# Úradný vestník C 32/27.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 32 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6627. januára 2023 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 32

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6627. januára 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2022 – 2023Schôdza 22. až 23. júna 2022PRIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2022 – 2023Schôdza 22. až 23. júna 2022PRIJATÉ TEXTY

EURÓPSKY PARLAMENT

1

---

| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| --- | --- |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlament |
| | Štvrtok 23. júna 2022 |
| 2023/C 32/01 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o statuse kandidátskej krajiny Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska (2022/2716(RSP)) | 2 |
| 2023/C 32/02 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií DP4114, MON 810, MIR604 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené (D081155/01 – 2022/2694(RSP)) | 6 |
| 2023/C 32/03 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o vykonávacom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2022/797 z 19. mája 2022, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25 × DAS-40278-9 a jej čiastkovú kombináciu T25 × DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené (D080148/03 – 2022/2713(RSP)) | 14 |
| 2023/C 32/04 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o nezákonnej ťažbe dreva v EÚ (2022/2523(RSP)) | 20 |
| 2023/C 32/05 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o implementácii a plnení cieľov udržateľného rozvoja (2022/2002(INI)) | 28 |
| 2023/C 32/06 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (2021/2251(INI)) | 42 |
| 2023/C 32/07 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o vykonávaní opatrení zameraných na začleňovanie v rámci programu Erasmus+ na roky 2014 – 2020 (2021/2009(INI)) | 58 |
| 2023/C 32/08 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o správe Komisie o Čiernej Hore za rok 2021 (2021/2247(INI)) | 63 |
| 2023/C 32/09 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o budúcnosti obchodných vzťahov medzi EÚ a Afrikou (2021/2178(INI)) | 74 |
| 2023/C 32/10 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o budúcnosti medzinárodnej investičnej politiky EÚ (2021/2176(INI)) | 96 |

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Štvrtok 23. júna 2022

2023/C 32/01

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o statuse kandidátskej krajiny Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska (2022/2716(RSP))

2

2023/C 32/02

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií DP4114, MON 810, MIR604 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

6

2023/C 32/03

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o vykonávacom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2022/797 z 19. mája 2022, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25 × DAS-40278-9 a jej čiastkovú kombináciu T25 × DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

14

2023/C 32/04

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o nezákonnej ťažbe dreva v EÚ (2022/2523(RSP))

20

2023/C 32/05

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o implementácii a plnení cieľov udržateľného rozvoja (2022/2002(INI))

28

2023/C 32/06

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (2021/2251(INI))

42

2023/C 32/07

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o vykonávaní opatrení zameraných na začleňovanie v rámci programu Erasmus+ na roky 2014 – 2020 (2021/2009(INI))

58

2023/C 32/08

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o správe Komisie o Čiernej Hore za rok 2021 (2021/2247(INI))

63

2023/C 32/09

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o budúcnosti obchodných vzťahov medzi EÚ a Afrikou (2021/2178(INI))

74

2023/C 32/10

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o budúcnosti medzinárodnej investičnej politiky EÚ (2021/2176(INI))

96

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| | Streda 22. júna 2022 |
| 2023/C 32/11 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 22. júna 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) | 108 |
| 2023/C 32/12 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 22. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) | 250 |
| 2023/C 32/13 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 22. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) | 320 |
| | Štvrtok 23. júna 2022 |
| 2023/C 32/14 | P9_TA(2022)0250Výnimočná dočasná podpora v rámci EPFRV v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenie na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v reakcii na dôsledky ruskej invázie na Ukrajinu (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenie na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu | 399 |
| 2023/C 32/15 | P9_TA(2022)0251Skladovanie plynu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokiaľ ide o uskladňovanie plynu | 400 |
| 2023/C 32/16 | P9_TA(2022)0252Digitálny COVID preukaz EÚ – občania Únie ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/953 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/953 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 | 401 |
| 2023/C 32/17 | P9_TA(2022)0253Digitálny COVID preukaz EÚ – štátni príslušníci tretích krajín ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/954 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/954 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19 | 402 |
| 2023/C 32/18 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 3/2022 na rozpočtový rok 2022 – financovanie nákladov na prijímanie ľudí utekajúcich z Ukrajiny (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD)) | 403 |
| 2023/C 32/19 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, na základe žiadosti Francúzska – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD)) | 405 |
| 2023/C 32/20 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, na základe žiadosti Grécka – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD)) | 409 |
| 2023/C 32/21 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu na vymenovanie Stephanusa Abrahama Bloka za člena Dvora audítorov (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE)) | 414 |
| 2023/C 32/22 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o obnovení Dohody o vedeckej a technologickej spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Brazílskou federatívnou republikou (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE)) | 415 |
| 2023/C 32/23 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o pristúpení Európskej únie k Dohovoru o uznávaní a výkone cudzích rozsudkov v občianskych alebo obchodných veciach (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE)) | 416 |

III   Prípravné akty

Európsky parlament

Streda 22. júna 2022

2023/C 32/11

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 22. júna 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD))

108

2023/C 32/12

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 22. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD))

250

2023/C 32/13

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 22. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD))

320

Štvrtok 23. júna 2022

2023/C 32/14

P9_TA(2022)0250Výnimočná dočasná podpora v rámci EPFRV v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenie na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v reakcii na dôsledky ruskej invázie na Ukrajinu (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenie na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu

399

2023/C 32/15

P9_TA(2022)0251Skladovanie plynu ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokiaľ ide o uskladňovanie plynu

400

2023/C 32/16

P9_TA(2022)0252Digitálny COVID preukaz EÚ – občania Únie ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/953 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/953 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19

401

2023/C 32/17

P9_TA(2022)0253Digitálny COVID preukaz EÚ – štátni príslušníci tretích krajín ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/954 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/954 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19

402

2023/C 32/18

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 3/2022 na rozpočtový rok 2022 – financovanie nákladov na prijímanie ľudí utekajúcich z Ukrajiny (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

403

2023/C 32/19

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, na základe žiadosti Francúzska – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

405

2023/C 32/20

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, na základe žiadosti Grécka – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

409

2023/C 32/21

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu na vymenovanie Stephanusa Abrahama Bloka za člena Dvora audítorov (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

414

2023/C 32/22

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o obnovení Dohody o vedeckej a technologickej spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Brazílskou federatívnou republikou (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

415

2023/C 32/23

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o pristúpení Európskej únie k Dohovoru o uznávaní a výkone cudzích rozsudkov v občianskych alebo obchodných veciach (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

416

---

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultácia |
| --- | --- |
| *** | Súhlas |
| ***I | Riadny legislatívny postup: prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup: druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultácia

***

Súhlas

***I

Riadny legislatívny postup: prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup: druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup: tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu:

Nové časti textu sa označujú
  hrubou kurzívou
  . Vypustené časti textu sa označujú symbolom ▌ alebo sa prečiarknu. V prípade nahradenia sa nový text vyznačí
  hrubou kurzívou
  a nahradený text sa vymaže alebo sa prečiarkne.

hrubou kurzívou

hrubou kurzívou

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

27.1.2023

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/1

---

EURÓPSKY PARLAMENT

ZASADANIE 2022 – 2023

Schôdza 22. až 23. júna 2022

PRIJATÉ TEXTY

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Štvrtok 23. júna 2022

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/2

---

P9_TA(2022)0249

Štatút kandidátskej krajiny Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o statuse kandidátskej krajiny Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska (2022/2716(RSP))

(2023/C 32/01)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na predchádzajúce uznesenia o Ukrajine, Moldavskej republike a Gruzínsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predchádzajúce uznesenia o Ukrajine, Moldavskej republike a Gruzínsku,

| — | so zreteľom na článok 49 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 49 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ),

| — | so zreteľom na žiadosti Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska o členstvo v EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosti Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska o členstvo v EÚ,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady o Ukrajine z 30. mája 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady o Ukrajine z 30. mája 2022,

| — | so zreteľom na vyhlásenie z Versailles z 10. a 11. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z Versailles z 10. a 11. marca 2022,

| — | so zreteľom na stanoviská Komisie zo 17. júna 2022 k žiadostiam o členstvo v EÚ, ktoré podali Ukrajina (COM(2022)0407), Moldavská republika (COM(2022)0406) a Gruzínsko (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Komisie zo 17. júna 2022 k žiadostiam o členstvo v EÚ, ktoré podali Ukrajina (COM(2022)0407), Moldavská republika (COM(2022)0406) a Gruzínsko (COM(2022)0405),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie vedúcich predstaviteľov politických skupín Európskeho parlamentu adresované hlavám štátov a predsedom vlád v súvislosti so zasadnutím Európskej rady 23. a 24. júna 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie vedúcich predstaviteľov politických skupín Európskeho parlamentu adresované hlavám štátov a predsedom vlád v súvislosti so zasadnutím Európskej rady 23. a 24. júna 2022,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Ruská federácia vedie od 24. februára 2022 nevyprovokovanú, neoprávnenú a nezákonnú útočnú vojnu proti Ukrajine; keďže Ukrajina požiadala o pristúpenie do Európskej únie 28. februára 2022 a Moldavská republika a Gruzínsko tak urobili 3. marca 2022; |
| --- | --- |

A.

keďže Ruská federácia vedie od 24. februára 2022 nevyprovokovanú, neoprávnenú a nezákonnú útočnú vojnu proti Ukrajine; keďže Ukrajina požiadala o pristúpenie do Európskej únie 28. februára 2022 a Moldavská republika a Gruzínsko tak urobili 3. marca 2022;

| B. | keďže žiadosti prichádzajú na pozadí ruskej vojenskej agresie voči Ukrajine, ktorá je vedená v rozsahu, ktorý je v moderných európskych dejinách bezprecedentný, a počas ktorej boli zaznamenané vojnové zločiny, ktorý by mohli mať charakter genocídy voči ukrajinskému obyvateľstvu, ako aj pokračujúcej okupácie častí územia Gruzínska a Moldavskej republiky; keďže Ukrajina bráni európsky bezpečnostný poriadok a zásady, na ktorých bol vybudovaný, ako je Helsinský záverečný akt a Parížska charta pre novú Európu; |
| --- | --- |

B.

keďže žiadosti prichádzajú na pozadí ruskej vojenskej agresie voči Ukrajine, ktorá je vedená v rozsahu, ktorý je v moderných európskych dejinách bezprecedentný, a počas ktorej boli zaznamenané vojnové zločiny, ktorý by mohli mať charakter genocídy voči ukrajinskému obyvateľstvu, ako aj pokračujúcej okupácie častí územia Gruzínska a Moldavskej republiky; keďže Ukrajina bráni európsky bezpečnostný poriadok a zásady, na ktorých bol vybudovaný, ako je Helsinský záverečný akt a Parížska charta pre novú Európu;

| C. | keďže podľa článku 49 Zmluvy o EÚ môže o členstvo v Únii požiadať každý európsky štát, ktorý rešpektuje hodnoty uvedené v článku 2 a zaviaže sa ich podporovať; |
| --- | --- |

C.

keďže podľa článku 49 Zmluvy o EÚ môže o členstvo v Únii požiadať každý európsky štát, ktorý rešpektuje hodnoty uvedené v článku 2 a zaviaže sa ich podporovať;

| D. | keďže pre členstvo v EÚ neexistuje „zrýchlený postup“ a keďže pristúpenie zostáva zložitým štruktúrovaným procesom založeným na zásluhách, ktorý si vyžaduje splnenie kritérií členstva v EÚ a ktorý závisí od účinného vykonávania reforiem a transpozície acquis EÚ; |
| --- | --- |

D.

keďže pre členstvo v EÚ neexistuje „zrýchlený postup“ a keďže pristúpenie zostáva zložitým štruktúrovaným procesom založeným na zásluhách, ktorý si vyžaduje splnenie kritérií členstva v EÚ a ktorý závisí od účinného vykonávania reforiem a transpozície acquis EÚ;

| E. | keďže Rada výnimočne rýchlo požiadala Komisiu, aby predložila svoje stanoviská k žiadostiam Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska o členstvo v EÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže Rada výnimočne rýchlo požiadala Komisiu, aby predložila svoje stanoviská k žiadostiam Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska o členstvo v EÚ;

| F. | keďže vo vyhlásení z Versailles z 10. a 11. marca 2022 Európska rada uznala európske ambície a európsku voľbu Ukrajiny; |
| --- | --- |

F.

keďže vo vyhlásení z Versailles z 10. a 11. marca 2022 Európska rada uznala európske ambície a európsku voľbu Ukrajiny;

| G. | keďže obyvatelia Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska už roky dôsledne preukazujú neochvejnú podporu európskemu smerovaniu svojich krajín a prijímajú európske zásady a hodnoty; keďže podobné túžby žiť v slobodnej, zvrchovanej a demokratickej krajine vyjadruje väčšina bieloruského ľudu, ktorý je proti Ruskom podporovanému režimu prezidenta Lukašenka; |
| --- | --- |

G.

keďže obyvatelia Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska už roky dôsledne preukazujú neochvejnú podporu európskemu smerovaniu svojich krajín a prijímajú európske zásady a hodnoty; keďže podobné túžby žiť v slobodnej, zvrchovanej a demokratickej krajine vyjadruje väčšina bieloruského ľudu, ktorý je proti Ruskom podporovanému režimu prezidenta Lukašenka;

| H. | keďže vývoj v minulosti ukázal, že nerozširovanie má obrovské strategické náklady a môže ohroziť bezpečnosť a stabilitu na našom kontinente; |
| --- | --- |

H.

keďže vývoj v minulosti ukázal, že nerozširovanie má obrovské strategické náklady a môže ohroziť bezpečnosť a stabilitu na našom kontinente;

| I. | keďže vzťahy EÚ s Ukrajinou, Moldavskou republikou a Gruzínskom sú založené na ambicióznych dohodách o pridružení a prehĺbených a komplexných zónach voľného obchodu, ktoré vytvárajú priaznivé prostredie na politické združovanie, aproximáciu právnych predpisov a hospodársku integráciu, čo sú kľúčové prvky budúceho prístupového procesu; keďže ešte stále treba dosiahnuť plné vykonávanie dohôd o pridružení a prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu; |
| --- | --- |

I.

keďže vzťahy EÚ s Ukrajinou, Moldavskou republikou a Gruzínskom sú založené na ambicióznych dohodách o pridružení a prehĺbených a komplexných zónach voľného obchodu, ktoré vytvárajú priaznivé prostredie na politické združovanie, aproximáciu právnych predpisov a hospodársku integráciu, čo sú kľúčové prvky budúceho prístupového procesu; keďže ešte stále treba dosiahnuť plné vykonávanie dohôd o pridružení a prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu;

| J. | keďže Ukrajina, Moldavská republika a Gruzínsko predložili oba dotazníky o pristúpení k EÚ v rekordne krátkom čase, čo dokazuje nielen ich veľkú oddanosť hodnotám EÚ, ale aj ich veľkú schopnosť a vôľu dosiahnuť tieto ciele; |
| --- | --- |

J.

keďže Ukrajina, Moldavská republika a Gruzínsko predložili oba dotazníky o pristúpení k EÚ v rekordne krátkom čase, čo dokazuje nielen ich veľkú oddanosť hodnotám EÚ, ale aj ich veľkú schopnosť a vôľu dosiahnuť tieto ciele;

| K. | keďže 17. júna 2022 Komisia uverejnila stanoviská k týmto trom žiadostiam a odporučila Rade, aby potvrdila perspektívu Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska stať sa členskými štátmi EÚ; |
| --- | --- |

K.

keďže 17. júna 2022 Komisia uverejnila stanoviská k týmto trom žiadostiam a odporučila Rade, aby potvrdila perspektívu Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska stať sa členskými štátmi EÚ;

| L. | keďže Komisia vo svojich stanoviskách odporučila udeliť Ukrajine a Moldavskej republike štatút kandidátskej krajiny za predpokladu, že sa prijmú určité reformné opatrenia, napríklad v oblasti právneho štátu a boja proti korupcii; keďže v prípade Gruzínska Komisia odporučila udeliť status kandidátskej krajiny až po vyriešení stanovených priorít; |
| --- | --- |

L.

keďže Komisia vo svojich stanoviskách odporučila udeliť Ukrajine a Moldavskej republike štatút kandidátskej krajiny za predpokladu, že sa prijmú určité reformné opatrenia, napríklad v oblasti právneho štátu a boja proti korupcii; keďže v prípade Gruzínska Komisia odporučila udeliť status kandidátskej krajiny až po vyriešení stanovených priorít;

| M. | keďže udelenie štatútu kandidátskej krajiny by občanom týchto troch krajín vyslalo silný signál nádeje a solidarity a ukázalo by, že Európska únia je odhodlaná čeliť súčasným výzvam a plniť svoje budúce vízie; |
| --- | --- |

M.

keďže udelenie štatútu kandidátskej krajiny by občanom týchto troch krajín vyslalo silný signál nádeje a solidarity a ukázalo by, že Európska únia je odhodlaná čeliť súčasným výzvam a plniť svoje budúce vízie;

| 1. | víta žiadosti Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska o členstvo ako výraz európskych ambícií ľudu a jeho želania žiť v mieri a bezpečí v slobodných, demokratických a prosperujúcich krajinách, ktoré udržiavajú dobré susedské vzťahy so všetkými európskymi krajinami a stále užšie spolupracujú s členskými štátmi EÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta formálne odporúčanie Komisie udeliť Ukrajine a Moldavskej republike status kandidáta na členstvo v EÚ a Gruzínsku európsku perspektívu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva hlavy štátov a predsedov vlád, ktorí sa stretnú na zasadnutí Európskej rady 23. a 24. júna 2022, aby bezodkladne udelili Ukrajine a Moldavskej republike status kandidáta na členstvo v EÚ a aby rovnaký status udelili Gruzínsku potom, ako jeho vláda vyrieši priority uvedené v stanovisku Komisie; zdôrazňuje, že hlavy štátov a predsedovia vlád musia splniť svoju historickú zodpovednosť a vyslať jasné politické signály; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že udelenie štatútu kandidátskej krajiny Európskou úniou bude znamenať preukázanie vodcovstva, odhodlania a vízie v dnešnom kontexte brutálnej ruskej agresie voči Ukrajine a pokusu o opätovné vymedzenie geopolitického prostredia, a vysiela jasný politický signál, že príslušné krajiny si nezvratne zvolili európsku cestu, ktorú prijali ich európski partneri, a nemali by byť predmetom zasahovania žiadnej tretej strany; opakuje, že EÚ musí byť naďalej spoľahlivým partnerom a dôveryhodným geopolitickým aktérom, ktorý dodržiava svoje vlastné zásady a hodnoty a prejavuje solidaritu s tými, ktorí sa zasadzujú za rovnaké ideály; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva členské štáty, aby zaistili potrebnú politickú vôľu na oživenie procesu rozširovania a splnili svoje sľuby prostredníctvom konkrétnych pozitívnych krokov v prístupových procesoch krajín, ktoré sa usilujú o vstup do Únie a zaslúžia si byť súčasťou európskej rodiny; naliehavo preto vyzýva hlavy štátov a predsedov vlád EÚ, aby 23. a 24. júna 2022 schválili proces rozširovania krajín západného Balkánu, ktorý je v súčasnosti blokovaný; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripomína, že v záujme zachovania dôveryhodnosti procesu rozširovania EÚ a naplnenia jeho transformačnej sily sa musí zachovať dlhotrvajúci záväzok voči krajinám západného Balkánu a ich paralelná cesta musí neochvejne pokračovať s väčšou dynamikou na základe zásluh, politického zosúladenia, solidarity v medzinárodných otázkach a dohodnutých záväzkov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že pristúpenie k EÚ sa musí uskutočniť v súlade s článkom 49 Zmluvy o EÚ, musí byť založené na dodržiavaní príslušných postupov a podmienené splnením stanovených kritérií, najmä tzv. kodanských kritérií pre členstvo v EÚ, a zostáva procesom založeným na zásluhách, ktorý si vyžaduje prijatie a vykonávanie príslušných reforiem, najmä v oblasti demokracie, právneho štátu, ľudských práv, trhového hospodárstva a vykonávania acquis EÚ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva orgány Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska, aby jednoznačne preukázali svoje politické odhodlanie realizovať európske ambície svojich občanov výrazným zvýšením pokroku v oblasti zásadných reforiem s cieľom čo najskôr účinne splniť kritériá členstva v EÚ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že je potrebné využiť skúsenosti Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska s vykonávaním ich príslušných dohôd o pridružení a prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu ako základ pre nadchádzajúci prístupový proces, čo umožní týmto trom krajinám ďalšiu integráciu do jednotného trhu EÚ a posilnenie spolupráce v jednotlivých odvetviach; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pripravili vnútorné štruktúry a poskytli dodatočné zdroje, ako aj zvýšenú technickú pomoc a politickú podporu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uznáva, že Ukrajinci, Moldavci a Gruzínci neprestajne podporovali proeurópsku orientáciu svojich krajín a zaslúžia si žiť v slobodných, demokratických a prosperujúcich krajinách, ktoré sú hrdými a oddanými členmi európskej rodiny; konštatuje, že nadchádzajúce zasadnutie Európskej rady môže byť prvým dôležitým krokom k naplneniu legitímnych ambícií obyvateľov týchto troch krajín; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opakuje záväzok EÚ týkajúci sa zvrchovanosti, územnej celistvosti a politickej nezávislosti Ukrajiny, Moldavskej republiky a Gruzínska v rámci ich medzinárodne uznaných hraníc, ako aj podporovať ich úsilie o plné presadzovanie týchto zásad; zdôrazňuje význam jednoty a solidarity členských štátov v tomto smere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, členské štáty a podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby aktualizovali politiku Východného partnerstva tak, aby mohla zostať transformačným a zmysluplným nástrojom v terajšom kontexte ruskej vojenskej agresie voči Ukrajine, ktorá ohrozuje aj bezpečnosť susedných krajín Ukrajiny a ovplyvňuje stabilitu v regióne ako celku; opätovne zdôrazňuje potrebu regionálnej spolupráce a medzi krajinami Východného partnerstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu a Radu, aby nadviazali posilnený a štruktúrovaný politický dialóg s kandidátskymi a potenciálnymi kandidátskymi krajinami s cieľom pokročiť v ďalšej hospodárskej integrácii a harmonizácii právnych predpisov, ako aj v prípade potreby v postupnom začleňovaní do práce a postupov inštitúcií EÚ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opakuje svoju výzvu inštitúciám EÚ, aby urýchlili potrebné kroky na zefektívnenie rozhodovacieho procesu EÚ; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opätovne potvrdzuje svoj záväzok k rozširovaniu, ktoré nemá alternatívu a ktoré je viac ako kedykoľvek predtým geostrategickou investíciou do stabilnej, silnej a zjednotenej EÚ; je pevne presvedčený, že vyhliadka na plné členstvo v EÚ pre krajiny, ktoré sa snažia stať členskými štátmi EÚ, je vo vlastnom politickom, hospodárskom a bezpečnostnom záujme Únie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a prezidentom, vládam a parlamentom Ukrajiny, Moldavskej republiky, Gruzínska a krajín západného Balkánu. |
| --- | --- |

16.

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/6

---

P9_TA(2022)0257

Geneticky modifikovaná kukurica DP4114 × MON 810 ×MIR604 × NK603 a geneticky modifikovaná kukurica obsahujúca kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií DP4114, MON 810, MIR604 a NK603

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií DP4114, MON 810, MIR604 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

(2023/C 32/02)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií DP4114, MON 810, MIR604 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené (D081155/01, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií DP4114, MON 810, MIR604 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené (D081155/01,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3,

| — | so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré sa konalo 16. mája 2022 a ktorým sa rozhodlo, že sa nevydá žiadne stanovisko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré sa konalo 16. mája 2022 a ktorým sa rozhodlo, že sa nevydá žiadne stanovisko,

| — | so zreteľom na články 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (2),

| — | so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 26. januára 2022 a uverejnené 7. marca 2022 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 26. januára 2022 a uverejnené 7. marca 2022 (3),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (GMO) (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (GMO) (4),

| — | so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

| A. | keďže 2. mája 2018 spoločnosť Pioneer Overseas Corporation so sídlom v Belgicku predložila v mene spoločnosti Pioneer Hi-Bred International, Inc. so sídlom v Spojených štátoch amerických žiadosť o umiestnenie potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603, sú z nej zložené alebo vyrobené, na trh (ďalej len „geneticky modifikovaná kukurica“) v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 (ďalej len „žiadosť“); keďže táto žiadosť sa vzťahuje aj na uvedenie na trh produktov, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu alebo sú z nej zložené, na iné účely ako potraviny a krmivá, s výnimkou pestovania; |
| --- | --- |

A.

keďže 2. mája 2018 spoločnosť Pioneer Overseas Corporation so sídlom v Belgicku predložila v mene spoločnosti Pioneer Hi-Bred International, Inc. so sídlom v Spojených štátoch amerických žiadosť o umiestnenie potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603, sú z nej zložené alebo vyrobené, na trh (ďalej len „geneticky modifikovaná kukurica“) v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 (ďalej len „žiadosť“); keďže táto žiadosť sa vzťahuje aj na uvedenie na trh produktov, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu alebo sú z nej zložené, na iné účely ako potraviny a krmivá, s výnimkou pestovania;

| B. | keďže okrem toho sa žiadosť týkala uvedenia na trh produktov, ktoré obsahujú, sú zložené alebo vyrobené z 10 čiastkových kombinácií jednorazových transformačných zmien, ktorými vzniká kukurica s genetickou modifikáciou; |
| --- | --- |

B.

keďže okrem toho sa žiadosť týkala uvedenia na trh produktov, ktoré obsahujú, sú zložené alebo vyrobené z 10 čiastkových kombinácií jednorazových transformačných zmien, ktorými vzniká kukurica s genetickou modifikáciou;

| C. | keďže čiastková kombinácia MON 810 × NK603 už bola povolená vykonávacím rozhodnutím Komisie (EÚ) 2018/2045 (5); keďže návrh vykonávacieho rozhodnutia sa preto vzťahuje na geneticky modifikovanú kukuricu a 9 zostávajúcich čiastkových kombinácií v žiadosti (6); |
| --- | --- |

C.

keďže čiastková kombinácia MON 810 × NK603 už bola povolená vykonávacím rozhodnutím Komisie (EÚ) 2018/2045 (5); keďže návrh vykonávacieho rozhodnutia sa preto vzťahuje na geneticky modifikovanú kukuricu a 9 zostávajúcich čiastkových kombinácií v žiadosti (6);

| D. | keďže úrad EFSA prijal 26. januára 2022 kladné stanovisko v súvislosti s povolením geneticky modifikovanej kukurice, ktoré bolo uverejnené 7. marca 2022; |
| --- | --- |

D.

keďže úrad EFSA prijal 26. januára 2022 kladné stanovisko v súvislosti s povolením geneticky modifikovanej kukurice, ktoré bolo uverejnené 7. marca 2022;

| E. | keďže geneticky modifikovaná kukurica bola získaná konvenčným krížením s cieľom skombinovať štyri jednotlivé prípady geneticky modifikovanej kukurice: DP4114, MON 810, MIR604 a NK603; keďže geneticky modifikovaná kukurica poskytuje toleranciu voči dvom herbicídom (glufosinát a glyfosát) a produkuje päť insekticídnych proteínov (7) (ďalej len „Bt toxíny“); |
| --- | --- |

E.

keďže geneticky modifikovaná kukurica bola získaná konvenčným krížením s cieľom skombinovať štyri jednotlivé prípady geneticky modifikovanej kukurice: DP4114, MON 810, MIR604 a NK603; keďže geneticky modifikovaná kukurica poskytuje toleranciu voči dvom herbicídom (glufosinát a glyfosát) a produkuje päť insekticídnych proteínov (7) (ďalej len „Bt toxíny“);

| F. | keďže žiadateľ nepredložil žiadne experimentálne údaje pre 9 čiastkových kombinácií, ktoré úrad EFSA predtým nehodnotil (8); keďže napriek nedostatku experimentálnych údajov úrad EFSA dospel k záveru, že tieto čiastkové kombinácie nevyvolávajú obavy o bezpečnosť; |
| --- | --- |

F.

keďže žiadateľ nepredložil žiadne experimentálne údaje pre 9 čiastkových kombinácií, ktoré úrad EFSA predtým nehodnotil (8); keďže napriek nedostatku experimentálnych údajov úrad EFSA dospel k záveru, že tieto čiastkové kombinácie nevyvolávajú obavy o bezpečnosť;

Nedostatočné posúdenie doplnkového herbicídu

| G. | keďže vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 503/2013 (9) si vyžaduje posúdenie, či očakávané poľnohospodárske postupy ovplyvňujú výsledok skúmaných parametrov; keďže podľa uvedeného vykonávacieho nariadenia sa to týka najmä rastlín odolných voči herbicídom; |
| --- | --- |

G.

keďže vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 503/2013 (9) si vyžaduje posúdenie, či očakávané poľnohospodárske postupy ovplyvňujú výsledok skúmaných parametrov; keďže podľa uvedeného vykonávacieho nariadenia sa to týka najmä rastlín odolných voči herbicídom;

| H. | keďže z viacerých štúdií vyplýva, že geneticky modifikované plodiny odolné voči herbicídom vedú k vyššiemu používaniu doplnkových herbicídov, a to z veľkej časti z dôvodu výskytu burín odolných voči herbicídom (10); keďže sa preto musí predpokladať, že geneticky modifikovaná kukurica bude vystavená vyšším, ako aj opakovaným dávkam herbicídov na báze glyfozátu a glufosinátu, a preto sa v úrode môže vyskytovať väčšie množstvo rezíduí a produktov ich rozkladu (tzv. metabolitov); |
| --- | --- |

H.

keďže z viacerých štúdií vyplýva, že geneticky modifikované plodiny odolné voči herbicídom vedú k vyššiemu používaniu doplnkových herbicídov, a to z veľkej časti z dôvodu výskytu burín odolných voči herbicídom (10); keďže sa preto musí predpokladať, že geneticky modifikovaná kukurica bude vystavená vyšším, ako aj opakovaným dávkam herbicídov na báze glyfozátu a glufosinátu, a preto sa v úrode môže vyskytovať väčšie množstvo rezíduí a produktov ich rozkladu (tzv. metabolitov);

| I. | keďže glufosinát je zaradený do kategórie 1B ako toxický pre reprodukciu, a preto sa naň vzťahujú hraničné kritériá stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (11); keďže platnosť povolenia glufosinátu na používanie v Únii sa skončila 31. júla 2018 (12); |
| --- | --- |

I.

keďže glufosinát je zaradený do kategórie 1B ako toxický pre reprodukciu, a preto sa naň vzťahujú hraničné kritériá stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (11); keďže platnosť povolenia glufosinátu na používanie v Únii sa skončila 31. júla 2018 (12);

| J. | keďže úrad EFSA v novembri 2015 dospel k záveru, že glyfozát pravdepodobne nie je karcinogénny, a Európska chemická agentúra v marci 2017 dospela k záveru, že klasifikácia nie je odôvodnená; keďže Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny, špecializovaná agentúra Svetovej zdravotníckej organizácie pre rakovinu, v roku 2015 klasifikovala glyfozát ako pravdepodobný karcinogén pre ľudí; keďže vo viacerých ďalších nedávnych recenzovaných vedeckých štúdiách sa potvrdzuje karcinogénny potenciál glyfozátu (13); |
| --- | --- |

J.

keďže úrad EFSA v novembri 2015 dospel k záveru, že glyfozát pravdepodobne nie je karcinogénny, a Európska chemická agentúra v marci 2017 dospela k záveru, že klasifikácia nie je odôvodnená; keďže Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny, špecializovaná agentúra Svetovej zdravotníckej organizácie pre rakovinu, v roku 2015 klasifikovala glyfozát ako pravdepodobný karcinogén pre ľudí; keďže vo viacerých ďalších nedávnych recenzovaných vedeckých štúdiách sa potvrdzuje karcinogénny potenciál glyfozátu (13);

| K. | keďže posudzovanie rezíduí herbicídov a ich metabolitov v geneticky modifikovaných rastlinách je mimo pôsobnosti vedeckej skupiny EFSA pre geneticky modifikované organizmy (ďalej len „vedecká skupina EFSA“), a preto sa v rámci postupu povoľovania GMO nevykonáva; keďže tento stav je problematický, pretože v prípade geneticky modifikovaných rastlín môže byť samotná genetická modifikácia ovplyvnená tým, ako rastlina metabolizuje doplnkové herbicídy, a zložením, a teda aj toxicitou metabolitov (14); |
| --- | --- |

K.

keďže posudzovanie rezíduí herbicídov a ich metabolitov v geneticky modifikovaných rastlinách je mimo pôsobnosti vedeckej skupiny EFSA pre geneticky modifikované organizmy (ďalej len „vedecká skupina EFSA“), a preto sa v rámci postupu povoľovania GMO nevykonáva; keďže tento stav je problematický, pretože v prípade geneticky modifikovaných rastlín môže byť samotná genetická modifikácia ovplyvnená tým, ako rastlina metabolizuje doplnkové herbicídy, a zložením, a teda aj toxicitou metabolitov (14);

Nevyriešené otázky týkajúce sa Bt toxínov

| L. | keďže toxicita Bt toxínov sa hodnotila na základe štúdií týkajúcich sa kŕmenia zvierat, pričom sa použili len izolované Bt proteíny produkované baktériami; keďže toxikologické testy vykonané s proteínmi v izolácii majú nízku výpovednú hodnotu, keďže Bt toxíny v geneticky modifikovaných plodinách, ako je kukurica, bavlna a sója, sú vo svojej podstate toxickejšie ako izolované Bt toxíny; keďže je to spôsobené tým, že inhibítory proteázy (PI) prítomné v rastlinnom tkanive môžu zvýšiť toxicitu Bt toxínov odďaľovaním ich degradácie; keďže tento jav bol preukázaný vo viacerých vedeckých štúdiách vrátane štúdie uskutočnenej pred 30 rokmi spoločnosťou Monsanto, z ktorých vyplýva, že dokonca aj prítomnosť mimoriadne nízkych hodnôt PI zvýšila toxicitu Bt toxínov až 20-násobne (15); |
| --- | --- |

L.

keďže toxicita Bt toxínov sa hodnotila na základe štúdií týkajúcich sa kŕmenia zvierat, pričom sa použili len izolované Bt proteíny produkované baktériami; keďže toxikologické testy vykonané s proteínmi v izolácii majú nízku výpovednú hodnotu, keďže Bt toxíny v geneticky modifikovaných plodinách, ako je kukurica, bavlna a sója, sú vo svojej podstate toxickejšie ako izolované Bt toxíny; keďže je to spôsobené tým, že inhibítory proteázy (PI) prítomné v rastlinnom tkanive môžu zvýšiť toxicitu Bt toxínov odďaľovaním ich degradácie; keďže tento jav bol preukázaný vo viacerých vedeckých štúdiách vrátane štúdie uskutočnenej pred 30 rokmi spoločnosťou Monsanto, z ktorých vyplýva, že dokonca aj prítomnosť mimoriadne nízkych hodnôt PI zvýšila toxicitu Bt toxínov až 20-násobne (15);

| M. | keďže táto zvýšená toxicita sa nezohľadňuje v posúdeniach rizík EFSA, aj keď je relevantná pre všetky Bt rastliny, ktorých dovoz alebo pestovanie v Únii je schválené; keďže preto nemožno vylúčiť riziká pre ľudí a zvieratá, ktoré konzumujú potraviny a krmivo obsahujúce Bt toxíny, vyplývajúce z tejto zvýšenej toxicity v dôsledku interakcie medzi PI a Bt toxínmi; |
| --- | --- |

M.

keďže táto zvýšená toxicita sa nezohľadňuje v posúdeniach rizík EFSA, aj keď je relevantná pre všetky Bt rastliny, ktorých dovoz alebo pestovanie v Únii je schválené; keďže preto nemožno vylúčiť riziká pre ľudí a zvieratá, ktoré konzumujú potraviny a krmivo obsahujúce Bt toxíny, vyplývajúce z tejto zvýšenej toxicity v dôsledku interakcie medzi PI a Bt toxínmi;

| N. | keďže z viacerých štúdií vyplýva, že boli pozorované vedľajšie účinky, ktoré môžu mať po expozícii Bt toxínom vplyv na imunitný systém, a že niektoré Bt toxíny môžu mať adjuvantné vlastnosti (16), čo znamená, že môžu zvyšovať alergénnosť iných proteínov, s ktorými prichádzajú do kontaktu; |
| --- | --- |

N.

keďže z viacerých štúdií vyplýva, že boli pozorované vedľajšie účinky, ktoré môžu mať po expozícii Bt toxínom vplyv na imunitný systém, a že niektoré Bt toxíny môžu mať adjuvantné vlastnosti (16), čo znamená, že môžu zvyšovať alergénnosť iných proteínov, s ktorými prichádzajú do kontaktu;

| O. | keďže vo vedeckej štúdii sa zistilo, že toxicita Bt toxínov sa môže zvýšiť aj v dôsledku interakcie s rezíduami z postrekov herbicídmi a že sú potrebné ďalšie štúdie o kombinovaných účinkoch „kumulovaných“ udalostí (geneticky modifikované plodiny, ktoré boli modifikované tak, aby boli tolerantné voči herbicídom a produkovali insekticídy vo forme Bt toxínov) (17); keďže posudzovanie možnej interakcie rezíduí herbicídov a ich metabolitov s Bt toxínmi je však mimo pôsobnosti vedeckej skupiny EFSA pre geneticky modifikované organizmy, a preto sa nevykonáva v rámci posudzovania rizík; |
| --- | --- |

O.

keďže vo vedeckej štúdii sa zistilo, že toxicita Bt toxínov sa môže zvýšiť aj v dôsledku interakcie s rezíduami z postrekov herbicídmi a že sú potrebné ďalšie štúdie o kombinovaných účinkoch „kumulovaných“ udalostí (geneticky modifikované plodiny, ktoré boli modifikované tak, aby boli tolerantné voči herbicídom a produkovali insekticídy vo forme Bt toxínov) (17); keďže posudzovanie možnej interakcie rezíduí herbicídov a ich metabolitov s Bt toxínmi je však mimo pôsobnosti vedeckej skupiny EFSA pre geneticky modifikované organizmy, a preto sa nevykonáva v rámci posudzovania rizík;

Bt plodiny: účinky na necieľové organizmy

| P. | keďže na rozdiel od používania insekticídov, pri ktorých dochádza k expozícii počas postreku a krátky čas po ňom, vedie používanie geneticky modifikovaných Bt plodín k trvalej expozícii cieľových aj necieľových organizmov Bt toxínom; |
| --- | --- |

P.

keďže na rozdiel od používania insekticídov, pri ktorých dochádza k expozícii počas postreku a krátky čas po ňom, vedie používanie geneticky modifikovaných Bt plodín k trvalej expozícii cieľových aj necieľových organizmov Bt toxínom;

| Q. | keďže predpoklad, že Bt toxíny vykazujú jediný špecifický spôsob cieľového pôsobenia, už viac nemožno považovať za správny a nemožno vylúčiť účinky na necieľové organizmy (18); keďže je zdokumentované mnohoraké postihnutie čoraz väčšieho počtu necieľových organizmov; keďže v nedávnom prehľade sa nachádza 39 recenzovaných publikácií, v ktorých sa uvádzajú závažné nepriaznivé účinky Bt toxínov na mnoho necieľových druhov (19); |
| --- | --- |

Q.

keďže predpoklad, že Bt toxíny vykazujú jediný špecifický spôsob cieľového pôsobenia, už viac nemožno považovať za správny a nemožno vylúčiť účinky na necieľové organizmy (18); keďže je zdokumentované mnohoraké postihnutie čoraz väčšieho počtu necieľových organizmov; keďže v nedávnom prehľade sa nachádza 39 recenzovaných publikácií, v ktorých sa uvádzajú závažné nepriaznivé účinky Bt toxínov na mnoho necieľových druhov (19);

Pripomienky príslušného orgánu členského štátu a zainteresovaných strán

| R. | keďže členské štáty predložili úradu EFSA počas trojmesačného konzultačného obdobia mnoho kritických pripomienok (20); |
| --- | --- |

R.

keďže členské štáty predložili úradu EFSA počas trojmesačného konzultačného obdobia mnoho kritických pripomienok (20);

| S. | keďže v podrobnej analýze nezávislej výskumnej organizácie sa okrem iného uvádza, že o stanovisku úradu EFSA k žiadosti o povolenie geneticky modifikovanej kukurice nemožno tvrdiť, že spĺňa požiadavky na posúdenie možných synergických alebo antagonistických účinkov vyplývajúcich z kombinácie transformačných zmien, pokiaľ ide o toxikológiu, a preto toxikologické hodnotenie vykonané úradom EFSA nie je prijateľné (21); |
| --- | --- |

S.

keďže v podrobnej analýze nezávislej výskumnej organizácie sa okrem iného uvádza, že o stanovisku úradu EFSA k žiadosti o povolenie geneticky modifikovanej kukurice nemožno tvrdiť, že spĺňa požiadavky na posúdenie možných synergických alebo antagonistických účinkov vyplývajúcich z kombinácie transformačných zmien, pokiaľ ide o toxikológiu, a preto toxikologické hodnotenie vykonané úradom EFSA nie je prijateľné (21);

Dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie

| T. | keďže v správe osobitného spravodajcu Organizácie Spojených národov (ďalej len „OSN“) pre právo na výživu z roku 2017 sa konštatuje, že najmä v rozvojových krajinách majú nebezpečné pesticídy katastrofálny vplyv na zdravie (22); keďže podľa cieľa udržateľného rozvoja OSN č. 3.9 sa má do roku 2030 podstatne znížiť počet úmrtí a ochorení spôsobených nebezpečnými chemikáliami a znečistením a kontamináciou ovzdušia, vody a pôdy (23); keďže povolenie dovozu geneticky modifikovanej kukurice by zvýšilo dopyt po tejto plodine, ktorá je navrhnutá tak, že sa má ošetrovať herbicídmi na báze glyfozátu a glufosinátu, čím by sa zvýšila expozícia pracovníkov a životného prostredia v tretích krajinách; keďže riziko zvýšenej expozície pracovníkov a životného prostredia je obzvlášť znepokojujúce v prípade geneticky modifikovaných plodín odolných voči herbicídom vzhľadom na vyššie množstvá používaných herbicídov; |
| --- | --- |

T.

keďže v správe osobitného spravodajcu Organizácie Spojených národov (ďalej len „OSN“) pre právo na výživu z roku 2017 sa konštatuje, že najmä v rozvojových krajinách majú nebezpečné pesticídy katastrofálny vplyv na zdravie (22); keďže podľa cieľa udržateľného rozvoja OSN č. 3.9 sa má do roku 2030 podstatne znížiť počet úmrtí a ochorení spôsobených nebezpečnými chemikáliami a znečistením a kontamináciou ovzdušia, vody a pôdy (23); keďže povolenie dovozu geneticky modifikovanej kukurice by zvýšilo dopyt po tejto plodine, ktorá je navrhnutá tak, že sa má ošetrovať herbicídmi na báze glyfozátu a glufosinátu, čím by sa zvýšila expozícia pracovníkov a životného prostredia v tretích krajinách; keďže riziko zvýšenej expozície pracovníkov a životného prostredia je obzvlášť znepokojujúce v prípade geneticky modifikovaných plodín odolných voči herbicídom vzhľadom na vyššie množstvá používaných herbicídov;

| U. | keďže podľa recenzovanej štúdie uverejnenej v roku 2020 môže Roundup, jeden z celosvetovo najpoužívanejších herbicídov na báze glyfozátu, spôsobiť stratu biodiverzity, v dôsledku čoho budú ekosystémy zraniteľnejšie voči znečisteniu a zmene klímy (24); |
| --- | --- |

U.

keďže podľa recenzovanej štúdie uverejnenej v roku 2020 môže Roundup, jeden z celosvetovo najpoužívanejších herbicídov na báze glyfozátu, spôsobiť stratu biodiverzity, v dôsledku čoho budú ekosystémy zraniteľnejšie voči znečisteniu a zmene klímy (24);

| V. | keďže Únia ako zmluvná strana Dohovoru OSN o biologickej diverzite je zodpovedná za to, aby činnosti v rámci jej jurisdikcie alebo kontroly nespôsobovali škody na životnom prostredí iných štátov (25); |
| --- | --- |

V.

keďže Únia ako zmluvná strana Dohovoru OSN o biologickej diverzite je zodpovedná za to, aby činnosti v rámci jej jurisdikcie alebo kontroly nespôsobovali škody na životnom prostredí iných štátov (25);

| W. | keďže v nariadení (ES) č. 1829/2003 sa uvádza, že geneticky modifikované potraviny alebo krmivá nesmú mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat alebo na životné prostredie, a vyžaduje sa, aby Komisia pri príprave svojho rozhodnutia vzala do úvahy všetky relevantné ustanovenia práva Únie a iné oprávnené skutočnosti, ktoré sú podstatné na prejednanie záležitosti; keďže medzi takéto oprávnené skutočnosti by mali patriť záväzky Únie vyplývajúce z cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížskej dohody o zmene klímy a Dohovoru OSN o biologickej diverzite; |
| --- | --- |

W.

keďže v nariadení (ES) č. 1829/2003 sa uvádza, že geneticky modifikované potraviny alebo krmivá nesmú mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat alebo na životné prostredie, a vyžaduje sa, aby Komisia pri príprave svojho rozhodnutia vzala do úvahy všetky relevantné ustanovenia práva Únie a iné oprávnené skutočnosti, ktoré sú podstatné na prejednanie záležitosti; keďže medzi takéto oprávnené skutočnosti by mali patriť záväzky Únie vyplývajúce z cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížskej dohody o zmene klímy a Dohovoru OSN o biologickej diverzite;

Nedemokratické rozhodovanie

| X. | keďže Stály výbor pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003 hlasovaním 16. mája 2022 rozhodol, že sa nevydá žiadne stanovisko, čo znamená, že kvalifikovaná väčšina členských štátov povolenie nepodporila; |
| --- | --- |

X.

keďže Stály výbor pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003 hlasovaním 16. mája 2022 rozhodol, že sa nevydá žiadne stanovisko, čo znamená, že kvalifikovaná väčšina členských štátov povolenie nepodporila;

| Y. | keďže Komisia uznáva, že je problematické, že rozhodnutia o povolení GMO naďalej prijíma bez kvalifikovanej väčšiny členských štátov v prospech takého rozhodnutia, čo je pri povoľovaní výrobkov celkovo dosť výnimočné, no pri rozhodovaní o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách sa to stalo normou; |
| --- | --- |

Y.

keďže Komisia uznáva, že je problematické, že rozhodnutia o povolení GMO naďalej prijíma bez kvalifikovanej väčšiny členských štátov v prospech takého rozhodnutia, čo je pri povoľovaní výrobkov celkovo dosť výnimočné, no pri rozhodovaní o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách sa to stalo normou;

| Z. | keďže Európsky parlament vo svojom ôsmom volebnom období prijal celkovo 36 uznesení, v ktorých namietal proti tomu, aby sa GMO uvádzali na trh na použitie v potravinách a krmivách (33 uznesení) a aby sa GMO v Únii pestovali (tri uznesenia); keďže v deviatom volebnom období Európsky parlament prijal už 27 námietok proti uvedeniu GMO na trh; keďže s povolením žiadneho z týchto GMO nesúhlasila kvalifikovaná väčšina členských štátov; keďže medzi dôvody, pre ktoré členské štáty nepodporujú povoľovanie, patrí nedodržiavanie zásady predbežnej opatrnosti v procese povoľovania a vedecké obavy týkajúce sa posudzovania rizika; |
| --- | --- |

Z.

keďže Európsky parlament vo svojom ôsmom volebnom období prijal celkovo 36 uznesení, v ktorých namietal proti tomu, aby sa GMO uvádzali na trh na použitie v potravinách a krmivách (33 uznesení) a aby sa GMO v Únii pestovali (tri uznesenia); keďže v deviatom volebnom období Európsky parlament prijal už 27 námietok proti uvedeniu GMO na trh; keďže s povolením žiadneho z týchto GMO nesúhlasila kvalifikovaná väčšina členských štátov; keďže medzi dôvody, pre ktoré členské štáty nepodporujú povoľovanie, patrí nedodržiavanie zásady predbežnej opatrnosti v procese povoľovania a vedecké obavy týkajúce sa posudzovania rizika;

| AA. | keďže Komisia naďalej povoľuje GMO, hoci si sama uvedomuje nedostatky z hľadiska demokracie, nízku podporu členských štátov a námietky Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

AA.

keďže Komisia naďalej povoľuje GMO, hoci si sama uvedomuje nedostatky z hľadiska demokracie, nízku podporu členských štátov a námietky Európskeho parlamentu;

| AB. | keďže nie je potrebná žiadna zmena právnych predpisov, aby Komisia nemala možnosť povoľovať GMO, ak sa v odvolacom výbore nedosiahne kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech povolenia (26); |
| --- | --- |

AB.

keďže nie je potrebná žiadna zmena právnych predpisov, aby Komisia nemala možnosť povoľovať GMO, ak sa v odvolacom výbore nedosiahne kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech povolenia (26);

| 1. | domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie prekračuje rámec vykonávacích právomocí, ktoré sú stanovené v nariadení (ES) č. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie nie je v súlade s právom Únie, pretože nie je zlučiteľný s cieľom nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktorým je v súlade so všeobecnými zásadami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (27) vytvoriť základ na zabezpečenie vysokého stupňa ochrany ľudského života a zdravia, zdravia zvierat a dobrých životných podmienok zvierat, ochrany životného prostredia a záujmov spotrebiteľa vo vzťahu ku geneticky modifikovaným potravinám a krmivám, a to za predpokladu zabezpečenia efektívneho fungovania vnútorného trhu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Komisiu, aby stiahla svoj návrh vykonávacieho rozhodnutia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby nepovolila dovoz geneticky modifikovaných plodín odolných voči herbicídom z dôvodu súvisiaceho zvýšeného používania doplnkových herbicídov, a teda zvýšeného rizika pre biodiverzitu, bezpečnosť potravín a zdravie pracovníkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta skutočnosť, že Komisia v liste z 11. septembra 2020 adresovanom poslancom konečne uznala, že pri rozhodovaní o povoleniach pre GMO treba zohľadňovať otázku udržateľnosti (28); vyjadruje však hlboké sklamanie nad tým, že Komisia naďalej povoľuje dovoz GMO do Únie napriek neprestajným námietkam Európskeho parlamentu a väčšiny členských štátov hlasujúcich proti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opätovne naliehavo vyzýva Komisiu, aby zohľadnila záväzky Únie vyplývajúce z medzinárodných dohôd, ako sú Parížska dohoda o zmene klímy, Dohovor OSN o biologickej diverzite a ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja; opakuje svoju výzvu, aby bola k návrhom vykonávacích aktov priložená dôvodová správa, v ktorej sa vysvetlí, ako sa v nich dodržiava zásada „nespôsobovať škodu“ (29); |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva úrad EFSA, aby si vyžiadal údaje o vplyve konzumácie potravín a krmív pochádzajúcich z geneticky modifikovaných rastlín na črevný mikrobióm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opätovne vyzýva Komisiu, aby nepovoľovala žiadne čiastkové kombinácie transformačných zmien, kým ich úrad EFSA dôkladne nezhodnotí na základe úplných experimentálnych údajov, ktoré poskytne žiadateľ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konkrétne sa domnieva, že schvaľovanie odrôd geneticky modifikovaných rastlín, pre ktoré neboli poskytnuté žiadne experimentálne údaje, ktoré ešte neboli testované alebo ktoré možno ešte neboli ani vytvorené, je v rozpore so zásadami všeobecného potravinového práva, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 178/2002; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že v pozmeňujúcich návrhoch prijatých Európskym parlamentom 17. decembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011 (30), ktoré boli prijaté v Európskom parlamente ako základ na rokovania s Radou, sa uvádza, že Komisia nepovolí GMO, ak kvalifikovaná väčšina členských štátov nebude hlasovať za; žiada, aby Komisia rešpektovala túto pozíciu, a vyzýva Radu, aby pokračovala vo svojej práci a urýchlene prijala všeobecný prístup k tomuto spisu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vedecké stanovisko panelu EFSA pre geneticky modifikované organizmy k posúdeniu geneticky modifikovanej kukurice DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 a podskupín na použitie v potravinách alebo krmivách, podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 (žiadosť EFSA-GMO-NL-2018-150), Vestník EFSA 2022, 20(3):7134, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5734.

(4)  Počas ôsmeho volebného obdobia prijal Európsky parlament 36 uznesení, v ktorých namietal proti povoľovaniu GMO.

Okrem toho Európsky parlament počas deviateho volebného obdobia prijal tieto uznesenia:

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 11). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 11).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 15).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 20). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 20).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 2).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 89788 (MON-89788-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 89788 (MON-89788-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 7).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a čiastkové kombinácie MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 12). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a čiastkové kombinácie MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 12).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch, štyroch alebo piatich genetických modifikácií Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 18). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch, štyroch alebo piatich genetických modifikácií Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 18).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. mája 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 323, 11.8.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. mája 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 323, 11.8.2021, s. 7).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR 162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu kombinujúcu dve alebo tri z transformácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1111 (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR 162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu kombinujúcu dve alebo tri z transformácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1111 (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 2).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 8). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 8).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 15).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 36). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 36).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a MON 87411, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 43). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a MON 87411, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 43).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 49). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 49).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 56). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 56).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 63). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 63).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 × T304-40 × GHB 119, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 66). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 × T304-40 × GHB 119, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 66).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 74). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 74).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju DAS-81419-2, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 45). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju DAS-81419-2, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 45).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 52). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 52).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií 1507, MIR162, MON810 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 59). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií 1507, MIR162, MON810 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 59).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 (SYN-BTØ11-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 66). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 (SYN-BTØ11-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 66).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju GMB151 (BCS-GM151-6), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju GMB151 (BCS-GM151-6), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0024).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0025).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. marca 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB811 (BCS-GH811-4), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. marca 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB811 (BCS-GH811-4), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0062).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. marca 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú repku olejku 73496, sú z nej zložené alebo vyrobené (DP-Ø73496-4) (Prijaté texty, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. marca 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú repku olejku 73496, sú z nej zložené alebo vyrobené (DP-Ø73496-4) (Prijaté texty, P9_TA(2022)0063).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 06. apríla 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87769 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 06. apríla 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87769 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0115).

(5)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/2045 z 19. decembra 2018, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sú z nej zložené alebo vyrobené Ú. v. EÚ L 327, 21.12.2018, s. 65).

(6)  MIR604 × NK603 × DP4114, MON 810 × NK603 × DP4114, MON 810 × MIR604 × DP4114, MON 810 × MIR604 × NK603, NK603 × DP4114, MIR604 × DP4114, MIR604 × NK603, MON 810 × DP4114 a MON 810 × MIR604.

(7)  Cry1F, Cry34Ab1, Cry35Ab1, Cry1Ab a mCry3A.

(8)  Stanovisko EFSA, s. 4.

(9)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 503/2013 z 3. apríla 2013, ktoré sa týka žiadostí o povolenie geneticky modifikovaných potravín a krmív v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Komisie (ES) č. 641/2004 a (ES) č. 1981/2006 (
  Ú. v. EÚ L 157, 8.6.2013, s. 1
  ).

(10)  Pozri napríklad Bonny, S., Genetically modified Herbicide-tolerable Crops, Weeds, and Herbicides (Geneticky modifikované plodiny odolné voči herbicídom, burina a herbicídy: prehľad a vplyv), Environmental Management, január 2016, 57(1), s. 31 – 48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 a Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Vplyv geneticky modifikovaných plodín na používanie pesticídov v USA – prvých šestnásť rokov), Environmental Sciences Europe, 28. septembra 2012, diel 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as.

(13)  Pozri napríklad https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 a https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(14)  Určite to platí v prípade glyfozátu, ako sa uvádza v Preskúmaní úradu EFSA týkajúcom sa existujúcich maximálnych hladín rezíduí pre glyfozát podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 396/2005, Vestník EFSA 2018, 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(15)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“, Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, s. 1145 – 1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(16)  Pozri preskúmanie Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“, Journal of Applied Toxicology, máj 2016, 36(5), s. 630 – 648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(17)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0278691516300722?via=ihub.

(18)  Pozri napríklad Hilbeck, A., Otto, M., Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment (špecificita a kombinované účinky Cry toxínov Bacillus thuringiensi v kontexte posúdenia rizika geneticky modifikovaných organizmov pre životné prostredie), Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071.

(19)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(20)  Pripomienky členských štátov, ktoré sú dostupné na portáli EFSA OpenEFSA portal: https://open.efsa.europa.eu/.

(21)  Pripomienky inštitútu Testbiotech k posúdeniu geneticky modifikovanej kukurice DP4114 x MON810 x MIR604 x NK603 a čiastkových kombinácií v súvislosti s použitím v potravinách a krmivách v zmysle nariadenia (ES) č. 1829/2003 vykonanému úradom EFSA (žiadosť EFSA-GMO-NL-2018-150) od spoločnosti Pioneer.

(22)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/.

(23)  https://indicators.report/targets/3-9/.

(24)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906.

(25)  Dohovor o biologickej diverzite, článok 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03.

(26)  Ak sa v odvolacom výbore nevysloví v prospech povolenia kvalifikovaná väčšina členských štátov, podľa nariadenia (EÚ) č. 182/2011 (článok 6 ods. 3) Komisia môže, ale nemusí udeliť povolenie.

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1).

(28)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(29)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2), bod 102.

(30)  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 257.

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/14

---

P9_TA(2022)0258

Geneticky modifikovaná kukurica NK603 × T25 × DAS-40278-9 a jej čiastková kombinácia T25 × DAS-40278-9

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o vykonávacom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2022/797 z 19. mája 2022, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25 × DAS-40278-9 a jej čiastkovú kombináciu T25 × DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

(2023/C 32/03)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2022/797 z 19. mája 2022, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25 × DAS-40278-9 a jej čiastkovú kombináciu T25 × DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené (D080148/03 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2022/797 z 19. mája 2022, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25 × DAS-40278-9 a jej čiastkovú kombináciu T25 × DAS-40278-9, sú z nej zložené alebo vyrobené (D080148/03 (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3,

| — | so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, ktorý je uvedený v článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, z 1. apríla 2022, počas ktorého nebolo prijaté žiadne stanovisko, a na hlasovanie odvolacieho výboru z 26. apríla 2022, počas ktorého opätovne nebolo prijaté žiadne stanovisko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, ktorý je uvedený v článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003, z 1. apríla 2022, počas ktorého nebolo prijaté žiadne stanovisko, a na hlasovanie odvolacieho výboru z 26. apríla 2022, počas ktorého opätovne nebolo prijaté žiadne stanovisko,

| — | so zreteľom na články 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (3),

| — | so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 29. októbra 2021 a uverejnené 13. decembra 2021 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 29. októbra 2021 a uverejnené 13. decembra 2021 (4),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (GMO) (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (GMO) (5),

| — | so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

| A. | keďže spoločnosť Pioneer Overseas Corporation predložila 12. decembra 2019 v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 žiadosť o umiestnenie potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25 × DAS-40278-9 (ďalej len „geneticky modifikovaná kukurica“), sú z nej zložené alebo vyrobené, na trh; keďže táto žiadosť sa vzťahuje aj na uvedenie na trh produktov, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu alebo sú z nej zložené, na iné účely ako potraviny a krmivá, s výnimkou pestovania; |
| --- | --- |

A.

keďže spoločnosť Pioneer Overseas Corporation predložila 12. decembra 2019 v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 žiadosť o umiestnenie potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu NK603 × T25 × DAS-40278-9 (ďalej len „geneticky modifikovaná kukurica“), sú z nej zložené alebo vyrobené, na trh; keďže táto žiadosť sa vzťahuje aj na uvedenie na trh produktov, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu alebo sú z nej zložené, na iné účely ako potraviny a krmivá, s výnimkou pestovania;

| B. | keďže úrad EFSA prijal 29. októbra 2021 kladné stanovisko v súvislosti s povolením geneticky modifikovanej kukurice, ktoré bolo uverejnené 13. decembra 2021; |
| --- | --- |

B.

keďže úrad EFSA prijal 29. októbra 2021 kladné stanovisko v súvislosti s povolením geneticky modifikovanej kukurice, ktoré bolo uverejnené 13. decembra 2021;

| C. | keďže trojnásobne geneticky modifikovaná kukurica bola vyrobená konvenčným krížením s cieľom spojiť tri jednotlivé modifikácie kukurice: NK603 so zvýšenou odolnosťou voči herbicídom obsahujúcim glyfozát; T25 so zvýšenou odolnosťou voči herbicídom obsahujúcim glufosinát amónny; a DAS-40278-9 s katalýzou rozkladu všeobecnej triedy herbicídov známych ako aryloxyfenoxypropionáty (AOPP) a so zvýšenou odolnosťou voči herbicídom obsahujúcim 2,4-D (6); |
| --- | --- |

C.

keďže trojnásobne geneticky modifikovaná kukurica bola vyrobená konvenčným krížením s cieľom spojiť tri jednotlivé modifikácie kukurice: NK603 so zvýšenou odolnosťou voči herbicídom obsahujúcim glyfozát; T25 so zvýšenou odolnosťou voči herbicídom obsahujúcim glufosinát amónny; a DAS-40278-9 s katalýzou rozkladu všeobecnej triedy herbicídov známych ako aryloxyfenoxypropionáty (AOPP) a so zvýšenou odolnosťou voči herbicídom obsahujúcim 2,4-D (6);

| D. | keďže čiastkovú kombináciu NK603 x T25 a čiastkovú kombináciu NK603 x DAS-40278-9 už predtým posúdil úrad EFSA; keďže žiadateľ nepredložil žiadne experimentálne údaje pre čiastkovú kombináciu DAS-40278-9 x T25, ktorú úrad EFSA predtým neposudzoval; keďže napriek tomu úrad EFSA dospel k záveru, že táto čiastková kombinácia nevyvoláva obavy o bezpečnosť; |
| --- | --- |

D.

keďže čiastkovú kombináciu NK603 x T25 a čiastkovú kombináciu NK603 x DAS-40278-9 už predtým posúdil úrad EFSA; keďže žiadateľ nepredložil žiadne experimentálne údaje pre čiastkovú kombináciu DAS-40278-9 x T25, ktorú úrad EFSA predtým neposudzoval; keďže napriek tomu úrad EFSA dospel k záveru, že táto čiastková kombinácia nevyvoláva obavy o bezpečnosť;

Nedostatočné posúdenie doplnkového herbicídu

| E. | keďže vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 503/2013 (7) si vyžaduje posúdenie, či očakávané poľnohospodárske postupy ovplyvňujú výsledok skúmaných parametrov; keďže podľa uvedeného vykonávacieho nariadenia sa to týka najmä rastlín odolných voči herbicídom; |
| --- | --- |

E.

keďže vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 503/2013 (7) si vyžaduje posúdenie, či očakávané poľnohospodárske postupy ovplyvňujú výsledok skúmaných parametrov; keďže podľa uvedeného vykonávacieho nariadenia sa to týka najmä rastlín odolných voči herbicídom;

| F. | keďže z viacerých štúdií vyplýva, že geneticky modifikované plodiny odolné voči herbicídom vedú k vyššiemu používaniu doplnkových herbicídov, a to z veľkej časti z dôvodu výskytu burín odolných voči herbicídom (8); keďže sa preto musí predpokladať, že geneticky modifikovaná kukurica bude vystavená vyšším, ako aj opakovaným dávkam glyfozátu, glufosinátu, AOPP a 2,4-D herbicídov, a preto sa v úrode môže vyskytovať väčšie množstvo rezíduí a produktov ich rozkladu (tzv. metabolitov); |
| --- | --- |

F.

keďže z viacerých štúdií vyplýva, že geneticky modifikované plodiny odolné voči herbicídom vedú k vyššiemu používaniu doplnkových herbicídov, a to z veľkej časti z dôvodu výskytu burín odolných voči herbicídom (8); keďže sa preto musí predpokladať, že geneticky modifikovaná kukurica bude vystavená vyšším, ako aj opakovaným dávkam glyfozátu, glufosinátu, AOPP a 2,4-D herbicídov, a preto sa v úrode môže vyskytovať väčšie množstvo rezíduí a produktov ich rozkladu (tzv. metabolitov);

| G. | keďže glufosinát je zaradený do kategórie 1B ako reprodukčne toxická látka, a preto sa naň vzťahujú hraničné kritériá stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (9); keďže platnosť povolenia glufosinátu na používanie v Únii sa skončila 31. júla 2018 (10); |
| --- | --- |

G.

keďže glufosinát je zaradený do kategórie 1B ako reprodukčne toxická látka, a preto sa naň vzťahujú hraničné kritériá stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (9); keďže platnosť povolenia glufosinátu na používanie v Únii sa skončila 31. júla 2018 (10);

| H. | keďže úrad EFSA v novembri 2015 dospel k záveru, že glyfozát pravdepodobne nie je karcinogénny, a Európska chemická agentúra v marci 2017 dospela k záveru, že klasifikácia nie je odôvodnená; keďže Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny, špecializovaná agentúra Svetovej zdravotníckej organizácie pre rakovinu, v roku 2015 klasifikovala glyfozát ako pravdepodobný karcinogén pre ľudí; keďže vo viacerých ďalších nedávnych recenzovaných vedeckých štúdiách sa potvrdzuje karcinogénny potenciál glyfozátu (11); |
| --- | --- |

H.

keďže úrad EFSA v novembri 2015 dospel k záveru, že glyfozát pravdepodobne nie je karcinogénny, a Európska chemická agentúra v marci 2017 dospela k záveru, že klasifikácia nie je odôvodnená; keďže Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny, špecializovaná agentúra Svetovej zdravotníckej organizácie pre rakovinu, v roku 2015 klasifikovala glyfozát ako pravdepodobný karcinogén pre ľudí; keďže vo viacerých ďalších nedávnych recenzovaných vedeckých štúdiách sa potvrdzuje karcinogénny potenciál glyfozátu (11);

| I. | keďže v recenzovanom vedeckom článku odborník v oblasti vývoja GM rastlín spochybňuje bezpečnosť GM plodín odolných voči 2,4-D z dôvodu jeho degradácie na cytotoxické produkty rozkladu (12); |
| --- | --- |

I.

keďže v recenzovanom vedeckom článku odborník v oblasti vývoja GM rastlín spochybňuje bezpečnosť GM plodín odolných voči 2,4-D z dôvodu jeho degradácie na cytotoxické produkty rozkladu (12);

| J. | keďže posudzovanie rezíduí herbicídov a ich metabolitov v geneticky modifikovaných rastlinách je mimo pôsobnosti vedeckej skupiny EFSA pre geneticky modifikované organizmy, a preto sa v rámci postupu povoľovania GMO nevykonáva; keďže tento stav je problematický, pretože v prípade geneticky modifikovaných rastlín môže byť samotná genetická modifikácia ovplyvnená tým, ako rastlina metabolizuje doplnkové herbicídy, a zložením, a teda aj toxicitou metabolitov (13); |
| --- | --- |

J.

keďže posudzovanie rezíduí herbicídov a ich metabolitov v geneticky modifikovaných rastlinách je mimo pôsobnosti vedeckej skupiny EFSA pre geneticky modifikované organizmy, a preto sa v rámci postupu povoľovania GMO nevykonáva; keďže tento stav je problematický, pretože v prípade geneticky modifikovaných rastlín môže byť samotná genetická modifikácia ovplyvnená tým, ako rastlina metabolizuje doplnkové herbicídy, a zložením, a teda aj toxicitou metabolitov (13);

Pripomienky príslušného orgánu členského štátu

| K. | keďže členské štáty predložili úradu EFSA počas trojmesačného konzultačného obdobia mnoho kritických pripomienok (14); keďže tieto kritické pripomienky zahŕňajú, že nemožno vylúčiť interakciu medzi herbicídmi, ich rezíduami a metabolitmi použitými na geneticky modifikovanej kukurici a že tento chemický kokteil nebol nikdy predtým testovaný z toxikologického hľadiska a mohol by mať vplyv na zdravie ľudí a zvierat a na životné prostredie a keďže v geneticky modifikovanej kukurici je prítomný vektorovo odvodený gén beta-laktamázy („bla“), gén rezistencie voči antibiotikám, ktorý inaktivuje kriticky dôležité penicilíny; |
| --- | --- |

K.

keďže členské štáty predložili úradu EFSA počas trojmesačného konzultačného obdobia mnoho kritických pripomienok (14); keďže tieto kritické pripomienky zahŕňajú, že nemožno vylúčiť interakciu medzi herbicídmi, ich rezíduami a metabolitmi použitými na geneticky modifikovanej kukurici a že tento chemický kokteil nebol nikdy predtým testovaný z toxikologického hľadiska a mohol by mať vplyv na zdravie ľudí a zvierat a na životné prostredie a keďže v geneticky modifikovanej kukurici je prítomný vektorovo odvodený gén beta-laktamázy („bla“), gén rezistencie voči antibiotikám, ktorý inaktivuje kriticky dôležité penicilíny;

| L. | keďže podľa príslušného orgánu členského štátu (15), hoci žiadateľ tvrdí, že vedecké informácie v žiadosti sú dôverné, je to v rozpore s Aarhuským dohovorom, v ktorom sa stanovuje právo verejnosti na prístup k informáciám o životnom prostredí; |
| --- | --- |

L.

keďže podľa príslušného orgánu členského štátu (15), hoci žiadateľ tvrdí, že vedecké informácie v žiadosti sú dôverné, je to v rozpore s Aarhuským dohovorom, v ktorom sa stanovuje právo verejnosti na prístup k informáciám o životnom prostredí;

Dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie

| M. | keďže v správe osobitného spravodajcu Organizácie Spojených národov (ďalej len „OSN“) pre právo na výživu z roku 2017 sa konštatuje, že najmä v rozvojových krajinách majú nebezpečné pesticídy katastrofálny vplyv na zdravie (16); keďže podľa cieľa udržateľného rozvoja OSN 3.9 sa má do roku 2030 podstatne znížiť počet úmrtí a ochorení spôsobených nebezpečnými chemikáliami a znečistením a kontamináciou ovzdušia, vody a pôdy (17); keďže povolenie dovozu geneticky modifikovanej kukurice by zvýšilo dopyt po tejto plodine, ktorá je navrhnutá na ošetrovanie glufosinátom, glyfozátom, AOPP a 2,4-D herbicídmi, čím by sa zvýšila expozícia pracovníkov a životného prostredia v tretích krajinách; keďže riziko zvýšenej expozície pracovníkov a životného prostredia je obzvlášť znepokojujúce v prípade geneticky modifikovaných plodín odolných voči herbicídom vzhľadom na vyššie množstvá používaných herbicídov; |
| --- | --- |

M.

keďže v správe osobitného spravodajcu Organizácie Spojených národov (ďalej len „OSN“) pre právo na výživu z roku 2017 sa konštatuje, že najmä v rozvojových krajinách majú nebezpečné pesticídy katastrofálny vplyv na zdravie (16); keďže podľa cieľa udržateľného rozvoja OSN 3.9 sa má do roku 2030 podstatne znížiť počet úmrtí a ochorení spôsobených nebezpečnými chemikáliami a znečistením a kontamináciou ovzdušia, vody a pôdy (17); keďže povolenie dovozu geneticky modifikovanej kukurice by zvýšilo dopyt po tejto plodine, ktorá je navrhnutá na ošetrovanie glufosinátom, glyfozátom, AOPP a 2,4-D herbicídmi, čím by sa zvýšila expozícia pracovníkov a životného prostredia v tretích krajinách; keďže riziko zvýšenej expozície pracovníkov a životného prostredia je obzvlášť znepokojujúce v prípade geneticky modifikovaných plodín odolných voči herbicídom vzhľadom na vyššie množstvá používaných herbicídov;

| N. | keďže podľa recenzovanej štúdie uverejnenej v roku 2020 môže Roundup, jeden z celosvetovo najpoužívanejších herbicídov na báze glyfozátu, spôsobiť stratu biodiverzity, v dôsledku čoho budú ekosystémy zraniteľnejšie voči znečisteniu a zmene klímy (18); |
| --- | --- |

N.

keďže podľa recenzovanej štúdie uverejnenej v roku 2020 môže Roundup, jeden z celosvetovo najpoužívanejších herbicídov na báze glyfozátu, spôsobiť stratu biodiverzity, v dôsledku čoho budú ekosystémy zraniteľnejšie voči znečisteniu a zmene klímy (18);

| O. | keďže Únia ako zmluvná strana Dohovoru OSN o biologickej diverzite je zodpovedná za to, aby činnosti v rámci jej jurisdikcie alebo kontroly nespôsobovali škody na životnom prostredí iných štátov (19); |
| --- | --- |

O.

keďže Únia ako zmluvná strana Dohovoru OSN o biologickej diverzite je zodpovedná za to, aby činnosti v rámci jej jurisdikcie alebo kontroly nespôsobovali škody na životnom prostredí iných štátov (19);

| P. | keďže v nariadení (ES) č. 1829/2003 sa uvádza, že geneticky modifikované potraviny alebo krmivá nesmú mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat alebo na životné prostredie, a vyžaduje sa, aby Komisia pri príprave svojho rozhodnutia vzala do úvahy všetky relevantné ustanovenia práva Únie a iné oprávnené skutočnosti, ktoré sú podstatné na prejednanie záležitosti; keďže medzi takéto oprávnené skutočnosti by mali patriť záväzky Únie vyplývajúce z cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížskej dohody o zmene klímy a Dohovoru OSN o biologickej diverzite; |
| --- | --- |

P.

keďže v nariadení (ES) č. 1829/2003 sa uvádza, že geneticky modifikované potraviny alebo krmivá nesmú mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat alebo na životné prostredie, a vyžaduje sa, aby Komisia pri príprave svojho rozhodnutia vzala do úvahy všetky relevantné ustanovenia práva Únie a iné oprávnené skutočnosti, ktoré sú podstatné na prejednanie záležitosti; keďže medzi takéto oprávnené skutočnosti by mali patriť záväzky Únie vyplývajúce z cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížskej dohody o zmene klímy a Dohovoru OSN o biologickej diverzite;

Nedemokratické rozhodovanie

| Q. | keďže Stály výbor pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá nevydal žiadne stanovisko, čo znamená, že povolenie nepodporila kvalifikovaná väčšina členských štátov; keďže odvolací výbor uvedený v článku 6 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 pri hlasovaní 26. apríla 2022 opäť nezaujal žiadne stanovisko; keďže 14 členských štátov hlasovalo proti (čo predstavuje 35,72 % obyvateľov EÚ), 3 členské štáty sa zdržali hlasovania (čo predstavuje 34,53 % obyvateľov) a iba 10 členských štátov hlasovalo za (čo predstavuje 29,75 % obyvateľov); |
| --- | --- |

Q.

keďže Stály výbor pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá nevydal žiadne stanovisko, čo znamená, že povolenie nepodporila kvalifikovaná väčšina členských štátov; keďže odvolací výbor uvedený v článku 6 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 pri hlasovaní 26. apríla 2022 opäť nezaujal žiadne stanovisko; keďže 14 členských štátov hlasovalo proti (čo predstavuje 35,72 % obyvateľov EÚ), 3 členské štáty sa zdržali hlasovania (čo predstavuje 34,53 % obyvateľov) a iba 10 členských štátov hlasovalo za (čo predstavuje 29,75 % obyvateľov);

| R. | keďže Komisia uznáva, že je problematické, že rozhodnutia o povolení GMO naďalej prijíma bez kvalifikovanej väčšiny členských štátov v prospech takého rozhodnutia, čo je pri povoľovaní výrobkov celkovo dosť výnimočné, no pri rozhodovaní o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách sa to stalo normou; |
| --- | --- |

R.

keďže Komisia uznáva, že je problematické, že rozhodnutia o povolení GMO naďalej prijíma bez kvalifikovanej väčšiny členských štátov v prospech takého rozhodnutia, čo je pri povoľovaní výrobkov celkovo dosť výnimočné, no pri rozhodovaní o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách sa to stalo normou;

| S. | keďže Európsky parlament vo svojom ôsmom volebnom období prijal celkovo 36 uznesení, v ktorých namietal proti tomu, aby sa GMO uvádzali na trh na použitie v potravinách a krmivách (33 uznesení) a aby sa GMO v Únii pestovali (tri uznesenia); keďže v deviatom volebnom období Európsky parlament prijal už 27 námietok proti uvedeniu GMO na trh; keďže s povolením žiadneho z týchto GMO nesúhlasila kvalifikovaná väčšina členských štátov; keďže medzi dôvody, pre ktoré členské štáty nepodporujú povoľovanie, patrí nedodržiavanie zásady predbežnej opatrnosti v procese povoľovania a vedecké obavy týkajúce sa posudzovania rizika; |
| --- | --- |

S.

keďže Európsky parlament vo svojom ôsmom volebnom období prijal celkovo 36 uznesení, v ktorých namietal proti tomu, aby sa GMO uvádzali na trh na použitie v potravinách a krmivách (33 uznesení) a aby sa GMO v Únii pestovali (tri uznesenia); keďže v deviatom volebnom období Európsky parlament prijal už 27 námietok proti uvedeniu GMO na trh; keďže s povolením žiadneho z týchto GMO nesúhlasila kvalifikovaná väčšina členských štátov; keďže medzi dôvody, pre ktoré členské štáty nepodporujú povoľovanie, patrí nedodržiavanie zásady predbežnej opatrnosti v procese povoľovania a vedecké obavy týkajúce sa posudzovania rizika;

| T. | keďže Komisia naďalej povoľuje GMO, hoci si sama uvedomuje nedostatky z hľadiska demokracie, nízku podporu členských štátov a námietky Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

T.

keďže Komisia naďalej povoľuje GMO, hoci si sama uvedomuje nedostatky z hľadiska demokracie, nízku podporu členských štátov a námietky Európskeho parlamentu;

| U. | keďže nie je potrebná žiadna zmena právnych predpisov, aby Komisia nemala možnosť povoľovať GMO, ak sa v odvolacom výbore nedosiahne kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech povolenia (20); |
| --- | --- |

U.

keďže nie je potrebná žiadna zmena právnych predpisov, aby Komisia nemala možnosť povoľovať GMO, ak sa v odvolacom výbore nedosiahne kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech povolenia (20);

| 1. | domnieva sa, že vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2022/797 prekračuje rámec vykonávacích právomocí, ktoré sú stanovené v nariadení (ES) č. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2022/797 nie je v súlade s právom Únie, pretože nie je zlučiteľné s cieľom nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktorým je podľa všeobecných zásad uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (21) poskytovať základ na zabezpečenie vysokej miery ochrany ľudského života a zdravia, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, životného prostredia a záujmov spotrebiteľov v súvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivami, a súčasne zabezpečovať efektívne fungovanie vnútorného trhu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Komisiu, aby zrušila vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2022/797; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby nepovolila dovoz geneticky modifikovaných plodín odolných voči herbicídom z dôvodu súvisiaceho zvýšeného používania doplnkových herbicídov, a teda zvýšeného rizika pre biodiverzitu, bezpečnosť potravín a zdravie pracovníkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta skutočnosť, že Komisia v liste z 11. septembra 2020 adresovanom poslancom konečne uznala, že pri rozhodovaní o povoleniach pre GMO treba zohľadňovať otázku udržateľnosti (22); vyjadruje však hlboké sklamanie nad tým, že Komisia naďalej povoľuje dovoz GMO do Únie napriek neprestajným námietkam Európskeho parlamentu a väčšiny členských štátov hlasujúcich proti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opätovne naliehavo vyzýva Komisiu, aby zohľadnila záväzky Únie vyplývajúce z medzinárodných dohôd, ako sú Parížska dohoda o zmene klímy, Dohovor OSN o biologickej diverzite a ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja; opakuje svoju výzvu, aby bola k návrhom vykonávacích aktov priložená dôvodová správa, v ktorej sa vysvetlí, ako sa v nich dodržiava zásada „nespôsobovať škodu“ (23); |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že v pozmeňujúcich návrhoch prijatých Európskym parlamentom 17. decembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011 (24), ktoré boli prijaté v Európskom parlamente ako základ na rokovania s Radou, sa uvádza, že Komisia nepovolí GMO, ak kvalifikovaná väčšina členských štátov nebude hlasovať za; žiada, aby Komisia rešpektovala túto pozíciu, a vyzýva Radu, aby pokračovala vo svojej práci a urýchlene prijala všeobecný prístup k tomuto spisu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 141, 20.5.2022, s. 116.

(2)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6942.

(5)  Počas ôsmeho volebného obdobia prijal Európsky parlament 36 uznesení, v ktorých namietal proti povoľovaniu GMO. Okrem toho Európsky parlament počas deviateho volebného obdobia prijal tieto uznesenia:

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 11). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 11).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 15).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 20). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 202, 28.5.2021, s. 20).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 2).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 89788 (MON-89788-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 89788 (MON-89788-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 7).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a čiastkové kombinácie MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 12). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a čiastkové kombinácie MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 12).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch, štyroch alebo piatich genetických modifikácií Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 18). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch, štyroch alebo piatich genetických modifikácií Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 208, 1.6.2021, s. 18).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. mája 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 323, 11.8.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. mája 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 323, 11.8.2021, s. 7).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR 162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu kombinujúcu dve alebo tri z transformácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1111 (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR 162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu kombinujúcu dve alebo tri z transformácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1111 (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 2).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 8). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 8).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ C 415, 13.10.2021, s. 15).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 36). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 36).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a MON 87411, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 43). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a MON 87411, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 43).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 49). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 49).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 56). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 56).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 63). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 63).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 × T304-40 × GHB 119, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 66). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 × T304-40 × GHB 119, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 66).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 74). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 74).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju DAS-81419-2, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 45). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju DAS-81419-2, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 45).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 52). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 52).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií 1507, MIR162, MON810 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 59). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií 1507, MIR162, MON810 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 59).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 (SYN-BTØ11-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 66). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 (SYN-BTØ11-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 66).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju GMB151 (BCS-GM151-6), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju GMB151 (BCS-GM151-6), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0024).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. februára 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0025).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. marca 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB811 (BCS-GH811-4), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. marca 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB811 (BCS-GH811-4), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0062).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. marca 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú repku olejku 73496, sú z nej zložené alebo vyrobené (DP-Ø73496-4) (Prijaté texty, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. marca 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú repku olejku 73496, sú z nej zložené alebo vyrobené (DP-Ø73496-4) (Prijaté texty, P9_TA(2022)0063).

| — | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. apríla 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87769 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. apríla 2022 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87769 × MON 89788, sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2022)0115).

(6)  Stanovisko úradu EFSA, s. 3.

(7)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 503/2013 z 3. apríla 2013, ktoré sa týka žiadostí o povolenie geneticky modifikovaných potravín a krmív v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Komisie (ES) č. 641/2004 a (ES) č. 1981/2006 (Ú. v. EÚ L 157, 8.6.2013, s. 1).

(8)  Pozri napríklad Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Geneticky modifikované plodiny odolné voči herbicídom, burina a herbicídy: prehľad a vplyv), Environmental Management, január 2016; 57(1), s. 31 – 48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 a Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Vplyv geneticky modifikovaných plodín na používanie pesticídov v USA – prvých šestnásť rokov), Environmental Sciences Europe; 28. septembra 2012, zv. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1).

(10)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(11)  Pozri napríklad https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, a https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(12)  Lurquin, P.F., „Production of a toxic metabolite in 2,4-D-resistant GM crop plants“ (Produkcia toxického metabolitu v geneticky modifikovaných plodinách odolných voči 2,4-D), 3 Biotech 6, 82 (2016), https://doi.org/10.1007/s13205-016-0387-9.

(13)  Určite to platí v prípade glyfozátu, ako sa uvádza v Preskúmaní úradu EFSA týkajúcom sa existujúcich maximálnych hladín rezíduí pre glyfozát podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 396/2005, Vestník EFSA 2018; 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(14)  Pripomienky členských štátov, ktoré sú dostupné na portáli úradu EFSA OpenEFSA: https://open.efsa.europa.eu/.

(15)  Tamže, s. 75.

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/.

(17)  https://indicators.report/targets/3-9/.

(18)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906.

(19)  Dohovor o biologickej diverzite, článok 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03.

(20)  Ak sa v odvolacom výbore nevysloví v prospech povolenia kvalifikovaná väčšina členských štátov, podľa nariadenia (EÚ) č. 182/2011 (článok 6 ods. 3) Komisia môže, ale nemusí udeliť povolenie.

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(23)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2), bod 102.

(24)  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 257.

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/20

---

P9_TA(2022)0262

Nezákonná ťažba dreva v EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o nezákonnej ťažbe dreva v EÚ (2022/2523(RSP))

(2023/C 32/04)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 227 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 227 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na články 4, 191, 230 a 258 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 4, 191, 230 a 258 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010 z 20. októbra 2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (1) (ďalej len „nariadenie EÚ o dreve“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010 z 20. októbra 2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (1) (ďalej len „nariadenie EÚ o dreve“),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (2) (smernica o biotopoch), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (2) (smernica o biotopoch),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (3) (smernica o strategickom environmentálnom hodnotení), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (3) (smernica o strategickom environmentálnom hodnotení),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (4) (nariadenie o Aarhuskom dohovore), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (4) (nariadenie o Aarhuskom dohovore),

| — | so zreteľom na prípad nesplnenia povinnosti INFR(2020)2033 zahrnutý do súboru prípadov nesplnenia povinnosti Komisie z 12. februára 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prípad nesplnenia povinnosti INFR(2020)2033 zahrnutý do súboru prípadov nesplnenia povinnosti Komisie z 12. februára 2020,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. júla 2021 s názvom Nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. júla 2021 s názvom Nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030 (COM(2021)0572),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o sprístupňovaní určitých komodít a výrobkov súvisiacich s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 995/2010 (COM(2021)0706), ktorý prijala Komisia 17. novembra 2021 a ktorého cieľom je obmedziť podiel EÚ na odlesňovaní a degradácii lesov; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o sprístupňovaní určitých komodít a výrobkov súvisiacich s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 995/2010 (COM(2021)0706), ktorý prijala Komisia 17. novembra 2021 a ktorého cieľom je obmedziť podiel EÚ na odlesňovaní a degradácii lesov;

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 15. decembra 2021 týkajúci sa smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva, ktorou sa nahrádza smernica 2008/99/ES (COM(2021)0851), a na sprievodné oznámenie (COM(2021)0814), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 15. decembra 2021 týkajúci sa smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva, ktorou sa nahrádza smernica 2008/99/ES (COM(2021)0851), a na sprievodné oznámenie (COM(2021)0814),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1767 zo 6. októbra 2021, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1367/2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1767 zo 6. októbra 2021, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1367/2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (5),

| — | so zreteľom na otázku Komisii o nezákonnej ťažbe dreva v EÚ (O-000020/2022 – B9-0016/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku Komisii o nezákonnej ťažbe dreva v EÚ (O-000020/2022 – B9-0016/2022),

| — | so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre petície, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre petície,

| A. | keďže Výboru pre petície boli doručené petície č. 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 a 1056/2021, v ktorých sú vyjadrené obavy týkajúce sa čoraz rozšírenejšej nezákonnej ťažby dreva v EÚ a konkrétnych prípadov praktík porušujúcich environmentálne právne predpisy EÚ v niektorých členských štátoch, a to aj v posledných pralesoch a pralesovitých porastoch Európy, a v ktorých sa vyzýva na prijatie preventívnych opatrení na zníženie rizika a rozsahu environmentálnych škôd a ohrozenia ľudského života a blaha; |
| --- | --- |

A.

keďže Výboru pre petície boli doručené petície č. 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 a 1056/2021, v ktorých sú vyjadrené obavy týkajúce sa čoraz rozšírenejšej nezákonnej ťažby dreva v EÚ a konkrétnych prípadov praktík porušujúcich environmentálne právne predpisy EÚ v niektorých členských štátoch, a to aj v posledných pralesoch a pralesovitých porastoch Európy, a v ktorých sa vyzýva na prijatie preventívnych opatrení na zníženie rizika a rozsahu environmentálnych škôd a ohrozenia ľudského života a blaha;

| B. | keďže nezákonná ťažba dreva je činnosťou, ktorá vzbudzuje vážne obavy a vedie k environmentálnym škodám, strate biodiverzity a degradácii ekosystémov, dezertifikácii a erózii pôdy, čo vedie k prírodným katastrofám, ako sú zosuvy pôdy, a viedla k zničeniu alebo poškodeniu viacerých lokalít sústavy Natura 2000 a pralesov a pralesovitých porastov; keďže nezákonná ťažba dreva môže mať za následok vyhynutie chránených druhov a zánik špecifických biotopov pre rôzne rastlinné a živočíšne druhy, pretože osoby zapojené do nezákonných činností zvyčajne nedodržiavajú zákony, ktorými sa chránia cenné lesné zdroje; |
| --- | --- |

B.

keďže nezákonná ťažba dreva je činnosťou, ktorá vzbudzuje vážne obavy a vedie k environmentálnym škodám, strate biodiverzity a degradácii ekosystémov, dezertifikácii a erózii pôdy, čo vedie k prírodným katastrofám, ako sú zosuvy pôdy, a viedla k zničeniu alebo poškodeniu viacerých lokalít sústavy Natura 2000 a pralesov a pralesovitých porastov; keďže nezákonná ťažba dreva môže mať za následok vyhynutie chránených druhov a zánik špecifických biotopov pre rôzne rastlinné a živočíšne druhy, pretože osoby zapojené do nezákonných činností zvyčajne nedodržiavajú zákony, ktorými sa chránia cenné lesné zdroje;

| C. | keďže podľa odhadov Europolu sú trestné činy proti životnému prostrediu rovnako výnosné ako obchodovanie s drogami, no omnoho menej vystavené riziku, že budú odhalené a potrestané (6); |
| --- | --- |

C.

keďže podľa odhadov Europolu sú trestné činy proti životnému prostrediu rovnako výnosné ako obchodovanie s drogami, no omnoho menej vystavené riziku, že budú odhalené a potrestané (6);

| D. | keďže nezákonná ťažba dreva je významný faktor degradácie lesov, odlesňovania a zmeny klímy, ktorý prispieva k zhoršovaniu kvality ovzdušia; keďže nezákonná ťažba dreva predstavuje 15 % až 30 % medzinárodnej produkcie dreva a má ďalšie environmentálne, sociálne a hospodárske dôsledky; keďže nezákonná ťažba dreva zostáva z veľkej časti neodhalená, čo bráni úsiliu EÚ o dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody, európskeho právneho predpisu v oblasti klímy a stratégie v oblasti biodiverzity; keďže nezákonná ťažba dreva v EÚ sa často uskutočňuje vo vysokokvalitných a najlepšie zachovaných lesoch; |
| --- | --- |

D.

keďže nezákonná ťažba dreva je významný faktor degradácie lesov, odlesňovania a zmeny klímy, ktorý prispieva k zhoršovaniu kvality ovzdušia; keďže nezákonná ťažba dreva predstavuje 15 % až 30 % medzinárodnej produkcie dreva a má ďalšie environmentálne, sociálne a hospodárske dôsledky; keďže nezákonná ťažba dreva zostáva z veľkej časti neodhalená, čo bráni úsiliu EÚ o dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody, európskeho právneho predpisu v oblasti klímy a stratégie v oblasti biodiverzity; keďže nezákonná ťažba dreva v EÚ sa často uskutočňuje vo vysokokvalitných a najlepšie zachovaných lesoch;

| E. | keďže výrobky z nezákonnej ťažby dreva sa v EÚ predávajú ako certifikované drevo (7); keďže hlavné existujúce certifikačné systémy nie sú schopné plne splniť požiadavky platných právnych predpisov; keďže hlavné systémy posudzované v správe Komisie z júla 2021 o systémoch certifikácie a overovania v sektore lesného hospodárstva majú medzery vo vymedzení zákonnosti a ich právne požiadavky majú obmedzený rozsah alebo nejednoznačnú povahu; keďže síce poskytujú systematický prístup k prenosu nárokov v celom dodávateľskom reťazci, ale väčšinou nezahŕňajú systematickú schopnosť overovať – v reálnom čase alebo inak – transakcie objemov, druhov a kvality medzi subjektmi, v dôsledku čoho sú systémy zraniteľné proti manipulácii a podvodom; keďže všetky hlavné systémy certifikácie majú ťažkosti s identifikáciou a účinným riešením problémov korupcie, existujúce systémy na identifikáciu prípadov korupcie sú relatívne obmedzené a len slabo pokrývajú riziko podvodu (8); |
| --- | --- |

E.

keďže výrobky z nezákonnej ťažby dreva sa v EÚ predávajú ako certifikované drevo (7); keďže hlavné existujúce certifikačné systémy nie sú schopné plne splniť požiadavky platných právnych predpisov; keďže hlavné systémy posudzované v správe Komisie z júla 2021 o systémoch certifikácie a overovania v sektore lesného hospodárstva majú medzery vo vymedzení zákonnosti a ich právne požiadavky majú obmedzený rozsah alebo nejednoznačnú povahu; keďže síce poskytujú systematický prístup k prenosu nárokov v celom dodávateľskom reťazci, ale väčšinou nezahŕňajú systematickú schopnosť overovať – v reálnom čase alebo inak – transakcie objemov, druhov a kvality medzi subjektmi, v dôsledku čoho sú systémy zraniteľné proti manipulácii a podvodom; keďže všetky hlavné systémy certifikácie majú ťažkosti s identifikáciou a účinným riešením problémov korupcie, existujúce systémy na identifikáciu prípadov korupcie sú relatívne obmedzené a len slabo pokrývajú riziko podvodu (8);

| F. | keďže lesy sú hlavnými záchytmi uhlíka, ktoré pomáhajú v boji proti zmene klímy; |
| --- | --- |

F.

keďže lesy sú hlavnými záchytmi uhlíka, ktoré pomáhajú v boji proti zmene klímy;

| G. | keďže nezákonná ťažba dreva má výrazné negatívne sociálno-ekonomické účinky, pričom miestne a zodpovedné komunity sú v dôsledku nezákonného predaja nezákonne vyťaženého dreva pripravené o svoje ekonomické živobytie, čo následne podporuje kriminalitu a má nepriaznivý vplyv na udržateľný miestny rozvoj a legitímne podnikanie; keďže nezákonná ťažba sa často spája s daňovými únikmi, čo osobám, ktoré nezákonne ťažia drevo, umožňuje znižovať trhovú hodnotu lesných produktov, a tak spôsobuje narušenie trhovej rovnováhy a nekalú hospodársku súťaž; keďže nezákonná ťažba dreva znamená pre vlády stratu príjmov, pokiaľ ide o ušlé dane a clá, a prispieva k vyšším nákladom na lesné hospodárstvo a transakcie; keďže drevo sa často ťaží v jednom členskom štáte, ale obchoduje sa s ním v inom členskom štáte; keďže s väčšinou nezákonne vyťaženého dreva sa obchoduje a používa sa, ako keby to bolo zákonne vyťažené drevo; |
| --- | --- |

G.

keďže nezákonná ťažba dreva má výrazné negatívne sociálno-ekonomické účinky, pričom miestne a zodpovedné komunity sú v dôsledku nezákonného predaja nezákonne vyťaženého dreva pripravené o svoje ekonomické živobytie, čo následne podporuje kriminalitu a má nepriaznivý vplyv na udržateľný miestny rozvoj a legitímne podnikanie; keďže nezákonná ťažba sa často spája s daňovými únikmi, čo osobám, ktoré nezákonne ťažia drevo, umožňuje znižovať trhovú hodnotu lesných produktov, a tak spôsobuje narušenie trhovej rovnováhy a nekalú hospodársku súťaž; keďže nezákonná ťažba dreva znamená pre vlády stratu príjmov, pokiaľ ide o ušlé dane a clá, a prispieva k vyšším nákladom na lesné hospodárstvo a transakcie; keďže drevo sa často ťaží v jednom členskom štáte, ale obchoduje sa s ním v inom členskom štáte; keďže s väčšinou nezákonne vyťaženého dreva sa obchoduje a používa sa, ako keby to bolo zákonne vyťažené drevo;

| H. | keďže v EÚ chýbajú v oblasti ťažby dreva konzistentné, harmonizované a porovnateľné údaje, ako aj spoločné vymedzenie pojmu nezákonnej ťažby dreva; |
| --- | --- |

H.

keďže v EÚ chýbajú v oblasti ťažby dreva konzistentné, harmonizované a porovnateľné údaje, ako aj spoločné vymedzenie pojmu nezákonnej ťažby dreva;

| I. | keďže osoby, ktoré nezákonne ťažia drevo, sú v niektorých prípadoch násilné proti pracovníkom lesných úradov, lesníkom, orgánom presadzovania práva, environmentálnym aktivistom a investigatívnym novinárom, čo viedlo k stratám na životoch aspoň v šiestich prípadoch a k mnohým prípadom násilia a obťažovania tých, ktorí sú zodpovední za ochranu lesov; |
| --- | --- |

I.

keďže osoby, ktoré nezákonne ťažia drevo, sú v niektorých prípadoch násilné proti pracovníkom lesných úradov, lesníkom, orgánom presadzovania práva, environmentálnym aktivistom a investigatívnym novinárom, čo viedlo k stratám na životoch aspoň v šiestich prípadoch a k mnohým prípadom násilia a obťažovania tých, ktorí sú zodpovední za ochranu lesov;

| J. | keďže absencia medzinárodne uznávaného vymedzenia činností, na ktoré sa vzťahuje koncept nezákonnej ťažby dreva, spôsobuje problémy; keďže tento nedostatok presnosti predstavuje závažnú právnu medzeru; |
| --- | --- |

J.

keďže absencia medzinárodne uznávaného vymedzenia činností, na ktoré sa vzťahuje koncept nezákonnej ťažby dreva, spôsobuje problémy; keďže tento nedostatok presnosti predstavuje závažnú právnu medzeru;

| K. | zdôrazňuje, že korupcia a podvod sú hlavnou hnacou silou nezákonnej ťažby dreva, čo vedie k nedostatočnému presadzovaniu a beztrestnosti; keďže to takisto vyvoláva rôzne druhy trestnej činnosti, ako je financovanie konfliktov a pranie špinavých peňazí; keďže sú potrebné kroky EÚ, aby sa zabránilo nezákonnej ťažbe dreva a odlesňovaniu a obmedzilo sa obchodovanie s nezákonne vyťaženým drevom a výrobkami z dreva; |
| --- | --- |

K.

zdôrazňuje, že korupcia a podvod sú hlavnou hnacou silou nezákonnej ťažby dreva, čo vedie k nedostatočnému presadzovaniu a beztrestnosti; keďže to takisto vyvoláva rôzne druhy trestnej činnosti, ako je financovanie konfliktov a pranie špinavých peňazí; keďže sú potrebné kroky EÚ, aby sa zabránilo nezákonnej ťažbe dreva a odlesňovaniu a obmedzilo sa obchodovanie s nezákonne vyťaženým drevom a výrobkami z dreva;

| L. | keďže podľa Eurojustu sú environmentálne trestné činy štvrtou najrozšírenejšou trestnou činnosťou na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

L.

keďže podľa Eurojustu sú environmentálne trestné činy štvrtou najrozšírenejšou trestnou činnosťou na medzinárodnej úrovni;

| M. | keďže v nariadení EÚ o dreve sa stanovujú pravidlá uvádzania dreva a výrobkov z dreva na trh a malo by brániť nezákonnej ťažbe dreva; keďže Komisia plánuje zrušiť nariadenie EÚ o dreve prostredníctvom svojho návrhu nariadenia o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Európskej únie a o ich vývoze z EÚ; keďže Európska únia by mala v prípade nedostatočne dobrej správy lesov podporovať členské štáty v boji proti trestnej činnosti a organizovanej trestnej činnosti, ktorá zasahuje lesy, a mala by presadzovať ochranu životného prostredia vrátane ochrany a udržateľného obhospodarovania lesov podľa smernice 2008/99/ES z 19. novembra 2008 o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva (9) a v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody, stratégie v oblasti biodiverzity, akčného plánu nulového znečistenia a akčného plánu pre obehové hospodárstvo; |
| --- | --- |

M.

keďže v nariadení EÚ o dreve sa stanovujú pravidlá uvádzania dreva a výrobkov z dreva na trh a malo by brániť nezákonnej ťažbe dreva; keďže Komisia plánuje zrušiť nariadenie EÚ o dreve prostredníctvom svojho návrhu nariadenia o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Európskej únie a o ich vývoze z EÚ; keďže Európska únia by mala v prípade nedostatočne dobrej správy lesov podporovať členské štáty v boji proti trestnej činnosti a organizovanej trestnej činnosti, ktorá zasahuje lesy, a mala by presadzovať ochranu životného prostredia vrátane ochrany a udržateľného obhospodarovania lesov podľa smernice 2008/99/ES z 19. novembra 2008 o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva (9) a v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody, stratégie v oblasti biodiverzity, akčného plánu nulového znečistenia a akčného plánu pre obehové hospodárstvo;

| N. | keďže nezákonné činnosti vedú k neudržateľným praktikám, znižujú hodnotu lesov a spôsobujú zníženie hodnoty rôznych environmentálnych, hospodárskych a spoločenských služieb poskytovaných lesmi, a tým aj priame odlesňovanie a degradáciu lesov; |
| --- | --- |

N.

keďže nezákonné činnosti vedú k neudržateľným praktikám, znižujú hodnotu lesov a spôsobujú zníženie hodnoty rôznych environmentálnych, hospodárskych a spoločenských služieb poskytovaných lesmi, a tým aj priame odlesňovanie a degradáciu lesov;

| O. | keďže nezákonná ťažba dreva je spojená s porušovaním ľudských práv a násilím, ako aj trestnými činmi spojenými s podvodmi a korupciou, ako je pranie špinavých peňazí a daňové úniky; |
| --- | --- |

O.

keďže nezákonná ťažba dreva je spojená s porušovaním ľudských práv a násilím, ako aj trestnými činmi spojenými s podvodmi a korupciou, ako je pranie špinavých peňazí a daňové úniky;

| P. | keďže boli začaté viaceré postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti členským štátom z dôvodu údajného nevykonávania právnych predpisov EÚ v tejto oblasti; |
| --- | --- |

P.

keďže boli začaté viaceré postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti členským štátom z dôvodu údajného nevykonávania právnych predpisov EÚ v tejto oblasti;

| Q. | keďže v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a iných fondov spravovaných členskými štátmi sú vlastníci lesov v súčasnosti oprávnení na kompenzácie za lesnícko-environmentálne a klimatické služby, podporu na zachovanie, obnovu a ochranu lesov a kompenzácie za lesné oblasti sústavy Natura 2000 a údržbu a činnosti zvyšujúce odolnosť a environmentálnu hodnotu lesných ekosystémov; |
| --- | --- |

Q.

keďže v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a iných fondov spravovaných členskými štátmi sú vlastníci lesov v súčasnosti oprávnení na kompenzácie za lesnícko-environmentálne a klimatické služby, podporu na zachovanie, obnovu a ochranu lesov a kompenzácie za lesné oblasti sústavy Natura 2000 a údržbu a činnosti zvyšujúce odolnosť a environmentálnu hodnotu lesných ekosystémov;

| R. | keďže plány obhospodarovania lesov členských štátov by mali zodpovedať opatreniam potrebným na ochranu a obnovu biodiverzity v lesoch a mali by byť prístupné verejnosti; konštatuje, že vo všetkých plánoch riadenia lokalít Natura 2000 sa neuznáva výslovná hodnota pralesov a pralesovitých porastov a že prísnymi opatreniami na zachovanie chránených lesov sa úplne nevylučuje ťažba dreva, čo môže byť nezlučiteľné s dlhodobou ochranou pralesov a pralesovitých porastov; |
| --- | --- |

R.

keďže plány obhospodarovania lesov členských štátov by mali zodpovedať opatreniam potrebným na ochranu a obnovu biodiverzity v lesoch a mali by byť prístupné verejnosti; konštatuje, že vo všetkých plánoch riadenia lokalít Natura 2000 sa neuznáva výslovná hodnota pralesov a pralesovitých porastov a že prísnymi opatreniami na zachovanie chránených lesov sa úplne nevylučuje ťažba dreva, čo môže byť nezlučiteľné s dlhodobou ochranou pralesov a pralesovitých porastov;

| 1. | nabáda členské štáty, aby v plnej miere vykonávali a dodržiavali povinnosti stanovené v existujúcich právnych predpisoch EÚ v oblasti životného prostredia; vyzýva Komisiu, aby konala pohotovejšie, účinnejšie a transparentnejšie, a to aj pravidelným monitorovaním prípadov a aby uplatňovala postupy v prípade nesplnenia povinnosti na nápravu všetkých prípadov nedodržiavania požiadaviek; vyzýva Komisiu, aby vyčlenila dostatočné zdroje na prekonanie súčasných oneskorení; domnieva sa, že pre úspešné vykonávanie a presadzovanie politík EÚ je zásadný dostatočný počet kvalifikovaných zamestnancov a dostatočné zdroje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že nezákonná ťažba dreva v EÚ stále predstavuje problém; vyjadruje znepokojenie nad negatívnym vplyvom nezákonnej ťažby dreva na európske lesy, prirodzené biotopy, vnútorný trh a opatrenia EÚ v oblasti klímy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uskutočnili dôkladné posúdenie sociálno-hospodárskych príčin takéhoto javu a v plnej miere uplatňovali príslušné právne predpisy EÚ a členských štátov s cieľom účinne vypracovať konkrétne a okamžité opatrenia na boj proti nezákonnej ťažbe dreva, aby sa zabránilo tomu, že sa z nej stane trend, pričom treba zohľadniť záväzky vyplývajúce zo smerníc o prírode a ciele stratégie v oblasti biodiverzity, ktoré schválili členské štáty; vyjadruje obavy, že prudký nárast cien materiálov a energie a považovanie emisií z biomasy za nulové v rámci systému obchodovania s emisiami by mohli zvýšiť tlak na lesy nad udržateľnú úroveň, a to aj v dôsledku nezákonnej ťažby dreva, keďže vysoké rozpätie zisku je v protiklade so zanedbateľným rizikom, a zároveň berie do úvahy existujúce sociálne a hospodárske podmienky ľudí žijúcich v odľahlých a vo vidieckych oblastiach EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje obavu, že rastúca nezákonná ťažba dreva v EÚ naruší ciele Európskej zelenej dohody, stratégie EÚ v oblasti biodiverzity a stratégie lesného hospodárstva, takže nebude možné chrániť jedinečnú ekologickú rozmanitosť a posledné pralesy a pralesovité porasty, obnoviť a chrániť prirodzené biotopy a druhy voľne žijúcich rastlín a živočíchov, a narušia sa ciele účinne chránených a prísne chránených oblastí; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že odlesňovanie je zodpovedné za 20 % celosvetových emisií CO2; vyjadruje znepokojenie nad negatívnym vplyvom nezákonnej ťažby dreva na dezertifikáciu, eróziu pôdy a javy ako povodne; zdôrazňuje, že odlesňovanie je spojené aj s vyhynutím mnohých druhov, ktoré prišli o svoje biotopy v dôsledku nezákonnej ťažby dreva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva prokurátorov a príslušné orgány členských štátov, aby v čo najväčšej miere povolenej zákonom vyšetrili všetky prípady nezákonnej ťažby dreva, ako aj všetky reťazce dopravy, skladovania, distribúcie a predaja produktov takejto nezákonnej ťažby; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že dosiahnutie udržateľného obhospodarovania lesov, ochrany a zachovania lesov na základe merateľných ukazovateľov a prahových hodnôt je kľúčovou otázkou pre budúcnosť európskeho lesníctva; súhlasí so zavedením systémov certifikácie blízkych prírode s cieľom zachovať celý rozsah biologickej diverzity, zabezpečiť dlhodobú produktivitu a odolnosť a reagovať na environmentálne, hospodárske a spoločenské výzvy; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli potrebné opatrenia na vykonávanie dôslednej kontroly s cieľom sledovať drevo, ktoré používajú európske spoločnosti, a tak zaručiť plné dodržiavanie nariadenia EÚ o dreve; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dôrazne odporúča, aby Komisia zaručila, že sa v národných strategických plánoch vyčlenia primerané sumy finančných prostriedkov na obnovu biodiverzity v oblastiach, ktoré sú najviac postihnuté nezákonnou ťažbou dreva; pripomína, že podľa uznesenia Európskeho parlamentu z 9. júna 2021 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 by členské štáty mali dosiahnuť vo viacročnom finančnom rámci aspoň 10 % ročných výdavkov na biodiverzitu; s poľutovaním konštatuje, že cieľ týkajúci sa financovania biodiverzity je v niektorých členských štátoch výrazne pod dohodnutými 10 %; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v rámci udržateľného obhospodarovania lesov sa zatiaľ nevymedzujú prahové hodnoty ani rozsahy ako referenčné hodnoty pre požadovaný stav lesov a nevymedzujú sa ani dostatočné kritériá týkajúce sa zdravia ekosystémov, biodiverzity a zmeny klímy; požaduje preto nové ukazovatele a prahové hodnoty, ktoré sú potrebné na realizovateľné udržateľné obhospodarovanie lesov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva všetky členské štáty, aby zabezpečili, že systémy sledovania pôvodu dreva budú plne funkčné a sankcie v oblasti lesného hospodárstva primerané a odrádzajúce, aby účinne odrádzali od nezákonnej ťažby dreva; vyjadruje silné obavy, že sankcie nie sú v súčasnosti primerané hodnote výrobkov z dreva a že hospodárske subjekty niekedy dostávajú len napomenutia alebo veľmi nízke správne sankcie; vyzýva členské štáty, aby poskytli prostriedky na zlepšenie činností vnútroštátnych orgánov zodpovedných za lesné hospodárstvo, aby v prípade potreby zvýšili počet príslušníkov orgánov presadzovania práva tak, aby sa účinne podnikali právne kroky a začínali trestné konania v prípadoch nezákonnej ťažby dreva na základe dôkazov získaných políciou alebo poskytnutých polícii tretími stranami; žiada, aby sa v revízii smernice o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva stanovilo trestné konanie, a to aj proti súkromným osobám; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva členské štáty, aby si ich orgány presadzovania práva vymieňali najlepšie postupy s cieľom podporiť boj proti všetkým súvisiacim nezákonným praktikám; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva členské štáty, aby zaručili, že sa poskytne prístup verejnosti k informáciám o životnom prostredí, ako aj účasť verejnosti na rozhodovacom procese a spravodlivosti v súvislosti s plánmi obhospodarovania lesov v súlade s nariadením o Aarhuskom dohovore; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že je potrebné správne posúdiť environmentálne vplyvy plánov obhospodarovania lesov a že členské štáty by mali zrevidovať tie plány, ktoré nie sú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje poľutovanie nad útokmi na pracovníkov lesných úradov, lesníkov, orgány presadzovania práva, environmentálnych aktivistov a investigatívnych novinárov vrátane smrteľných útokov a pripomína, že tieto útoky často páchajú buď jednotlivci, alebo dobre organizované a dobre vybavené zločinecké skupiny zapojené do nezákonnej ťažby dreva a rastúceho násilia a pravidelného zastrašovania; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva vnútroštátne orgány a orgány EÚ, aby prijali odrádzajúce a rozhodné opatrenia na zabezpečenie úplného súladu s vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia; konštatuje, že nedostatky v postupoch a chýbajúce kontroly znižujú účinnosť nariadenia o dreve v praxi; naliehavo vyzýva spoluzákonodarcov EÚ, aby využili príležitosť rokovaní o návrhu nariadenia o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu (COM(2021)0706), vyvodili ponaučenie z vykonávania a presadzovania nariadenia EÚ o dreve a zlepšili postavenie príslušných orgánov členských štátov, ustanovenia o množstve a kvalite ich kontrol, ich vzťahoch a spolupráci s príslušnými orgánmi iných členských štátov a s inými vnútroštátnymi orgánmi a Komisiou; vyzýva členské štáty, aby prísne vykonávali ustanovenia príslušných aktuálne platných právnych predpisov s cieľom zakázať používanie nelegálneho dreva a jeho umiestňovanie na trh EÚ; žiada, aby sa k nezákonnej ťažbe dreva pristupovalo ako k trestnému činu a aby sa na ňu uplatňovali zodpovedajúce trestné sankcie a patrila do rozsahu pôsobnosti revidovanej smernice o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva, a požaduje posilnenú európsku spoluprácu v boji proti nezákonnej ťažbe dreva; požaduje jednotné vymedzenie nezákonnej ťažby dreva ako trestného činu proti životnému prostrediu vo všetkých členských štátoch, aby sa zaručilo uplatňovanie harmonizovaných postupov a sankcií v prípade rovnakých porušení v oblasti nezákonnej ťažby dreva v celej EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje význam preventívnych opatrení na zníženie environmentálnych a hospodárskych škôd a ohrozenia ľudského života, ktoré spôsobuje nezákonná ťažba dreva; uznáva, že nedávno sa na úrovni členských štátov dosiahol určitý pokrok, a to v podobe oznámených zlepšení v oblasti sledovania pôvodu dreva a revízie a posilnenia sankcií stanovených vo vnútroštátnych právnych predpisoch a zameraných na boj proti nezákonnej ťažbe dreva; zdôrazňuje potrebu primeraných plánov obnovy poškodených environmentálnych oblastí v dotknutých členských štátoch; pripomína, že koordinovaný európsky prístup a preventívne opatrenia môžu prispieť k boju proti nezákonnej ťažbe dreva; vyzýva členské štáty, aby zlepšili kvalitu a úplnosť svojich systémov monitorovania lesov, a tak mohli vyvodiť jednoznačné závery, pokiaľ ide o účinnosť plánov obhospodarovania lesov v rámci siete Natura 2000; konštatuje, že na zabezpečenie uspokojivého posúdenia účinnosti opatrení týkajúcich sa sústavy Natura 2000 by monitorovanie malo zahŕňať zhromažďovanie väčšieho množstva údajov o oblastiach v rámci siete a mimo nej a o kvalite riadenia ochrany; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby zrevidovala nariadenie EÚ o dreve s cieľom rozšíriť jeho uplatnenie na všetko drevo a produkty z dreva predávané na európskom trhu, a tak zaručiť rovnaké podmienky a zabrániť nekalej hospodárskej súťaži; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje obrovský záujem verejnosti na boji proti nezákonnej ťažbe dreva, vyjadrený aj v petíciách č. 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 a 1056/2021 adresovaných Výboru pre petície, v ktorých sa odsudzuje nárast nezákonnej ťažby dreva, ktorý často spôsobuje laxné presadzovanie právnych predpisov EÚ v chránených oblastiach alebo výpadky systémov satelitného monitorovania, ako aj zvyšujúci sa počet prípadov útokov na lesných pracovníkov, aktivistov a novinárov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva členské štáty, aby prijali vhodné opatrenia na presadzovanie práva s cieľom bojovať proti nezákonnej ťažbe dreva a chrániť ochrancov životného prostredia, novinárov a oznamovateľov; vyzýva členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby súdne orgány zamietali prípady týkajúce sa nezákonnej ťažby dreva; uznáva aktívnu úlohu a zapojenie občianskej spoločnosti vrátane mimovládnych organizácií a ochrancov životného prostredia do presadzovania opatrení v oblasti klímy a ochrany biodiverzity a vyzýva EÚ, aby takéto aktivity podporovala; zdôrazňuje potrebu zaručiť účasť občianskej spoločnosti na rámci transparentnosti stanovenom v článku 13 Parížskej dohody; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Komisiu, aby viedla boj proti nezákonnej ťažbe dreva na globálnej úrovni a presadzovala zavedenie jednotného, jasného a medzinárodne uznávaného vymedzenia druhov činností, ktoré sú zahrnuté do pojmu nezákonná ťažba dreva s cieľom riešiť súčasné právne medzery umožňujúce nedodržiavanie noriem; víta predloženie nariadenia o výrobkoch spojených s odlesňovaním ako prvý krok; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby často posudzovali dostupné údaje založené na pozemnom monitorovaní, ako aj na technológiách diaľkového snímania, ako sú satelitné snímky všetkých zalesnených lokalít sústavy Natura 2000, a prijali vhodné opatrenia vrátane začatia postupu v prípade nesplnenia povinnosti, ak sa nájdu dôkazy o poškodení alebo zničení týchto lokalít, a aby tieto posúdenia a opatrenia zverejňovali; zdôrazňuje, že satelitné snímky sú účinnejšie, ak sa kombinujú s údajmi získanými priamo na mieste, a preto by sa údaje získavané priamo na mieste nemali zanedbávať; vyzýva členské štáty, aby odstránili škody na chránených lesných biotopoch alebo biotopoch chránených lesných druhov v sústave Natura 2000 postihnutých odlesňovaním a nezákonnou ťažbou dreva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že Komisia musí vymáhať dodržiavanie právnych predpisov EÚ; je si vedomý toho, že dôkazné bremeno preukázania porušenia predpisov nesie Komisia, ktorá nemôže v prípadoch nesplnenia povinnosti vychádzať z domnienok; zdôrazňuje však, že hoci Komisia potvrdila, že správne uplatňovanie práva Únie zostáva prioritou, dĺžka trvania niektorých postupov v prípade nesplnenia povinnosti svedčí o opaku, hoci má Komisia dostatok dôkazov; považuje za nezodpovedné, že v čase, keď sa najviac porušujú právne predpisy v oblasti životného prostredia a keď Európska zelená dohoda priniesla nové iniciatívy, má Generálne riaditeľstvo Komisie pre životné prostredie naďalej neustále nedostatok zamestnancov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dôsledku nečinnosti Komisie a znižovania rozpočtu na zamestnancov EÚ prichádzame o nenahraditeľné aktíva; navrhuje, aby Komisia a členské štáty jasne vymedzili svoje priority; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, aby systematicky využívala výsledky celého technologického rozvoja, ako je diaľkové snímanie, s cieľom zabezpečiť úplné dodržiavanie nariadenia EÚ o dreve, a tak umožniť komplexné preskúmanie stavu európskych lesov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naliehavo vyzýva Komisiu, Radu a členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia na nadviazanie a rozvoj policajnej spolupráce zahŕňajúcej príslušné orgány všetkých členských štátov v súvislosti s prevenciou, odhaľovaním a vyšetrovaním trestných činov v lesnom hospodárstve a obchode s drevom, ktoré z týchto činností vyplývajú; zdôrazňuje, že Komisia, Rada a členské štáty by mali systematicky posudzovať účinnosť policajnej spolupráce a pravidelne ju zlepšovať; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu a Radu, aby starostlivo posúdili potenciálne negatívne dôsledky, ktoré by v prípade lesov EÚ mohlo mať presadzovanie lesnej biomasy ako energetického zdroja, najmä v rámci rokovaní o balíku Fit for 55 a revízie smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (10) (smernica RED III); |
| --- | --- |

25.

| 26. | žiada Komisiu, aby podporovala výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi v boji proti javu nezákonnej ťažby dreva a jeho dôsledkom vrátane ekologického verejného obstarávania a transparentnosti pre spotrebiteľov, pokiaľ ide o názvy spoločností obchodujúcich s nezákonne vyťaženým drevom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby bola ostražitá, pokiaľ ide o riadne vykonávanie nariadenia EÚ o dreve, smernice o biotopoch, smernice o strategickom environmentálnom hodnotení a smernice o ochrane voľne žijúceho vtáctva, ako aj nariadenia o Aarhuskom dohovore (11), pretože medzera vo vykonávaní environmentálnych právnych predpisov EÚ je faktor, ktorý môže viesť k páchaniu trestných činov na životnom prostredí; upozorňuje, že ich porušovanie môže viesť k environmentálnym a ekologickým katastrofám, ako je degradácia a erózia pôdy, zosuvy pôdy, záplavy, vyhynutie jedinečných voľne žijúcich druhov, odlesňovanie a zánik posledných zvyškov pralesov a pralesných porastov v EÚ; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala súčasné legislatívne problémy a zlepšila svoje kontroly s cieľom odstrániť všetky právne medzery, ktoré umožňujú používať nezákonne vyťažené drevo v EÚ, ako sa deje v súčasnosti pomocou techník, ako je miešanie zákonne vyťaženého dreva s nezákonne vyťaženým drevom v záujme certifikácie pôvodu takéhoto dreva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva Komisiu, aby využila svoju obchodnú politiku na obmedzenie nezákonnej ťažby dreva na medzinárodnej úrovni; zdôrazňuje, že dovoz nezákonne vyťaženého dreva z tretích krajín mimo EÚ narúša európsky trh a vytvára pre európskych výrobcov nespravodlivú situáciu; pripomína, že používanie tohto nezákonne vyťaženého dreva takisto poškodzuje tie komunity, v ktorých sa ťaží, a tiež podporuje pokračovanie nezákonnej ťažby tohto dreva a všetkých s ňou spojených trestných činov; víta súbor povinných pravidiel náležitej starostlivosti pre spoločnosti, ktoré chcú uviesť určité komodity na trh EÚ, ako navrhuje Komisia vo svojom návrhu nariadenia o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje význam realizácie projektov zameraných na podporu obhospodarovania lesov blízkeho prírode a ochrany, obnovy a zachovania životného prostredia a zároveň na podporu komunít závislých od lesných zdrojov prostredníctvom rozvoja krátkych dodávateľských reťazcov a ekoturistiky; navrhuje vypracovať demokratickú správu lesov a projekty v úzkej spolupráci s miestnymi orgánmi, ktoré zasa úzko spolupracujú so zainteresovanými stranami a miestnymi komunitami najviac priamo a nepriamo postihnutými zmenami životného prostredia a negatívnymi sociálno-hospodárskymi účinkami veľkovýroby dreva a obchodovania s ním; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva EÚ a členské štáty, aby preskúmali ďalšie možnosti spolupráce v boji proti nezákonnej ťažbe dreva a pri jej predchádzaní; odporúča Komisii, aby členským štátom poskytla platformu spolupráce na rozvoj a ďalšie zlepšovanie vnútroštátnych digitálnych nástrojov na monitorovanie lesov, na oznamovanie prípadov nezákonnej ťažby dreva a na umožnenie rýchleho a účinného cezhraničného zásahu proti nezákonnej ťažbe dreva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva členské štáty, aby prevzali primárnu zodpovednosť za ochranu životného prostredia vrátane lesov a zaistili bezpečnosť pracovníkov lesných úradov; pripomína, že korupcia vo verejných inštitúciách naďalej zostáva dôležitým faktorom, ktorý vedie k beztrestnosti nezákonnej ťažby dreva a trestných činov proti environmentálnym aktivistom; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva členské štáty, aby v čo najväčšej miere harmonizovali svoje pravidlá kontroly nezákonne vyťaženého dreva s cieľom predchádzať využívaniu spôsobov distribúcie nezákonne vyťaženého dreva podľa právnych predpisov členských štátov, ktorých kontrola je laxná; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva prokurátorov, vyšetrovateľov, lesníkov a finančných odborníkov, aby spojili sily a odborné poznatky v záujme rýchleho odhaľovania, vyšetrovania a stíhania organizovanej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripomína, že z fondov EÚ by sa mohli financovať kompenzácie za lesnícko-environmentálne a klimatické služby, zlepšenie odolnosti a environmentálnej hodnoty lesných ekosystémov, obnovenie a ochranu lesov, ako aj kompenzácie za lesné oblasti sústavy Natura 2000, a to aj pre malých vlastníkov lesov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | navrhuje zavedenie pravidelného dohľadu (vrátane bezpečnostných/policajných hliadok a leteckého dozoru) v lesoch a oblastiach prepravy dreva alebo na miestach, kde bola nahlásená nezákonná ťažba dreva alebo preprava dreva pochádzajúceho z takýchto činností a obchodovanie s ním; zdôrazňuje potrebu zvýšiť informovanosť polície o trestnej činnosti súvisiacej s nezákonnou ťažbou dreva a vyzýva členské štáty, aby uskutočnili osobitnú odbornú prípravu príslušníkov orgánov presadzovania práva s cieľom vybaviť ich praktickými nástrojmi a zručnosťami a vedomosťami, ktoré potrebujú na prevenciu, odhaľovanie a stíhanie nezákonnej ťažby dreva, ako aj na ochranu environmentálnych aktivistov, oznamovateľov a zamestnancov zodpovedných za obhospodarovanie lesov; nabáda členské štáty na spoluprácu s cieľom zaručiť inteligentné využívanie zdrojov v záujme predchádzania nezákonnému vykonávaniu tohto opatrenia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripomína, že nezákonná ťažba dreva je často spojená s inými formami trestnej činnosti, ako sú nezákonné obchodovanie, korupcia, podvody, pranie špinavých peňazí, ktoré majú prevažne cezhraničný rozmer; zdôrazňuje preto potrebu považovať informácie o nezákonnej ťažbe dreva za nevyhnutné na vyšetrovanie iných druhov závažnej trestnej činnosti a potrebu vymieňať si tieto informácie s Europolom s cieľom uľahčiť cezhraničné vyšetrovanie; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje, že zriadenie funkcie ekologického prokurátora EÚ rozšírením mandátu Európskej prokuratúry v súlade s článkom 86 ods. 4 ZFEÚ je spôsobom, ako zlepšiť vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia a bojovať proti závažným trestným činom proti životnému prostrediu s cezhraničným rozmerom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva Komisiu, aby vyčlenila finančné prostriedky na boj proti nezákonnej ťažbe dreva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje význam zvýšenia dostupnosti transparentných vysokokvalitných údajov a náležite berie na vedomie cieľ novej stratégie EÚ pre lesy zlepšiť harmonizovaný zber údajov v tejto súvislosti; domnieva sa, že je dôležité vychádzať z existujúcich štruktúr, ako sú najmä národné inventarizácie lesov a informačný systém pre lesy v Európe, s cieľom zlepšiť operačnú reakciu policajných síl pri riešení aspektov trestnej činnosti v lesnom hospodárstve; uznáva, že základné, ako aj aplikované ukazovatele týkajúce sa lesov si vyžadujú včasné, časté a porovnateľné údaje vo všetkých členských štátoch; preto súhlasí s návrhom celoúnijného rámca na monitorovanie lesov, podávanie správ a získavanie údajov o lesoch; vyzýva členské štáty, aby zbierali údaje o kontrolných činnostiach, počte zistených porušení a druhoch a rozsahu uložených sankcií; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva členské štáty, aby posilnili informovanosť verejnosti o boji proti nezákonnej ťažbe dreva a dostupných nástrojoch na jej nahlasovanie, a to prostredníctvom cielených informačných kampaní; vyzýva členské štáty, aby do učebných osnov pre deti začlenili koncepciu ochrany lesov ako súčasť ochrany prírodného dedičstva; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že environmentálne spory si vyžadujú odborníkov v oblasti práva, ktorí majú osobitné poznatky a spôsobilosti; navrhuje preto, aby členské štáty posilnili environmentálnu zložku vysokoškolského štúdia v oblasti práva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje, že využívanie technológií diaľkového snímania, napríklad satelitných snímok, na doplnenie zberu údajov o inventarizácii v teréne a inšpekcií, môže príslušným orgánom na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni pomôcť presnejšie a rýchlejšie identifikovať veľké oblasti nezákonnej ťažby dreva; zdôrazňuje potrebu presne nastaviť tieto údaje podľa údajov získaných prostredníctvom pozemného sledovania s cieľom zaručiť presnosť zistení; vyzýva členské štáty, aby v plnej miere využívali nástroje dostupné v rámci Satelitného strediska Európskej únie na posilnenie svojich kapacít v boji proti nezákonnej ťažbe dreva; konštatuje, že hoci ťažbu v lesoch možno odhaliť prostredníctvom satelitných snímok, naďalej je náročné odlíšiť zákonnú ťažbu dreva od nezákonnej; zdôrazňuje, že účinnosť zdrojov založených na satelitnom snímaní pri obmedzovaní nezákonnej ťažby dreva závisí od schopnosti orgánov využívať a koordinovať informácie s inými (pozemnými) monitorovacími nástrojmi a databázami; domnieva sa, že satelitné snímky môžu doplniť kontroly v teréne a údaje z terénnej inventarizácie ako cenný prínos pri odhaľovaní nezákonnej ťažby dreva a môžu pomôcť nepriamo odvodiť existenciu nezákonnej ťažby dreva prostredníctvom prítomnosti ciest mimo povolených oblastí; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pripomína zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú technologické inovácie v boji proti nezákonnej ťažbe dreva a trestným činom proti životnému prostrediu vo všeobecnosti; vyzýva Komisiu, aby vyčlenila finančné prostriedky na technologickú podporu pre členské štáty, čo by umožnilo príslušníkom vnútroštátnych orgánov presadzovania práva využívať tie najlepšie nástroje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje, že návštevy na účely zistenia potrebných skutočností v oblastiach, ktoré sú zasiahnuté nezákonnou ťažbou dreva, by pomohli pri posúdení skutočného stavu na mieste, hlavných faktorov, ktoré viedli k nezákonnej ťažbe dreva, a dôsledkov na miestne obyvateľstvo, ako aj pri určení spôsobov, ako v konkrétnych prípadoch postupovať; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby EÚ nepodporovala iniciatívy a projekty, ktoré by viedli k nezákonnej ťažbe dreva a odlesňovaniu alebo iným škodlivým vplyvom na životné prostredie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 23.

(2)  Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3)  Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30.

(4)  Ú. v. EÚ L 264, 25.9.2006, s. 13.

(5)  Ú. v. EÚ L 356, 8.10.2021, s. 1.

(6)  https://www.europol.europa.eu/crime-areas-and-statistics/crime-areas/environmental-crime

(7)  V informačnej správe pre príslušné orgány, ktoré vykonávajú nariadenie EÚ o dreve z júna až septembra 2020, sa uvádza: „Hoci drevo, ktoré spoločnosti IKEA dodala VGSM, malo certifikáciu Rady pre dobré lesné hospodárstvo (FSC), v správe sa uvádza, že viac ako polovica dreva vyťaženého vo Veľkom Bočkove od apríla do júna 2018 nespĺňala normy Rady pre dobré lesné hospodárstvo a v skutočnosti bola vyťažená nezákonne.“

(8)  Európska komisia, Správa: Štúdia o systémoch certifikácie a overovania v lesnom hospodárstve a výrobkov z dreva, júl 2021.

(9)  Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 28.

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/28

---

P9_TA(2022)0263

Implementácia a plnenie cieľov udržateľného rozvoja

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o implementácii a plnení cieľov udržateľného rozvoja (2022/2002(INI))

(2023/C 32/05)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na rezolúciu OSN s názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá na samite OSN o udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015 v New Yorku (ďalej len „Agenda 2030“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu OSN s názvom Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá na samite OSN o udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015 v New Yorku (ďalej len „Agenda 2030“),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 18. novembra 2020 s názvom Splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja – komplexný prístup (SWD(2020)0400), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 18. novembra 2020 s názvom Splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja – komplexný prístup (SWD(2020)0400),

| — | so zreteľom na publikáciu Oddelenia OSN pre hospodárske a sociálne záležitosti z roku 2022 s názvom „SDG Good Practices – A compilation of success stories and lessons in SDG implementation – Second Edition“ (Osvedčené postupy v oblasti cieľov udržateľného rozvoja – Súbor úspechov a ponaučení z vykonávania cieľov udržateľného rozvoja – druhé vydanie), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na publikáciu Oddelenia OSN pre hospodárske a sociálne záležitosti z roku 2022 s názvom „SDG Good Practices – A compilation of success stories and lessons in SDG implementation – Second Edition“ (Osvedčené postupy v oblasti cieľov udržateľného rozvoja – Súbor úspechov a ponaučení z vykonávania cieľov udržateľného rozvoja – druhé vydanie),

| — | so zreteľom na globálnu správu OSN o udržateľnom rozvoji za rok 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálnu správu OSN o udržateľnom rozvoji za rok 2019,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 17. februára 2021 o posilnení príspevku EÚ k multilateralizmu založenému na pravidlách (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 17. februára 2021 o posilnení príspevku EÚ k multilateralizmu založenému na pravidlách (JOIN(2021)0003),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Komisie z 30. júna 2017 o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Komisie z 30. júna 2017 o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (1),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 28. januára 2019 s názvom Správa EÚ o súdržnosti politík v záujme rozvoja za rok 2019 (SWD(2019)0020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 28. januára 2019 s názvom Správa EÚ o súdržnosti politík v záujme rozvoja za rok 2019 (SWD(2019)0020),

| — | so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Dohovor o biologickej diverzite, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Dohovor o biologickej diverzite,

| — | so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán UNFCCC (COP21) v Paríži (ďalej len „Parížska dohoda“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán UNFCCC (COP21) v Paríži (ďalej len „Parížska dohoda“),

| — | so zreteľom na ponuku obsahujúcu plánované vnútroštátne stanovené príspevky EÚ a jej členských štátov, ktorú UNFCCC predložili Lotyšsko a Komisia 6. marca 2015 v mene EÚ a jej členských štátov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ponuku obsahujúcu plánované vnútroštátne stanovené príspevky EÚ a jej členských štátov, ktorú UNFCCC predložili Lotyšsko a Komisia 6. marca 2015 v mene EÚ a jej členských štátov,

| — | so zreteľom na ponuku obsahujúcu aktualizáciu vnútroštátne stanovených príspevkov EÚ a jej členských štátov, ktorú UNFCCC predložili Nemecko a Komisia 17. decembra 2020 v mene EÚ a jej členských štátov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ponuku obsahujúcu aktualizáciu vnútroštátne stanovených príspevkov EÚ a jej členských štátov, ktorú UNFCCC predložili Nemecko a Komisia 17. decembra 2020 v mene EÚ a jej členských štátov,

| — | so zreteľom na tretiu Medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvoja, ktorá sa konala v Addis Abebe od 13. do 16. júla 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tretiu Medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvoja, ktorá sa konala v Addis Abebe od 13. do 16. júla 2015,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Komisie z 30. júna 2017 o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Komisie z 30. júna 2017 o novom Európskom konsenze o rozvoji – Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť (2),

| — | so zreteľom na pracovné programy Komisie na rok 2020 (COM(2020)0037), rok 2021 (COM(2020)0690) a rok 2022 (COM(2021)0645) a na ich odkazy na ciele udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovné programy Komisie na rok 2020 (COM(2020)0037), rok 2021 (COM(2020)0690) a rok 2022 (COM(2021)0645) a na ich odkazy na ciele udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do rámca pre lepšiu právnu reguláciu vrátane oznámenia Komisie z 29. apríla 2021 s názvom Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov (COM(2021)0219), pracovný dokument útvarov Komisie z 3. novembra 2021 s názvom Usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu (SWD(2021)0305) a súbor nástrojov z novembra 2021 vrátane nového nástroja #19 týkajúceho sa cieľov udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do rámca pre lepšiu právnu reguláciu vrátane oznámenia Komisie z 29. apríla 2021 s názvom Lepšia právna regulácia: spojme sily v záujme lepšej tvorby právnych predpisov (COM(2021)0219), pracovný dokument útvarov Komisie z 3. novembra 2021 s názvom Usmernenia pre lepšiu právnu reguláciu (SWD(2021)0305) a súbor nástrojov z novembra 2021 vrátane nového nástroja #19 týkajúceho sa cieľov udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Rozvojového programu OSN z roku 2022 s názvom „New threats to human security in the Anthropocene Demanding greater solidarity“ (Nové hrozby pre ľudskú bezpečnosť v ére antropocénu, ktoré si vyžadujú väčšiu solidaritu), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Rozvojového programu OSN z roku 2022 s názvom „New threats to human security in the Anthropocene Demanding greater solidarity“ (Nové hrozby pre ľudskú bezpečnosť v ére antropocénu, ktoré si vyžadujú väčšiu solidaritu),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) z roku 2019 o oceáne a kryosfére v meniacej sa klíme, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) z roku 2019 o oceáne a kryosfére v meniacej sa klíme,

| — | so zreteľom na šiestu hodnotiacu správu IPCC z 28. februára 2022 s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a citlivosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na šiestu hodnotiacu správu IPCC z 28. februára 2022 s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a citlivosť,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3),

| — | so zreteľom na sendaiský rámec pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030, ktorý členské štáty OSN prijali 18. marca 2015 na tretej svetovej konferencii OSN o znižovaní rizika katastrof, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na sendaiský rámec pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030, ktorý členské štáty OSN prijali 18. marca 2015 na tretej svetovej konferencii OSN o znižovaní rizika katastrof,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2022 o potrebe naliehavého akčného plánu EÚ na zabezpečenie potravinovej bezpečnosti v EÚ aj mimo nej v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2022 o potrebe naliehavého akčného plánu EÚ na zabezpečenie potravinovej bezpečnosti v EÚ aj mimo nej v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu (4),

| — | so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN s názvom Naša spoločná agenda, ktorá bola predložená Valnému zhromaždeniu OSN a ktorej mandát bol udelený rezolúciou Valného zhromaždenia OSN č. 76/6 z 15. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN s názvom Naša spoločná agenda, ktorá bola predložená Valnému zhromaždeniu OSN a ktorej mandát bol udelený rezolúciou Valného zhromaždenia OSN č. 76/6 z 15. novembra 2021,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o rodovej perspektíve počas krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 a v období po kríze (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o rodovej perspektíve počas krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 a v období po kríze (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o Výročnej strategickej správe o implementácii a plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o Výročnej strategickej správe o implementácii a plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2014 o EÚ a celosvetovom rozvojovom rámci na obdobie po roku 2015 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2014 o EÚ a celosvetovom rozvojovom rámci na obdobie po roku 2015 (7),

| — | so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2019 s názvom Budovanie udržateľnej Európy do roku 2030 – doterajší pokrok a ďalšie kroky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2019 s názvom Budovanie udržateľnej Európy do roku 2030 – doterajší pokrok a ďalšie kroky,

| — | so zreteľom na závery Rady z 18. októbra 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 18. októbra 2018,

| — | so zreteľom na závery Rady z 20. júna 2017 s názvom Udržateľná budúcnosť Európy: Reakcia EÚ na program udržateľného rozvoja do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 20. júna 2017 s názvom Udržateľná budúcnosť Európy: Reakcia EÚ na program udržateľného rozvoja do roku 2030,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2017 na tému opatrenia EÚ zamerané na udržateľnosť (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2017 na tému opatrenia EÚ zamerané na udržateľnosť (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (9),

| — | so zreteľom na závery Rady z 9. apríla 2019 s názvom Smerom k čoraz udržateľnejšej Únii do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 9. apríla 2019 s názvom Smerom k čoraz udržateľnejšej Únii do roku 2030,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2016 o následných opatreniach a preskúmaní programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2016 o následných opatreniach a preskúmaní programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 (10),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 15. mája 2019 o hodnotení 7. environmentálneho akčného programu (COM(2019)0233), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 15. mája 2019 o hodnotení 7. environmentálneho akčného programu (COM(2019)0233),

| — | so zreteľom na návrh Komisie na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2030 (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2030 (COM(2020)0652),

| — | so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry (EEA) z roku 2019 s názvom Životné prostredie v Európe – stav a perspektíva 2020: znalosti potrebné na prechod na udržateľnú Európu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry (EEA) z roku 2019 s názvom Životné prostredie v Európe – stav a perspektíva 2020: znalosti potrebné na prechod na udržateľnú Európu,

| — | so zreteľom na monitorovaciu správu Eurostatu za rok 2021 o pokroku v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja v kontexte EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na monitorovaciu správu Eurostatu za rok 2021 o pokroku v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja v kontexte EÚ,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2021 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021 (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2021 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021 (11),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. septembra 2018 s názvom Vhodnejšie ukazovatele na hodnotenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja – príspevok občianskej spoločnosti (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. septembra 2018 s názvom Vhodnejšie ukazovatele na hodnotenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja – príspevok občianskej spoločnosti (12),

| — | so zreteľom na správu o udržateľnom rozvoji za rok 2021 zo 14. júna 2021 s názvom „The Decade of Action for the Sustainable Development Goals“ (Desaťročie opatrení v oblasti cieľov udržateľného rozvoja), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o udržateľnom rozvoji za rok 2021 zo 14. júna 2021 s názvom „The Decade of Action for the Sustainable Development Goals“ (Desaťročie opatrení v oblasti cieľov udržateľného rozvoja),

| — | so zreteľom na závery Rady z 22. júna 2021 o komplexnom prístupe k urýchleniu vykonávania Agendy OSN 2030 pre udržateľný rozvoj – obnova k lepšiemu po kríze spôsobenej ochorením COVID-19, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 22. júna 2021 o komplexnom prístupe k urýchleniu vykonávania Agendy OSN 2030 pre udržateľný rozvoj – obnova k lepšiemu po kríze spôsobenej ochorením COVID-19,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov 26/2020 s názvom Morské prostredie: ochrana EÚ je rozsiahla, ale nejde do hĺbky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov 26/2020 s názvom Morské prostredie: ochrana EÚ je rozsiahla, ale nejde do hĺbky,

| — | so zreteľom na diskusný dokument Komisie z 30. januára 2019 s názvom Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030 (COM(2019)0022), najmä na jeho prílohu III s názvom „Zhrnutie príspevku platformy viacerých zainteresovaných strán pre plnenie CUR k diskusnému dokumentu Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na diskusný dokument Komisie z 30. januára 2019 s názvom Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030 (COM(2019)0022), najmä na jeho prílohu III s názvom „Zhrnutie príspevku platformy viacerých zainteresovaných strán pre plnenie CUR k diskusnému dokumentu Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030“,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na spoločné rokovania Výboru pre rozvoj a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín podľa článku 58 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné rokovania Výboru pre rozvoj a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín podľa článku 58 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na list Výboru pre kultúru a vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre kultúru a vzdelávanie,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A9-0174/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A9-0174/2022),

| A. | keďže klimatická spravodlivosť na európskej a medzinárodnej úrovni nemôže existovať bez environmentálne, sociálne a hospodársky udržateľného a inkluzívneho rozvoja; keďže dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja je preto základným predpokladom na dosiahnutie spravodlivej transformácie podľa Parížskej dohody a Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

A.

keďže klimatická spravodlivosť na európskej a medzinárodnej úrovni nemôže existovať bez environmentálne, sociálne a hospodársky udržateľného a inkluzívneho rozvoja; keďže dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja je preto základným predpokladom na dosiahnutie spravodlivej transformácie podľa Parížskej dohody a Európskej zelenej dohody;

| B. | keďže vplyv pandémie ochorenia COVID-19 ešte nie je úplne známy, ale už teraz viedol k značnému zhoršeniu situáciu v oblasti cieľov udržateľného rozvoja, najmä v krajinách globálneho Juhu, ktoré majú slabé systémy zdravotnej starostlivosti a kde je miera očkovania stále veľmi nízka, ako aj k ďalším nerovnostiam a chudobe; keďže podľa správy OSN o financovaní udržateľného rozvoja za rok 2021 by pandémia ochorenia COVID-19 mohla viesť k „stratenému desaťročiu“ pre udržateľný rozvoj; keďže najmenej rozvinuté krajiny boli zasiahnuté obzvlášť tvrdo pre ich zraniteľnosť voči vonkajším šokom; keďže zdravé životné prostredie je základným pilierom udržateľného rozvoja; keďže sa odhaduje, že index ľudského rozvoja utrpel v roku 2020 „prudký a bezprecedentný pokles“ – prvýkrát za 30 rokov, odkedy sa tento ukazovateľ vypočítava; zatiaľ čo miera extrémnej chudoby sa v roku 2020 zvýšila prvýkrát za posledných 20 rokov; keďže na druhej strane, dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 predstavujú významnú príležitosť na pretvorenie našich spoločností tak, aby sa naplnili ambície cieľov udržateľného rozvoja; keďže pred pandémiou ochorenia COVID-19 bol odhadovaný ročný rozdiel v globálnom financovaní medzi financovaním a potrebami na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja vo výške 2,5 bilióna USD; keďže podľa jedného z odhadov sa začiatkom roka 2021 v dôsledku hospodárskej neistoty a nedostatku výdavkov na obnovu v súvislosti s pandémiou v rozvojových krajinách tento rozdiel zvýšil o 50 % na 3,7 bilióna USD; keďže nový Osobitný výbor Európskeho parlamentu pre pandémiu ochorenia COVID-19: získané skúsenosti a odporúčania do budúcnosti by mohol preskúmať vplyv pandémie na ciele udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

B.

keďže vplyv pandémie ochorenia COVID-19 ešte nie je úplne známy, ale už teraz viedol k značnému zhoršeniu situáciu v oblasti cieľov udržateľného rozvoja, najmä v krajinách globálneho Juhu, ktoré majú slabé systémy zdravotnej starostlivosti a kde je miera očkovania stále veľmi nízka, ako aj k ďalším nerovnostiam a chudobe; keďže podľa správy OSN o financovaní udržateľného rozvoja za rok 2021 by pandémia ochorenia COVID-19 mohla viesť k „stratenému desaťročiu“ pre udržateľný rozvoj; keďže najmenej rozvinuté krajiny boli zasiahnuté obzvlášť tvrdo pre ich zraniteľnosť voči vonkajším šokom; keďže zdravé životné prostredie je základným pilierom udržateľného rozvoja; keďže sa odhaduje, že index ľudského rozvoja utrpel v roku 2020 „prudký a bezprecedentný pokles“ – prvýkrát za 30 rokov, odkedy sa tento ukazovateľ vypočítava; zatiaľ čo miera extrémnej chudoby sa v roku 2020 zvýšila prvýkrát za posledných 20 rokov; keďže na druhej strane, dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 predstavujú významnú príležitosť na pretvorenie našich spoločností tak, aby sa naplnili ambície cieľov udržateľného rozvoja; keďže pred pandémiou ochorenia COVID-19 bol odhadovaný ročný rozdiel v globálnom financovaní medzi financovaním a potrebami na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja vo výške 2,5 bilióna USD; keďže podľa jedného z odhadov sa začiatkom roka 2021 v dôsledku hospodárskej neistoty a nedostatku výdavkov na obnovu v súvislosti s pandémiou v rozvojových krajinách tento rozdiel zvýšil o 50 % na 3,7 bilióna USD; keďže nový Osobitný výbor Európskeho parlamentu pre pandémiu ochorenia COVID-19: získané skúsenosti a odporúčania do budúcnosti by mohol preskúmať vplyv pandémie na ciele udržateľného rozvoja;

| C. | keďže podľa globálnej správy OSN o udržateľnom rozvoji za rok 2019 a indexu cieľov udržateľného rozvoja z roku 2020 Siete OSN pre riešenia udržateľného rozvoja (SDSN) žiadna krajina vrátane krajín Európskej nie je na dobrej ceste k dosiahnutiu všetkých cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030; keďže podľa európskej správy o udržateľnom rozvoji za rok 2021 sa v roku 2020 prvýkrát od prijatia cieľov udržateľného rozvoja priemerné skóre indexu cieľov udržateľného rozvoja EÚ nezvýšilo; keďže podľa Európskej hospodárskej komisie OSN je Európa na ceste k splneniu len 26 zo 169 cieľov, teda 15 %; keďže podľa indexu cieľov udržateľného rozvoja SDSN z roku 2021 sú krajiny OECD najbližšie k dosiahnutiu cieľov Agendy 2030, ale zároveň vytvárajú najväčšie negatívne vedľajšie účinky, ktoré oslabujú schopnosť ostatných krajín dosiahnuť svoje ciele; |
| --- | --- |

C.

keďže podľa globálnej správy OSN o udržateľnom rozvoji za rok 2019 a indexu cieľov udržateľného rozvoja z roku 2020 Siete OSN pre riešenia udržateľného rozvoja (SDSN) žiadna krajina vrátane krajín Európskej nie je na dobrej ceste k dosiahnutiu všetkých cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030; keďže podľa európskej správy o udržateľnom rozvoji za rok 2021 sa v roku 2020 prvýkrát od prijatia cieľov udržateľného rozvoja priemerné skóre indexu cieľov udržateľného rozvoja EÚ nezvýšilo; keďže podľa Európskej hospodárskej komisie OSN je Európa na ceste k splneniu len 26 zo 169 cieľov, teda 15 %; keďže podľa indexu cieľov udržateľného rozvoja SDSN z roku 2021 sú krajiny OECD najbližšie k dosiahnutiu cieľov Agendy 2030, ale zároveň vytvárajú najväčšie negatívne vedľajšie účinky, ktoré oslabujú schopnosť ostatných krajín dosiahnuť svoje ciele;

| D. | keďže nové geopolitické a humanitárne skutočnosti, ktoré si vynútila nezákonná invázia Ruska na Ukrajinu a vojna na Ukrajine, majú obrovský vplyv na celosvetové dosahovanie cieľov udržateľného rozvoja, najmä pokiaľ ide o boj proti nerovnostiam, chudobe a hladu, a môžu brániť časovému harmonogramu ich realizácie do roku 2030; keďže je naliehavo potrebný nový politický impulz na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja s cieľom zohľadniť vplyv ochorenia COVID-19 a globálne dôsledky ruskej invázie na Ukrajinu; keďže v tejto súvislosti je potrebné financovať obnoviteľné zdroje energie, aby sa zabezpečil súlad s cieľmi Agendy 2030 a zabránilo sa budúcemu globálnemu finančnému tlaku v odvetví energetiky; |
| --- | --- |

D.

keďže nové geopolitické a humanitárne skutočnosti, ktoré si vynútila nezákonná invázia Ruska na Ukrajinu a vojna na Ukrajine, majú obrovský vplyv na celosvetové dosahovanie cieľov udržateľného rozvoja, najmä pokiaľ ide o boj proti nerovnostiam, chudobe a hladu, a môžu brániť časovému harmonogramu ich realizácie do roku 2030; keďže je naliehavo potrebný nový politický impulz na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja s cieľom zohľadniť vplyv ochorenia COVID-19 a globálne dôsledky ruskej invázie na Ukrajinu; keďže v tejto súvislosti je potrebné financovať obnoviteľné zdroje energie, aby sa zabezpečil súlad s cieľmi Agendy 2030 a zabránilo sa budúcemu globálnemu finančnému tlaku v odvetví energetiky;

| E. | keďže EÚ je povinná začleniť ciele rozvojovej spolupráce do všetkých vnútorných alebo vonkajších politík, ktoré by mohli mať vplyv na rozvojové krajiny, ako sa uvádza v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; keďže dosiahnutie súladu vo všetkých politikách EÚ má zásadný význam na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja na celom svete; keďže súdržnosť politík v záujme udržateľného rozvoja je prístup, ktorého cieľom je holisticky integrovať rôzne rozmery udržateľného rozvoja vo všetkých fázach tvorby politík a ktorý je kľúčovým prvkom úsilia EÚ o vykonávanie Agendy 2030; keďže Komisia sa vo svojom pracovnom dokumente jej útvarov z 18. novembra 2021 s názvom Splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja – komplexný prístup zaviazala, že k vykonávaniu cieľov udržateľného rozvoja zaujme celovládny prístup, ktorý bude koordinovať predsedníčka von der Leyenová; keďže prechod na hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky, ktoré našej planéte vráti viac, ako si berie, zakotvené v ôsmom environmentálnom akčnom programe EÚ a v jej prioritných cieľoch na roky 2030 a 2050, si bude vyžadovať, aby EÚ vyvinula celostnejší prístup k tvorbe politiky; |
| --- | --- |

E.

keďže EÚ je povinná začleniť ciele rozvojovej spolupráce do všetkých vnútorných alebo vonkajších politík, ktoré by mohli mať vplyv na rozvojové krajiny, ako sa uvádza v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; keďže dosiahnutie súladu vo všetkých politikách EÚ má zásadný význam na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja na celom svete; keďže súdržnosť politík v záujme udržateľného rozvoja je prístup, ktorého cieľom je holisticky integrovať rôzne rozmery udržateľného rozvoja vo všetkých fázach tvorby politík a ktorý je kľúčovým prvkom úsilia EÚ o vykonávanie Agendy 2030; keďže Komisia sa vo svojom pracovnom dokumente jej útvarov z 18. novembra 2021 s názvom Splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja – komplexný prístup zaviazala, že k vykonávaniu cieľov udržateľného rozvoja zaujme celovládny prístup, ktorý bude koordinovať predsedníčka von der Leyenová; keďže prechod na hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky, ktoré našej planéte vráti viac, ako si berie, zakotvené v ôsmom environmentálnom akčnom programe EÚ a v jej prioritných cieľoch na roky 2030 a 2050, si bude vyžadovať, aby EÚ vyvinula celostnejší prístup k tvorbe politiky;

| F. | keďže Európsy parlament, Rada a Európska rada od prijatia Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj v roku 2015 opakovane vyzvali Komisiu, aby prijala komplexnú stratégiu na úplné vykonanie cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

F.

keďže Európsy parlament, Rada a Európska rada od prijatia Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj v roku 2015 opakovane vyzvali Komisiu, aby prijala komplexnú stratégiu na úplné vykonanie cieľov udržateľného rozvoja;

| G. | keďže existuje silná vzájomná závislosť medzi krízami v oblasti zdravia, životného prostredia a klímy; keďže množstvo takýchto kríz sa v nasledujúcich rokoch zvýši, najmä v dôsledku zmeny klímy a straty biodiverzity; |
| --- | --- |

G.

keďže existuje silná vzájomná závislosť medzi krízami v oblasti zdravia, životného prostredia a klímy; keďže množstvo takýchto kríz sa v nasledujúcich rokoch zvýši, najmä v dôsledku zmeny klímy a straty biodiverzity;

| H. | keďže schopnosť získať údaje na vyplnenie ukazovateľov cieľov udržateľného rozvoja je v niektorých rozvojových krajinách obmedzená, čo môže vážne brániť hodnoteniu pokroku; |
| --- | --- |

H.

keďže schopnosť získať údaje na vyplnenie ukazovateľov cieľov udržateľného rozvoja je v niektorých rozvojových krajinách obmedzená, čo môže vážne brániť hodnoteniu pokroku;

| I. | keďže rozdiely medzi najbohatšími a najchudobnejšími ľuďmi a krajinami sa neprestajne zvyšujú; keďže znižovanie nerovností (cieľ udržateľného rozvoja 10) má strategický význam a malo by byť stredobodom spoločného úsilia o dosiahnutie Agendy 2030; |
| --- | --- |

I.

keďže rozdiely medzi najbohatšími a najchudobnejšími ľuďmi a krajinami sa neprestajne zvyšujú; keďže znižovanie nerovností (cieľ udržateľného rozvoja 10) má strategický význam a malo by byť stredobodom spoločného úsilia o dosiahnutie Agendy 2030;

| J. | keďže ciele udržateľného rozvoja sa vzťahujú na všetky hlavné problémy, ktorým ľudstvo čelí, a nie sú spojené len s rozvojovými politikami, ale týkajú sa aj širších verejných politík na európskej úrovni; |
| --- | --- |

J.

keďže ciele udržateľného rozvoja sa vzťahujú na všetky hlavné problémy, ktorým ľudstvo čelí, a nie sú spojené len s rozvojovými politikami, ale týkajú sa aj širších verejných politík na európskej úrovni;

| K. | keďže EÚ v záväzku realizovať Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj uznala, že dôstojnosť jednotlivca je základom a že ciele a čiastkové ciele tejto agendy by sa mali splniť s ohľadom na všetky národy, ľudí a segmenty spoločnosti; |
| --- | --- |

K.

keďže EÚ v záväzku realizovať Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj uznala, že dôstojnosť jednotlivca je základom a že ciele a čiastkové ciele tejto agendy by sa mali splniť s ohľadom na všetky národy, ľudí a segmenty spoločnosti;

| L. | keďže Európsky parlament a národné parlamenty sú takisto zodpovedné za to, aby zabezpečili začlenenie udržateľného rozvoja do svojich postupov s cieľom prekonať uzavretý spôsob myslenia; |
| --- | --- |

L.

keďže Európsky parlament a národné parlamenty sú takisto zodpovedné za to, aby zabezpečili začlenenie udržateľného rozvoja do svojich postupov s cieľom prekonať uzavretý spôsob myslenia;

| M. | keďže ciele udržateľného rozvoja sa zaoberajú rastúcimi nerovnosťami, zmenou klímy, stratou biodiverzity a rastúcim vznikom odpadu; keďže všetky tieto faktory sú škodlivé pre životné podmienky ľudí; |
| --- | --- |

M.

keďže ciele udržateľného rozvoja sa zaoberajú rastúcimi nerovnosťami, zmenou klímy, stratou biodiverzity a rastúcim vznikom odpadu; keďže všetky tieto faktory sú škodlivé pre životné podmienky ľudí;

| N. | keďže európska platforma viacerých zainteresovaných strán na vysokej úrovni pre vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja, ktorá fungovala v rokoch 2017 až 2019, bola zriadená na podporu a poskytovanie poradenstva Komisii, ako aj fóra na výmenu skúseností a najlepších postupov v rôznych odvetviach a na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni, pričom združovala zainteresované strany z občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií a súkromného a podnikového sektora; |
| --- | --- |

N.

keďže európska platforma viacerých zainteresovaných strán na vysokej úrovni pre vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja, ktorá fungovala v rokoch 2017 až 2019, bola zriadená na podporu a poskytovanie poradenstva Komisii, ako aj fóra na výmenu skúseností a najlepších postupov v rôznych odvetviach a na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni, pričom združovala zainteresované strany z občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií a súkromného a podnikového sektora;

| O. | keďže vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti by európska stratégia riadenia, ktorá integruje ciele udržateľného rozvoja do prierezového prístupu, umožnila väčšie zosúladenie a účinnosť verejných politík; keďže napríklad cieľ udržateľného rozvoja 14 (život pod vodou), ktorý vyzýva na ochranu a udržateľné využívanie oceánov, morí a morských zdrojov v záujme udržateľného rozvoja, by sa mal vykonávať ako súčasť integrovanej námornej politiky; |
| --- | --- |

O.

keďže vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti by európska stratégia riadenia, ktorá integruje ciele udržateľného rozvoja do prierezového prístupu, umožnila väčšie zosúladenie a účinnosť verejných politík; keďže napríklad cieľ udržateľného rozvoja 14 (život pod vodou), ktorý vyzýva na ochranu a udržateľné využívanie oceánov, morí a morských zdrojov v záujme udržateľného rozvoja, by sa mal vykonávať ako súčasť integrovanej námornej politiky;

| P. | keďže celosvetový pokrok v oblasti udržateľného rozvoja nie je dostatočne pochopený z dôvodu nedostatočných monitorovacích kapacít, najmä v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

P.

keďže celosvetový pokrok v oblasti udržateľného rozvoja nie je dostatočne pochopený z dôvodu nedostatočných monitorovacích kapacít, najmä v rozvojových krajinách;

| Q. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 výrazne zhoršila existujúce problémy s dlhmi v rozvojových krajinách, čo ešte viac ohrozilo ich úsilie mobilizovať dostatočné zdroje na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja; keďže je preto naliehavo potrebné vyvinúť ďalšie úsilie v oblasti dlhovej úľavy, aby sa zabránilo rozsiahlemu zlyhaniu v rozvojových krajinách a uľahčili sa investície do obnovy a cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

Q.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 výrazne zhoršila existujúce problémy s dlhmi v rozvojových krajinách, čo ešte viac ohrozilo ich úsilie mobilizovať dostatočné zdroje na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja; keďže je preto naliehavo potrebné vyvinúť ďalšie úsilie v oblasti dlhovej úľavy, aby sa zabránilo rozsiahlemu zlyhaniu v rozvojových krajinách a uľahčili sa investície do obnovy a cieľov udržateľného rozvoja;

| R. | keďže podľa šiestej správy IPCC z roku 2022 zmena klímy znížila potravinovú bezpečnosť a zásobovanie vodou, čo sťažilo úsilie o splnenie cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

R.

keďže podľa šiestej správy IPCC z roku 2022 zmena klímy znížila potravinovú bezpečnosť a zásobovanie vodou, čo sťažilo úsilie o splnenie cieľov udržateľného rozvoja;

| S. | keďže ciele udržateľného rozvoja majú miestny a nižší ako celoštátny rozmer; |
| --- | --- |

S.

keďže ciele udržateľného rozvoja majú miestny a nižší ako celoštátny rozmer;

| T. | keďže oceány sú obrovské zásobárne biodiverzity a primárny regulátor globálnej klímy; keďže ich ochrana je rozhodujúca pre udržateľný rozvoj, prispieva k odstraňovaniu chudoby a poskytuje udržateľné živobytie a potravinovú bezpečnosť miliardám ľudí; |
| --- | --- |

T.

keďže oceány sú obrovské zásobárne biodiverzity a primárny regulátor globálnej klímy; keďže ich ochrana je rozhodujúca pre udržateľný rozvoj, prispieva k odstraňovaniu chudoby a poskytuje udržateľné živobytie a potravinovú bezpečnosť miliardám ľudí;

| U. | keďže ciele udržateľného rozvoja sú univerzálne a nedeliteľné; keďže sú spoločné a uplatniteľné pre všetky subjekty vrátane verejného a súkromného sektora, občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov; |
| --- | --- |

U.

keďže ciele udržateľného rozvoja sú univerzálne a nedeliteľné; keďže sú spoločné a uplatniteľné pre všetky subjekty vrátane verejného a súkromného sektora, občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov;

| V. | keďže 17 cieľov udržateľného rozvoja s príslušnými 169 čiastkovými cieľmi a sprievodnými ukazovateľmi predstavuje jediný celosvetovo zdieľaný a politicky dohodnutý rámec pre politiky založené na dôkazoch; |
| --- | --- |

V.

keďže 17 cieľov udržateľného rozvoja s príslušnými 169 čiastkovými cieľmi a sprievodnými ukazovateľmi predstavuje jediný celosvetovo zdieľaný a politicky dohodnutý rámec pre politiky založené na dôkazoch;

Úvod

| 1. | opätovne potvrdzuje svoj záväzok k Agende 2030, jej 17 cieľom udržateľného rozvoja a záväzku, aby sa na nikoho a na žiadne miesto nezabudlo; zdôrazňuje, že vzhľadom na súčasné a budúce pandémie a následky vojny na Ukrajine poskytuje Agenda 2030 jedinečnú cestu k hospodárstvu zameranému na dobré životné podmienky v záujme vybudovať lepší, spravodlivejší, primeranejší, inkluzívnejší, udržateľnejší a odolnejší svet; uznáva, že ciele udržateľného rozvoja sú spoločným záujmom ľudstva; nabáda Komisiu, aby prijala opatrenia na riešenie problematiky zmeny klímy a aby rešpektovala a podporovala ľudské práva, právo na zdravie, miestne komunity, utečencov a migrantov, deti, menšiny, ľudí v zraniteľných situáciách, právo na rozvoj, rodovú rovnosť, posilnenie postavenia žien a medzigeneračnú rovnosť; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že na splnenie cieľov Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj zostáva menej ako osem rokov a že roky po roku 2020 boli vyhlásené za Desaťročie opatrení OSN v oblasti udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že plnenie Agendy 2030 prispeje k dosiahnutiu spravodlivej a inkluzívnej zelenej a digitálnej transformácie v súlade s ambíciami a opatreniami EÚ uvedenými v Európskej zelenej dohode a Digitálnom kompase do roku 2030; |
| --- | --- |

3.

Správa vecí verejných

| 4. | víta záväzok predsedníčky Komisie uplatňovať celovládny prístup k vykonávaniu cieľov udržateľného rozvoja EÚ a začleniť ciele udržateľného rozvoja do celého portfólia každého komisára; vyzýva preto Komisiu a jej predsedníčku, aby preukázali, ako sa pri vykonávaní cieľov udržateľného rozvoja na úrovni EÚ uplatňuje celovládny prístup; tvrdí však, že takýto prístup môže byť účinný len s vedením na najvyššej úrovni a s konkrétnym plánom na zabezpečenie komplexných opatrení v rámci celej Komisie; vyjadruje poľutovanie nad tým, že od roku 2019 neexistuje komisár zodpovedný za vnútorné a vonkajšie vykonávanie a koordináciu cieľov udržateľného rozvoja, čo vedie k roztrieštenému prístupu, ktorý je v rozpore so zásadou súdržnosti politík v oblasti udržateľného rozvoja; okrem toho navrhuje, aby Komisia vymenovala osobitného vyslanca pre ciele udržateľného rozvoja, ktorý by sa zodpovedal zodpovednému komisárovi a ktorý by podporoval konzistentnú činnosť v oblasti cieľov udržateľného rozvoja na celom svete prostredníctvom vonkajších aktivít EÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opakuje, že na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja si Agenda 2030 vyžaduje silnú úroveň spoločenskej legitimity a skutočnú politickú obnovu, ktoré možno dosiahnuť len vtedy, ak budú ciele udržateľného rozvoja vnímané ako príležitosť pre občanov; v tejto súvislosti vyzdvihuje význam médií; pripomína, že základom cieľov udržateľného rozvoja je štruktúrované zapájanie zainteresovaných strán a partnerstiev s viacerými zainteresovanými stranami; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že mandát platformy viacerých zainteresovaných strán nebol v roku 2019 obnovený, a vyzýva na jeho urýchlené obnovenie alebo na vytvorenie nového mechanizmu štruktúrovaného zapojenia s vyváženým, diverzifikovaným a demokratickým zastúpením zahŕňajúcim organizácie občianskej spoločnosti, komunitné organizácie, súkromný sektor (vrátane malých a stredných podnikov a organizácií pod vedením výrobcov), odbory, družstvá, akademickú obec a výskumné inštitúcie, regionálne a miestne samosprávy a marginalizované skupiny; zdôrazňuje kľúčovú úlohu každej z týchto zainteresovaných strán, keďže dôkladne sledujú vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja zo strany vlád a priamo prispievajú k udržateľnému rozvoju; vyzýva na intenzívnejšie zapájanie týchto skupín a konzultácie s nimi; zdôrazňuje, že platforma viacerých zainteresovaných strán by mala systematicky spolupracovať s pracovnou skupinou pre Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj s cieľom zabezpečiť skutočnú účasť členských štátov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznáva, že nedostatok zodpovednosti, transparentnosti a dobrej správy vecí verejných má silný negatívny vplyv na vykonávanie Agendy 2030 v rozvinutých aj rozvojových krajinách, a zdôrazňuje, že je potrebné podporovať boj proti korupcii a integritu s cieľom urýchliť vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja a dôsledne monitorovať pokrok; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje skutočnosť, že úsilie o začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do vnútorných a vonkajších politík EÚ by malo prekročiť rámec mapovania; pripomína, že mnohé vnútorné politiky EÚ nielenže prispievajú k vykonávaniu cieľov udržateľného rozvoja, ale majú aj veľmi veľký vplyv na ekologické, sociálne a hospodárske účinky presahovania na rozvojové krajiny a zraniteľné skupiny a populácie; trvá preto na tom, že v záujme ďalšieho pokroku na celosvetovej úrovni je potrebné ďalej koordinovať vnútorné a vonkajšie opatrenia EÚ; zdôrazňuje význam integrovaného prístupu, ktorý by si vyžadoval systémové riešenia; uznáva pokrok, ktorý sa dosiahol v budovaní kapacít, ale zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť zosúladenie a koordináciu činností v oblasti budovania kapacít v celej EÚ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dôrazne podporuje väčšiu súdržnosť politík v oblasti rozvoja v rámci prelomového legislatívneho balíka „Fit for 55“ (13), spoločnej poľnohospodárskej politiky, spoločnej rybárskej politiky, spoločnej obchodnej politiky a činnosti Komisie vo všeobecnosti; vyjadruje poľutovanie nad tým, že chýbajúca stratégia vykonávania cieľov udržateľného rozvoja sťažuje dosahovanie súdržnosti politík, pretože chýbajú jasné, merateľné a časovo ohraničené ciele na úrovni EÚ na účely podávania správ v súvislosti so všetkými cieľmi udržateľného rozvoja; vyzýva, aby sa udržateľný rozvoj stal prioritou a bol začlenený do celého cyklu politík (navrhovanie, vykonávanie a hodnotenie) a aby sa všetky jeho rozmery systematicky zohľadňovali v posúdeniach vplyvu a v požiadavkách na zverejňovanie a externé podávanie správ; navrhuje, aby Komisia vykonala vnútorný audit s cieľom zabezpečiť súlad medzi vnútornými a vonkajšími politikami EÚ; zdôrazňuje, že ciele udržateľného rozvoja by mali tvoriť základ európskych verejných politík; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby prijala novú stratégiu na vysokej úrovni na vykonávanie Agendy 2030, ako to požadovala Európska rada v októbri 2018, a aby vychádzala z uznesení a politických smerníc EÚ zameraných na dosiahnutie udržateľného rozvoja vzhľadom na to, že na dosiahnutie Agendy 2030 zostáva menej ako osem rokov, a preto je potrebné jej urýchlené vykonanie v súlade s Desaťročím opatrení na dosiahnutie globálnych cieľov; domnieva sa, že v takejto stratégii by sa mal vymedziť minimálne:






  a) | nový rámec riadenia pod vedením jedného komisára na vysokej úrovni, ktorý bude zodpovedný za vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja vo všetkých oblastiach a ktorý bude systematicky konzultovať s novou platformou viacerých zainteresovaných strán; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

nový rámec riadenia pod vedením jedného komisára na vysokej úrovni, ktorý bude zodpovedný za vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja vo všetkých oblastiach a ktorý bude systematicky konzultovať s novou platformou viacerých zainteresovaných strán;

| b) | revidovaný súbor konkrétnych merateľných, časovo ohraničených cieľov na úrovni EÚ na posilnenie ambícií EÚ a konkrétnych opatrení na ich dosiahnutie; |
| --- | --- |

b)

revidovaný súbor konkrétnych merateľných, časovo ohraničených cieľov na úrovni EÚ na posilnenie ambícií EÚ a konkrétnych opatrení na ich dosiahnutie;

| c) | aktualizovaný systém monitorovania a ukazovatele, ktoré zohľadňujú vnútorný a vonkajší vplyv EÚ na globálny pokrok v oblasti cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

c)

aktualizovaný systém monitorovania a ukazovatele, ktoré zohľadňujú vnútorný a vonkajší vplyv EÚ na globálny pokrok v oblasti cieľov udržateľného rozvoja;

| d) | jednotný finančný plán na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti udržateľného rozvoja v súvislosti s uvedenými cieľmi; |
| --- | --- |

d)

jednotný finančný plán na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti udržateľného rozvoja v súvislosti s uvedenými cieľmi;

| e) | plán pre diplomaciu EÚ v oblasti cieľov udržateľného rozvoja a medzinárodnú spoluprácu pod vedením osobitného vyslanca pre ciele udržateľného rozvoja s cieľom zabezpečiť spravodlivé rozdelenie záťaže a rovnaké podmienky; |
| --- | --- |

e)

plán pre diplomaciu EÚ v oblasti cieľov udržateľného rozvoja a medzinárodnú spoluprácu pod vedením osobitného vyslanca pre ciele udržateľného rozvoja s cieľom zabezpečiť spravodlivé rozdelenie záťaže a rovnaké podmienky;

vyzýva predsedov Európskeho parlamentu, Komisie a Rady, aby k tejto stratégii pripojili medziinštitucionálne vyhlásenie, v ktorom by obnovili záväzok EÚ k plneniu Agendu 2030; zdôrazňuje, že táto stratégia by sa mala zverejniť najneskôr do júna 2023, aby EÚ mohla zohrávať vedúcu úlohu pri oživovaní Agendy 2030 na samite o cieľoch udržateľného rozvoja v septembri 2023; zdôrazňuje, že stratégia by sa mala pravidelne revidovať a mala by sa doplniť o nápravné opatrenia v oblastiach, v ktorých sa pokrok považuje za zastavený alebo nedostatočný;

| 10. | zdôrazňuje, že koordinácia v rámci inštitúcií EÚ a medzi nimi je predpokladom zvýšenia účinnosti činností EÚ; vyzýva na vytvorenie medziinštitucionálnej pracovnej skupiny na uľahčenie štruktúrovaného dialógu o cieľoch udržateľného rozvoja, ktorá by pozostávala zo zástupcov Európskeho parlamentu, Komisie a Rady; domnieva sa, že pracovná skupina, ktorá by sa mala schádzať raz za štvrťrok, by mala prevziať zodpovednosť za koordináciu úsilia EÚ pri plnení cieľov udržateľného rozvoja na vnútornej i celosvetovej úrovni; verí, že Komisia bude spoluzákonodarcov pravidelne informovať o vývoji politiky a opatreniach prijatých na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do revízie súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu v roku 2021 vrátane oznámenia, usmernení a samotného súboru nástrojov, najmä špecializovaného nástroja na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja a vymedzenia príslušných ukazovateľov cieľov udržateľného rozvoja pre rôzne druhy vplyvov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zastáva názor, že prijatie novej komplexnej stratégie vykonávania by malo byť založené na prístupe zdola nahor, ktorému by malo predchádzať zmapovanie cieľov udržateľného rozvoja a rozsiahly, štruktúrovaný, inkluzívny a zmysluplný proces verejných konzultácií, ktorý by sprevádzal plán na výrazný dosah a zapojenie občanov vrátane občianskej spoločnosti, príslušných zástupcov priemyslu a v širšom zmysle súkromného sektora, odborov, akademickej obce, regionálnych a miestnych samospráv, menšín a zraniteľných skupín; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu, aby vopred pripravila ďalšiu agendu OSN po roku 2030 vrátane plánu cieľov a opatrení na určenie ďalších cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

13.

Monitorovanie

| 14. | žiada, aby Európsky parlament vymenoval stáleho spravodajcu pre vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja, ktorý by spolupracoval s predsedníctvom a všetkými výbormi, ako aj s platformou viacerých zainteresovaných strán; ďalej navrhuje, aby každý výbor vymenoval člena zodpovedného za plnenie cieľov udržateľného rozvoja a aby sa títo zodpovední členovia stretávali každý štvrťrok medzi sebou a so stálym spravodajcom s cieľom zabezpečiť súlad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že aj Európsky parlament a národné parlamenty zohrávajú úlohu pri zabezpečovaní začlenenia udržateľného rozvoja do postupov a pri prekonávaní uzavretého spôsobu myslenia; zdôrazňuje význam účasti a príspevku Európskeho parlamentu na každoročnom politickom fóre na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj a úlohu, ktorú by v tejto súvislosti mohla zohrávať výročná správa o vykonávaní cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tvrdí, že lepšie pochopenie skutočného vplyvu EÚ na pokrok v oblasti cieľov udržateľného rozvoja v EÚ a na celom svete možno dosiahnuť len prostredníctvom riešenia existujúcich nedostatkov v údajoch vrátane nedostatočne rozčlenených údajov a nedostatkov v informačných systémoch, a to posilnením využívania existujúcich štatistických údajov z rôznych zdrojov a využívaním hraničných údajov a umelej inteligencie v súlade s nariadeniami a pravidlami o ochrane údajov; považuje za nevyhnutné monitorovať pokrok pri plnení všetkých 169 čiastkových cieľov; vyzýva EÚ, aby výrazne zintenzívnila technickú spoluprácu s rozvojovými krajinami s cieľom riešiť celosvetovú medzeru v údajoch, ktorá vzniká v dôsledku nedostatočných monitorovacích kapacít a nejednotných metodík; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta výročné monitorovacie správy Eurostatu o cieľoch udržateľného rozvoja; vyzýva na každoročné preskúmanie súboru ukazovateľov cieľov udržateľného rozvoja Eurostatu stanoveného za systematickej účasti regionálnych a miestnych samospráv a organizácií občianskej spoločnosti v súlade s preskúmaním v roku 2021; zdôrazňuje, že udržateľný rozvoj je vo svojej podstate cezhraničný a medziodvetvový; potvrdzuje svoju ochotu riešiť negatívne vedľajšie účinky, ktoré má vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja na iné regióny; víta prácu, ktorú na tento účel začal Eurostat, a prvý pokus čiastočne kvantifikovať takéto účinky presahovania, ale zdôrazňuje, že táto metodika sa musí ďalej rozvíjať, aby dostatočne zohľadňovala globálnu stopu EÚ (14); žiada, aby sa súbor ukazovateľov pre každý cieľ rozšíril nad maximálny počet šesť, aby sa zohľadnili vonkajšie opatrenia EÚ, európske dodávateľské a hodnotové reťazce a vedľajšie dôsledky spotreby EÚ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že je potrebné vykonať závery Rady z 24. októbra 2019 o hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky, a v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby bezodkladne predložila prehľad a súbor ukazovateľov „nad rámec HDP“, ako sa uvádza v ôsmom environmentálnom akčnom programe EÚ, ktorý kladie ľudí a ich dobré životné podmienky do stredobodu tvorby politík; vyzýva Komisiu, aby zvážila zavedenie alternatívnych metód merania pokroku do monitorovania vykonávania cieľov udržateľného rozvoja, ako je napríklad index sociálneho pokroku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že by sa mala zaviesť minimálna úroveň členenia údajov a štatistických údajov, ktorá by bola v súlade s globálnym rámcom monitorovania cieľov udržateľného rozvoja a vo vzťahu k jednotlivým cieľom udržateľného rozvoja v EÚ a ktorá by v prípade potreby zahŕňala geografickú polohu, pohlavie, sexuálnu orientáciu, príjem, úroveň vzdelania, vek, rasu, etnický pôvod, migračné postavenie, zdravotné postihnutie a iné charakteristiky, a mala by zohľadňovať zásady prístupu k údajom založeného na ľudských právach; víta iniciatívu Komisie zaviesť ukazovatele na meranie nerovnosti v tejto oblasti; vyzýva Eurostat, aby vykonal všetky prípravné práce potrebné na zahrnutie tejto úrovne členenia do nadchádzajúcich monitorovacích správ v súlade s usmerneniami a prioritami, ktoré stanovila medziagentúrna a expertná skupina pre ukazovatele cieľov udržateľného rozvoja a ktoré sú prispôsobené kontextu EÚ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že dobrovoľné vnútroštátne preskúmania sú kľúčovým nástrojom zodpovednosti v rámci Agendy 2030; pripomína význam vnútroštátnych preskúmaní ako spôsobu identifikácie napätia a kompromisov medzi cieľmi udržateľného rozvoja a vytvorenia iteratívneho procesu úpravy politík na základe pokroku pri dosahovaní cieľov; vyzýva členské štáty EÚ, aby sa zúčastnili na dobrovoľných vnútroštátnych preskúmaniach a aby pri tejto príležitosti zmysluplne zohľadnili a vykonali odporúčania; vyzýva Komisiu, aby na zasadnutí politického fóra na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj v roku 2023 a potom každý rok predložila dobrovoľné preskúmanie EÚ a aby presadzovala ďalšiu štandardizáciu vnútroštátnych dobrovoľných preskúmaní so zameraním na každú z výlučných a spoločných právomocí EÚ, ktoré by však obsahovali aj posúdenie celkového pozitívneho a negatívneho vplyvu EÚ a jej členských štátov na celosvetový pokrok v oblasti cieľov udržateľného rozvoja; domnieva sa, že takéto preskúmanie by malo byť založené na revidovanom súbore ukazovateľov cieľov udržateľného rozvoja a malo by zahŕňať vnútorné priority, diplomaciu a medzinárodné opatrenia na obnovu a ochranu svetových spoločenstiev a riešenie medzinárodných vedľajších účinkov vnútorných politík EÚ, ako aj pozitívne a negatívne aspekty činnosti EÚ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznáva význam dobrovoľných miestnych preskúmaní a dobrovoľných preskúmaní na nižšej ako celoštátnej úrovni na vykonávanie všetkých cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva Komisiu, aby konzultovala a informovala Európsky parlament o dobrovoľnom preskúmaní EÚ pred samitom o cieľoch udržateľného rozvoja v roku 2023; zdôrazňuje, že je potrebné vykonávať pravidelné preskúmania vykonávania cieľov udržateľného rozvoja na regionálnej a miestnej úrovni v EÚ; v tejto súvislosti víta činnosť v rámci Programu OSN pre ľudské sídla; podporuje ďalší rozvoj iniciatívy OSN s názvom Lokalizácia cieľov udržateľného rozvoja v snahe urýchliť a zintenzívniť úsilie o dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030; oceňuje prácu Spoločného výskumného centra v súvislosti s lokalizáciou Agendy 2030 a Európsku príručku pre dobrovoľné miestne preskúmania cieľov udržateľného rozvoja, ktorá ponúka užitočné oficiálne a experimentálne ukazovatele na vytvorenie účinného miestneho systému monitorovania cieľov udržateľného rozvoja zameraného konkrétne na európske mestá; víta pilotný projekt Monitorovanie cieľov udržateľného rozvoja v regiónoch EÚ – vyplnenie medzier v údajoch, ktorý inicioval Európsky parlament a ktorý vymedzí a otestuje harmonizovaný súbor ukazovateľov pre regióny EÚ na monitorovanie plnenia cieľov udržateľného rozvoja a pripraví pôdu pre proces systematického preskúmania v regiónoch EÚ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby každoročne vyhodnotila dosiahnutý pokrok a zistenia výročnej správy Eurostatu o monitorovaní cieľov udržateľného rozvoja spolu so správou o stave Únie; očakáva, že ročný pracovný program Komisie bude zahŕňať ciele udržateľného rozvoja ako každoročnú prioritu vrátane konkrétnych návrhov legislatívnych alebo nelegislatívnych iniciatív, ktoré majú prispieť k ich dosiahnutiu, a že ciele udržateľného rozvoja budú plne začlenené do celého ročného pracovného programu Komisie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uznáva význam podávania správ súkromným sektorom na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov a náležitá starostlivosť, ak sú predmetom príslušných auditov, môžu byť dôležitým rámcom na podporu väčšej zodpovednosti v súkromnom sektore, pokiaľ ide o sociálny a environmentálny vplyv podnikov a ich príspevok k dosahovaniu cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva všetky subjekty v spoločnosti vrátane súkromných subjektov, aby sa zapojili do pravidelného dobrovoľného podávania správ o vykonávaní cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva Komisiu, aby zriadila online fórum na výmenu najlepších postupov pre iniciatívy na miestnej úrovni zamerané na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja, pričom by toto fórum malo byť organizované v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja; navrhuje, aby sa existencia tohto fóra podporovala ako súčasť vonkajších a vnútorných opatrení EÚ zameraných na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

24.

Rozpočet a financovanie

| 25. | zdôrazňuje, že rozpočet EÚ spolu s balíkom obnovy v rámci nástroja NextGenerationEU je kľúčovým nástrojom na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja vzhľadom na ich celkovú výšku 1,8 bilióna EUR, dlhodobý dosah a nadnárodný rozmer (15); |
| --- | --- |

25.

| 26. | so znepokojením konštatuje, že verejná zadlženosť v krajinách globálneho Juhu bola už pred pandémiou ochorenia COVID-19 na bezprecedentnej úrovni, čo viedlo k tomu, že čoraz väčšia časť verejných rozpočtov sa využíva na splácanie zahraničných dlhov, čo ovplyvňuje schopnosť vlád primerane financovať a poskytovať základné verejné služby; je znepokojený tým, že súčasná kríza túto existujúcu dlhovú zraniteľnosť ešte viac prehĺbila; vyzýva na vytvorenie mnohostranného mechanizmu na spravovanie dlhu pod záštitou OSN, ktorý by sa zameriaval na riešenie dlhovej krízy v rozvojových krajinách a na finančné požiadavky Agendy 2030; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje význam presného a komplexného merania príspevku EÚ k plneniu cieľov udržateľného rozvoja vzhľadom na to, že ide o základnú podmienku dosiahnutia súdržnosti politík v oblasti udržateľného rozvoja; víta ciele Komisie týkajúce sa výdavkov na oficiálnu rozvojovú pomoc v súvislosti s konkrétnymi cieľmi udržateľného rozvoja a jej úsilie o sledovanie rozpočtových výdavkov EÚ v oblasti klímy, biodiverzity, čistého ovzdušia, migrácie a rodovej rovnosti (16); víta skutočnosť, že v mnohých politikách sa zavádzajú systémy na podávanie správ o cieľoch udržateľného rozvoja, a to aj v rámci rozvojovej spolupráce; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že napriek záväzku Komisie z novembra 2020 sa nedosiahol dostatočný pokrok pri sledovaní zdrojov a výdavkov súvisiacich s cieľmi udržateľného rozvoja v celom rozsahu – okrem oblasti vonkajšej činnosti, ako sa uvádza v preskúmaní Európskeho dvora audítorov z roku 2019 – a pri sledovaní nesúladu medzi výdavkami, čo bráni EÚ a tretím krajinám v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, najmä v oblasti poľnohospodárstva; trvá preto na potrebe komplexného sledovania výdavkov na ciele udržateľného rozvoja pomocou špecializovaných metodík, napríklad s odkazom na nerovnosti (cieľ udržateľného rozvoja 10) a ich strategický význam na vykonávanie všetkých cieľov udržateľného rozvoja; opakovane pripomína, že to bude zahŕňať viac ako len súčasné mapovanie, ktoré sa uskutočňuje v rámci výročnej správy o hospodárení a výkonnosti rozpočtu EÚ; so znepokojením konštatuje, že za posledné roky sa úroveň zvýhodnenia oficiálnej rozvojovej pomoci pre rozvojové krajiny vo všeobecnosti, a najmä pre najmenej rozvinuté krajiny, postupne znižovala, a vyzýva EÚ, aby dosiahla svoj cieľ, ktorým je vyčleniť aspoň 20 % oficiálnej rozvojovej pomoci na ľudský rozvoj, čo je základný nástroj na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že je potrebné, aby darcovia uprednostnili financovanie založené na grantoch, najmä pre najmenej rozvinuté krajiny, vzhľadom na ich neudržateľné dlhové zaťaženie; vyzýva Komisiu, aby posilnila súčasné finančné nástroje s cieľom dosiahnuť do roku 2030 čisté nulové emisie v európskych prevádzkach a dodávateľských reťazcoch; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že je potrebné financovať odbornú prípravu zameranú na budovanie kapacít pre malé a stredné podniky, aby sa naučili, ako implementovať ciele udržateľného rozvoja do svojich každodenných činností; |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta úsilie o komplexné začlenenie cieľov udržateľného rozvoja do európskeho semestra, a to aj prostredníctvom ročných prieskumov udržateľného rastu a začlenenia každoročného monitorovania Eurostatu v oblasti cieľov udržateľného rozvoja do jarného balíka európskeho semestra; opätovne vyjadruje svoju podporu začleneniu ukazovateľov biodiverzity do európskeho semestra; vyzýva členské štáty, aby zvýšili úroveň ambícií svojich vnútroštátnych reakcií na vykonávanie Agendy 2030; víta ústredné postavenie cieľov udržateľného rozvoja v jesennom balíku, najmä odporúčanie, aby členské štáty pokračovali v stratégii „nad rámec HDP“ s cieľom plne začleniť ciele udržateľného rozvoja do svojich vnútroštátnych reakcií; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v reforme európskeho semestra s cieľom vyvážiť hospodárske, sociálne a environmentálne priority tak, aby bol hnacou silou dlhodobej sociálnej, environmentálnej a hospodárskej transformácie a zlepšil integráciu Agendy 2030, Európskeho piliera sociálnych práv a Európskej zelenej dohody na všetkých úrovniach, pričom by plne zapojil miestne a regionálne orgány a doplnil reformy a investície v členských štátoch; domnieva sa, že takáto reforma by mala zabezpečiť, aby koordinácia európskej politiky cieľov udržateľného rozvoja neviedla k politickému postupu paralelnému k európskemu semestru, ale namiesto toho pozostávala z integrovaného a koherentného prístupu založeného na novom pakte o udržateľnom rozvoji; očakáva, že proces semestra posilní kapacity členských štátov v oblasti monitorovania pokroku pri vykonávaní cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podporuje Európsku zelenú dohodu; vyzýva na lepšie pochopenie synergickej úlohy cieľov udržateľného rozvoja pri riešení zmeny klímy a zdôrazňuje užitočnosť cieľov udržateľného rozvoja, najmä cieľa udržateľného rozvoja 13 a príležitosť pracovať na kompromisoch a súdržnosti politiky s rámcom cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žiada o komplexné zmapovanie finančného krytia politík, programov a fondov EÚ, ktoré boli posilnené dodatočnými fondmi v rámci nástroja NextGenerationEU, s cieľom vytvoriť ekologickejšiu, digitálnejšiu a odolnejšiu Európu vrátane zmapovania toho, či investície a štrukturálne reformy realizované v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sú v súlade s cieľmi Agendy 2030 a či prispievajú k ich plneniu; žiada, aby sa v plnej miere uplatňovala metodika sledovania klímy a zásada „nespôsobovať významnú škodu“ v národných plánoch obnovy a odolnosti, ako aj sociálne a demografické priority stanovené v cieľoch udržateľného rozvoja a v Európskom pilieri sociálnych práv; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že verejné a súkromné financovanie musí byť v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja; naliehavo vyzýva Komisiu, aby začlenila Agendu 2030 do hospodárskych a finančných politík a právnych predpisov; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby v situácii, keď je oficiálna rozvojová pomoc naďalej vzácnym zdrojom, zamerali operácie kombinovaného financovania na tie oblasti, v ktorých môžu priniesť pridanú hodnotu miestnemu hospodárstvu; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vo väčšej miere uprednostňovali partnerstvá s najmenej rozvinutými domácimi podnikmi, ktoré presadzujú udržateľné a inkluzívne obchodné modely; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje význam spolupráce verejného a súkromného sektora pri podpore a financovaní udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že je potrebné, aby finančné inštitúcie vymedzili a prijali stratégie a ciele na zosúladenie finančných portfólií s cieľmi udržateľného rozvoja a pravidelne podávali správy o pokroku; vyzýva na hĺbkové diskusie a zapojenie súkromného sektora s cieľom podporiť súkromné financovanie a posilniť tvorbu ročných pracovných usmernení v oblasti cieľov udržateľného rozvoja pre mikropodniky a MSP, akademickú obec a organizácie občianskej spoločnosti; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby najmä z dôvodu obáv o udržateľnosť dlhu zaujali obozretný prístup ku kombinovanému financovaniu a zabezpečili, aby všetky finančné prostriedky mobilizované prostredníctvom kombinovaného financovania spĺňali zásady efektívnosti a udržateľnosti rozvoja a kombinovaného financovania Výboru OECD pre rozvojovú pomoc; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konštatuje, že EÚ ešte stále nevypracovala plán na financovanie cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila takýto plán so zreteľom na odhadovanú ročnú medzeru vo financovaní cieľov udržateľného rozvoja po pandémii ochorenia COVID-19 vo výške 3,7 bilióna USD (17); zdôrazňuje, že absencia takéhoto plánu vrátane jasne vymedzených, kvantifikovateľných cieľov znemožňuje komplexné sledovanie výdavkov na ciele udržateľného rozvoja v rámci rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva EÚ, aby splnila záväzky vyplývajúce z cieľov udržateľného rozvoja a investovala do vzdelávania a odbornej prípravy utečencov a migrantov s cieľom zabezpečiť, aby mohli využiť svoj potenciál v rámci komunít a hospodárstiev hostiteľských krajín; |
| --- | --- |

35.

| 36. | berie na vedomie zmeny v európskej finančnej štruktúre pre rozvoj (EFAD), ako sa uvádza v záveroch Rady zo 14. júna 2021; vyzýva Komisiu, aby začlenila vykonávanie Agendy 2030 do centra pozornosti novej európskej finančnej štruktúry pre rozvoj, aby sa stala účinnejšou, efektívnejšou, koordinovanejšou a inkluzívnejšou; zdôrazňuje potenciál plne funkčnej európskej finančnej štruktúry pre rozvoj na vyplnenie globálnej medzery vo financovaní cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva na väčšiu spoluprácu a zosúladenie medzi Európskou investičnou bankou, Európskou bankou pre obnovu a rozvoj, národnými rozvojovými bankami a ďalšími malými a strednými finančnými subjektmi s osobitným dôrazom na investičné projekty v hodnote nižšej ako 5 miliónov EUR s cieľom dosiahnuť väčší dosah cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva Komisiu, aby vypracovala spoločný rámec a usmernenia pre celostné overovanie udržateľnosti financovania EÚ v súlade s prístupom Tímu Európa s cieľom zabezpečiť účinnosť a efektívnosť európskych rozvojových politík; vyzýva na využitie prístupu Tímu Európy na zabezpečenie úzkej koordinácie medzi EÚ a jej členskými štátmi pri dosahovaní cieľov Agendy 2030; vyzýva EÚ, aby prevzala vedúcu úlohu pri mobilizácii primeraných finančných zdrojov z rozvinutých krajín na podporu transformácie cieľov udržateľného rozvoja a naliehavej potreby adaptácie na zmenu klímy v najzraniteľnejších krajinách; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že nová európska finančná štruktúra pre rozvoj bude sledovať cieľ obnovenia multilaterálneho systému oficiálneho financovania (MSOF) v záujme ukončiť poskytovanie neudržateľných pôžičiek krajinami, ktoré nie sú členmi tohto systému; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že v tomto kritickom desaťročí je naliehavo potrebné zvýšiť ambície a opatrenia v súvislosti so zmierňovaním zmeny klímy, adaptáciou a financovaním, aby sa odstránili rozdiely medzi členskými štátmi v otázkach životného prostredia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje význam pokračujúceho úsilia o dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja a opakuje, že aj v čase rozpočtových obmedzení zostáva vzdelávanie základným právom a základnou investíciou na umožnenie dosiahnutia všetkých cieľov udržateľného rozvoja, a zdôrazňuje dôležitú úlohu EÚ prostredníctvom humanitárnej pomoci a silnejších partnerstiev s rôznymi časťami sveta vrátane Afriky; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú zohráva vzdelávanie, kultúra, šport a ich príslušné programy EÚ pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, a vyzýva na posilnenie ich medzinárodného rozmeru, pričom uznáva silu medziľudskej diplomacie; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje význam cieľa udržateľného rozvoja 4.1, ktorý sa zameriava na to, aby pre všetkých existovala úplná, bezplatná a kvalitná 12-ročná základná a stredoškolská dochádzka; pripomína, že súčasná úroveň verejných výdavkov v krajinách s nízkymi a nižšími strednými príjmami nedosahuje úrovne potrebné na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja; pripomína, že vonkajšie financovanie je kľúčom k podpore možností vzdelávania najchudobnejších obyvateľov sveta; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zintenzívnili rozvojovú pomoc na dosiahnutie cieľa všeobecného prístupu k vzdelávaniu prostredníctvom rozpočtovej podpory EÚ, ktorá preukázala svoju účinnosť v oblasti vzdelávania; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva svetových lídrov, aby považovali pripojiteľnosť a prístup k digitálnej infraštruktúre, ako je prístup k cenovo dostupnej a kvalitnej sieti, za právo odvodené od základného práva na vzdelanie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby koordinovala a podporovala členské štáty prostredníctvom odporúčaní pre jednotlivé krajiny a výmeny najlepších postupov s cieľom zlepšiť kvalitu a inkluzívnosť ich vzdelávacích systémov a odstrániť rodové a sociálno-ekonomické rozdiely pri získavaní základných zručností a v štúdiu odborov v oblastiach vedy, technológie, umenia, inžinierstva a matematiky v súlade s víziou európskeho vzdelávacieho priestoru, zelenou a digitálnou transformáciou EÚ a cieľom udržateľného rozvoja 4; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva členské štáty, aby v plnej miere využívali GreenComp, Európsky rámec kompetencií v oblasti udržateľnosti, s cieľom vypracovať systematický prístup k rozvoju zmýšľania v oblasti udržateľnosti naprieč vekovými kategóriami a vzdelávacími úrovňami, ktorý bude zodpovedať miestnej, regionálnej a vnútroštátnej realite a bude v súlade s jednotným prístupom v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru; opakuje svoju výzvu členským štátom, aby do roku 2025 dobudovali európsky vzdelávací priestor ako základný medzistupeň k dosiahnutiu cieľov stanovených v rámci cieľa udržateľného rozvoja 4; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nabáda na vytváranie sietí medzi odvetviami neformálneho a formálneho vzdelávania s cieľom vytvárať profesionálne vzdelávacie komunity, ktoré by podporovali učiteľov pri inovácii pedagogických metód, rozvíjaní vedomostí a zručností študentov v mnohých oblastiach, uľahčovaní zodpovednosti študentov a posilňovaní ich emocionálnej inteligencie a odolnosti voči obavám a neistotám; upriamuje pozornosť na skúsenosti amatérskych športových a kultúrnych združení v tejto oblasti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | trvá na tom, aby vzdelávacie orgány investovali do zlepšovania kvality odborného vzdelávania a prípravy s najmodernejšou infraštruktúrou, procesmi digitalizácie a prepojeniami na vedomostný trojuholník, ktoré zosúlaďujú odvetvie s cieľmi v oblasti environmentálnej a sociálnej udržateľnosti a umožňujú mu poskytovať alternatívne spôsoby rozvoja zručností, ktoré by prispievali k vykonávaniu cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pripomína pedagógom, že vzdelávanie v ranom detstve zohráva zásadnú úlohu pri osvojovaní postojov a hodnôt u malých detí, ktoré prispievajú k rozvoju zmýšľania v oblasti udržateľnosti a k zapájaniu ich rodín do hľadania spôsobov, ako aj oni môžu prispieť k udržateľnosti ako jednotlivci aj ako komunity; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podporuje podnikanie mladých ľudí ako mechanizmus na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja v rámci EÚ a mimo nej prostredníctvom európskych nástrojov, ako je Erasmus pre mladých podnikateľov a program vzdelávania a zvyšovania informovanosti v oblasti rozvoja, vzhľadom na potenciál na zlepšenie miery zamestnanosti, zabezpečenie dôstojného živobytia pre zraniteľné skupiny a vývoj inovačných riešení. |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že EÚ do roku 2020 nesplnila tri zo štyroch cieľov v rámci cieľa udržateľného rozvoja 14 (život pod vodou); ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európsky dvor audítorov v roku 2020 zistil, že hoci bol zavedený rámec na ochranu morského prostredia, opatrenia EÚ neobnovili dobrý environmentálny stav morí ani udržateľnú úroveň rybolovu vo všetkých moriach; vyzýva Komisiu, aby implementovala zistenia a odporúčania tejto správy do svojho pripravovaného akčného plánu na zachovanie rybolovných zdrojov a ochranu morských ekosystémov, ako aj do pripravovaných opatrení v rámci stratégie biodiverzity; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripomína, že klimatická kríza a kríza v oblasti biodiverzity sú navzájom prepojené a je potrebné ich riešiť súdržne a spoločne; zdôrazňuje, že sú naliehavo potrebné právne záväzné ciele v oblasti obnovy prírody s cieľom riešiť drastický pokles biodiverzity v EÚ a dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja 14 a 15, ktoré pomôžu zmierniť klimatickú krízu a vybudovať odolnosť; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad oneskorením návrhu právneho predpisu EÚ o obnove prírody a žiada o jeho urýchlené uverejnenie; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdôrazňuje význam cieľa udržateľného rozvoja 17 (partnerstvá za ciele); v rámci globálnych partnerstiev a budovania kapacít poukazuje na inovačnú úlohu iniciatív s otvoreným zdrojovým kódom, ako je napríklad iniciatíva Inner Development Goals, ktorej cieľom je vzdelávať, inšpirovať a posilňovať ľudí, aby sa stali pozitívnou silou pre zmenu v spoločnosti, a tým urýchliť pokrok pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

50.

Mnohostranná spolupráca

| 51. | trvá na tom, že na to, aby EÚ a jej partneri dosiahli v nasledujúcich ôsmich rokoch významný pokrok, bude potrebná obnovená globálna politická angažovanosť a intenzívnejšia multilaterálna spolupráca; vyzýva na prijatie akčných záväzkov zameraných na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja do samitu o cieľoch udržateľného rozvoja v roku 2023, ktorý sa uskutoční v polovici obdobia vykonávania Agendy 2030; pripomína, že ako najúspešnejší integračný projekt na svete, ktorý úspešne podporuje multilateralizmus, a ako globálny tvorca noriem, má EÚ jedinečné postavenie na urýchlenie pokroku pri plnení cieľa udržateľného rozvoja 17 (partnerstvá za ciele); vyzýva preto EÚ, aby prevzala vedúcu úlohu vo vymedzovaní tejto politickej obnovy na politickom fóre na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj v roku 2022 a na samite o cieľoch udržateľného rozvoja v roku 2023; navrhuje, aby sa predsedníčka Komisie aktívne zapájala do každého politického fóra na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je znepokojený skutočnosťou, že strata biodiverzity a ekosystémových služieb oslabí pokrok pri plnení približne 80 % posudzovaných cieľov udržateľného rozvoja; pripomína, že ekologická obnova má zásadný význam pri uplatňovaní prístupu „jedno zdravie“; vyzýva EÚ, aby sa zaoberala príčinami straty biodiverzity a začleňovala povinnosti týkajúce sa ochrany, obnovy a udržateľného využívania zdrojov do širších rozvojových politík; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje, že medzinárodné právo sa vyvíja, aby mohlo obsiahnuť nové koncepcie, ako je „spoločné dedičstvo ľudstva“, „udržateľný rozvoj“ a „budúce generácie“, ale zdôrazňuje, že neexistuje stály medzinárodný mechanizmus na monitorovanie a riešenie environmentálnych škôd a ničenia životného prostredia, ktoré menia globálne spoločné zdroje alebo ekosystémové služby; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje skutočnosť, že Európa čelí najväčším výzvam v oblasti cieľov udržateľného rozvoja týkajúcich sa udržateľných potravinových systémov, cenovo dostupnej a čistej energie, poľnohospodárstva, klímy a biodiverzity (ciele 2, 12, 13, 14 a 15); vyzýva Komisiu, aby vypracovala dôkladnú porovnávaciu analýzu cieľa udržateľného rozvoja 6 (čistá voda a sanitácia) a cieľa udržateľného rozvoja 14 (život pod vodou), najmä vzhľadom na konferenciu OSN o oceáne v Lisabone v júni 2022 a politické fórum na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj v júli 2022, keďže trendy nemožno vypočítať z dôvodu nedostatočných porovnateľných údajov za posledných päť rokov; vyzýva Komisiu, aby zdôraznila potrebu udržateľnej výroby a spotreby, najmä pokiaľ ide o to, ako spotrebitelia chápu, ako ich spotrebiteľské správanie ovplyvňuje dosahovanie cieľov udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že výmena najlepších postupov s partnerskými krajinami môže EÚ a jej členským štátom poskytnúť významné poznatky, pokiaľ ide o jednotlivé iniciatívy a opatrenia, ktoré možno prijať na dosiahnutie cieľov v rámci balíka „Fit for 55“, a že EÚ sa môže s partnerskými krajinami podeliť o svoje skúsenosti a najlepšie postupy; domnieva sa, že v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu a jej vplyvu, okrem iného na potravinársky sektor, sa pokrok v plnení niektorých cieľov udržateľného rozvoja, najmä cieľov 1, 2 a 10, môže nielen spomaliť, ale aj zvrátiť, a to v rámci EÚ, ako aj na celom svete; je obzvlášť znepokojený rastúcimi cenami potravín, ich vplyvom na najmenej rozvinuté krajiny a následným nárastom chudoby, potravinovej neistoty, podvýživy a hladu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripomína, že zmena klímy bude čoraz viac vyvíjať tlak na produkciu potravín a prístup k nim, najmä v zraniteľných regiónoch, čo ohrozí potravinovú bezpečnosť a výživu; zdôrazňuje závery správy IPCC z roku 2022, podľa ktorej globálne otepľovanie postupne oslabí zdravie pôdy a ekosystémové služby, čo zníži produktivitu potravín v mnohých regiónoch na pevnine a v oceánoch; naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby naďalej plnili svoje medzinárodné záväzky a povinnosti v oblasti klímy a biodiverzity, ako aj Zelenú dohodu vrátane stratégie biodiverzity a stratégie Z farmy na stôl, a to najmä v situácii, keď pandemická kríza a vojna na Ukrajine ukázali, ako sú rozvojové krajiny zraniteľné voči narušeniu svetového trhu s potravinami; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje význam vykonávania Agendy 2030 na dosiahnutie pozitívnych vedľajších účinkov, najmä v krajinách globálneho Juhu, a na vstup do účinného cyklu medzinárodných partnerstiev; zdôrazňuje význam vonkajšieho rozmeru, keďže EÚ je zodpovedná len za 19 % celosvetovej hospodárskej výkonnosti a tvorí 5,6 % svetovej populácie, pričom oba podiely sa zmenšujú; poukazuje na to, že dosiahnutie cieľa udržateľného rozvoja 10 je strategickým nástrojom, ktorý našim partnerom umožní nasmerovať sa na cestu k udržateľnému rozvoju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdôrazňuje skutočnosť, že rodové hľadisko by malo byť významným alebo hlavným cieľom aspoň 85 % všetkých nových vonkajších činností vykonávaných prostredníctvom Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, ako je vymedzené v ukazovateli politiky rodovej rovnosti Výboru OECD pre rozvojovú pomoc, a hlavným cieľom aspoň 5 % týchto činností by mali byť rodová rovnosť a práva a posilnenie postavenia žien a dievčat; opakovane pripomína, že Európska služba pre vonkajšiu činnosť a členské štáty by mali sexuálne a reprodukčné zdravie a práva považovať v procese programovania EÚ, a to aj v rámci spoločného programovania, za prioritu; trvá na tom, aby sa urýchlene a v plnej miere splnila požiadavka environmentálneho akčného programu EÚ do roku 2030, podľa ktorej sa má rodové hľadisko začleniť do všetkých politík v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj do všetkých fáz procesu tvorby politík; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzýva Komisiu, Európsku službu pre vonkajšiu činnosť a členské štáty, aby podľa potreby predložili príslušné výsledky dosiahnuté pri vykonávaní piatich prioritných cieľov udržateľného rozvoja na nadchádzajúcom politickom fóre na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj v roku 2022, a to cieľov udržateľného rozvoja 4 (kvalitné vzdelávanie), 5 (rodová rovnosť), 14 (život pod vodou), 15 (život na pevnine) a 17 (partnerstvá za ciele); zdôrazňuje význam aktívnej účasti Európskeho parlamentu na politickom fóre na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj a to, že by mal byť neoddeliteľnou súčasťou delegácie EÚ; očakáva preto, že poslancom Európskeho parlamentu bude umožnené zúčastňovať sa na koordinačných stretnutiach EÚ a bude im zaručený prístup k dokumentom počas celého samitu; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a Organizácii Spojených národov. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 210, 30.6.2017, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 210, 30.6.2017, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0099.

(5)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 191.

(6)  Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 130.

(7)  Ú. v. EÚ C 289, 9.8.2016, s. 5.

(8)  Ú. v. EÚ C 334, 19.9.2018, s. 151.

(9)  Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 25.

(10)  Ú. v. EÚ C 76, 28.2.2018, s. 45.

(11)  Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 91.

(12)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 14.

(13)  COM(2021)0550.

(14)  Eurostat, Európska komisia, „EU SDG Indicator set 2021 – Result of the review in preparation of the 2021 edition of the EU SDG monitoring report“ (Súbor ukazovateľov EÚ v oblasti cieľov udržateľného rozvoja za rok 2021 – výsledok revízie pri príprave vydania správy EÚ o monitorovaní cieľov udržateľného rozvoja za rok 2021), 2021.

(15)  Tematická sekcia pre rozpočtové veci, Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky pre Výbor pre kontrolu rozpočtu, „The Sustainable Development Goals in the EU budget“ (Ciele udržateľného rozvoja v rozpočte EÚ), 2021.

(16)  Tematická sekcia pre rozpočtové veci, Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky pre Výbor pre kontrolu rozpočtu, „Budgetary control of the Sustainable Development Goals in the EU budget – What measures are in place to ensure effective implementation?“ (Rozpočtová kontrola cieľov udržateľného rozvoja v rozpočte EÚ – Aké opatrenia sa zaviedli na zabezpečenie účinného vykonávania?), 2021.

(17)  OECD, Global Outlook on Financing for Sustainable Development 2021 – A New Way to Invest for People and Planet (Globálny výhľad OECD týkajúci sa financovania udržateľného rozvoja na rok 2021 – Nový spôsob investícií pre ľudí a planétu), Paríž, 2020.

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/42

---

P9_TA(2022)0264

Vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (2021/2251(INI))

(2023/C 32/06)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 175 Zmluvy o fungovaní Európskej únie(ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 175 Zmluvy o fungovaní Európskej únie(ZFEÚ),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (1) (nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (1) (nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (2) (nariadenie o podmienenosti právnym štátom), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (2) (nariadenie o podmienenosti právnym štátom),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o práve Európskeho parlamentu na informácie o prebiehajúcom posudzovaní národných plánov obnovy a odolnosti (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o práve Európskeho parlamentu na informácie o prebiehajúcom posudzovaní národných plánov obnovy a odolnosti (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júna 2021 o stanoviskách Európskeho parlamentu k prebiehajúcemu posudzovaniu národných plánov obnovy a odolnosti Komisiou a Radou (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júna 2021 o stanoviskách Európskeho parlamentu k prebiehajúcemu posudzovaniu národných plánov obnovy a odolnosti Komisiou a Radou (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia zo 7. apríla 2022 o záveroch zo zasadnutia Európskej rady z 24. – 25. marca 2022 vrátane najnovšieho vývoja vojny proti Ukrajine a sankcií EÚ voči Rusku a ich vykonávaní (5) a z 19. mája 2022 o sociálnych a hospodárskych dôsledkoch ruskej vojny na Ukrajine pre EÚ – posilnenie schopnosti EÚ konať (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia zo 7. apríla 2022 o záveroch zo zasadnutia Európskej rady z 24. – 25. marca 2022 vrátane najnovšieho vývoja vojny proti Ukrajine a sankcií EÚ voči Rusku a ich vykonávaní (5) a z 19. mája 2022 o sociálnych a hospodárskych dôsledkoch ruskej vojny na Ukrajine pre EÚ – posilnenie schopnosti EÚ konať (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2022 o právnom štáte a potenciálnom schválení poľského národného plánu obnovy (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2022 o právnom štáte a potenciálnom schválení poľského národného plánu obnovy (7),

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2106 z 28. septembra 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, stanovením spoločných ukazovateľov a podrobných prvkov hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2106 z 28. septembra 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, stanovením spoločných ukazovateľov a podrobných prvkov hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti (8),

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2105 z 28. septembra 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, vymedzením metodiky vykazovania sociálnych výdavkov (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2105 z 28. septembra 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, vymedzením metodiky vykazovania sociálnych výdavkov (9),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. októbra 2021 k ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. októbra 2021 k ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021 (10),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. novembra 2021 s názvom Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022 (COM(2021)0740), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. novembra 2021 s názvom Ročný prieskum udržateľného rastu na rok 2022 (COM(2021)0740),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. novembra 2021 s názvom Návrhy rozpočtových plánov na rok 2022: celkové posúdenie (COM(2021)0900), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. novembra 2021 s názvom Návrhy rozpočtových plánov na rok 2022: celkové posúdenie (COM(2021)0900),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 24. novembra 2021 s názvom Analýza hospodárstva eurozóny, ktorý je sprievodným dokumentom k odporúčaniu Rady o hospodárskej politike eurozóny (SWD(2021)0362), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 24. novembra 2021 s názvom Analýza hospodárstva eurozóny, ktorý je sprievodným dokumentom k odporúčaniu Rady o hospodárskej politike eurozóny (SWD(2021)0362),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 1. decembra 2021 k vykonávaniu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 1. decembra 2021 k vykonávaniu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (11),

| — | so zreteľom na prvú výročnú správu Komisie o vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (COM(2022)0075) uverejnenú 1. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prvú výročnú správu Komisie o vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (COM(2022)0075) uverejnenú 1. marca 2022,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2022 s názvom REPowerEU: Spoločná európska akcia pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2022 s názvom REPowerEU: Spoločná európska akcia pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (COM(2022)0108),

| — | so zreteľom na spoločnú analýzu Európskeho výboru regiónov a Rady európskych obcí a regiónov (CEMR) o zapojení obcí, miest a regiónov do prípravy národných plánov podpory obnovy a odolnosti a na výsledky ich cielenej konzultácie z 27. apríla 2022 s názvom Vykonávanie nástroja obnovy a odolnosti: vyhliadky miestnych a regionálnych orgánov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú analýzu Európskeho výboru regiónov a Rady európskych obcí a regiónov (CEMR) o zapojení obcí, miest a regiónov do prípravy národných plánov podpory obnovy a odolnosti a na výsledky ich cielenej konzultácie z 27. apríla 2022 s názvom Vykonávanie nástroja obnovy a odolnosti: vyhliadky miestnych a regionálnych orgánov,

| — | so zreteľom na svoje uznesenia z 10. marca 2022 o právnom štáte a dôsledkoch rozsudku Súdneho dvora (12) a z 5. mája 2022 o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia z 10. marca 2022 o právnom štáte a dôsledkoch rozsudku Súdneho dvora (12) a z 5. mája 2022 o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska (13),

| — | so zreteľom na hodnotiacu tabuľku obnovy a odolnosti a jej tematické analýzy, ako aj prezentácie pre Európsky parlament (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hodnotiacu tabuľku obnovy a odolnosti a jej tematické analýzy, ako aj prezentácie pre Európsky parlament (14),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. februára 2021 s názvom Technické usmernenia k uplatňovaniu zásady „výrazne nenarušiť“ podľa nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti (C(2021)1054), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. februára 2021 s názvom Technické usmernenia k uplatňovaniu zásady „výrazne nenarušiť“ podľa nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti (C(2021)1054),

| — | so zreteľom na analýzy a brífingy svojich výskumných služieb o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na analýzy a brífingy svojich výskumných služieb o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti (15),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ a na prílohu 3 k tomuto rozhodnutiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ a na prílohu 3 k tomuto rozhodnutiu,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre kontrolu rozpočtu a Výboru pre kultúru a vzdelávanie; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre kontrolu rozpočtu a Výboru pre kultúru a vzdelávanie;

| — | so zreteľom na listy Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre ústavné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na listy Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre ústavné veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0171/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0171/2022),

| A. | keďže Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (RRF)je hlavným stavebným kameňom stimulačného balíka nástroja Next Generation EU; |
| --- | --- |

A.

keďže Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (RRF)je hlavným stavebným kameňom stimulačného balíka nástroja Next Generation EU;

| B. | keďže 672,5 miliardy EUR vo forme grantov a úverov je k dispozícii na financovanie vnútroštátnych opatrení určených na zmiernenie hospodárskych a sociálnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19 (ďalej len „pandémia“); keďže Európsky parlament spočiatku obhajoval vyšší podiel grantov v Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

B.

keďže 672,5 miliardy EUR vo forme grantov a úverov je k dispozícii na financovanie vnútroštátnych opatrení určených na zmiernenie hospodárskych a sociálnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19 (ďalej len „pandémia“); keďže Európsky parlament spočiatku obhajoval vyšší podiel grantov v Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti;

| C. | keďže financovanie z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti podporuje kľúčové oblasti politiky, ako je zelená transformácia, digitálna transformácia, hospodárska, sociálna a územná súdržnosť, inštitucionálna odolnosť a pripravenosť na krízy, ako aj deti a mládež a vzdelávanie a zručnosti; |
| --- | --- |

C.

keďže financovanie z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti podporuje kľúčové oblasti politiky, ako je zelená transformácia, digitálna transformácia, hospodárska, sociálna a územná súdržnosť, inštitucionálna odolnosť a pripravenosť na krízy, ako aj deti a mládež a vzdelávanie a zručnosti;

| D. | keďže ruská invázia na Ukrajinu 24. februára 2022 viedla EÚ k uloženiu bezprecedentných hospodárskych sankcií; keďže konflikt, ktorý vyvolalo Rusko, viedol veľký počet ukrajinských občanov k odchodu z Ukrajiny a k tomu, aby cestovali a usadili sa v EÚ; keďže vojenská invázia bude mať hospodárske a sociálne dôsledky na celom európskom kontinente, najmä vo východoeurópskych krajinách, a to aj v súvislosti s naliehavou potrebou znížiť energetickú závislosť od dovážaných fosílnych palív; |
| --- | --- |

D.

keďže ruská invázia na Ukrajinu 24. februára 2022 viedla EÚ k uloženiu bezprecedentných hospodárskych sankcií; keďže konflikt, ktorý vyvolalo Rusko, viedol veľký počet ukrajinských občanov k odchodu z Ukrajiny a k tomu, aby cestovali a usadili sa v EÚ; keďže vojenská invázia bude mať hospodárske a sociálne dôsledky na celom európskom kontinente, najmä vo východoeurópskych krajinách, a to aj v súvislosti s naliehavou potrebou znížiť energetickú závislosť od dovážaných fosílnych palív;

| E. | keďže EÚ čelí ťažkostiam pri prístupe k určitým kritickým surovinám, čo môže mať dôsledky na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

E.

keďže EÚ čelí ťažkostiam pri prístupe k určitým kritickým surovinám, čo môže mať dôsledky na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti;

| F. | keďže pandémia mala ničivý vplyv na hospodársku a sociálnu situáciu ľudí a podnikov v Európe; keďže hospodárstvo EÚ zaznamenalo počas pandémie výrazný pokles; keďže podniky EÚ, a najmä malé a stredné podniky (MSP), boli zasiahnuté pandémiou s negatívnymi dôsledkami na rast a konkurencieschopnosť EÚ, ako aj na ich produktivitu a schopnosť vytvárať pracovné miesta; keďže jednotný trh EÚ je hlavnou hnacou silou rastu v EÚ a mal by sa posilniť a chrániť pred negatívnymi účinkami pandémie, pričom by sa zároveň mali podporovať investície do výskumu a inovácií; keďže niektoré krajiny opäť zaznamenali nadpriemerný nárast nezamestnanosti počas pandémie; keďže týmto vývojom sú viac ohrozené ženy, mladí ľudia, starší ľudia, osoby so zdravotným postihnutím a veľké rodiny; keďže odvetvie zdravotníctva EÚ sa počas pandémie dostalo na svoje hranice a jeho odolnosť bola vážne odskúšaná a ovplyvnená; keďže miera nezamestnanosti mladých ľudí je naďalej vyššia ako celková miera nezamestnanosti; keďže mladým hrozí väčšie riziko chudoby a sociálneho vylúčenia, ako aj značné riziko prístupu ku kvalitným pracovným miestam; |
| --- | --- |

F.

keďže pandémia mala ničivý vplyv na hospodársku a sociálnu situáciu ľudí a podnikov v Európe; keďže hospodárstvo EÚ zaznamenalo počas pandémie výrazný pokles; keďže podniky EÚ, a najmä malé a stredné podniky (MSP), boli zasiahnuté pandémiou s negatívnymi dôsledkami na rast a konkurencieschopnosť EÚ, ako aj na ich produktivitu a schopnosť vytvárať pracovné miesta; keďže jednotný trh EÚ je hlavnou hnacou silou rastu v EÚ a mal by sa posilniť a chrániť pred negatívnymi účinkami pandémie, pričom by sa zároveň mali podporovať investície do výskumu a inovácií; keďže niektoré krajiny opäť zaznamenali nadpriemerný nárast nezamestnanosti počas pandémie; keďže týmto vývojom sú viac ohrozené ženy, mladí ľudia, starší ľudia, osoby so zdravotným postihnutím a veľké rodiny; keďže odvetvie zdravotníctva EÚ sa počas pandémie dostalo na svoje hranice a jeho odolnosť bola vážne odskúšaná a ovplyvnená; keďže miera nezamestnanosti mladých ľudí je naďalej vyššia ako celková miera nezamestnanosti; keďže mladým hrozí väčšie riziko chudoby a sociálneho vylúčenia, ako aj značné riziko prístupu ku kvalitným pracovným miestam;

| G. | keďže neustály rozvoj digitálnych zručností, ako aj zručností s hospodárskym potenciálom, ako sú ekologické alebo podnikateľské zručnosti, sú kľúčom ku konkurencieschopnému, zdravému inkluzívnemu a na budúcnosť orientovanému európskemu trhu práce a mali by vytvoriť prístup a možnosti ku kvalitným pracovným miestam pre všetkých Európanov; keďže to isté platí pre odborné vzdelávanie, zručnosti v obchodovaní a životné zručnosti; keďže EÚ musí prekonať všetky formy nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, aby mohla efektívne využívať svoj ľudský kapitál; keďže prístup k riadnej digitálnej infraštruktúre a odborná príprava v oblasti digitálnych zručností by mali byť dostupné pre všetkých, aby sa zabránilo prehlbovaniu rozdielov medzi ľuďmi v oblasti digitálnej gramotnosti a zabezpečili sa rovnaké príležitosti pre všetkých vo vzdelávacom systéme a na trhu práce; |
| --- | --- |

G.

keďže neustály rozvoj digitálnych zručností, ako aj zručností s hospodárskym potenciálom, ako sú ekologické alebo podnikateľské zručnosti, sú kľúčom ku konkurencieschopnému, zdravému inkluzívnemu a na budúcnosť orientovanému európskemu trhu práce a mali by vytvoriť prístup a možnosti ku kvalitným pracovným miestam pre všetkých Európanov; keďže to isté platí pre odborné vzdelávanie, zručnosti v obchodovaní a životné zručnosti; keďže EÚ musí prekonať všetky formy nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, aby mohla efektívne využívať svoj ľudský kapitál; keďže prístup k riadnej digitálnej infraštruktúre a odborná príprava v oblasti digitálnych zručností by mali byť dostupné pre všetkých, aby sa zabránilo prehlbovaniu rozdielov medzi ľuďmi v oblasti digitálnej gramotnosti a zabezpečili sa rovnaké príležitosti pre všetkých vo vzdelávacom systéme a na trhu práce;

| H. | keďže na to, aby mali národné plány podpory obnovy a odolnosti nárok na financovanie, musia zahŕňať reformy a investície, ktoré spadajú do rozsahu šiestich pilierov nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, a dodržiavať všeobecné a osobitné ciele, horizontálne zásady a 11 hodnotiacich kritérií stanovených v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

H.

keďže na to, aby mali národné plány podpory obnovy a odolnosti nárok na financovanie, musia zahŕňať reformy a investície, ktoré spadajú do rozsahu šiestich pilierov nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, a dodržiavať všeobecné a osobitné ciele, horizontálne zásady a 11 hodnotiacich kritérií stanovených v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti;

| I. | keďže dialóg a transparentnosť medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi sú kľúčové pre optimálne vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

I.

keďže dialóg a transparentnosť medzi inštitúciami EÚ a členskými štátmi sú kľúčové pre optimálne vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti;

| J. | keďže Komisia, ktorá je zodpovedná za monitorovanie vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, musí pravidelne informovať Európsky parlament o stave posudzovania národných plánov obnovy a odolnosti a o tom, ako členské štáty plnia míľniky a ciele vrátane ich príspevku k pokroku pri plnení zelených a digitálnych cieľov; keďže Komisia je povinná zohľadniť názory Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

J.

keďže Komisia, ktorá je zodpovedná za monitorovanie vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, musí pravidelne informovať Európsky parlament o stave posudzovania národných plánov obnovy a odolnosti a o tom, ako členské štáty plnia míľniky a ciele vrátane ich príspevku k pokroku pri plnení zelených a digitálnych cieľov; keďže Komisia je povinná zohľadniť názory Európskeho parlamentu;

| K. | keďže členské štáty musia vytvoriť a udržiavať spoľahlivé systémy kontroly a vykonávať audity potrebné na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie počas celého životného cyklu nástroja; |
| --- | --- |

K.

keďže členské štáty musia vytvoriť a udržiavať spoľahlivé systémy kontroly a vykonávať audity potrebné na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie počas celého životného cyklu nástroja;

| L. | keďže výročné správy Komisie o právnom štáte slúžia na identifikáciu výziev v oblasti právneho štátu a pomáhajú členským štátom nájsť riešenia s podporou Komisie a ostatných členských štátov; |
| --- | --- |

L.

keďže výročné správy Komisie o právnom štáte slúžia na identifikáciu výziev v oblasti právneho štátu a pomáhajú členským štátom nájsť riešenia s podporou Komisie a ostatných členských štátov;

| M. | keďže podľa nariadenia by mal mať členský štát možnosť podať odôvodnenú žiadosť o zmenu plánu obnovy a odolnosti počas obdobia realizácie, ak to odôvodňujú objektívne okolnosti. |
| --- | --- |

M.

keďže podľa nariadenia by mal mať členský štát možnosť podať odôvodnenú žiadosť o zmenu plánu obnovy a odolnosti počas obdobia realizácie, ak to odôvodňujú objektívne okolnosti.

| N. | keďže demokratická kontrola a parlamentná kontrola vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti je možná len pri plnom zapojení Európskeho parlamentu a zohľadnení všetkých jeho odporúčaní vo všetkých fázach a keďže Európsky parlament bude naďalej kontrolovať vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

N.

keďže demokratická kontrola a parlamentná kontrola vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti je možná len pri plnom zapojení Európskeho parlamentu a zohľadnení všetkých jeho odporúčaní vo všetkých fázach a keďže Európsky parlament bude naďalej kontrolovať vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti;

| O. | keďže Komisia by mala do 31. júla 2022 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o preskúmaní vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

O.

keďže Komisia by mala do 31. júla 2022 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o preskúmaní vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti;

Zmierňovanie sociálneho a hospodárskeho vplyvu krízy

| 1. | zdôrazňuje, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je bezprecedentným nástrojom solidarity a základným kameňom nástroja NGEU, ktorý sa končí v roku 2026, ako hlavný nástroj reakcie EÚ na pandémiu s cieľom pripraviť hospodárstva EÚ na nové výzvy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že reakcia EÚ na pandémiu bola rozhodná, koordinovaná, komplexná, včasná a založená na solidarite, čo viedlo k rozsiahlemu využívaniu existujúcich nástrojov a zavedeniu dodatočných finančných nástrojov; ďalej pripomína, že členské štáty prijali v odozve na pandémiu a na podporu obnovy rozsiahle fiškálne opatrenia (5,2 % HDP v roku 2021 a 2,8 % HDP v roku 2022); |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje stabilizačný účinok Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na členské štáty v čase veľkej hospodárskej neistoty, keď potláča krízu a zmierňuje jej negatívne hospodárske a sociálne dôsledky a podporuje vlády pri udržiavaní úrovní investícií a zároveň reaguje na obrovský tlak na národné rozpočty; |
| --- | --- |

3.

| 4. | okrem toho zdôrazňuje kľúčovú úlohu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pri podpore hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, predchádzaní fragmentácii vnútorného trhu a prehlbovaniu makroekonomických rozdielov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta skutočnosť, že aj keď hospodárske účinky Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti nemožno úplne oddeliť od ďalšieho vývoja, možno dospieť k záveru, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mal doteraz pozitívny vplyv na HDP a že jeho účinné vykonávanie bude kľúčové pre hospodársky rast EÚ; vyzdvihuje úlohu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pri ochrane fiškálneho priestoru členských štátov pred výrazným ekonomickým šokom spôsobeným pandémiou; uznáva, že hoci sa v nasledujúcich rokoch očakáva hlavný vplyv na rast HDP, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti už pomohol ochrániť hospodárstva a občanov EÚ pred najakútnejšími vplyvmi pandémie a pozitívne prispieva k obnove a odolnosti EÚ vrátane hospodárskej a sociálnej súdržnosti, pracovných miest, produktivity, konkurencieschopnosti, výskumu, vývoja a inovácií a dobre fungujúceho vnútorného trhu so silnými MSP; zdôrazňuje, že medzi členskými štátmi existujú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o hospodársku, sociálnu a inštitucionálnu odolnosť, ktoré majú vplyv na nerovnomernú dynamiku obnovy; poukazuje na to, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti stimuluje zelenú a digitálnu transformáciu a zohráva rozhodujúcu úlohu pri posilňovaní udržateľnej transformácie a blahobytu ľudí v záujme odolného, spravodlivého, inkluzívneho, konkurencieschopného a nadčasového hospodárstva v súvislosti s vykonávaním ambicióznych reforiem a investícií; |
| --- | --- |

5.

| 6. | berie na vedomie značný vplyv nástroja NGEU, ako ho odhadla Komisia, ECB a MMF, najmä so zvýšením rastu HDP až o 1,5 percentuálneho bodu nad úroveň bez investícií z NGEU, keď sa bude účinne vykonávať; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ďalej konštatuje, že Komisia predpokladá, že z grantov Mechanizmu na podporu obnovy sa v roku 2022 bude financovať 24 % celkových opatrení na podporu obnovy; zdôrazňuje pozitívne makroekonomické účinky presahovania a potenciál dobre cielených reforiem a investícií; poukazuje na to, že granty z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti budú naďalej poskytovať značnú fiškálnu podporu členským štátom, a tak im môžu umožniť uskutočňovať štrukturálne reformy a investície s dlhodobými účinkami na obnovu a odolnosť ich hospodárstiev a spoločností; vyzýva členské štáty, aby čo najlepšie využili túto novú príležitosť; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že úspešné a transparentné vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti by prispelo k tomu, aby sa hospodárstva a spoločnosti EÚ stali udržateľnejšími, inkluzívnejšími a odolnejšími, konkurencieschopnejšími z dlhodobého hľadiska, strategickejšími a lepšie pripravenými na súčasné a nadchádzajúce výzvy; zdôrazňuje, že úspešné vykonávanie národných plánov obnovy a odolnosti podporí hospodársku a sociálnu konvergenciu a územnú súdržnosť a zníži sociálne nerovnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnieva sa, že na to, aby Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti dosiahol svoje všeobecné ciele a podporil EÚ, aby sa zotavila z krízy, a aby maximalizoval dlhodobé účinky na hospodárstvo a spoločnosť EÚ je nevyhnutné, aby členské štáty dôkladne a načas vykonávali dohodnuté reformy a investície; pripomína, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je mechanizmus založený na výkonnosti, v rámci ktorého sa finančné prostriedky vyplácajú až po splnení príslušných míľnikov a cieľov súvisiacich s opatreniami; pripomína, že účasť miestnych, regionálnych a vnútroštátnych orgánov a osôb zodpovedných za rozvoj týchto politík má zásadný význam pre úspech Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v článku 28 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | varuje, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zmierni sociálny a hospodársky vplyv krízy len vtedy, ak sa budú prostriedky skutočne čerpať a vynakladať, aby sa dostali do reálnej ekonomiky; vyzýva členské štáty, aby prijali vhodné rozhodnutia o administratívnej štruktúre a ľudských zdrojoch vyčlenených na zabezpečenie včasného vynakladania finančných prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že pandémia poukázala na potrebu zvýšiť strategickú autonómiu Únie v kľúčových dodávateľských reťazcoch a kritických infraštruktúrach a službách; konštatuje, že investície Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti do zelenej transformácie a digitálnej transformácie by mali prispieť k zvýšeniu strategickej autonómie a nezávislosti EÚ, najmä k zníženiu jej závislosti od dovážaných fosílnych palív; konštatuje, že podľa Komisie by mal Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti výrazne posilniť vykonávanie priemyselnej stratégie EÚ, a tak ďalej rozvíjať priemysel EÚ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že balíky reforiem a investícií, najmä tie, ktoré podporujú rast v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, by takisto mali vytvárať pridanú hodnotu EÚ; konštatuje, že podľa Komisie sú účinky na HDP v celej EÚ približne o tretinu väčšie, keď sa explicitne zohľadňujú účinky presahovania vyplývajúce z opatrení jednotlivých krajín; zdôrazňuje, že balíky reforiem a investícií v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti by mali prispievať aj k vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv a priorít európskej zelenej dohody a digitálnej agendy a podpore a zavádzaniu rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí pre všetkých; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu, aby posúdila, či nedošlo k zbytočnej duplicite investícií do národných plánov obnovy a odolnosti susedných členských štátov, a aby pomohla členským štátom zabrániť zbytočnému prekrývaniu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 najviac zasiahla ženy (16), deti (17), mladých ľudí, starších ľudí a zraniteľné skupiny; pripomína, že treba zabezpečiť inkluzívnosť, aby EÚ na svojej ceste k obnove na nikoho nezabudla a aby sa na svojej ceste k obnove zaoberala rodovo špecifickými sociálno-ekonomickými vplyvmi a aby národné plány obnovy a odolnosti neriešili viaceré rodovo špecifické dôsledky krízy; víta zlepšenie dostupnosti a kvality zariadení starostlivosti, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že sú naďalej príliš obmedzené; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opätovne zdôrazňuje význam šiestich pilierov pri poskytovaní štruktúry členským štátom na prípravu a vykonávanie reforiem a investícií, ktoré sa zaoberajú ekologickou a digitálnou transformáciou, hospodárstvom, produktivitou a konkurencieschopnosťou, sociálnou a územnou súdržnosťou, zdravím a inštitucionálnou odolnosťou a opatreniami pre deti a mladých ľudí; zdôrazňuje, že v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa od všetkých členských štátov vyžaduje, aby do svojich národných plánov podpory obnovy a odolnosti zahrnuli opatrenia, ktoré sa týkajú všetkých pilierov; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že nie všetky členské štáty sa rozhodli dodržiavať pilierovú štruktúru nariadenia, čo by umožnilo jednoduchšie monitorovanie; |
| --- | --- |

15.

Finančné aspekty Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti

| 16. | konštatuje, že v 26 národných plánoch obnovy a odolnosti, ktoré boli doteraz predložené, členské štáty požiadali o granty v celkovej výške 331,7 miliardy EUR z dostupných 338 miliárd EUR; ďalej konštatuje, že nie všetky členské štáty vo svojich súčasných národných plánoch obnovy a odolnosti požiadali o plnú sumu grantov, ktorá je pre ne k dispozícii, ako sa uvádza v článku 11 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje však znepokojenie nad tým, že len sedem členských štátov požiadalo o úvery v celkovej výške 166 miliárd EUR z 385,8 miliardy EUR vyhradenej na úvery, v dôsledku čoho zostáva k dispozícii značná suma pre prípad, ak by členské štáty požiadali o úvery neskôr; je znepokojený tým, že obmedzený záujem o úverovú zložku môže viesť k strate príležitostí a zabrániť tomu, aby Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti naplnil svoj celý potenciál; zdôrazňuje, že ak by členské štáty, ktorých národné plány obnovy a odolnosti už boli schválené, chceli požiadať o úvery, bude si to vyžadovať zmenu príslušného národného plánu obnovy a odolnosti, podľa potreby s dodatočným súborom z reforiem a investícií, míľnikov a cieľov bez toho, aby sa odvolávali už prijaté opatrenia; nabáda členské štáty, aby v plnej miere využili potenciál Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vrátane úverov na boj proti vplyvom pandémie a vynárajúcich sa výziev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poveruje Komisiu, aby analyzovala dôvody, prečo členské štáty nepožiadali o úvery v plnom rozsahu pridelených prostriedkov, ktoré by mohli zabrániť Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti v dosiahnutí jeho plného potenciálu; pripomína, že členský štát môže požiadať o úverovú podporu v čase predloženia plánu obnovy a odolnosti alebo inokedy do 31. augusta 2023 podľa platného nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripomína, že podľa článku 21 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti umožňujú objektívne okolnosti členskému štátu predložiť Komisii odôvodnenú žiadosť o predloženie návrhu na zmenu alebo nahradenie schváleného plánu; pripomína, že ak sa Komisia domnieva, že dôvody predložené členským štátom odôvodňujú zmenu národného plánu obnovy a odolnosti, posúdi zmenený národný plán v súlade s článkom 19 a predloží návrh vykonávacieho rozhodnutia Rady podľa článku 20 nariadenia; pripomína, že takáto žiadosť o zmenu zahŕňa postup posudzovania a schvaľovania, ktorý je totožný s prvým postupom posudzovania a schvaľovania plánov, vyzýva členské štáty, aby dôkladne zohľadnili riziko odďaľovania a vykonávania celkových národných plánov obnovy a odolnosti; konštatuje, že doteraz žiadny členský štát nepožiadal o zmenu alebo nahradenie schváleného plánu; nabáda členské štáty, aby využili článok 21 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, konštatuje, že potenciálne zvýšenie nákladov na národné plány obnovy a odolnosti v dôsledku značnej inflácie môže viesť k žiadostiam členských štátov o aktualizáciu národných plánov obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konštatuje, že podľa aktuálnej prognózy sa vývoj HDP členských štátov líši od prognózy Komisie z jesene 2020, čo povedie k očakávaným zmenám vo výške grantov, ktoré majú členské štáty k dispozícii na druhý 30 % segment financovania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; upozorňuje, že významné zmeny v pridelenej časti grantu si môžu vyžadovať zmeny národných plánov obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že podpora z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti musí rešpektovať zásadu doplnkovosti, ako sa uvádza v článku 9 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; so záujmom očakáva podrobnejšie a rozčlenené údaje, ktoré umožnia lepšie pochopiť vplyvy doplnkovosti Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; naliehavo vyzýva členské štáty, aby Komisii poskytli podrobné, prehľadné a včasné informácie s cieľom zabezpečiť účinné podávanie správ o vplyve Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; opätovne zdôrazňuje význam hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti pri poskytovaní základných informácií občanom o celkovom pokroku pri vykonávaní plánov obnovy a odolnosti; vyzýva Komisiu, aby zvýšila úroveň transparentnosti a vizualizácie údajov v hodnotiacej tabuľke a aby podrobnejšie podávala správy zamerané skôr na ukazovatele výsledkov a vplyvu než na výstupy, a aby rovnako zabezpečila kvalitatívnu analýzu navrhovaných reforiem a investícií; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konštatuje, že Komisia a členské štáty do polovice júna 2022 podpísali len dvanásť operačných opatrení; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby čo najskôr podpísali operačné opatrenia, a žiada Komisiu, aby o týchto opatreniach informovala Európsky parlament; ďalej naliehavo vyzýva všetky členské štáty, aby včas zverejnili svoje operačné opatrenia, dohody o financovaní a dohody o úveroch s cieľom zabezpečiť lepšiu transparentnosť a posilniť zodpovednosť; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konštatuje, že 21 členských štátov dostalo predbežné financovanie do výšky 13 % ich celkových pridelených rozpočtových prostriedkov, že jeden členský štát nepožiadal o predbežné financovanie a že zatiaľ sedem členských štátov požiadalo o prvé platby z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a jeden členský štát požiadal o druhú platbu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opakuje, že oneskorenia vo vykonávaní mechanizmu a národných plánov podpory obnovy a odolnosti by nemali spomaliť proces obnovy po pandémii ani znížiť úroveň odolnosti Únie; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína, že v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa stanovuje možnosť zahrnúť do národných plánov obnovy a odolnosti opatrenia, ktoré sa začali od 1. februára 2020, a že niektoré členské štáty túto možnosť využili; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta včasný dialóg medzi Komisiou a členskými štátmi pri príprave žiadostí o platbu a pripravenosť Komisie posudzovať žiadosti o platby; nabáda ju, aby pokračovala v dôkladnom posudzovaní toho, či sa včas plnia míľniky a ciele a konzultovala pritom podľa potreby s príslušnými expertmi; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila rýchle uskutočňovanie platieb a pozorne monitorovala vykonávanie reforiem a investícií; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripomína, že treba urýchlene pristúpiť k zavedeniu koša nových vlastných zdrojov na plné pokrytie splácania nástroja NextGenerationEU a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti najneskôr do roku 2058 v súlade s plánom stanoveným v medziinštitucionálnej dohode, ktorú v decembri 2020 uzavreli Európsky parlament, Rada a Komisia; berie na vedomie vydanie európskych zelených dlhopisov na financovanie podielu výdavkov súvisiacich s klímou v Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; konštatuje, že prvé ponuky zelených dlhopisov zo strany Komisie boli do veľkej miery nadhodnotené; |
| --- | --- |

27.

Úloha Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pri zmierňovaní dôsledkov invázie Ruska na Ukrajinu

| 28. | zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť príspevok finančných nástrojov EÚ, najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, s cieľom riešiť súčasné výzvy vrátane tých, ktoré sú spôsobené nevyprovokovanou a neopodstatnenou ruskou vojenskou agresivitou a inváziou na Ukrajine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že táto agresia voči Ukrajine a odôvodnené sankcie, ktoré EÚ prijala v reakcii proti Rusku a Bielorusku, vážne ovplyvnia stratégiu hospodárskej a sociálnej obnovy a odolnosti Únie; konštatuje, že ich vplyv na členské štáty je rôznorodý; vyjadruje znepokojenie nad nerovnomernými vplyvmi na hospodárstvo EÚ, súvisiacimi hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami a ešte väčším zvyšovaním sociálnej nerovnosti, najmä v dôsledku zvýšených cien energie a potravín; zdôrazňuje, že inflácia môže prípadne viesť aj k negatívnej zmene očakávaného výsledku Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a odhadovaných nákladov na národné plány obnovy a odolnosti členských štátov; očakáva, že odhodlanosť, jednotnosť a rýchlosť reakcie EÚ na túto novú krízu bude pokračovať; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opätovne zdôrazňuje svoju výzvu na ďalšie sankcie vrátane úplného a okamžitého embarga na rôzne ruské dovozy energie a zanechanie súvisiacej infraštruktúry v súlade so svojím uznesením zo 7. apríla 2022 a na vypracovanie plánu na ďalšie zaistenie bezpečnosti dodávok energie EÚ, čo si bude okrem iného vyžadovať rekalibráciu európskej energetickej politiky, pričom sa zohľadní rozdielna úroveň energetickej závislosti od ruského dovozu fosílnych palív v jednotlivých členských štátoch; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že súčasná situácia na Ukrajine má veľký vplyv na ceny energie, a zdôrazňuje potrebu posilniť energetickú nezávislosť a bezpečnosť, diverzifikovať zdroje energie, a to aj prostredníctvom zdrojov energie EÚ, a urýchliť energetickú transformáciu; zdôrazňuje úlohu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pri zavádzaní REPowerEU a zdôrazňuje, že úvery dostupné v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti by sa mohli vo veľkej miere využiť na doplnenie iniciatívy REPowerEU a na podporu investícií do energetickej transformácie vrátane rozvoja čistej energie; očakáva preto, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti významne prispeje k energetickej suverenite EÚ prostredníctvom energetickej efektívnosti, diverzifikácie a investícií do spravodlivej zelenej transformácie; |
| --- | --- |

31.

| 32. | v tejto súvislosti víta rôzne opatrenia v národných plánoch obnovy a odolnosti zamerané na posilnenie energetickej transformácie a energetickej bezpečnosti a opatrenia na posilnenie strategickej autonómie, zníženie závislosti členských štátov od dovážanej energie z fosílnych palív a urýchlenie diverzifikácie zdrojov energie, energetickej efektívnosti a rozvoja čistých energií; zdôrazňuje, že cezhraničné projekty, zlepšenie prepojenia európskych energetických sietí a úplná synchronizácia elektrických sietí v celej EÚ by sa mali podporovať s cieľom posilniť synergie a spoluprácu medzi krajinami EÚ a zohľadniť spoločné záujmy a spoločné priority; |
| --- | --- |

32.

| 33. | berie na vedomie návrh Komisie na zmenu nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti v kontexte iniciatívy REPowerEU a vyjadruje svoje odhodlanie bezodkladne prijať svoju pozíciu k tomuto návrhu; naliehavo vyzýva členské štáty, aby v prípade, že neplánujú využiť celú sumu svojich maximálnych pridelených úverov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, oficiálne informovali Komisiu; v tejto súvislosti víta návrh s cieľom stimulovať optimálne využívanie úverov dostupných v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a to aj navrhnutím prerozdelenia úverov iným členským štátom, ktoré čelia ďalším výzvam v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu, a tým, že sa členským štátom umožní požiadať o úvery presahujúce 6,8 % svojho hrubého národného dôchodku (HND) s osobitným cieľom zmierniť hospodárske, sociálne a energetické dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu pre EÚ a vedľajšie účinky reštriktívnych opatrení EÚ voči Rusku a Bielorusku; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uznáva potrebu opatrení na pomoc utečencom z Ukrajiny, najmä pokiaľ ide o ubytovanie, sociálnu starostlivosť a starostlivosť o deti, vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť a bývanie, čo pomôže zmierniť ich sociálno-ekonomickú situáciu; zdôrazňuje preto, že v tejto súvislosti sa musí zabezpečiť vyššia úroveň investícií; |
| --- | --- |

34.

Národné plány obnovy a odolnosti

| 35. | víta skutočnosť, že bolo schválených 24 národných plánov obnovy a odolnosti, a konštatuje, že do polovice júna 2022 jeden členský štát ešte stále nepredložil svoj národný plán obnovy a odolnosti; ďalej poznamenáva, že jeden národný plán obnovy a odolnosti ešte čaká na posúdenie Komisie; naliehavo vyzýva krajinu s národným plánom obnovy a odolnosti, ktorý čaká na posúdenie, aby viedla konštruktívnu diskusiu s Komisiou s cieľom bezodkladne sa pripraviť na schválenie; vyzýva Komisiu, aby pri posudzovaní zostávajúcich plánov dôsledne uplatňovala nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti s cieľom zabezpečiť súlad s 11 kritériami posudzovania stanovenými v nariadení; |
| --- | --- |

35.

| 36. | berie na vedomie skutočnosť, že v posúdeniach Komisie sa dospelo k záveru, že všetky schválené národné plány obnovy a odolnosti sa zaoberajú všetkými šiestimi piliermi Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, uspokojivo spĺňajú všetky kritériá posudzovania stanovené v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti a predstavujú vyvážený balík reforiem a investícií; domnieva sa, že členské štáty by mohli lepšie zosúladiť svoje národné plány obnovy a odolnosti so šiestimi piliermi Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj s požiadavkami nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripomína Komisii, že dodržiavanie zásad právneho štátu a článku 2 ZFEÚ je predpokladom prístupu k fondu a že mechanizmus podmienenosti právnym štátom sa v plnej miere uplatňuje na Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti; vyzýva Komisiu a Radu, aby sa zdržali schvaľovania návrhu národného plánu obnovy a odolnosti Maďarska, pokiaľ v tejto krajine pretrvávajú obavy týkajúce sa dodržiavania zásad právneho štátu, nezávislosti súdnictva a predchádzania podvodom, konfliktom záujmov a korupcii, ich odhaľovania a boja proti nim; trvá na tom, že míľniky a ciele týkajúce sa ochrany finančných záujmov Únie, zriadenia primeraného systému kontroly, nezávislosti súdnictva a predchádzania podvodom, konfliktom záujmov a korupcii, ich odhaľovania a boja proti nim sú nevyhnutné predpoklady a musia byť splnené pred predložením prvej žiadosti o platbu, a pripomína, že pred ich splnením nie je možné uskutočniť žiadnu platbu v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; pripomína členským štátom, že nedodržiavanie ustanovení nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti a následné oneskorenia pri schvaľovaní národných plánov obnovy a odolnosti vážne ovplyvňujú schopnosť miestnych a regionálnych orgánov primerane riešiť vplyv pandémie na ich komunity, podniky a občanov a môžu viesť k dlhodobému zhoršeniu miestnej a regionálnej hospodárskej situácie; vyjadruje poľutovanie nad tým, že z dôvodu krokov poľskej a maďarskej vlády sa financovanie z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti ešte nedostalo k ľudu a regiónom Poľska a Maďarska; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripomína, že žiadny projekt by sa nemal financovať z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ak je v rozpore s hodnotami EÚ zakotvenými v článku 2 Zmluvy o EÚ; naliehavo vyzýva Komisiu, aby veľmi pozorne monitorovala riziká pre finančné záujmy EÚ pri vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a akékoľvek porušenie alebo potenciálne porušenie zásad právneho štátu a aby prijala okamžité opatrenia, ak by mohli byť poškodené finančné záujmy EÚ; vyzýva preto Komisiu, aby v súlade s nariadením o podmienenosti právnym štátom bola vo vzťahu k členským štátom osobitne prísna pri dodržiavaní ochrany finančných záujmov Únie, ako je stanovené v článku 22 uvedeného nariadenia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ďalej pripomína, že dodržiavanie zásad právneho štátu a správne riadenie finančných prostriedkov EÚ sa má hodnotiť nepretržite počas celého cyklu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a že Komisia v prípade, že tieto podmienky už nie sú splnené, musí prestať vyplácať finančné prostriedky a prípadne ich bude vymáhať; |
| --- | --- |

39.

| 40. | konštatuje, že podľa odhadu Komisie sa očakáva, že všetky národné plány obnovy a odolnosti splnia zelený cieľ aspoň na úrovni 37 % stanovený v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti a že celkové výdavky v oblasti klímy v rámci všetkých schválených národných plánov obnovy a odolnosti dosiahnu takmer 220 miliárd EUR; upozorňuje však, že v externých preskúmaniach výdavkov sa uvádzajú nižšie údaje, pokiaľ ide o ekologické výdavky; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že míľniky a ciele súvisiace s opatreniami v oblasti klímy by mali byť vymedzené tak, aby sa zabezpečilo, že vykonávané opatrenia budú prospešné pre klímu tak, ako bolo oznámené; zdôrazňuje, že národné plány obnovy a odolnosti by mali prispievať k zelenej transformácii vrátane biodiverzity; berie na vedomie existujúce obavy, pokiaľ ide o to, či všetky relevantné opatrenia účinne prispievajú k dosiahnutiu cieľov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pripomína, že národné plány obnovy a odolnosti musia byť v súlade s národnými energetickými a klimatickými plánmi a ich aktualizáciami podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 (18); vyzýva Komisiu, aby posúdila prínos investícií vyčlenených na zelenú transformáciu v rámci národných plánov obnovy a odolnosti k dosiahnutiu nových cieľov v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 stanovených v príslušných revidovaných plánoch; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripomína, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti by mal prispievať k začleňovaniu opatrení v oblasti biodiverzity do politík Únie; konštatuje, že viaceré národné plány obnovy a odolnosti prispievajú k biodiverzite, ale trvá na tom, že členské štáty mohli využiť Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti viac na zlepšenie biodiverzity; |
| --- | --- |

42.

| 43. | varuje pred rizikom environmentálne klamlivej reklamy pri vykonávaní národných plánov obnovy a odolnosti, najmä pokiaľ ide o niektoré opatrenia, ktoré prispievajú k požiadavkám na ekologické výdavky vrátane tých, ktoré sa týkajú energeticky efektívnej obnovy budov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poznamenáva, že sa očakáva, že všetky národné plány obnovy a odolnosti splnia digitálny cieľ aspoň na úrovni 20 % stanovený v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, pričom niektoré členské štáty vyčlenili viac ako polovicu finančných prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na opatrenia, ktoré spĺňajú podmienky digitálneho cieľa, že celkové výdavky piliera na digitalizáciu v rámci všetkých schválených národných plánov obnovy a odolnosti dosiahnu takmer 29 %, resp. 130 miliárd EUR; víta silný dôraz v národných plánoch obnovy a odolnosti na podporu MSP a digitalizáciu verejných služieb vrátane sektora zdravotníctva, digitálne zručnosti, digitalizáciu podnikov, pripojiteľnosť, digitálny výskum a vývoj a pokročilé technológie; konštatuje, že dve tretiny členských štátov zahrnuli do svojich plánov obnovy a odolnosti vlastné hodnotenie bezpečnosti investícií do digitálnych kapacít a pripojiteľnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pripomína Komisii a členským štátom, že podľa nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti by investície do digitálnych technológií mali rešpektovať zásady interoperability, energetickej účinnosti a ochrany osobných údajov, umožniť účasť MSP a startupov a podporovať využívanie riešení s otvoreným zdrojovým kódom; zdôrazňuje, že výzvy na digitálne obstarávanie musia byť starostlivo navrhnuté, najmä s cieľom zabezpečiť prístup MSP k príslušným verejným investíciám; |
| --- | --- |

45.

| 46. | konštatuje, že viaceré národné plány obnovy a odolnosti obsahujú investičné návrhy na pripojenie 5G; pripomína, že členské štáty by mali zabezpečiť súdržnosť a komplementárnosť pri zavádzaní pripojenia 5G, mobilného širokopásmového pripojenia a infraštruktúry vo všetkých oblastiach, aby sa na nikoho nezabudlo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa v národných plánoch obnovy a odolnosti vyčlenilo takmer 50 % celkových výdavkov, resp. 203 miliárd EUR na opatrenia v prospech dobrého fungovania jednotného trhu, zlepšenia podnikateľského prostredia a podpory súkromných investícií; znovu zdôrazňuje význam súkromného sektora pri úspešnom vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; naliehavo vyzýva členské štáty, aby uľahčili súkromné investície v súvislosti s projektmi financovanými z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti odstránením všetkých zbytočných prekážok, ktoré by bránili MSP v prístupe k príslušnému financovaniu z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a na tento účel vyzýva Komisiu, aby poskytla podrobné analýzy prístupu súkromného sektora k financovaniu z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; žiada členské štáty, aby národné plány obnovy a odolnosti vykonávali podľa transparentného harmonogramu, ktorý súkromnému sektoru umožní plánovať svoje činnosti a projekty v súlade s príslušnými opatreniami; |
| --- | --- |

47.

| 48. | konštatuje, že Komisia odhaduje, že sociálne výdavky v národných plánoch obnovy a odolnosti predstavujú približne 20 % požadovaných grantov a úverov; poznamenáva, že tieto výdavky sa zameriavajú na stimuly zamestnanosti pre konkrétne znevýhodnené skupiny, reformy právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a reguláciu pracovných zmlúv; pripomína, že sociálne dôsledky pandémie sú rôznorodé a nerovnomerne a neprimerane zaťažujú nízkopríjmové a zraniteľné skupiny a zároveň posilňujú potrebu verejných služieb; vyjadruje poľutovanie nad tým, že opatrenia v oblasti sociálnych investícií sa obmedzujú skôr na sociálnu infraštruktúru a že len niektoré národné plány obnovy a odolnosti obsahujú opatrenia na rozvoj riadnych služieb starostlivosti a dočasné podporné opatrenia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podporuje cieľ Komisie vybudovať prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti odolnejší a inkluzívnejší trh práce, pričom poznamenáva, že príslušné opatrenia by mali podporovať kvalitné pracovné miesta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poukazuje na to, že všetky doteraz schválené národné plány obnovy a odolnosti sa zaoberajú sociálnymi výzvami a výzvami v oblasti zamestnanosti, a to aj opatreniami na zlepšenie účasti na trhu práce, podporu zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, a modernizáciu inštitúcií a služieb trhu práce, ako aj systémov sociálnej ochrany a zdravotnej starostlivosti; vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré členské štáty zaostávajú v posilňovaní sociálneho rozmeru svojich plánov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje význam reforiem a investícií do zdravotnej, hospodárskej, sociálnej a inštitucionálnej odolnosti pre zvýšenie pripravenosti na krízu a kapacitu reakcie na krízu, na ktoré je vyhradených viac ako 17 % celkových prostriedkov pridelených národným plánom obnovy a odolnosti, čo predstavuje 76 miliárd EUR; zdôrazňuje, že podľa Komisie musia členské štáty v rámci tohto piliera Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vykonať 789 opatrení spojených s 1 900 míľnikmi a cieľmi; zdôrazňuje, že pandémia ochorenia COVID-19 preukázala význam zlepšenia odolnosti verejných inštitúcií voči otrasom; |
| --- | --- |

51.

| 52. | konštatuje, že v schválených národných plánoch obnovy a odolnosti sa počíta s výdavkami na opatrenia súvisiace so zdravotnou starostlivosťou vo výške 37 miliárd EUR, čo zodpovedá 8 % celkových výdavkov na národný plán obnovy a odolnosti; konštatuje, že najvyšší príspevok je vyčlenený na obnovu a rozšírenie nemocničnej infraštruktúry, po ktorom nasleduje posilnenie primárnej starostlivosti a prevencie, digitálna transformácia v oblasti zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti; očakáva, že tieto opatrenia súvisiace so zdravotnou starostlivosťou prispejú k zvýšeniu kapacity a odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti a ich pripravenosti na budúce krízy; vyjadruje znepokojenie nad tým, že mnohé členské štáty neprijali dostatočné opatrenia na zabezpečenie prístupnosti a cenovej dostupnosti pre všetky vekové skupiny starostlivosti o duševné zdravie, a zdôrazňuje, že duševné zdravie by malo byť neoddeliteľnou súčasťou sociálno-ekonomickej obnovy EÚ po pandémii a prioritou v oblasti ochrany zdravia pri práci; vyjadruje znepokojenie nad tým, že niektoré členské štáty nezaviedli dostatočné opatrenia na riešenie dlhodobých výziev v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | konštatuje, že modernizácia verejnej správy má v mnohých národných plánoch obnovy a odolnosti popredné miesto s očakávanými investíciami vo výške približne 1,8 miliardy EUR do zlepšenia verejnej správy; zdôrazňuje, že plány obnovy a odolnosti by mohli prispieť k zvyšovaniu kapacity orgánov verejnej správy na účinné spravovanie európskych fondov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; zdôrazňuje, že prínosy reforiem presahujú rámec súvisiacich nákladov, čo by malo viesť ku konkrétnemu pozitívnemu vplyvu na občanov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | konštatuje, že v schválených národných plánoch obnovy a odolnosti sa počíta s výdavkami na deti a mladých ľudí vrátane vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, nezamestnanosti a rozvoja zručností mladých ľudí vo výške 49 miliárd EUR, čo zodpovedá približne 11,5 % celkových výdavkov na národné plány obnovy a odolnosti; konštatuje, že táto suma predstavuje prvý krok k zabezpečeniu vykonávania koordinovaných opatrení zameraných na budúcu generáciu vo všetkých 27 členských štátoch; vyjadruje znepokojenie nad tým, že mnohé národné plány obnovy a odolnosti náležite neodrážajú ambície stanovené v Európskej záruke pre deti a že len čiastočne odrážajú ambície posilnenej záruky pre mladých ľudí; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že dva členské štáty sa rozhodli nezahrnúť do svojich plánov opatrenia osobitne zamerané na deti a mládež, ale uprednostnili opatrenia na podporu zručností a digitálnych zručností pre všetkých občanov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | konštatuje, že takmer všetky schválené národné plány obnovy a odolnosti obsahujú investície do digitálneho vzdelávania, čo predstavuje približne 30 % celkových výdavkov na vzdelávanie; víta zameranie na modernizáciu vzdelávacej infraštruktúry a vybavenia v členských štátoch; |
| --- | --- |

55.

| 56. | konštatuje, že členské štáty doteraz predložili 228 opatrení zameraných na podporu detí a mládeže; keďže 74 % opatrení sa zameriava na kapacitu všeobecného, odborného a vysokoškolského vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj na prístupnosť, cenovú dostupnosť, kvalitu a inkluzívnosť vrátane digitalizácie a infraštruktúry; ďalej konštatuje, že 14 % opatrení sa zaoberá vzdelávaním a starostlivosťou v ranom detstve, predčasným ukončením školskej dochádzky a chudobou detí; poznamenáva, že 12 % opatrení sa zameriava na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí prostredníctvom vytvárania pracovných miest, náboru pracovníkov, stimulov na zmenu zamestnania a podpory samostatnej zárobkovej činnosti; zdôrazňuje, že Európsky parlament žiadal členské štáty, aby vyčlenili aspoň 2 % rozpočtu každého národného plánu obnovy a odolnosti na kultúru a 10 % na vzdelávanie; konštatuje, že kultúru zaradilo do svojich plánov obnovy a odolnosti len 16 členských štátov; domnieva sa, že členské štáty mohli využiť Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti viac na podporu týchto odvetví; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva Komisiu, aby naďalej monitorovala vykonávanie šiestich pilierov a zabezpečila, aby boli k dispozícii podrobné údaje v hodnotiacej tabuľke Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; žiada Komisiu, aby uľahčila viac regionálne metódy monitorovania vykonávania prostredníctvom hodnotiacej tabuľky, a víta monitorovacie iniciatívy na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni, ktorými sa posilní monitorovanie vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; víta, že viaceré členské štáty poskytujú údaje na regionálnej úrovni, a vyzýva ostatné členské štáty, aby tiež poskytovali údaje na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdôrazňuje, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti sa nesmie používať ako náhrada za opakujúce sa vnútroštátne rozpočtové výdavky, pokiaľ to nie je riadne odôvodnené; konštatuje, že Komisia schválila národné plány obnovy a odolnosti len na pokrytie počiatočných nákladov na prípravu a spustenie reforiem; pripomína členským štátom, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti sa musí vykonávať tak, aby neoslaboval ich vlastnú zodpovednosť za riadenie verejných financií; vyzýva Komisiu, aby poskytla podrobné informácie o posúdení súladu s touto horizontálnou zásadou a akékoľvek súvisiace odôvodnenie; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poukazuje na to, že Komisia posúdila zásadu „výrazne nenarušiť“ pri každom opatrení v súlade so svojimi technickými usmerneniami; zdôrazňuje, že uplatňovanie kritérií „nespôsobovať významnú škodu“, ako sa uvádza v usmernení Komisie, musí zabrániť opatreniam škodlivým pre životné prostredie; žiada Komisiu, aby zverejnila predložené posúdenia zásady „nespôsobovať významnú škodu“, a zdôrazňuje, že Komisia by mala dôkladne preskúmať a monitorovať úplné dodržiavanie tejto zásady počas fázy vykonávania; konštatuje, že v záujme dodržania tejto zásady museli niektoré členské štáty zlepšiť niektoré opatrenia; konštatuje, že dodržiavanie zásady ďalej spôsobilo počiatočné nezrovnalosti medzi požiadavkami Komisie a požiadavkami Európskej investičnej banky a Európskeho investičného fondu pre krajiny, ktoré zabezpečili svoje krytie v rámci programu InvestEU z prostriedkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, čo mohlo následne viesť k oneskoreniu v procese vykonávania; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poznamenáva, že veľká väčšina národných plánov obnovy a odolnosti obsahuje osobitný oddiel, v ktorom sa vysvetľuje, ako sa v pláne riešia obavy a výzvy súvisiace s rodovou rovnosťou; konštatuje, že národné plány obnovy a odolnosti obsahujú opatrenia zamerané na účasť žien na trhu práce a znižovanie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, ale vyjadruje sklamanie, že tieto opatrenia neobsahujú samostatné zdôvodnenie, ako sa v pláne riešia s rodom súvisiace obavy a výzvy; zdôrazňuje význam kvalitných verejných služieb starostlivosti s cieľom zmierniť záťaž neplatenej práce v oblasti starostlivosti, ktorú v súčasnosti vo veľkej miere pokrývajú ženy s negatívnymi dôsledkami na HDP; žiada Komisiu, aby predložila štúdiu s cieľom overiť, do akej miery Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti prispieva k vytváraniu pracovných miest v odvetviach, v ktorých je zastúpené najmä jedno pohlavie, a sprievodné opatrenia dostatočne prispievajú k zvýšeniu prítomnosti najmenej zastúpeného pohlavia v týchto odvetviach; |
| --- | --- |

60.

| 61. | konštatuje, že 20 členských štátov vo svojich národných plánoch obnovy a odolnosti predpokladá cezhraničné projekty zamerané najmä na infraštruktúru, ako sú železničné alebo elektrické prepojenia, vodík, kvantová technológia, 5G pripojiteľnosť, cloudové kapacity a inovačné centrá; je sklamaný, že národné plány obnovy a odolnosti neobsahovali väčší počet cezhraničných projektov s cieľom posilniť účinky presahovania a prispieť k pridanej hodnote EÚ; konštatuje, že 20 členských štátov vo svojich národných plánoch obnovy a odolnosti predpokladá cezhraničné projekty, ako sú dôležité projekty spoločného európskeho záujmu, ktoré sa zameriavajú najmä na infraštruktúru; vyzýva členské štáty, aby v prípade potreby objasnili úlohu príslušných zainteresovaných strán pri spúšťaní a vykonávaní projektov zahŕňajúcich viaceré krajiny; domnieva sa, že do národných plánov obnovy a odolnosti by sa mali zahrnúť ďalšie cezhraničné opatrenia s cieľom posilniť ich účinok presahovania a zvýšiť pridanú hodnotu EÚ; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poukazuje najmä na význam cezhraničných projektov súvisiacich s prenosom energie medzi členskými štátmi; domnieva sa, že v súčasnej situácii by národné plány obnovy a odolnosti viac profitovali z ďalších cezhraničných projektov, najmä v oblasti energetiky; zdôrazňuje, že tieto investície majú zásadný význam pre dosiahnutie energetickej nezávislosti a zelenej transformácie; zdôrazňuje, že súčasná situácia ukazuje, aké kľúčové sú diverzifikácia energetických zdrojov EÚ a riadne fungovanie vnútorného trhu s elektrickou energiou medzi členskými štátmi; vyzýva na zlepšenie prepojenia európskych energetických sietí a na úplnú synchronizáciu elektrických sietí v celej EÚ; okrem toho zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť úsilie o zlepšenie energetickej účinnosti s cieľom obmedziť očakávaný rast dopytu po elektrickej energii; |
| --- | --- |

62.

| 63. | konštatuje, že žiadny členský štát nenavrhol presunúť štrukturálne fondy do svojho národného plánu obnovy a odolnosti, že len dva členské štáty plánujú zabezpečiť financovanie svojho krytia programu InvestEU z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a že len štyri členské štáty plánujú zahrnúť náklady na technickú podporu do svojich národných plánov obnovy a odolnosti; vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nevyužíva plný potenciál ustanovenia o presune finančných prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti do národných zložiek Programu InvestEU; pripomína, že synergie medzi rôznymi fondmi EÚ sú nevyhnutné pre riadnu obnovu a konsolidovanú odolnosť Únie, a pripomína členským štátom, že využitie tohto ustanovenia prispieva k posilneniu synergií; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pripomína, že podľa nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti musia byť plány obnovy a odolnosti v súlade aj s informáciami, ktoré členské štáty uvádzajú v partnerských dohodách a operačných programoch v rámci fondov Únie; opakuje, že toto ustanovenie je dôležité nielen na zabránenie dvojitému financovaniu alebo prekrývaniu cieľov, ale aj na zabezpečenie koordinovaného prístupu a maximalizáciu prínosov financovania EÚ; žiada Komisiu, aby poskytla analýzu, ako je táto koordinácia zabezpečená; berie na vedomie, že prijatie národných plánov obnovy a odolnosti vedie v niektorých prípadoch k oneskoreniam pri prijímaní dohôd o partnerstve, a žiada, aby sa tieto oneskorenia riešili; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zamedzili ďalším oneskoreniam pri príprave a prijímaní dohôd o partnerstve, a žiada, aby sa tieto oneskorenia urýchlene riešili; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zdôrazňuje, že synergie a súdržnosť medzi Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a inými programami financovania Únie sú nevyhnutné na zabezpečenie riadnej obnovy a konsolidovanej odolnosti Únie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali synergie medzi národnými plánmi obnovy a odolnosti a inými programami financovania Únie, najmä dohodami o partnerstve; kladie si otázku, ako Komisia nabáda členské štáty, aby podporovali synergie s národnými plánmi obnovy a odolnosti iných členských štátov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pripomína členským štátom, že národné plány obnovy a odolnosti by mali prispievať k účinnému riešeniu všetkých alebo významnej podskupiny výziev identifikovaných v príslušných odporúčaniach pre danú krajinu vrátane ich fiškálnych aspektov a v príslušnom prípade odporúčaní vydaných podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 (19), adresovaných dotknutému členskému štátu, alebo výziev identifikovaných v iných relevantných dokumentoch oficiálne prijatých Komisiou v kontexte európskeho semestra; berie na vedomie posúdenie Komisie, že všetky národné plány obnovy a odolnosti sa zaoberajú aspoň významnou podskupinou výziev identifikovaných v príslušných odporúčaniach európskeho semestra, ale že sa v nich neriešia všetky tieto výzvy; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzdvihuje pozitívny vplyv potrebných daňových reforiem v členských štátoch, ktoré sú zahrnuté do niektorých národných plánov, a zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že žiadny z členských štátov, ktorých sa týka sociálna zodpovednosť podnikov v oblasti agresívneho daňového plánovania, vyhýbania sa daňovým povinnostiam, daňových únikov a prania špinavých peňazí, tieto výzvy vo svojich národných plánoch obnovy a odolnosti neriešil; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzýva Komisiu, aby primerane hodnotila plnenie všetkých míľnikov a cieľov vrátane tých, ktoré sa týkajú odporúčaní pre jednotlivé krajiny v národných plánoch obnovy a odolnosti vo fáze vyplácania prostriedkov v rámci nástroja, a aby úmerne znížila platby na základe dôležitosti míľnikov a cieľov, toho, či sú dohodnuté míľniky a ciele uspokojivo splnené, ako aj toho, či sa neustupuje od už dosiahnutých míľnikov a cieľov; ďalej vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby využila ustanovenia nariadenia, ktoré jej umožňujú vymáhať granty alebo požiadať o predčasné splatenie úverov v prípade porušenia povinností členských štátov vyplývajúcich z dohôd o financovaní; |
| --- | --- |

68.

| 69. | konštatuje, že podľa posúdenia Komisie všetky členské štáty dostali hodnotenie A pre takmer všetky kritériá stanovené v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti; pripomína, že podľa posúdenia Komisie všetky členské štáty dostali hodnotenie B, pokiaľ ide o kritériá, ktorými sa hodnotí, či sú odhadované celkové náklady na národné plány obnovy a odolnosti primerané; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že náklady budú hodnoverné a že sa vykoná riadna analýza nákladov s cieľom bojovať proti podvodom a korupcii; naliehavo vyzýva Komisiu, aby pred prijatím žiadostí o platbu dôkladne posúdila uspokojivé plnenie míľnikov a cieľov a zabezpečila, aby sa neustupovalo od už dosiahnutých míľnikov a cieľov; |
| --- | --- |

69.

Transparentnosť, monitorovanie a kontrolné mechanizmy

| 70. | zdôrazňuje význam transparentnosti a riadneho procesného riadenia v procesoch a postupoch verejného obstarávania; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby zaručili rovnosť a spravodlivosť, a najmä prístup pre všetkých vrátane mikropodnikov, malých a stredných podnikov v procese verejného obstarávania; |
| --- | --- |

70.

| 71. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby začali verejné obstarávanie na vykonávanie opatrení s cieľom zabezpečiť ich dokončenie v súlade s harmonogramu míľnikov a cieľov; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zdôrazňuje, že transparentnosť je kľúčom k robustnému systému monitorovania národných plánov obnovy a odolnosti, ktorý by umožnil zmysluplnú účasť verejnosti; opätovne vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada odmietla vytvorenie online platformy s podporou Európskeho parlamentu a Komisie, na ktorej by sa zverejňovali koneční príjemcovia; konštatuje, že vzhľadom na povahu použitých nástrojov sa kontrola zameriava na dosahovanie výsledkov a výstupy a nie na overovanie nákladov; poznamenáva, že tento prístup môže zjednodušiť vykonávanie a prispieť k dosiahnutiu želaného výsledku; varuje, že bez riadneho monitorovania by sa mohlo skomplikovať odhaľovanie zneužívania finančných prostriedkov EÚ; naliehavo však vyzýva Komisiu, aby prijala vhodné opatrenia na zabezpečenie včasného odhaľovania zneužívania finančných prostriedkov EÚ; vyzýva Komisiu, aby dôsledne monitorovala akýkoľvek prípadný výskyt dvojitého financovania a v prípade, že sa takéto prípady potvrdia, aby bezodkladne pristúpila k vymáhaniu finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vyzýva Komisiu, aby informovala rozpočtový orgán o používaní informačných systémov, ktoré Komisia zriadila pre členské štáty na podávanie správ o príslušných informáciách o vykonávaní národných plánov obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nalieha na členské štáty, aby zbierali a zaznamenávali údaje o konečných príjemcoch a prijímateľoch finančných prostriedkov Únie v elektronickom štandardizovanom a interoperabilnom formáte a aby využívali jednotný nástroj hĺbkovej analýzy údajov, ktorý poskytne Komisia; naliehavo vyzýva Komisiu, aby trvala na používaní integrovaného a interoperabilného monitorovacieho systému vrátane jednotného nástroja na hĺbkovú analýzu údajov a bodovanie rizika (ARACHNE) pre všetky výdavky v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a aby zabezpečila interoperabilitu agentúry ARACHNE so všetkými príslušnými softvérmi a súbormi údajov s cieľom udržať administratívne zaťaženie na čo najnižšej úrovni; okrem toho znovu zdôrazňuje význam digitalizácie všetkých správ, monitorovania a auditu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pripomína, že členské štáty by mali zhromažďovať a zabezpečovať prístup k údajom o konečných užívateľoch výhod príjemcu finančných prostriedkov a prijímateľoch programu, a opakuje, že je dôležité zabezpečiť transparentnosť konečných príjemcov bez toho, aby to predstavovalo dodatočnú záťaž pre podávanie správ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v záujme dôvery verejnosti a transparentnosti pravidelne zverejňovali aktuálne údaje o konečných príjemcoch a prevádzaných finančných prostriedkoch; vyzýva Komisiu, aby vytvorila integrovaný, interoperabilný a ľahko použiteľný systém, ktorý bude obsahovať informácie o všetkých projektoch spolufinancovaných EÚ, príjemcoch a konečných užívateľoch výhod, zmluvných partneroch a subdodávateľoch a umožní zoskupenie všetkých súm prijatých tým istým príjemcom alebo konečným užívateľom výhod; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pripomína Komisii, že pri hodnotení národných plánov obnovy a odolnosti a žiadostí o platbu jej môžu pomáhať odborníci, a vyzýva ju, aby v prípade potreby v plnej miere využila toto ustanovenie, najmä ak jej chýba vnútorná kapacita na dôkladnú kontrolu plánov alebo plnenia míľnikov a cieľov; vyjadruje pochybnosti o dostatočnej kapacite Rady na riadnu analýzu národných plánov obnovy a odolnosti alebo žiadostí o platbu a vyzýva, aby sa zaručilo, aby sa primerane posúdili; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že hodnotenie míľnikov a cieľov, ktoré dosiahnu členské štáty v rámci svojich národných plánov obnovy a odolnosti, bude založené na komplexnom a transparentnom posúdení míľnikov a cieľov vo všetkých ich rozmeroch, najmä ich kvality; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pripomína, že od členských štátov sa vyžaduje, aby vytvorili solídny kontrolný a audítorský systém s cieľom zaručiť ochranu finančných záujmov Únie, a predchádzať a bojovať proti podvodom, korupcii a konfliktom záujmov a zabezpečiť transparentnosť a že Komisia je zodpovedná za zaistenie toho, že tieto systémy budú zavedené a úplne funkčné pred schválením prvých platieb; pripomína, že platby sa majú vyplácať po dosiahnutí míľnikov a cieľov; |
| --- | --- |

78.

| 79. | konštatuje, že Komisia sa vo veľkej miere spolieha na členské štáty, pokiaľ ide o dôkladnú kontrolu vykonávania národného plánu obnovy a odolnosti; nalieha na Komisiu, aby zabezpečila účinné monitorovanie, audit a presadzovanie plnej implementácie týchto požiadaviek a aby monitorovala dodržiavanie každého takéhoto opatrenia, pričom zohľadní celý životný cyklus Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila silný mechanizmus pravidelného auditu kontrolných systémov členských štátov; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pripomína dôležitú úlohu Európskeho dvora audítorov, Európskej prokuratúry, Európskeho úradu pre boj proti podvodom, Agentúry Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a Agentúry Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach a ďalších príslušných orgánov a agentúr EÚ pri podpore členských štátov a Komisie pri ochrane finančných záujmov Únie počas vykonávania NGEU a vyzýva tieto inštitúcie a orgány, aby v plnej miere využívali svoje právomoci podľa nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti a iných príslušných právnych predpisov na predchádzanie podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie, nápravu a vyšetrovanie s cieľom dôkladne preskúmať všetky výdavky v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; pripomína, že tieto orgány a agentúry EÚ by mali mať k dispozícii primerané zdroje na plnenie svojich úloh; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s týmito inštitúciami a orgánmi a zabezpečila zavedenie primeraných kontrolných kapacít a aby im členské štáty poskytli plný prístup ku všetkým relevantným informáciám, aby mohli uplatňovať svoje výsady; |
| --- | --- |

80.

| 81. | víta úlohu fóra NGEU pre presadzovanie práva, ako aj operáciu Sentinel, ktoré spoločne pomáhajú predchádzať hrozbám zneužitia finančných prostriedkov NGEU a v širšom zmysle hrozbám pre finančný blahobyt Únie, bojovať proti nim a mapovať slabé miesta v národných systémoch prideľovania prostriedkov; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opäť zdôrazňuje, že je dôležité, aby Komisia vykonávala priebežné monitorovanie výdavkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a to aj ex post, plnenie a riadenie údajov s cieľom zabezpečiť úplnú transparentnosť spolu s členskými štátmi v záujme analýzy výsledkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti identifikovať a riešiť všetky nedostatky v tejto súvislosti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pripomína, že v rámci postupu udeľovania absolutória Komisii v súlade s článkom 319 ZFEÚ Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti podlieha podávaniu správ v rámci integrovaného podávania finančných správ a správ o zodpovednosti uvedeného v článku 247 nariadenia o rozpočtových pravidlách, a to najmä osobitne vo výročnej správe o riadení a výkonnosti; |
| --- | --- |

83.

Riadenie, transparentnosť a viditeľnosť vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti

| 84. | opätovne potvrdzuje úlohu Európskeho parlamentu pri kontrole vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a to najmä prostredníctvom piatich rozpráv v pléne v roku 2021, dvoch prijatých uznesení, štyroch dialógov s Komisiou o obnove a odolnosti, ktoré sa uskutočnili v roku 2021, 20 stretnutí osobitnej pracovnej skupiny pre kontrolu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, parlamentných otázok, pravidelného toku informácií a ad hoc žiadostí o informácie od Komisie; pripomína, že v článku 25 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa od Komisie vyžaduje, aby súčasne a za rovnakých podmienok postúpila relevantné dokumenty a informácie Európskemu parlamentu a Rade; berie na vedomie pomalý začiatok riadneho procesu toku dokumentov a ťažkosti, s ktorými sa Európsky parlament stretol v súvislosti s prístupom k informáciám, ktoré dostala Komisia a ktoré poskytli členské štáty; víta skutočnosť, že odvtedy boli zavedené lepšie komunikačné postupy, a žiada, aby sa tento tok informácií zachoval; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vyzýva Komisiu, aby počas dialógov o obnove a odolnosti uplatňovala otvorený, transparentný a konštruktívny prístup a aby dodržiavala ustanovenie článku 26 ods. 1 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, pokiaľ ide o pravidelné interakcie s Európskym parlamentom; pripomína, že medziinštitucionálna spolupráca nadviazaná prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti by sa mala stať minimálnou normou vo všetkých programoch financovania; |
| --- | --- |

85.

| 86. | vyzýva národné parlamenty a príslušné zainteresované strany, aby v súlade s vnútroštátnymi právnymi rámcami nasledovali príklad Európskeho parlamentu a preskúmali vykonávanie svojich národných plánov obnovy a odolnosti otvoreným, transparentným a demokratickým spôsobom; |
| --- | --- |

86.

| 87. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že vo všetkých členských štátoch miestne a regionálne orgány, organizácie občianskej spoločnosti, sociálni partneri, akademická obec alebo iné príslušné zainteresované strany neboli dostatočne zapojené do navrhovania a vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti v súlade s národným právnym rámcom, a požaduje ich zapojenie na základe jasných a transparentných zásad do vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti v maximálnej možnej miere podľa vnútroštátnych právnych predpisov; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pripomína, že miestne a regionálne orgány, organizácie občianskej spoločnosti, sociálni partneri a ďalšie príslušné zainteresované strany sú základným prvkom vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti na miestnej úrovni, a pripomína Komisii a členským štátom, že riadne zapojenie a koordinácia s miestnymi a regionálnymi orgánmi, organizáciami občianskej spoločnosti, sociálnymi partnermi a inými príslušnými zainteresovanými stranami pri vykonávaní a monitorovaní plánov je rozhodujúce pre úspech obnovy v Únii a je nevyhnutné pre účinnosť a široké vlastníctvo národných plánov obnovy a odolnosti; vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby nadviazania dialógu so zástupcami príslušných zainteresovaných strán Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili jasnosť pri rozdeľovaní zodpovedností a primerané systémy riadenia fondov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, v ktorých sa zohľadnia osobitné potreby občanov na regionálnej a miestnej úrovni, pričom sa budú dodržiavať zásady nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania; pripomína, že pri vykonávaní opatrení národných plánov obnovy a odolnosti sa musia dodržiavať všetky príslušné právne predpisy v súlade s národnými právnymi rámcami; |
| --- | --- |

89.

| 90. | očakáva hodnotiacu správu Komisie o vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti s cieľom poskytnúť rozsiahle údaje a analýzy o prínosoch národných plánov obnovy a odolnosti k vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv vrátane rodového vplyvu národných plánov obnovy a odolnosti a ich skutočného prínosu k rodovej rovnosti, ako aj o podpore MSP a strategickej autonómii; |
| --- | --- |

90.

| 91. | vyzýva Komisiu, aby posúdila, či je pravdepodobné, že sa právne stanovené výdavkové ciele vo výške 37 % ekologických výdavkov a 20 % digitálnych výdavkov dosiahnu, ako sa plánovalo počas fázy vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a aby prípadne vyzvala členské štáty, aby prijali kroky, ktoré považujú za potrebné na dosiahnutie týchto cieľov, ak očakávajú, že sa tieto ciele nenaplnia za podpory Komisie; |
| --- | --- |

91.

| 92. | očakáva, že správa o preskúmaní vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktorú vypracovala Komisia, poskytne v prípade potreby informácie o prekážkach, ktoré bránia primeranému vykonávaniu národných plánov obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

92.

| 93. | víta spustenie hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti v decembri 2021, ktorá umožňuje každému občanovi monitorovať vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; konštatuje, že v súlade s delegovaným aktom o spoločných ukazovateľoch musia členské štáty podávať správy o viacerých ukazovateľoch vrátane ukazovateľov vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv a podporovaných MSP; vyzýva Komisiu, aby zlepšila a posilnila spôsobilosti hodnotiacej tabuľky s cieľom zabezpečiť vysoký stupeň viditeľnosti a zodpovednosti za Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti; víta skutočnosť, že hodnotiaca tabuľka obsahuje údaje rozčlenené podľa pohlavia v prípade ukazovateľov vyjadrených počtom zamestnancov; |
| --- | --- |

93.

| 94. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby presadzovala ustanovenie, aby členské štáty poskytovali údaje potrebné na podávanie správ o pokroku, pokiaľ ide o šesť pilierov nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, a tým umožnia každému občanovi monitorovať vykonávanie mechanizmu; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že členské štáty sa zdráhali poskytnúť podrobnejšie údaje na účely hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti; konštatuje, že podrobnejšie údaje by občanom umožnili lepšie vyvodzovať zodpovednosť voči svojim vládam; |
| --- | --- |

94.

| 95. | zdôrazňuje, že jedným z cieľov nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti je prispieť k dosiahnutiu sociálnych cieľov EÚ, a zdôrazňuje, že je dôležité mať zavedené metodiky na zobrazovanie pokroku pri jeho vykonávaní a ako to prispieva k Európskemu pilieru sociálnych práv; vyjadruje znepokojenie nad tým, že delegovaný akt o sociálnych výdavkoch a o hodnotiacej tabuľke odolnosti nebude stačiť na sledovanie a podávanie správ o sociálnom a rodovom rozmere a vplyvoch Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; vyzýva Komisiu, aby lepšie zohľadňovala sledovanie vykonávania 20 zásad Európskeho piliera sociálnych práv prostredníctvom doplnkových sociálnych a rodových ukazovateľov zahrnutých do tematickej analýzy hodnotiacej tabuľky; |
| --- | --- |

95.

| 96. | vyzýva Komisiu, aby predložila doplnkové ukazovatele zahrnuté do tematickej analýzy hodnotiacej tabuľky s cieľom sledovať výkonnosť členských štátov v oblasti biodiverzity, súdržnosti a konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pripomína, že podľa nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti Komisia musí vykonávať v súvislosti s mechanizmom informačné a komunikačné činnosti; nabáda Komisiu, aby prostredníctvom svojich zastúpení v členských štátoch a v spolupráci so styčnými kanceláriami Európskeho parlamentu v členských štátoch iniciovala podujatia v členských štátoch, ktoré budú informovať o hodnotiacej tabuľke a prezentovať rôzne analýzy Komisie zahŕňajúce všetkých šesť pilierov; nabáda Komisiu, aby zverejnila podrobnú analýzu pozitívnych účinkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zdôraznením osvedčených postupov pri vykonávaní národných plánov obnovy a odolnosti a odporúčaní na prekonanie prekážok vo vykonávaní a zlepšenie účinného využívania finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

97.

| 98. | upozorňuje, že vnútroštátne orgány verejnej správy stoja pred veľkou výzvou pri čerpaní všetkých finančných prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti v takom krátkom čase; naliehavo vyzýva Komisiu, aby aktívne podporovala členské štáty pri čerpaní týchto finančných prostriedkov, aby sa finančné prostriedky Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti úspešne vyplácali v celej Únii; |
| --- | --- |

98.

| 99. | je naďalej presvedčený a plánuje v plnej miere využiť celý rad možností, ktoré ponúka nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, s cieľom posúdiť, kontrolovať a podporiť mechanizmus aj prostredníctvom podujatí a činností na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

99.

| 100. | víta iniciatívu ombudsmanky EÚ zameranú na prípravu zásad osvedčených postupov na transparentnosť vlád pri využívaní finančných prostriedkov fondu obnovy; |
| --- | --- |

100.

| 101. | konštatuje, že národné plány obnovy a odolnosti členských štátov podávajú správy o ich komunikačných stratégiách; vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že sa dá predpokladať, že bez jasnej normy budú komunikačné kampane navzájom veľmi odlišné, čo celkovo obmedzí viditeľnosť Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a financovania EÚ; víta skutočnosť, že väčšina členských štátov sa riadila odporúčaniami Komisie a vytvorila osobitné webové stránky, na ktorých sa nachádzajú informácie týkajúce sa mechanizmu, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o podrobnosti informácií, ktoré sú na nich zverejnené; |
| --- | --- |

101.

| 102. | vyzýva na ďalšiu harmonizáciu informácií dostupných pre občanov o vnútroštátnom vykonávaní a o vnútroštátnych komunikačných stratégiách súvisiacich s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti s cieľom podporiť transparentnosť a zodpovednosť, čím sa posilní zodpovednosť za vykonávanie; vyzýva Komisiu, aby odporučila harmonizovaný prístup a normu na zobrazovanie informácií o vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a požiadala členské štáty, aby dodržiavali takúto normu alebo vysvetlili odchýlky od nej; |
| --- | --- |

102.

Skúsenosti získané doposiaľ v súvislosti s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti

| 103. | opakuje, že je dôležité, aby členské štáty vykonávali Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti úspešne, aby sa zabezpečil dlhodobý vplyv na hospodárstvo a spoločnosť EÚ; zdôrazňuje, že revízia rámca správy hospodárskych záležitostí EÚ bude príležitosťou na vyvodenie ponaučení z úspechov, ale aj nedostatkov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; naliehavo vyzýva Komisiu, aby preskúmala a predložila rôzne scenáre, ako by ponaučenia získané z návrhu a vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti mohli inšpirovať preskúmanie rámca makroekonomického riadenia EÚ, najmä pokiaľ ide o dosiahnutie väčšej transparentnosti, demokracie, zapojenia, koordinácie a dohľadu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | zdôrazňuje, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti preukázal význam silného zapojenia Európskeho parlamentu spolu s Radou do vymedzenia spoločných priorít EÚ, reakcie na nové výzvy a navrhovania základných politických usmernení a mechanizmov riadenia, ako aj do kontroly vykonávania v záujme silnej európskej zodpovednosti; opätovne potvrdzuje, že Európsky parlament by mal mať rovnaké postavenie ako Rada pri kontrole vykonávania nástroja, a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že v budúcich iniciatívach EÚ sa bude uplatňovať rovnaké zaobchádzanie s oboma inštitúciami; zdôrazňuje význam delegovaných aktov pri posilňovaní demokratickej zodpovednosti a legitímnosti procesu; |
| --- | --- |

104.

| 105. | s uspokojením konštatuje, že podpora EÚ poskytnutá na reformy a investície vo forme balíkov spolu so stimulmi zohrala kľúčovú úlohu pri posilňovaní zodpovednosti jednotlivých štátov za Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a európsky semester na základe spoločných priorít EÚ; okrem toho zdôrazňuje, že zmysluplné sociálne a územné dialógy s vysokou mierou zapojenia miestnych a regionálnych orgánov, sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti v rámci vnútroštátneho právneho rámca majú zásadný význam pre zodpovednosť jednotlivých štátov, úspešné vykonávanie a demokratickú zodpovednosť a že by sa mali posilniť a dôslednejšie uplatňovať a mohli by inšpirovať budúce iniciatívy a mechanizmy v EÚ a jej členských štátoch; |
| --- | --- |

105.

| 106. | uznáva na základe dobrého príkladu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti ako súčasti NGEU silnú pridanú hodnotu spoločnej, modernej a účinnej reakcie EÚ, ktorú možno rýchlo mobilizovať na riešenie kríz a nových výziev; |
| --- | --- |

106.

| 107. | vyzýva Komisiu, aby v plnej miere zohľadnila názory Európskeho parlamentu v nadchádzajúcej správe o preskúmaní vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktorú Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. júla 2022; vyzýva Komisiu, aby pri tejto správe zohľadnila aj príspevky všetkých relevantných zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu dvoru audítorov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Európskemu výboru regiónov a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17.

(2)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 184.

(4)  Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 90.

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0121.

(6)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0219.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0240.

(8)  Ú. v. EÚ L 429, 1.12.2021, s. 83.

(9)  Ú. v. EÚ L 429, 1.12.2021, s. 79.

(10)  Ú. v. EÚ C 155, 30.4.2021, s. 45.

(11)  Ú. v. EÚ C 97, 28.2.2022, s. 21.

(12)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0074.

(13)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0204.

(14)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/

(15)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/research/advanced-search?textualSearch=RRF&startDate=01%2F07%2F2019&endDate=&firstCameToPage=false

(16)  Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky, tematická sekcia pre práva občanov a ústavné veci, COVID-19 a jeho hospodársky vplyv na ženy a chudobu žien – výhľady z 5 európskych krajín, máj 2021. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU(2021)693183_EN.pdf.

(17)  Eurochild, Growing up in lockdown: Europe’s children in the age of COVID-19 (Vyrastanie v čase obmedzenia pohybu: európske deti počas pandémie ochorenia COVID-19), 17. november 2020. https://www.eurochild.org/resource/growing-up-in-lockdown-europes-children-in-the-age-of-covid-19/

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

(19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/58

---

P9_TA(2022)0265

Opatrenia zamerané na začleňovanie v rámci programu Erasmus+ na roky 2014 – 2020

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o vykonávaní opatrení zameraných na začleňovanie v rámci programu Erasmus+ na roky 2014 – 2020 (2021/2009(INI))

(2023/C 32/07)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 6, 10, 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 6, 10, 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/817 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/817 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje Erasmus+: program Únie pre vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a šport a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013 (2),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 31. januára 2018 s názvom Hodnotenie programu Erasmus+ v polovici jeho trvania (2014 – 2020) (COM(2018)0050), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 31. januára 2018 s názvom Hodnotenie programu Erasmus+ v polovici jeho trvania (2014 – 2020) (COM(2018)0050),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. novembra 2017 s názvom Posilňovanie európskej identity vzdelávaním a kultúrou – Príspevok Európskej komisie na zasadnutí lídrov v Göteborgu, 17. novembra 2017 (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. novembra 2017 s názvom Posilňovanie európskej identity vzdelávaním a kultúrou – Príspevok Európskej komisie na zasadnutí lídrov v Göteborgu, 17. novembra 2017 (COM(2017)0673),

| — | so zreteľom na medziinštitucionálne vyhlásenie európskeho piliera sociálnych práv (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medziinštitucionálne vyhlásenie európskeho piliera sociálnych práv (3),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. novembra 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0698), ktorá vychádza zo záverov Rady zo 16. júna 2016 o rovnosti LGBTI osôb, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. novembra 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0698), ktorá vychádza zo záverov Rady zo 16. júna 2016 o rovnosti LGBTI osôb,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. septembra 2020 s názvom Únia rovnosti: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0565), ktorého cieľom je aktualizovať smernicu Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (4) (smernica o rasovej rovnosti), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. septembra 2020 s názvom Únia rovnosti: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0565), ktorého cieľom je aktualizovať smernicu Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (4) (smernica o rasovej rovnosti),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. septembra 2020 o účinných opatreniach na zvýšenie ekologickosti programov Erasmus+ a Kreatívna Európa a Európskeho zboru solidarity (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. septembra 2020 o účinných opatreniach na zvýšenie ekologickosti programov Erasmus+ a Kreatívna Európa a Európskeho zboru solidarity (5),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe udelenia súhlasu s vypracovaním iniciatívnych správ a na prílohu 3 k tomuto rozhodnutiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe udelenia súhlasu s vypracovaním iniciatívnych správ a na prílohu 3 k tomuto rozhodnutiu,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre petície, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre petície,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0158/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0158/2022),

| A. | keďže mobilita je mimoriadne dôležitou súčasťou digitálneho a prezenčného vzdelávania; keďže poskytovanie rovnakých a inkluzívnych príležitostí pre všetkých je a naďalej musí byť neoddeliteľnou súčasťou základných hodnôt Európskej únie a keďže ľudia zo všetkých prostredí a spoločenských vrstiev musia mať možnosť plne a rovnocenne využívať program Erasmus+; keďže z programu Erasmus+ profitujú nielen jeho účastníci, ale aj celé komunity a spoločnosti, a tento program napĺňa ambície cieľa OSN v oblasti udržateľného rozvoja č. 4; konštatuje, že to vedie k demokratickejším, silnejším, súdržnejším a odolnejším spoločnostiam; |
| --- | --- |

A.

keďže mobilita je mimoriadne dôležitou súčasťou digitálneho a prezenčného vzdelávania; keďže poskytovanie rovnakých a inkluzívnych príležitostí pre všetkých je a naďalej musí byť neoddeliteľnou súčasťou základných hodnôt Európskej únie a keďže ľudia zo všetkých prostredí a spoločenských vrstiev musia mať možnosť plne a rovnocenne využívať program Erasmus+; keďže z programu Erasmus+ profitujú nielen jeho účastníci, ale aj celé komunity a spoločnosti, a tento program napĺňa ambície cieľa OSN v oblasti udržateľného rozvoja č. 4; konštatuje, že to vedie k demokratickejším, silnejším, súdržnejším a odolnejším spoločnostiam;

| B. | keďže v nariadení o programe Erasmus+ na roky 2014 – 2020 sa kladie dôraz na podporu sociálneho začlenenia a na účasť ľudí so špeciálnymi potrebami alebo s nedostatkom príležitostí, ako sa vymedzuje v stratégii Erasmus+ pre začlenenie a rozmanitosť, ktorá zahŕňa osoby so zdravotným postihnutím, zdravotnými problémami, s ťažkosťami vo vzdelávaní a kultúrnymi rozdielmi a čeliace hospodárskym, geografickým a sociálnym prekážkam; zdôrazňuje, že súčasný program Erasmus+ (2021 – 2027) ide ruka v ruke aj so zelenou a digitálnou transformáciou; |
| --- | --- |

B.

keďže v nariadení o programe Erasmus+ na roky 2014 – 2020 sa kladie dôraz na podporu sociálneho začlenenia a na účasť ľudí so špeciálnymi potrebami alebo s nedostatkom príležitostí, ako sa vymedzuje v stratégii Erasmus+ pre začlenenie a rozmanitosť, ktorá zahŕňa osoby so zdravotným postihnutím, zdravotnými problémami, s ťažkosťami vo vzdelávaní a kultúrnymi rozdielmi a čeliace hospodárskym, geografickým a sociálnym prekážkam; zdôrazňuje, že súčasný program Erasmus+ (2021 – 2027) ide ruka v ruke aj so zelenou a digitálnou transformáciou;

| C. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 mala závažný vplyv na sektor vzdelávania ako celok, pričom ešte viac prehĺbila existujúce nerovnosti v prístupe k vzdelávaniu a zdôraznila potrebu zachovať opatrenia na začleňovanie v programe Erasmus+ a vykonať potrebné zlepšenia; |
| --- | --- |

C.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 mala závažný vplyv na sektor vzdelávania ako celok, pričom ešte viac prehĺbila existujúce nerovnosti v prístupe k vzdelávaniu a zdôraznila potrebu zachovať opatrenia na začleňovanie v programe Erasmus+ a vykonať potrebné zlepšenia;

| D. | keďže pre program Erasmus+ na roky 2014 – 2020 nebola na európskej úrovni stanovená žiadna harmonizovaná a povinná stratégia pre začlenenie, čo je nedostatok, ktorý obmedzil vplyv opatrení zameraných na začleňovanie v rámci programu; |
| --- | --- |

D.

keďže pre program Erasmus+ na roky 2014 – 2020 nebola na európskej úrovni stanovená žiadna harmonizovaná a povinná stratégia pre začlenenie, čo je nedostatok, ktorý obmedzil vplyv opatrení zameraných na začleňovanie v rámci programu;

| E. | keďže fyzická mobilita umožňuje ponorenie sa do iných kultúr a optimálnu interakciu s nimi a keďže virtuálne výmeny a štúdium sú cenným doplnkom fyzickej mobility, ale neposkytujú rovnakú kvalitu skúseností a výhod; |
| --- | --- |

E.

keďže fyzická mobilita umožňuje ponorenie sa do iných kultúr a optimálnu interakciu s nimi a keďže virtuálne výmeny a štúdium sú cenným doplnkom fyzickej mobility, ale neposkytujú rovnakú kvalitu skúseností a výhod;

| F. | keďže pandémia urýchlila digitálnu transformáciu a zdôraznila, že je dôležité mať digitálne zručnosti; zdôrazňuje skutočnosť, že program Erasmus+ môže významne prispieť k zvyšovaniu úrovne zručností a rekvalifikácii v digitálnej oblasti; |
| --- | --- |

F.

keďže pandémia urýchlila digitálnu transformáciu a zdôraznila, že je dôležité mať digitálne zručnosti; zdôrazňuje skutočnosť, že program Erasmus+ môže významne prispieť k zvyšovaniu úrovne zručností a rekvalifikácii v digitálnej oblasti;

| G. | keďže skúsenosti s mobilitou, ktoré ponúka program Erasmus+, môžu byť pre účastníkov transformačné a môžu pozitívne ovplyvniť ich komunikačné zručnosti, sebadôveru, otvorenosť, kritické myslenie, osobnostný a profesijný rozvoj, zamestnateľnosť, dobré životné podmienky a chápanie výhod jednotnej Európy tým, že im poskytnú inkluzívne vzdelávacie príležitosti, ktoré obohatia ich život a umožnia im spoznať jazykové a kultúrne dedičstvo Európy a zároveň získať vedomosti na celý život; |
| --- | --- |

G.

keďže skúsenosti s mobilitou, ktoré ponúka program Erasmus+, môžu byť pre účastníkov transformačné a môžu pozitívne ovplyvniť ich komunikačné zručnosti, sebadôveru, otvorenosť, kritické myslenie, osobnostný a profesijný rozvoj, zamestnateľnosť, dobré životné podmienky a chápanie výhod jednotnej Európy tým, že im poskytnú inkluzívne vzdelávacie príležitosti, ktoré obohatia ich život a umožnia im spoznať jazykové a kultúrne dedičstvo Európy a zároveň získať vedomosti na celý život;

| H. | keďže v hodnotení programu Erasmus+ na roky 2014 – 2020 v polovici trvania, ktoré Komisia uverejnila v roku 2018, sa zdôraznila potreba osloviť viac ľudí s nedostatkom príležitostí a menších organizácií vo všetkých regiónoch; |
| --- | --- |

H.

keďže v hodnotení programu Erasmus+ na roky 2014 – 2020 v polovici trvania, ktoré Komisia uverejnila v roku 2018, sa zdôraznila potreba osloviť viac ľudí s nedostatkom príležitostí a menších organizácií vo všetkých regiónoch;

| 1. | s uspokojením berie na vedomie celkové pozitívne vnímanie rozvoja opatrení zameraných na začleňovanie počas programového obdobia Erasmus+ v rokoch 2014 – 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že program Erasmus+ by mal podporovať internacionalizačné plány zainteresovaných strán a účastníkov programu, ktoré prispievajú k odstráneniu fyzických, psychologických, sociálnych, sociálno-ekonomických, jazykových, digitálnych a ďalších prekážok brániacich vo vzdelávacej mobilite a v európskych projektoch a ktoré účastníkom z nedostatočne zastúpených skupín a so špeciálnymi potrebami ponúkajú jasné a podrobné informácie a kvalitatívnu podporu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje kľúčový význam individualizovaného financovania a grantov, ako sú predbežné financovanie, doplnkové granty, platby vopred a jednorazové platby s cieľom zvýšiť účasť ľudí s nedostatkom príležitostí alebo zo znevýhodneného prostredia, keďže finančné prekážky naďalej predstavujú jednu z najväčších prekážok v programe Erasmus+; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné uplatňovať pružné pravidlá s cieľom poskytnúť dostatočnú finančnú sumu na pokrytie ich potrieb, najmä životných nákladov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby ďalej rozvíjala finančné nástroje programu Erasmus+ a vytvorila synergie s inými programami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že výška finančných prostriedkov vyplatených prostredníctvom grantov na mobilitu je v niektorých prípadoch stále nedostatočná a môže predstavovať dôvod sociálneho vylúčenia pre tých študentov a rodiny, ktorí si mobilitu nemôžu dovoliť; požaduje zvýšenie rozpočtu na rok 2023 na úplné vykonávanie opatrení zameraných na začleňovanie v rámci programu Erasmus+ a Európskeho zboru solidarity; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naliehavo žiada Komisiu, aby zabezpečila správne a plné fungovanie existujúcich digitálnych nástrojov a aby bezodkladne riešila závažné pretrvávajúce problémy súvisiace s IT nástrojmi programu Erasmus+, ktoré výrazne bránia nielen účasti menších organizácií a osôb s nedostatkom príležitostí, starších účastníkov a pracovníkov pomáhajúcich s administratívou, ale aj účasti všetkých druhov príjemcov; vyzýva Komisiu, aby uľahčila a sprístupnila proces nových nástrojov IT pre všetky skupiny a aby ich pred ich zavedením v dostatočne veľkom rozsahu otestovala; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že administratívne prekážky bránia mnohým potenciálnym vzdelávajúcim sa osobám zúčastniť sa na programe; naliehavo vyzýva Komisiu, aby znížila byrokraciu a zjednodušila postupy prístupu k financovaniu s cieľom uľahčiť tento proces a zlepšiť jeho zrozumiteľnosť a prístupnosť; zdôrazňuje, že administratívna záťaž predstavuje prekážku v prístupe pre všetkých a najviac postihuje osoby s nedostatkom príležitostí alebo so špeciálnymi potrebami; zdôrazňuje, že je dôležité poskytovať postupy podávania žiadostí vo všetkých európskych jazykoch; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oceňuje úlohu učiteľov, pracovníkov s mládežou a sociálnych pracovníkov, organizácií občianskej spoločnosti, združení a pedagogických pracovníkov ako hnacej sily zúčastnených inštitúcií pri zvyšovaní povedomia o programe, a to informovaním a podporou budúcich študentov a identifikáciou ľudí s nedostatkom príležitostí; konštatuje, že bez nich by sa väčšina účastníkov, najmä účastníkov s nedostatkom príležitostí nemohla zúčastniť; vyzýva Komisiu, členské štáty a národné agentúry, aby ocenili a uznali ich často dobrovoľnícku prácu, podporovali ich uľahčením ich vlastnej mobility a poskytli im primerané finančné prostriedky a podporu, pričom budú pomáhať účastníkom s nedostatkom príležitostí a ponúkať im osobitné školenia prispôsobené ich potrebám; konštatuje, že je dôležité aktualizovať rôzne nástroje, ktoré používajú na identifikáciu potenciálnych účastníkov, a lepšie prispôsobiť skúsenosti z programu Erasmus+ s cieľom riešiť potreby každého jednotlivého účastníka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že je dôležité poskytovať pedagógom primeranú odbornú prípravu a podporu, pokiaľ ide o účinné zvládanie výziev a príležitostí, a podporovať výmenu osvedčených postupov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nabáda členské štáty a národné agentúry, aby pracovníkom programu Erasmus+ ponúkali viac vzdelávacích seminárov s cieľom realizovať projekty, vypracovať inkluzívne metódy a hľadať nové spôsoby, ako osloviť budúcich príjemcov programu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia, členské štáty a národné agentúry poskytovali lepšiu podporu organizáciám na miestnej úrovni vo všetkých oblastiach vrátane komunitných a menších organizácií, najmä v najvzdialenejších regiónoch, na ostrovoch a v odľahlých, horských, vidieckych a v menej prístupných oblastiach, a aby zabezpečili spravodlivé rozdelenie zdrojov a projektov v každom členskom štáte; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podčiarkuje význam poskytovania dostatočnej finančnej a materiálnej podpory zamestnancom v národných agentúrach a organizáciách kľúčových zainteresovaných strán okrem ďalšieho vzdelávania a odborných znalostí, aby mohli spolupracovať s účastníkmi, ich rodinami a príjemcami, čím sa zlepší prístup, úspech a vplyv projektov a zároveň sa zabezpečí hladký priebeh mobility a projektov; konštatuje, že národné agentúry v členských štátoch môžu poskytnúť významnú pomoc tým, že identifikujú potreby organizácií a inštitúcií v tejto oblasti a poskytnú potrebnú podporu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | berie na vedomie pozitívny vplyv krátkodobej mobility školákov pri prekonávaní duševných a psychosociálnych prekážok a žiada Komisiu a národné agentúry, aby podporovali projekty mobility zamerané na deti a dospievajúcich; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby organizovali cielené informačné kampane online aj offline s cieľom zvýšiť informovanosť a dosah medzi občanmi o prínosoch programu Erasmus+ prostredníctvom spolupráce s médiami a sociálnymi médiami vo verejných vzdelávacích zariadeniach, ako sú knižnice, školy a univerzity; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žiada všetky národné agentúry, aby vymenovali špecializovaných úradníkov pre začlenenie a rozmanitosť s cieľom osloviť priamo vzdelávajúce sa osoby so špeciálnymi potrebami a/alebo s nedostatkom príležitostí; v tejto súvislosti vyzýva organizácie, ktoré boli vybrané na vykonávanie opatrení programu Erasmus+, aby určili špecializované kontaktné osoby pre osoby s nedostatkom príležitostí, a pripomína, že informácie o podporných službách pre ľudí so špeciálnymi potrebami musia byť jasné, aktuálne, úplné a ľahko prístupné; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu, aby zlepšila usmernenia pre vnútroštátne politiky, ktoré umožnia lepšiu účasť vzdelávajúcich sa osôb so zdravotnými problémami, kultúrnymi rozdielmi a ekonomickými, geografickými a sociálnymi prekážkami, a aby sledovala ich vykonávanie a podávala o ňom správy; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podporuje všetky iniciatívy EÚ zamerané na uľahčenie mobility študentov, ako je mobilná aplikácia Erasmus+, „bezpapierový Erasmus“ a európska študentská karta; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť užšieho prepojenia programu Erasmus+ a iných programov a podporila medziodvetvovú spoluprácu vrátane programu Interrail s cieľom podporiť väčšie začlenenie a rovnosť, ktoré zlepšia prístup k lepším a ekologickejším druhom mobility, a to najmä osobám s nedostatkom príležitostí; vyzýva Komisiu, aby tiež zvýšila inkluzívnosť iniciatívy DiscoverEU a umožnila zapojenie väčšieho počtu ľudí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že osobitná pozornosť by sa mala venovať jazykovým kompetenciám, najmä v prípade účastníkov s nedostatkom príležitostí; vyzýva preto na cielenú a skupinovú podporu jazykového vzdelávania v rámci prípravy na mobilitu a trvá na tom, aby sa táto podpora neobmedzovala len na online kurzy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uznáva dôležitú úlohu, ktorú zohráva centrum SALTO (podpora, možnosti pokročilého vzdelávania a odbornej prípravy) pre začleňovanie a rozmanitosť pri vykonávaní opatrení na začleňovanie v rámci časti programu Erasmus+ zameranej na mládež, a konštatuje, že rozšírenie stratégií začleňovania na zložku Vzdelávanie a odborná príprava v súčasnom programovom období sa bude musieť pozorne sledovať, pretože cieľové skupiny sú odlišné; zdôrazňuje, že je potrebné, aby národné agentúry užšie spolupracovali s agentúrami zamestnania a inými zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania dospelých s cieľom uľahčiť integráciu dospelých vzdelávajúcich sa osôb do programu Erasmus+ na roky 2021 – 2027; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom spoľahlivých kvantitatívnych aj kvalitatívnych údajov o účasti ľudí s nedostatkom príležitostí na programe Erasmus+, keďže na základe týchto údajov by bolo možné určiť skupiny, na ktoré by sa mali opatrenia na začleňovanie zameriavať; zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť systémy hodnotenia, ktoré by umožňovali získať jasné štatistické údaje a primerane posúdiť ďalšie problematické otázky, s cieľom vytvoriť nástroj na správu a riadenie pre opatrenia zamerané na začleňovanie, a to pomocou metód, ktoré rešpektujú právne predpisy v oblasti ochrany súkromia a údajov a nevytvárajú neprimeranú administratívnu záťaž pre organizácie a účastníkov; potvrdzuje, že je potrebné viac budovať kapacity zamestnancov v oblasti ukazovateľov a monitorovacích systémov pre začlenenie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že počas súčasného programového obdobia treba viac financovať výskumu a štúdií o začlenení na úrovni celej EÚ s cieľom posúdiť vplyv opatrení prijatých národnými agentúrami a zainteresovanými stranami pri zapájaní organizácií a ľudí s obmedzenými príležitosťami; zdôrazňuje, že je dôležité viesť záznamy a štatistiky, ktoré by mali slúžiť ako základ pre konzultácie o budúcich programoch; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žiada, aby sa zohľadnili špeciálne potreby osôb so zdravotným postihnutím s cieľom uľahčiť ich účasť na programe tým, že sa im ponúkne hybridná mobilita ako príprava na obdobie mobility, dostanú možnosť byť sprevádzaní a budú mať k dispozícii vhodné a dostupné ubytovanie a špecializované podporné služby podľa ich potrieb; zdôrazňuje, že je potrebné zhromažďovať ich spätnú väzbu po období mobility v záujme zlepšenia účasti budúcich príjemcov; zdôrazňuje potrebu osobitnej podpory, poradenstva a nástrojov, ktoré osobám so zdravotným postihnutím umožnia prihlásiť sa a zapojiť sa do programu Erasmus+; pripomína, že aj sprevádzajúce osoby by mali mať prístup k finančným prostriedkom a grantom, aby sa mohli zúčastňovať na programe mobility; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje význam programu Erasmus+ pri presadzovaní hodnôt tolerancie a rozmanitosti; vyzýva Komisiu, aby vytvorila synergie medzi akčným plánom EÚ proti rasizmu a programom Erasmus+ s cieľom riešiť osobitné potreby a bojovať proti rasizmu vo všetkých jeho formách; |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta vypracovanie projektov programu Erasmus+ zameraných na zlepšenie rodovej rovnosti a začlenenie žien do všetkých oblastí vzdelávania, najmä v oblasti vedy, techniky, inžinierstva, umenia a matematiky (STEAM), a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vo svojich politikách a opatreniach naďalej zdôrazňovali rodovú rovnosť; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta projekty, ktoré podporujú a zvyšujú informovanosť o sexuálnej rozmanitosti a podporujú rešpektovanie LGBTIQ+ osôb, a vyzýva Komisiu, aby vytvorila skutočné prepojenie medzi stratégiou EÚ pre rovnosť LGBTIQ osôb a programom Erasmus+; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje potrebu cielených riešení a prístupu založeného na potrebách, pokiaľ ide o príležitosti mobility týkajúce sa vzdelávania pre ľudí z marginalizovaných skupín, s cieľom zvýšiť ich účasť na programe a zabezpečiť im primeranú podporu, pričom treba mať na pamäti, že finančné a inštitucionálne prekážky zostávajú jednou z najväčších prekážok ich účasti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žiada Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že všetky relevantné informácie týkajúce sa programu Erasmus+ budú prístupné pre osoby so zdravotným postihnutím, najmä prostredníctvom prispôsobených a bezbariérových online nástrojov vo všetkých európskych jazykoch; pripomína, že procesy plánovania a hodnotenia by mali byť bezbariérové; víta zavedenie „Dní programu Erasmus“ a zdôrazňuje význam úlohy bývalých účastníkov programu Erasmus+ a sietí absolventov pri širokej propagácii programu, pričom toto podujatie slúži ako prípadné jednotné kontaktné miesto pre všetky budúce vzdelávajúce sa osoby; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žiada členské štáty, aby zhodnotili svoje súčasné politiky a prijali cielené programy a opatrenia pre vzdelávajúce sa osoby s nedostatkom príležitostí a so špeciálnymi potrebami zo všetkých vekových skupín a prostredí s cieľom zvýšiť účasť na programe Erasmus+, najmä z hľadiska mobility, a podporiť výmenu osvedčených postupov v tejto oblasti; berie na vedomie kľúčovú úlohu národných agentúr a dobrovoľníckych organizácií pri podpore tohto procesu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje pozitívny vplyv programu Erasmus+ v tretích krajinách ako faktora posilňujúceho európsky integračný proces a viditeľnosť EÚ; zdôrazňuje potrebu silnejších partnerstiev a väčšej inkluzívnosti projektov v rámci programu Erasmus+ v pridružených krajinách a iných oprávnených krajinách, najmä na západnom Balkáne a vo východnom a v južnom susedstve; vyzýva Komisiu, aby uľahčila medzinárodné digitálne aj osobné konzultácie medzi národnými agentúrami v členských štátoch a zúčastnených krajinách v záujme výmeny osvedčených postupov; konštatuje, že to ešte viac posilní ich spoluprácu a umožní im to realizovať nové riešenia, nápady a poznatky získané v praxi, čo zvýši počet účastníkov programu Erasmus+; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje potrebu poskytnúť programu Erasmus+ väčšiu flexibilitu v prípade krízy, ako možno vidieť od začiatku vojny na Ukrajine; víta opatrenia oznámené Komisiou, ktoré umožňujú ukrajinským študentom a pedagogickým pracovníkom postihnutým vojnou pokračovať vo vzdelávaní a v odbornej činnosti na Ukrajine a v ktoromkoľvek z členských štátov; žiada, aby sa ukrajinským študentom poskytla väčšia pomoc a aby sa zabezpečila ďalšia podpora pre inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a akademickú obec na Ukrajine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím vlády Spojeného kráľovstva nezúčastňovať sa na programe Erasmus+ v súčasnom programovom období po vystúpení z Európskej únie, čo predstavuje stratu príležitostí pre mladých ľudí v EÚ aj v Spojenom kráľovstve; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že je dôležité podporovať mobilitu študentov odborného vzdelávania a prípravy (OVP) s cieľom osloviť mladých ľudí zo všetkých prostredí, a s uspokojením berie na vedomie väčšie príležitosti na ich dlhodobú mobilitu, ktoré vznikli v programovom období 2014 – 2020; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby využili Európsky rok mládeže a súvisiace podujatia na účinnú podporu príležitostí, ktoré ponúka program Erasmus+, najmä pre ľudí s nedostatkom príležitostí a osoby zo znevýhodneného prostredia, s cieľom zabezpečiť, aby mal Európsky rok mládeže účinný vplyv, najmä pokiaľ ide o životné podmienky, vzdelávacie príležitosti a demokratickú účasť mladých ľudí; vyjadruje poľutovanie nad rozpočtom vyčleneným pre Európsky rok mládeže, ktorý nepostačuje na pokrytie potrieb tejto iniciatívy; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripomína, že je kľúčovo dôležité zabezpečiť automatické uznávanie kvalifikácií a období vzdelávania v kontexte európskeho vzdelávacieho priestoru ako doplnkového nástroja na dosiahnutie plnej účinnosti opatrení zameraných na začleňovanie v rámci programov Erasmus+ a Európsky zbor solidarity; |
| --- | --- |

34.

| 35. | víta skutočnosť, že Komisia nedávno prijala rámec opatrení na roky 2021 – 2027 zameraný na zvýšenie rozmanitosti a začlenenia v súčasných programoch Erasmus+ a Európsky zbor solidarity, a vyzýva Komisiu, aby pozorne monitorovala budúce vnútroštátne vykonávanie tohto rámca a každoročne informovala Európsky parlament; zdôrazňuje, že úplná implementácia špecializovaného rámca opatrení zameraných na začleňovanie môže slúžiť ako užitočná skúsenosť a referencia pre iné programy EÚ, ktoré majú priamy vplyv na životy občanov, ako sú program Kreatívna Európa a program Občania, rovnosť, práva a hodnoty; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.2.2013, s. 50.

(2)  Ú. v. EÚ L 189, 28.5.2021, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 428, 13.12.2017, s. 10.

(4)  Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22.

(5)  Ú. v. EÚ C 385, 22.9.2021, s. 2.

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/63

---

P9_TA(2022)0266

Správa o Čiernej Hore za rok 2021

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o správe Komisie o Čiernej Hore za rok 2021 (2021/2247(INI))

(2023/C 32/08)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Čiernohorskou republikou na strane druhej (1), ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Čiernohorskou republikou na strane druhej (1), ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2010,

| — | so zreteľom na žiadosť Čiernej Hory o členstvo v Európskej únii z 15. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť Čiernej Hory o členstvo v Európskej únii z 15. decembra 2008,

| — | so zreteľom na stanovisko Komisie z 9. novembra 2010 k žiadosti Čiernej Hory o členstvo v Európskej únii (COM(2010)0670), na rozhodnutie Európskej rady z 16. – 17. decembra 2010 udeliť Čiernej Hore štatút kandidátskej krajiny a na rozhodnutie Európskej rady z 29. júna 2012 začať prístupové rokovania EÚ s Čiernou Horou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Komisie z 9. novembra 2010 k žiadosti Čiernej Hory o členstvo v Európskej únii (COM(2010)0670), na rozhodnutie Európskej rady z 16. – 17. decembra 2010 udeliť Čiernej Hore štatút kandidátskej krajiny a na rozhodnutie Európskej rady z 29. júna 2012 začať prístupové rokovania EÚ s Čiernou Horou,

| — | so zreteľom na pristúpenie Čiernej Hory k NATO 5. júna 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pristúpenie Čiernej Hory k NATO 5. júna 2017,

| — | so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. – 20. júna 2003, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne, ktoré sa konalo 19. – 20. júna 2003,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie vydané na samite EÚ – západný Balkán 17. mája 2018 a na agendu priorít zo Sofie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie vydané na samite EÚ – západný Balkán 17. mája 2018 a na agendu priorít zo Sofie,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo Záhrebu vydané na samite EÚ – západný Balkán 6. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo Záhrebu vydané na samite EÚ – západný Balkán 6. mája 2020,

| — | so zreteľom na Brdské vyhlásenie vydané na samite EÚ – západný Balkán 6. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Brdské vyhlásenie vydané na samite EÚ – západný Balkán 6. októbra 2021,

| — | so zreteľom na samit v Sofii 10. novembra 2020, vyhlásenie vedúcich predstaviteľov krajín západného Balkánu o spoločnom regionálnom trhu z 9. novembra 2020 a vyhlásenie zo Sofie o zelenej agende pre západný Balkán z 10. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit v Sofii 10. novembra 2020, vyhlásenie vedúcich predstaviteľov krajín západného Balkánu o spoločnom regionálnom trhu z 9. novembra 2020 a vyhlásenie zo Sofie o zelenej agende pre západný Balkán z 10. novembra 2020,

| — | so zreteľom na berlínsky proces, ktorý sa začal 28. augusta 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na berlínsky proces, ktorý sa začal 28. augusta 2014,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnenie procesu pristúpenia – Dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre krajiny západného Balkánu (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnenie procesu pristúpenia – Dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre krajiny západného Balkánu (COM(2020)0057),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2020 s názvom Hospodársky a investičný plán pre západný Balkán (COM(2020)0641),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1529 z 15. septembra 2021, ktorým sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1529 z 15. septembra 2021, ktorým sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (2),

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov 01/2022 z 10. januára 2022 s názvom Podpora EÚ pre právny štát na západnom Balkáne: napriek úsiliu zásadné problémy pretrvávajú, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov 01/2022 z 10. januára 2022 s názvom Podpora EÚ pre právny štát na západnom Balkáne: napriek úsiliu zásadné problémy pretrvávajú,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 19. októbra 2021 s názvom Oznámenie z roku 2021 o politike rozširovania EÚ (COM(2021)0644) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Čiernej Hore za rok 2021 (SWD(2021)0293), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 19. októbra 2021 s názvom Oznámenie z roku 2021 o politike rozširovania EÚ (COM(2021)0644) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Správa o Čiernej Hore za rok 2021 (SWD(2021)0293),

| — | so zreteľom na prehľad a hodnotenie krajiny zamerané na program hospodárskej reformy Čiernej Hory, ktoré v júli 2021 uverejnila Komisia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prehľad a hodnotenie krajiny zamerané na program hospodárskej reformy Čiernej Hory, ktoré v júli 2021 uverejnila Komisia,

| — | so zreteľom na spoločné závery dialógu o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom, ktoré 12. júla 2021 prijala Rada, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné závery dialógu o hospodárskych a finančných otázkach medzi EÚ a západným Balkánom a Tureckom, ktoré 12. júla 2021 prijala Rada,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii (COM(2020)0315),

| — | so zreteľom na piate zasadnutie konferencie o pristúpení s Čiernou Horou na úrovni zástupcov 30. júna 2020 v Bruseli, na ktorom sa otvorili rokovania o poslednej skúmanej kapitole, a to kapitole 8 (politika hospodárskej súťaže), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na piate zasadnutie konferencie o pristúpení s Čiernou Horou na úrovni zástupcov 30. júna 2020 v Bruseli, na ktorom sa otvorili rokovania o poslednej skúmanej kapitole, a to kapitole 8 (politika hospodárskej súťaže),

| — | so zreteľom na medzivládnu konferenciu EÚ – Čierna Hora o pristúpení, ktorá sa konala 22. júna 2021 a 13. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medzivládnu konferenciu EÚ – Čierna Hora o pristúpení, ktorá sa konala 22. júna 2021 a 13. decembra 2021,

| — | so zreteľom na stanoviská Benátskej komisie z marca a mája 2021 k revidovaným návrhom zmien zákona o štátnej prokuratúre a na jej predchádzajúce stanoviská, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Benátskej komisie z marca a mája 2021 k revidovaným návrhom zmien zákona o štátnej prokuratúre a na jej predchádzajúce stanoviská,

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (3),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o tejto krajine,

| — | so zreteľom na vyhlásenie a odporúčania, ktoré 2. decembra 2021 prijal Parlamentný výbor pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Čierna Hora na svojej 20. schôdzi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie a odporúčania, ktoré 2. decembra 2021 prijal Parlamentný výbor pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Čierna Hora na svojej 20. schôdzi,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie z druhého samitu Európskeho parlamentu a predsedov parlamentov krajín západného Balkánu z 28. júna 2021, ktorý zvolal predseda Európskeho parlamentu spolu s vedúcimi predstaviteľmi parlamentov krajín západného Balkánu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie z druhého samitu Európskeho parlamentu a predsedov parlamentov krajín západného Balkánu z 28. júna 2021, ktorý zvolal predseda Európskeho parlamentu spolu s vedúcimi predstaviteľmi parlamentov krajín západného Balkánu,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2021 o správach Komisie o Čiernej Hore za roky 2019 a 2020 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2021 o správach Komisie o Čiernej Hore za roky 2019 a 2020 (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2021 o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti na západnom Balkáne (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2021 o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti na západnom Balkáne (5),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0151/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0151/2022),

| A. | keďže každá krajina zapojená do procesu rozširovania sa posudzuje na základe vlastných zásluh a vykonávanie potrebných reforiem, najmä v oblasti právneho štátu, určuje harmonogram a pokrok pristúpenia; |
| --- | --- |

A.

keďže každá krajina zapojená do procesu rozširovania sa posudzuje na základe vlastných zásluh a vykonávanie potrebných reforiem, najmä v oblasti právneho štátu, určuje harmonogram a pokrok pristúpenia;

| B. | keďže Čierna Hora je vo svojom procese rokovaní najpokročilejšou z kandidátskych krajín, pričom otvorila všetkých 33 skúmaných kapitol z acquis EÚ a predbežne uzatvorila tri kapitoly; |
| --- | --- |

B.

keďže Čierna Hora je vo svojom procese rokovaní najpokročilejšou z kandidátskych krajín, pričom otvorila všetkých 33 skúmaných kapitol z acquis EÚ a predbežne uzatvorila tri kapitoly;

| C. | keďže 80 % jej občanov podporuje budúce členstvo krajiny v EÚ; |
| --- | --- |

C.

keďže 80 % jej občanov podporuje budúce členstvo krajiny v EÚ;

| D. | keďže obdobie po voľbách v roku 2020 bolo poznačené vyhrotenými vzťahmi medzi novou vládnucou väčšinou a opozíciou, ako aj v rámci vládnucej väčšiny; keďže bojkoty a nedostatočné konštruktívne zapojenie všetkých parlamentných aktérov bránili rozhodovaniu v parlamente; |
| --- | --- |

D.

keďže obdobie po voľbách v roku 2020 bolo poznačené vyhrotenými vzťahmi medzi novou vládnucou väčšinou a opozíciou, ako aj v rámci vládnucej väčšiny; keďže bojkoty a nedostatočné konštruktívne zapojenie všetkých parlamentných aktérov bránili rozhodovaniu v parlamente;

| E. | keďže počas medzivládnej konferencie 22. júna 2021 Čierna Hora prijala revidovanú metodiku rozširovania založenú na tematických klastroch rokovacích kapitol a postupné zavádzanie jednotlivých politík a programov EÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže počas medzivládnej konferencie 22. júna 2021 Čierna Hora prijala revidovanú metodiku rozširovania založenú na tematických klastroch rokovacích kapitol a postupné zavádzanie jednotlivých politík a programov EÚ;

| F. | keďže Európska únia je najväčším obchodným partnerom Čiernej Hory a v roku 2020 predstavovala 38 % celkového vývozu a 44 % celkového dovozu; keďže EÚ je najväčším poskytovateľom finančnej pomoci Čiernej Hore a keďže Čierna Hora využíva predvstupovú pomoc v rámci IPA, ktorej celková suma v rokoch 2007 až 2020 dosiahla 504,9 milióna EUR; |
| --- | --- |

F.

keďže Európska únia je najväčším obchodným partnerom Čiernej Hory a v roku 2020 predstavovala 38 % celkového vývozu a 44 % celkového dovozu; keďže EÚ je najväčším poskytovateľom finančnej pomoci Čiernej Hore a keďže Čierna Hora využíva predvstupovú pomoc v rámci IPA, ktorej celková suma v rokoch 2007 až 2020 dosiahla 504,9 milióna EUR;

| G. | keďže EÚ nepretržite preukazuje, že je odhodlaná poskytnúť krajinám západného Balkánu európsku perspektívu, a zmobilizovala 3,3 miliardy EUR na riešenie bezprostrednej zdravotnej krízy a zmiernenie hospodárskych a sociálnych dôsledkov pandémie spôsobenej ochorením COVID-19; |
| --- | --- |

G.

keďže EÚ nepretržite preukazuje, že je odhodlaná poskytnúť krajinám západného Balkánu európsku perspektívu, a zmobilizovala 3,3 miliardy EUR na riešenie bezprostrednej zdravotnej krízy a zmiernenie hospodárskych a sociálnych dôsledkov pandémie spôsobenej ochorením COVID-19;

| H. | keďže pomoc v rámci IPA III je založená na prísnej podmienenosti a stanovuje moduláciu a pozastavenie pomoci, ak dôjde k poľaveniu v oblasti demokracie, ľudských práv a právneho štátu; |
| --- | --- |

H.

keďže pomoc v rámci IPA III je založená na prísnej podmienenosti a stanovuje moduláciu a pozastavenie pomoci, ak dôjde k poľaveniu v oblasti demokracie, ľudských práv a právneho štátu;

| I. | keďže Čierna Hora je vystavená zahraničnému zasahovaniu a škodlivým dezinformačným kampaniam pochádzajúcim z Ruska a iných krajín; |
| --- | --- |

I.

keďže Čierna Hora je vystavená zahraničnému zasahovaniu a škodlivým dezinformačným kampaniam pochádzajúcim z Ruska a iných krajín;

Záväzok k rozšíreniu

| 1. | víta pretrvávajúci záväzok Čiernej Hory k európskej integrácii a neochvejnú podporu jej občanov, pokiaľ ide o členstvo v EÚ; zdôrazňuje, že pokrok v rokovaniach naďalej závisí od splnenia predbežných kritérií v oblasti právneho štátu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že všetkých 33 skúmaných kapitol bolo otvorených, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že od roku 2017 žiadna z nich nebola uzavretá, čo spomaľuje pozitívne výsledky Čiernej Hory a jej postavenie ako krajiny západného Balkánu, ktorá smerom k pristúpeniu k EÚ urobila najväčší pokrok; víta skutočnosť, že Čierna Hora prijala revidovanú metodiku rozširovania; nabáda Čiernu Horu, aby sa naďalej osobitne zameriavala na splnenie zostávajúcich predbežných kritérií v kapitolách 23 a 24 a následne na uzavretie kapitol; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opakuje, že pre reformy súvisiace s EÚ je potrebná politická angažovanosť naprieč stranami a fungujúca parlamentná demokracia, a požaduje konštruktívny a inkluzívny politický dialóg a záväzok všetkých parlamentných strán prekonať súčasnú polarizovanú politickú atmosféru a posilniť fungovanie a koordináciu štátnych inštitúcií v záujme dosiahnutia politickej stability a pokračovania v zásadnom pokroku v kľúčových reformách súvisiacich s EÚ, najmä pokiaľ ide o volebné a súdne reformy a boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | berie na vedomie vyslovenie nedôvery vláde 4. februára 2022 a následné odvolanie predsedu parlamentu a spolupredsedu Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Čierna Hora; berie na vedomie, že prezident Čiernej Hory vymenoval predsedu strany URA za dezignovaného predsedu vlády povereného zostavením vlády; |
| --- | --- |

4.

| 5. | oceňuje vytvorenie novej menšinovej vlády zloženej z proeurópskych strán, čo je obzvlášť vítané s ohľadom na nedávnu ruskú inváziu na Ukrajinu a neustály vplyv proruských politických strán a naratívov v krajine; víta zvolenie nového predsedu parlamentu a požaduje čo najskoršie vymenovanie spolupredsedu Parlamentného výboru pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Čierna Hora; domnieva sa, že politické odhodlanie novej vlády by mohlo pomôcť urýchliť veľmi potrebný reformný proces, čo by odrážalo prácu Čiernej Hory v oblasti európskych hodnôt a vôľu prevažnej väčšiny čiernohorských občanov vstúpiť do Európskej únie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | požaduje obnovenie inkluzívneho dialógu medzi všetkými parlamentnými stranami a príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom vybudovať silnú proeurópsku a demokratickú platformu, ktorá dokáže zabezpečiť potrebnú stabilitu a obmedziť politickú polarizáciu a radikalizáciu v súlade s ústavou, dodržiavaním demokratických procesov, noriem a štandardov a proeurópskymi ambíciami prevažnej väčšiny občanov Čiernej Hory; |
| --- | --- |

6.

| 7. | berie na vedomie protesty proti možnému vytvoreniu menšinovej vlády organizované Demokratickým frontom a Demokratickou Čiernou Horou; vyzýva všetky politické strany, aby vyjadrili svoje názory v rámci inštitucionalizovaných demokratických postupov a aby sa zdržali stupňovania napätia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dôrazne odsudzuje podporu, ktorú demonštranti a niektorí politickí lídri vyjadrili Ruskej federácii v deň začiatku ruskej agresie proti Ukrajine, ale berie na vedomie relatívne malý rozsah týchto demonštrácií; pripomína pretrvávajúci a trvalý záujem Ruska o destabilizáciu krajiny a celého regiónu západného Balkánu a o jeho odklonenie od európskej cesty prostredníctvom šírenia manipulatívnych dezinformácií a ovplyvňovania štátnych a neštátnych subjektov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | berie na vedomie skutočnosť, že práca sa po dlho očakávanej finalizácii vymenovaní do administratívnych štruktúr v oblasti právneho štátu zintenzívnila; vyjadruje poľutovanie nad tým, že kľúčové pozície v rokovacích štruktúrach zostávajú dlhodobo neobsadené; berie na vedomie úsilie o konsolidáciu a zlepšenie rokovacej štruktúry v roku 2021; naliehavo vyzýva orgány, aby čo najskôr obnovili plne funkčnú rokovaciu štruktúru; konštatuje, že po oneskorenom vymenovaní kľúčových vyjednávačov a vedúcich pracovných skupín musia nasledovať ďalšie kroky na zachovanie prístupového procesu ako politickej priority; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta pokračujúce a úplné zosúlaďovanie Čiernej Hory so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ, čo zahŕňa aj odsúdenie ruskej invázie na Ukrajinu a plnú podporu najnovším sankciám EÚ voči Rusku vrátane zákazu ruských preletov jej vzdušným priestorom a využívania jej letísk, zákazu transakcií s ruskou centrálnou bankou a zákazu ruských propagandistických médií Russia Today a Sputnik; nabáda Komisiu, aby zvážila hospodársku a finančnú pomoc EÚ krajinám západného Balkánu, ktoré sa pripojili k sankciám EÚ voči Rusku, s cieľom zmierniť dôsledky vyvíjajúcej sa krízy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta skutočnosť, že Čierna Hora prijala vlastný mechanizmus dočasnej ochrany pre osoby utekajúce z Ukrajiny, ktorý im udeľuje právo zdržiavať sa v krajine jeden rok, a víta príspevok Čiernej Hory k humanitárnej pomoci Ukrajine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | požaduje zhabanie majetku osôb, na ktoré čiernohorské orgány uvalili sankcie, a zaistenie toho, aby sa krajina nestala bezpečnou zónou na ukrývanie majetku ruských oligarchov, ktorým hrozia medzinárodné sankcie; nabáda vládu, aby naďalej prijímala kroky potrebné na umožnenie príslušným vnútroštátnym orgánom prijímať nevyhnutné rozhodnutia na vykonávanie prijatých sankcií; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta aktívnu účasť Čiernej Hory na misiách a operáciách v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ a na ďalších medzinárodných misiách; zdôrazňuje význam strategickej aliancie Čiernej Hory s EÚ a NATO; odsudzuje pokusy vo vládnom, bezpečnostnom a vojenskom sektore spochybniť jej strategickú orientáciu; nabáda čiernohorské orgány, aby spolupracovali s EÚ aj NATO v oblasti odolnosti voči zahraničnému zasahovaniu, manipulatívnym zahraničným dezinformáciám a kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nabáda Čiernu Horu, aby čo najlepšie využila finančné prostriedky EÚ dostupné v rámci IPA III a hospodárskeho a investičného plánu pre západný Balkán s cieľom posilniť budovanie inštitúcií a podporiť hospodársky a demokratický rozvoj, najmä v oblasti právneho štátu, základných slobôd a blahobytu občanov; zdôrazňuje, že všetky investície musia byť v súlade s cieľmi Parížskej dohody a cieľmi EÚ v oblasti dekarbonizácie; naliehavo vyzýva Komisiu, aby pozorne monitorovala výkonnosť a zabezpečila systematické posudzovanie vplyvu financovania EÚ; |
| --- | --- |

14.

Demokracia a právny štát

| 15. | je hlboko znepokojený pretrvávajúcim politickým napätím medzi výkonnou a zákonodarnou mocou a v rámci nich, ako aj súčasným blokovaním parlamentných schôdzí, ktoré má priamy vplyv na rýchlosť a pokrok reforiem Čiernej Hory súvisiacich s EÚ a naďalej spomaľuje proces pristúpenia k EÚ; pripomína, že jediným spôsobom, ako ovplyvňovať rozhodovací proces v mene voličov, je zapájať sa do politických procesov; vyzýva zákonodarné a výkonné orgány, aby zlepšili koordináciu a uprednostňovali legislatívne iniciatívy zamerané na vykonávanie reforiem súvisiacich s EÚ; opakuje, že politická vôľa, široký dialóg naprieč stranami a funkčná parlamentná podpora, ako aj riadne fungovanie demokratických inštitúcií sú kľúčom k pokroku Čiernej Hory v prístupových rokovaniach; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta nedávne vymenovania členov najvyššieho súdu a odvolacieho súdu a nových členov prokurátorskej rady vrátane člena vybraného zo zástupcov MVO; vyjadruje znepokojenie nad celkovo nedostatočným pokrokom v reforme súdnictva vrátane stále nedoriešených vymenovaní v kľúčových nezávislých inštitúciách a súdnych orgánoch, a to aj čo sa týka vymenovaní nových sudcov ústavného súdu; nabáda čiernohorské orgány, aby prijali ďalšie kroky na posilnenie nezávislosti a fungovania súdnictva a ďalších orgánov presadzovania práva a aby v plnej miere vykonávali odporúčania Benátskej komisie týkajúce sa rizík politizácie prokurátorskej rady; nabáda na prijatie opatrení nadväzujúcich na odporúčania Skupiny štátov proti korupcii (GRECO) Rady Európy súvisiace so súdnictvom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby patrične zohľadnila osobitnú správu Európskeho dvora audítorov 01/2022 a vykonala jeho odporúčania, čo by znamenalo prispôsobiť svoje investície týkajúce sa právneho štátu na západnom Balkáne vrátane Čiernej Hory; vyzýva EÚ a krajiny západného Balkánu, aby vytvorili rámec na úspešnú spoluprácu medzi Európskou prokuratúrou (EPPO) a krajinami západného Balkánu s cieľom zabezpečiť, aby Európska prokuratúra mohla účinne vykonávať svoje právomoci v oblasti finančných prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | víta skutočnosť, že parlament Čiernej Hory prijal novelizovaný zákon o miestnej samospráve, ktorým sa stanovuje, že komunálne voľby v 14 obciach sa majú konať v ten istý deň; vyjadruje však poľutovanie nad nedávnym rozhodnutím vyhlásiť voľby v 12 obciach na iný dátum; znovu vyzýva Čiernu Horu, aby usporiadala miestne voľby v celej krajine súčasne s cieľom zaistiť väčšiu stabilitu demokracie, vyhnúť sa neustálym kampaniam a zmierniť napätú politickú klímu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konštatuje, že treba vyvinúť väčšie úsilie na harmonizáciu volebného právneho rámca a reguláciu všetkých kľúčových aspektov volieb prostredníctvom inkluzívneho procesu, a to v dostatočnom predstihu pred budúcimi voľbami; víta pokračovanie práce Výboru pre reformu volebných právnych predpisov napriek počiatočným prerušeniam a očakáva, že výbor bude dôsledne pracovať na dosiahnutí zmysluplnej reformy; konštatuje, že dialóg Jeana Monneta v Čiernej Hore by mohol krajine pomôcť pri budovaní konsenzu potrebného na podporu demokratickej parlamentnej kultúry; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je znepokojený prevládajúcou korupciou v krajine a naliehavo vyzýva Čiernu Horu, aby zintenzívnila trestnoprávnu reakciu na korupciu na vysokej úrovni a vytvorila podmienky na účinné a nezávislé fungovanie súdnych inštitúcií a nezávislých orgánov zaoberajúcich sa korupciou vrátane protikorupčnej agentúry a úradu špeciálnej prokuratúry, aby mohli pracovať účinne a bez politického ovplyvňovania v súlade s odporúčaniami skupiny GRECO; vyzýva čiernohorské orgány, aby začali dôkladné vyšetrovanie každého protiprávneho konania, ktoré odhalili dokumenty Pandora Papers; |
| --- | --- |

20.

| 21. | víta pokrok v boji proti organizovanej trestnej činnosti a v medzinárodnej policajnej spolupráci, najmä pokiaľ ide o zlepšenie prístupu orgánov presadzovania práva ku kľúčovým databázam a zvýšenie počtu vyšetrovateľov a expertov, ako aj nárast počtu vyšetrovaných a stíhaných prípadov organizovanej trestnej činnosti; nabáda čiernohorské orgány, aby pokračovali v náprave existujúcich nedostatkov pri riešení prípadov organizovanej trestnej činnosti a pri zaisťovaní a konfiškácii majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | víta konštruktívnu spoluprácu Čiernej Hory s orgánmi presadzovania práva EÚ, ako sú Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), Europol a Eurojust, ktoré pomáhajú Čiernej Hore pri riadení hraníc a boji proti cezhraničnej trestnej činnosti vrátane obchodovania so zbraňami, drogami, ľuďmi a boja proti terorizmu a extrémizmu; uvádza ako pozitívny príklad policajný zásah v Mojkovaci s cieľom bojovať proti nezákonnému obchodovaniu s cigaretami v Čiernej Hore a opakuje, že sú potrebné ďalšie opatrenia na boj proti pašovaniu drog a cigariet v krajine, najmä v slobodnom pásme prístavu Bar; |
| --- | --- |

22.

| 23. | víta prijatie stratégie v oblasti migrácie a reintegrácie navrátilcov v Čiernej Hore na obdobie 2021 – 2025; berie na vedomie, že plán spolupráce medzi Čiernou Horou a úradom Európskej únie pre azyl (EASO) bol podpísaný v decembri 2021; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyjadruje poľutovanie nad obmedzeným pokrokom pri vykonávaní reformy verejnej správy a požaduje, aby bol proces navrhovania novej stratégie reformy verejnej správy inkluzívny a transparentný; vyjadruje znepokojenie nad zmenami zákona o štátnych úradníkoch a štátnych zamestnancoch, ktoré obmedzili prijímanie štátnych úradníkov na základe zásluh a ich nezávislosť a ohrozili schopnosť Čiernej Hory udržať si zamestnancov so skúsenosťami s procesom pristúpenia k EÚ; zdôrazňuje potrebu systému prijímania štátnych úradníkov na základe zásluh a význam odpolitizovania verejnej služby; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta pozitívnu úlohu občianskej spoločnosti v Čiernej Hore a nabáda na ďalšie posilnenie jej zmysluplnej účasti na reformách a zabezpečenie funkčných mechanizmov konzultácií a spolupráce zlepšením právnych a inštitucionálnych rámcov krajiny, ako aj zaručením zapojenia nezávislých odborníkov, občianskej spoločnosti a miestnych zainteresovaných strán do kľúčových právnych predpisov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta prvé občianske zhromaždenie, ktoré 4. novembra 2021 zorganizoval parlament Čiernej Hory v spolupráci s Európskym parlamentom; víta aktívnu účasť občanov a ich angažovanosť, pokiaľ ide o navrhovanie protikorupčných politík; vyzýva čiernohorské orgány, aby prijali nadväzujúce opatrenia a vykonávali závery zhromaždenia týkajúce sa boja proti korupcii, a zdôrazňuje, že je dôležité pokračovať v tejto úspešnej činnosti aj v budúcnosti; |
| --- | --- |

26.

Dodržiavanie základných slobôd a ľudských práv

| 27. | berie na vedomie obmedzený pokrok v oblasti slobody prejavu; nabáda Čiernu Horu, aby zintenzívnila svoje úsilie v boji proti dezinformáciám, nenávistným prejavom, obťažovaniu na internete, politicky zaujatému podávaniu správ a zahraničnému vplyvu v čiernohorských médiách; zdôrazňuje význam výmeny najlepších postupov s členskými štátmi EÚ a NATO, ako aj nadviazania dialógu s občianskou spoločnosťou západného Balkánu a jej súkromným sektorom s cieľom včas identifikovať znepokojujúci vývoj a vypracovať vhodné a primerané protiopatrenia proti šíreniu manipulatívnych dezinformácií z tretích krajín s dôrazom na výskum a analýzu a začlenenie najlepších postupov v regióne; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby vybudovala infraštruktúru potrebnú na prijímanie opatrení na základe dôkazov ako reakciu na dezinformačné hrozby na západnom Balkáne; vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby zaujala proaktívnejší postoj so zameraním na zvýšenie dôveryhodnosti EÚ v regióne a na rozšírenie monitorovania pracovnej skupiny StratCom s cieľom sústrediť sa na cezhraničné dezinformačné hrozby pochádzajúce z krajín západného Balkánu a ich susedov; vyzýva Čiernu Horu, aby prijala rozhodné a systémové opatrenia na identifikáciu a rozloženie dezinformačných štruktúr; vyzýva politikov a verejných činiteľov, aby dôrazne odsúdili všetky posolstvá, ktorých cieľom je polarizovať spoločnosť a oslabiť dôveru v médiá a základné demokratické hodnoty; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že zber rozčlenených údajov týkajúcich sa rasizmu a homofóbnych/transfóbnych nenávistných prejavov a trestných činov je naďalej neoptimálny; pripomína závery monitorovacej správy Európskej komisie Rady Európy proti rasizmu a intolerancii (ECRI) z roku 2020, v ktorej sa uvádza, že predchádzajúce odporúčania neboli vykonané (6); pripomína pozíciu Parlamentu uvedenú v poslednom uznesení o Čiernej Hore, v ktorej sa požadovalo toto opatrenie, a nabáda orgány, aby ho vykonali (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyjadruje znepokojenie nad vysokým stupňom polarizácie v mediálnom prostredí, najmä nad rastúcim objemom zahraničných a domácich dezinformačných kampaní a kybernetických a hybridných hrozieb, okrem iného z Ruska a Číny, šíriacich etnicko-nacionalistické naratívy, ktoré majú negatívny vplyv na demokratické procesy v krajine, a tým ohrozujú jej európsku perspektívu; je znepokojený zvýšením verejného dlhu Čiernej Hory voči zahraničným finančným inštitúciám a spoločnostiam z autoritárskych tretích krajín; opakuje svoju podporu pripravenosti vlády uplatňovať sankcie EÚ voči ruským propagandistickým médiám; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje význam slobody a nezávislosti médií, kvalitného spravodajstva a zvyšovania mediálnej gramotnosti ako kľúčových faktorov v boji proti manipulatívnym dezinformáciám; vyzýva Čiernu Horu, členské štáty, ESVČ a delegáciu EÚ v Čiernej Hore, aby pokračovali v aktívnejších a účinnejších komunikačných a zviditeľňovacích kampaniach s cieľom zdôrazniť úlohu a význam pomoci EÚ v Čiernej Hore a bojovať proti dezinformáciám zameraným proti EÚ vrátane zriadenia regionálneho strategického komunikačného miesta na západnom Balkáne; víta záujem Čiernej Hory o spoluprácu s EÚ prostredníctvom akčného plánu pre demokraciu a dôležitú činnosť pracovnej skupiny ESVČ pre strategickú komunikáciu zameranú na západný Balkán; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva čiernohorské orgány, aby v úzkej spolupráci s príslušnými iniciatívami a programami EÚ a NATO podnikli konkrétne kroky na budovanie odolnosti a kybernetickej bezpečnosti krajiny vzhľadom na rastúci tlak spôsobený zasahovaním tretích krajín, ktorého cieľom je oslabiť jej štátnosť a prozápadnú orientáciu; víta novú stratégiu kybernetickej bezpečnosti Čiernej Hory na roky 2022 – 2026 a požaduje, aby bezodkladne napredoval legislatívny proces, ktorým sa zriadi agentúra pre kybernetickú bezpečnosť; |
| --- | --- |

32.

| 33. | dôrazne odsudzuje útoky na novinárov a ich obťažovanie a žiada, aby tieto činy boli vyšetrené a sankcionované a aby sa zaistili následné opatrenia na justičnej úrovni; víta zavedenie prísnejších trestov za vyhrážanie sa novinárom alebo útoky na nich prostredníctvom novelizácie Trestného zákona; vyzýva všetky politické strany, aby podnikli ďalšie kroky na zabezpečenie podmienok pre prácu nezávislých a slobodných médií vrátane podpory podávania správ vo verejnom záujme, transparentného financovania, spoločných regulačných noriem a bezpečného pracovného prostredia bez útokov a hrozieb; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta niektoré pozitívne kroky, ako napríklad vytvorenie ad hoc komisie pre monitorovanie násilia voči médiám, posilnenie právneho rámca s cieľom účinne chrániť novinárov a iných pracovníkov médií, revíziu zákonov o médiách a o redakčnej politike verejnoprávneho vysielateľa RTCG, ktorá sa stala pluralitnejšou, a verejné konzultácie o mediálnej stratégii na roky 2021 – 2025; zdôrazňuje význam nezávislosti čiernohorských regulačných orgánov pre médiá a verejnoprávneho vysielateľa a vyzýva na ďalšie úsilie o transformáciu RTCG na skutočnú verejnú službu a vo všeobecnosti o zlepšenie prístupu k informáciám; |
| --- | --- |

34.

| 35. | odsudzuje všetky násilné činy počas demonštrácií v Cetinje spojené s inauguráciou metropolitu čiernohorsko-prímorskej srbskej pravoslávnej cirkvi; odsudzuje zasahovanie Srbska v tejto súvislosti; požaduje náboženskú toleranciu v súlade s čiernohorskou ústavou a európskymi hodnotami a zásadami; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konštatuje, že zahraničné zasahovanie sa môže uskutočňovať aj prostredníctvom inštrumentalizácie náboženských inštitútov; odsudzuje snahy Ruska využiť etnické napätie na západnom Balkáne na rozdúchavanie konfliktov, rozdeľovanie komunít a šírenie manipulatívnych dezinformácií, čo by mohlo viesť k destabilizácii celého regiónu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | berie na vedomie ďalšie oneskorenie v sčítaní obyvateľov, domov a bytov v Čiernej Hore a očakáva, že sa uskutoční v priebehu tohto roka v súlade s normami EÚ a medzinárodnými normami, otvoreným a transparentným spôsobom, bez obáv zo zastrašovania, čo sa týka všetkých uznaných národnostných menšín; vyzýva orgány, aby sa vyhli akejkoľvek politizácii tohto procesu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | víta multietnickú identitu krajiny a požaduje jej ďalšiu podporu a rešpektovanie na všetkých úrovniach vrátane používaných jazykov, kultúrneho dedičstva a tradícií miestnych komunít, ako aj ochranu ich politických práv; zdôrazňuje potrebu chrániť všetky politické práva národnostných menšín, najmä preto, že niektoré z nich už nemajú zástupcov menšinových strán v parlamente Čiernej Hory; |
| --- | --- |

38.

| 39. | dôrazne odsudzuje slovné a fyzické útoky na všetky menšiny vrátane národnostných menšín a ich zastrašovanie; vyjadruje poľutovanie nad tým, že zraniteľné skupiny vrátane Rómov a Egypťanov sa naďalej stretávajú s mnohými formami diskriminácie a ťažkosťami pri uplatňovaní svojich práv; víta prijatie stratégie začleňovania Rómov a Egypťanov na roky 2021 – 2025, v ktorej sa venuje osobitná pozornosť protirómskemu zmýšľaniu, a nabáda orgány, aby ďalej zvyšovali úsilie v boji proti diskriminácii, zabezpečili spravodlivý prístup k vzdelávaniu, spravodlivosti, bývaniu, zdravotnej starostlivosti a trhu práce a prijali účinné opatrenia proti nenávistným prejavom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva čiernohorské orgány, aby uznali tradíciu a kultúrne dedičstvo chorvátskej komunity v multietnickej Kotorskej boke; so znepokojením berie na vedomie oznámenie o vysťahovaní do 15. apríla 2022, ktoré bolo doručené chorvátskemu národnému zhromaždeniu v Tivate; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poznamenáva, že rodovo podmienené násilie a násilie páchané na deťoch stále vyvolávajú vážne obavy a že tento problém sa počas pandémie COVID-19 ešte zhoršil; požaduje zlepšenie špecializovaných podporných služieb pre ženy, znevýhodnené skupiny a obete domáceho násilia a vyzýva Čiernu Horu, aby na tento účel poskytla primerané finančné prostriedky, a to aj organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré takúto podporu poskytujú; víta návrh zaviesť prísnejšie tresty za násilie páchané na ženách a deťoch; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naliehavo vyzýva čiernohorské orgány, aby dôsledne uplatňovali normy Istanbulského dohovoru, zaviedli kampane na zvyšovanie povedomia verejnosti, nabádali na nahlasovanie domáceho násilia za bezpečných podmienok a zvýšili počet dobre vyškolených a rodovo citlivých príslušníkov orgánov presadzovania práva a sudcov s cieľom zabezpečiť riadne vyšetrovanie a stíhanie takýchto trestných činov; naliehavo vyzýva čiernohorské orgány, aby zaviedli účinné opatrenia proti sexuálnemu obťažovaniu, a to aj na pracovisku; je naďalej znepokojený častými nenávistnými prejavmi a sexizmom zameraným na ženy v politike a vo verejnom živote a vyzýva na prijatie právnych a politických opatrení na podporu politickej účasti žien; |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta zriadenie Rady pre práva dieťaťa; zdôrazňuje potrebu ďalšieho zlepšenia zaobchádzania s deťmi v občianskych súdnych konaniach a súdnictva zohľadňujúceho potreby detí; vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou ochranou obetí, najmä žien a detí, a to aj počas súdnych konaní týkajúcich sa práva starostlivosti a po nich; vyzýva všetky štátne orgány, aby k tejto otázke pristupovali systematicky na základe najvyšších noriem ochrany a podpory a najlepších európskych postupov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | víta pokrok v oblasti ochrany a presadzovania práv LGBTIQ osôb a prvé registrované partnerstvo osôb rovnakého pohlavia v júli 2021, ako aj pokojnú organizáciu pochodu Pride v roku 2021; vyzýva Čiernu Horu, aby pokračovala v harmonizácii a novelizácii ďalších právnych predpisov a interných predpisov, najmä pokiaľ ide o sociálne dávky a pobyt, s cieľom v plnej miere vykonávať právne predpisy o registrovanom partnerstve; požaduje ďalšie opatrenia proti nenávistným prejavom, sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii komunity LGBTIQ osôb a na zlepšenie ich prístupu k spravodlivosti, zamestnaniu, bývaniu a zdravotnej starostlivosti, okrem iného zabezpečením prístupu transrodových osôb k hormonálnej terapii a rešpektovaním ich fyzickej a duševnej integrity; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Čiernu Horu, aby náležite zapojila občiansku spoločnosť LGBTIQ do práce novej pracovnej skupiny pre právne uznanie rodu, ktorá by sa mala usilovať o právne uznanie rodu na základe sebaurčenia; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že osoby so zdravotným postihnutím naďalej čelia viacerým formám diskriminácie, ktoré ešte zhoršila pandémia ochorenia COVID-19, a že sa nedosiahol súlad vnútroštátnych právnych predpisov s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím; víta skutočnosť, že prebieha reforma národného systému určovania zdravotného postihnutia, a požaduje účinné vykonávanie stratégií na riešenie nedostatkov pri dodržiavaní práv osôb so zdravotným postihnutím naprieč sektormi a politikami vrátane zdravotnej starostlivosti a trhu práce a v rámci správnych a súdnych konaní; zdôrazňuje naliehavú potrebu stratégie deinštitucionalizácie; |
| --- | --- |

46.

Zmierenie a dobré susedské vzťahy

| 47. | oceňuje konštruktívnu úlohu Čiernej Hory v regionálnej spolupráci a víta realizáciu opatrení v rámci spoločného regionálneho trhu západného Balkánu; požaduje konkrétne opatrenia na nájdenie a realizáciu konečných a záväzných riešení dlhodobých dvojstranných sporov v konštruktívnom a susedskom duchu vrátane pohraničných sporov so susednými krajinami a otázok vymedzenia hraníc s Chorvátskom a so Srbskom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje, že celá regionálna hospodárska spolupráca na západnom Balkáne by mala byť inkluzívna a prijateľná pre všetkých šesť krajín, pričom by sa nadviazala spolupráca na rovnakom základe a zároveň posilnilo ďalšie zosúladenie s normami a acquis EÚ; v tejto súvislosti vyjadruje obozretný postoj k iniciatíve Otvorený Balkán, ktorá nezahŕňa všetkých šesť krajín, a vyjadruje presvedčenie, že by mala byť založená na pravidlách EÚ a mala by mať len pozitívny vplyv na proces integrácie do EÚ; |
| --- | --- |

48.

| 49. | víta zrušenie roamingových poplatkov medzi Čiernou Horou a piatimi ďalšími štátmi západného Balkánu od 1. júla 2021; naliehavo vyzýva vládu a Komisiu, aby rokovali o pláne, ktorý by viedol k rýchlemu zrušeniu roamingových poplatkov medzi Čiernou Horou a členskými štátmi EÚ; |
| --- | --- |

49.

| 50. | berie na vedomie pokračujúcu spoluprácu Čiernej Hory v rámci procesu Sarajevskej deklarácie; víta prijatie uznesenia o Srebrenici zo 17. júna 2021; víta historicky prvú účasť ministra zahraničných vecí Čiernej Hory na spoločnej spomienkovej slávnosti na počesť obetí tábora Morinj; konštatuje, že od roku 2006 sa konalo len osem súdnych procesov s vojnovými zločinmi a súdení boli iba páchatelia na nízkej úrovni; zdôrazňuje, že by sa nemalo tolerovať popieranie genocídy, štvavá rétorika ani glorifikovanie vojnových zločincov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naliehavo vyzýva Čiernu Horu, aby zintenzívnila svoje úsilie, pokiaľ ide o proaktívne prioritizovanie a trestanie vojnových zločinov a ich glorifikovania a objasňovanie osudov nezvestných osôb; pripomína, že je potrebné otvoriť archívy bývalých juhoslovanských tajných služieb a dodržiavať právne postupy na prenos príslušných spisov do čiernohorských štátnych archívov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva čiernohorské orgány, aby plne dodržiavali ustanovenia o nástupníctve bývalej Juhoslovanskej socialistickej federatívnej republiky, najmä čo sa týka vojenských prostriedkov; |
| --- | --- |

52.

Hospodárstvo

| 53. | vyjadruje znepokojenie nad pretrvávajúcou vysokou mierou nezamestnanosti, najmä medzi ženami a mladými ľuďmi, a naliehavo vyzýva orgány, aby zintenzívnili úsilie o zlepšenie ich prístupu na trh práce a riešili únik mozgov, rodové rozdiely v zamestnanosti a odmeňovaní a dostupnosť cenovo prístupnej starostlivosti o deti; opätovne zdôrazňuje potrebu lepšieho zosúladenia vzdelávacieho systému s trhom práce; berie na vedomie oživenie trhu práce a víta kroky na vykonávanie programu záruky pre mladých ľudí; |
| --- | --- |

53.

| 54. | berie na vedomie ohlásenie iniciatívy Europe Now, ktorej cieľom je dosiahnuť vyššiu životnú úroveň a konkurencieschopnejšie hospodárstvo prostredníctvom udržateľnejšieho a inkluzívnejšieho modelu hospodárskeho rastu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyjadruje obavy v súvislosti s udržateľnou makroekonomickou stabilitou a rastúcou zraniteľnosťou Čiernej Hory v dôsledku nárastu verejného dlhu, najmä voči Číne, a novej pôžičky vo výške 750 miliónov EUR, ktorú si vláda vzala bez konzultácie s parlamentom; víta úsilie vynaložené na zníženie tejto fiškálnej zraniteľnosti vrátane tej, ktorá sa týka Číny; vyzýva Komisiu, aby sa v ďalšej správe o krajine venovala makroekonomickej situácii a zraniteľnosti; konštatuje, že investície tretích krajín a zahraničných spoločností do strategických odvetví môžu predstavovať riziko vzniku neodôvodnenej hospodárskej závislosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | so znepokojením berie na vedomie negatívny vplyv pandémie COVID-19 na hospodárstvo Čiernej Hory; berie na vedomie povzbudivé náznaky hospodárskeho oživenia Čiernej Hory v roku 2021 po hlbokej recesii v roku 2020 a víta predpokladaný silný hospodársky rast Čiernej Hory; požaduje udržateľnejšie hospodárske a finančné plánovanie, ako aj včasnejšiu a konštruktívnejšiu reakciu s cieľom minimalizovať škody vzniknuté sociálnym skupinám v najzraniteľnejších situáciách v dôsledku pandémie; vyzýva vládu, aby v procese obnovy po pandémii usporiadala skutočný sociálny dialóg; |
| --- | --- |

56.

| 57. | víta vyplatenie 60 miliónov EUR z balíka makrofinančnej pomoci v súvislosti s ochorením COVID-19 zameraného na zmiernenie hospodárskeho vplyvu pandémie a udržanie makroekonomickej stability, ako aj mobilizáciu 14,2 miliardy EUR z IPA III na podporu partnerov zo západného Balkánu pri plnení požiadaviek na členstvo v Európskej únii; |
| --- | --- |

57.

| 58. | víta oznámenie o digitalizácii verejných služieb a rozvoji transakčných služieb elektronickej verejnej správy s cieľom posilniť hospodársku obnovu; vyzýva čiernohorskú vládu, aby presadzovala digitálne začlenenie všetkých sociálnych skupín, a podporuje rozvoj cielených preventívnych opatrení a stimulov na legalizáciu neformálnych podnikov a zamestnancov, pretože veľký neformálny sektor naďalej brzdí hospodársky a sociálny rozvoj v Čiernej Hore; |
| --- | --- |

58.

| 59. | víta podpísanie dohody o pridružení k programu Horizont Európa na roky 2021 – 2027; |
| --- | --- |

59.

| 60. | dôrazne odsudzuje tzv. systém zlatých pasov a vyjadruje poľutovanie nad jeho predĺžením do decembra 2022 napriek predchádzajúcim oznámeniam o jeho postupnom ukončení a bez širších konzultácií s príslušnými inštitúciami; naliehavo vyzýva Čiernu Horu, aby prijala viac opatrení na predchádzanie praniu špinavých peňazí; zdôrazňuje, že občianstvo za investície so sebou prináša bezpečnostné riziká a potenciál pre korupciu, pranie špinavých peňazí a daňové úniky; vyzýva Čiernu Horu, aby tento systém okamžite ukončila; so znepokojením konštatuje, že v období od decembra 2020 do roku 2022 bolo ruským štátnym príslušníkom udelených takmer 200 občianstiev; |
| --- | --- |

60.

Životné prostredie, energetika a doprava

| 61. | víta prijatie národného plánu adaptácie na zmenu klímy a nabáda Čiernu Horu, aby urýchlila reformy v súlade s rámcom politík EÚ v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a posilnila svoje vykonávacie postupy; vyzýva orgány, aby v tejto súvislosti čo najlepšie využili dostupnú predvstupovú pomoc EÚ s cieľom pokročiť k splneniu kritérií na uzavretie kapitoly 27 (Životné prostredie a zmena klímy); |
| --- | --- |

61.

| 62. | víta balík opatrení v oblasti čistej energie prijatý v novembri 2021; nabáda orgány, aby pokročili vo vypracúvaní svojho národného energetického a klimatického plánu, pričom sa zamerajú na udržateľné obnoviteľné zdroje energie a vyhnú sa novým investíciám do infraštruktúry založenej na zemnom plyne a uhlí, a aby ho predložili sekretariátu Energetického spoločenstva na účel vydania odporúčaní; vyzýva Čiernu Horu, aby zvýšila úsilie o obmedzenie strát v rozvodnej sieti elektrickej energie, diverzifikovala svoje obnoviteľné zdroje a znížila svoju závislosť od výroby elektriny s využitím vodnej energie, ktorá je z hľadiska klímy zraniteľná; víta pozastavenie koncesných dohôd pre malé vodné elektrárne, ktoré nedodržiavali príslušné environmentálne normy, a žiada, aby všetky nové projekty rešpektovali normy EÚ v oblasti životného prostredia, štátnej pomoci a koncesií; naliehavo vyzýva orgány, aby zlepšili monitorovanie a vykonávanie opatrení v oblasti kvality ovzdušia v znečistených oblastiach; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že prevádzka uhoľnej elektrárne Pljevlja pokračuje aj po prekročení maximálneho počtu prevádzkových hodín, a znova naliehavo vyzýva čiernohorské orgány, aby ju bezodkladne uviedli do súladu so Zmluvou o Energetickom spoločenstve; so znepokojením berie na vedomie zvýšenie nákladov o 15 miliónov EUR na plánovanú rekonštrukciu elektrárne v súlade s environmentálnymi normami, ktorá sa ešte nezačala; vyzýva orgány, aby zverejnili štúdiu uskutočniteľnosti a závery vyšetrovania prokurátora, pokiaľ ide o postup verejného obstarávania, a aby zvážili komplexný plán transformácie s ohľadom na plánované zatvorenie elektrárne; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opakuje svoju výzvu Čiernej Hore, aby prijala naliehavé opatrenia na účinnú ochranu chránených oblastí, a nabáda ju, aby pokračovala v identifikácii potenciálnych lokalít sústavy Natura 2000; víta vyhlásenie troch chránených morských oblastí (Platamuni, Katič a Stari Ulcinj) a návrh na zahrnutie bukových lesov národného parku Biogradska Gora do zoznamu svetového dedičstva UNESCO; vyjadruje znepokojenie nad poškodením vodných útvarov a riek v súvislosti s projektmi infraštruktúry vrátane Skadarského jazera a lokalít Sinjajevina, Komarnica a ďalších; vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek počiatočnému pokroku sa otázka Sinjajeviny stále nevyriešila; zdôrazňuje, že je potrebné vykonať posúdenie a zabezpečiť súlad so smernicou o biotopoch a rámcovou smernicou o vode; naliehavo vyzýva čiernohorské orgány, aby presadzovali účinné, odrádzajúce a primerané sankcie za všetky trestné činy proti životnému prostrediu a aby odstránili korupciu v tomto odvetví; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným pokrokom v kľúčových sektorových reformách v oblasti dopravnej politiky; vyzýva Čiernu Horu, aby ďalej vykonávala svoju stratégiu rozvoja dopravy a posilnila administratívne kapacity na realizáciu transeurópskych sietí; zdôrazňuje, že na západnom Balkáne je stavebníctvo jedným z najzraniteľnejších sektorov, pokiaľ ide o organizovanú trestnú činnosť a korupciu; zdôrazňuje, že investície do infraštruktúry musia byť v súlade s normami EÚ týkajúcimi sa posudzovania vplyvu na životné prostredie a analýz nákladov a prínosov, pričom musia dodržiavať pravidlá EÚ v oblasti verejného obstarávania a štátnej pomoci; |
| --- | --- |

65.

| 66. | berie na vedomie zvýšený záujem Číny investovať do oblasti západného Balkánu a do projektov dopravnej infraštruktúry v Čiernej Hore v rámci jej iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta; víta hospodársky a investičný plán Európskej únie pre západný Balkán a iniciatívu EÚ Global Gateway ako ekologickejšie a transparentné alternatívy na financovanie projektov infraštruktúry; |
| --- | --- |

66.

| 67. | s poľutovaním berie na vedomie škody spôsobené v biosférickej rezervácii povodia rieky Tara a v národnom parku Durmitor, ktorý je lokalitou svetového dedičstva UNESCO, v súvislosti s výstavbou diaľnice Bar – Boljare; vyzýva Čiernu Horu, aby zaviedla opatrenia na revitalizáciu riečneho koryta a pozorne monitorovala vplyv výstavby dopravnej infraštruktúry na životné prostredie; vyjadruje znepokojenie nad tým, že náklady na výstavbu diaľnice Bar – Boljare boli značne podhodnotené a že sa neprijali žiadne opatrenia napriek nejasným postupom verejného obstarávania, nedostatočnej dokumentácii týkajúcej sa plánovania a ekologickým obavám; konštatuje, že o žiadosti Čiernej Hory o spolufinancovanie z Investičného rámca pre západný Balkán sa ešte nerozhodlo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzýva Čiernu Horu, aby riešila problém nezákonného zneškodňovania odpadu a prijala ďalšie opatrenia na zlepšenie postupov plánovania čistiarní odpadových vôd s cieľom urýchliť ich výstavbu; berie na vedomie nedostatočný pokrok a rastúce náklady, pokiaľ ide o výstavbu základných čistiarní odpadových vôd s cieľom zabrániť znečisťovaniu splaškami v siedmich obciach; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nabáda Čiernu Horu, aby zintenzívnila činnosť v oblasti inštitucionálnych a legislatívnych reforiem týkajúcich sa lovu a rybolovu s osobitným zameraním na chránené oblasti a chránené druhy; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie predsedovi Európskej rady, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov a prezidentovi, vláde a parlamentu Čiernej Hory. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 108, 29.4.2010, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 330, 20.9.2021, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 129.

(4)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 100.

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0506.

(6)  Závery ECRI o vykonávaní odporúčaní týkajúcich sa Čiernej Hory, na ktoré sa vzťahujú priebežné nadväzujúce opatrenia, 2. júna 2020, https://rm.coe.int/ecri-conclusions-on-the-implementation-of-the-recommendations-in-respe/16809e8273.

(7)  Uznesenie z 19. mája 2021 o správach Komisie o Čiernej Hore za obdobie 2019 – 2020 (Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 100).

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/74

---

P9_TA(2022)0267

Budúcnosť obchodných vzťahov medzi EÚ a Afrikou

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o budúcnosti obchodných vzťahov medzi EÚ a Afrikou (2021/2178(INI))

(2023/C 32/09)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj,

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie po 6. samite Európskej únie a Africkej únie, ktorý sa konal 17. a 18. februára 2022, s názvom Spoločná vízia do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie po 6. samite Európskej únie a Africkej únie, ktorý sa konal 17. a 18. februára 2022, s názvom Spoločná vízia do roku 2030,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 9. marca 2020 s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 9. marca 2020 s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o novej stratégii EÚ – Afrika: partnerstvo pre udržateľný a inkluzívny rozvoj (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o novej stratégii EÚ – Afrika: partnerstvo pre udržateľný a inkluzívny rozvoj (1),

| — | so zreteľom na správu AÚ s názvom Agenda 2063: Afrika, akú chceme, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu AÚ s názvom Agenda 2063: Afrika, akú chceme,

| — | so zreteľom na iniciatívy AÚ, ktoré sa začali na dosiahnutie cieľov Agendy 2063 vrátane zrýchleného priemyselného rozvoja pre Afriku, programu rozvoja infraštruktúry pre Afriku, posilnenia vnútorného afrického obchodu a africkej banskej vízie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívy AÚ, ktoré sa začali na dosiahnutie cieľov Agendy 2063 vrátane zrýchleného priemyselného rozvoja pre Afriku, programu rozvoja infraštruktúry pre Afriku, posilnenia vnútorného afrického obchodu a africkej banskej vízie,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi Európskou úniou na jednej strane a členmi Organizácie afrických, karibských a tichomorských štátov na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi Európskou úniou na jednej strane a členmi Organizácie afrických, karibských a tichomorských štátov na strane druhej,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. februára 2021 s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. februára 2021 s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (COM(2021)0066),

| — | so zreteľom na dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) medzi EÚ a 14 krajinami a regiónmi subsaharskej Afriky, ktoré už boli uzavreté a o ktorých sa ešte rokuje, a na ďalšie dohody EÚ o voľnom obchode so severoafrickými krajinami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) medzi EÚ a 14 krajinami a regiónmi subsaharskej Afriky, ktoré už boli uzavreté a o ktorých sa ešte rokuje, a na ďalšie dohody EÚ o voľnom obchode so severoafrickými krajinami,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Zhromaždenia hláv štátov a predsedov vlád Africkej únie z 2. júla 2018 o africkej kontinentálnej zóne voľného obchodu (AfCFTA) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Zhromaždenia hláv štátov a predsedov vlád Africkej únie z 2. júla 2018 o africkej kontinentálnej zóne voľného obchodu (AfCFTA) (2),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Zhromaždenia hláv štátov a predsedov vlád AÚ z júla 2016 v Kigali o výsledku odstúpenia zhromaždenia Africkej únie, najmä na odsek 5 o financovaní Únie (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Zhromaždenia hláv štátov a predsedov vlád AÚ z júla 2016 v Kigali o výsledku odstúpenia zhromaždenia Africkej únie, najmä na odsek 5 o financovaní Únie (3),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. septembra 2018 s názvom Nová africko-európska aliancia pre udržateľné investície a pracovné príležitosti: posun nášho partnerstva pre investície a pracovné príležitosti na vyššiu úroveň (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. septembra 2018 s názvom Nová africko-európska aliancia pre udržateľné investície a pracovné príležitosti: posun nášho partnerstva pre investície a pracovné príležitosti na vyššiu úroveň (COM(2018)0643),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2018 o uplatňovaní hľadiska rovnosti žien a mužov v obchodných dohodách EÚ (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2018 o uplatňovaní hľadiska rovnosti žien a mužov v obchodných dohodách EÚ (4),

| — | so zreteľom na vyhlásenie ministrov financií skupiny G7 z 25. septembra 2020 o iniciatíve na pozastavenie dlhovej služby a odpustení dlhu zraniteľným krajinám, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie ministrov financií skupiny G7 z 25. septembra 2020 o iniciatíve na pozastavenie dlhovej služby a odpustení dlhu zraniteľným krajinám,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 1. decembra 2021 s názvom Globálna brána (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 1. decembra 2021 s názvom Globálna brána (JOIN(2021)0030),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 14. júla 2021 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 14. júla 2021 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (COM(2021)0564),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 25. novembra 2020 s názvom Akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť (GAP III) – ambiciózny program pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci vonkajšej činnosti EÚ (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 25. novembra 2020 s názvom Akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť (GAP III) – ambiciózny program pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci vonkajšej činnosti EÚ (JOIN(2020)0017),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 9. februára 2021 s názvom Obnovené partnerstvo s Južným susedstvom: Nový program pre Stredozemie (JOIN(2021)0002) a sprievodný spoločný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 9. februára 2021 s názvom Obnovené partnerstvo s Južným susedstvom: Nový program pre Stredozemie (JOIN(2021)0002) a sprievodný spoločný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2021)0023),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 o akčnom pláne EÚ pre rodovú rovnosť III (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 o akčnom pláne EÚ pre rodovú rovnosť III (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2173/2005 z 20. decembra 2005 o vytvorení licenčného systému FLEGT na dovoz dreva do Európskeho spoločenstva (6) a na súvisiace dobrovoľné dohody o partnerstve medzi EÚ a partnerskými krajinami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2173/2005 z 20. decembra 2005 o vytvorení licenčného systému FLEGT na dovoz dreva do Európskeho spoločenstva (6) a na súvisiace dobrovoľné dohody o partnerstve medzi EÚ a partnerskými krajinami,

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 17. novembra 2021 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze z Únie (COM(2021)0706), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 17. novembra 2021 na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o sprístupnení určitých komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov na trhu Únie a o ich vývoze z Únie (COM(2021)0706),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2021 s odporúčaniami pre Komisiu k náležitej starostlivosti podnikov a zodpovednosti podnikov (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2021 s odporúčaniami pre Komisiu k náležitej starostlivosti podnikov a zodpovednosti podnikov (7),

| — | so zreteľom na Kimberleyský proces a na svoje uznesenie zo 16. decembra 2021 o vykonávaní certifikačnej schémy Kimberleyského procesu (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Kimberleyský proces a na svoje uznesenie zo 16. decembra 2021 o vykonávaní certifikačnej schémy Kimberleyského procesu (8),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821 zo 17. mája 2017, ktorým sa ustanovujú povinnosti náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci dovozcov Únie dovážajúcich cín, tantal a volfrám, ich rudy a zlato s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821 zo 17. mája 2017, ktorým sa ustanovujú povinnosti náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci dovozcov Únie dovážajúcich cín, tantal a volfrám, ich rudy a zlato s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach (9),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 22. septembra 2021, ktorým sa uplatňuje všeobecný systém colných preferencií (COM(2021)0579), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 22. septembra 2021, ktorým sa uplatňuje všeobecný systém colných preferencií (COM(2021)0579),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2021 o novom akčnom pláne v oblasti obehového hospodárstva (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. februára 2021 o novom akčnom pláne v oblasti obehového hospodárstva (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 o stratégii „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 o stratégii „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2021 s odporúčaniami Komisii o politike a práve v oblasti legálnej migrácie (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2021 s odporúčaniami Komisii o politike a práve v oblasti legálnej migrácie (12),

| — | so zreteľom na vyhlásenie africko-európskeho fóra miestnych a regionálnych samospráv z 15. februára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie africko-európskeho fóra miestnych a regionálnych samospráv z 15. februára 2022,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie podnikateľských organizácií zo 7. podnikateľského fóra EÚ – Afrika, ktoré sa konalo 14. februára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie podnikateľských organizácií zo 7. podnikateľského fóra EÚ – Afrika, ktoré sa konalo 14. februára 2022,

| — | so zreteľom na záverečný dokument fóra občianskej spoločnosti africko-európskeho týždňa občianskej spoločnosti z februára 2022 s názvom Žiadne rozhodnutie o nás bez nás!, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečný dokument fóra občianskej spoločnosti africko-európskeho týždňa občianskej spoločnosti z februára 2022 s názvom Žiadne rozhodnutie o nás bez nás!,

| — | so zreteľom na spoločné výsledky časti týždňa Afriky a Európy venovanej mládeži z februára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné výsledky časti týždňa Afriky a Európy venovanej mládeži z februára 2022,

| — | so zreteľom na správu Konferencie OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD) o hospodárskom rozvoji v Afrike za rok 2021 s názvom Využívanie potenciálnych prínosov africkej kontinentálnej zóny voľného obchodu pre inkluzívny rast, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Konferencie OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD) o hospodárskom rozvoji v Afrike za rok 2021 s názvom Využívanie potenciálnych prínosov africkej kontinentálnej zóny voľného obchodu pre inkluzívny rast,

| — | so zreteľom na Africko-európsku alianciu pre udržateľné investície a pracovné príležitosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africko-európsku alianciu pre udržateľné investície a pracovné príležitosti,

| — | so zreteľom na odporúčania uvedené v záverečnej správe prezidentského poradného výboru Južnej Afriky pre pozemkovú reformu a poľnohospodárstvo zo 4. mája 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania uvedené v záverečnej správe prezidentského poradného výboru Južnej Afriky pre pozemkovú reformu a poľnohospodárstvo zo 4. mája 2019,

| — | so zreteľom na správu pracovnej skupiny AÚ – EÚ pre digitálne hospodárstvo z 13. júna 2019 s názvom Nové partnerstvo medzi Afrikou a Európou v oblasti digitálneho hospodárstva: urýchliť dosahovanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu pracovnej skupiny AÚ – EÚ pre digitálne hospodárstvo z 13. júna 2019 s názvom Nové partnerstvo medzi Afrikou a Európou v oblasti digitálneho hospodárstva: urýchliť dosahovanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na správu EÚ o pokroku v oblasti pomoci obchodu za rok 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu EÚ o pokroku v oblasti pomoci obchodu za rok 2021,

| — | so zreteľom na dialóg EÚ s viacerými zainteresovanými stranami o udržateľnej výrobe kakaa, ktorý sa zameriava na odvetvie kakaa vo dvoch hlavných producentských krajinách, Pobreží Slonoviny a Ghane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dialóg EÚ s viacerými zainteresovanými stranami o udržateľnej výrobe kakaa, ktorý sa zameriava na odvetvie kakaa vo dvoch hlavných producentských krajinách, Pobreží Slonoviny a Ghane,

| — | so zreteľom na vystúpenie prezidenta Ghany Nanu Akufa-Adda, v Európskom parlamente 12. decembra 2021 v Štrasburgu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vystúpenie prezidenta Ghany Nanu Akufa-Adda, v Európskom parlamente 12. decembra 2021 v Štrasburgu,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN z 2. marca 2022 o agresii voči Ukrajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN z 2. marca 2022 o agresii voči Ukrajine,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. marca 2022 o zaistení potravinovej bezpečnosti a posilnení odolnosti potravinových systémov (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. marca 2022 o zaistení potravinovej bezpečnosti a posilnení odolnosti potravinových systémov (COM(2022)0133),

| — | so zreteľom na závery Európskej rady zo 16. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady zo 16. decembra 2021,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0169/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0169/2022),

| A. | keďže Európska únia a Afrika majú dôležitý a dlhodobý politický, hospodársky a kultúrny vzťah; keďže 6. samit EÚ a Africkej únie, ktorý sa konal v roku 2022, vyústil do dohody o spoločnej vízii do roku 2030, novej vzájomne prospešnej spoločnej stratégii, ktorá posilní väzby medzi oboma úniami a umožní užšiu spoluprácu v otázkach vzájomného zbližovania v oblasti obchodu, rozvoja, bezpečnosti a dobrej správy vecí verejných; keďže jej cieľom je presadzovať naše spoločné priority vzájomnou ochranou našich záujmov a spoločných verejných statkov, bezpečnosti a prosperity našich občanov, ochrany ľudských práv pre všetkých, rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien vo všetkých sférach života, dodržiavaním demokratických zásad, právnym štátom, opatreniami na ochranu životného prostredia a biodiverzity, udržateľným a inkluzívnym hospodárskym rastom, bojom proti nerovnosti, podporou práv detí a začlenením mladých ľudí a najviac znevýhodnených skupín; keďže obe Únie uznávajú význam potravinovej bezpečnosti a výživy; keďže toto obnovené partnerstvo bude založené na geografii, priznaní dejín, ľudských väzieb, zachovávaní zvrchovanosti, vzájomnej úcte a zodpovednosti, spoločných hodnotách, rovnosti partnerov a vzájomných záväzkoch; keďže EÚ a AÚ sa zaviazali posilniť svoje strategické partnerstvo s cieľom spoločne čeliť novým výzvam, ako je zmena klímy, obnova po pandémii a budovanie odolnosti voči budúcim otrasom; |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia a Afrika majú dôležitý a dlhodobý politický, hospodársky a kultúrny vzťah; keďže 6. samit EÚ a Africkej únie, ktorý sa konal v roku 2022, vyústil do dohody o spoločnej vízii do roku 2030, novej vzájomne prospešnej spoločnej stratégii, ktorá posilní väzby medzi oboma úniami a umožní užšiu spoluprácu v otázkach vzájomného zbližovania v oblasti obchodu, rozvoja, bezpečnosti a dobrej správy vecí verejných; keďže jej cieľom je presadzovať naše spoločné priority vzájomnou ochranou našich záujmov a spoločných verejných statkov, bezpečnosti a prosperity našich občanov, ochrany ľudských práv pre všetkých, rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien vo všetkých sférach života, dodržiavaním demokratických zásad, právnym štátom, opatreniami na ochranu životného prostredia a biodiverzity, udržateľným a inkluzívnym hospodárskym rastom, bojom proti nerovnosti, podporou práv detí a začlenením mladých ľudí a najviac znevýhodnených skupín; keďže obe Únie uznávajú význam potravinovej bezpečnosti a výživy; keďže toto obnovené partnerstvo bude založené na geografii, priznaní dejín, ľudských väzieb, zachovávaní zvrchovanosti, vzájomnej úcte a zodpovednosti, spoločných hodnotách, rovnosti partnerov a vzájomných záväzkoch; keďže EÚ a AÚ sa zaviazali posilniť svoje strategické partnerstvo s cieľom spoločne čeliť novým výzvam, ako je zmena klímy, obnova po pandémii a budovanie odolnosti voči budúcim otrasom;

| B. | keďže mier je nutnou podmienkou udržateľného rozvoja a stabilného obchodného a investičného prostredia; keďže geopolitický globálny kontext sa od nezákonnej, nevyprovokovanej a neodôvodnenej invázie Ruskej federácie na Ukrajinu 24. februára 2022 výrazne zmenil, a to aj pokiaľ ide o vzťahy medzi EÚ a Afrikou; keďže Valné zhromaždenie OSN prevažnou väčšinou odsúdilo agresiu Ruska proti Ukrajine vo svojom uznesení z 2. marca 2022 s podporou AÚ, pričom jej 28 členských štátov rezolúciu podporilo; keďže 16 členských štátov sa zdržalo hlasovania a deväť sa rozhodlo nehlasovať; keďže invázia Ruska a dôsledky vojny majú ničivý účinok na globálne hodnotové a dodávateľské reťazce, najmä na dostupnosť pšenice a ďalších komodít, čo vystavuje ďalšie milióny ľudí v Afrike riziku nedostatku potravín; keďže potravinová bezpečnosť na africkom kontinente je obzvlášť nepriaznivo postihnutá; keďže severná Afrika dováža 60 % pšenice a iných potravinárskych plodín z Ukrajiny a Ruska a niekoľko afrických krajín trpí nedostatočným dovozom hnojív; keďže narušenie dodávateľských reťazcov spôsobené vojnou Ruska proti Ukrajine by mohlo viesť k potravinovým a sociálnym nepokojom; |
| --- | --- |

B.

keďže mier je nutnou podmienkou udržateľného rozvoja a stabilného obchodného a investičného prostredia; keďže geopolitický globálny kontext sa od nezákonnej, nevyprovokovanej a neodôvodnenej invázie Ruskej federácie na Ukrajinu 24. februára 2022 výrazne zmenil, a to aj pokiaľ ide o vzťahy medzi EÚ a Afrikou; keďže Valné zhromaždenie OSN prevažnou väčšinou odsúdilo agresiu Ruska proti Ukrajine vo svojom uznesení z 2. marca 2022 s podporou AÚ, pričom jej 28 členských štátov rezolúciu podporilo; keďže 16 členských štátov sa zdržalo hlasovania a deväť sa rozhodlo nehlasovať; keďže invázia Ruska a dôsledky vojny majú ničivý účinok na globálne hodnotové a dodávateľské reťazce, najmä na dostupnosť pšenice a ďalších komodít, čo vystavuje ďalšie milióny ľudí v Afrike riziku nedostatku potravín; keďže potravinová bezpečnosť na africkom kontinente je obzvlášť nepriaznivo postihnutá; keďže severná Afrika dováža 60 % pšenice a iných potravinárskych plodín z Ukrajiny a Ruska a niekoľko afrických krajín trpí nedostatočným dovozom hnojív; keďže narušenie dodávateľských reťazcov spôsobené vojnou Ruska proti Ukrajine by mohlo viesť k potravinovým a sociálnym nepokojom;

| C. | keďže dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030 sa musí stať ústredným usmernením a kritériom úspechu spolupráce medzi EÚ a Afrikou vrátane prínosu obchodných a investičných vzťahov do boja proti biede; |
| --- | --- |

C.

keďže dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030 sa musí stať ústredným usmernením a kritériom úspechu spolupráce medzi EÚ a Afrikou vrátane prínosu obchodných a investičných vzťahov do boja proti biede;

| D. | keďže migrácia je súčasťou cieľa udržateľného rozvoja 10.7, ktorým sa má uľahčiť riadna, bezpečná, pravidelná a zodpovedná migrácia a mobilita ľudí; |
| --- | --- |

D.

keďže migrácia je súčasťou cieľa udržateľného rozvoja 10.7, ktorým sa má uľahčiť riadna, bezpečná, pravidelná a zodpovedná migrácia a mobilita ľudí;

| E. | keďže v preskúmaní obchodnej politiky EÚ sa uznáva strategický význam prehlbovania angažovanosti s africkým kontinentom a africkými štátmi návrhom niekoľkých opatrení na posilnenie obchodných a hospodárskych väzieb medzi EÚ a Afrikou; keďže Európa a Afrika sú susedné kontinenty, ktorých prosperita a stabilita sú úzko prepojené a musí ich podporiť užšia a spravodlivejšia hospodárska integrácia; |
| --- | --- |

E.

keďže v preskúmaní obchodnej politiky EÚ sa uznáva strategický význam prehlbovania angažovanosti s africkým kontinentom a africkými štátmi návrhom niekoľkých opatrení na posilnenie obchodných a hospodárskych väzieb medzi EÚ a Afrikou; keďže Európa a Afrika sú susedné kontinenty, ktorých prosperita a stabilita sú úzko prepojené a musí ich podporiť užšia a spravodlivejšia hospodárska integrácia;

| F. | keďže EÚ a jej členské štáty s 38 % celosvetových príspevkov poskytujú najviac pomoci obchodu (AfT) na svete; keďže Afrika v rámci pomoci obchodu získala najväčší podiel záväzkov aj v roku 2019; keďže EÚ má v úmysle zvýšiť svoj podiel na pomoci obchodu pre najmenej rozvinuté krajiny, aby pomohla zdvojnásobiť ich podiel na svetovom vývoze v porovnaní s rokom 2020, keďže podiel najmenej rozvinutých krajín na svetovom vývoze bol iba 1 % a na vývoze do EÚ iba 2 %; |
| --- | --- |

F.

keďže EÚ a jej členské štáty s 38 % celosvetových príspevkov poskytujú najviac pomoci obchodu (AfT) na svete; keďže Afrika v rámci pomoci obchodu získala najväčší podiel záväzkov aj v roku 2019; keďže EÚ má v úmysle zvýšiť svoj podiel na pomoci obchodu pre najmenej rozvinuté krajiny, aby pomohla zdvojnásobiť ich podiel na svetovom vývoze v porovnaní s rokom 2020, keďže podiel najmenej rozvinutých krajín na svetovom vývoze bol iba 1 % a na vývoze do EÚ iba 2 %;

| G. | keďže EÚ by mala v rámci spolupráce s Afrikou uplatňovať prístup Tím Európa s väčšou koordináciou medzi jednotlivými generálnymi riaditeľstvami Komisie, európskymi inštitúciami pre financovanie rozvoja, európskymi agentúrami pre vývozné úvery, komerčnými bankami a členskými štátmi; |
| --- | --- |

G.

keďže EÚ by mala v rámci spolupráce s Afrikou uplatňovať prístup Tím Európa s väčšou koordináciou medzi jednotlivými generálnymi riaditeľstvami Komisie, európskymi inštitúciami pre financovanie rozvoja, európskymi agentúrami pre vývozné úvery, komerčnými bankami a členskými štátmi;

| H. | keďže EÚ a jej členské štáty sú pre Afriku najdôležitejším obchodným partnerom a keďže hodnota obchodu v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 zrástla z nízkej hodnoty 225 miliárd EUR v roku 2020 na 288 miliárd EUR v roku 2021; keďže obchodný deficit v prospech EÚ klesol z 24 miliárd EUR v roku 2020 na 4 miliardy EUR v roku 2021; keďže podľa súčasných obchodných dohôd a jednostranných preferencií EÚ pre rozvojové krajiny má 90 % afrického vývozu bezcolný a bezkvótový prístup na jednotný trh EÚ; keďže v roku 2021 predstavoval viac ako 65 % tovaru dovážaného do EÚ z Afriky primárny tovar ako potraviny a nápoje, suroviny a energie a keďže 68 % tovaru vyvezeného z EÚ do Afriky v roku 2021 tvorili výrobky; keďže toto zloženie obchodu odráža štrukturálnu nerovnováhu a vzájomnú závislosť príslušných hospodárstiev, a tak udržiava africký kontinent na spodnej hranici globálnych hodnotových reťazcov; keďže EÚ a jej členské štáty sú pre Afriku dlhodobo najväčším zdrojom investícií, oficiálnej rozvojovej pomoci, humanitárnej pomoci a financovania bezpečnosti; |
| --- | --- |

H.

keďže EÚ a jej členské štáty sú pre Afriku najdôležitejším obchodným partnerom a keďže hodnota obchodu v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 zrástla z nízkej hodnoty 225 miliárd EUR v roku 2020 na 288 miliárd EUR v roku 2021; keďže obchodný deficit v prospech EÚ klesol z 24 miliárd EUR v roku 2020 na 4 miliardy EUR v roku 2021; keďže podľa súčasných obchodných dohôd a jednostranných preferencií EÚ pre rozvojové krajiny má 90 % afrického vývozu bezcolný a bezkvótový prístup na jednotný trh EÚ; keďže v roku 2021 predstavoval viac ako 65 % tovaru dovážaného do EÚ z Afriky primárny tovar ako potraviny a nápoje, suroviny a energie a keďže 68 % tovaru vyvezeného z EÚ do Afriky v roku 2021 tvorili výrobky; keďže toto zloženie obchodu odráža štrukturálnu nerovnováhu a vzájomnú závislosť príslušných hospodárstiev, a tak udržiava africký kontinent na spodnej hranici globálnych hodnotových reťazcov; keďže EÚ a jej členské štáty sú pre Afriku dlhodobo najväčším zdrojom investícií, oficiálnej rozvojovej pomoci, humanitárnej pomoci a financovania bezpečnosti;

| I. | keďže Spojené štáty v roku 2021 realizovali s Afrikou obchod v tovarom v objeme približne 26 miliárd USD vo vývoze a 35 miliárd USD v dovoze, celkovo v hodnote 64,2 miliárd USD; keďže napriek iniciatíve Prosper Africa, ktorú spustila predchádzajúca administratíva USA, obchod USA s tovarom so subsaharskou Afrikou stagnuje a predstavuje menej než 1 % celkového obchodu USA; |
| --- | --- |

I.

keďže Spojené štáty v roku 2021 realizovali s Afrikou obchod v tovarom v objeme približne 26 miliárd USD vo vývoze a 35 miliárd USD v dovoze, celkovo v hodnote 64,2 miliárd USD; keďže napriek iniciatíve Prosper Africa, ktorú spustila predchádzajúca administratíva USA, obchod USA s tovarom so subsaharskou Afrikou stagnuje a predstavuje menej než 1 % celkového obchodu USA;

| J. | keďže podiel Afriky na svetovom obchode za posledných 50 rokov neustále klesá a podľa UNCTAD predstavuje 2,9 % svetového obchodu; keďže tento kontinent je od dovozu a od vývozu prírodných zdrojov na báze komodít veľmi závislý; keďže obchod medzi regiónmi predstavuje len 14,4 % celkového obchodu kontinentu; |
| --- | --- |

J.

keďže podiel Afriky na svetovom obchode za posledných 50 rokov neustále klesá a podľa UNCTAD predstavuje 2,9 % svetového obchodu; keďže tento kontinent je od dovozu a od vývozu prírodných zdrojov na báze komodít veľmi závislý; keďže obchod medzi regiónmi predstavuje len 14,4 % celkového obchodu kontinentu;

| K. | keďže podľa predpokladov Africkej banky pre rozvoj sú hospodárske náklady spojené s nezákonným obchodom s prírodnými zdrojmi 120 miliárd USD ročne, čo predstavuje 5 % hrubého domáceho produktu (ďalej len „HDP“) Afriky (13); |
| --- | --- |

K.

keďže podľa predpokladov Africkej banky pre rozvoj sú hospodárske náklady spojené s nezákonným obchodom s prírodnými zdrojmi 120 miliárd USD ročne, čo predstavuje 5 % hrubého domáceho produktu (ďalej len „HDP“) Afriky (13);

| L. | keďže úroveň obchodu v rámci afrického kontinentu ani zďaleka nedosahuje svoj potenciál a jeho posilnenie má pre hospodársku štrukturálnu transformáciu Afriky zásadný význam; keďže súkromný sektor v Afrike a Európe má spoločný záujem na úspešnej a účinnej realizácii Africkej kontinentálnej zóny voľného obchodu (AfCFTA), najmä pokiaľ ide o hospodársky rast a pracovné príležitosti, ktoré sa od nej očakávajú; keďže nadobudnutie platnosti AfCFTA 30. mája 2019 a začiatok obchodovania v rámci jej preferencií 1. januára 2021 ako hlavného projektu prvého desaťročného realizačného plánu (2014 – 2023), ktorý je súčasťou Agendy 2063 Africkej únie, dali nový impulz obchodným a investičným príležitostiam v celej Afrike a zvýšili prepojenosť Európy a Afriky; |
| --- | --- |

L.

keďže úroveň obchodu v rámci afrického kontinentu ani zďaleka nedosahuje svoj potenciál a jeho posilnenie má pre hospodársku štrukturálnu transformáciu Afriky zásadný význam; keďže súkromný sektor v Afrike a Európe má spoločný záujem na úspešnej a účinnej realizácii Africkej kontinentálnej zóny voľného obchodu (AfCFTA), najmä pokiaľ ide o hospodársky rast a pracovné príležitosti, ktoré sa od nej očakávajú; keďže nadobudnutie platnosti AfCFTA 30. mája 2019 a začiatok obchodovania v rámci jej preferencií 1. januára 2021 ako hlavného projektu prvého desaťročného realizačného plánu (2014 – 2023), ktorý je súčasťou Agendy 2063 Africkej únie, dali nový impulz obchodným a investičným príležitostiam v celej Afrike a zvýšili prepojenosť Európy a Afriky;

| M. | keďže AfCFTA sa stane najväčšou zónou voľného obchodu na svete z hľadiska počtu zapojených krajín, ku ktorým patrí 54 z 55 členských štátov AÚ, a vznikne trh pre 1,2 miliárd ľudí, ako aj najrýchlejšie rastúcou strednou triedou, vďaka čomu je ôsmym najväčším hospodárskym blokom na svete s celkovým HDP vo výške 3 biliónov USD, ktorý by sa do roku 2050 mal viac ako zdvojnásobiť; keďže podľa Svetovej banky by sa HDP Afriky mohol každoročne zvýšiť o 1 %, jej celková zamestnanosť o 1,2 % a obchod v rámci Afriky o 33 %; keďže vytvorenie AfCFTA je pre EÚ významnou príležitosťou, ale jej úspech bude do veľkej miery závisieť aj od schopnosti mobilizovať investície, podporovať obchodnú výmenu a prítomnosť podnikov v Afrike; |
| --- | --- |

M.

keďže AfCFTA sa stane najväčšou zónou voľného obchodu na svete z hľadiska počtu zapojených krajín, ku ktorým patrí 54 z 55 členských štátov AÚ, a vznikne trh pre 1,2 miliárd ľudí, ako aj najrýchlejšie rastúcou strednou triedou, vďaka čomu je ôsmym najväčším hospodárskym blokom na svete s celkovým HDP vo výške 3 biliónov USD, ktorý by sa do roku 2050 mal viac ako zdvojnásobiť; keďže podľa Svetovej banky by sa HDP Afriky mohol každoročne zvýšiť o 1 %, jej celková zamestnanosť o 1,2 % a obchod v rámci Afriky o 33 %; keďže vytvorenie AfCFTA je pre EÚ významnou príležitosťou, ale jej úspech bude do veľkej miery závisieť aj od schopnosti mobilizovať investície, podporovať obchodnú výmenu a prítomnosť podnikov v Afrike;

| N. | keďže v rámci AfCFTA sa majú odstrániť clá pre 90 % colných položiek, pričom krajiny, ktoré nepatria k najmenej rozvinutým, sa zaviazali liberalizovať clá na nesenzitívny tovar do 5 rokov a najmenej rozvinuté krajiny do 10 rokov; keďže 7 % colných položiek tvorí senzitívny tovar a krajiny, ktoré nie sú najmenej rozvinuté, budú liberalizovať clá na senzitívny tovar v priebehu 10 rokov a najmenej rozvinuté krajiny v priebehu 13 rokov; keďže 3 % colných položiek možno z liberalizácie vylúčiť; keďže AfCFTA je dôležitým krokom od súčasného modelu formálneho obchodu v Afrike, ktorý sa vyznačuje dlhým časom potrebným na prekročenie hraníc, rozsiahlymi regulačnými požiadavkami a vysokými daňami; |
| --- | --- |

N.

keďže v rámci AfCFTA sa majú odstrániť clá pre 90 % colných položiek, pričom krajiny, ktoré nepatria k najmenej rozvinutým, sa zaviazali liberalizovať clá na nesenzitívny tovar do 5 rokov a najmenej rozvinuté krajiny do 10 rokov; keďže 7 % colných položiek tvorí senzitívny tovar a krajiny, ktoré nie sú najmenej rozvinuté, budú liberalizovať clá na senzitívny tovar v priebehu 10 rokov a najmenej rozvinuté krajiny v priebehu 13 rokov; keďže 3 % colných položiek možno z liberalizácie vylúčiť; keďže AfCFTA je dôležitým krokom od súčasného modelu formálneho obchodu v Afrike, ktorý sa vyznačuje dlhým časom potrebným na prekročenie hraníc, rozsiahlymi regulačnými požiadavkami a vysokými daňami;

| O. | keďže cieľom AfCFTA je nielen rámec nástroja na liberalizáciu obchodu, ale aj umožniť inkluzívny rast a udržateľný rozvoj v súlade s programom Agenda 2063; keďže účinná a koordinovaná realizácia AfCFTA ako kontinentálneho režimu je na posilnenie obchodu v rámci Afriky nevyhnutné a bude veľkou výzvou s rôznymi úrovňami a záväzkami vyplývajúcimi z obchodných dohôd, regionálnych hospodárskych spoločenstiev a colných únií, ktoré si vyžadujú rozsiahle opatrenia na rozvoj cezhraničnej dopravnej infraštruktúry a posilnené uľahčenie obchodu s cieľom viac aktivovať cezhraničné hodnotové reťazce; keďže reformy správy vecí verejných zamerané na uľahčenie obchodu, netarifné prekážky, dodržiavanie spoločných technických a zdravotných noriem a pracovného práva, obchodné nápravné opatrenia a ochranné opatrenia sú nevyhnutné na dosiahnutie ašpirácií AÚ a na to, aby sa AfCFTA stala účinným a predvídateľným režimom; keďže ako každá obchodná dohoda, aj AfCFTA bude mať pozitívne aj negatívne účinky a je nevyhnutné zaviesť vhodné podporné opatrenia na zmiernenie akýchkoľvek nepriaznivých účinkov a zabezpečiť, aby AfCFTA mohla prispieť k pokroku malých a stredných podnikov (MSP), najmä zaistiť, aby podniky pod vedením žien a mladých mohli využívať nové príležitosti; |
| --- | --- |

O.

keďže cieľom AfCFTA je nielen rámec nástroja na liberalizáciu obchodu, ale aj umožniť inkluzívny rast a udržateľný rozvoj v súlade s programom Agenda 2063; keďže účinná a koordinovaná realizácia AfCFTA ako kontinentálneho režimu je na posilnenie obchodu v rámci Afriky nevyhnutné a bude veľkou výzvou s rôznymi úrovňami a záväzkami vyplývajúcimi z obchodných dohôd, regionálnych hospodárskych spoločenstiev a colných únií, ktoré si vyžadujú rozsiahle opatrenia na rozvoj cezhraničnej dopravnej infraštruktúry a posilnené uľahčenie obchodu s cieľom viac aktivovať cezhraničné hodnotové reťazce; keďže reformy správy vecí verejných zamerané na uľahčenie obchodu, netarifné prekážky, dodržiavanie spoločných technických a zdravotných noriem a pracovného práva, obchodné nápravné opatrenia a ochranné opatrenia sú nevyhnutné na dosiahnutie ašpirácií AÚ a na to, aby sa AfCFTA stala účinným a predvídateľným režimom; keďže ako každá obchodná dohoda, aj AfCFTA bude mať pozitívne aj negatívne účinky a je nevyhnutné zaviesť vhodné podporné opatrenia na zmiernenie akýchkoľvek nepriaznivých účinkov a zabezpečiť, aby AfCFTA mohla prispieť k pokroku malých a stredných podnikov (MSP), najmä zaistiť, aby podniky pod vedením žien a mladých mohli využívať nové príležitosti;

| P. | keďže pokiaľ ide o obchod, a najmä o pravidlá pôvodu a kumulácie, rôzne dohody EÚ s africkými krajinami viedli k roztrieštenosti afrického kontinentu, čím sa vytvorili colné prekážky a bránilo sa budovaniu cezhraničných hodnotových reťazcov v rámci AfCFTA; |
| --- | --- |

P.

keďže pokiaľ ide o obchod, a najmä o pravidlá pôvodu a kumulácie, rôzne dohody EÚ s africkými krajinami viedli k roztrieštenosti afrického kontinentu, čím sa vytvorili colné prekážky a bránilo sa budovaniu cezhraničných hodnotových reťazcov v rámci AfCFTA;

| Q. | keďže africké štáty nie sú homogénne; keďže africký kontinent je vzhľadom na svoju vysokú mieru závislosti nielen od vonkajších finančných zdrojov a príjmov, ako sú remitencie zo zahraničia, priame zahraničné investície, cestovný ruch a zahraničná pomoc, ale aj od dovozu vyrobeného tovaru, obzvlášť zraniteľný voči „šokom“ zvonka; |
| --- | --- |

Q.

keďže africké štáty nie sú homogénne; keďže africký kontinent je vzhľadom na svoju vysokú mieru závislosti nielen od vonkajších finančných zdrojov a príjmov, ako sú remitencie zo zahraničia, priame zahraničné investície, cestovný ruch a zahraničná pomoc, ale aj od dovozu vyrobeného tovaru, obzvlášť zraniteľný voči „šokom“ zvonka;

| R. | keďže Afrika je kontinentom nádeje a príležitostí a ako taký ju vníma čoraz väčší počet jej mladých ľudí; keďže Afrika je najmladším kontinentom na svete, kde priemerný vek je 19,8 roka a 60 % jej obyvateľov má menej ako 25 rokov; keďže do roku 2050 sa počet obyvateľov Afriky zdvojnásobí z približne 1,2 miliardy ľudí na približne 2,4 miliardy a keďže v tom istom roku bude 50 % svetovej populácie mladšej ako 25 rokov v Afrike, čo bude významnou výzvou pre hospodárstvo a demokratickú správu afrických krajín a bude mať vplyv na geopolitiku, globálny obchod a migráciu; keďže v Afrike dnes žije štyrikrát viac detí ako v Európe a keďže 70 % obyvateľov subsaharskej Afriky je mladších ako 30 rokov; keďže nárast obyvateľstva a rastúca početnosť osôb strednej triedy si vyžiada primeraný nárast dodávok potravín, a preto by agropotravinársky sektor mal otvoriť hospodárske a pracovné možnosti pre mladých Afričanov, ktorých účasť bude nevyhnutná aj na zabezpečenie generačnej výmeny a na obnovu agropotravinárskeho systému; keďže mladí ľudia v Afrike potrebujú kvalitné vzdelanie a pracovné a podnikateľské príležitosti, aby mohli prispieť k rastu a udržateľnému rozvoju svojej krajiny; keďže európska populácia starne a mnohé hospodárske odvetvia už hlásia nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily a majú problém nachádzať učňov; keďže posilnenie hospodárskeho postavenia žien a mládeže v Afrike prispieva tak k hospodárskemu rastu, ako aj k zlepšeniu ich postavenia v spoločnosti; |
| --- | --- |

R.

keďže Afrika je kontinentom nádeje a príležitostí a ako taký ju vníma čoraz väčší počet jej mladých ľudí; keďže Afrika je najmladším kontinentom na svete, kde priemerný vek je 19,8 roka a 60 % jej obyvateľov má menej ako 25 rokov; keďže do roku 2050 sa počet obyvateľov Afriky zdvojnásobí z približne 1,2 miliardy ľudí na približne 2,4 miliardy a keďže v tom istom roku bude 50 % svetovej populácie mladšej ako 25 rokov v Afrike, čo bude významnou výzvou pre hospodárstvo a demokratickú správu afrických krajín a bude mať vplyv na geopolitiku, globálny obchod a migráciu; keďže v Afrike dnes žije štyrikrát viac detí ako v Európe a keďže 70 % obyvateľov subsaharskej Afriky je mladších ako 30 rokov; keďže nárast obyvateľstva a rastúca početnosť osôb strednej triedy si vyžiada primeraný nárast dodávok potravín, a preto by agropotravinársky sektor mal otvoriť hospodárske a pracovné možnosti pre mladých Afričanov, ktorých účasť bude nevyhnutná aj na zabezpečenie generačnej výmeny a na obnovu agropotravinárskeho systému; keďže mladí ľudia v Afrike potrebujú kvalitné vzdelanie a pracovné a podnikateľské príležitosti, aby mohli prispieť k rastu a udržateľnému rozvoju svojej krajiny; keďže európska populácia starne a mnohé hospodárske odvetvia už hlásia nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily a majú problém nachádzať učňov; keďže posilnenie hospodárskeho postavenia žien a mládeže v Afrike prispieva tak k hospodárskemu rastu, ako aj k zlepšeniu ich postavenia v spoločnosti;

| S. | keďže cieľ udržateľného rozvoja, ktorým je nulový hlad, znamená skoncovať s hladom do roku 2030 a dosiahnuť potravinovú bezpečnosť a lepšiu výživu; keďže pokrok pri dosahovaní tohto cieľa sa v posledných rokoch spomalil, pričom viac ako 800 miliónov ľudí na našej planéte zaspáva každú noc o hlade; keďže podľa prognóz Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (ďalej len „FAO“) počet ľudí v Afrike trpiacich hladom sa výrazne zvýši z 280 na 300 miliónov, čím sa do roku 2030 dostane na úroveň Ázie a tieto regióny budú mať najvyšší počet podvyživených; keďže potravinová neistota sa na kontinente zhoršila a v roku 2020 bolo podvyživených 21 % obyvateľstva; keďže na samite OSN o potravinových systémoch v roku 2021 sa skonštatovalo, že hybnou silou týchto nežiaducich trendov sú čoraz častejšie a intenzívnejšie konflikty, výkyvy a extrémy klímy, spomalenia a poklesy hospodárstva a vysoká miera nerovnosti ešte zvýšená hospodárskym poklesom v roku 2020, ktorý bol najmä dôsledkom opatrení na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19 vo svete; |
| --- | --- |

S.

keďže cieľ udržateľného rozvoja, ktorým je nulový hlad, znamená skoncovať s hladom do roku 2030 a dosiahnuť potravinovú bezpečnosť a lepšiu výživu; keďže pokrok pri dosahovaní tohto cieľa sa v posledných rokoch spomalil, pričom viac ako 800 miliónov ľudí na našej planéte zaspáva každú noc o hlade; keďže podľa prognóz Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (ďalej len „FAO“) počet ľudí v Afrike trpiacich hladom sa výrazne zvýši z 280 na 300 miliónov, čím sa do roku 2030 dostane na úroveň Ázie a tieto regióny budú mať najvyšší počet podvyživených; keďže potravinová neistota sa na kontinente zhoršila a v roku 2020 bolo podvyživených 21 % obyvateľstva; keďže na samite OSN o potravinových systémoch v roku 2021 sa skonštatovalo, že hybnou silou týchto nežiaducich trendov sú čoraz častejšie a intenzívnejšie konflikty, výkyvy a extrémy klímy, spomalenia a poklesy hospodárstva a vysoká miera nerovnosti ešte zvýšená hospodárskym poklesom v roku 2020, ktorý bol najmä dôsledkom opatrení na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19 vo svete;

| T. | keďže zmena klímy a degradácia životného prostredia sú existenčnými hrozbami pre Afriku, EÚ a celý svet a vyžadujú si spoločnú schopnosť reagovať a značné investície do odolnosti; keďže obchodné vzťahy medzi EÚ a Afrikou zohrávajú kľúčovú úlohu pri riešení problému klimatickej transformácie a pri podpore spoločného úsilia o dosiahnutie udržateľného rastu, inkluzívneho hospodárskeho rozvoja a prístup k verejným statkom najmä podporou udržateľných dodávateľských reťazcov a diverzifikáciou obchodu pri transformácii na nízkouhlíkové hospodárstvo; keďže EÚ sa zaviazala, že sa do roku 2050 stane prvým klimaticky neutrálnym kontinentom a oddelí svoj hospodársky rast od využívania zdrojov; keďže africké krajiny doteraz prispievali a prispievajú k emisiám skleníkových plynov len veľmi málo, bez ohľadu na spôsob ich merania na základe historických, súčasných alebo predpokladaných emisií a celkových emisií alebo emisií na obyvateľa, pričom však výroba, životný štýl a spotrebné zvyky v EÚ ku zmene klímy prispievajú; keďže dôsledky zmeny klímy budú katastrofické, najmä pre mnohé africké štáty, pričom niektoré z nich budú patriť k najviac postihnutým; keďže v subsaharskej Afrike sa náklady na adaptáciu na zamedzenie ešte vyšších nákladov na ďalšiu pomoc pri zmierňovaní následkov katastrof v nasledujúcom desaťročí odhadujú na 30 – 50 miliárd USD ročne alebo 2 – 3 % regionálneho HDP; keďže 27. konferencia zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP 27) sa uskutoční v roku 2022 v africkom štáte Egypt; keďže prechod na dekarbonizovaný svet musí byť spravodlivý a nestranný; keďže EÚ navrhla, aby sa prístup k energii stal jedným z hlavných pilierov spolupráce s Afrikou v rámci Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

T.

keďže zmena klímy a degradácia životného prostredia sú existenčnými hrozbami pre Afriku, EÚ a celý svet a vyžadujú si spoločnú schopnosť reagovať a značné investície do odolnosti; keďže obchodné vzťahy medzi EÚ a Afrikou zohrávajú kľúčovú úlohu pri riešení problému klimatickej transformácie a pri podpore spoločného úsilia o dosiahnutie udržateľného rastu, inkluzívneho hospodárskeho rozvoja a prístup k verejným statkom najmä podporou udržateľných dodávateľských reťazcov a diverzifikáciou obchodu pri transformácii na nízkouhlíkové hospodárstvo; keďže EÚ sa zaviazala, že sa do roku 2050 stane prvým klimaticky neutrálnym kontinentom a oddelí svoj hospodársky rast od využívania zdrojov; keďže africké krajiny doteraz prispievali a prispievajú k emisiám skleníkových plynov len veľmi málo, bez ohľadu na spôsob ich merania na základe historických, súčasných alebo predpokladaných emisií a celkových emisií alebo emisií na obyvateľa, pričom však výroba, životný štýl a spotrebné zvyky v EÚ ku zmene klímy prispievajú; keďže dôsledky zmeny klímy budú katastrofické, najmä pre mnohé africké štáty, pričom niektoré z nich budú patriť k najviac postihnutým; keďže v subsaharskej Afrike sa náklady na adaptáciu na zamedzenie ešte vyšších nákladov na ďalšiu pomoc pri zmierňovaní následkov katastrof v nasledujúcom desaťročí odhadujú na 30 – 50 miliárd USD ročne alebo 2 – 3 % regionálneho HDP; keďže 27. konferencia zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP 27) sa uskutoční v roku 2022 v africkom štáte Egypt; keďže prechod na dekarbonizovaný svet musí byť spravodlivý a nestranný; keďže EÚ navrhla, aby sa prístup k energii stal jedným z hlavných pilierov spolupráce s Afrikou v rámci Európskej zelenej dohody;

| U. | keďže EÚ a AÚ oznámili investičný balík Afrika – Európa vo výške najmenej 150 miliárd EUR (na obdobie šiestich rokov, čo je v priemere 25 miliárd EUR ročne), ktorým sa podporia spoločné ambície Agendy 2030 a Agendy 2063 AÚ a bude obsahovať zložku investícií, zdravia a vzdelávania; keďže tieto investície by nemali zvyšovať dlhové bremeno afrických krajín; |
| --- | --- |

U.

keďže EÚ a AÚ oznámili investičný balík Afrika – Európa vo výške najmenej 150 miliárd EUR (na obdobie šiestich rokov, čo je v priemere 25 miliárd EUR ročne), ktorým sa podporia spoločné ambície Agendy 2030 a Agendy 2063 AÚ a bude obsahovať zložku investícií, zdravia a vzdelávania; keďže tieto investície by nemali zvyšovať dlhové bremeno afrických krajín;

| V. | keďže približne 34 % afrických domácností žije pod medzinárodnou hranicou chudoby (1,90 USD na deň) a približne 40 % celkového bohatstva kontinentu vlastní približne 0,0001 % jeho obyvateľov; keďže v rozvoji afrických krajín pretrvávajú veľké rozdiely; keďže vzhľadom na predpokladaný rýchly rast africkej populácie je ešte dôležitejšie zabezpečiť, aby ho sprevádzal udržateľný rozvoj, kvalitné vzdelávanie a tvorba dôstojných pracovných príležitostí; |
| --- | --- |

V.

keďže približne 34 % afrických domácností žije pod medzinárodnou hranicou chudoby (1,90 USD na deň) a približne 40 % celkového bohatstva kontinentu vlastní približne 0,0001 % jeho obyvateľov; keďže v rozvoji afrických krajín pretrvávajú veľké rozdiely; keďže vzhľadom na predpokladaný rýchly rast africkej populácie je ešte dôležitejšie zabezpečiť, aby ho sprevádzal udržateľný rozvoj, kvalitné vzdelávanie a tvorba dôstojných pracovných príležitostí;

| W. | keďže približne len každá tretia africká krajina má zavedený svoj program dôstojnej práce ako hlavný prostriedok na poskytovanie podpory Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) krajinám prispôsobený prioritám a výsledkom každej krajiny; |
| --- | --- |

W.

keďže približne len každá tretia africká krajina má zavedený svoj program dôstojnej práce ako hlavný prostriedok na poskytovanie podpory Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) krajinám prispôsobený prioritám a výsledkom každej krajiny;

| X. | keďže Komisia pod spoločným vedením GR pre obchod a GR pre medzinárodné partnerstvá spustila iniciatívu za udržateľné kakao zameranú na Ghanu a Pobrežie Slonoviny, kde Kamerun je pozorovateľom, a ktorej hlavnými cieľmi je zabezpečiť udržateľný príjem pre poľnohospodárov, dosiahnuť odstránenie detskej práce v dodávateľskom reťazci kakaa a odstránenie odlesňovania na účely zakladania kakaových plantáží; |
| --- | --- |

X.

keďže Komisia pod spoločným vedením GR pre obchod a GR pre medzinárodné partnerstvá spustila iniciatívu za udržateľné kakao zameranú na Ghanu a Pobrežie Slonoviny, kde Kamerun je pozorovateľom, a ktorej hlavnými cieľmi je zabezpečiť udržateľný príjem pre poľnohospodárov, dosiahnuť odstránenie detskej práce v dodávateľskom reťazci kakaa a odstránenie odlesňovania na účely zakladania kakaových plantáží;

| Y. | keďže v správe UNICEF a MOP o detskej práci za rok 2021 sa uvádza, že práca detí je v subsaharskej Afrike od roku 2012 na vzostupe a že tento vzostupný trend bude z dôvodu všadeprítomných účinkov pandémie pokračovať; |
| --- | --- |

Y.

keďže v správe UNICEF a MOP o detskej práci za rok 2021 sa uvádza, že práca detí je v subsaharskej Afrike od roku 2012 na vzostupe a že tento vzostupný trend bude z dôvodu všadeprítomných účinkov pandémie pokračovať;

| Z. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 a jej hospodárske dôsledky spomalili v roku 2020 rast v celej Afrike, mohli uvrhnúť do chudoby ďalších 30 miliónov ľudí a zvýšiť výskyt práce detí; keďže balíky na obnovu po pandémii signalizujú závažnú zmenu politického konsenzu; keďže kapacita verejných zdrojov na podporu obnovy sa v jednotlivých regiónoch líši, čo vedie k bezprostrednému riziku prehlbovania nerovnosti; keďže miera úplnej zaočkovanosti v Afrike nebola v marci 2022 vyššia ako 15 % (v porovnaní so 73 % v EÚ); keďže milióny vakcín sa musia zničiť skôr, než môžu byť použité v chudobnejších krajinách, keďže dátum ich exspirácie sa rýchlo blíži; keďže EÚ a AÚ sa zaviazali podporovať plnohodnotnú africkú suverenitu v oblasti zdravia, aby kontinent mohol reagovať na núdzové situácie v budúcnosti v oblasti verejného zdravia, a na tento účel sa zaviazali podporovať spoločný program na výrobu vakcín, liekov, diagnostiky, liečebných prípravkov a zdravotníckych výrobkov v Afrike vrátane investícií do výrobných kapacít, dobrovoľných transferov technológií a posilnenie regulačného rámca, aby sa umožnil spravodlivý prístup k vakcínam, diagnostike a liečebným prostriedkom; keďže Európsky parlament víta všetky opatrenia na podporu afrického systému zdravotnej starostlivosti a zdravotníckych kapacít kontinentu; |
| --- | --- |

Z.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 a jej hospodárske dôsledky spomalili v roku 2020 rast v celej Afrike, mohli uvrhnúť do chudoby ďalších 30 miliónov ľudí a zvýšiť výskyt práce detí; keďže balíky na obnovu po pandémii signalizujú závažnú zmenu politického konsenzu; keďže kapacita verejných zdrojov na podporu obnovy sa v jednotlivých regiónoch líši, čo vedie k bezprostrednému riziku prehlbovania nerovnosti; keďže miera úplnej zaočkovanosti v Afrike nebola v marci 2022 vyššia ako 15 % (v porovnaní so 73 % v EÚ); keďže milióny vakcín sa musia zničiť skôr, než môžu byť použité v chudobnejších krajinách, keďže dátum ich exspirácie sa rýchlo blíži; keďže EÚ a AÚ sa zaviazali podporovať plnohodnotnú africkú suverenitu v oblasti zdravia, aby kontinent mohol reagovať na núdzové situácie v budúcnosti v oblasti verejného zdravia, a na tento účel sa zaviazali podporovať spoločný program na výrobu vakcín, liekov, diagnostiky, liečebných prípravkov a zdravotníckych výrobkov v Afrike vrátane investícií do výrobných kapacít, dobrovoľných transferov technológií a posilnenie regulačného rámca, aby sa umožnil spravodlivý prístup k vakcínam, diagnostike a liečebným prostriedkom; keďže Európsky parlament víta všetky opatrenia na podporu afrického systému zdravotnej starostlivosti a zdravotníckych kapacít kontinentu;

| AA. | keďže udržateľná a inkluzívna obnova Afriky po ochorení COVID-19 si vyžiada dodatočný 1 bilión USD ročne, a to nad rámec 2,5 bilióna USD, ktoré pred krízou každý rok chýbali na financovanie cieľov udržateľného rozvoja; keďže toto úsilie predstavuje významnú investičnú príležitosť; keďže Európska investičná banka (EIB) v roku 2020 zintenzívnila snahu pomôcť africkým partnerom reagovať na zdravotnú a hospodársku krízu spôsobenú ochorením COVID-19 poskytnutím 5 miliárd EUR na podporu viac než 12 miliárd EUR transformačných súkromných a verejných investícií v celej Afrike; |
| --- | --- |

AA.

keďže udržateľná a inkluzívna obnova Afriky po ochorení COVID-19 si vyžiada dodatočný 1 bilión USD ročne, a to nad rámec 2,5 bilióna USD, ktoré pred krízou každý rok chýbali na financovanie cieľov udržateľného rozvoja; keďže toto úsilie predstavuje významnú investičnú príležitosť; keďže Európska investičná banka (EIB) v roku 2020 zintenzívnila snahu pomôcť africkým partnerom reagovať na zdravotnú a hospodársku krízu spôsobenú ochorením COVID-19 poskytnutím 5 miliárd EUR na podporu viac než 12 miliárd EUR transformačných súkromných a verejných investícií v celej Afrike;

| AB. | keďže 6. samit EÚ – AÚ zdôraznil naliehavosť prispenia Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) do boja proti pandémii a k oživeniu svetového hospodárstva a svoje strany zaviazal, aby konštruktívne usilovali o dosiahnutie dohody o komplexnej reakcii WTO na pandémiu, ktorá bude mať aspekty súvisiace s obchodom a s duševným vlastníctvom; keďže Európska komisia a vlády Spojených štátov, Indie a Južnej Afriky dospeli vo WTO ku kompromisnému návrhu, ktorý sa má predložiť členským štátom WTO a ktorý by uľahčil výnimku z určitých pravidiel duševného vlastníctva, najmä z určitých kritérií ustanovení o povinnom vydávaní licencií podľa Dohody WTO o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (ďalej len „TRIPS“), pričom zatiaľ neobsahuje ustanovenia o diagnostických nástrojoch, zariadeniach a liečbe, ako to požadujú africké štáty; keďže širšia diskusia v rámci WTO sa ešte nezačala; |
| --- | --- |

AB.

keďže 6. samit EÚ – AÚ zdôraznil naliehavosť prispenia Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) do boja proti pandémii a k oživeniu svetového hospodárstva a svoje strany zaviazal, aby konštruktívne usilovali o dosiahnutie dohody o komplexnej reakcii WTO na pandémiu, ktorá bude mať aspekty súvisiace s obchodom a s duševným vlastníctvom; keďže Európska komisia a vlády Spojených štátov, Indie a Južnej Afriky dospeli vo WTO ku kompromisnému návrhu, ktorý sa má predložiť členským štátom WTO a ktorý by uľahčil výnimku z určitých pravidiel duševného vlastníctva, najmä z určitých kritérií ustanovení o povinnom vydávaní licencií podľa Dohody WTO o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (ďalej len „TRIPS“), pričom zatiaľ neobsahuje ustanovenia o diagnostických nástrojoch, zariadeniach a liečbe, ako to požadujú africké štáty; keďže širšia diskusia v rámci WTO sa ešte nezačala;

| AC. | keďže v tlačovom vyhlásení k správe zo seminára Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby o biodiverzite a pandémiách sa uvádza, že „riziko pandémie možno výrazne znížiť obmedzením ľudských činností, ktoré sú hybnou silou straty biodiverzity, lepšou ochranou chránených oblastí a opatreniami na zníženie neudržateľného využívania regiónov s vysokou biodiverzitou“; |
| --- | --- |

AC.

keďže v tlačovom vyhlásení k správe zo seminára Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby o biodiverzite a pandémiách sa uvádza, že „riziko pandémie možno výrazne znížiť obmedzením ľudských činností, ktoré sú hybnou silou straty biodiverzity, lepšou ochranou chránených oblastí a opatreniami na zníženie neudržateľného využívania regiónov s vysokou biodiverzitou“;

| AD. | keďže podľa Medzinárodného menového fondu je v dôsledku krízy spôsobenej COVID-19 približne 60 % krajín s nízkymi príjmami vystavených vysokému riziku dlhovej tiesne alebo sa už v nej nachádzajú, pričom v roku 2015 to bolo menej ako 30 %; keďže vlády krajín s vysokými dlhmi tak v Európe, ako aj v Afrike majú problémy s mobilizáciou potrebných investícií do predpokladov hospodárskeho rozvoja, ako je kvalifikovaná pracovná sila a moderná infraštruktúra; |
| --- | --- |

AD.

keďže podľa Medzinárodného menového fondu je v dôsledku krízy spôsobenej COVID-19 približne 60 % krajín s nízkymi príjmami vystavených vysokému riziku dlhovej tiesne alebo sa už v nej nachádzajú, pričom v roku 2015 to bolo menej ako 30 %; keďže vlády krajín s vysokými dlhmi tak v Európe, ako aj v Afrike majú problémy s mobilizáciou potrebných investícií do predpokladov hospodárskeho rozvoja, ako je kvalifikovaná pracovná sila a moderná infraštruktúra;

| AE. | keďže sekretariát AfCFTA zriadil adaptačný fond AfCFTA vo výške 1 mld. USD financovaný Africkou bankou pre vývoz a dovoz (Afreximbank), ktorý je zameraný na podporu krajín, ktoré by v krátkej dobe zaznamenali straty na príjmoch v dôsledku zníženia alebo zrušenia svojich ciel; keďže podľa odhadov sekretariátu AfCFTA je v skutočnosti potrebných približne 7 mld. USD; |
| --- | --- |

AE.

keďže sekretariát AfCFTA zriadil adaptačný fond AfCFTA vo výške 1 mld. USD financovaný Africkou bankou pre vývoz a dovoz (Afreximbank), ktorý je zameraný na podporu krajín, ktoré by v krátkej dobe zaznamenali straty na príjmoch v dôsledku zníženia alebo zrušenia svojich ciel; keďže podľa odhadov sekretariátu AfCFTA je v skutočnosti potrebných približne 7 mld. USD;

| AF. | keďže EÚ je najväčším dovozcom a vývozcom agropotravinárskych výrobkov na svete; keďže napriek tomu, že Afrika má najviac ornej pôdy na svete, krajiny AÚ sú čistými dovozcami potravín, pričom poľnohospodári dorábajú menej, než by mohli, čiastočne v dôsledku účinkov určitých vnútorných politík a praxe Európy a cien, ktoré africkí poľnohospodári môžu dosiahnuť za svoje produkty na miestnom trhu, zvýšené o clá, pre ktoré vývoz spracovaných afrických potravín nie je schopný konkurovať; keďže vývoz sušeného mlieka z EÚ s podporou spoločnej poľnohospodárskej politiky do západnej Afriky vzrástol a od roku 2015, keď EÚ zrušila kvóty na mlieko, sa strojnásobil, čo má dôsledky pre mnohých miestnych chovateľov a poľnohospodárov, ktorí cenami svojho mlieka nie sú schopní konkurovať veľmi nízkym cenám sušeného mlieka; keďže dodržiavanie spravodlivých podmienok obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami medzi EÚ a Afrikou by okrem potreby zabezpečiť, aby poľnohospodársky vývoz nebol v rozpore s cieľom vytvoriť odolnejší potravinový sektor v Afrike, malo byť základom vývozu a dovozu potravín a iných poľnohospodárskych produktov; keďže pre pokrok udržateľného poľnohospodárstva na oboch kontinentoch treba v Afrike aj Európe vytvoriť priestor pre modely reformy udržateľného poľnohospodárstva, ktoré poskytnú poľnohospodárom dôstojnosť, posilnia domácu a regionálnu odolnosť a môžu zmobilizovať potenciál oboch kontinentov na zabezpečenie dostatku výživy a dosiahnutie potravinovej sebestačnosti, ako aj prispievať k potravinovej bezpečnosti v ostatných regiónoch sveta; keďže rodinné poľnohospodárstvo zabezpečuje až 70 % dodávok potravín na tomto kontinente, ktoré Afričania skutočne skonzumujú a nepestujú ich na vývoz; keďže podľa správy OSN o ľudskom rozvoji v Afrike za rok 2016 (Africa Human Development Report 2016) stojí rodová nerovnosť subsaharskú Afriku 6 % HDP tohto regiónu, čo ohrozuje jeho úsilie to inkluzívny ľudský rozvoj a hospodársky rast; keďže zrovnoprávnením prístupu žien k poľnohospodárskym vstupom by sa produkcia plodín mohla zvýšiť až o 19 %, výrazne povzbudiť poľnohospodársky a celkový HDP a státisíce ľudí vymaniť z chudoby (14); |
| --- | --- |

AF.

keďže EÚ je najväčším dovozcom a vývozcom agropotravinárskych výrobkov na svete; keďže napriek tomu, že Afrika má najviac ornej pôdy na svete, krajiny AÚ sú čistými dovozcami potravín, pričom poľnohospodári dorábajú menej, než by mohli, čiastočne v dôsledku účinkov určitých vnútorných politík a praxe Európy a cien, ktoré africkí poľnohospodári môžu dosiahnuť za svoje produkty na miestnom trhu, zvýšené o clá, pre ktoré vývoz spracovaných afrických potravín nie je schopný konkurovať; keďže vývoz sušeného mlieka z EÚ s podporou spoločnej poľnohospodárskej politiky do západnej Afriky vzrástol a od roku 2015, keď EÚ zrušila kvóty na mlieko, sa strojnásobil, čo má dôsledky pre mnohých miestnych chovateľov a poľnohospodárov, ktorí cenami svojho mlieka nie sú schopní konkurovať veľmi nízkym cenám sušeného mlieka; keďže dodržiavanie spravodlivých podmienok obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami medzi EÚ a Afrikou by okrem potreby zabezpečiť, aby poľnohospodársky vývoz nebol v rozpore s cieľom vytvoriť odolnejší potravinový sektor v Afrike, malo byť základom vývozu a dovozu potravín a iných poľnohospodárskych produktov; keďže pre pokrok udržateľného poľnohospodárstva na oboch kontinentoch treba v Afrike aj Európe vytvoriť priestor pre modely reformy udržateľného poľnohospodárstva, ktoré poskytnú poľnohospodárom dôstojnosť, posilnia domácu a regionálnu odolnosť a môžu zmobilizovať potenciál oboch kontinentov na zabezpečenie dostatku výživy a dosiahnutie potravinovej sebestačnosti, ako aj prispievať k potravinovej bezpečnosti v ostatných regiónoch sveta; keďže rodinné poľnohospodárstvo zabezpečuje až 70 % dodávok potravín na tomto kontinente, ktoré Afričania skutočne skonzumujú a nepestujú ich na vývoz; keďže podľa správy OSN o ľudskom rozvoji v Afrike za rok 2016 (Africa Human Development Report 2016) stojí rodová nerovnosť subsaharskú Afriku 6 % HDP tohto regiónu, čo ohrozuje jeho úsilie to inkluzívny ľudský rozvoj a hospodársky rast; keďže zrovnoprávnením prístupu žien k poľnohospodárskym vstupom by sa produkcia plodín mohla zvýšiť až o 19 %, výrazne povzbudiť poľnohospodársky a celkový HDP a státisíce ľudí vymaniť z chudoby (14);

| AG. | keďže v roku 2020 došlo v porovnaní s predchádzajúcim rokom k zvýšeniu počtu ľudí zasiahnutých nedostatkom potravín o takmer 40 %; keďže vojna na Ukrajine poukazuje na súvislosť medzi potravinovou bezpečnosťou a globálnym trhom a na závislosť niektorých afrických krajín od dovozu potravín z malého počtu vyvážajúcich krajín alebo regiónov; keďže nadmerná závislosť môže spôsobiť zraniteľnosť krajín voči vonkajším šokom; keďže na samite G7, ktorý sa konal 24. marca 2022, bola predstavená misia na posilnenie odolnosti v oblasti potravín a poľnohospodárstva s konkrétnymi opatreniami na zaistenie potravinovej bezpečnosti na celom svete, a najmä v afrických krajinách, ktoré narušenie výroby potravín ako dôsledok vojny na Ukrajine postihlo najviac; keďže z prieskumov Medzinárodného menového fondu v domácnostiach vyplynulo, že rozšírenie prístupu k systémom včasného varovania a k informáciám o cenách potravín a počasí jednoduchými textovými alebo hlasovými správami s informáciami pre poľnohospodárov o tom, kedy majú plodiny sadiť, zavlažovať alebo hnojiť, môže umožniť klimaticky inteligentné poľnohospodárstvo a má potenciál znížiť riziko potravinovej neistoty o 30 percentuálnych bodov; |
| --- | --- |

AG.

keďže v roku 2020 došlo v porovnaní s predchádzajúcim rokom k zvýšeniu počtu ľudí zasiahnutých nedostatkom potravín o takmer 40 %; keďže vojna na Ukrajine poukazuje na súvislosť medzi potravinovou bezpečnosťou a globálnym trhom a na závislosť niektorých afrických krajín od dovozu potravín z malého počtu vyvážajúcich krajín alebo regiónov; keďže nadmerná závislosť môže spôsobiť zraniteľnosť krajín voči vonkajším šokom; keďže na samite G7, ktorý sa konal 24. marca 2022, bola predstavená misia na posilnenie odolnosti v oblasti potravín a poľnohospodárstva s konkrétnymi opatreniami na zaistenie potravinovej bezpečnosti na celom svete, a najmä v afrických krajinách, ktoré narušenie výroby potravín ako dôsledok vojny na Ukrajine postihlo najviac; keďže z prieskumov Medzinárodného menového fondu v domácnostiach vyplynulo, že rozšírenie prístupu k systémom včasného varovania a k informáciám o cenách potravín a počasí jednoduchými textovými alebo hlasovými správami s informáciami pre poľnohospodárov o tom, kedy majú plodiny sadiť, zavlažovať alebo hnojiť, môže umožniť klimaticky inteligentné poľnohospodárstvo a má potenciál znížiť riziko potravinovej neistoty o 30 percentuálnych bodov;

| AH. | keďže mikropodniky a malé a stredné podniky v krajinách s nízkymi a strednými príjmami v Afrike znášajú v obchode v rámci Afriky značné transakčné náklady a sklzy spôsobené obmedzenými cezhraničnými vzťahmi medzi bankami, problémami s dostupnosťou cudzích mien, vysokými nákladmi na služby sprostredkovateľov a potrebou naviazať nákupnú a predajnú menu na americký dolár; keďže vývoj technológií a spolupráca medzi centrálnymi bankami, napríklad v rámci panafrického platobného a zúčtovacieho systému, môžu ponúknuť riešenie tohto problému; |
| --- | --- |

AH.

keďže mikropodniky a malé a stredné podniky v krajinách s nízkymi a strednými príjmami v Afrike znášajú v obchode v rámci Afriky značné transakčné náklady a sklzy spôsobené obmedzenými cezhraničnými vzťahmi medzi bankami, problémami s dostupnosťou cudzích mien, vysokými nákladmi na služby sprostredkovateľov a potrebou naviazať nákupnú a predajnú menu na americký dolár; keďže vývoj technológií a spolupráca medzi centrálnymi bankami, napríklad v rámci panafrického platobného a zúčtovacieho systému, môžu ponúknuť riešenie tohto problému;

| AI. | keďže v rámci AfCFTA prebiehajú rokovania o predpokladanej liberalizácii služieb, počnúc piatimi prioritnými sektormi, ktoré určila AÚ, a to dopravou, cestovným ruchom, komunikáciami, finančnými a obchodnými službami; keďže na služby pripadá 54 % afrického HDP a 75 % priamych zahraničných investícií; |
| --- | --- |

AI.

keďže v rámci AfCFTA prebiehajú rokovania o predpokladanej liberalizácii služieb, počnúc piatimi prioritnými sektormi, ktoré určila AÚ, a to dopravou, cestovným ruchom, komunikáciami, finančnými a obchodnými službami; keďže na služby pripadá 54 % afrického HDP a 75 % priamych zahraničných investícií;

| AJ. | keďže v stratégii digitálnej transformácie AÚ pre Afriku (2020 – 2030) sa predpokladá vytvorenie bezpečného jednotného digitálneho trhu pre Afriku do roku 2030, na ktorom bude zabezpečený pohyb osôb, služieb a kapitálu a kde jednotlivci a podniky budú mať bezproblémový prístup k online aktivitám v súlade s AfCFTA a budú sa do nich môcť zapojiť; keďže digitálne hospodárstvo v Afrike ponúka vyhliadky na zvýšenie tvorby pracovných príležitostí, najmä pre MSP, ktoré podľa odhadu poskytujú 80 % pracovných príležitostí na celom kontinente a sú oporou afrického hospodárstva; keďže digitalizácia obchodu a podpora bezpapierových obchodných systémov má významný potenciál podporovať malých obchodníkov vrátane podnikov vedených ženami a mladých podnikateľov; keďže na uľahčenie digitálnej účasti afrického obyvateľstva, z ktorého malo v roku 2021 prístup k internetu len 33 %, sú potrebné značné investície do infraštruktúry internetu; keďže naši africkí partneri tiež aktívne žiadajú o pomoc EÚ pri skvalitňovaní digitálnej infraštruktúry Afriky a zabezpečovaní riadneho pripojenia a prístupu k internetu na celom kontinente; keďže Afrika výrazne zaostáva za USA, Čínou a v menšej miere aj za Európou, pokiaľ ide o rozvoj digitálnych technológií; keďže podľa UNCTAD pripadá na Afriku menej ako 1 % celosvetového vývozu digitálne dodávaných služieb; |
| --- | --- |

AJ.

keďže v stratégii digitálnej transformácie AÚ pre Afriku (2020 – 2030) sa predpokladá vytvorenie bezpečného jednotného digitálneho trhu pre Afriku do roku 2030, na ktorom bude zabezpečený pohyb osôb, služieb a kapitálu a kde jednotlivci a podniky budú mať bezproblémový prístup k online aktivitám v súlade s AfCFTA a budú sa do nich môcť zapojiť; keďže digitálne hospodárstvo v Afrike ponúka vyhliadky na zvýšenie tvorby pracovných príležitostí, najmä pre MSP, ktoré podľa odhadu poskytujú 80 % pracovných príležitostí na celom kontinente a sú oporou afrického hospodárstva; keďže digitalizácia obchodu a podpora bezpapierových obchodných systémov má významný potenciál podporovať malých obchodníkov vrátane podnikov vedených ženami a mladých podnikateľov; keďže na uľahčenie digitálnej účasti afrického obyvateľstva, z ktorého malo v roku 2021 prístup k internetu len 33 %, sú potrebné značné investície do infraštruktúry internetu; keďže naši africkí partneri tiež aktívne žiadajú o pomoc EÚ pri skvalitňovaní digitálnej infraštruktúry Afriky a zabezpečovaní riadneho pripojenia a prístupu k internetu na celom kontinente; keďže Afrika výrazne zaostáva za USA, Čínou a v menšej miere aj za Európou, pokiaľ ide o rozvoj digitálnych technológií; keďže podľa UNCTAD pripadá na Afriku menej ako 1 % celosvetového vývozu digitálne dodávaných služieb;

| 1. | potvrdzuje, že obchodné a investičné vzťahy medzi EÚ a Afrikou sú súčasťou spoločného úsilia o dosiahnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja do roku 2030 a cieľov Parížskej dohody; zdôrazňuje, že Afrika je kľúčovou geografickou prioritou novej obchodnej stratégie EÚ, a vyzdvihuje význam zdravého dialógu medzi EÚ a Afrikou; zdôrazňuje, že v tomto ohľade by EÚ mala vynaložiť viac úsilia o to, aby partnerstvo prekročilo tradičný vzťah darcu a príjemcu; zdôrazňuje, že modernizácia obchodných a investičných vzťahov medzi EÚ a AÚ môže priniesť obrovské výhody, pokiaľ ide o stimuláciu hospodárskeho rastu, regionálnu integráciu, znižovanie chudoby a tvorbu pracovných príležitostí, môže prispieť k obnove po pandémii ochorenia COVID-19 a k zelenej a digitálnej transformácii hospodárstva krajín v EÚ a AÚ, ako aj u našich globálnych obchodných partnerov, a musí byť v súlade so zásadou súdržnosti politík v záujme rozvoja zakotvenou v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; zdôrazňuje, že rastúca obchodná výmena čoraz viac posilňuje geografickú blízkosť a dlhodobé historické a kultúrne väzby; zdôrazňuje, že základom stratégie EÚ – AÚ na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja OSN je účasť organizácií občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva preto Komisiu, aby prehĺbila spoluprácu s našimi africkými partnermi a zlepšila jej štruktúru, a tak zaviedla pravidelný politický dialóg na vysokej úrovni s parlamentným rozmerom a tiež so zapojením Európskeho parlamentu; požaduje, aby tento dialóg dopĺňala výmena názorov na úrovni regionálnych zoskupení, ako aj jednotlivých štátov, a paralelný dialóg so zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti v Afrike a EÚ ako kľúčovými prvkami pri rozvíjaní rovnocenného partnerstva EÚ s Afrikou; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje význam vytvorenia odolnej, konkurencieschopnej a pevnej základne infraštruktúry a priemyslu v Afrike, ako sa stanovuje v Agende 2063 AÚ, ktorej cieľom je rozvoj odolných hodnotových reťazcov a spracovanie surovín s vysokou pridanou hodnotou v Afrike ako hlavný spôsob vytvárania kvalitných pracovných príležitostí; vyzýva Komisiu a európske podniky a investorov vrátane EIB, aby v projektoch industrializácie Afriky uplatňovali moderné udržateľné a podľa možnosti klimaticky neutrálne výrobné technológie; trvá na tom, aby boli sociálni partneri zapojení do všetkých fáz podpory industrializácie; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že treba podporovať Afriku pri formulovaní jej vlastných nezávislých makroekonomických, fiškálnych, menových a obchodných politík, a vyzýva Komisiu, aby krajinám Organizácie afrických, karibských a tichomorských štátov (OAKTŠ) umožnila chrániť si novovznikajúce odvetvia, a to aj technickou a finančnou podporou, a aby sa postarala o právo prijímať právne predpisy; zdôrazňuje, že úsilie o ochranu životného prostredia by sa malo dostať do centra politík a programov spolupráce na podporu industrializácie a tvorby dôstojných pracovných príležitostí v Afrike, ktoré by mali vytvárať a vykonávať všetky zodpovedné zainteresované strany z oboch kontinentov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby podporovala udržateľné investície do prechodu na bezuhlíkové hospodárstvo v súlade so svojím záväzkom prijatým v rámci Glasgowského klimatického paktu a zároveň zabezpečila zodpovedné a udržateľné získavanie a riadenie prírodných zdrojov a surovín, ako aj udržateľné nakladanie s odpadom v súlade s cieľmi zelenej dohody; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje zásadnú úlohu fungujúcich štátnych inštitúcií, orgánov a infraštruktúr a domnieva sa, že ich absencia môže byť významnou prekážkou obchodu; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že všetky africké krajiny musia zvýšiť právnu istotu, pretože je nevyhnutná pre rozvoj akéhokoľvek druhu obchodu; vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala so svojimi africkými partnermi s cieľom zaručiť podnikateľské prostredie prospešné pre investície; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje potrebu adaptovať hospodárske a obchodné návrhy Nového programu pre Stredozemie, ktorý Európska komisia prijala 9. februára 2021, súčasnej núdzovej situácii; vyzýva na čo najrýchlejšiu bezproblémovú realizáciu projektov v rámci hospodárskeho a investičného plánu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že EÚ potrebuje úplne nový základ pre hospodárske partnerstvo s Afrikou, a to za rovnakých podmienok a na základe rovnosti, vzájomného rešpektu a porozumenia, a to aj problémov, ktoré africkí partneri riešia vo svojich obchodných a investičných vzťahoch, s ohľadom na meniacu sa dynamiku a riešenia historickej nerovnováhy a nedostatkov; je presvedčený, že toto je jedinečná príležitosť oživiť obchodné vzťahy medzi týmito dvoma kontinentmi a že samit založil cestu pre EÚ a AÚ k rozvoju obnoveného, vzájomne prospešného udržateľného partnerstva založeného na solidarite a spolupráci a k zmenám hospodárskych, komerčných a obchodných vzťahov s cieľom posilniť postavenie Afriky, a to aj zabezpečením spravodlivých a etických obchodných vzťahov v prospech integrácie afrického kontinentu; zdôrazňuje, že obchodné vzťahy medzi EÚ a Afrikou by mali pomáhať presadzovať ľudské a pracovné práva, dobrú správu vecí verejných, právny štát a rodovú rovnosť, a vyzýva Komisiu, aby tieto prvky podporovala v kontexte obchodných vzťahov medzi EÚ a Afrikou; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby pomohla skoncovať s tým, že úloha afrických krajín sa obmedzuje na „naplniť a dokončiť“, a to podporou systému viacerých zainteresovaných strán, ktorý krajinám AÚ umožní vyrábať vlastné vakcíny, pričom túto schopnosť už preukázali pri výrobe vakcín proti HIV, a tak sa otvorí priestor pre rozvoj vedeckého potenciálu a celosvetovo sa zníži závislosť od niekoľkých korporácií; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že reakcia EÚ na úsilie o celosvetovú vakcináciu na zmiernenie pandémie ochorenia COVID-19 viedla k narušeniu vzťahov medzi EÚ a Afrikou; zdôrazňuje, že výsledky 6. samitu EÚ a AÚ musia byť novým východiskom pre rozvoj vzťahov medzi EÚ a Afrikou; vyzýva Komisiu, aby sa štruktúrovane zapojila do bilaterálnych vzťahov s africkými partnermi a aby sledovala regionálne a multilaterálne aktivity pre pokrok vo vzťahoch medzi EÚ a Afrikou; vyzýva Komisiu, aby s Európskym parlamentom komunikovala o kompromisnej výnimke z dohody TRIPS, o ktorej rokovala tzv. štvorica – EÚ, USA, India a Južná Afrika; vyzýva Komisiu, aby v diskusiách vo WTO zostala flexibilná a pragmatická, zameraná na dosiahnutie kompromisu o cielenej a dočasnej výnimke z dohody TRIPS s ostatnými členmi WTO, aby sa do 12. zasadnutia Rady ministrov WTO dosiahol posun bližšie k záveru a zmysluplným výsledkom v obchode a v súvislosti so zdravím; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína význam mieru pre pozitívny sociálny, environmentálny a hospodársky rozvoj; berie na vedomie, že mnohé africké vlády nepodporili rezolúciu Valného zhromaždenia OSN odsudzujúcu agresiu proti Ukrajine a že africká podpora postojov EÚ sa nemôže považovať za samozrejmosť; vyzýva Komisiu a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby preskúmali rôzne dôvody skepticizmu a zintenzívnili diplomatické úsilie o vypracovanie spoločných pozícií proti vojenskej agresii na oboch kontinentoch; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podporuje ciele a ambície AfCFTA vyjadrené v jej preambule; podporuje aj ambície Agendy 2063 vytvoriť kontinentálny trh s voľným pohybom osôb, kapitálu, tovaru a služieb na prehĺbenie hospodárskej integrácie afrického kontinentu; považuje AfCFTA za ambicióznu iniciatívu hospodárskej integrácie, ktorá pre africké krajiny predstavuje významnú príležitosť na podporu inkluzívneho rastu, umožnenie udržateľného rozvoja, zníženie chudoby a zlepšenie životnej úrovne, tvorbu vysokého počtu dôstojných pracovných príležitostí, zvýšenie konkurencieschopnosti afrických krajín, podporu ekologických technológií a energie, zvýšenie udržateľnosti verejných financií, boj proti korupcii a podporu dobrej správy vecí verejných a dosiahnutie štrukturálnych zmien v zúčastnených štátoch; vyzýva EÚ, aby aktívne podporovala AfCFTA; zdôrazňuje, že ukazovatele na meranie hospodárskeho úspechu v Afrike a EÚ by sa mali skvalitniť a diverzifikovať nad rámec rastu HDP, a odporúča odkazovať aj na ukazovatele ako Giniho koeficient, ukazovateľ skutočného pokroku, index ľudského rozvoja, Theilov index na meranie diverzifikácie vývozu, ukazovatele rodovej diskriminácie a najmä na správu o pokroku v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripomína, že v rokoch 2014 – 2020 EÚ vyčlenila pre AfCFTA zo svojho Panafrického programu viac ako 74 miliónov EUR a že tieto finančné prostriedky sa použili na budovanie kapacít pre rokovaniach o dohode o AfCFTA, jej ratifikácii a vykonávaní; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby realizáciu AfCFTA naďalej finančne a technicky podporovali; konštatuje, že na to, aby AfCFTA splnila svoje sľuby a prekročila rámec obyčajnej liberalizácie obchodu a vymanila ľudí z chudoby, potrebujú africké krajiny politický priestor na prijímanie politík, ktoré zvýšia súlad medzi obchodnými opatreniami, cieľmi diverzifikácie reagovaním na potreby obyvateľstva, udržateľnosti a inkluzívneho rastu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva komisie AÚ aj EÚ, aby uľahčili rozvoj regionálnych hodnotových reťazcov a lepšej regionálnej infraštruktúry v Afrike; zdôrazňuje potrebu konzistentných investícií a verejného dohľadu do rozvoja udržateľnej všeobecnej a cezhraničnej infraštruktúry; upozorňuje na potrebu podstatných investícií do dopravnej infraštruktúry, pripojiteľnosti a digitalizácie s cieľom uľahčiť regionálny obchod, a tým aj diverzifikáciu a odolnosť miestnych, regionálnych a kontinentálnych hodnotových reťazcov; konštatuje, že odstránenie prekážok pre obchod v rámci Afriky sa môže uľahčiť rastom regionálnych hodnotových reťazcov, ktoré môžu africkým spoločnostiam, a najmä MSP, uľahčiť internacionalizáciu; zdôrazňuje, že Globálna brána by mala prispieť k rozvoju infraštruktúry s cieľom zvýšiť obchod v rámci Afriky, a vyzýva partnerov AÚ, aby reagovali na návrhy Tímu Európa na spoločné infraštruktúrne projekty; vyzýva partnerov z EÚ aj Afriky, aby bezodkladne realizovali spoločne identifikované prioritné projekty, a vytvorili príležitosti na zisk pre miestne spoločnosti a pracovné príležitosti pre miestne obyvateľstvo, a zároveň prísne dodržiavali vysoké environmentálne a pracovné normy a Parížsku dohodu; zdôrazňuje potrebu ďalšieho rozvoja infraštruktúry pre vidiecke oblasti a poukazuje na to, že podľa odhadov sa 40 % základných potravín prepravovaných v subsaharskej Afrike nedostane na trh z dôvodu zlej infraštruktúry a nedostatku chladiacich a skladovacích zariadení; vyzýva Európsku komisiu a AÚ, aby zmapovali regionálne hodnotové reťazce medzi EÚ a Afrikou nad rámec bilaterálnych obchodných tokov a aby vypracovali SWOT analýzu, najmä s cieľom identifikovať možnosti tzv. nearshoringu a oblasti spolupráce, ako je obehové hospodárstvo a ekologizácia dodávateľských reťazcov; zdôrazňuje dôležitosť ďalej rozvíjať infraštruktúru a prepojenia medzi subsaharskou a severnou Afrikou a medzi západnou a východnou Afrikou; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že do obchodných vzťahov medzi EÚ a Afrikou je dôležité zahrnúť rodovú rovnosť a uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti ako základnú súčasť podpory inkluzívneho a udržateľného rastu; zdôrazňuje, že obchodné a investičné vzťahy majú potenciál podporiť rodovú rovnosť a prispieť k posilňovaniu hospodárskeho a sociálneho postavenia žien a k väčšej rovnosti a odolnosti hospodárstva a spoločnosti; domnieva sa, že partnerstvo EÚ a Afriky by malo predovšetkým poskytovať podporu pre podnikanie žien a mladých vo vidieckych a mestských oblastiach vrátane malých výrobných organizácií, a že na tento účel je nevyhnutné podporovať rovnaký prístup k hospodárskym a výrobným zdrojom, ako sú finančné služby, ako aj k trhom a chrániť pozemkové práva; víta prácu Komisie na zhromažďovaní údajov a ich analýze s cieľom lepšie pochopiť vplyv obchodnej politiky na ženy; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s africkými partnermi podporovala rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v obchodných vzťahoch medzi EÚ a Afrikou; vyzýva Komisiu, aby v obchodných a investičných vzťahoch medzi EÚ a Afrikou zohľadňovala rodovú rovnosť; vyzýva Komisiu, aby do DHP zahrnula samostatné kapitoly o rodovej rovnosti; zdôrazňuje zásadnú úlohu žien žijúcich na vidieku v poľnohospodárskom a vidieckom hospodárstve na celom africkom kontinente, najmä pokiaľ ide o potravinovú bezpečnosť; pripomína, že takmer polovicu práce v Afrike v poľnohospodárstve vykonávajú ženy; vyzýva na rozšírenie komunikácie medzi podnikateľkami Afriky a EÚ cez platformy, ktoré umožňujú vytváranie sietí, výmenu skúseností a realizáciu spoločných projektov; odporúča presadzovať dedičské práva žien a dievčat a vyzýva EÚ, aby podporovala partnerské krajiny, najmä v súvislosti s uznaním plného nároku žien na držbu pôdy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že treba nadviazať konštruktívny dialóg medzi verejným a súkromným sektorom a podporovať kultúru s cieľom vytvoriť inteligentnú sieť ekosystémov až po prípadnú hybridizáciu verejnej a súkromnej sféry; zdôrazňuje, že v tejto súvislosti musí EÚ naďalej spolupracovať s africkými krajinami na uľahčovaní a podpore súkromných investícií na kontinente, pretože verejné investície samotné nestačia; požaduje ďalšie zintenzívnenie trojstranných verejných a súkromných partnerstiev s cieľom rozvíjať nové obchodné prepojenia v odvetviach spoločného záujmu, ako je energetika, priemysel a doprava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu plánu EÚ pre vonkajšie investície, najmä Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj ako jeho prvého piliera, pri formovaní obchodnej a investičnej politiky EÚ voči Afrike súbežne s dohodami o hospodárskom partnerstve; pripomína, že dôraz kladie na zlepšenie investičného prostredia v partnerských krajinách; zdôrazňuje, že záväzok EÚ zvýšiť investície súkromného sektora na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja musí zodpovedať stanoveniu záväzných povinností v oblasti ľudských práv, sociálnych práv a náležitej starostlivosti o životné prostredie na základe hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, ktoré by sa mali vzťahovať na celý hodnotový reťazec a obsahovať ustanovenia o prístupe k spravodlivosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva komisie AÚ aj EÚ, aby vytvárali a uľahčovali podmienky potrebné na zmenu povahy integrácie afrických krajín do svetového hospodárstva, a to od zdrojov primárnych komodít až po vývozcov medziproduktov a konečných výrobkov, pri súčasnom zachovaní politického priestoru na ochranu začínajúcich priemyselných odvetví; odporúča posilniť spoluprácu s univerzitami a inými výskumnými inštitúciami v Afrike s cieľom vytvoriť platformu na výmenu technológií a praktických znalostí; v tejto súvislosti zdôrazňuje, akú príležitosť pre oba kontinenty to predstavuje pre rozvoj a investície na oboch kontinentoch na rozvíjajúcich sa trhoch, najmä vo výrobe; ďalej zdôrazňuje význam posilnenia prepojení medzi podnikmi EÚ a Afriky v tejto oblasti pre tvorbu hodnôt a zvyšovanie noriem, a tým zvyšovanie konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že úsilie o diverzifikáciu dodávateľského reťazca dáva príležitosti obom kontinentom, a domnieva sa, že EÚ a AÚ by mali spolupracovať na vytvorení podmienok a stimulov potrebných na podporu diverzifikácie investícií a výroby podnikov EÚ a Afriky; |
| --- | --- |

18.

| 19. | znova opakuje, že EÚ a AÚ majú spoločný záujem a stabilný multilaterálny obchodný systém založený na pravidlách, ktorý prispieva k podpore hospodárskeho rastu v EÚ a na africkom kontinente; zdôrazňuje, že reforma a modernizácia WTO a súboru pravidiel WTO sú dôležitou oblasťou spolupráce medzi EÚ a AÚ, a vyzýva partnerov, aby spolupracovali na vytvorení spravodlivej a spravodlivej globálnej obchodnej a finančnej štruktúry oživením WTO, ako aj dokončením dauhaského kola rokovaní s cieľom lepšie zohľadniť záujmy krajín globálneho Juhu, ako sa dohodli členovia WTO; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že cieľom iniciatívy Pomoc obchodu (Aid-for-Trade) pod vedením WTO je pomôcť predovšetkým najmenej rozvinutým krajinám pri budovaní kapacít na strane ponuky a infraštruktúry súvisiacej s obchodom, ktoré potrebujú na vykonávanie dohôd WTO a využívanie jej výhod, a vo všeobecnosti na rozšírenie svojho obchodu; je presvedčený, že v tomto zmysle je táto iniciatíva kľúčovou zložkou obchodných vzťahov s Afrikou, najmä po kríze spôsobenej ochorením COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na to, že program Pomoc obchodu by mal zohrávať úlohu pri mobilizácii zdrojov na riešenie obmedzení súvisiacich s obchodom, financovaní potrieb v oblasti infraštruktúry a pomoci pri budovaní kapacít afrických krajín na vytvorenie vhodných regulačných štruktúr; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje dôležitosť posilniť spoluprácu medzi WTO, UNCTAD, MOP, Programom OSN pre životné prostredie, FAO a ďalšími orgánmi OSN s cieľom zachovať mnohostrannú víziu presadzovaním spoločného programu v záujme spoločnej prosperity a v súlade so súdržnosťou politík v záujme rozvoja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že do zodpovednej a transparentnej globálnej správy by mali byť vo väčšej miere zahrnuté parlamentné orgány, keďže priamo volení poslanci môžu zabezpečovať kľúčové prepojenie medzi občanmi a multilaterálnym systémom; zdôrazňuje význam práce Parlamentnej konferencie o WTO, ktorú spoločne zorganizovali Európsky parlament a Medziparlamentná únia, a vyzýva k väčšiemu úsiliu o vyššie zapojenie poslancov z Afriky, a najmä Panafrického parlamentu; podčiarkuje potrebu zabezpečiť, aby mali poslanci lepší prístup k obchodným rokovaniam a aby boli zapojení do rozhodovacích a kontrolných procesov WTO; vyzýva na posilnenie úlohy Európskeho parlamentu a Panafrického parlamentu, ako aj národných parlamentov všetkých členských štátov WTO vo fáze udeľovania mandátu na medzinárodné obchodné a investičné rokovania; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že obnovené vzťahy medzi EÚ a Afrikou by mali byť základom spoločných záujmov oboch kontinentov a mali by stavať na silnom partnerstve; konštatuje, že vhodnou odpoveďou na geopolitickú rivalitu je rovnocenné partnerstvo AÚ a EÚ založené na plnej spolupráci; je presvedčený, že ak je geopolitická konkurencia EÚ určovaná len vymedzením sa od iných svetových mocností, pokračovanie v tradičnej politike vplyvu bráni vzájomne prospešnej spolupráci; poukazuje na to, že spravodlivá súťaž záujmov nie je trhovým ekonomikám cudzia a že africkí partneri si môžu vyhradiť právo využívať situáciu v dopyte vo svoj prospech; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je presvedčený, že záujmy EÚ, ako je prístup k surovinám, formovanie hospodárskych vzťahov na podporu hospodárstva EÚ a zvládanie migrácie, t. j. riešenie jej základných príčin, možno najlepšie presadzovať prostredníctvom nového partnerstva rovnocenných partnerov; je presvedčený, že vďaka novému partnerstvu rovnocenných partnerov môže EÚ účinne posilniť svoju strategickú autonómiu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že v súvislosti so všetkými aspektmi migrácie, núteného vysídľovania a mobility by EÚ mala podporovať konštruktívnu angažovanosť s cieľom zabezpečiť, aby migrácia prebiehala bezpečne a bola dobre regulovaná; považuje za dôležité vybudovať dlhodobú spoločnú stratégiu na prepojenie obchodnej, rozvojovej a migračnej politiky, ako sa uvádza vo viacerých záveroch Európskej rady, najmä v záveroch prijatých 16. decembra 2021, keďže takáto stratégia by mohla zohrávať kľúčovú úlohu v boji proti prevádzačstvu a nelegálnym migračným trasám z afrických krajín do EÚ; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že zvýšenie kvality obchodu medzi kontinentmi si bude vyžadovať reguláciu mobility a migrácie na africkom kontinente; trvá na tom, že hoci za určitých okolností môže obchodná politika obmedziť nútenú migráciu na minimum tvorbou pracovných príležitostí, obchodná politika EÚ ani jej rozvojová pomoc by sa nemali využívať na zabezpečenie spolupráce krajín mimo EÚ v oblasti migrácie, čo by mohlo ohroziť zásady a hodnoty EÚ a hlavný cieľ znižovať chudobu; v tejto súvislosti pripomína, že nútenú migráciu možno vyriešiť len vytvorením legálnych ciest, posilnením medzinárodnej ochrany a riešením širších rozvojových, politických, klimatických a humanitárnych kríz, ktoré k nútenému vysídľovaniu vedú; |
| --- | --- |

27.

| 28. | berie na vedomie vplyv ochorenia COVID-19 na dodávateľské reťazce; trvá na tom, že vo svete po pandémii je dôležité budovať odolnejšie dodávateľské reťazce tak v EÚ, ako aj AÚ posilňovaním strategickej autonómie, identifikáciou závislostí, lepším riešením zraniteľnosti a narušovania dodávok, diverzifikáciou výroby a väčšími investíciami do rozhodujúcich podnikov, ktoré majú sociálne, environmentálne a zdravotné ciele zapracované do svojho obchodného modelu; pripomína záväzok Európskeho parlamentu vykonávať Európsku zelenú dohodu a obchodné iniciatívy zamerané na dosiahnutie jej cieľov, okrem iného aj mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach, legislatívny návrh o povinnej náležitej starostlivosti a návrh o výrobkoch, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu; trvá na tom, že Komisia musí pozorne monitorovať vplyv týchto iniciatív na obchod medzi EÚ a Afrikou a predložiť sprievodné opatrenia na zmiernenie prípadných krátkodobých narušení; domnieva sa, že z dlhodobého hľadiska povedú tieto legislatívne iniciatívy k odolnejším a udržateľnejším globálnym hodnotovým reťazcom, z ktorých budú mať prospech občania a podniky v EÚ a Afrike; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadruje poľutovanie nad závažným vplyvom nevyprovokovanej a neodôvodnenej invázie Ruskej federácie na Ukrajinu na zvýšené ceny energií, palív, surovín a poľnohospodárskych výrobkov, čo spôsobuje výrazné zvýšenie výrobných nákladov, ohrozuje kontinuitu výroby a môže viesť k narušeniu dodávateľského reťazca; vyzýva na posilnenie opatrení na medzinárodnej úrovni, aby sa zabezpečilo, že základom politických rozhodnutí bude potravinová bezpečnosť, aby sa zabránilo nedostatku a zaistila výživová bezpečnosť v najzraniteľnejších krajinách, najmä na africkom kontinente, a aby sa potravinová bezpečnosť riešila obchodom a prevenciou prekážok v medzinárodnom obchode s potravinami a so surovinami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je presvedčený, že EÚ môže prispieť k výraznému zníženiu aktuálnej závislosti Afriky od dovozu potravín, semien, hnojív a pesticídov finančnou a technickou podporou, politickým dialógom, výmenou znalostí a novými technológiami, ako aj propagáciou afrických inovácií;. |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva na rozsiahlu európsko-africkú investičnú ofenzívu, ktorá poskytne stimuly na výrazné zvýšenie súkromných investícií v afrických štátoch a umožní komplexné verejné investície do infraštruktúry a boja proti zmene klímy; v tejto súvislosti víta záväzok prijatý na 6. samite EÚ a AÚ mobilizovať 150 miliárd EUR ako súčasti stratégie Globálna brána; požaduje, aby sa táto investičná iniciatíva výrazne rozšírila aj u členských štátov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | požaduje, aby sa investičná ofenzíva zamerala predovšetkým na projekty rozvoja a rozširovania energie z obnoviteľných zdrojov, zabezpečenie dodávok vody a na opatrenia na adaptáciu na zmenu klímy a budovanie verejnej infraštruktúry; predpokladá, že všetkých investičných projektov sa zúčastnia africké partnerské podniky a že budú venovať veľkú pozornosť tvorbe miestnej zamestnanosti a prehlbovaniu afrických hodnotových reťazcov; vyzýva Komisiu, aby v koordinácii s miestnymi, regionálnymi a so štátnymi partnermi v Afrike identifikovala vhodné investičné projekty a zabezpečila ich realizáciu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | požaduje, aby sa EÚ a jej členské štáty zaviazali podporovať africké krajiny pri zavádzaní ambicióznych a spravodlivých opatrení v oblasti klímy; zdôrazňuje, že finančné prostriedky EÚ z nového Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce sa musia používať na presadzovanie prístupu založeného na ľudských právach, v rámci ktorého sa miestne spoločenstvá a pôvodné obyvateľstvo stanú stredobodom úsilia v oblasti klímy, životného prostredia a rozvoja, počnúc konzultáciami s občianskou spoločnosťou a komunitou; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konštatuje, že predchádzajúce mechanizmy kombinovaného financovania nedokázali stimulovať dostatočné súkromné investície; preto žiada, aby sa do investičnej iniciatívy zapojili aj miestne malé a stredné podniky, ktoré osobitne prispievajú k diverzifikácii hospodárstva a tvorbe zamestnanosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že EÚ by mala prehĺbiť svoje hospodárske a obchodné vzťahy s Afrikou prostredníctvom investícií, ktoré povedú k slušným pracovným príležitostiam a podporia ľudské, pracovné a environmentálne práva; zdôrazňuje rozdiely v prístupe k financovaniu v rámci afrických regiónov a krajín, ktoré sú spôsobené rôznymi faktormi; zdôrazňuje, že by sa mal klásť dôraz na investície do novej infraštruktúry, ako je digitálna a zelená infraštruktúra, a do výroby energie z obnoviteľných zdrojov; víta rámcovú dohodu o spolupráci na projektoch, ktorá bola podpísaná v októbri 2021 medzi EIB a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBOR); víta memorandum o porozumení podpísané v roku 2021 medzi EBOR a Africkou rozvojovou bankou na podporu udržateľného rozvoja súkromného sektora v Afrike; vyzýva Komisiu, aby podporovala investície na africkom kontinente prostredníctvom inovatívnych finančných nástrojov s cieľom zvýšiť kapitálové toky a znížiť riziká; odporúča EÚ a africkým krajinám, aby preskúmali rokovania o dohodách o uľahčení udržateľných investícií, ako sa uvádza v preskúmaní obchodnej politiky EÚ (15), ktoré posilnia schopnosť vlád regulovať vo verejnom záujme a vyvážia práva a povinnosti investorov a komunít s v environmentálnych otázkach; pripomína kľúčový význam konzistentných verejných investícií do verejných služieb, výskumných kapacít a podpory hospodárskych odvetví, v ktorých majú krajiny alebo regióny potenciál získať komparatívnu výhodu; odporúča posilniť investičné príležitosti v Afrike, najmä poskytnutím väčšieho objemu rizikového kapitálu a záruk na uľahčenie investícií; víta Európsky fond pre udržateľný rozvoj plus (EFSD+), ktorý inštitúciám na financovanie rozvoja umožňuje prebrať v ich investičných programoch väčšie riziko; pripomína, že v akčnom programe z Addis Abeby o financovaní rozvoja sa zdôraznila potrebu mobilizovať viac domácich zdrojov na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | odporúča africkým krajinám, aby preskúmali a zreformovali svoje investičné zmluvy a zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia podľa svojich rozvojových potrieb, keďže podľa organizácie UNICA platnosť mnohých investičných zmlúv uzavretých v 90. rokoch minulého storočia a začiatkom 21. storočia nedávno uplynula alebo čoskoro uplynie; domnieva sa, že AfCFTA a prebiehajúce úsilie o regionálnu integráciu poskytujú dobrú príležitosť na opätovné vyváženie medzinárodného investičného režimu, aby sa stal zodpovedným, spravodlivým a viedol k udržateľnému rozvoju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že v dohode medzi EÚ a Organizáciou afrických, karibských a tichomorských štátov, ktorá bola parafovaná v apríli 2021, chýbajú mechanizmy na presadzovanie náležitej starostlivosti v oblasti environmentálnych noriem, ľudských práv a zásady predchádzajúceho slobodného informovaného súhlasu, ktoré sú vzhľadom na záväzky dohody uľahčiť medzinárodné investičné dohody ešte dôležitejšie; zdôrazňuje, že EÚ by mala zohľadňovať nerovnakú úroveň rozvoja a zabezpečiť, aby jej obchodné dohody boli v súlade s prioritami partnerov v oblasti regionálnej hospodárskej integrácie; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naliehavo vyzýva Komisiu a EIB ako úverový subjekt EÚ, aby pripravili účinný a ľahko dostupný systém mikroúverov a v tejto súvislosti posilnili svoje kapacity na podporu rozvoja súkromného sektora v Afrike; v tejto súvislosti vyzýva EIB, aby vyčlenila viac finančných prostriedkov pre africké mikropodniky, malé a stredné podniky zo zmiešaného rozpočtu EFSD+; v tomto kontexte zdôrazňuje vysoký potenciál mikrofinancovania v záujme ďalšieho zlepšenia postavenia MSP a miestnych poľnohospodárov; odporúča zaviesť systémy mikroúverov, ktoré by poskytovali prístup k úverom bez potreby zábezpek alebo iných finančných záruk; zdôrazňuje význam takéhoto systému na posilnenie postavenia žien a mladých ľudí, ktorých prístup k financovaniu sa musí výrazne zlepšiť; v tejto súvislosti požaduje vhodné sprievodné opatrenia, ako je technická a právna pomoc a poradenstvo, ako aj koalície s miestnymi partnermi v teréne, aby boli tieto mikroúvery skutočne dostupné; domnieva sa, že podpora sociálneho hospodárstva a družstvá, ako aj systémy mikroúverov prispejú k prepotrebnej premeny neformálneho hospodárstva na formálne prostredníctvom jasných stratégií založených na odporúčaní MOP 204; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva EÚ, aby zvýšila podporu africkým krajinám a AÚ v boji proti nezákonným finančným tokom a daňovým únikom zo strany podnikov, a požaduje iniciatívy na zabezpečenie toho, aby podniky neprispievali k takémuto odlevu kapitálu z afrických krajín; pripomína, že Afrika každoročne prichádza o približne 88,6 miliardy USD v dôsledku nezákonného úniku kapitálu, čo predstavuje 3,7 % HDP tohto kontinentu; vyzýva na spoločné úsilie s cieľom zabezpečiť, aby sa dane platili tam, kde sa vytvárajú zisky a skutočná ekonomická hodnota, a zastaviť tak ďalšie narúšanie základu dane a presun ziskov; vyzýva na intenzívnejšiu spoluprácu medzi AÚ a EÚ a ich členskými štátmi pri medzinárodnej podpore opatrení na riešenie otázok transparentnosti zdaňovania právnických osôb vrátane zlepšenej spolupráce v súvislosti so smernicou EÚ o zverejňovaní nefinančných informácií (16); vyzýva Komisiu, aby sa vo svojich systémoch pomoci obchodu zaoberala aj nezákonnými finančnými tokmi a daňovými únikmi a aby do rokovaní o modernizácii DHP zahrnula príslušné kapitoly; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že najmenej rozvinuté krajiny majú záujem o multilaterálne obchodné systémy založené na pravidlách a veľmi ich podporujú, a že ich začlenenie do medzinárodného systému obchodovania by sa malo zlepšiť; uvedomuje si, že osobitné a diferencované zaobchádzanie je základnou zásadou WTO; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že rozvojové krajiny budú môcť v plnej miere uplatňovať svoje práva vyplývajúce z ustanovení WTO o osobitnom a diferencovanom zaobchádzaní, najmä s cieľom zaistiť svoju potravinovú bezpečnosť; zastáva názor, že nadmerná závislosť od jednej krajiny alebo geografického regiónu v prípade akéhokoľvek výrobku môže spôsobiť zraniteľnosť krajiny voči vonkajším otrasom, ktoré by mohli mať veľmi škodlivý vplyv na potravinovú bezpečnosť rozvojových krajín; preto sa domnieva, že Komisia by mala podporovať našich afrických partnerov pri diverzifikácii ich obchodných tokov s cieľom zvýšiť ich odolnosť; vyzýva na spoločné úsilie s africkými partnermi EÚ na úrovni WTO pri nachádzaní multilaterálnych riešení hlavných rozdielov v otázkach globálnej poľnohospodárskej politiky, o ktorých sa rokovalo vo Výbore WTO pre poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje potrebu pravidiel multilaterálneho obchodu, ktoré podporia solídne a udržateľné poľnohospodárstvo na základe komplexnej agrárnej reformy jednotlivých afrických štátov na zaručenie potravinovej bezpečnosti celého kontinentu; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam ochrany a podpory práva miestnych komunít na prístup k prírodným zdrojom, ako sú pôda a voda, a na kontrolu nad nimi; vyjadruje poľutovanie nad rozsahom záberu pôdy v Afrike; je znepokojený rozsahom skupovania pôdy zahraničnými investormi v Afrike sústredeného do krajín so slabšou štruktúrou správy vecí verejných, ktoré by mohlo byť hrozbou pre potravinovú bezpečnosť a prístup k pôde a vode; zdôrazňuje dôležitosť začatia inkluzívneho procesu na zaručenie účinnej účasti organizácií občianskej spoločnosti a miestnych spoločenstiev na príprave, vykonávaní a monitorovaní politík a činností súvisiacich so záberom pôdy; žiada, aby sa Dobrovoľné usmernenia pre zodpovednú správu držby dodržiavali vo všetkých projektoch, ktoré podporujú ochranu práv na držbu pôdy, a to aj v oblasti obchodu, a požaduje opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že projekty nebudú ohrozovať práva drobných poľnohospodárov a najmä žien na pôdu; naliehavo žiada EÚ a Afriku, aby uznali práva pôvodného obyvateľstva na zvykovú držbu pôdy a prírodných zdrojov a kontrolu nad nimi podľa Deklarácie OSN o právach pôvodného obyvateľstva a Dohovore MOP 169 a aby dodržiavali zásadu slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že obchodné vzťahy medzi EÚ a Afrikou musia zabezpečiť právo afrických krajín na potravinovú sebestačnosť, zaistiť dodržiavanie zásad udržateľnosti a za žiadnych okolností by nemali ťažko narúšať potravinovú bezpečnosť, bezpečnosť potravín a ich kvalitu, ani viesť k odlesňovaniu alebo degradácii životného prostredia; zdôrazňuje, že si to vyžiada väčšie záväzky na oboch kontinentoch a posilnenie bezpečných, odolných a udržateľných agropotravinárskych systémov s cieľom vystupňovať úsilie o dosiahnutie cieľa nulového hladu v roku 2030 a podporiť spoločné opatrenia na zmiernenie zmeny klímy; identifikuje potrebu reštrukturalizovať hodnotové reťazce tak, aby sa väčšia časť spracovania a pridanej hodnoty výroby realizovala v krajinách pôvodu; opätovne zdôrazňuje dôležitosť rešpektovať chránené označenie pôvodu výrobkov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že investičné nástroje, napríklad Globálna brána a Global Europe, prispejú k rozvoju udržateľného poľnohospodárstva v Afrike v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja, a aby podporila realizáciu AfCFTA pre obchod s poľnohospodárskymi výrobkami v rámci Afriky; vyzýva Komisiu, aby uľahčila vzdelávanie a odbornú prípravu s cieľom rozvíjať a podporovať v Afrike udržateľné poľnohospodárske postupy, ako je agroekológia, a podporovať v Afrike súčasné iniciatívy; pripomína skutočnosť, že schopnosť agroekológie zosúladiť hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer udržateľnosti bola uznaná v dôležitých správach od Medzivládneho panelu o zmene klímy, Medzivládnej vedecko-politickej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby a v medzinárodnom hodnotení poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie pod vedením Svetovej banky a FAO; vyzýva EÚ a Afriku, aby sa ujali vedúcej úlohy pri uzatváraní ambicióznej celosvetovej dohody na 15. konferencii zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite; v tejto súvislosti konštatuje, že udržateľné poľnohospodárstvo a udržateľnejšia výživa v Európe môžu významne prispieť k zaisteniu potravinovej bezpečnosti v afrických krajinách; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje asymetrickú závislosť niektorých afrických krajín od dovozu poľnohospodárskych výrobkov z hľadiska potravinovej bezpečnosti; vyjadruje vážne znepokojenie nad vplyvom invázie Ruska na Ukrajinu na dodávky určitých poľnohospodársko-potravinových výrobkov, najmä obilnín, vzhľadom na značnú závislosť mnohých štátov od ich dovozu, ako aj na deformácie svetovej siete zásobovania a nárast cien vedúci k svetovej potravinovej neistote predovšetkým na africkom kontinente; víta rozhodnutie Komisie posúdiť vplyv rusko-ukrajinskej vojny na dovoz obilnín a potravinovú bezpečnosť a vyzýva Komisiu, aby včas prijala opatrenia proti možným humanitárnym krízam; ďalej zdôrazňuje rozvrat, ktorý spôsobuje ozbrojený konflikt vo vývoze určitých produktov, ako je citrusové ovocie, káva a čaj, z Afriky do Ruska; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s africkými krajinami pri zabezpečovaní prístupu k poľnohospodárskym výrobkom, využila súčasný súbor obchodných nástrojov na riešenie a uľahčenie prístupu k poľnohospodárskym výrobkom pre našich afrických partnerov a na ich podporu pri zvyšovaní poľnohospodárskej výroby s cieľom zlepšiť ich potravinovú odolnosť; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pripomína, že vývoz agropotravinárskych výrobkov z EÚ do Afriky v hodnote 17,6 miliardy EUR a dovoz z Afriky v hodnote 16,5 miliardy EUR v roku 2020 robia z afrických krajín dôležité destinácie pre vývoz EÚ a že EÚ zostáva najväčším vývozným trhom pre poľnohospodárske a potravinárske výrobky z Afriky; upozorňuje na potrebu toho, aby dovoz najmä agropotravinárskych výrobkov z Afriky spĺňal zdravotné, bezpečnostné a kvalitatívne normy EÚ vrátane noriem pre používanie hormónov, antibiotík a geneticky modifikovaných organizmov; zdôrazňuje, že by sa mala poskytovať technická podpora a odborná príprava s cieľom zabezpečiť, aby výrobcovia v Afrike mali príležitosť a know-how tieto normy dosahovať; je presvedčený, že EÚ ako významný svetový aktér v agropotravinárskom sektore by mal spolupracovať s africkými krajinami na ďalšom rozvoji referenčných kritérií a medzinárodných noriem pre udržateľné potravinové systémy spočívajúce na dodržiavaní ľudských a pracovných práv, spravodlivej hospodárskej súťaži, zásade predbežnej opatrnosti, ochrane životného prostredia a dobrých životných podmienkach zvierat v súlade s pravidlami WTO; poukazuje na to, že EÚ je odhodlaná podporovať a presadzovať globálny prechod na udržateľné agropotravinárske systémy so všetkými svojimi partnermi v súlade s cieľmi stratégie „z farmy na stôl“ a cieľmi udržateľného rozvoja; poukazuje na to, že spoločným cieľom Európskej únie a Afriky je zmeniť spôsob výroby, distribúcie a spotreby našich potravín; preto upozorňuje, že spolupráca medzi EÚ a jej africkými partnermi musí zamerať na ústrednú otázku dodávok potravín spolu s upravenými programami spolupráce medzi poľnohospodármi EÚ a Afriky a MSP, cielenými investíciami do udržateľného rozvoja poľnohospodárstva, modernými dopravnými sieťami dopravy a primeranou infraštruktúrou na skladovanie, ktorými africkí poľnohospodári získajú prostriedky na dosiahnutie odolnosti poľnohospodárstva voči problémom súvisiacim so zmenou klímy; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zasadzuje sa za väčšiu súdržnosť politík na úrovni EÚ v kontexte agropotravinárskeho obchodu vzhľadom na globálne dôsledky spoločnej poľnohospodárskej politiky a obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami pre pokrok v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja; vyzýva EÚ, aby zohľadnila závery pracovnej skupiny pre africký vidiek (TFRA) týkajúce sa potreby investovať do afrických potravinových reťazcov s dôrazom na komodity s pridanou hodnotou; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby s africkými partnermi aktívne pracovali na vytváraní synergií medzi stratégiou EÚ a Afriky a Európskou zelenou dohodou, najmä pokiaľ ide o vonkajší rozmer stratégie „z farmy na stôl“; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje význam výskumu a inovácií v podpore poľnohospodárov a ich preberaní udržateľných poľnohospodárskych postupov a produktívnych suchozemských agroekosystémov a potravinových systémov; v tejto súvislosti vyzýva na väčšiu dôveru v prínos tradičných afrických poznatkov k spravodlivej transformácii, najmä pokiaľ ide o poľnohospodárske postupy, rybárstvo a ochranu lesov, čím sa posilní postavenie afrického ľudu a miestnych komunít; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa neuznáva strategický význam lúk a pasienkov, ktoré zaberajú približne 43 % suchozemského povrchu Afriky, a preto sú dôležitými záchytmi uhlíka; zdôrazňuje, že je dôležité podporovať malé poľnohospodárske podniky a pastierstvo a iné tradičné/miestne potravinové systémy s cieľom posilniť ich odolnosť a podporiť ich prínos k potravinovej bezpečnosti, udržateľnému riadeniu zdrojov a ochrane biodiverzity; poznamenáva, že napríklad právo na pastvu a spoločné pastviny sú tradičnými zvykovými právami spojenými s využívaním pôdy, ktoré sú odlišné od zdokumentovaných vlastníckych práv; vyzýva Komisiu, aby spolu s miestnymi spoločenstvami a miestnymi zainteresovanými stranami vypracovala stratégiu optimalizácie tohto potenciálu udržateľným hospodárením na pastvinách, akému sa venujú pastieri; žiada, aby sa riešilo sociálne napätie medzi usadenými poľnohospodárskymi populáciami a kočovnými pastierskymi komunitami, najmä v regiónoch s kolidujúcimi etnicko-náboženskými konfliktami; |
| --- | --- |

47.

| 48. | odporúča zvrátiť tento nežiaduci trend stále vyššieho počtu ľudí postihnutých potravinovou neistotou v Afrike integráciou humanitárnych, rozvojových a mierových politík v oblastiach postihnutých konfliktmi zvýšením odolnosti voči zmene klímy v potravinových systémoch, posilnením odolnosti najzraniteľnejších voči nepriaznivým ekonomickým podmienkam, zásahmi do potravinových dodávateľských reťazcov s cieľom znížiť náklady na výživné potraviny a zvýšiť výživovú hodnotu potravinových produktov, riešením chudoby a štrukturálnej nerovnosti, zabezpečením inkluzívnych zásahov v prospech chudobných a posilnením potravinového prostredia a zmenou spotrebiteľského správania s cieľom podporiť, a to aj obchodnými opatreniami, stravovacie návyky s pozitívnym vplyvom na zdravie ľudí a životné prostredie; zdôrazňuje, že sú potrebné udržateľné a inovatívne politiky, ktoré africkým štátom umožnia preskočiť staršie, viac znečisťujúce technológie a poľnohospodárske postupy s cieľom dosiahnuť ekologickú a sociálnu transformáciu na udržateľné agropotravinárske postupy; zdôrazňuje ústrednú úlohu poľnohospodárstva a potravinárstva ako odvetví afrického hospodárstva a pri poskytovaní udržateľných dôstojných pracovných príležitostí vo vidieckych oblastiach v početných malých alebo rodinných poľnohospodárskych podnikoch v Afrike opatreniami na zvýšenie odolnosti, udržateľnú modernizáciu poľnohospodárskych postupov a zvyšovanie kvality a diverzifikácie produktov; vyzýva Komisiu, aby podporovala miestne poľnohospodárske podniky a zvýšila schopnosť malých a rodinných poľnohospodárskych podnikov konkurovať veľkým podnikom; vyjadruje znepokojenie nad rastúcou expanziou vysoko industrializovaných poľnohospodárskych podnikov, ktorých základom sú monokultúry prispievajúce k prehlbovaniu sociálnej nerovnosti a trvalej strate biodiverzity; zdôrazňuje význam poľnohospodárov pre posilnenie obehového hospodárstva v rôznych afrických regiónoch; víta návrh pracovnej skupiny pre africký vidiek zaviesť program vytvárania partnerstiev medzi Európou a Afrikou, ktorým sa prepoja poľnohospodárske subjekty členských štátov EÚ a partnerských krajín v Afrike a prostredníctvom ktorého si porovnateľní angažovaní partneri budú môcť vymieňať odporúčané postupy a znalosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podčiarkuje, že okrem poškodzovania životného prostredia môže mať používanie pesticídov v intenzívnom poľnohospodárstve v Afrike vplyv na zdravie pracovníkov, ktorí majú veľmi obmedzený prístup k odbornej príprave v oblasti ochrany rastlín a zdravotnej starostlivosti; požaduje vzdelávanie a odbornú prípravu v oblasti udržateľných prístupov k ochrane rastlín a alternatív pesticídov a na minimalizáciu expozície nebezpečným látkam; odsudzuje dvojité normy, ktoré EÚ uplatňuje v súvislosti s pesticídmi umožnením vývozu nebezpečných látok zakázaných v EÚ do afrických krajín a ďalších krajín mimo EÚ; žiada preto o úpravu súčasných pravidiel EÚ, aby sa tento právny nesúlad odstránil, a to podľa Rotterdamského dohovoru z roku 1998 a Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdôrazňuje, že africkým krajinám treba pomôcť znižovať používanie pesticídov zakázaných v EÚ rozvojom alternatívnych systémov ochrany proti škodcom; zdôrazňuje nedôslednosť EÚ v tom, že do afrických a ďalších tretích krajín umožňuje vyvážať pesticídy, ktoré nie sú povolené na jednotnom trhu EÚ; vyzýva na urýchlené skoncovanie s touto nedôslednosťou, keďže je v plnom rozpore s duchom Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poukazuje na to, že v porovnaní s inými regiónmi sveta je rozdelenie pridanej hodnoty v poľnohospodárskych hodnotových reťazcoch pre afrických drobných poľnohospodárov väčšinou nepriaznivé, čo možno pozorovať na vplyve koncentrácie trhu na poľnohospodárov a krajiny dorábajúce kakao; víta iniciatívu Ghany a Pobrežia Slonoviny zaviesť diferenciál príjmu dostatočného na živobytie v prípade kakaa; víta založenie iniciatívy EÚ pre udržateľné kakao a vyzýva Komisiu, aby podporovala záväzky súkromného sektora platiť spravodlivé ceny pestovateľom kakaa, ktoré im umožnia vyrábať udržateľným spôsobom a bez detskej práce; pripomína, že obchodné vzťahy a iniciatívy medzi EÚ a Afrikou, ako napríklad tie, ktoré sa týkajú kakaa, sa musia opierať o transparentné a spoľahlivé monitorovanie a zodpovednosť; vyzýva na zabezpečenie prístupu viacerých zainteresovaných strán prostredníctvom osobitných mechanizmov zapájania občianskej spoločnosti do vypracovania stratégií a odvetvových politík; súhlasí s názorom združenia Cocoa Coalition, že pripravované právne predpisy EÚ o náležitej obozretnosti vrátane nariadenia o odlesňovaní by sa mali zameriavať na zabezpečenie minimálnych príjmov pre pestovateľov kakaa ako základného kroku pri dosahovaní udržateľného odvetvia kakaa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je znepokojený tým, že obchodná politika EÚ voči Afrike je veľmi roztrieštená; opakuje, že rôzne dohody o hospodárskom partnerstve by mali prispievať k rozvoju integrácie v rámci Afriky a spravodlivého a udržateľného obchodného modelu a k znižovaniu biedy; konštatuje, že názory na hodnotenie úspechu dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) sa líšia, pričom niektoré z nich v EÚ a Afrike tvrdia, že DHP uzavreté alebo dojednané v poslednom desaťročí dostatočne nespĺňajú požiadavky nového partnerstva a boli zamerané predovšetkým na presadzovanie záujmov EÚ, pričom poznamenal, že vývoz EÚ do štátov DHP poškodzuje miestnu výrobu, najmä poľnohospodársku, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nedosiahli dôležité ciele DHP, ako je diverzifikácia hodnotových reťazcov a podpora regionálnej integrácie v Afrike; keďže hlavným vývozom zostávajú poľnohospodárske výrobky a suroviny, a vzhľadom na to, že to je okrem toho jedným z dôvodov častej kritiky alebo dokonca odmietania DHP v mnohých afrických štátoch, zatiaľ čo iní v EÚ a AÚ tvrdia, že DHP prispievajú k trvalo udržateľnému rozvoju a podporujú ho v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a programom trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, znižujú chudobu, podporujú obchodné toky v rámci Afriky, zlepšujú regionálnu integráciu, prispievajú k uľahčeniu obchodu a odstráneniu zbytočných prekážok obchodu, zlepšiť prístup podnikov na trhy EÚ a Afriky, najmä pre MSP, podporovať verejné a súkromné investície v Afrike, podporovať dobré a udržateľné poľnohospodárske postupy a posilňovať obchodné vzťahy medzi EÚ a Afrikou, pričom sa zohľadnia výsledky samitu EÚ – AÚ, a hoci sa domnievajú, že na to, aby mohli v plnej miere zohrávať túto úlohu a napomáhať integrácii hodnotových reťazcov EÚ a Afriky, by sa dohody o hospodárskom partnerstve museli vykonávať a modernizovať tak, aby zahŕňali ustanovenia, ktoré podporujú cezhraničné hodnotové reťazce vrátane ďalších oblastí, ako je obchod so službami, investície, práva duševného vlastníctva a hospodárska súťaž, ktoré by uprednostňovali podniky a investorov o podnikateľskom prostredí v týchto krajinách; |
| --- | --- |

52.

| 53. | domnieva sa, že DHP by mali zlepšiť schopnosť afrických krajín využívať obchodné príležitosti v oblasti potravinovej bezpečnosti, zdravotnej starostlivosti a znižovania chudoby; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pripomína, že žiadosť EÚ o zákaz vývozných daní na suroviny je dlhodobou prekážkou v procese rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve; zdôrazňuje, že v prípade hospodárstva, ktoré svoje príjmy zakladá takmer výlučne na využívaní prírodných zdrojov, môže zákaz týchto daní viesť k závislosti od pomoci a zároveň brániť jeho hospodárskej diverzifikácii; zdôrazňuje právo afrických krajín regulovať suroviny vo verejnom záujme a vyzýva EÚ, aby nepresadzovala obchodnú politiku, ktorá by africkým krajinám vo všeobecnosti zakazovala vyberať vývozné dane na suroviny, pokiaľ je to v súlade s pravidlami WTO; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opakuje svoju požiadavku, aby sa pred rokovaniami o nových dohodách o hospodárskom partnerstve vypracovala hĺbková analýza vplyvu dohôd o hospodárskom partnerstve na miestne hospodárstvo, regionálnu integráciu, hospodársku diverzifikáciu a ciele udržateľného rozvoja; vyzýva na modernizáciu dohôd o hospodárskom partnerstve pridaním silných, záväzných a vynútiteľných kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji v súlade s Parížskou dohodou; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s našimi africkými partnermi na presadzovaní spravodlivého a udržateľného obchodu, najmä prostredníctvom kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji v dohodách o hospodárskom partnerstve, a aby spolupracovala s našimi partnermi pri nadchádzajúcom preskúmaní častí o obchode a udržateľnom rozvoji; navyše zdôrazňuje význam začlenenia cieľa boja proti nútenej práci a detskej práci do kapitol obchodných dohôd Únie o obchode a udržateľnom rozvoji vzhľadom na ich všeobecnú rozšírenosť v odvetví poľnohospodárstva; vyzýva, aby všetky zainteresované strany vrátane občianskej spoločnosti a komunít, miestnych orgánov a národných parlamentov EÚ a Afriky systematicky, transparentne a na základe dôkazov monitorovali vykonávanie obchodných dohôd medzi EÚ a Afrikou a dodržiavali zásady súdržnosti politík v záujme rozvoja a súdržnosti politík v záujme udržateľného rozvoja; požaduje hĺbkovú analýzu vplyvu existujúcich dohôd o hospodárskom partnerstve a obchodných dohôd na africké krajiny s cieľom určiť, do akej miery sú zlučiteľné s úsilím o podporu procesu AfCFTA a kontinentálnej integrácie v Afrike a či je potrebné, aby boli v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a článkom 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; vyzýva na úpravu ustanovení dohôd o hospodárskom partnerstve, ktoré sa majú uplatňovať v závislosti od výsledkov; vyzýva Komisiu, aby pri revízii dohôd o hospodárskom partnerstve riešila podľa potreby všetky možné účinky, ktoré by mohli narušiť ciele rozvoja trhu v rámci Afriky, a to v úzkej spolupráci s našimi africkými partnermi, zmierňovala ich a predchádzala im; zdôrazňuje, že dohôd o hospodárskom partnerstve musia podporovať ďalší rozvoj AfCFTA; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že dohody o hospodárskom partnerstve budú základom pre posilnenie vzájomne prospešných hospodárskych vzťahov medzi stranami pri súčasnom zohľadnení úrovne ich rozvoja; vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť malým a stredným podnikom a podporovala africké malé a stredné podniky, ktoré vyvážajú do EÚ, prostredníctvom technickej pomoci; konštatuje, že pre zvýšenie atraktívnosti treba, aby sa dohody obsahovali aj ďalšie časti, ako je budovanie kapacít, posmeľovanie žien pre účasť v hospodárskom živote, a to aj v poľnohospodárstve, a investície do príležitostí pre mladých v afrických krajinách; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pripomína, že vykonávanie kapitol o udržateľnosti musí byť sprevádzané budovaním kapacít z rozvojovej pomoci EÚ a ďalších investícií na pomoc partnerským krajinám pri plnení ich záväzkov (17) a že zainteresované strany občianskej spoločnosti by sa mali zapájať do monitorovania (18); |
| --- | --- |

56.

| 57. | víta reformu nariadenia o systéme všeobecných colných preferencií (19) a jeho úlohu pri zvyšovaní obchodných príležitostí, podpore diverzifikácie vývozu pre rozvojové krajiny, urýchľovaní udržateľného rozvoja a zabezpečovaní dodržiavania ľudských práv, pracovných práv, ochrany životného prostredie, udržateľného rozvoja, dobrej správy vecí verejných a rodovej rovnosti; konštatuje, že severoafrické krajiny v blízkej budúcnosti prestanú mať štatút najmenej rozvinutých krajín, a zdôrazňuje, že treba podporovať ich hladký prechod na systém všeobecných colných preferencií; zastáva názor, že tieto krajiny by mali využívať štatút VSP+, a vyzýva ich, aby zvážili možnosť oň požiadať, pričom vyzýva Komisiu, aby týchto potenciálnych kandidátov aktívne oslovila, ponúkla im podporu pri plnení kritérií a zaistila bezproblémový prechod z kategórie najmenej rozvinutej krajiny na partnerskú krajinu v režime VSP+; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila doplnkovosť VSP k ostatným iniciatívam obchodnej politiky na africkom kontinente; vyzýva krajiny v regióne, ktoré využívajú systémy VSP a Všetko okrem zbraní, aby sa snažili posilniť účinné vykonávanie svojich medzinárodných záväzkov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzýva na zvýšenie investícií do výskumu a vývoja súvisiaceho s ekologickým tovarom a technológiami; vyzýva Komisiu, aby prijala potrebné kroky na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní budúcich pravidiel EÚ o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti podnikov a pravidiel, ktorých uplatňovaním sa neprispieva k odlesňovaniu, podporovali dlhodobé dodávateľské vzťahy a zlepšené nákupné postupy umožňujúce mzdy na úrovni životného minima pre pracovníkov, príjmy na úrovni životného minima pre drobných poľnohospodárov a zabezpečila rešpektovanie životného prostredia, ako aj zmysluplné zapojenie zainteresovaných strán vrátane držiteľov práv do všetkých etáp procesu náležitej starostlivosti; pripomína, že Afrika je domovom výnimočnej biodiverzity; vyjadruje hlboké znepokojenie z nadužívania prírodných zdrojov a vplyvu obmedzenej biodiverzity na úroveň odolnosti; osobitne ho znepokojuje to, že v Afrike sa zvyšuje tempo odlesňovania, najmä v Konžskej panve, ktorá v roku 2020 nasledovala v úbytku pralesov hneď po Brazílii, a v Kamerune, a tiež ho znepokojuje pašovanie vzácnych voľne žijúcich druhov; upozorňuje na to, že ničenie afrických dažďových lesov vedie k nezvratnej strate biodiverzity a kapacít na sekvestráciu uhlíka, ako aj domova a spôsobu života komunít pôvodného obyvateľstva; pripomína, že lesy významne prispievajú k dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy, k ochrane biodiverzity a predchádzaniu dezertifikácii a extrémnej pôdnej erózii; zdôrazňuje úlohu vody ako kľúčového prvku sociálnej a hospodárskej odolnosti, najmä v súvislosti s potravinovou a výživovou bezpečnosťou, a skutočnosťou, že hrozí, že sa vody stane zriedkavým zdrojom; domnieva sa preto, že zásobovaniu vodou by sa mal prikladať väčší význam; zdôrazňuje, že dezertifikácia a roje kobyliek zhoršujú už aj tak zložitú situáciu v oblasti potravinovej bezpečnosti v Afrike a že pandémia ochorenia COVID-19 a následné hospodárske a logistické problémy upriamili pozornosť na potenciál miestnych a regionálnych trhov riešiť zraniteľné miesta a nedostatky vo svetovom potravinovom systéme; domnieva sa, že obchodné partnerstvo musí spočívať na modeloch a technológiách, ktoré sú často prispôsobené poľnohospodárskym modelom, hospodárstvu a plodinám afrických krajín a založené na spolupráci, najmä prostredníctvom odbornej prípravy a výmeny poznatkov, ktorými poľnohospodári získajú zodpovednosť, nezávislosť a právo iniciatívy; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje význam miest a obcí pri podpore ducha spravodlivého obchodu; vyjadruje uznanie Komisii za zavedenie ceny Európske mesto spravodlivého a etického obchodu; vyjadruje uznanie podpredsedovi Komisie a komisárovi pre obchod Valdisovi Dombrovskisovi za jeho odhodlanie pokračovať v tejto dôležitej iniciatíve; vyzýva Komisiu, aby sa usilovala o spoluprácu s Komisiou AÚ s cieľom posilniť priamu spoluprácu medzi mestami a obcami na oboch kontinentoch, aby sa podporili spravodlivé a etické obchodné vzťahy a aby sa zviditeľnili mnohé príslušné iniciatívy mestských samospráv; |
| --- | --- |

59.

| 60. | domnieva sa, že teraz po pandémii ochorenia COVID-19 je viac ako kedykoľvek predtým potrebné na globálnej úrovni, a najmä pokiaľ ide o Afriku, prijať nové prístupy k hospodárskym, komerčným a obchodným vzťahom na základe spravodlivého a etického obchodu a podľa zásad solidarity a spolupráce; |
| --- | --- |

60.

| 61. | víta vyhlásenie, na ktorom sa 15. februára 2022 v Bruseli dohodli vedúci predstavitelia miestnych a regionálnych samospráv členských štátov AÚ a EÚ a v ktorom sa okrem iného zdôraznilo, že bez angažovanosti miestnej a regionálnej samosprávy nemožno dosiahnuť 65 % zo 169 cieľových hodnôt, o ktoré sa opierajú ciele udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | víta dohodu Rady ministrov AfCFTA o spoločných pravidlách pôvodu pre súbor 87,7 % tovaru alebo 3 800 colných položiek, na ktoré sa AfCFTA vzťahuje; vyzýva Európsku komisiu, aby harmonizovala pravidlá pôvodu a vypracovala návrh jednotných pravidiel pôvodu pre obchod so všetkými africkými krajinami na základe nedávno dohodnutých pravidiel v rámci AfCFTA, ktoré by nahradili rôznorodé pravidlá pôvodu v rôznych obchodných dohodách a režimoch EÚ s africkými regiónmi a krajinami; je presvedčený, že by to bolo aj na prospech podnikov a colných orgánov EÚ; vyzýva Komisiu, aby preskúmala ďalšie možnosti a opatrenia na posilnenie prepojení a synergií medzi rôznymi obchodnými dohodami EÚ s africkými krajinami a AfCFTA; víta cieľ AfCFTA, ktorým je zlepšenie regionálnej diferenciácie a rozšírenie a prepojenie systémov infraštruktúry; vyzýva EÚ, aby so sekretariátom AfCFTA spolupracovala na urýchlenom budovaní kapacít a technickej podpory pri realizácii AfCFTA; |
| --- | --- |

62.

| 63. | víta skutočnosť, že v novembri 2021 EIB otvorila svoje prvé centrum v Afrike, a to v hlavnom meste Kene Nairobi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | oceňuje iniciatívu Rady a Komisie usporiadať prvý týždeň Afriky a Európy, ktorý sa vo februári 2022 konal v Bruseli; víta plodnú prácu niekoľkých tisícok zástupcov mládežníckych organizácií, organizácií občianskej spoločnosti, miestnych orgánov, odvetvia kultúry a podnikateľského sektora; zdôrazňuje, že lepšia spolupráca EÚ s mladými Afričanmi a africkou diaspórou v EÚ môže z dlhodobého hľadiska štrukturálne zlepšiť vzťahy medzi EÚ a Afrikou; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európsky parlament nebol viac zapojený a že podujatia sa konali počas plenárnej schôdze Európskeho parlamentu v Štrasburgu, a zdôrazňuje, že pred nadchádzajúcimi iniciatívami je dôležité podporovať väčšiu spoluprácu všetkých zainteresovaných strán vrátane obchodných organizácií; vyzýva Komisiu, aby každoročne organizovala Týždeň Afrika – Európa a aby do diskusií usporiadaných počas týždňa Afrika – Európa zapojila mladých ľudí, najmä ženy a dievčatá; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva Komisiu, aby sa na budúcich obchodných samitoch EÚ – Afrika zamerala na potenciálnu úlohu miestnych hospodárskych a udržateľných výrobných alternatív, ako je bioprodukcia, spravodlivý obchod, družstvá drobných poľnohospodárov a zainteresované strany sociálneho hospodárstva pri budovaní udržateľnejšieho a spravodlivejšieho obchodného partnerstva medzi Afrikou a EÚ; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdôrazňuje, že treba zvýšiť zapojenie zainteresovaných strán, najmä podnikateľských združení MSP na celom africkom kontinente, a čoraz dôležitejších organizácií občianskej spoločnosti z EÚ aj AÚ do diskusií, ktoré prinášajú nový rozmer obchodu, investícií a hospodárskej spolupráce zameraný na spravodlivé a etické vzťahy; |
| --- | --- |

66.

| 67. | konštatuje, že dopravné siete sú kľúčovými faktormi, ktoré uľahčujú obchod a prosperujúce hospodárstvo; zdôrazňuje potrebu lepšieho prepojenia afrických vidieckych a mestských oblastí, aby sa zabezpečilo lepšie prepojenie v rámci afrických krajín a na africkom kontinente; zdôrazňuje, že návrhy Tímu Európa na realizáciu infraštruktúrnych projektov musia vychádzať z potrieb, ktoré AÚ identifikovala v rámci programu rozvoja infraštruktúry v Afrike; v tejto súvislosti žiada, aby boli miestne a regionálne zainteresované strany zapojené do rozhodovacieho procesu o povahe a objeme projektov v oblasti infraštruktúry; pripomína, že je približne 53 % ciest v Afrike nespevnených a izolovaných od obchodných centier a že celoročný prístup k funkčným cestám má menej ako polovica obyvateľov vidieckych oblastí, čo ilustruje na potrebu investovať nielen do hlavných projektov; vyzýva tiež na investície do logistiky chladiarenského reťazca a moderných skladovacích zariadení a všeobecne na zlepšenie logistiky medzi miestami výroby a spotreby, ktoré poľnohospodárom umožnia dodávať poľnohospodárske výrobky na určité vzdialenosti, a to aj vzhľadom na rýchlu urbanizáciu Afriky, čím sa prispeje k ukončeniu potravinovej neistoty; konštatuje, že k rozvoju afrického hospodárstva môže prispieť funkčná dopravná sieť a investície do infraštruktúrnych projektov; vyzýva Európsku komisiu, aby uľahčila investície do infraštruktúrnych afrických projektov prostredníctvom svojich obchodných a investičných nástrojov pre Afriku; |
| --- | --- |

67.

| 68. | podporuje širokú diskusiu s cieľom prehodnotiť modely a plány rozvoja infraštruktúry a určiť alternatívne modely mobility a moderné riešenia mobility 21. storočia pre všetkých v rámci regiónov, ako aj na celom kontinente, a to na základe skúseností získaných v EÚ a ďalších priemyselných krajinách, s cieľom vyhnúť sa ich chybám; |
| --- | --- |

68.

| 69. | zdôrazňuje, že vzdelávanie a odborná príprava, ktoré poskytujú ľuďom zručnosti požadované na trhu práce, sú kľúčovými faktormi rozvoja; domnieva sa, že v tejto súvislosti treba posilniť spoluprácu medzi univerzitami, výskumnými inštitúciami a programami odborného vzdelávania a prípravy z oboch kontinentov; zastáva názor, že v tomto smere by sa mali podporovať a lepšie koordinovať iniciatívy súkromného sektora v oblasti OVP, ďalšieho vzdelávania a podnikania v Afrike, keďže pandémia upozornila na význam digitálnych zručností aj digitálnych vzdelávacích metód; |
| --- | --- |

69.

| 70. | súhlasí s dlhodobou víziou komplexnej medzikontinentálnej dohody o obchode, spolupráci a rozvoji medzi EÚ a Afrikou, ktorá bude vychádzať z AfCFTA; zdôrazňuje, že dohode o obchode a spolupráci medzi kontinentmi musí predchádzať zmysluplný rozvoj silného a odolného trhu v rámci Afriky; v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu obchodnej politiky EÚ vo vzťahu k Afrike pri rozvoji trhu v rámci Afriky; vyzýva Európsku komisiu, aby pravidelne informovala Európsky parlament o dlhodobom cieli dohody o obchode a spolupráci medzi kontinentmi, najmä prostredníctvom rôznych politických nástrojov súvisiacich s Afrikou; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzýva na zodpovedné a urýchlené vykonávanie záväzkov v oblasti obchodu a investícií zo samitu EÚ – AÚ v roku 2022 a vyzýva Európsku komisiu, aby v príslušných výboroch štruktúrovane informovala Európsky parlament o plnení záväzkov v oblasti obchodu a investícií; |
| --- | --- |

71.

| 72. | víta iniciatívu EÚ v oblasti zelenej energie medzi Afrikou a EÚ a jej pokračujúcu podporu afrického jednotného trhu s elektrinou; zdôrazňuje, že prístup k energii musí byť zaručený pre všetkých za dostupné ceny ako spoločný statok a základné právo a že prístup k energii a budúci dopyt po energii sú kľúčovými otázkami, ktoré by EÚ a Afrika mali riešiť spoločne; poukazuje na potrebu využívať nový potenciál obnoviteľných a nízkouhlíkových zdrojov energie v Afrike a investovať do odvetví s vyššou pridanou hodnotou, ako je zelená oceľ a zelený vodík, a to najmä zlepšením technologickej spolupráce a zvýšením vývozu čistej energie; poukazuje na to, že je potrebná technická pomoc v oblasti právnych predpisov pre trh s energiou, ktorá by sa mala poskytovať v rámci spolupráce medzi EÚ a Afrikou, ako aj vypracovanie spoločných noriem; poukazuje na to, že spolupráca v oblasti udržateľnej energetiky by mala byť jedným z hlavných prvkov iniciatívy Globálny brána v súvislosti s Afrikou; víta záväzok v rámci stratégie Globálna brána mobilizovať granty vo výške 2,4 miliardy EUR pre subsaharskú Afriku a 1,08 miliardy EUR pre severnú Afriku na podporu obnoviteľných zdrojov energie, energetickej efektívnosti, spravodlivej transformácie a ekologizácie miestnych hodnotových reťazcov; vyzýva na rodovo vyvážený prístup k investíciám do energetiky, ktorým by sa posilnilo postavenie žien ako vedúcich predstaviteliek, pracovníčok a spotrebiteliek v energetike; |
| --- | --- |

72.

| 73. | trvá na tom, že je dôležité budovať partnerstvá na zvýšenie udržateľnosti hodnotových reťazcov v oblasti surovín, vychádzať z akčného plánu pre kritické suroviny a využívať všetky nástroje vonkajšej politiky EÚ; |
| --- | --- |

73.

| 74. | požaduje, aby sa v súlade s prístupom OSN „jedno zdravie“ zohľadňovalo prepojenie medzi verejným zdravím a biodiverzitou, a víta oznámenie iniciatívy NaturAfrica, ktorej cieľom je ochrana voľne žijúcich druhov a ekosystémov v Afrike a preskúmanie akčného plánu proti nezákonnému obchodovaniu s voľne žijúcimi druhmi; konštatuje, že akademická literatúra identifikuje niektoré globálne hotspoty nových zoonotických chorôb v Afrike; odporúča vypracovať a do veľkých rozvojových projektov a projektov využívania pôdy umožnených obnoveným partnerstvom medzi EÚ a AÚ začleniť posudzovanie vplyvov pandémií a nových chorôb na zdravie s cieľom zreformovať finančnú pomoc na využívanie pôdy tak, aby sa rozpoznali prínosy a riziká pre biodiverzitu a zdravie a aby sa stali výslovným cieľom opatrení; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť vydať usmernenie pre podniky EÚ a investorov v Afrike v súvislosti s budúcou smernicou o udržateľnej náležitej starostlivosti podnikov (20); vyzýva EÚ a AÚ, aby sa zasadili o vytvorenie nového medzivládneho partnerstva pre zdravie a obchod, ktorého cieľom by bolo znížiť riziká zoonóz v medzinárodnom obchode s voľne žijúcimi zvieratami; zdôrazňuje, že iniciatíva NaturAfrica by sa mala rozpracovať po porade so všetkými zainteresovanými stranami, s osobitným dôrazom na práva miestnych spoločenstiev, pôvodného obyvateľstva a žien; zdôrazňuje, že by mala podporovať africké vlády a miestne obyvateľstvo pri riešení hlavných príčin straty biodiverzity a zhoršovania životného prostredia celostne a systematicky, a to aj ponukou podpory dobrej správy sietí chránených oblastí; vyzýva na zahrnutie ambicióznych ustanovení o biodiverzite inšpirovaných prístupom OSN „jedno zdravie“ do dohôd o hospodárskom partnerstve pri ich modernizácii; domnieva sa, že EÚ by mala prispieť k realizácii Veľkého zeleného múru v regióne Sahel, ktorý významne prispeje k zastaveniu ďalšej dezertifikácie, a tým k zabezpečeniu príjmov z poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdôrazňuje, že ľudské práva a rodová rovnosť musia byť stredobodom posilnenej spolupráce medzi EÚ a AÚ s osobitným dôrazom na vplyv nových a inovatívnych technológií na ľudské práva a začlenenie žien do hospodárstva; zdôrazňuje potenciál, ktorý môže mať digitálny obchod pre pokrok a uľahčenie obchodovania v Afrike, a vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s vykonávaním dohôd o hospodárskej pomoci a realizáciou AfCFTA rozvíjala digitálne schopnosti; vyzýva Komisiu, aby do spolupráce s globálnymi strategickými partnermi zvážila zahrnúť digitálnu agendu EÚ – AÚ; |
| --- | --- |

75.

| 76. | konštatuje, že výmena poznatkov a rozvoj zručností v rámci Afriky môže prispieť k rozvoju udržateľných obchodných vzťahov; zdôrazňuje potenciál, ktorý má digitálna infraštruktúra pri stimulácii afrického hospodárstva, ako aj pri podpore inovácií na kontinente; vyzýva na posilnenú spoluprácu na digitálnych programoch medzi EÚ a AÚ na základe zásad demokratickej správy vecí verejných, podporných multilaterálnych pravidiel elektronického obchodu, účinných regulačných mechanizmov v celej digitálnej oblasti a mechanizmov globálnej správy údajov a digitálnych infraštruktúr na miestnej úrovni, ktorých ústredným prvkom je rozvoj zameraný na ľudí; berie na vedomie vytvorenie pracovnej skupiny AÚ – EÚ pre digitálne hospodárstvo; zdôrazňuje, že digitálne vzťahy medzi EÚ a AÚ by mali podporovať snahu Afriky o digitálnu transformáciu a rešpektovať právo vlád uchovať si vlastníctvo údajov a regulovať svoje digitálne hospodárstvo podľa vlastných rozvojových potrieb a s cieľom dosiahnuť lepšiu rovnováhu v digitálnom svete; vyzýva EÚ, aby podporovala digitálny rozvoj afrických krajín s pomocou platforiem UNCTAD vytvorených na zabezpečenie prínosov udržateľného rozvoja z digitálnej transformácie; zdôrazňuje, že digitálna transformácia musí byť v súlade so zásadami ochrany údajov; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Africkej únii a vládam a parlamentom členských štátov Africkej únie a generálnemu tajomníkovi AfCFTA. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 494, 8.12.2021, s. 80.

(2)  (Assembly/AU/Dec.692(XXXI)).

(3)  Rozhodnutie z Kigali (Assembly/AU/dec.605 (XXVII)).

(4)  Ú. v. EÚ C 162, 10.5.2019, s. 9.

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0073.

(6)  Ú. v. EÚ L 347, 30.12.2005, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 11.

(8)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0516.

(9)  Ú. v. EÚ L 130, 19.5.2017, s. 1.

(10)  Ú. v. EÚ C 465, 17.11.2021, s. 11.

(11)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 2.

(12)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0472.

(13)  Článok FAO z 11. februára 2019 s názvom FAO vyzýva na naliehavé opatrenia na obmedzenie korupcie a nezákonného využívania lesov, prístup 1. júna 2022. K dispozícii na: https://www.fao.org/africa/news/detail-news/en/c/1180700/.

(14)  Článok Rozvojového programu OSN v Etiópii z 13. októbra 2016 s názvom Rodový rozdiel stojí subsaharskú Afriku 95 miliárd USD ročne: UND’, prístup 3. júna 2022. K dispozícii na: https://www.undp.org/ethiopia/press-releases/gender-gap-costs-sub-saharan-africa-us95-billion-year-new-undp-report.html.

(15)  Oznámenie Komisie z 18. februára 2021 s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (COM(2021)0066).

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ z 22. októbra 2014, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií a informácií týkajúcich sa rozmanitosti niektorými veľkými podnikmi a skupinami (Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 1).

(17)  Diskusný dokument Nemeckého inštitútu pre rozvoj z januára 2016 s názvom Je možné harmonizovať pravidlá pôvodu v subsaharskej oblasti? Politicko-ekonomický prieskum.

(18)  Diskusný dokument Nemeckého inštitútu pre rozvoj z januára 2016 s názvom Je možné harmonizovať pravidlá pôvodu v subsaharskej oblasti? Politicko-ekonomický prieskum.

(19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012 z 25. októbra 2012, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 732/2008 (Ú. v. EÚ L 303, 31.10.2012, s. 1).

(20)  so zreteľom na návrh Komisie z 23. februára 2022 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937 (COM(2022)0071).

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/96

---

P9_TA(2022)0268

Budúcnosť medzinárodnej investičnej politiky EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o budúcnosti medzinárodnej investičnej politiky EÚ (2021/2176(INI))

(2023/C 32/10)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na jej článok 207 ods. 2, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na jej článok 207 ods. 2,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1219/2012 z 12. decembra 2012, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia pre bilaterálne investičné dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1219/2012 z 12. decembra 2012, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia pre bilaterálne investičné dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2014 z 23. júla 2014, ktorým sa stanovuje rámec na riešenie finančnej zodpovednosti spojenej so súdmi na urovnávanie sporov medzi investorom a štátom zriadenými na základe medzinárodných dohôd, ktorých zmluvnou stranou je Európska únia (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2014 z 23. júla 2014, ktorým sa stanovuje rámec na riešenie finančnej zodpovednosti spojenej so súdmi na urovnávanie sporov medzi investorom a štátom zriadenými na základe medzinárodných dohôd, ktorých zmluvnou stranou je Európska únia (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (3),

| — | so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora Európskej únie, najmä na jeho stanovisko 2/15 zo 16. mája 2017 k Dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Singapurskou republikou, jeho rozsudok zo 6. marca 2018 vo veci C-284/16 (prejudiciálne rozhodnutie vo veci Slovenská republika/Achmea BV), jeho stanovisko 1/17 z 30. apríla 2019 o Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohode medzi Kanadou a EÚ a jej členskými štátmi, jeho rozsudok z 2. septembra 2021 vo veci C-741/19 (prejudiciálne rozhodnutie vo veci Moldavská republika/Komstroy LLC) a jeho rozsudok z 26. októbra 2021 vo veci C-109/20 (prejudiciálne rozhodnutie vo veci Poľská republika/PL Holdings Sàrl), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora Európskej únie, najmä na jeho stanovisko 2/15 zo 16. mája 2017 k Dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Singapurskou republikou, jeho rozsudok zo 6. marca 2018 vo veci C-284/16 (prejudiciálne rozhodnutie vo veci Slovenská republika/Achmea BV), jeho stanovisko 1/17 z 30. apríla 2019 o Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohode medzi Kanadou a EÚ a jej členskými štátmi, jeho rozsudok z 2. septembra 2021 vo veci C-741/19 (prejudiciálne rozhodnutie vo veci Moldavská republika/Komstroy LLC) a jeho rozsudok z 26. októbra 2021 vo veci C-109/20 (prejudiciálne rozhodnutie vo veci Poľská republika/PL Holdings Sàrl),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. apríla 2011 o budúcej európskej medzinárodnej investičnej politike (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. apríla 2011 o budúcej európskej medzinárodnej investičnej politike (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2011 o obchodných a investičných prekážkach (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2011 o obchodných a investičných prekážkach (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2015 o vonkajšom vplyve obchodnej a investičnej politiky EÚ na verejno-súkromné partnerstvá v krajinách mimo EÚ (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2015 o vonkajšom vplyve obchodnej a investičnej politiky EÚ na verejno-súkromné partnerstvá v krajinách mimo EÚ (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o novej výhľadovo orientovanej a inovatívnej budúcej stratégii pre obchod a investície (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o novej výhľadovo orientovanej a inovatívnej budúcej stratégii pre obchod a investície (7),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 6. apríla 2020 o uplatňovaní nariadenia (EÚ) č. 1219/2012, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia pre bilaterálne investičné dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami (COM(2020)0134), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 6. apríla 2020 o uplatňovaní nariadenia (EÚ) č. 1219/2012, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia pre bilaterálne investičné dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami (COM(2020)0134),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. februára 2021 s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. februára 2021 s názvom Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika (COM(2021)0066),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2014 s názvom Investičný plán pre Európu (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2014 s názvom Investičný plán pre Európu (COM(2014)0903),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 12. novembra 2020 o vykonávaní obchodných dohôd EÚ: 1. január 2019 – 31. december 2019 (COM(2020)0705), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 12. novembra 2020 o vykonávaní obchodných dohôd EÚ: 1. január 2019 – 31. december 2019 (COM(2020)0705),

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy prijatú 12. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu o zmene klímy prijatú 12. decembra 2015,

| — | so zreteľom na Dohodu o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (8), ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2021, a najmä na jej hlavu II o službách a investíciách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (8), ktorá nadobudla platnosť 1. mája 2021, a najmä na jej hlavu II o službách a investíciách,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o transparentnosti pri rozhodcovských konaniach medzi investorom a štátom na základe zmluvy z roku 2014, ktorý nadobudol platnosť 18. októbra 2017 (Maurícijský dohovor), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o transparentnosti pri rozhodcovských konaniach medzi investorom a štátom na základe zmluvy z roku 2014, ktorý nadobudol platnosť 18. októbra 2017 (Maurícijský dohovor),

| — | so zreteľom na obchodné a investičné dohody, ktoré uzavrela EÚ, najmä na dohody druhej generácie s krajinami ako Kanada, Singapur, Vietnam a Japonsko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na obchodné a investičné dohody, ktoré uzavrela EÚ, najmä na dohody druhej generácie s krajinami ako Kanada, Singapur, Vietnam a Japonsko,

| — | so zreteľom na Agendu 2030 OSN pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá v roku 2015, a najmä na jej 17 cieľov udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 OSN pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá v roku 2015, a najmä na jej 17 cieľov udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, ktoré Rada OSN pre ľudské práva schválila v roku 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, ktoré Rada OSN pre ľudské práva schválila v roku 2011,

| — | so zreteľom na všeobecnú poznámku Výboru OSN pre hospodárske, sociálne a kultúrne práva č. 24 z 10. augusta 2017 o záväzkoch štátov podľa Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach v súvislosti s obchodnými činnosťami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecnú poznámku Výboru OSN pre hospodárske, sociálne a kultúrne práva č. 24 z 10. augusta 2017 o záväzkoch štátov podľa Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach v súvislosti s obchodnými činnosťami,

| — | so zreteľom na správy Konferencie OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD) o svetových investíciách za roky 2019, 2020 a 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy Konferencie OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD) o svetových investíciách za roky 2019, 2020 a 2021,

| — | so zreteľom na rámec investičnej politiky UNCTAD pre udržateľný rozvoj z roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámec investičnej politiky UNCTAD pre udržateľný rozvoj z roku 2015,

| — | so zreteľom na tematické poznámky UNCTAD v oblasti medzinárodných investičných dohôd týkajúce sa prípadov urovnávania sporov medzi investorom a štátom: fakty a čísla v rokoch 2019 a 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tematické poznámky UNCTAD v oblasti medzinárodných investičných dohôd týkajúce sa prípadov urovnávania sporov medzi investorom a štátom: fakty a čísla v rokoch 2019 a 2020,

| — | so zreteľom na pracovný dokument Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) z roku 2018 o medzinárodných investíciách s názvom Societal benefits and costs of International Investment Agreements: a critical review of aspects and available empirical evidence (Spoločenské prínosy a náklady spojené s medzinárodnými investičnými dohodami: kritické preskúmanie aspektov a dostupných empirických dôkazov), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) z roku 2018 o medzinárodných investíciách s názvom Societal benefits and costs of International Investment Agreements: a critical review of aspects and available empirical evidence (Spoločenské prínosy a náklady spojené s medzinárodnými investičnými dohodami: kritické preskúmanie aspektov a dostupných empirických dôkazov),

| — | so zreteľom na pracovný dokument OECD z roku 2014 o medzinárodných investíciách s názvom Investment Treaties and Shareholder Claims for Reflective Loss: Insights from Advanced Systems of Corporate Law (Investičné zmluvy a nároky akcionárov na reflexívnu stratu: poznatky z pokročilých systémov práva obchodných spoločností), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument OECD z roku 2014 o medzinárodných investíciách s názvom Investment Treaties and Shareholder Claims for Reflective Loss: Insights from Advanced Systems of Corporate Law (Investičné zmluvy a nároky akcionárov na reflexívnu stratu: poznatky z pokročilých systémov práva obchodných spoločností),

| — | so zreteľom na mandát udelený v roku 2017 pracovnej skupine III Komisie OSN pre medzinárodné obchodné právo (UNCITRAL), aby mohla pracovať na možnej reforme urovnávania sporov medzi investorom a štátom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na mandát udelený v roku 2017 pracovnej skupine III Komisie OSN pre medzinárodné obchodné právo (UNCITRAL), aby mohla pracovať na možnej reforme urovnávania sporov medzi investorom a štátom,

| — | so zreteľom na smernice na rokovania vydané Radou v roku 2018, ktorými sa Komisia poveruje rokovať v mene EÚ a v rámci komisie UNCITRAL o dohovore o zriadení mnohostranného investičného súdu na urovnávanie investičných sporov, a na následný návrh EÚ v tejto veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernice na rokovania vydané Radou v roku 2018, ktorými sa Komisia poveruje rokovať v mene EÚ a v rámci komisie UNCITRAL o dohovore o zriadení mnohostranného investičného súdu na urovnávanie investičných sporov, a na následný návrh EÚ v tejto veci,

| — | so zreteľom na proces modernizácie Zmluvy o energetickej charte, ktorý sa začal v roku 2017, a na návrh EÚ na jej znenie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na proces modernizácie Zmluvy o energetickej charte, ktorý sa začal v roku 2017, a na návrh EÚ na jej znenie,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Talianska odstúpiť od Zmluvy o energetickej charte k 1. januáru 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Talianska odstúpiť od Zmluvy o energetickej charte k 1. januáru 2015,

| — | so zreteľom na Dohodu o ukončení bilaterálnych investičných zmlúv medzi členskými štátmi Európskej únie (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o ukončení bilaterálnych investičných zmlúv medzi členskými štátmi Európskej únie (9),

| — | so zreteľom na vyhlásenie vlád členských štátov z 15. januára 2019 o právnych dôsledkoch rozsudku Súdneho dvora vo veci Achmea a o ochrane investícií v Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vlád členských štátov z 15. januára 2019 o právnych dôsledkoch rozsudku Súdneho dvora vo veci Achmea a o ochrane investícií v Európskej únii,

| — | so zreteľom na dohodu medzi Spojenými štátmi, Mexikom a Kanadou, ktorá nadobudla platnosť 1. júla 2020, a najmä na jej kapitolu 14 o investíciách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu medzi Spojenými štátmi, Mexikom a Kanadou, ktorá nadobudla platnosť 1. júla 2020, a najmä na jej kapitolu 14 o investíciách,

| — | so zreteľom na Dohodu o regionálnom komplexnom hospodárskom partnerstve Združenia národov juhovýchodnej Ázie, ktorá nadobudla platnosť 1. januára 2022, a najmä na jej kapitolu 10 o investíciách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o regionálnom komplexnom hospodárskom partnerstve Združenia národov juhovýchodnej Ázie, ktorá nadobudla platnosť 1. januára 2022, a najmä na jej kapitolu 10 o investíciách,

| — | so zreteľom na správu pracovnej skupiny OSN pre otázku ľudských práv a nadnárodných korporácií a iných podnikov predloženú Valnému zhromaždeniu OSN 27. júla 2021 s názvom Medzinárodné investičné dohody zlučiteľné s ľudskými právami, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu pracovnej skupiny OSN pre otázku ľudských práv a nadnárodných korporácií a iných podnikov predloženú Valnému zhromaždeniu OSN 27. júla 2021 s názvom Medzinárodné investičné dohody zlučiteľné s ľudskými právami,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0166/2022),

| A. | keďže priame zahraničné investície zostávajú od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy vo výlučnej právomoci Európskej únie, ako je zakotvené v článku 3 ods. 1 písm. e), článku 206 a článku 207 ZFEÚ; keďže reformný proces medzinárodnej investičnej politiky EÚ sa musí urýchliť a posilniť s cieľom riešiť súčasné výzvy; |
| --- | --- |

A.

keďže priame zahraničné investície zostávajú od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy vo výlučnej právomoci Európskej únie, ako je zakotvené v článku 3 ods. 1 písm. e), článku 206 a článku 207 ZFEÚ; keďže reformný proces medzinárodnej investičnej politiky EÚ sa musí urýchliť a posilniť s cieľom riešiť súčasné výzvy;

| B. | keďže EÚ je najväčšou destináciou na svete a zdrojom prichádzajúcich a odchádzajúcich medzinárodných investícií; keďže prispievajú k udržateľnému hospodárskemu rastu EÚ a vytváraniu pracovných miest, hoci dostupné empirické dôkazy nepreukázali priamy kauzálny vzťah medzi medzinárodnými investičnými dohodami a prilákaním priamych zahraničných investícií; |
| --- | --- |

B.

keďže EÚ je najväčšou destináciou na svete a zdrojom prichádzajúcich a odchádzajúcich medzinárodných investícií; keďže prispievajú k udržateľnému hospodárskemu rastu EÚ a vytváraniu pracovných miest, hoci dostupné empirické dôkazy nepreukázali priamy kauzálny vzťah medzi medzinárodnými investičnými dohodami a prilákaním priamych zahraničných investícií;

| C. | keďže celosvetové toky priamych zahraničných investícií (PZI), ktoré klesajú už od roku 2015, zaznamenali v roku 2020 dramatický pokles (-38 %) (10) v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19; keďže zvyšovanie priamych zahraničných investícií smerom do zahraničia a prichádzajúcich PZI zostáva kľúčovým prvkom cesty k oživeniu pre EÚ a mnohé ďalšie hospodárstva; |
| --- | --- |

C.

keďže celosvetové toky priamych zahraničných investícií (PZI), ktoré klesajú už od roku 2015, zaznamenali v roku 2020 dramatický pokles (-38 %) (10) v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19; keďže zvyšovanie priamych zahraničných investícií smerom do zahraničia a prichádzajúcich PZI zostáva kľúčovým prvkom cesty k oživeniu pre EÚ a mnohé ďalšie hospodárstva;

| D. | keďže podľa judikatúry Súdneho dvora niektoré časti medzinárodnej investičnej politiky EÚ, konkrétne nepriame zahraničné investície („portfóliové investície“) a režim upravujúci urovnávanie sporov medzi investormi a štátmi, patria do spoločnej právomoci EÚ a jej členských štátov; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa judikatúry Súdneho dvora niektoré časti medzinárodnej investičnej politiky EÚ, konkrétne nepriame zahraničné investície („portfóliové investície“) a režim upravujúci urovnávanie sporov medzi investormi a štátmi, patria do spoločnej právomoci EÚ a jej členských štátov;

| E. | keďže naďalej je v platnosti približne 1 500 bilaterálnych investičných zmlúv, ktoré členské štáty ratifikovali pred Lisabonskou zmluvou a ktoré stanovujú starý model riešenia sporov medzi štátmi a investormi, vrátane Zmluvy o energetickej charte; keďže dodnes nie je v platnosti žiadna medzinárodná investičná dohoda vyjednaná EÚ po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy; |
| --- | --- |

E.

keďže naďalej je v platnosti približne 1 500 bilaterálnych investičných zmlúv, ktoré členské štáty ratifikovali pred Lisabonskou zmluvou a ktoré stanovujú starý model riešenia sporov medzi štátmi a investormi, vrátane Zmluvy o energetickej charte; keďže dodnes nie je v platnosti žiadna medzinárodná investičná dohoda vyjednaná EÚ po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy;

| F. | keďže Európska zelená dohoda sa snaží reagovať na výzvy súvisiace so zmenou klímy a zhoršovaním životného prostredia; keďže k týmto cieľom musia prispievať všetky politiky EÚ vrátane investičnej politiky; keďže na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody, splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a zotavenie sa z pandémie ochorenia COVID-19 sú potrebné značné investície na celom svete; keďže boj proti zmene klímy a zhoršovaniu životného prostredia a vytváranie atraktívnejších investičných podmienok a podpora podnikov patria medzi šesť priorít (11) EÚ v rokoch 2019 až 2024; |
| --- | --- |

F.

keďže Európska zelená dohoda sa snaží reagovať na výzvy súvisiace so zmenou klímy a zhoršovaním životného prostredia; keďže k týmto cieľom musia prispievať všetky politiky EÚ vrátane investičnej politiky; keďže na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody, splnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a zotavenie sa z pandémie ochorenia COVID-19 sú potrebné značné investície na celom svete; keďže boj proti zmene klímy a zhoršovaniu životného prostredia a vytváranie atraktívnejších investičných podmienok a podpora podnikov patria medzi šesť priorít (11) EÚ v rokoch 2019 až 2024;

| G. | keďže PZI a investičná politika EÚ by mali zohrávať kľúčovú úlohu aj pri dosahovaní cieľov otvorenej strategickej autonómie, diverzifikácii dodávateľských reťazcov a prispievaní k udržateľnému hospodárskemu rastu, tvorbe pracovných miest a integrácii do globálnych hodnotových reťazcov, ako aj pri úsilí o podporu podmienok pre investorov z EÚ v zahraničí, ktoré odrážajú úroveň otvorenosti, ktorú majú zahraniční investori v EÚ, pričom sa zohľadní úroveň rozvoja tretích krajín a potreba zabezpečiť diferencované zaobchádzanie; |
| --- | --- |

G.

keďže PZI a investičná politika EÚ by mali zohrávať kľúčovú úlohu aj pri dosahovaní cieľov otvorenej strategickej autonómie, diverzifikácii dodávateľských reťazcov a prispievaní k udržateľnému hospodárskemu rastu, tvorbe pracovných miest a integrácii do globálnych hodnotových reťazcov, ako aj pri úsilí o podporu podmienok pre investorov z EÚ v zahraničí, ktoré odrážajú úroveň otvorenosti, ktorú majú zahraniční investori v EÚ, pričom sa zohľadní úroveň rozvoja tretích krajín a potreba zabezpečiť diferencované zaobchádzanie;

| H. | keďže rozvojové krajiny čelia ročnému rozdielu vo financovaní vo výške 2,5 bilióna USD pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030; keďže PZI sú nástrojom financovania Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a zodpovedajúcich cieľov udržateľného rozvoja; keďže takýto kapitál môže podporiť vytváranie pracovných miest a sociálne a environmentálne zlepšenia, ako sa stanovuje v cieľoch udržateľného rozvoja; keďže cieľ prilákať investície by mal ísť ruka v ruke s uznaním, že v kontexte medzinárodných investičných dohôd by sa zmluvné strany týchto dohôd mali snažiť zlepšiť svoju úroveň ochrany životného prostredia alebo práce a nemali by ich oslabovať alebo znižovať; |
| --- | --- |

H.

keďže rozvojové krajiny čelia ročnému rozdielu vo financovaní vo výške 2,5 bilióna USD pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja do roku 2030; keďže PZI sú nástrojom financovania Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a zodpovedajúcich cieľov udržateľného rozvoja; keďže takýto kapitál môže podporiť vytváranie pracovných miest a sociálne a environmentálne zlepšenia, ako sa stanovuje v cieľoch udržateľného rozvoja; keďže cieľ prilákať investície by mal ísť ruka v ruke s uznaním, že v kontexte medzinárodných investičných dohôd by sa zmluvné strany týchto dohôd mali snažiť zlepšiť svoju úroveň ochrany životného prostredia alebo práce a nemali by ich oslabovať alebo znižovať;

| I. | keďže cieľom taxonómie EÚ je uľahčiť presun investícií z neudržateľných hospodárskych činností na také, ktoré sú potrebné na dosiahnutie environmentálnej udržateľnosti, a konkrétnejšie klimatickej neutrality v nasledujúcich 30 rokoch; |
| --- | --- |

I.

keďže cieľom taxonómie EÚ je uľahčiť presun investícií z neudržateľných hospodárskych činností na také, ktoré sú potrebné na dosiahnutie environmentálnej udržateľnosti, a konkrétnejšie klimatickej neutrality v nasledujúcich 30 rokoch;

| J. | keďže investičná politika zahŕňa opatrenia, ako sú odstránenie neprimeraných prekážok pre investície, monitorovanie vplyvu zahraničných investícií na strategickú autonómiu, národnú bezpečnosť a reálnu ekonomiku a navrhovanie ďalších nástrojov na podporu a uľahčenie priamych investícií v odvetviach a na miestach, kde sú najviac potrebné; keďže väčšina medzinárodných investičných dohôd sa zameriava na ochranu investícií, či už so súdnym rozhodovaním o sporoch medzi investorom a štátom alebo bez neho; |
| --- | --- |

J.

keďže investičná politika zahŕňa opatrenia, ako sú odstránenie neprimeraných prekážok pre investície, monitorovanie vplyvu zahraničných investícií na strategickú autonómiu, národnú bezpečnosť a reálnu ekonomiku a navrhovanie ďalších nástrojov na podporu a uľahčenie priamych investícií v odvetviach a na miestach, kde sú najviac potrebné; keďže väčšina medzinárodných investičných dohôd sa zameriava na ochranu investícií, či už so súdnym rozhodovaním o sporoch medzi investorom a štátom alebo bez neho;

| K. | keďže počet prípadov urovnávania sporov medzi investorom a štátom každoročne rastie, a to aj proti členským štátom; keďže približne 15 % prípadov, o ktorých je známe, že boli v roku 2020 predložené proti členským štátom, boli spory v rámci EÚ; |
| --- | --- |

K.

keďže počet prípadov urovnávania sporov medzi investorom a štátom každoročne rastie, a to aj proti členským štátom; keďže približne 15 % prípadov, o ktorých je známe, že boli v roku 2020 predložené proti členským štátom, boli spory v rámci EÚ;

| L. | keďže vo väčšine investičných zmlúv sa nešpecifikuje, ako sa majú hodnotiť pojmy „úplná náhrada škody“ a „primeraná trhová hodnota“ investície; keďže panely v poslednom desaťročí vykladali takéto pojmy prevažne pomocou výhľadovo orientovaných techník oceňovania, ktoré sú založené na metódach diskontovaných peňažných tokov, čo v mnohých prípadoch viedlo k tomu, že panely rozhodovali o výške náhrady, ktorá je oveľa vyššia ako súhrnné sumy výdavkov skutočne vynaložených investormi v hostiteľských krajinách; |
| --- | --- |

L.

keďže vo väčšine investičných zmlúv sa nešpecifikuje, ako sa majú hodnotiť pojmy „úplná náhrada škody“ a „primeraná trhová hodnota“ investície; keďže panely v poslednom desaťročí vykladali takéto pojmy prevažne pomocou výhľadovo orientovaných techník oceňovania, ktoré sú založené na metódach diskontovaných peňažných tokov, čo v mnohých prípadoch viedlo k tomu, že panely rozhodovali o výške náhrady, ktorá je oveľa vyššia ako súhrnné sumy výdavkov skutočne vynaložených investormi v hostiteľských krajinách;

| M. | keďže EÚ je svetovým lídrom v reforme investičnej politiky; keďže od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy, na naliehanie a s podporou Európskeho parlamentu sa na európskej a medzinárodnej úrovni uskutočnila významná reforma investičnej politiky; keďže EÚ začala a uzavrela medzinárodné investičné dohody s partnerskými krajinami, reformovala ustanovenia o ochrane investícií, nahradila urovnávanie sporov medzi investorom a štátom systémom investičných súdov, začala mnohostranné rokovania o investičnom súde, navrhla právne predpisy na reguláciu zahraničných dotácií a prijala právne predpisy na preverovanie prichádzajúcich priamych zahraničných investícií; keďže tento vývoj je významným krokom správnym smerom k modernizovanej a udržateľnej investičnej politike; keďže na dosiahnutie pokroku v tomto reformnom programe je ešte potrebné urobiť oveľa viac; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ je svetovým lídrom v reforme investičnej politiky; keďže od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy, na naliehanie a s podporou Európskeho parlamentu sa na európskej a medzinárodnej úrovni uskutočnila významná reforma investičnej politiky; keďže EÚ začala a uzavrela medzinárodné investičné dohody s partnerskými krajinami, reformovala ustanovenia o ochrane investícií, nahradila urovnávanie sporov medzi investorom a štátom systémom investičných súdov, začala mnohostranné rokovania o investičnom súde, navrhla právne predpisy na reguláciu zahraničných dotácií a prijala právne predpisy na preverovanie prichádzajúcich priamych zahraničných investícií; keďže tento vývoj je významným krokom správnym smerom k modernizovanej a udržateľnej investičnej politike; keďže na dosiahnutie pokroku v tomto reformnom programe je ešte potrebné urobiť oveľa viac;

| N. | keďže čoraz častejšie využívanie tretích strán investormi na financovanie ich súdnych sporov výmenou za podiel na výslednej priznanej sume (financovanie treťou stranou) prehĺbilo nerovnováhu, ktorou sa vyznačujú postupy náhrad v súdnych sporoch, a to ďalším znižovaním rizík pre investorov v súvislosti so žalobami, čím sa zvýšili stimuly na zvyšovanie počtu žalôb; keďže financovanie tretích strán môže zvýšiť vyjednávaciu silu žalobcov na úkor štátov s obmedzenými zdrojmi a slabšími regulačnými rámcami; |
| --- | --- |

N.

keďže čoraz častejšie využívanie tretích strán investormi na financovanie ich súdnych sporov výmenou za podiel na výslednej priznanej sume (financovanie treťou stranou) prehĺbilo nerovnováhu, ktorou sa vyznačujú postupy náhrad v súdnych sporoch, a to ďalším znižovaním rizík pre investorov v súvislosti so žalobami, čím sa zvýšili stimuly na zvyšovanie počtu žalôb; keďže financovanie tretích strán môže zvýšiť vyjednávaciu silu žalobcov na úkor štátov s obmedzenými zdrojmi a slabšími regulačnými rámcami;

| 1. | zdôrazňuje, že investície môžu a mali by mať pozitívny vplyv na udržateľný hospodársky rast, vytváranie pracovných príležitostí a udržateľný rozvoj a prispievať k cieľom udržateľného rozvoja; zdôrazňuje preto ich význam pre transformáciu hospodárstva EÚ; poukazuje na to, že tento pozitívny vplyv závisí od schopnosti vlád regulovať zahraničné investície; poukazuje na to, že prichádzajúce a odchádzajúce investície musia napĺňať potreby reálnej ekonomiky; vyzýva Komisiu, aby preskúmala investičnú politiku EÚ s cieľom zabezpečiť súlad s Európskou zelenou dohodou, cieľmi udržateľného rozvoja, ako aj hodnotami EÚ vrátane dodržiavania ľudských práv a sociálnych noriem, ako sú definované v Európskom pilieri sociálnych práv; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje presvedčenie, že investičná politika EÚ musí spĺňať očakávania investorov a prijímajúcich štátov, ako aj širšie hospodárske záujmy a ciele vonkajšej politiky EÚ; pripomína svoju výzvu na integrovaný a súdržný politický rámec, ktorý by podporoval vysokokvalitné a udržateľné investície; víta úsilie, ktoré Komisia vyvíja od roku 2010 s cieľom reformovať investičnú politiku Únie v tomto smere; domnieva sa, že je potrebná ďalšia reforma medzinárodnej investičnej politiky EÚ s cieľom lepšie riešiť rôzne výzvy a pokračovať v jej transformácii na integrovaný a súdržný politický rámec; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že medzinárodné investičné dohody by mali uľahčovať ekologické, rodovo citlivé a inkluzívne udržateľné investície, primerane chrániť investorov, prispievať k odolnosti jednotného trhu a zároveň chrániť politický priestor v hostiteľských štátoch a podporovať výmenu najlepších postupov, zručností a odborných znalostí v súlade s usmerneniami Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) pre nadnárodné podniky v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že podľa OECD čelili rozvojové krajiny v roku 2020 nedostatku vo výške 1,7 bilióna USD v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19, popri existujúcemu nedostatku vo financovaní vo výške 2,5 bilióna USD; zdôrazňuje, že investičná politika EÚ by mala pomáhať rozvojovým krajinám, najmä africkým krajinám, prilákať PZI a znížiť nedostatok vo financovaní s cieľom dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnieva sa, že spoločnosti EÚ potrebujú primeranú ochranu svojich investícií v zahraničí; poukazuje na to, že chránené investície, ako sú kodifikované v medzinárodných investičných dohodách EÚ, by nemali zahŕňať špekulatívne formy investícií, finančných nástrojov alebo portfóliových investícií, ktoré možno držať na špekulatívne účely; vyzýva Komisiu, aby nadviazala na nedávne medzinárodné investičné dohody (12) s cieľom vylúčiť nástroje verejného dlhu z ich rozsahu pôsobnosti; domnieva sa, že finančné nástroje, ktoré možno kedykoľvek stiahnuť, si nevyžadujú ochranu; žiada Komisiu, aby pokračovala vo svojom úsilí o zlepšenie vymedzenia chránených investícií s cieľom zabezpečiť, aby medzinárodné investičné dohody chránili len investície, ktoré sa významne zaviažu ku kapitálu alebo iným zdrojom počas minimálneho počtu rokov, pri ktorých sa predpokladá riziko a očakáva sa zisk; zastáva názor, že chránené investície by mali účinne prispievať k rozvoju hostiteľskej krajiny; žiada Komisiu a členské štáty, aby toto kritérium, ako je vymedzené v medzinárodnom práve, zohľadnili pri vymedzení chránených investícií pre budúce dohody; |
| --- | --- |

5.

Prístup na trh

| 6. | víta skutočnosť, že nedávne investičné dohody sa pozitívne zameriavajú na prístup na trh a liberalizáciu investícií a snažia sa odstrániť prekážky pre zakladanie a prevádzku investorov EÚ na zahraničných trhoch; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, aby hľadala podmienky pre investorov z EÚ v zahraničí, ktoré by odrážali úroveň otvorenosti, ktorú majú zahraniční investori v EÚ, a zároveň zohľadnili úroveň rozvoja tretích krajín a potrebu zabezpečiť diferencované zaobchádzanie; zdôrazňuje, že je potrebné, aby medzinárodné investičné dohody chránili schopnosť štátov regulovať zahraničné investície v rámci svojej jurisdikcie; vyzýva Komisiu, aby monitorovala prekážky usadenia a činnosti investorov EÚ na zahraničných trhoch vrátane diskriminačných postupov; víta zameranie Komisie na presadzovanie existujúcich záväzkov a zdôrazňuje, že by sa to malo vzťahovať aj na záväzky súvisiace s investíciami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby pri liberalizácii investícií prísne chránila politický priestor EÚ a členských štátov, najmä v oblasti energetiky, poľnohospodárstva, rybárstva, audiovizuálnych, telekomunikačných a digitálnych otázok, ako aj verejných služieb; zdôrazňuje, že liberalizácia investícií by mala ísť ruka v ruke so zárukami, aby sa zabránilo prehlbovaniu hospodárskej nestability, najmä v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje význam zachovania, posilnenia a vykonávania doložiek vo všetkých investičných dohodách, ktoré zakazujú znižovanie noriem, keďže sú rozhodujúce na to, aby sa zabránilo „pretekom ku dnu“ v krajinách, ktoré sa snažia prilákať zahraničné investície; vyzýva Komisiu, aby ďalej analyzovala účinnosť týchto doložiek, najmä v rozvojových krajinách, s cieľom zabezpečiť, aby sa daňová politika a financovanie rozvoja zosúladili s cieľom podporiť „preteky k vrcholu“; |
| --- | --- |

9.

Uľahčovanie investícií

| 10. | zdôrazňuje, že uľahčovanie investícií môže prispieť k uvoľneniu investičných príležitostí v rozvojových krajinách, najmä pre malé a stredné podniky, a k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja tým, že pomôže mobilizovať vyššie úrovne investícií na podporu inkluzívneho a udržateľného rastu a znižovania chudoby, keďže podporuje dlhodobejšiu prítomnosť zahraničných investorov v hostiteľskej ekonomike a zlepšuje prepojenia medzi zahraničnými investormi a miestnymi spoločnosťami; vyzýva Komisiu, aby podporovala rozvojové krajiny v zlepšovaní investičného prostredia v ich jurisdikcii, a to prostredníctvom nástrojov rozvojovej spolupráce, ako aj prostredníctvom dvojstranných dohôd; je presvedčený, že uľahčenie investícií je takisto dobrým nástrojom na zlepšenie konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu EÚ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že medzinárodné dohody o uľahčení investícií by mali podporovať a stimulovať investície, ktoré podporujú udržateľný rozvoj a vyhýbajú sa stimulom pre investície, ktoré poškodzujú životné prostredie, klímu alebo spoločnosť; konštatuje, že daňové príjmy majú zásadný význam pre rozvojové krajiny pri poskytovaní základných verejných služieb; naliehavo vyzýva Komisiu, aby na multilaterálnej úrovni pracovala na podpore udržateľného uľahčovania investícií, ktoré sa neuskutočňuje prostredníctvom konkurenčných daňových úľav; zdôrazňuje, že zavedenie inovačných opatrení na uľahčenie investícií môže prispieť k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja tým, že pomôže mobilizovať vyššie úrovne investícií na podporu inkluzívneho a udržateľného rastu a znižovania chudoby, keďže podporuje dlhodobejšiu prítomnosť zahraničných investorov v hostiteľskej ekonomike a vytvára lepšie prepojenia medzi zahraničnými investormi a miestnymi spoločnosťami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uznáva úlohu, ktorú EÚ zohráva v rokovaniach Svetovej obchodnej organizácie (WTO) týkajúcich sa spoločnej iniciatívy na uľahčenie investícií v záujme rozvoja; podčiarkuje, že na týchto rokovaniach sa zúčastnili viac ako dve tretiny členov WTO; domnieva sa, že vzhľadom na veľmi široký rozsah pôsobnosti dohody, o ktorej sa rokuje, je potrebná opatrnosť; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby tieto rokovania boli v súlade s pravidlami dohody WTO z Marrákeša, ktoré vyžadujú konsenzus a celkovú transparentnosť; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje význam celkového prístupu EÚ, pokiaľ ide o uľahčenie investícií na bilaterálnej aj multilaterálnej úrovni, so všeobecným zameraním na spoluprácu vrátane budovania kapacít a technickej pomoci, najmä pokiaľ ide o podporu digitalizácie v rozvojových krajinách; víta prebiehajúcu prácu Komisie na nových samostatných dohodách o uľahčení investícií, ktoré sa sústredia na podporu udržateľných a inkluzívnych investícií; v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby pokračovala v rokovaniach s africkými partnermi, ktoré zabránia vytváraniu administratívnej záťaže pre rozvojové krajiny, a aby zároveň špecifikovala druh udržateľných investícií, ktoré sa uľahčia; berie na vedomie, že o podobných ustanoveniach o uľahčení investícií sa rokuje v budúcom investičnom protokole Africkej kontinentálnej zóny voľného obchodu; vyzýva Komisiu, aby tieto rokovania naďalej podporovala; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podporuje Komisiu v jej prístupe na úrovni WTO, aby prostredníctvom silného ochranného systému zabezpečila, aby sa pravidlá na uľahčenie investícií nemohli dovážať v sporoch medzi investorom a štátom; domnieva sa, že spory vyplývajúce zo spoločnej iniciatívy na uľahčenie investícií v záujme rozvoja by sa mali riešiť prostredníctvom mediácie a spolupráce; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že ustanovenia o uľahčení investícií na bilaterálnej úrovni aj na úrovni WTO by sa nemali zameriavať len na vytváranie povinností pre verejné orgány v hostiteľských krajinách, ale mali by tiež objasniť povinnosti domovských krajín a ich vnútroštátnych investorov, pokiaľ ide o ich investície v zahraničí; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu začleniť vynútiteľné ustanovenia, pokiaľ ide o sociálnu zodpovednosť podnikov, náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv a životného prostredia, ako aj protikorupčné záruky, do rámcov na uľahčenie investícií; vyzýva Komisiu, aby do všetkých dohôd o uľahčení investícií s tretími krajinami zahrnula vynútiteľnú kapitolu o udržateľnom rozvoji, ako aj mechanizmy monitorovania činností podporovaných tokmi PZI; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta návrh Komisie na nástroj na riešenie narušení spôsobených zahraničnými dotáciami, ktoré predstavujú formu nekalých investícií, a vyzýva na jeho urýchlené prijatie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zapojili do rokovaní na úrovni WTO s cieľom bojovať proti narúšaniu hospodárskej súťaže, najmä v oblasti priemyselných dotácií; |
| --- | --- |

16.

Posilnenie preverovania priamych zahraničných investícií do EÚ

| 17. | víta nadobudnutie účinnosti nariadenia o preverovaní PZI v roku 2019; poukazuje na to, že cieľom tohto mechanizmu preverovania je nadviazať spoluprácu a potenciálne obmedziť zahraničné investície v strategických odvetviach s cieľom chrániť Úniu a jej členské štáty, ako aj analyzovať a preverovať prípady, keď akvizícia alebo kontrola konkrétneho podniku, infraštruktúry alebo technológie môže viesť k ohrozeniu bezpečnosti alebo verejného poriadku v EÚ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje význam takéhoto mechanizmu ako kroku k lepšiemu monitorovaniu prínosu PZI k strategickým záujmom Európy; vyzýva Komisiu, aby v kontexte svojho nadchádzajúceho procesu preskúmania poskytla podrobnejšie údaje o tom, či prílev PZI podporuje udržateľné hospodárske činnosti a investície na zelenej lúke, aby posúdila rôzne možnosti monitorovania činností podporovaných tokmi smerom von a aby posúdila možnosť ďalšieho spresnenia, či by sa iné odvetvia mali považovať za strategické odvetvia; okrem toho vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť posilnenia mechanizmu preverovania priamych zahraničných investícií EÚ s cieľom poskytnúť mu so súhlasom členských štátov právomoc blokovať investície, ktoré by predstavovali riziko pre bezpečnosť a verejný poriadok; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva tie členské štáty, ktoré ho zatiaľ nemajú, aby zaviedli takýto vnútroštátny mechanizmus preverovania priamych zahraničných investícií, aby sa zabezpečila účinnosť európskej spolupráce; |
| --- | --- |

19.

Súlad medzinárodných investičných dohôd s prioritami EÚ

| 20. | konštatuje, že čoraz väčší počet súdnych konaní na investičných súdoch sa zameriava na environmentálne opatrenia; vyjadruje poľutovanie nad tým, že rôzne krajiny vrátane členských štátov sú žalované v súvislosti s politikami v oblasti klímy, postupného ukončenia využívania fosílnych palív alebo spravodlivej transformácie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že celosvetové úsilie v boji proti zmene klímy si bude vyžadovať rýchly prechod na energiu z obnoviteľných zdrojov a rýchle vládne opatrenia na zníženie závislosti od fosílnych palív; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili súlad medzi medzinárodnými investičnými dohodami a Európskou zelenou dohodou, environmentálnymi politikami, pracovnými právami a ľudskými právami tým, že z ochrany zmluvy vylúčia investície do fosílnych palív alebo akékoľvek iné činnosti, ktoré výrazne poškodzujú životné prostredie a ľudské práva, a že do kapitol o udržateľnom rozvoji začlenia ustanovenia, ktoré pomáhajú dodržiavať Parížsku dohodu, medzinárodné zmluvy o práci a rodovej rovnosti a ustanovenia zamerané na zlepšenie domáceho rámca upravujúceho zahraničné investície; |
| --- | --- |

21.

| 22. | so znepokojením berie na vedomie asymetriu niektorých medzinárodných investičných dohôd, v ktorých zahraniční investori môžu viesť investičné konania proti štátom, zatiaľ čo vlády, pracovníci a postihnuté komunity nemôžu využiť rozhodcovské konanie proti nadnárodným spoločnostiam, ktoré nedodržiavajú ľudské práva, verejné zdravie alebo pracovné a environmentálne právne predpisy; zdôrazňuje, že podobne je mnohostranný investičný súd (MIC) určený len na rozhodovanie v prípadoch, v ktorých zahraniční investori žalujú štáty; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na to, že aj v prípade neexistencie súdnych konaní môže explicitná alebo implicitná hrozba využitia žalôb v oblasti investícií posilniť postavenie investorov pri rokovaniach so štátmi („odrádzajúci účinok“); v tejto súvislosti zdôrazňuje, že v nedávnych medzinárodných investičných dohodách EÚ sa stanovuje zásada, že vlády majú právo regulovať legitímne ciele verejnej politiky (13), a to aj spôsobom, ktorý môže negatívne ovplyvniť fungovanie investície alebo očakávania investora, pokiaľ ide o zisky; zdôrazňuje však, že toto právo nebráni štátom v tom, aby museli dodržiavať povinnosti stanovené v medzinárodných investičných dohodách, ani nevylučuje nároky na investície alebo náhradu škody po výkone tohto práva; vyjadruje znepokojenie nad tým, že prijímanie politických rozhodnutí by sa preto mohlo oneskoriť alebo by sa mohli spomaliť rozhodnutia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že v dôsledku toho by sa mohlo vynaložiť viac verejných finančných prostriedkov na kompenzáciu odvetvia fosílnych palív, než by tomu bolo v prípade bez hroziacich investičných sporov, v dôsledku čoho by bolo pre štáty nákladnejšie, a tým ťažšie, vykonávať opatrenia energetickej transformácie, čo ako celok predstavuje dotáciu, ktorú daňoví poplatníci poskytujú odvetviu fosílnych palív; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konštatuje, že v mnohých prípadoch rozhodcovských konaní medzi investorom a štátom podniky namietali proti opatreniam, ktoré štáty údajne prijali na riešenie miestnych obáv alebo nepokojov v súvislosti s vplyvom projektu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do budúcich medzinárodných investičných dohôd zahrnuli právo aktívnej legitimácie dotknutých tretích strán; domnieva sa, že tribunály by sa mali riadiť judikatúrou Medzinárodného súdneho dvora a považovať prípady za neprípustné, ak by skutkové alebo právne zistenia mohli poškodiť dotknuté miestne alebo domorodé komunity, ktoré nie sú účastníkmi investičných konaní; žiada Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili transparentnosť a podporovali zapojenie zraniteľných miestnych komunít, a najmä pôvodného obyvateľstva postihnutého ťažbou alebo ťažbou dreva, do rokovaní o medzinárodných investičných dohodách a ich vykonávaní, keďže zahraničné investície môžu mať ďalekosiahly vplyv na miestne komunity; |
| --- | --- |

25.

Reformovaný prístup

| 26. | víta nový model dohôd o ochrane investícií, ktorý vypracovala Európska komisia v roku 2015 ako krok správnym smerom; konštatuje však, že žiadna dohoda, ktorá ho obsahuje, ešte nenadobudla platnosť; pripomína svoju pozíciu, že EÚ a jej členské štáty by nemali podpisovať ani ratifikovať zmluvy o ochrane investícií, ktoré zahŕňajú mechanizmus urovnávania sporov medzi investorom a štátom; zdôrazňuje, že je dôležité uskutočniť procedurálne reformy urovnávania sporov medzi investorom a štátom; víta skutočnosť, že systém investičných súdov zahŕňa vytvorenie pevného zoznamu rozhodcov, odvolací mechanizmus, kódex správania pre rozhodcov a lepšiu transparentnosť v rozhodcovských konaniach; konštatuje, že systém investičných súdov stále pokračuje v medzinárodných rozhodcovských konaniach, a zdôrazňuje, že na rozdiel od vnútroštátnych súdov by rozhodcovia v zozname systému investičných súdov mali možnosť nezohľadňovať príslušné právne predpisy vo verejnom záujme pri výklade hmotnoprávnych ustanovení zakotvených v medzinárodných investičných dohodách; vyjadruje poľutovanie nad tým, že rozhodcovia by stále dostávali platby od prípadu k prípadu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby plne podporovala a urýchlila rokovania s cieľom rozšíriť povinnosti investorov a ich presadzovanie; domnieva sa, že povinnosti investorov by sa nemali zahrnúť len do medzinárodných investičných dohôd EÚ, ale mali by sa uplatňovať aj prostredníctvom samostatných záväzných a vymáhateľných medzinárodných nástrojov a prostredníctvom spoľahlivých vnútroštátnych rámcov pre náležitú starostlivosť v oblasti ľudských práv a životného prostredia; konštatuje, že pokrok v týchto oblastiach a pokračujúce posilňovanie ustanovení medzinárodných investičných dohôd EÚ by mali zabezpečiť, aby investori v krajinách mimo EÚ, najmä v rozvojových krajinách, transparentne preukazovali svoje stratégie na aktívne prispievanie k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja a cieľov Parížskej dohody a podliehali mechanizmom zodpovednosti, najmä zabezpečením prístupu k spravodlivosti pre obete v týchto krajinách; |
| --- | --- |

27.

| 28. | víta ustanovenia v medzinárodných investičných dohodách týkajúce sa povinností štátov a investorov v oblasti životného prostredia, práce a zodpovednosti podnikov, ako aj doložky, v ktorých sa stanovuje horizontálna zásada, že normy by sa nemali znižovať s cieľom prilákať investície; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že reforma povinností investorov nedržala krok s reformou urovnávania sporov medzi investorom a štátom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili nadobudnutie účinnosti nástroja pre nadnárodné korporácie a iné podniky so zreteľom na ľudské práva (14), ktorý v súčasnosti pripravuje Rada OSN pre ľudské práva a ktorého cieľom je regulovať činnosti nadnárodných spoločností a podnikov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta skutočnosť, že od roku 2016 medzinárodné investičné dohody EÚ, ktoré obsahujú doložky o ochrane investícií, obsahujú presnejšie znenie niektorých noriem ochrany, ako aj právo na reguláciu; zdôrazňuje, že medzinárodné investičné dohody EÚ by nemali umožňovať, aby sa rozsiahle normy ochrany používali na napadnutie legitímnych verejných politík; domnieva sa, že normy ochrany by sa mali osobitne zamerať na vytvorenie rovnakých podmienok pre zahraničných a domácich investorov, predchádzanie a ponúkanie nápravy v prípadoch, keď sú investori z EÚ v krajinách mimo EÚ diskriminovaní, nemajú prístup k spravodlivosti alebo úplne strácajú svoje investície v prospech hostiteľského štátu, a to aj v čase vojny, a recipročne pre investorov z krajín mimo EÚ v EÚ; žiada členské štáty a Komisiu, aby sa vyhli začleňovaniu nejednoznačnej terminológie do hmotnoprávnych doložiek a aby pokračovali v preskúmavaní noriem ochrany na základe dostupných dôkazov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje skutočnosť, že medzinárodné investičné dohody EÚ, o ktorých sa rokovalo po roku 2009, stále obsahujú doložky o ukončení platnosti, ktoré bránia jednoduchému ukončeniu; berie na vedomie nedávne rokovania, v rámci ktorých sa strany dohodli na päťročnej doložke o ukončení platnosti s možnosťou dohodnúť sa na predĺžení o ďalších päť rokov v prípade, že sa nenájde žiadna náhrada; vyzýva členské štáty a ostatné zmluvné strany, aby neutralizovali doložky o ukončení platnosti v súčasných dohodách a výrazne skrátili doložky o ukončení platnosti v nových investičných dohodách; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že podľa medzinárodného obyčajového práva a medzinárodného práva v oblasti ľudských práv sa od jednotlivcov vyžaduje, aby sa pred začatím medzinárodného konania proti štátu za protiprávne konanie domáhali nápravy na vnútroštátnych súdoch; vyjadruje poľutovanie nad tým, že medzinárodné právo v oblasti investícií naproti tomu zvyčajne nevyžaduje vyčerpanie vnútroštátnych prostriedkov nápravy; domnieva sa, že medzinárodné investičné dohody by mali vyžadovať vyčerpanie prostriedkov prostredníctvom vnútroštátnych justičných systémov pred tým, ako sa zahraniční investori môžu obrátiť na rozhodcovský súd, ako je to v prípade medzinárodného práva v oblasti ľudských práv; zdôrazňuje, že v prípade hrubého odopretia spravodlivosti na vnútroštátnych súdoch by zahraniční investori mali mať možnosť priamo sa usilovať o medzinárodné urovnávanie sporov; |
| --- | --- |

32.

Ratifikácia medzinárodných investičných dohôd

| 33. | poukazuje na to, že oneskorenia pri ratifikácii medzinárodných investičných dohôd EÚ členskými štátmi oneskorujú nahradenie bilaterálnych investičných dohôd viacerými transparentnými a modernými ustanoveniami, ktoré chránia rovnako všetkých investorov z EÚ v tretích krajinách; vyzýva členské štáty, aby ratifikovali uzavreté investičné dohody EÚ; vyzýva EÚ, aby spolupracovala s partnerskými krajinami na nepretržitom preskúmavaní a zlepšovaní svojich medzinárodných investičných dohôd, keď nadobudnú účinnosť, v súlade so zásadami uvedenými v tejto správe; očakáva, že členské štáty zabezpečia súlad medzinárodných investičných dohôd s hodnotami a cieľmi EÚ; |
| --- | --- |

33.

Náhrady

| 34. | poukazuje na to, že metódy diskontovaných peňažných tokov, ktoré sa vo všeobecnosti používajú na výpočet kompenzácie v medzinárodných investičných dohodách, nie sú spoľahlivou metódou oceňovania investičných projektov v počiatočnom štádiu alebo projektov s neistými budúcimi tokmi príjmov; zdôrazňuje, že používanie takýchto metód arbitrážnymi panelmi predstavuje významný odklon od zavedených zásad a postupov odmeňovania vo vnútroštátnych a medzinárodných právnych systémoch mimo medzinárodných investičných dohôd, ktoré poskytujú výrazne obmedzenejší priestor na voľné uváženie pri rozhodovaní; zdôrazňuje, že rozsiahle náhrady škody priznané investičnými tribunálmi spôsobili žalovaným štátom značnú a rastúcu finančnú záťaž; poukazuje na to, že používanie metód oceňovania, ktoré vo všeobecnosti používajú rozhodcovia, je veľmi kontroverzné, keďže pri nich existuje veľmi široký priestor na voľné uváženie a vychádzajú z veľmi zložitých a vo svojej podstate špekulatívnych predpokladov; vyzýva Komisiu, aby hĺbkovo analyzovala a poskytla nápravné a transparentne orientované pravidlá a záruky v súvislosti s ustanoveniami upravujúcimi odškodnenie v medzinárodných investičných dohodách EÚ vrátane používania prísnejších doložiek zabraňujúcich používaniu sankčnej náhrady škody; žiada, aby sa náhrada obmedzila na úroveň utopených nákladov, odrážajúc sumu oprávnených výdavkov, ktoré investori skutočne vynaložili; zdôrazňuje, že vyvažovacími prístupmi by sa podľa potreby malo určiť udelenie kompenzácie pod tuto hornou hranicou, aby sa zohľadnili kontextové prvky, ako je nedodržiavanie záväzkov vyplývajúcich z ich právnych alebo zmluvných povinností alebo záväzkov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | konštatuje, že investori čoraz častejšie využívajú tretie strany na financovanie svojich súdnych sporov výmenou za podiel na výslednej priznanej sume (financovanie treťou stranou), čo vytvára ďalšie stimuly na podávanie väčšieho počtu žalôb; berie na vedomie pokrok pri zvyšovaní transparentnosti financovania sporov medzi investorom a štátom zo strany tretích strán; v tejto súvislosti víta úsilie, ktoré Komisia vynaložila pri nedávnych medzinárodných investičných dohodách EÚ; vyzýva Komisiu, aby podporila ďalšie ustanovenia upravujúce financovanie sporov medzi investorom a štátom tretími stranami v kontexte medzinárodných rokovaní s cieľom prísne obmedziť túto prax, ktorá nabáda k zneužívaniu veľkých cien; |
| --- | --- |

35.

Bilaterálne investičné zmluvy

| 36. | upozorňuje na tisíce existujúcich bilaterálnych investičných zmlúv členských štátov, ktoré stále chránia investície do fosílnych palív, obsahujú zastarané ustanovenia, ktoré sú v rozpore s cieľmi a hodnotami EÚ, vrátane príliš širokých noriem ochrany, slabých požiadaviek na transparentnosť a spory medzi investorom a štátom a nie sú v súlade s návrhom EÚ na mnohostrannom investičnom súde; vyzýva preto členské štáty, aby ukončili alebo zmodernizovali svoje bilaterálne investičné zmluvy tak, aby boli v súlade s reformovaným modelom medzinárodných investičných dohôd EÚ a v súlade s touto správou; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že všetky bilaterálne investičné zmluvy členských štátov budú plne zlučiteľné s právom EÚ a v súlade s cieľmi a hodnotami Únie; podporuje Komisiu v tom, aby prísne uplatňovala podmienky na splnomocnenie, pokiaľ ide o rokovanie, podpísanie a uzavretie nových dohôd členskými štátmi v súlade s modernizovanou investičnou politikou Únie a rozsudkami Súdneho dvora EÚ; pripomína povinnosť členských štátov zmeniť svoje bilaterálne investičné zmluvy v súlade s článkom 351 ZFEÚ; žiada Komisiu, aby monitorovala dodržiavanie týchto povinností a pravidelne informovala Európsky parlament o dosiahnutom pokroku; nabáda Komisiu, aby v prípade potreby začala postupy v prípade nesplnenia povinnosti s cieľom zabezpečiť súlad bilaterálnych investičných zmlúv členských štátov s právom EÚ; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podporuje Komisiu pri vypracúvaní výkladových usmernení, ktoré majú členské štáty dodržiavať v súlade s hmotnoprávnymi a procesnými reformami uvedenými v tejto správe, s cieľom zabezpečiť jednotný výklad modernizovanej investičnej politiky EÚ a zaručiť úplný súlad s cieľmi Európskej zelenej dohody; vyzýva Komisiu, aby tento aktualizovaný model použila ako základ povoľovania nových bilaterálnych investičných zmlúv členských štátov; |
| --- | --- |

38.

Zmluva o energetickej charte

| 39. | poukazuje na to, že Zmluva o energetickej charte je investičná dohoda, ktorá je v súčasnosti predmetom najväčšieho počtu sporov na svete; podporuje úsilie o modernizáciu Zmluvy o energetickej charte a pozíciu EÚ k vylúčeniu ochrany pre väčšinu investícií do fosílnych palív; domnieva sa však, že pozícia EÚ by nemala poskytovať ochranu investíciám do hospodárskych činností, ktoré sa podľa právnych predpisov EÚ považujú za „výrazne škodlivé“, a že časový rámec na postupné ukončenie ochrany existujúcich investícií do fosílnych palív by sa mal výrazne skrátiť, aby sa neohrozilo dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy; požaduje ukončenie urovnávania sporov medzi investorom a štátom v Zmluve o energetickej charte; zdôrazňuje, že zmena Zmluvy o energetickej charte si vyžaduje jednomyseľný súhlas všetkých zmluvných strán hlasujúcich na výročnej konferencii; vyjadruje znepokojenie nad tým, že Európsky parlament nemá rovnakú úroveň prístupu k textom rokovaní o modernizácii Zmluvy o energetickej charte, akú mal počas rokovaní o iných zmluvách; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že sa zdá, že mnohé zmluvné strany sa nezhodujú s ambíciami EÚ v oblasti zmierňovania zmeny klímy, udržateľného rozvoja a energetickej transformácie, a to aj napriek tomu, že všetky zmluvné strany sú zároveň signatármi Parížskej dohody; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila zosúladenie ECT s Parížskou dohodou a cieľmi Európskej zelenej dohody a zároveň zachovala schopnosť EÚ vypracovať opatrenia verejnej politiky v súlade s jej záväzkom stať sa prvým klimaticky neutrálnym kontinentom do roku 2050; |
| --- | --- |

40.

| 41. | berie na vedomie, že Taliansko oznámilo rozhodnutie odstúpiť od Zmluvy o energetickej charte k 1. januáru 2015; konštatuje, že krajiny, ktoré ratifikovali Zmluvu o energetickej charte alebo k nej pristúpili, môžu ukončiť svoje členstvo 12 mesiacov po oznámení vystúpenia; vyjadruje poľutovanie nad tým, že investície realizované pred dátumom vystúpenia sú stále chránené 20 rokov, víta však skutočnosť, že ochrana pre všetky nové investície končí okamžite; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že revidovaná Zmluva o energetickej charte bude chrániť právo štátov regulovať, je v súlade s právom EÚ a investičnou politikou EÚ a okamžite zakáže investorom do fosílnych palív žalovať zmluvné strany za vykonávanie politík postupného ukončenia používania fosílnych palív v súlade s ich záväzkami vyplývajúcimi z Parížskej dohody a že ochrana investícií sa bude poskytovať len skutočným investorom, a nie čisto finančným alebo špekulatívnym investorom; vyzýva Komisiu, aby zverejnila svoju právnu štúdiu, v ktorej analyzuje možné účinky vystúpenia; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby začali prípravu koordinovaného odstúpenia od Zmluvy o energetickej charte a dohody o vylúčení uplatňovania doložky o ukončení platnosti medzi ochotnými zmluvnými stranami s cieľom formálne ho predložiť Rade a Európskemu parlamentu v prípade, že sa vyššie uvedené ciele rokovaní nedosiahnu do júna 2022; |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta objasnenie Súdneho dvora v rozsudku Komstroy, že ustanovenia o urovnávaní sporov medzi investorom a štátom v Zmluve o energetickej charte sa neuplatňujú v prípade sporov v rámci EÚ; konštatuje, že v súčasnosti prebieha najmenej 73 sporov v rámci EÚ vrátane viac ako 40 prípadov investičných rozhodcovských konaní na základe Zmluvy o energetickej charte v rámci EÚ; s veľkým znepokojením konštatuje, že rozhodnutie vo veci Achmea neodradilo rozhodcovské súdy od prejednávania investičných sporov v rámci EÚ; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vyvinula maximálne úsilie na presadzovanie týchto rozsudkov v prebiehajúcich rozhodcovských konaniach vnútri EÚ; žiada preto členské štáty a Komisiu, aby prijali vzájomnú dohodu o nemožnosti uplatnenia Zmluvy o energetickej charte na spory v rámci EÚ; podporuje žiadosť viacerých členských štátov o nové rozhodnutie Súdneho dvora a domnieva sa, že by to malo poskytnúť definitívne objasnenie tejto otázky, aby sa zabránilo tomu, že akékoľvek budúce rozhodcovské konanie vnútri EÚ bude prípustné podľa Zmluvy o energetickej charte; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poukazuje na to, že hoci bude ťažké presadzovať akékoľvek prípadné rozsudky v prípadoch v rámci EÚ na súdoch EÚ, prípady podľa pravidiel Medzinárodného centra pre riešenie investičných sporov sa stále môžu presadzovať na súdoch tretích krajín; konštatuje, že tieto súdy môžu nariadiť zabavenie štátnych (15) aktív EÚ členských štátov EÚ; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje, že dodržiavanie rozsudkov súdov EÚ, a najmä Súdneho dvora EÚ, by sa malo zohľadniť počas procesu výberu rozhodcov pre budúce zoznamy systému investičných súdov; |
| --- | --- |

45.

Mnohostranné úsilie o reformu ochrany investícií

| 46. | víta skutočnosť, že pracovná skupina III komisie UNCITRAL sa od roku 2017 zapája do porád o možnej mnohostrannej reforme urovnávania sporov medzi investorom a štátom; konštatuje, že 60 štátov sa na základe konsenzu dohodlo, že činnosť komisie UNCITRAL sa musí zaoberať možnosťami štrukturálnych reforiem; vyzýva Komisiu, aby sa naďalej konštruktívne zapájala do diskusií UNCITRAL a aby podporovala rokovania o témach, ako sú regulačné škrty, vyčerpanie prostriedkov nápravy, práva tretích strán a škody, ktorým sa venuje obmedzená pozornosť, a aby ich zohľadnila v budúcich medzinárodných investičných dohodách EÚ; vyzýva Komisiu, aby posilnila svoju prácu v rámci UNCITRAL s cieľom chrániť schopnosť štátov na reguláciu a zabezpečiť transparentnosť; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podporuje prebiehajúce rokovania v pracovnej skupine III komisie UNCITRAL, kde sa EÚ a jej členské štáty usilujú o vytvorenie stáleho mechanizmu na riešenie investičných sporov: mnohostranného investičného súdu; víta celosvetové vedúce postavenie EÚ v týchto rokovaniach; zdôrazňuje však, že tento návrh sa nevzťahuje na modernizáciu noriem hmotnoprávnej ochrany; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby súbor právnych predpisov, ktoré sudcovia mnohostranného investičného súdu uplatňujú, vyvážil výklad hmotnoprávnych ustanovení a práv zakotvených v medzinárodných investičných dohodách s príslušnými vnútroštátnymi zákonmi o verejnom záujme, ktoré boli prijaté demokraticky; žiada Komisiu, aby zabezpečila, že sudcovia nebudú odmeňovaní od prípadu k prípadu; vyzýva Komisiu, aby podporovala reformu a modernizáciu týchto noriem na príslušných medzinárodných fórach; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva Komisiu, aby do rokovaní o mnohostrannom investičnom súde zahrnula zavedenie pravidiel, ktoré transparentným spôsobom stanovia náhradu, ktorú majú zaplatiť štáty, a aby presadzovala prísne metódy oceňovania, ktoré umožnia len kompenzáciu utopených nákladov v rámci prebiehajúcich rokovaní o reforme UNCITRAL; |
| --- | --- |

48.

| 49. | dôrazne kritizuje výrazné oneskorenie ratifikácie a vykonávania Maurícijského dohovoru; vyzýva členské štáty, aby bezodkladne prijali návrh rozhodnutia Rady o jeho uzavretí v mene EÚ; poukazuje na nedávne rozsudky Súdneho dvora o výlučných a spoločných právomociach v súvislosti s ratifikáciou medzinárodných zmlúv, ktoré môžu poskytnúť usmernenie k odblokovaniu ratifikácie tohto dohovoru; |
| --- | --- |

49.

Investičná politika EÚ nad rámec súdneho rozhodovania o sporoch medzi investorom a štátom

| 50. | konštatuje, že v celosvetovom meradle bolo v rokoch 2017, 2019 a 2020 vypovedaných viac investičných zmlúv, než bol počet novo uzavretých medzinárodných investičných zmlúv; zdôrazňuje, že v nedávno uzavretých mnohoregionálnych medzinárodných investičných zmluvách sa uplatňuje čoraz opatrnejší prístup k súdnemu rozhodovaniu o sporoch medzi investorom a štátom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | požaduje podporu EÚ na posilnenie vnútroštátnych právnych systémov a právneho štátu v partnerských krajinách prostredníctvom technickej pomoci na úrovni EÚ, ktoré by zabezpečili priaznivé prostredie pre zahraničné investície a zároveň by riešili systémové zlyhania, ktoré majú negatívny vplyv na udržateľný rozvoj v týchto krajinách; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala stratégiu EÚ v oblasti zahraničných investícií s cieľom stimulovať a chrániť udržateľné investície vo všetkých ich rozmeroch bez toho, aby sa nutne spoliehala na súdne rozhodovanie o sporoch medzi investorom a štátom, a aby aktualizovala svoj model ochrany investícií prijatý v roku 2015 v súlade s požiadavkami tohto uznesenia s cieľom poskytnúť usmernenia pre rokovania o nových alebo aktualizovaných dohodách EÚ; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 351, 20.12.2012, s. 40.

(2)  Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 121.

(3)  Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13.

(4)  Ú. v. EÚ C 296 E, 2.10.2012, s. 34.

(5)  Ú. v. EÚ C 168 E, 14.6.2013, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ C 265, 11.8.2017, s. 17.

(7)  Ú. v. EÚ C 101, 16.3.2018, s. 30.

(8)  Ú. v. EÚ L 149, 30.4.2021, s. 10.

(9)  Ú. v. EÚ L 169, 29.5.2020, s. 1.

(10)  Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, PZI v číslach, apríl 2021.

(11)  Európska zelená dohoda; Európa pripravená na digitálny vek; hospodárstvo fungujúce v prospech ľudí; silnejšia Európa vo svete; podpora európskeho spôsobu života; nový impulz pre európsku demokraciu.

(12)  Napríklad Komplexná hospodárska a obchodná dohoda medzi EÚ a Kanadou (príloha 8b ods. 4, v ktorej sa verejný dlh vymedzuje ako dlhový nástroj akejkoľvek úrovne vlády zmluvnej strany), CPTPP a Bilaterálna investičná dohoda medzi BLEU (Belgicko-luxemburská hospodárska únia) a Kolumbiou z roku 2009.

(13)  Vrátane verejného zdravia, sociálnych služieb, verejného vzdelávania, bezpečnosti, životného prostredia alebo verejnej morálky, sociálnej ochrany alebo ochrany spotrebiteľa, ochrany súkromia a údajov alebo podpory a ochrany kultúrnej rozmanitosti.

(14)  Právne záväzný nástroj na reguláciu, medzinárodné právo v oblasti ľudských práv, činnosti nadnárodných spoločností a iných podnikov https://www.ohchr.org/en/hr-bodies/hrc/wg-trans-corp/igwg-on-tnc.

(15)  Dohovor o uznávaní a výkone cudzích rozhodcovských rozhodnutí, známy aj ako „Newyorský arbitrážny dohovor“.

---

III Prípravné akty

Európsky parlament

Streda 22. júna 2022

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/108

---

P9_TA(2022)0246

Revízia systému obchodovania s emisiami v EÚ ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 22. júna 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 32/11)

Pozmeňujúci návrh 406

Návrh smernice

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 („Parížska dohoda“) (3). Jej zmluvné strany sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 ov porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 („Parížska dohoda“) (3). Jej zmluvné strany sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 ov porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.

| (1) | Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 („Parížska dohoda“) (3). Jej zmluvné strany sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 ov porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.
  Prijatím Glasgowského klimatického paktu zmluvné strany Parížskej dohody uznali, že obmedzenie nárastu globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele do roku 2030 s cieľom odstrániť rozdiely v ambíciách v súlade so zisteniami Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC). Malo by sa to uskutočniť spôsobom, ktorý je spravodlivý a rešpektuje zásadu spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností vzhľadom na


  odlišné okolnosti v jednotlivých krajinách. Revízia systému Európskej únie na obchodovanie s emisiami (EU ETS) vrátane jeho trhovej stabilizačnej rezervy je jedinečnou príležitosťou. |
| --- | --- |

(1)

Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 („Parížska dohoda“) (3). Jej zmluvné strany sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 ov porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.
  Prijatím Glasgowského klimatického paktu zmluvné strany Parížskej dohody uznali, že obmedzenie nárastu globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele do roku 2030 s cieľom odstrániť rozdiely v ambíciách v súlade so zisteniami Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC). Malo by sa to uskutočniť spôsobom, ktorý je spravodlivý a rešpektuje zásadu spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností vzhľadom na


  odlišné okolnosti v jednotlivých krajinách. Revízia systému Európskej únie na obchodovanie s emisiami (EU ETS) vrátane jeho trhovej stabilizačnej rezervy je jedinečnou príležitosťou.

Pozmeňujúci návrh 407

Návrh smernice

Odôvodnenie 1 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | Naliehavosť potreby zachovať cieľ Parížskej dohody 1,5  oC nadobudla na význame po zisteniach IPCC, ku ktorým dospel vo svojej správe zo 7. augusta 2021 s názvom Zmena klímy 2021: Prírodovedecký základ. Podľa IPCC globálne zvýšenie teploty dosiahne alebo prekročí hodnotu 1,5  oC skôr, ako sa pôvodne predpokladalo, a to v priebehu nasledujúcich 20 rokov. Zistilo sa aj, že ak nedôjde k okamžitému a ambicióznemu zníženiu emisií skleníkových plynov, globálne otepľovanie už nebude možné obmedziť na hodnotu blízku 1,5  oC či dokonca 2 oC. Okrem toho vo svojej správe z 28. februára 2022 s názvom Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť) IPCC s veľkou istotou konštatoval, že zmena klímy ohrozuje blahobyt ľudí a zdravie planéty. Akýmkoľvek ďalším oneskorením spoločných predvídavých globálnych opatrení v oblasti adaptácie a zmierňovania sa premešká krátka a rýchlo sa strácajúca príležitosť na zabezpečenie životaschopnej a udržateľnej budúcnosti pre všetkých. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1a)

Naliehavosť potreby zachovať cieľ Parížskej dohody 1,5  oC nadobudla na význame po zisteniach IPCC, ku ktorým dospel vo svojej správe zo 7. augusta 2021 s názvom Zmena klímy 2021: Prírodovedecký základ. Podľa IPCC globálne zvýšenie teploty dosiahne alebo prekročí hodnotu 1,5  oC skôr, ako sa pôvodne predpokladalo, a to v priebehu nasledujúcich 20 rokov. Zistilo sa aj, že ak nedôjde k okamžitému a ambicióznemu zníženiu emisií skleníkových plynov, globálne otepľovanie už nebude možné obmedziť na hodnotu blízku 1,5  oC či dokonca 2 oC. Okrem toho vo svojej správe z 28. februára 2022 s názvom Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability (Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť) IPCC s veľkou istotou konštatoval, že zmena klímy ohrozuje blahobyt ľudí a zdravie planéty. Akýmkoľvek ďalším oneskorením spoločných predvídavých globálnych opatrení v oblasti adaptácie a zmierňovania sa premešká krátka a rýchlo sa strácajúca príležitosť na zabezpečenie životaschopnej a udržateľnej budúcnosti pre všetkých.

Pozmeňujúci návrh 408

Návrh smernice

Odôvodnenie 1 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1b) | K potrebe prijať naliehavé opatrenia prispieva nárast frekvencie a intenzity extrémnych poveternostných podmienok ako priameho dôsledku klimatických zmien. Podľa Úradu Organizácie Spojených národov pre znižovanie rizika katastrof sa počet celosvetovo zaznamenaných katastrof a hospodárske straty vo svete za posledných 20 rokov zvýšili na takmer dvojnásobok, pričom veľká časť tohto nárastu je dôsledkom výrazného zvýšenia počtu katastrof súvisiacich s klímou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1b)

K potrebe prijať naliehavé opatrenia prispieva nárast frekvencie a intenzity extrémnych poveternostných podmienok ako priameho dôsledku klimatických zmien. Podľa Úradu Organizácie Spojených národov pre znižovanie rizika katastrof sa počet celosvetovo zaznamenaných katastrof a hospodárske straty vo svete za posledných 20 rokov zvýšili na takmer dvojnásobok, pričom veľká časť tohto nárastu je dôsledkom výrazného zvýšenia počtu katastrof súvisiacich s klímou.

Pozmeňujúci návrh 409

Návrh smernice

Odôvodnenie 1 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1c) | Únia by preto mala túto naliehavú situáciu riešiť zintenzívnením svojho úsilia a postavením sa do pozície medzinárodného lídra v boji proti zmene klímy, pričom by mala zohľadňovať zásady spravodlivosti a spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností, ako sa uvádza v článku 2 ods. 2 Parížskej dohody. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1c)

Únia by preto mala túto naliehavú situáciu riešiť zintenzívnením svojho úsilia a postavením sa do pozície medzinárodného lídra v boji proti zmene klímy, pričom by mala zohľadňovať zásady spravodlivosti a spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností, ako sa uvádza v článku 2 ods. 2 Parížskej dohody.

Pozmeňujúci návrh 410

Návrh smernice

Odôvodnenie 1 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1d) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia

   (1a)

  vyzval Komisiu, aby prijala okamžité a ambiciózne opatrenia na obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5  oC a zabránenie masívnej strate biodiverzity, a to aj odstránením nezrovnalostí v súčasných politikách Únie v súvislosti s núdzovým stavom v oblasti klímy a životného prostredia a zabezpečením toho, aby všetky príslušné budúce legislatívne a rozpočtové návrhy boli plne v súlade s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na menej ako 1,5  oC a aby neprispievali k strate biodiverzity. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1d)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia

   (1a)

  vyzval Komisiu, aby prijala okamžité a ambiciózne opatrenia na obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5  oC a zabránenie masívnej strate biodiverzity, a to aj odstránením nezrovnalostí v súčasných politikách Únie v súvislosti s núdzovým stavom v oblasti klímy a životného prostredia a zabezpečením toho, aby všetky príslušné budúce legislatívne a rozpočtové návrhy boli plne v súlade s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na menej ako 1,5  oC a aby neprispievali k strate biodiverzity.

Pozmeňujúci návrh 411

Návrh smernice

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (4). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (4).

| (2) | Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú
  preto
  ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (4). |
| --- | --- |

(2)

Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú
  preto
  ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (4).

Pozmeňujúci návrh 412

Návrh smernice

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | V Európskej zelenej dohode sa kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení
  a 
  iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality
  v 
  EÚ
  do roku 2050 a vytyčuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje,
  kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov
  . Jej cieľom je takisto ochraňovať, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia
  zároveň vplýva
  na
  ženy ako
  na
  mužov rôzne
  a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím či osoby s menšinovým, rasovým alebo etnickým pôvodom. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna
  a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

V Európskej zelenej dohode sa kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení
  a 
  iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality
  v 
  EÚ
  do roku 2050 a vytyčuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje,
  kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov
  . Jej cieľom je takisto ochraňovať, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia
  zároveň vplýva
  na
  ženy ako
  na
  mužov rôzne
  a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím či osoby s menšinovým, rasovým alebo etnickým pôvodom. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna
  a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.

| (3) | Európska zelená dohoda predstavuje východisko na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr
  do roku 2050 a 
  cieľa dosiahnuť následne záporné emisie, stanoveného
  v 
  článku 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119

   (1a). Vytyčuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje,
  pričom v rámci spravodlivej transformácie, ktorá rieši aj energetickú chudobu, sa na nikoho nezabudne
  . Jej cieľom je takisto ochraňovať, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia
  má odlišný vplyv
  na
  pracovníkov z rôznych odvetví a
  na
  každý rod
  a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené
  a zraniteľné
  skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím či osoby s menšinovým, rasovým alebo etnickým pôvodom
  a jednotlivcov a domácnosti s nízkymi a nižšími strednými príjmami. V niektorých regiónoch predstavuje aj väčšie výzvy, najmä v štrukturálne znevýhodnených a okrajových regiónoch a na ostrovoch
  . Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna. |
| --- | --- |

(3)

Európska zelená dohoda predstavuje východisko na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr
  do roku 2050 a 
  cieľa dosiahnuť následne záporné emisie, stanoveného
  v 
  článku 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119

   (1a). Vytyčuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje,
  pričom v rámci spravodlivej transformácie, ktorá rieši aj energetickú chudobu, sa na nikoho nezabudne
  . Jej cieľom je takisto ochraňovať, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia
  má odlišný vplyv
  na
  pracovníkov z rôznych odvetví a
  na
  každý rod
  a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené
  a zraniteľné
  skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím či osoby s menšinovým, rasovým alebo etnickým pôvodom
  a jednotlivcov a domácnosti s nízkymi a nižšími strednými príjmami. V niektorých regiónoch predstavuje aj väčšie výzvy, najmä v štrukturálne znevýhodnených a okrajových regiónoch a na ostrovoch
  . Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna.

Pozmeňujúci návrh 413

Návrh smernice

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Systém EU ETS je základným prvkom politiky Únie v oblasti klímy a predstavuje jej kľúčový nástroj na znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo efektívnym spôsobom. V súlade so záväzkami prijatými na konferencii COP26 v Glasgowe každoročne preskúmať vnútroštátne stanovené príspevky by Komisia mala pri tejto revízii smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (1a)

  prehodnotiť svoje vnútroštátne stanovené príspevky tak, aby zohľadňovali všetky odvetvia zahrnuté do systému EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

Systém EU ETS je základným prvkom politiky Únie v oblasti klímy a predstavuje jej kľúčový nástroj na znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo efektívnym spôsobom. V súlade so záväzkami prijatými na konferencii COP26 v Glasgowe každoročne preskúmať vnútroštátne stanovené príspevky by Komisia mala pri tejto revízii smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (1a)

  prehodnotiť svoje vnútroštátne stanovené príspevky tak, aby zohľadňovali všetky odvetvia zahrnuté do systému EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 414

Návrh smernice

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | Potreba a hodnota Európskej zelenej dohody vzrástla už vzhľadom na veľmi závažné vplyvy pandémie COVID-19 na zdravie, ako aj životné a pracovné podmienky či blahobyt občanov Únie, z čoho jasne vyplynulo, že naša spoločnosť a hospodárstvo musia zlepšiť svoju odolnosť voči vonkajším otrasom a konať včas, vďaka čomu im dokážu zabrániť alebo ich
  zmierniť
  . Európski občania naďalej vyjadrujú silné presvedčenie, že táto potreba sa týka predovšetkým problematiky zmeny klímy (5). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

Potreba a hodnota Európskej zelenej dohody vzrástla už vzhľadom na veľmi závažné vplyvy pandémie COVID-19 na zdravie, ako aj životné a pracovné podmienky či blahobyt občanov Únie, z čoho jasne vyplynulo, že naša spoločnosť a hospodárstvo musia zlepšiť svoju odolnosť voči vonkajším otrasom a konať včas, vďaka čomu im dokážu zabrániť alebo ich
  zmierniť
  . Európski občania naďalej vyjadrujú silné presvedčenie, že táto potreba sa týka predovšetkým problematiky zmeny klímy (5).

| (4) | Potreba a hodnota
  dobre implementovanej
  Európskej zelenej dohody vzrástla už vzhľadom na veľmi závažné vplyvy pandémie COVID-19 na zdravie, ako aj životné a pracovné podmienky či blahobyt občanov Únie, z čoho jasne vyplynulo, že naša spoločnosť a hospodárstvo musia zlepšiť svoju odolnosť voči vonkajším otrasom a konať včas, vďaka čomu im dokážu zabrániť alebo ich
  zmierniť spôsobom, ktorý je spravodlivý a vedie k tomu, aby sa na nikoho nezabudlo, vrátane osôb ohrozených energetickou chudobou
  . Európski občania naďalej vyjadrujú silné presvedčenie, že táto potreba sa týka predovšetkým problematiky zmeny klímy (5). |
| --- | --- |

(4)

Potreba a hodnota
  dobre implementovanej
  Európskej zelenej dohody vzrástla už vzhľadom na veľmi závažné vplyvy pandémie COVID-19 na zdravie, ako aj životné a pracovné podmienky či blahobyt občanov Únie, z čoho jasne vyplynulo, že naša spoločnosť a hospodárstvo musia zlepšiť svoju odolnosť voči vonkajším otrasom a konať včas, vďaka čomu im dokážu zabrániť alebo ich
  zmierniť spôsobom, ktorý je spravodlivý a vedie k tomu, aby sa na nikoho nezabudlo, vrátane osôb ohrozených energetickou chudobou
  . Európski občania naďalej vyjadrujú silné presvedčenie, že táto potreba sa týka predovšetkým problematiky zmeny klímy (5).

Pozmeňujúci návrh 415

Návrh smernice

Odôvodnenie 4 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Plnenie Európskej zelenej dohody by malo zabezpečiť vytváranie kvalitných pracovných miest a sociálny pokrok pre všetkých. Aby boli ambície v oblasti klímy navrhované v tejto smernici sociálne prijateľné, mali by v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv zodpovedať rovnocenným sociálnym ambíciám. Program Európskej zelenej dohody by mal byť príležitosťou na zachovanie a vytváranie kvalitných pracovných miest, podporu dôstojnej práce, zvýšenie pracovných noriem, posilnenie sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, riešenie diskriminácie v práci a podporu rodovej rovnosti. V záujme dosiahnutia týchto cieľov by mechanizmy spravodlivej transformácie mali dopĺňať všetky navrhované opatrenia v rámci Európskej zelenej dohody a balíka „Fit for 55“. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4a)

Plnenie Európskej zelenej dohody by malo zabezpečiť vytváranie kvalitných pracovných miest a sociálny pokrok pre všetkých. Aby boli ambície v oblasti klímy navrhované v tejto smernici sociálne prijateľné, mali by v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv zodpovedať rovnocenným sociálnym ambíciám. Program Európskej zelenej dohody by mal byť príležitosťou na zachovanie a vytváranie kvalitných pracovných miest, podporu dôstojnej práce, zvýšenie pracovných noriem, posilnenie sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania, riešenie diskriminácie v práci a podporu rodovej rovnosti. V záujme dosiahnutia týchto cieľov by mechanizmy spravodlivej transformácie mali dopĺňať všetky navrhované opatrenia v rámci Európskej zelenej dohody a balíka „Fit for 55“.

Pozmeňujúci návrh 416

Návrh smernice

Odôvodnenie 4 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (4b) | Vzhľadom na to, že je potrebné, aby sa transformácia na udržateľné hospodárstvo spájala s podporou konkurencieschopnosti Európy a tvorbou pracovných príležitostí, pre úspech Európskej zelenej dohody je rozhodujúce, aby jednotný trh nebol nadmerne zaťažený dodatočnými nákladmi pre podniky na ich prispôsobenie sa novému regulačnému prostrediu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4b)

Vzhľadom na to, že je potrebné, aby sa transformácia na udržateľné hospodárstvo spájala s podporou konkurencieschopnosti Európy a tvorbou pracovných príležitostí, pre úspech Európskej zelenej dohody je rozhodujúce, aby jednotný trh nebol nadmerne zaťažený dodatočnými nákladmi pre podniky na ich prispôsobenie sa novému regulačnému prostrediu.

Pozmeňujúci návrh 417

Návrh smernice

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Nariadením
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ) 2021/1119 (7) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť do roku 2050 celohospodársku klimatickú neutralitu. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie domácich čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní ich odstránených množstiev) minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Nariadením
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ) 2021/1119 (7) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť do roku 2050 celohospodársku klimatickú neutralitu. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie domácich čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní ich odstránených množstiev) minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (6) | Nariadením (EÚ) 2021/1119 Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 celohospodársku klimatickú neutralitu
  a cieľ následne dosiahnuť záporné emisie
  . V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie domácich čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní ich odstránených množstiev) minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(6)

Nariadením (EÚ) 2021/1119 Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 celohospodársku klimatickú neutralitu
  a cieľ následne dosiahnuť záporné emisie
  . V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie domácich čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní ich odstránených množstiev) minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

Pozmeňujúci návrh 418

Návrh smernice

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | K uvedeným zníženiam emisií musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Ambícia systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý bol zriadený smernicou
  Európskeho parlamentu a Rady
  2003/87/ES (8) s cieľom podporiť nákladovo a hospodársky efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov, by sa preto mala zvýšiť úmerne k tomuto cieľu na rok 2030, ktorý sa
  týka celohospodárskeho zníženia čistých emisií skleníkových plynov
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

K uvedeným zníženiam emisií musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Ambícia systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý bol zriadený smernicou
  Európskeho parlamentu a Rady
  2003/87/ES (8) s cieľom podporiť nákladovo a hospodársky efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov, by sa preto mala zvýšiť úmerne k tomuto cieľu na rok 2030, ktorý sa
  týka celohospodárskeho zníženia čistých emisií skleníkových plynov
  .

| (7) | K uvedeným zníženiam emisií musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Ambícia systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý bol zriadený smernicou 2003/87/ES s cieľom podporiť nákladovo a hospodársky efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov, by sa preto mala zvýšiť úmerne k tomuto cieľu na rok 2030,
  cieľu Únie v oblasti klimatickej neutrality,
  ktorý sa
  má dosiahnuť najneskôr do roku 2050, a cieľu následne dosiahnuť záporné emisie, ako je stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119
  . |
| --- | --- |

(7)

K uvedeným zníženiam emisií musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Ambícia systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý bol zriadený smernicou 2003/87/ES s cieľom podporiť nákladovo a hospodársky efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov, by sa preto mala zvýšiť úmerne k tomuto cieľu na rok 2030,
  cieľu Únie v oblasti klimatickej neutrality,
  ktorý sa
  má dosiahnuť najneskôr do roku 2050, a cieľu následne dosiahnuť záporné emisie, ako je stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119
  .

Pozmeňujúci návrh 419

Návrh smernice

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Systém EU ETS by mal stimulovať výrobu v zariadeniach, ktoré čiastočne alebo úplne znižujú emisie skleníkových plynov. Preto by sa v záujme zabezpečenia rovnakého zaobchádzania so zariadeniami v príslušných odvetviach mal zmeniť opis niektorých kategórií činností v prílohe I k smernici 2003/87/ES. Zároveň by malo byť bezodplatné prideľovanie kvót na výrobu produktov nezávislé od charakteru daného výrobného procesu. Preto je potrebné upraviť vymedzenie produktov a procesov a emisií, na ktoré sa vzťahujú niektoré referenčné hodnoty, s cieľom zabezpečiť rovnocenné podmienky pre nové a v súčasnosti existujúce technológie. V záujme zohľadnenia rastúceho významu výroby vodíka mimo sektora rafinérií je zároveň nevyhnutné osobitne pristupovať k aktualizácii referenčných úrovní v prípade rafinérií a výroby vodíka. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

Systém EU ETS by mal stimulovať výrobu v zariadeniach, ktoré čiastočne alebo úplne znižujú emisie skleníkových plynov. Preto by sa v záujme zabezpečenia rovnakého zaobchádzania so zariadeniami v príslušných odvetviach mal zmeniť opis niektorých kategórií činností v prílohe I k smernici 2003/87/ES. Zároveň by malo byť bezodplatné prideľovanie kvót na výrobu produktov nezávislé od charakteru daného výrobného procesu. Preto je potrebné upraviť vymedzenie produktov a procesov a emisií, na ktoré sa vzťahujú niektoré referenčné hodnoty, s cieľom zabezpečiť rovnocenné podmienky pre nové a v súčasnosti existujúce technológie. V záujme zohľadnenia rastúceho významu výroby vodíka mimo sektora rafinérií je zároveň nevyhnutné osobitne pristupovať k aktualizácii referenčných úrovní v prípade rafinérií a výroby vodíka.

| (8) | Systém EU ETS by mal stimulovať výrobu v zariadeniach, ktoré čiastočne alebo úplne znižujú emisie skleníkových plynov. Preto by sa v záujme zabezpečenia rovnakého zaobchádzania so zariadeniami v príslušných odvetviach mal zmeniť opis niektorých kategórií činností v prílohe I k smernici 2003/87/ES. Zároveň by malo byť bezodplatné prideľovanie kvót na výrobu produktov nezávislé od charakteru daného výrobného procesu. Preto je potrebné upraviť vymedzenie produktov a procesov a emisií, na ktoré sa vzťahujú niektoré referenčné hodnoty, s cieľom zabezpečiť rovnocenné podmienky pre nové a v súčasnosti existujúce technológie. V záujme zohľadnenia rastúceho významu výroby
  čistého
  vodíka mimo sektora rafinérií je zároveň nevyhnutné osobitne pristupovať k aktualizácii referenčných úrovní v prípade rafinérií a výroby vodíka. |
| --- | --- |

(8)

Systém EU ETS by mal stimulovať výrobu v zariadeniach, ktoré čiastočne alebo úplne znižujú emisie skleníkových plynov. Preto by sa v záujme zabezpečenia rovnakého zaobchádzania so zariadeniami v príslušných odvetviach mal zmeniť opis niektorých kategórií činností v prílohe I k smernici 2003/87/ES. Zároveň by malo byť bezodplatné prideľovanie kvót na výrobu produktov nezávislé od charakteru daného výrobného procesu. Preto je potrebné upraviť vymedzenie produktov a procesov a emisií, na ktoré sa vzťahujú niektoré referenčné hodnoty, s cieľom zabezpečiť rovnocenné podmienky pre nové a v súčasnosti existujúce technológie. V záujme zohľadnenia rastúceho významu výroby
  čistého
  vodíka mimo sektora rafinérií je zároveň nevyhnutné osobitne pristupovať k aktualizácii referenčných úrovní v prípade rafinérií a výroby vodíka.

Pozmeňujúci návrh 420

Návrh smernice

Odôvodnenie 8 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Pri vymedzovaní zásad stanovovania referenčných hodnôt ex ante v jednotlivých odvetviach a pododvetviach by Komisia mala konzultovať s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane dotknutých odvetví a pododvetví, zástupcov občianskej spoločnosti a Európskou vedeckou poradnou radou pre zmenu klímy uvedenou v článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8a)

Pri vymedzovaní zásad stanovovania referenčných hodnôt ex ante v jednotlivých odvetviach a pododvetviach by Komisia mala konzultovať s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane dotknutých odvetví a pododvetví, zástupcov občianskej spoločnosti a Európskou vedeckou poradnou radou pre zmenu klímy uvedenou v článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119.

Pozmeňujúci návrh 421

Návrh smernice

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | Skleníkové plyny, ktoré nie sú priamo uvoľňované do atmosféry, by sa mali považovať za emisie v rámci EU ETS, pričom by sa za tieto emisie (pokiaľ sa neukladajú v úložisku v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (13) alebo nie sú trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry) mali odovzdávať kvóty. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty, v ktorých sa stanovia podmienky, za ktorých sa majú skleníkové plyny považovať za trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry, a to podľa potreby aj vrátane získania osvedčenia o odstránení uhlíka, vzhľadom na vývoj v oblasti regulácie, pokiaľ ide o certifikáciu odstránených množstiev uhlíka. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

Skleníkové plyny, ktoré nie sú priamo uvoľňované do atmosféry, by sa mali považovať za emisie v rámci EU ETS, pričom by sa za tieto emisie (pokiaľ sa neukladajú v úložisku v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (13) alebo nie sú trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry) mali odovzdávať kvóty. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty, v ktorých sa stanovia podmienky, za ktorých sa majú skleníkové plyny považovať za trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry, a to podľa potreby aj vrátane získania osvedčenia o odstránení uhlíka, vzhľadom na vývoj v oblasti regulácie, pokiaľ ide o certifikáciu odstránených množstiev uhlíka.

| (13) | Skleníkové plyny, ktoré nie sú priamo uvoľňované do atmosféry, by sa mali považovať za emisie v rámci EU ETS, pričom by sa za tieto emisie, pokiaľ sa neukladajú v úložisku v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (13) alebo nie sú trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní
  a zneškodňovaní
  neunikali do atmosféry, mali odovzdávať kvóty. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať
  delegované
  akty, v ktorých sa stanovia podmienky, za ktorých sa majú skleníkové plyny považovať za trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní
  a zneškodňovaní
  neunikali do atmosféry, a to podľa potreby aj vrátane získania osvedčenia o odstránení uhlíka, vzhľadom na vývoj v oblasti regulácie, pokiaľ ide o certifikáciu odstránených množstiev uhlíka. |
| --- | --- |

(13)

Skleníkové plyny, ktoré nie sú priamo uvoľňované do atmosféry, by sa mali považovať za emisie v rámci EU ETS, pričom by sa za tieto emisie, pokiaľ sa neukladajú v úložisku v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (13) alebo nie sú trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní
  a zneškodňovaní
  neunikali do atmosféry, mali odovzdávať kvóty. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať
  delegované
  akty, v ktorých sa stanovia podmienky, za ktorých sa majú skleníkové plyny považovať za trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní
  a zneškodňovaní
  neunikali do atmosféry, a to podľa potreby aj vrátane získania osvedčenia o odstránení uhlíka, vzhľadom na vývoj v oblasti regulácie, pokiaľ ide o certifikáciu odstránených množstiev uhlíka.

Pozmeňujúci návrh 422

Návrh smernice

Odôvodnenie 13 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | EU ETS by sa mal v čo najväčšej miere vyhnúť neprimeraným výnimkám a rušivým opatreniam. Z dlhodobého hľadiska by mali všetky odvetvia prispievať k dosiahnutiu klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 a na všetky emisie CO2 by sa mali vzťahovať príslušné politické nástroje Únie. Začlenením spaľovní komunálneho odpadu do systému EU ETS by sa prispelo k obehovému hospodárstvu podporou recyklácie, opätovného použitia a opravy výrobkov a zároveň by sa prispelo k dekarbonizácii v celom hospodárstve. Keďže na činnosti recyklácie a regenerácie sa už vzťahuje EU ETS, začlenenie spaľovní komunálneho odpadu by posilnilo stimuly pre udržateľné nakladanie s odpadom v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva. Doplnilo by ďalšie prvky právnych predpisov Únie o odpadoch. Okrem toho by začlenenie spaľovania odpadu do systému EU ETS vytvorilo rovnaké podmienky pre regióny, ktoré do rozsahu pôsobnosti zahrnuli spaľovanie komunálneho odpadu, čím by sa znížilo riziko daňovej konkurencie medzi regiónmi. Aby sa však zabránilo presmerovaniu odpadu zo spaľovní komunálneho odpadu na skládky v Únii, ktoré vytvárajú emisie metánu, a vývozu odpadu do tretích krajín s potenciálne nebezpečným dosahom na životné prostredie, začleneniu spaľovní komunálneho odpadu do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES od 1. januára 2026 by malo predchádzať posúdenie vplyvu, ktoré sa má vykonať do 31. decembra 2024 a ktoré by v prípade potreby malo byť sprevádzané legislatívnym návrhom na zabránenie takémuto presmerovaniu odpadu a takémuto vývozu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13a)

EU ETS by sa mal v čo najväčšej miere vyhnúť neprimeraným výnimkám a rušivým opatreniam. Z dlhodobého hľadiska by mali všetky odvetvia prispievať k dosiahnutiu klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 a na všetky emisie CO2 by sa mali vzťahovať príslušné politické nástroje Únie. Začlenením spaľovní komunálneho odpadu do systému EU ETS by sa prispelo k obehovému hospodárstvu podporou recyklácie, opätovného použitia a opravy výrobkov a zároveň by sa prispelo k dekarbonizácii v celom hospodárstve. Keďže na činnosti recyklácie a regenerácie sa už vzťahuje EU ETS, začlenenie spaľovní komunálneho odpadu by posilnilo stimuly pre udržateľné nakladanie s odpadom v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva. Doplnilo by ďalšie prvky právnych predpisov Únie o odpadoch. Okrem toho by začlenenie spaľovania odpadu do systému EU ETS vytvorilo rovnaké podmienky pre regióny, ktoré do rozsahu pôsobnosti zahrnuli spaľovanie komunálneho odpadu, čím by sa znížilo riziko daňovej konkurencie medzi regiónmi. Aby sa však zabránilo presmerovaniu odpadu zo spaľovní komunálneho odpadu na skládky v Únii, ktoré vytvárajú emisie metánu, a vývozu odpadu do tretích krajín s potenciálne nebezpečným dosahom na životné prostredie, začleneniu spaľovní komunálneho odpadu do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES od 1. januára 2026 by malo predchádzať posúdenie vplyvu, ktoré sa má vykonať do 31. decembra 2024 a ktoré by v prípade potreby malo byť sprevádzané legislatívnym návrhom na zabránenie takémuto presmerovaniu odpadu a takémuto vývozu.

Pozmeňujúci návrh 423

Návrh smernice

Odôvodnenie 13 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13b) | Mali by sa započítať všetky emisie skleníkových plynov zachytené a prevedené na využitie prostredníctvom procesov zachytávania a využívania uhlíka (CCU), ktoré nie sú trvalo chemicky viazané vo výrobku takým spôsobom, aby sa pri bežnom používaní a zneškodňovaní nedostali do atmosféry. Ak sa na všetky fázy procesu, najmä na emisie zo spaľovní odpadov, nevzťahuje stanovenie cien uhlíka, spoliehanie sa na započítavanie emisií v okamihu uvoľnenia do atmosféry by viedlo k podhodnoteniu emisií. S cieľom regulovať zachytávanie uhlíka spôsobom, ktorý znižuje čisté emisie, zabezpečuje, aby sa započítavali všetky emisie a aby sa zabránilo dvojitému započítaniu a zároveň vytvára hospodárske stimuly, by Komisia mala posúdiť, ako započítať emisie skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a použité ako chemicky viazané vo výrobku na základe posúdenia životného cyklu výrobku, napríklad ak sa používajú na výrobu výrobku alebo ak takéto primerané zníženie prispieva k inovačným vnútroštátnym politikám schváleným príslušným orgánom v dotknutom členskom štáte s cieľom zabezpečiť a stimulovať spoluprácu medzi odvetviami, a v prípade potreby by mala predložiť legislatívny návrh ktorý by zahŕňal transparentnú, porovnateľnú a spoľahlivú metodiku. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13b)

Mali by sa započítať všetky emisie skleníkových plynov zachytené a prevedené na využitie prostredníctvom procesov zachytávania a využívania uhlíka (CCU), ktoré nie sú trvalo chemicky viazané vo výrobku takým spôsobom, aby sa pri bežnom používaní a zneškodňovaní nedostali do atmosféry. Ak sa na všetky fázy procesu, najmä na emisie zo spaľovní odpadov, nevzťahuje stanovenie cien uhlíka, spoliehanie sa na započítavanie emisií v okamihu uvoľnenia do atmosféry by viedlo k podhodnoteniu emisií. S cieľom regulovať zachytávanie uhlíka spôsobom, ktorý znižuje čisté emisie, zabezpečuje, aby sa započítavali všetky emisie a aby sa zabránilo dvojitému započítaniu a zároveň vytvára hospodárske stimuly, by Komisia mala posúdiť, ako započítať emisie skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a použité ako chemicky viazané vo výrobku na základe posúdenia životného cyklu výrobku, napríklad ak sa používajú na výrobu výrobku alebo ak takéto primerané zníženie prispieva k inovačným vnútroštátnym politikám schváleným príslušným orgánom v dotknutom členskom štáte s cieľom zabezpečiť a stimulovať spoluprácu medzi odvetviami, a v prípade potreby by mala predložiť legislatívny návrh ktorý by zahŕňal transparentnú, porovnateľnú a spoľahlivú metodiku.

Pozmeňujúci návrh 424

Návrh smernice

Odôvodnenie 13 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13c) | V súlade s nariadením (EÚ) 2021/1119 by sa priame znižovanie emisií, ktoré bude musieť byť doplnené zvýšeným odstraňovaním CO2, aby sa dosiahla klimatická neutralita, malo považovať za prioritu. V strednodobom horizonte by odstraňovanie CO2 už mohlo pomôcť zvýšiť ambície nad rámec cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030, stanoveného v nariadení (EÚ) 2021/1119. Komisia by preto mala preskúmať, ako možno započítať a stimulovať záporné emisie skleníkových plynov, ktoré sa odstraňujú z atmosféry a bezpečne a trvalo uskladňujú, napríklad priamym zachytávaním vzduchu, pri obchodovaní s emisiami, a to aj navrhnutím jasného rozsahu pôsobnosti a prísnych kritérií a záruk na zabezpečenie toho, aby takéto odstránenia nekompenzovali potrebné zníženia emisií, ale boli skutočné a trvalé. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13c)

V súlade s nariadením (EÚ) 2021/1119 by sa priame znižovanie emisií, ktoré bude musieť byť doplnené zvýšeným odstraňovaním CO2, aby sa dosiahla klimatická neutralita, malo považovať za prioritu. V strednodobom horizonte by odstraňovanie CO2 už mohlo pomôcť zvýšiť ambície nad rámec cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030, stanoveného v nariadení (EÚ) 2021/1119. Komisia by preto mala preskúmať, ako možno započítať a stimulovať záporné emisie skleníkových plynov, ktoré sa odstraňujú z atmosféry a bezpečne a trvalo uskladňujú, napríklad priamym zachytávaním vzduchu, pri obchodovaní s emisiami, a to aj navrhnutím jasného rozsahu pôsobnosti a prísnych kritérií a záruk na zabezpečenie toho, aby takéto odstránenia nekompenzovali potrebné zníženia emisií, ale boli skutočné a trvalé.

Pozmeňujúci návrh 425

Návrh smernice

Odôvodnenie 13 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13d) | Podľa oznámenia Komisie zo 14. októbra 2020 o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu pochádza 26 % emisií metánu na kontinente z odpadu. Predpokladá sa, že skládky na celom svete budú do roku 2025 predstavovať 8 až 10 % všetkých antropogénnych emisií skleníkových plynov. Únia by sa mala zamerať na výrazné zníženie skládkovania v Únii a v každom prípade by sa mala vyhnúť budúcemu začleneniu spaľovania odpadu do systému EU ETS, čo by vytvorilo nerovnaké podmienky a viedlo k zvýšenému skládkovaniu. Komisia by preto mala posúdiť aj možnosť a uskutočniteľnosť začlenenia všetkých procesov nakladania s odpadom, ako sú skládky, fermentácia, kompostovanie a mechanicko-biologické spracovanie, do systému EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13d)

Podľa oznámenia Komisie zo 14. októbra 2020 o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu pochádza 26 % emisií metánu na kontinente z odpadu. Predpokladá sa, že skládky na celom svete budú do roku 2025 predstavovať 8 až 10 % všetkých antropogénnych emisií skleníkových plynov. Únia by sa mala zamerať na výrazné zníženie skládkovania v Únii a v každom prípade by sa mala vyhnúť budúcemu začleneniu spaľovania odpadu do systému EU ETS, čo by vytvorilo nerovnaké podmienky a viedlo k zvýšenému skládkovaniu. Komisia by preto mala posúdiť aj možnosť a uskutočniteľnosť začlenenia všetkých procesov nakladania s odpadom, ako sú skládky, fermentácia, kompostovanie a mechanicko-biologické spracovanie, do systému EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 426

Návrh smernice

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | Jediným druhom dopravy, ktorý nebol zahrnutý do predchádzajúcich záväzkov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov, bola medzinárodná námorná doprava, ktorá pozostáva z plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci dvoch rôznych členských štátov alebo medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom mimo právomoci ktoréhokoľvek členského štátu. Od roku 1990 došlo k nárastu objemu emisií z palív predávaných v Únii na účely ciest s odchodom v jednom členskom štáte a príchodom do iného členského štátu alebo tretej krajiny, ktorý predstavuje približne 36 %. Tieto emisie predstavujú takmer 90 % všetkých únijných emisií z lodnej dopravy, keďže v prípade emisií z palív predávaných v Únii na účely ciest s odchodom z členského štátu a príchodom do toho istého členského štátu sa od roku 1990 zaznamenal pokles o 26 %. V scenári s nezmeneným vývojom sa predpokladá, že emisie z činností medzinárodnej námornej dopravy v období od roku 2015 do roku 2030 vzrastú približne o 14 % a v období od roku 2015 do roku 2050 o približne 34 %. Ak bude vplyv činností námornej dopravy na zmenu klímy rásť podľa prognózy, výrazne sa tak oslabí znižovanie emisií v iných odvetviach, ktoré je súčasťou boja proti zmene klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

Jediným druhom dopravy, ktorý nebol zahrnutý do predchádzajúcich záväzkov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov, bola medzinárodná námorná doprava, ktorá pozostáva z plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci dvoch rôznych členských štátov alebo medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom mimo právomoci ktoréhokoľvek členského štátu. Od roku 1990 došlo k nárastu objemu emisií z palív predávaných v Únii na účely ciest s odchodom v jednom členskom štáte a príchodom do iného členského štátu alebo tretej krajiny, ktorý predstavuje približne 36 %. Tieto emisie predstavujú takmer 90 % všetkých únijných emisií z lodnej dopravy, keďže v prípade emisií z palív predávaných v Únii na účely ciest s odchodom z členského štátu a príchodom do toho istého členského štátu sa od roku 1990 zaznamenal pokles o 26 %. V scenári s nezmeneným vývojom sa predpokladá, že emisie z činností medzinárodnej námornej dopravy v období od roku 2015 do roku 2030 vzrastú približne o 14 % a v období od roku 2015 do roku 2050 o približne 34 %. Ak bude vplyv činností námornej dopravy na zmenu klímy rásť podľa prognózy, výrazne sa tak oslabí znižovanie emisií v iných odvetviach, ktoré je súčasťou boja proti zmene klímy.

| (14) | Jediným druhom dopravy, ktorý nebol zahrnutý do predchádzajúcich záväzkov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov, bola medzinárodná námorná doprava, ktorá pozostáva z plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci dvoch rôznych členských štátov alebo medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom mimo právomoci ktoréhokoľvek členského štátu. Od roku 1990 došlo k nárastu objemu emisií z palív predávaných v Únii na účely ciest s odchodom v jednom členskom štáte a príchodom do iného členského štátu alebo tretej krajiny, ktorý predstavuje približne 36 %. Tieto emisie predstavujú takmer 90 % všetkých únijných emisií z lodnej dopravy, keďže v prípade emisií z palív predávaných v Únii na účely ciest s odchodom z členského štátu a príchodom do toho istého členského štátu sa od roku 1990 zaznamenal pokles o 26 %. V scenári s nezmeneným vývojom sa predpokladá, že emisie z činností medzinárodnej námornej dopravy v období od roku 2015 do roku 2030 vzrastú približne o 14 % a v období od roku 2015 do roku 2050 o približne 34 %. Ak bude vplyv činností námornej dopravy na zmenu klímy rásť podľa prognózy, výrazne sa tak oslabí znižovanie emisií v iných odvetviach, ktoré je súčasťou boja proti zmene klímy
  , a tým aj dosiahnutie celohospodárskeho cieľa zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030, cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a cieľa následne dosiahnuť záporné emisie, stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, a cieľa Parížskej dohody
  . |
| --- | --- |

(14)

Jediným druhom dopravy, ktorý nebol zahrnutý do predchádzajúcich záväzkov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov, bola medzinárodná námorná doprava, ktorá pozostáva z plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci dvoch rôznych členských štátov alebo medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom mimo právomoci ktoréhokoľvek členského štátu. Od roku 1990 došlo k nárastu objemu emisií z palív predávaných v Únii na účely ciest s odchodom v jednom členskom štáte a príchodom do iného členského štátu alebo tretej krajiny, ktorý predstavuje približne 36 %. Tieto emisie predstavujú takmer 90 % všetkých únijných emisií z lodnej dopravy, keďže v prípade emisií z palív predávaných v Únii na účely ciest s odchodom z členského štátu a príchodom do toho istého členského štátu sa od roku 1990 zaznamenal pokles o 26 %. V scenári s nezmeneným vývojom sa predpokladá, že emisie z činností medzinárodnej námornej dopravy v období od roku 2015 do roku 2030 vzrastú približne o 14 % a v období od roku 2015 do roku 2050 o približne 34 %. Ak bude vplyv činností námornej dopravy na zmenu klímy rásť podľa prognózy, výrazne sa tak oslabí znižovanie emisií v iných odvetviach, ktoré je súčasťou boja proti zmene klímy
  , a tým aj dosiahnutie celohospodárskeho cieľa zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030, cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a cieľa následne dosiahnuť záporné emisie, stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, a cieľa Parížskej dohody
  .

Pozmeňujúci návrh 427

Návrh smernice

Odôvodnenie 14 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (14a) | Medzinárodná námorná doprava je jediným druhom dopravy, ktorý nebol zahrnutý do záväzku Únie znížiť emisie skleníkových plynov napriek tomu, že Európsky parlament opakovane vyzval všetky odvetvia hospodárstva, aby prispeli k spoločnému úsiliu o dokončenie prechodu na nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov čo najskôr, najneskôr však do roku 2050, v súlade so záväzkami Únie vyplývajúcimi z Parížskej dohody. CO2 je naďalej hlavnou príčinou vplyvu námornej dopravy na klímu, keď sa vypočítava na 100-ročnom základe s potenciálom globálneho otepľovania, pričom predstavuje 98 % alebo v prípade zahrnutia čierneho uhlíka 91 % celkových medzinárodných emisií skleníkových plynov vyjadrených v ekvivalentoch CO2. Podľa správy Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) s názvom Štvrtá štúdia IMO o skleníkových plynoch, ktorá bola uverejnená v roku 2020, sa však v rokoch 2012 až 2018 zaznamenal nárast metánu (CH4) o 87 %. Preto v súlade s pozmeňujúcimi návrhmi prijatými Európskym parlamentom 16. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/757, s cieľom náležite zohľadniť globálny systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva by sa emisie CO2 a CH4, ako aj oxidy dusíka (N2O) mali zahrnúť do rozšírenia EU ETS na činnosti námornej dopravy. V dôsledku toho by mal riadiaci orgán zabezpečiť, aby lodné spoločnosti monitorovali a nahlasovali súhrnné údaje o emisiách vrátane uvoľňovania CO2, CH4 a N2O s cieľom zabezpečiť súlad s nariadením (EÚ) .../... [FuelEU Maritime]. Okrem toho by Komisia mala do 31. decembra 2024 posúdiť vplyv emisií skleníkových plynov iných ako CO2, N2O a CH4 a častíc s potenciálom globálneho otepľovania na globálnu klímu a podať o tom správu Európskemu parlamentu a Rade a v prípade potreby predložiť legislatívny návrh o začlenení týchto emisií a častíc z činností námornej dopravy do rozsahu pôsobnosti EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14a)

Medzinárodná námorná doprava je jediným druhom dopravy, ktorý nebol zahrnutý do záväzku Únie znížiť emisie skleníkových plynov napriek tomu, že Európsky parlament opakovane vyzval všetky odvetvia hospodárstva, aby prispeli k spoločnému úsiliu o dokončenie prechodu na nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov čo najskôr, najneskôr však do roku 2050, v súlade so záväzkami Únie vyplývajúcimi z Parížskej dohody. CO2 je naďalej hlavnou príčinou vplyvu námornej dopravy na klímu, keď sa vypočítava na 100-ročnom základe s potenciálom globálneho otepľovania, pričom predstavuje 98 % alebo v prípade zahrnutia čierneho uhlíka 91 % celkových medzinárodných emisií skleníkových plynov vyjadrených v ekvivalentoch CO2. Podľa správy Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) s názvom Štvrtá štúdia IMO o skleníkových plynoch, ktorá bola uverejnená v roku 2020, sa však v rokoch 2012 až 2018 zaznamenal nárast metánu (CH4) o 87 %. Preto v súlade s pozmeňujúcimi návrhmi prijatými Európskym parlamentom 16. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/757, s cieľom náležite zohľadniť globálny systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva by sa emisie CO2 a CH4, ako aj oxidy dusíka (N2O) mali zahrnúť do rozšírenia EU ETS na činnosti námornej dopravy. V dôsledku toho by mal riadiaci orgán zabezpečiť, aby lodné spoločnosti monitorovali a nahlasovali súhrnné údaje o emisiách vrátane uvoľňovania CO2, CH4 a N2O s cieľom zabezpečiť súlad s nariadením (EÚ) .../... [FuelEU Maritime]. Okrem toho by Komisia mala do 31. decembra 2024 posúdiť vplyv emisií skleníkových plynov iných ako CO2, N2O a CH4 a častíc s potenciálom globálneho otepľovania na globálnu klímu a podať o tom správu Európskemu parlamentu a Rade a v prípade potreby predložiť legislatívny návrh o začlenení týchto emisií a častíc z činností námornej dopravy do rozsahu pôsobnosti EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 428

Návrh smernice

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | V roku 2013 Komisia prijala stratégiu postupného začleňovania emisií z námornej dopravy do politiky Únie na znižovanie emisií skleníkových plynov. V rámci tohto prístupu Únia ako prvý krok zriadila systém monitorovania, nahlasovania a overovania emisií z námornej dopravy prostredníctvom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (14), po čom malo nasledovať stanovenie cieľov znižovania emisií v odvetví námornej dopravy a uplatňovanie trhových opatrení. V súlade so záväzkom spoluzákonodarcov vyjadreným v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 (15) by od roku 2023 Medzinárodná námorná organizácia (IMO) alebo Únia mali začať vykonávať predmetné opatrenia vrátane prípravných prác týkajúcich sa prijatia a vykonávania opatrenia, ktorým sa zabezpečí, aby toto odvetvie náležite prispievalo k úsiliu potrebnému na dosiahnutie cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody a aby na dané ambície náležite prihliadali všetky zainteresované strany. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

V roku 2013 Komisia prijala stratégiu postupného začleňovania emisií z námornej dopravy do politiky Únie na znižovanie emisií skleníkových plynov. V rámci tohto prístupu Únia ako prvý krok zriadila systém monitorovania, nahlasovania a overovania emisií z námornej dopravy prostredníctvom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (14), po čom malo nasledovať stanovenie cieľov znižovania emisií v odvetví námornej dopravy a uplatňovanie trhových opatrení. V súlade so záväzkom spoluzákonodarcov vyjadreným v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 (15) by od roku 2023 Medzinárodná námorná organizácia (IMO) alebo Únia mali začať vykonávať predmetné opatrenia vrátane prípravných prác týkajúcich sa prijatia a vykonávania opatrenia, ktorým sa zabezpečí, aby toto odvetvie náležite prispievalo k úsiliu potrebnému na dosiahnutie cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody a aby na dané ambície náležite prihliadali všetky zainteresované strany.

| (15) | V roku 2013 Komisia prijala stratégiu postupného začleňovania emisií z námornej dopravy do politiky Únie na znižovanie emisií skleníkových plynov. V rámci tohto prístupu Únia ako prvý krok zriadila systém monitorovania, nahlasovania a overovania emisií z námornej dopravy prostredníctvom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (14), po čom malo nasledovať stanovenie cieľov znižovania emisií v odvetví námornej dopravy a uplatňovanie trhových opatrení. V súlade so záväzkom spoluzákonodarcov vyjadreným v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 (15) by od roku 2023 Medzinárodná námorná organizácia (IMO) alebo Únia mali začať vykonávať predmetné opatrenia vrátane prípravných prác týkajúcich sa prijatia a vykonávania opatrenia, ktorým sa zabezpečí, aby toto odvetvie náležite prispievalo k úsiliu potrebnému na dosiahnutie cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody a aby na dané ambície náležite prihliadali všetky zainteresované strany.
  S cieľom zvýšiť environmentálnu účinnosť opatrení Únie a zabrániť nekalej hospodárskej súťaži a stimulom na obchádzanie by sa mal rozsah pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2015/757 zmeniť tak, aby sa od 1. januára 2024 vzťahoval na lode s hrubou priestornosťou nad 400 ton. S cieľom zabezpečiť primerané administratívne zaťaženie by sa od prevádzkovateľov lodí s hrubou priestornosťou menšou ako 5 000 ton malo vyžadovať, aby nahlasovali len informácie, ktoré sú relevantné pre zahrnutie takýchto lodí do rozsahu pôsobnosti EU ETS od 1. januára 2027, najmä druh paliva, jeho faktor emisií CO2 a energetickú hustotu. |
| --- | --- |

(15)

V roku 2013 Komisia prijala stratégiu postupného začleňovania emisií z námornej dopravy do politiky Únie na znižovanie emisií skleníkových plynov. V rámci tohto prístupu Únia ako prvý krok zriadila systém monitorovania, nahlasovania a overovania emisií z námornej dopravy prostredníctvom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (14), po čom malo nasledovať stanovenie cieľov znižovania emisií v odvetví námornej dopravy a uplatňovanie trhových opatrení. V súlade so záväzkom spoluzákonodarcov vyjadreným v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 (15) by od roku 2023 Medzinárodná námorná organizácia (IMO) alebo Únia mali začať vykonávať predmetné opatrenia vrátane prípravných prác týkajúcich sa prijatia a vykonávania opatrenia, ktorým sa zabezpečí, aby toto odvetvie náležite prispievalo k úsiliu potrebnému na dosiahnutie cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody a aby na dané ambície náležite prihliadali všetky zainteresované strany.
  S cieľom zvýšiť environmentálnu účinnosť opatrení Únie a zabrániť nekalej hospodárskej súťaži a stimulom na obchádzanie by sa mal rozsah pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2015/757 zmeniť tak, aby sa od 1. januára 2024 vzťahoval na lode s hrubou priestornosťou nad 400 ton. S cieľom zabezpečiť primerané administratívne zaťaženie by sa od prevádzkovateľov lodí s hrubou priestornosťou menšou ako 5 000 ton malo vyžadovať, aby nahlasovali len informácie, ktoré sú relevantné pre zahrnutie takýchto lodí do rozsahu pôsobnosti EU ETS od 1. januára 2027, najmä druh paliva, jeho faktor emisií CO2 a energetickú hustotu.

Pozmeňujúci návrh 429

Návrh smernice

Odôvodnenie 16

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (16) | Podľa smernice (EÚ) 2018/410 by mala Komisia podávať Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku, ktorý IMO dosahuje na ceste k ambicióznemu cieľu znižovania emisií, a o sprievodných opatreniach na zabezpečenie toho, aby odvetvie námornej dopravy náležite prispievalo k úsiliu potrebnému na dosiahnutiu cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody. Malo by sa podporovať prebiehajúce úsilie o obmedzenie celosvetových emisií z námornej dopravy, ktoré sa realizuje prostredníctvom IMO.
  Hoci je
  nedávny
  pokrok dosiahnutý prostredníctvom
  IMO
  vítaný, tieto opatrenia nebudú stačiť
  na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16)

Podľa smernice (EÚ) 2018/410 by mala Komisia podávať Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku, ktorý IMO dosahuje na ceste k ambicióznemu cieľu znižovania emisií, a o sprievodných opatreniach na zabezpečenie toho, aby odvetvie námornej dopravy náležite prispievalo k úsiliu potrebnému na dosiahnutiu cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody. Malo by sa podporovať prebiehajúce úsilie o obmedzenie celosvetových emisií z námornej dopravy, ktoré sa realizuje prostredníctvom IMO.
  Hoci je
  nedávny
  pokrok dosiahnutý prostredníctvom
  IMO
  vítaný, tieto opatrenia nebudú stačiť
  na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody.

| (16) | Podľa smernice (EÚ) 2018/410 by mala Komisia podávať Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku, ktorý IMO dosahuje na ceste k ambicióznemu cieľu znižovania emisií, a o sprievodných opatreniach na zabezpečenie toho, aby odvetvie námornej dopravy náležite prispievalo k úsiliu potrebnému na dosiahnutiu cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody. Malo by sa podporovať prebiehajúce úsilie o obmedzenie celosvetových emisií z námornej dopravy, ktoré sa realizuje prostredníctvom IMO. Nedávny
  vývoj v rámci
  IMO
  však nepostačuje
  na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody.
  Vzhľadom na medzinárodný charakter lodnej dopravy by Komisia v spolupráci s členskými štátmi mala ďalej zintenzívniť diplomatické úsilie s cieľom dosiahnuť pokrok vo vývoji globálneho trhového opatrenia na úrovni IMO. |
| --- | --- |

(16)

Podľa smernice (EÚ) 2018/410 by mala Komisia podávať Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku, ktorý IMO dosahuje na ceste k ambicióznemu cieľu znižovania emisií, a o sprievodných opatreniach na zabezpečenie toho, aby odvetvie námornej dopravy náležite prispievalo k úsiliu potrebnému na dosiahnutiu cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody. Malo by sa podporovať prebiehajúce úsilie o obmedzenie celosvetových emisií z námornej dopravy, ktoré sa realizuje prostredníctvom IMO. Nedávny
  vývoj v rámci
  IMO
  však nepostačuje
  na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody.
  Vzhľadom na medzinárodný charakter lodnej dopravy by Komisia v spolupráci s členskými štátmi mala ďalej zintenzívniť diplomatické úsilie s cieľom dosiahnuť pokrok vo vývoji globálneho trhového opatrenia na úrovni IMO.

Pozmeňujúci návrh 430

Návrh smernice

Odôvodnenie 16 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | Tzv. evazívne (vyhýbacie) zastavenia v prístavoch susedných krajín mimo Únie by mohli vážne ohroziť účinnosť systému EU ETS vo vzťahu k námornej doprave, pretože by sa neznížili celkové emisie z lodnej dopravy. Takéto evazívne zastavenia v prístavoch by mohli dokonca zvýšiť celkové emisie, najmä ak takéto vyhýbanie sa vedie k dlhším plavbám do a z tretích krajín s nižšími environmentálnymi normami. Komisia by preto mala monitorovať a každé dva roky od ... [rok po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] podávať správy o vykonávaní kapitoly o námornej doprave a možných trendoch, pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa snažia vyhnúť sa tomu, aby boli viazané požiadavkami tejto smernice, a v prípade potreby by mala predložiť legislatívny návrh na riešenie akýchkoľvek dôkazov o evazívnych zastaveniach v prístavoch. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16a)

Tzv. evazívne (vyhýbacie) zastavenia v prístavoch susedných krajín mimo Únie by mohli vážne ohroziť účinnosť systému EU ETS vo vzťahu k námornej doprave, pretože by sa neznížili celkové emisie z lodnej dopravy. Takéto evazívne zastavenia v prístavoch by mohli dokonca zvýšiť celkové emisie, najmä ak takéto vyhýbanie sa vedie k dlhším plavbám do a z tretích krajín s nižšími environmentálnymi normami. Komisia by preto mala monitorovať a každé dva roky od ... [rok po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] podávať správy o vykonávaní kapitoly o námornej doprave a možných trendoch, pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa snažia vyhnúť sa tomu, aby boli viazané požiadavkami tejto smernice, a v prípade potreby by mala predložiť legislatívny návrh na riešenie akýchkoľvek dôkazov o evazívnych zastaveniach v prístavoch.

Pozmeňujúci návrh 431

Návrh smernice

Odôvodnenie 17

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (17) | V európskej zelenej dohode Komisia vyjadrila svoj zámer prijať dodatočné opatrenia na riešenie problému emisií skleníkových plynov z odvetvia námornej dopravy prostredníctvom súboru opatrení, ktoré Únii umožnia dosiahnuť jej ciele v oblasti znižovania emisií. V tejto súvislosti by sa smernica 2003/87/ES mala zmeniť tak, aby sa ňou do EU ETS zahrnulo odvetvie námornej dopravy s cieľom zabezpečiť, aby toto odvetvie prispievalo k plneniu zvýšených klimatických cieľov Únie, ako aj cieľov Parížskej dohody, čo si bude vyžadovať, aby rozvinuté krajiny prevzali vedúcu úlohu spočívajúcu v realizovaní celohospodárskych cieľov v oblasti znižovania emisií, pričom rozvojové krajiny budú vyzývané k tomu, aby postupne smerovali k dosahovaniu celohospodárskych cieľov v podobe znižovania či obmedzovania emisií (16). Vzhľadom na to, že emisie z medzinárodnej leteckej dopravy mimo Európy by mali byť od januára 2021 obmedzené v dôsledku globálnych trhových opatrení, no neexistujú žiadne opatrenia, ktoré by obmedzovali alebo stanovovali ceny emisií z námornej dopravy, je vhodné, aby sa systém EU ETS vzťahoval na
  podiel
  emisií z plavieb medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom podliehajúcim právomoci tretej krajiny, pričom daná tretia krajina má možnosť rozhodnúť o vhodných opatreniach v súvislosti s druhým podielom emisií. Rozšírenie EU ETS na odvetvie námornej dopravy by preto malo zahŕňať
  polovicu emisií
  z 
  lodí vykonávajúcich plavby, ktoré prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu z prístavu mimo právomoci členského štátu, polovicu
  emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré
  odchádzajú z
   prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu
  a prichádzajú do
  prístavu mimo právomoci členského štátu,
  emisie
  z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré
  prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu
  z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, a 
  emisie z lodí, ktoré vykonávajú plavbu
  do prístavu
  podliehajúceho
  právomoci členského štátu,
  a emisie v kotvisku podliehajúcom právomoci členského štátu. Tento prístup sa pokladá za praktický spôsob riešenia otázky spoločných, ale diferencovaných povinností a spôsobilostí, ktorá je v kontexte UNFCCC dlhodobou výzvou. Pokrytím podielu emisií z prichádzajúcich, ako aj odchádzajúcich plavieb medzi Úniou a tretími krajinami sa zabezpečuje účinnosť systému EU ETS,
  a 
  to najmä vďaka zintenzívneniu vplyvu predmetného opatrenia
  na
  životné prostredie v porovnaní
  s 
  geografickým rozsahom
  ,
  ktorý je obmedzený
  na
  plavby v rámci EÚ
  ,
  pričom sa tak obmedzuje riziko tzv. evazívnych (vyhýbacích) zastavení v prístavoch a riziko premiestnenia prekládkových činností mimo Únie. S cieľom zabezpečiť bezproblémové začlenenie tohto odvetvia do systému EU ETS
  by
  sa malo postupne zvyšovať odovzdávanie kvót zo strany lodných spoločností
  ,
  pokiaľ ide o overené emisie nahlásené za obdobie 2023 až 2025. V záujme ochrany environmentálnej


  integrity systému
  ,
  pokiaľ sa v priebehu týchto rokov odovzdá menej kvót v súvislosti s overenými emisiami z námornej dopravy, by
  sa
  mal po každoročnom stanovení rozdielu medzi overenými emisiami
  a 
  odovzdanými kvótami zrušiť zodpovedajúci počet kvót. Od roku 2026 by mali lodné spoločnosti odovzdať množstvo kvót zodpovedajúce všetkým overeným emisiám, ktoré spôsobili, nahláseným v predchádzajúcom roku. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17)

V európskej zelenej dohode Komisia vyjadrila svoj zámer prijať dodatočné opatrenia na riešenie problému emisií skleníkových plynov z odvetvia námornej dopravy prostredníctvom súboru opatrení, ktoré Únii umožnia dosiahnuť jej ciele v oblasti znižovania emisií. V tejto súvislosti by sa smernica 2003/87/ES mala zmeniť tak, aby sa ňou do EU ETS zahrnulo odvetvie námornej dopravy s cieľom zabezpečiť, aby toto odvetvie prispievalo k plneniu zvýšených klimatických cieľov Únie, ako aj cieľov Parížskej dohody, čo si bude vyžadovať, aby rozvinuté krajiny prevzali vedúcu úlohu spočívajúcu v realizovaní celohospodárskych cieľov v oblasti znižovania emisií, pričom rozvojové krajiny budú vyzývané k tomu, aby postupne smerovali k dosahovaniu celohospodárskych cieľov v podobe znižovania či obmedzovania emisií (16). Vzhľadom na to, že emisie z medzinárodnej leteckej dopravy mimo Európy by mali byť od januára 2021 obmedzené v dôsledku globálnych trhových opatrení, no neexistujú žiadne opatrenia, ktoré by obmedzovali alebo stanovovali ceny emisií z námornej dopravy, je vhodné, aby sa systém EU ETS vzťahoval na
  podiel
  emisií z plavieb medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom podliehajúcim právomoci tretej krajiny, pričom daná tretia krajina má možnosť rozhodnúť o vhodných opatreniach v súvislosti s druhým podielom emisií. Rozšírenie EU ETS na odvetvie námornej dopravy by preto malo zahŕňať
  polovicu emisií
  z 
  lodí vykonávajúcich plavby, ktoré prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu z prístavu mimo právomoci členského štátu, polovicu
  emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré
  odchádzajú z
   prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu
  a prichádzajú do
  prístavu mimo právomoci členského štátu,
  emisie
  z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré
  prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu
  z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, a 
  emisie z lodí, ktoré vykonávajú plavbu
  do prístavu
  podliehajúceho
  právomoci členského štátu,
  a emisie v kotvisku podliehajúcom právomoci členského štátu. Tento prístup sa pokladá za praktický spôsob riešenia otázky spoločných, ale diferencovaných povinností a spôsobilostí, ktorá je v kontexte UNFCCC dlhodobou výzvou. Pokrytím podielu emisií z prichádzajúcich, ako aj odchádzajúcich plavieb medzi Úniou a tretími krajinami sa zabezpečuje účinnosť systému EU ETS,
  a 
  to najmä vďaka zintenzívneniu vplyvu predmetného opatrenia
  na
  životné prostredie v porovnaní
  s 
  geografickým rozsahom
  ,
  ktorý je obmedzený
  na
  plavby v rámci EÚ
  ,
  pričom sa tak obmedzuje riziko tzv. evazívnych (vyhýbacích) zastavení v prístavoch a riziko premiestnenia prekládkových činností mimo Únie. S cieľom zabezpečiť bezproblémové začlenenie tohto odvetvia do systému EU ETS
  by
  sa malo postupne zvyšovať odovzdávanie kvót zo strany lodných spoločností
  ,
  pokiaľ ide o overené emisie nahlásené za obdobie 2023 až 2025. V záujme ochrany environmentálnej


  integrity systému
  ,
  pokiaľ sa v priebehu týchto rokov odovzdá menej kvót v súvislosti s overenými emisiami z námornej dopravy, by
  sa
  mal po každoročnom stanovení rozdielu medzi overenými emisiami
  a 
  odovzdanými kvótami zrušiť zodpovedajúci počet kvót. Od roku 2026 by mali lodné spoločnosti odovzdať množstvo kvót zodpovedajúce všetkým overeným emisiám, ktoré spôsobili, nahláseným v predchádzajúcom roku.

| (17) | Emisie skleníkových plynov z námorného sektora predstavujú približne 2,5  % emisií Únie. Nedostatok rozhodných opatrení v rámci IMO oneskoril inovácie a zavedenie potrebných opatrení na zníženie emisií v tomto odvetví.
   V európskej zelenej dohode Komisia vyjadrila svoj zámer prijať dodatočné opatrenia na riešenie problému emisií skleníkových plynov z odvetvia námornej dopravy prostredníctvom súboru opatrení, ktoré Únii umožnia dosiahnuť jej ciele v oblasti znižovania emisií. V tejto súvislosti by sa smernica 2003/87/ES mala zmeniť tak, aby sa ňou do EU ETS zahrnulo odvetvie námornej dopravy s cieľom zabezpečiť, aby toto odvetvie prispievalo
  svojím spravodlivým podielom
  k plneniu zvýšených klimatických cieľov Únie, ako aj cieľov Parížskej dohody, čo si bude vyžadovať, aby rozvinuté krajiny prevzali vedúcu úlohu spočívajúcu v realizovaní celohospodárskych cieľov v oblasti znižovania emisií, pričom rozvojové krajiny budú vyzývané k tomu, aby postupne smerovali k dosahovaniu celohospodárskych cieľov v podobe znižovania či obmedzovania emisií (16).
  Odovzdanie kvót zo strany lodných spoločností by sa malo plne vykonávať od roku 2024 a lodné spoločnosti by mali odovzdať množstvo kvót zodpovedajúce všetkým ich overeným emisiám nahláseným v predchádzajúcom roku.
  Vzhľadom na to, že emisie z medzinárodnej leteckej dopravy mimo Európy by mali byť od januára 2021 obmedzené v dôsledku globálnych trhových opatrení, no neexistujú žiadne opatrenia, ktoré by obmedzovali alebo stanovovali ceny emisií z námornej dopravy, je vhodné, aby sa systém EU ETS vzťahoval na
  takéto emisie, pričom by sa mali stanoviť výnimky za prísnych podmienok, ak tretie krajiny prevezmú zodpovednosť za takéto emisie alebo ak existuje trhové opatrenie IMO na pokrytie podielu
  emisií z plavieb medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom podliehajúcim právomoci tretej krajiny, pričom daná tretia krajina má možnosť rozhodnúť o vhodných opatreniach v súvislosti s druhým podielom emisií.
  Od roku 2027
  rozšírenie EU ETS na odvetvie námornej dopravy by preto malo zahŕňať
  emisie
  z 
  plavieb do tretích krajín a z tretích krajín, pričom by sa mali stanoviť výnimky týkajúce sa polovice
  emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré
  prichádzajú do
  prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu
  z
   prístavu mimo právomoci členského štátu,
  polovice emisií
  z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré
  odchádzajú
  z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a 
  prichádzajú
  do prístavu
  mimo
  právomoci členského štátu,
  za prísnych podmienok, najmä ak má tretia krajina zavedený mechanizmus stanovovania cien uhlíka, alebo zaviedla prostredníctvom dvojstrannej alebo viacstrannej dohody medzi Úniou a jednou alebo viacerými tretími krajinami mechanizmus stanovovania cien uhlíka prepojený s EU ETS podľa článku 25 smernice 2003/87/ES s cieľom obmedziť
  a 
  znížiť emisie aspoň
  na
  úroveň rovnocennú
  s 
  EU ETS
  ,
  čo znamená záväzný mechanizmus
  na
  obmedzenie
  ,
  zníženie a stanovenie cien emisií skleníkových plynov z námornej dopravy, čo vedie k absolútnemu zníženiu emisií, ktoré je minimálne rovnocenné s prípadom, keď
  by
  100 % týchto emisií podliehalo EU ETS
  ,
  alebo keď je tretia krajina najmenej rozvinutou krajinou alebo malým ostrovným rozvojovým štátom
  ,
  ktorého HDP na obyvateľa
  sa
  nerovná priemeru Únie alebo ho nepresahuje
  a 
  ktorý zahŕňa takéto emisie v rámci svojich národne stanovených príspevkov podľa Parížskej dohody. |
| --- | --- |

(17)

Emisie skleníkových plynov z námorného sektora predstavujú približne 2,5  % emisií Únie. Nedostatok rozhodných opatrení v rámci IMO oneskoril inovácie a zavedenie potrebných opatrení na zníženie emisií v tomto odvetví.
   V európskej zelenej dohode Komisia vyjadrila svoj zámer prijať dodatočné opatrenia na riešenie problému emisií skleníkových plynov z odvetvia námornej dopravy prostredníctvom súboru opatrení, ktoré Únii umožnia dosiahnuť jej ciele v oblasti znižovania emisií. V tejto súvislosti by sa smernica 2003/87/ES mala zmeniť tak, aby sa ňou do EU ETS zahrnulo odvetvie námornej dopravy s cieľom zabezpečiť, aby toto odvetvie prispievalo
  svojím spravodlivým podielom
  k plneniu zvýšených klimatických cieľov Únie, ako aj cieľov Parížskej dohody, čo si bude vyžadovať, aby rozvinuté krajiny prevzali vedúcu úlohu spočívajúcu v realizovaní celohospodárskych cieľov v oblasti znižovania emisií, pričom rozvojové krajiny budú vyzývané k tomu, aby postupne smerovali k dosahovaniu celohospodárskych cieľov v podobe znižovania či obmedzovania emisií (16).
  Odovzdanie kvót zo strany lodných spoločností by sa malo plne vykonávať od roku 2024 a lodné spoločnosti by mali odovzdať množstvo kvót zodpovedajúce všetkým ich overeným emisiám nahláseným v predchádzajúcom roku.
  Vzhľadom na to, že emisie z medzinárodnej leteckej dopravy mimo Európy by mali byť od januára 2021 obmedzené v dôsledku globálnych trhových opatrení, no neexistujú žiadne opatrenia, ktoré by obmedzovali alebo stanovovali ceny emisií z námornej dopravy, je vhodné, aby sa systém EU ETS vzťahoval na
  takéto emisie, pričom by sa mali stanoviť výnimky za prísnych podmienok, ak tretie krajiny prevezmú zodpovednosť za takéto emisie alebo ak existuje trhové opatrenie IMO na pokrytie podielu
  emisií z plavieb medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom podliehajúcim právomoci tretej krajiny, pričom daná tretia krajina má možnosť rozhodnúť o vhodných opatreniach v súvislosti s druhým podielom emisií.
  Od roku 2027
  rozšírenie EU ETS na odvetvie námornej dopravy by preto malo zahŕňať
  emisie
  z 
  plavieb do tretích krajín a z tretích krajín, pričom by sa mali stanoviť výnimky týkajúce sa polovice
  emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré
  prichádzajú do
  prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu
  z
   prístavu mimo právomoci členského štátu,
  polovice emisií
  z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré
  odchádzajú
  z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a 
  prichádzajú
  do prístavu
  mimo
  právomoci členského štátu,
  za prísnych podmienok, najmä ak má tretia krajina zavedený mechanizmus stanovovania cien uhlíka, alebo zaviedla prostredníctvom dvojstrannej alebo viacstrannej dohody medzi Úniou a jednou alebo viacerými tretími krajinami mechanizmus stanovovania cien uhlíka prepojený s EU ETS podľa článku 25 smernice 2003/87/ES s cieľom obmedziť
  a 
  znížiť emisie aspoň
  na
  úroveň rovnocennú
  s 
  EU ETS
  ,
  čo znamená záväzný mechanizmus
  na
  obmedzenie
  ,
  zníženie a stanovenie cien emisií skleníkových plynov z námornej dopravy, čo vedie k absolútnemu zníženiu emisií, ktoré je minimálne rovnocenné s prípadom, keď
  by
  100 % týchto emisií podliehalo EU ETS
  ,
  alebo keď je tretia krajina najmenej rozvinutou krajinou alebo malým ostrovným rozvojovým štátom
  ,
  ktorého HDP na obyvateľa
  sa
  nerovná priemeru Únie alebo ho nepresahuje
  a 
  ktorý zahŕňa takéto emisie v rámci svojich národne stanovených príspevkov podľa Parížskej dohody.

Pozmeňujúci návrh 432

Návrh smernice

Odôvodnenie 17 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | Nepriaznivé vplyvy zmeny klímy ovplyvňujú dodržiavanie ľudských práv vrátane práva na výživu, vodu, sanitáciu, zdravie, dôstojné bývanie a život. V Parížskej dohode sa za tretí pilier opatrení v oblasti klímy považovali škody a straty, ktoré neúmerne postihujú ľudí žijúcich v zraniteľných podmienkach, pôvodné obyvateľstvo, ženy, deti a osoby so zdravotným postihnutím. Krajiny s nízkymi príjmami, s nižšími strednými príjmami a najmenej rozvinuté krajiny sú najzraniteľnejšie voči vplyvom zmeny klímy. Hoci sú ich príspevky k skleníkovým plynom v atmosfére veľmi malé alebo dokonca zanedbateľné, sú zvyčajne viac vystavené vplyvom zmeny klímy, najmä vzhľadom na stav ich infraštruktúry a životné podmienky ich obyvateľstva. Tieto krajiny sa teraz nachádzajú v katastrofálnej situácii v dôsledku kombinácie globálnej neschopnosti obmedziť emisie skleníkových plynov, čo ešte viac zvyšuje ich potreby a náklady na adaptáciu, a krízy v oblasti verejných financií spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 a súvisiacou „pandémiou dlhu“. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17a)

Nepriaznivé vplyvy zmeny klímy ovplyvňujú dodržiavanie ľudských práv vrátane práva na výživu, vodu, sanitáciu, zdravie, dôstojné bývanie a život. V Parížskej dohode sa za tretí pilier opatrení v oblasti klímy považovali škody a straty, ktoré neúmerne postihujú ľudí žijúcich v zraniteľných podmienkach, pôvodné obyvateľstvo, ženy, deti a osoby so zdravotným postihnutím. Krajiny s nízkymi príjmami, s nižšími strednými príjmami a najmenej rozvinuté krajiny sú najzraniteľnejšie voči vplyvom zmeny klímy. Hoci sú ich príspevky k skleníkovým plynom v atmosfére veľmi malé alebo dokonca zanedbateľné, sú zvyčajne viac vystavené vplyvom zmeny klímy, najmä vzhľadom na stav ich infraštruktúry a životné podmienky ich obyvateľstva. Tieto krajiny sa teraz nachádzajú v katastrofálnej situácii v dôsledku kombinácie globálnej neschopnosti obmedziť emisie skleníkových plynov, čo ešte viac zvyšuje ich potreby a náklady na adaptáciu, a krízy v oblasti verejných financií spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 a súvisiacou „pandémiou dlhu“.

Pozmeňujúci návrh 433

Návrh smernice

Odôvodnenie 17 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17b) | Komisia, Rada a Európsky parlament by mali spolupracovať s tretími krajinami s cieľom uľahčiť prijatie ustanovení smernice 2003/87/ES, pokiaľ ide o činnosti námornej dopravy, a posilniť medzinárodnú spoluprácu v tejto oblasti. Komisia, Rada a Európsky parlament by zároveň mali pracovať na posilnení globálnych opatrení prostredníctvom IMO. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17b)

Komisia, Rada a Európsky parlament by mali spolupracovať s tretími krajinami s cieľom uľahčiť prijatie ustanovení smernice 2003/87/ES, pokiaľ ide o činnosti námornej dopravy, a posilniť medzinárodnú spoluprácu v tejto oblasti. Komisia, Rada a Európsky parlament by zároveň mali pracovať na posilnení globálnych opatrení prostredníctvom IMO.

Pozmeňujúci návrh 434

Návrh smernice

Odôvodnenie 17 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17c) | Na vykonávanie Parížskej dohody sú potrebné značné finančné zdroje a Únia je naďalej odhodlaná prispievať k cieľu rozvinutých krajín spoločne od roku 2020 mobilizovať z rôznych zdrojov 100 miliárd USD ročne na podporu rozvojových krajín. Rozhodnutie prijaté na konferencii COP24 týkajúce sa ambicióznejšieho cieľa od roku 2025 nad rámec súčasného záväzku je krokom správnym smerom, ale skutočné prísľuby rozvinutých krajín stále zďaleka nedosahujú spoločný cieľ a výsledná medzera by sa mala vyplniť. Únia a jej členské štáty by mali zintenzívniť svoje úsilie o mobilizáciu medzinárodného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny a vytvoriť medzinárodný plán, v ktorom sa uvedie spravodlivý podiel každej rozvinutej krajiny na finančnom prísľube a mechanizmoch vo výške 100 miliárd USD s cieľom zabezpečiť, aby sa sľuby stali realitou. Krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom by mali od roku 2025 prispievať k zvýšenému medzinárodnému financovaniu opatrení v oblasti klímy v budúcnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17c)

Na vykonávanie Parížskej dohody sú potrebné značné finančné zdroje a Únia je naďalej odhodlaná prispievať k cieľu rozvinutých krajín spoločne od roku 2020 mobilizovať z rôznych zdrojov 100 miliárd USD ročne na podporu rozvojových krajín. Rozhodnutie prijaté na konferencii COP24 týkajúce sa ambicióznejšieho cieľa od roku 2025 nad rámec súčasného záväzku je krokom správnym smerom, ale skutočné prísľuby rozvinutých krajín stále zďaleka nedosahujú spoločný cieľ a výsledná medzera by sa mala vyplniť. Únia a jej členské štáty by mali zintenzívniť svoje úsilie o mobilizáciu medzinárodného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy pre rozvojové krajiny a vytvoriť medzinárodný plán, v ktorom sa uvedie spravodlivý podiel každej rozvinutej krajiny na finančnom prísľube a mechanizmoch vo výške 100 miliárd USD s cieľom zabezpečiť, aby sa sľuby stali realitou. Krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom by mali od roku 2025 prispievať k zvýšenému medzinárodnému financovaniu opatrení v oblasti klímy v budúcnosti.

Pozmeňujúci návrh 435

Návrh smernice

Odôvodnenie 17 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17d) | Komisia by mala pomáhať rozvojovým krajinám a zintenzívniť svoju podporu pre tieto krajiny, a to aj prostredníctvom EU ETS, s cieľom posilniť ich schopnosť prispôsobiť sa zmene klímy a ich odolnosť voči nej. Kolektívne prisľúbenie podpory opatrení v oblasti klímy v rozvojových krajinách zo strany Únie by zvýšilo jej vplyv na rokovaniach UNFCCC, pričom prispievanie prostredníctvom Zeleného klimatického fondu by podnietilo aj ostatné krajiny, aby do tohto fondu prispeli časťou príjmov z vlastných systémov stanovovania cien uhlíka. Komisia by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma potreby dekarbonizácie v rozvojových krajinách posúdením emisií skleníkových plynov v odvetviach zodpovedajúcich tým odvetviam, na ktoré sa vzťahuje EU ETS a CBAM. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17d)

Komisia by mala pomáhať rozvojovým krajinám a zintenzívniť svoju podporu pre tieto krajiny, a to aj prostredníctvom EU ETS, s cieľom posilniť ich schopnosť prispôsobiť sa zmene klímy a ich odolnosť voči nej. Kolektívne prisľúbenie podpory opatrení v oblasti klímy v rozvojových krajinách zo strany Únie by zvýšilo jej vplyv na rokovaniach UNFCCC, pričom prispievanie prostredníctvom Zeleného klimatického fondu by podnietilo aj ostatné krajiny, aby do tohto fondu prispeli časťou príjmov z vlastných systémov stanovovania cien uhlíka. Komisia by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma potreby dekarbonizácie v rozvojových krajinách posúdením emisií skleníkových plynov v odvetviach zodpovedajúcich tým odvetviam, na ktoré sa vzťahuje EU ETS a CBAM.

Pozmeňujúci návrh 436

Návrh smernice

Odôvodnenie 17 e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17e) | Únia a jej členské štáty vynakladajú najviac verejných prostriedkov na opatrenia v oblasti klímy. Financovanie opatrení v oblasti klímy je nevyhnutné, keďže mnohé rozvojové krajiny majú podmienené vnútroštátne stanovené príspevky, ktorých dosiahnutie závisí od finančnej podpory. Komisia by mala podporovať rozvojové krajiny dekarbonizáciou ich priemyselných odvetví, najmä v tých odvetviach, ktoré zodpovedajú odvetviam, na ktoré sa vzťahuje EU ETS a CBAM, s cieľom uľahčiť im dosiahnutie cieľov znižovania emisií v celom hospodárstve v súlade s Parížskou dohodou. Prednosť by sa mala dať riešeniu potrieb najmenej rozvinutých krajín prostredníctvom využívania kvót EU ETS na financovanie opatrení v oblasti klímy, a predovšetkým na adaptáciu na dôsledky zmeny klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17e)

Únia a jej členské štáty vynakladajú najviac verejných prostriedkov na opatrenia v oblasti klímy. Financovanie opatrení v oblasti klímy je nevyhnutné, keďže mnohé rozvojové krajiny majú podmienené vnútroštátne stanovené príspevky, ktorých dosiahnutie závisí od finančnej podpory. Komisia by mala podporovať rozvojové krajiny dekarbonizáciou ich priemyselných odvetví, najmä v tých odvetviach, ktoré zodpovedajú odvetviam, na ktoré sa vzťahuje EU ETS a CBAM, s cieľom uľahčiť im dosiahnutie cieľov znižovania emisií v celom hospodárstve v súlade s Parížskou dohodou. Prednosť by sa mala dať riešeniu potrieb najmenej rozvinutých krajín prostredníctvom využívania kvót EU ETS na financovanie opatrení v oblasti klímy, a predovšetkým na adaptáciu na dôsledky zmeny klímy.

Pozmeňujúci návrh 437

Návrh smernice

Odôvodnenie 17 f (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17f) | Obnova flotíl lodí ľadovej triedy a vývoj inovatívnych technológií, ktoré znižujú emisie takýchto lodí pri plavbe v zimných podmienkach, si budú vyžadovať čas a finančnú podporu. V súčasnosti konštrukcia umožňujúca lodiam ľadovej triedy plavbu v podmienkach mrznúceho mora vedie k tomu, že takéto lode produkujú viac emisií na otvorenej vode aj pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora než lode podobnej veľkosti určené na plavbu len na otvorenej vode. V priemere spotrebujú lode ľadovej triedy pri plavbe na otvorenej vode približne o 2 až 5 % viac paliva ako lode podobnej veľkosti určené na plavbu len na otvorenej vode. Preto by sa podľa tejto smernice mala zaviesť vlajkovo neutrálna metóda na zohľadnenie podmienok ľadu v severných častiach Únie, ktorá by umožnila zníženie kvót, ktoré majú lodné spoločnosti odovzdať na základe ľadovej triedy ich lodí alebo plavby v podmienkach ľadu, alebo oboch, a to do 31. decembra 2029. V dôsledku toho by lodné spoločnosti od roku 2030 mali byť povinné odovzdávať kvóty zodpovedajúce sto percentám (100 %) overených emisií nahlásených za každý príslušný rok bez ohľadu na ľadovú triedu a plavbu svojich lodí v podmienkach ľadu. Osobitná podpora by sa mala poskytnúť aj pre inovácie týkajúce sa dekarbonizácie lodí ľadovej triedy prostredníctvom Fondu pre oceány. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17f)

Obnova flotíl lodí ľadovej triedy a vývoj inovatívnych technológií, ktoré znižujú emisie takýchto lodí pri plavbe v zimných podmienkach, si budú vyžadovať čas a finančnú podporu. V súčasnosti konštrukcia umožňujúca lodiam ľadovej triedy plavbu v podmienkach mrznúceho mora vedie k tomu, že takéto lode produkujú viac emisií na otvorenej vode aj pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora než lode podobnej veľkosti určené na plavbu len na otvorenej vode. V priemere spotrebujú lode ľadovej triedy pri plavbe na otvorenej vode približne o 2 až 5 % viac paliva ako lode podobnej veľkosti určené na plavbu len na otvorenej vode. Preto by sa podľa tejto smernice mala zaviesť vlajkovo neutrálna metóda na zohľadnenie podmienok ľadu v severných častiach Únie, ktorá by umožnila zníženie kvót, ktoré majú lodné spoločnosti odovzdať na základe ľadovej triedy ich lodí alebo plavby v podmienkach ľadu, alebo oboch, a to do 31. decembra 2029. V dôsledku toho by lodné spoločnosti od roku 2030 mali byť povinné odovzdávať kvóty zodpovedajúce sto percentám (100 %) overených emisií nahlásených za každý príslušný rok bez ohľadu na ľadovú triedu a plavbu svojich lodí v podmienkach ľadu. Osobitná podpora by sa mala poskytnúť aj pre inovácie týkajúce sa dekarbonizácie lodí ľadovej triedy prostredníctvom Fondu pre oceány.

Pozmeňujúci návrh 438

Návrh smernice

Odôvodnenie 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (18) | Ustanovenia smernice 2003/87/ES súvisiace s činnosťami námornej dopravy by sa mali preskúmavať vzhľadom na budúci medzinárodný vývoj a úsilie vynaložené na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody vrátane druhého globálneho hodnotenia v roku 2028 a po ňom nasledujúcich globálnych hodnotení každých päť rokov, ktorých cieľom je poskytnúť informácie pre ďalšie vnútroštátne stanovené príspevky. Ide predovšetkým o to, že Komisia by mala kedykoľvek pred druhým globálnym hodnotením v roku 2028, a to najneskôr do 30. septembra 2028, predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku v rokovaniach IMO týkajúcich sa globálneho trhového opatrenia. Komisia by mala vo svojej správe analyzovať nástroje Medzinárodnej námornej organizácie a podľa potreby posúdiť, ako tieto nástroje implementovať do práva Únie prostredníctvom revízie smernice 2003/87/ES. Komisia by mala do
  svojej správy podľa potreby zahrnúť aj návrhy
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18)

Ustanovenia smernice 2003/87/ES súvisiace s činnosťami námornej dopravy by sa mali preskúmavať vzhľadom na budúci medzinárodný vývoj a úsilie vynaložené na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody vrátane druhého globálneho hodnotenia v roku 2028 a po ňom nasledujúcich globálnych hodnotení každých päť rokov, ktorých cieľom je poskytnúť informácie pre ďalšie vnútroštátne stanovené príspevky. Ide predovšetkým o to, že Komisia by mala kedykoľvek pred druhým globálnym hodnotením v roku 2028, a to najneskôr do 30. septembra 2028, predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku v rokovaniach IMO týkajúcich sa globálneho trhového opatrenia. Komisia by mala vo svojej správe analyzovať nástroje Medzinárodnej námornej organizácie a podľa potreby posúdiť, ako tieto nástroje implementovať do práva Únie prostredníctvom revízie smernice 2003/87/ES. Komisia by mala do
  svojej správy podľa potreby zahrnúť aj návrhy
  .

| (18) | Ustanovenia smernice 2003/87/ES súvisiace s činnosťami námornej dopravy by sa mali preskúmavať vzhľadom na budúci medzinárodný vývoj a úsilie vynaložené na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody vrátane druhého globálneho hodnotenia v roku 2028 a po ňom nasledujúcich globálnych hodnotení každých päť rokov, ktorých cieľom je poskytnúť informácie pre ďalšie vnútroštátne stanovené príspevky. Ide predovšetkým o to, že Komisia by mala kedykoľvek pred druhým globálnym hodnotením v roku 2028, a to najneskôr do 30. septembra 2028, predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku v rokovaniach IMO týkajúcich sa globálneho trhového opatrenia. Komisia by mala vo svojej správe analyzovať nástroje Medzinárodnej námornej organizácie a podľa potreby posúdiť, ako tieto nástroje implementovať do práva Únie prostredníctvom revízie smernice 2003/87/ES.
  V prípade, že sa na úrovni IMO prijme globálne trhové opatrenie vedúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, ktoré je v súlade s Parížskou dohodou a je aspoň porovnateľné s opatreniami Únie,
  Komisia by mala
  zvážiť primerané zníženie rozsahu uplatňovania opatrení Únie, aby sa zabránilo vzniku dvojitého zaťaženia, pričom by sa v rozsahu pôsobnosti EU ETS zachovalo aspoň päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí, ktoré vykonávajú plavby z prístavu, ktorý podlieha právomoci členského štátu, a prichádzajú
  do
  prístavu mimo právomoci členského štátu, a päťdesiat percent (50 %) percent emisií z lodí, ktoré vykonávajú plavby z prístavu, ktorý nepodlieha právomoci členského štátu, a prichádzajú do prístavu v rámci právomoci členského štátu, pričom sa uznáva zvrchovanosť Únie regulovať svoj podiel emisií z medzinárodných plavieb v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Parížskej dohody. V prípade nedostatočného pokroku na úrovni IMO alebo prijatia globálnych opatrení na úrovni IMO, ktoré nie sú v súlade s Parížskou dohodou a sú aspoň porovnateľné so zníženiami vyplývajúcimi z opatrení Únie, by však Komisia mala zachovať opatrenia Únie, aby sa vzťahovali na sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu, ktorý podlieha právomoci členského štátu, a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, a 100 % emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu, ktorý podlieha právomoci členského štátu, a to prostredníctvom zmeny smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(18)

Ustanovenia smernice 2003/87/ES súvisiace s činnosťami námornej dopravy by sa mali preskúmavať vzhľadom na budúci medzinárodný vývoj a úsilie vynaložené na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody vrátane druhého globálneho hodnotenia v roku 2028 a po ňom nasledujúcich globálnych hodnotení každých päť rokov, ktorých cieľom je poskytnúť informácie pre ďalšie vnútroštátne stanovené príspevky. Ide predovšetkým o to, že Komisia by mala kedykoľvek pred druhým globálnym hodnotením v roku 2028, a to najneskôr do 30. septembra 2028, predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku v rokovaniach IMO týkajúcich sa globálneho trhového opatrenia. Komisia by mala vo svojej správe analyzovať nástroje Medzinárodnej námornej organizácie a podľa potreby posúdiť, ako tieto nástroje implementovať do práva Únie prostredníctvom revízie smernice 2003/87/ES.
  V prípade, že sa na úrovni IMO prijme globálne trhové opatrenie vedúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, ktoré je v súlade s Parížskou dohodou a je aspoň porovnateľné s opatreniami Únie,
  Komisia by mala
  zvážiť primerané zníženie rozsahu uplatňovania opatrení Únie, aby sa zabránilo vzniku dvojitého zaťaženia, pričom by sa v rozsahu pôsobnosti EU ETS zachovalo aspoň päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí, ktoré vykonávajú plavby z prístavu, ktorý podlieha právomoci členského štátu, a prichádzajú
  do
  prístavu mimo právomoci členského štátu, a päťdesiat percent (50 %) percent emisií z lodí, ktoré vykonávajú plavby z prístavu, ktorý nepodlieha právomoci členského štátu, a prichádzajú do prístavu v rámci právomoci členského štátu, pričom sa uznáva zvrchovanosť Únie regulovať svoj podiel emisií z medzinárodných plavieb v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Parížskej dohody. V prípade nedostatočného pokroku na úrovni IMO alebo prijatia globálnych opatrení na úrovni IMO, ktoré nie sú v súlade s Parížskou dohodou a sú aspoň porovnateľné so zníženiami vyplývajúcimi z opatrení Únie, by však Komisia mala zachovať opatrenia Únie, aby sa vzťahovali na sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu, ktorý podlieha právomoci členského štátu, a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, a 100 % emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu, ktorý podlieha právomoci členského štátu, a to prostredníctvom zmeny smernice 2003/87/ES.

Pozmeňujúci návrh 439

Návrh smernice

Odôvodnenie 19

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (19) | Komisia by mala preskúmať fungovanie smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy na základe skúseností s jej uplatňovaním, a to aj v súvislosti s možnými evazívnymi (vyhýbacími) praktikami, a potom by mala navrhnúť opatrenia na zabezpečenie jej účinnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19)

Komisia by mala preskúmať fungovanie smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy na základe skúseností s jej uplatňovaním, a to aj v súvislosti s možnými evazívnymi (vyhýbacími) praktikami, a potom by mala navrhnúť opatrenia na zabezpečenie jej účinnosti.

| (19) | Komisia by mala preskúmať fungovanie smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy na základe skúseností s jej uplatňovaním, a to aj v súvislosti s možnými evazívnymi (vyhýbacími) praktikami, a potom by mala navrhnúť opatrenia na zabezpečenie jej účinnosti
  v súlade so cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a cieľom následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, a s cieľmi Parížskej dohody
  . |
| --- | --- |

(19)

Komisia by mala preskúmať fungovanie smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy na základe skúseností s jej uplatňovaním, a to aj v súvislosti s možnými evazívnymi (vyhýbacími) praktikami, a potom by mala navrhnúť opatrenia na zabezpečenie jej účinnosti
  v súlade so cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a cieľom následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, a s cieľmi Parížskej dohody
  .

Pozmeňujúci návrh 440

Návrh smernice

Odôvodnenie 20

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (20) | Osobou alebo organizáciou zodpovednou za súlad s EU ETS by mala byť lodná spoločnosť, ktorá je vymedzená ako vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania. Toto vymedzenie vychádza z vymedzenia pojmu „spoločnosť“ v článku 3 bode d) nariadenia (EÚ) 2015/757 a je v súlade s globálnym systémom zberu údajov, ktorý v roku 2016 zaviedla IMO.
  V súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ by
  lodná spoločnosť
  mohla
  na
  základe zmluvnej dohody vyvodzovať voči subjektu
  , ktorý je priamo zodpovedný za rozhodnutia, ktoré majú vplyv na emisie
  CO2

  z predmetnej lode, zodpovednosť za náklady na zabezpečenie súladu v zmysle tejto smernice. Tento subjekt by bol za bežných okolností subjektom, ktorý je zodpovedný za voľbu paliva, trasy a rýchlosti lode. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20)

Osobou alebo organizáciou zodpovednou za súlad s EU ETS by mala byť lodná spoločnosť, ktorá je vymedzená ako vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania. Toto vymedzenie vychádza z vymedzenia pojmu „spoločnosť“ v článku 3 bode d) nariadenia (EÚ) 2015/757 a je v súlade s globálnym systémom zberu údajov, ktorý v roku 2016 zaviedla IMO.
  V súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ by
  lodná spoločnosť
  mohla
  na
  základe zmluvnej dohody vyvodzovať voči subjektu
  , ktorý je priamo zodpovedný za rozhodnutia, ktoré majú vplyv na emisie
  CO2

  z predmetnej lode, zodpovednosť za náklady na zabezpečenie súladu v zmysle tejto smernice. Tento subjekt by bol za bežných okolností subjektom, ktorý je zodpovedný za voľbu paliva, trasy a rýchlosti lode.

| (20) | Osobou alebo organizáciou zodpovednou za súlad s EU ETS by mala byť lodná spoločnosť, ktorá je vymedzená ako vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania. Toto vymedzenie vychádza z vymedzenia pojmu „spoločnosť“ v článku 3 bode d) nariadenia (EÚ) 2015/757 a je v súlade s globálnym systémom zberu údajov, ktorý v roku 2016 zaviedla IMO.
  Lodná spoločnosť však nie je vždy zodpovedná za nákup paliva alebo prijímanie prevádzkových rozhodnutí, ktoré ovplyvňujú emisie skleníkových plynov z konkrétnej lode. Tieto povinnosti môže na základe zmluvného dojednania prevziať iný subjekt než lodná spoločnosť. V takom prípade by sa v záujme zabezpečenia úplného dodržiavania zásady „znečisťovateľ platí“ a podpory prijímania opatrení
  na
  zvýšenie účinnosti a čistejších palív mala do takýchto dohôd zahrnúť záväzná doložka na účely prenesenia nákladov, aby subjekt
  , ktorý je priamo zodpovedný za rozhodnutia, ktoré majú vplyv na emisie
  skleníkových plynov
  z predmetnej lode,
  niesol
  zodpovednosť za náklady
  , ktoré lodná spoločnosť zaplatila
  na zabezpečenie súladu v zmysle tejto smernice. Tento subjekt by bol za bežných okolností subjektom, ktorý je zodpovedný za voľbu
  a nákup
  paliva
  používaného loďou alebo za prevádzku lode
  ,
  napríklad pokiaľ ide o výber prepravovaného nákladu alebo
  trasy a rýchlosti lode. |
| --- | --- |

(20)

Osobou alebo organizáciou zodpovednou za súlad s EU ETS by mala byť lodná spoločnosť, ktorá je vymedzená ako vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania. Toto vymedzenie vychádza z vymedzenia pojmu „spoločnosť“ v článku 3 bode d) nariadenia (EÚ) 2015/757 a je v súlade s globálnym systémom zberu údajov, ktorý v roku 2016 zaviedla IMO.
  Lodná spoločnosť však nie je vždy zodpovedná za nákup paliva alebo prijímanie prevádzkových rozhodnutí, ktoré ovplyvňujú emisie skleníkových plynov z konkrétnej lode. Tieto povinnosti môže na základe zmluvného dojednania prevziať iný subjekt než lodná spoločnosť. V takom prípade by sa v záujme zabezpečenia úplného dodržiavania zásady „znečisťovateľ platí“ a podpory prijímania opatrení
  na
  zvýšenie účinnosti a čistejších palív mala do takýchto dohôd zahrnúť záväzná doložka na účely prenesenia nákladov, aby subjekt
  , ktorý je priamo zodpovedný za rozhodnutia, ktoré majú vplyv na emisie
  skleníkových plynov
  z predmetnej lode,
  niesol
  zodpovednosť za náklady
  , ktoré lodná spoločnosť zaplatila
  na zabezpečenie súladu v zmysle tejto smernice. Tento subjekt by bol za bežných okolností subjektom, ktorý je zodpovedný za voľbu
  a nákup
  paliva
  používaného loďou alebo za prevádzku lode
  ,
  napríklad pokiaľ ide o výber prepravovaného nákladu alebo
  trasy a rýchlosti lode.

Pozmeňujúci návrh 441

Návrh smernice

Odôvodnenie 20 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (20a) | Úspešný prechod na námornú dopravu s nulovými emisiami si vyžaduje integrovaný prístup a vhodné prostredie priaznivé pre stimuláciu inovácií tak na lodiach, ako aj v prístavoch. Takéto priaznivé prostredie zahŕňa verejné a súkromné investície do výskumu a inovácií, technologické a prevádzkové opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti lodí a prístavov a zavádzanie udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z udržateľných zdrojov energie, a to aj prostredníctvom rozdielových zmlúv o uhlíku (CCD), a technológií pohonu s nulovými emisiami vrátane potrebnej infraštruktúry na doplňovanie paliva a nabíjanie v prístavoch. Mal by sa zriadiť Fond pre oceány z príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie v súvislosti s činnosťami námornej dopravy v rámci EU ETS s cieľom zlepšiť energetickú efektívnosť lodí a podporiť investície zamerané na uľahčenie dekarbonizácie námornej dopravy, a to aj pokiaľ ide o príbrežnú námornú dopravu a prístavy a školenie a opätovné školenie pracovnej sily. Okrem toho príjmy pochádzajúce zo sankcií uložených podľa nariadenia (EÚ)... /... [FuelEU Maritime] by sa mali prideliť Fondu pre oceány ako vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  a článkom 3gab ods. 1 smernice 2003/87/ES. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa náležitá pozornosť venovala podpore inovačných projektov prispievajúcich k zavádzaniu a vykonávaniu nariadenia (EÚ).../... [FuelEU Maritime], ako aj projektov, ktoré majú pozitívny vplyv na biodiverzitu a pomáhajú znižovať riziko hluku, znečistenia ovzdušia a mora. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20a)

Úspešný prechod na námornú dopravu s nulovými emisiami si vyžaduje integrovaný prístup a vhodné prostredie priaznivé pre stimuláciu inovácií tak na lodiach, ako aj v prístavoch. Takéto priaznivé prostredie zahŕňa verejné a súkromné investície do výskumu a inovácií, technologické a prevádzkové opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti lodí a prístavov a zavádzanie udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z udržateľných zdrojov energie, a to aj prostredníctvom rozdielových zmlúv o uhlíku (CCD), a technológií pohonu s nulovými emisiami vrátane potrebnej infraštruktúry na doplňovanie paliva a nabíjanie v prístavoch. Mal by sa zriadiť Fond pre oceány z príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie v súvislosti s činnosťami námornej dopravy v rámci EU ETS s cieľom zlepšiť energetickú efektívnosť lodí a podporiť investície zamerané na uľahčenie dekarbonizácie námornej dopravy, a to aj pokiaľ ide o príbrežnú námornú dopravu a prístavy a školenie a opätovné školenie pracovnej sily. Okrem toho príjmy pochádzajúce zo sankcií uložených podľa nariadenia (EÚ)... /... [FuelEU Maritime] by sa mali prideliť Fondu pre oceány ako vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  a článkom 3gab ods. 1 smernice 2003/87/ES. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa náležitá pozornosť venovala podpore inovačných projektov prispievajúcich k zavádzaniu a vykonávaniu nariadenia (EÚ).../... [FuelEU Maritime], ako aj projektov, ktoré majú pozitívny vplyv na biodiverzitu a pomáhajú znižovať riziko hluku, znečistenia ovzdušia a mora.

Pozmeňujúci návrh 442

Návrh smernice

Odôvodnenie 21

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (21) | V záujme zníženia administratívnej záťaže lodných spoločností by mal byť za každú lodnú spoločnosť zodpovedný jeden členský štát. Komisia by mala zverejniť úvodný zoznam lodných spoločností, ktoré vykonávali námornú činnosť patriacu do rozsahu pôsobnosti EU ETS, v ktorom sa bude uvádzať riadiaci orgán vo vzťahu ku každej lodnej spoločnosti. Tento zoznam by sa mal aktualizovať aspoň
  každé dva roky
  s cieľom podľa potreby prideliť lodné spoločnosti inému riadiacemu orgánu. V prípade plodných spoločností zaregistrovaných v členskom štáte by riadiacim orgánom mal byť daný členský štát. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine by riadiacim orgánom mal byť členský štát, v ktorom mala daná lodná spoločnosť za posledné dva monitorované roky najväčší odhadovaný počet zastavení v prístavoch pri plavbách, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine, ktoré za posledné dva monitorované roky nevykonávali žiadnu plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, by riadiacim orgánom mal byť členský štát, z ktorého lodná spoločnosť začala svoju prvú plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Komisia by mala
  raz za dva roky
  zverejniť a aktualizovať zoznam lodných spoločností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, v ktorom sa uvedie riadiaci orgán pre každú lodnú spoločnosť. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s lodnými spoločnosťami by mali členské štáty dodržiavať harmonizované pravidlá správy lodných spoločností, za ktoré nesú zodpovednosť, v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanoví Komisia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21)

V záujme zníženia administratívnej záťaže lodných spoločností by mal byť za každú lodnú spoločnosť zodpovedný jeden členský štát. Komisia by mala zverejniť úvodný zoznam lodných spoločností, ktoré vykonávali námornú činnosť patriacu do rozsahu pôsobnosti EU ETS, v ktorom sa bude uvádzať riadiaci orgán vo vzťahu ku každej lodnej spoločnosti. Tento zoznam by sa mal aktualizovať aspoň
  každé dva roky
  s cieľom podľa potreby prideliť lodné spoločnosti inému riadiacemu orgánu. V prípade plodných spoločností zaregistrovaných v členskom štáte by riadiacim orgánom mal byť daný členský štát. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine by riadiacim orgánom mal byť členský štát, v ktorom mala daná lodná spoločnosť za posledné dva monitorované roky najväčší odhadovaný počet zastavení v prístavoch pri plavbách, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine, ktoré za posledné dva monitorované roky nevykonávali žiadnu plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, by riadiacim orgánom mal byť členský štát, z ktorého lodná spoločnosť začala svoju prvú plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Komisia by mala
  raz za dva roky
  zverejniť a aktualizovať zoznam lodných spoločností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, v ktorom sa uvedie riadiaci orgán pre každú lodnú spoločnosť. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s lodnými spoločnosťami by mali členské štáty dodržiavať harmonizované pravidlá správy lodných spoločností, za ktoré nesú zodpovednosť, v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanoví Komisia.

| (21) | V záujme zníženia administratívnej záťaže lodných spoločností by mal byť za každú lodnú spoločnosť zodpovedný jeden členský štát. Komisia by mala zverejniť úvodný zoznam lodných spoločností, ktoré vykonávali námornú činnosť patriacu do rozsahu pôsobnosti EU ETS, v ktorom sa bude uvádzať riadiaci orgán vo vzťahu ku každej lodnej spoločnosti. Tento zoznam by sa mal aktualizovať
  pravidelne a
  aspoň
  každý rok
  s cieľom podľa potreby prideliť lodné spoločnosti inému riadiacemu orgánu. V prípade plodných spoločností zaregistrovaných v členskom štáte by riadiacim orgánom mal byť daný členský štát. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine by riadiacim orgánom mal byť členský štát, v ktorom mala daná lodná spoločnosť za posledné dva monitorované roky najväčší odhadovaný počet zastavení v prístavoch pri plavbách, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine, ktoré za posledné dva monitorované roky nevykonávali žiadnu plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, by riadiacim orgánom mal byť členský štát, z ktorého lodná spoločnosť začala svoju prvú plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Komisia by mala
  každoročne
  zverejniť a aktualizovať zoznam lodných spoločností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, v ktorom sa uvedie riadiaci orgán pre každú lodnú spoločnosť. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s lodnými spoločnosťami by mali členské štáty dodržiavať harmonizované pravidlá správy lodných spoločností, za ktoré nesú zodpovednosť, v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanoví Komisia. |
| --- | --- |

(21)

V záujme zníženia administratívnej záťaže lodných spoločností by mal byť za každú lodnú spoločnosť zodpovedný jeden členský štát. Komisia by mala zverejniť úvodný zoznam lodných spoločností, ktoré vykonávali námornú činnosť patriacu do rozsahu pôsobnosti EU ETS, v ktorom sa bude uvádzať riadiaci orgán vo vzťahu ku každej lodnej spoločnosti. Tento zoznam by sa mal aktualizovať
  pravidelne a
  aspoň
  každý rok
  s cieľom podľa potreby prideliť lodné spoločnosti inému riadiacemu orgánu. V prípade plodných spoločností zaregistrovaných v členskom štáte by riadiacim orgánom mal byť daný členský štát. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine by riadiacim orgánom mal byť členský štát, v ktorom mala daná lodná spoločnosť za posledné dva monitorované roky najväčší odhadovaný počet zastavení v prístavoch pri plavbách, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine, ktoré za posledné dva monitorované roky nevykonávali žiadnu plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, by riadiacim orgánom mal byť členský štát, z ktorého lodná spoločnosť začala svoju prvú plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Komisia by mala
  každoročne
  zverejniť a aktualizovať zoznam lodných spoločností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, v ktorom sa uvedie riadiaci orgán pre každú lodnú spoločnosť. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s lodnými spoločnosťami by mali členské štáty dodržiavať harmonizované pravidlá správy lodných spoločností, za ktoré nesú zodpovednosť, v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanoví Komisia.

Pozmeňujúci návrh 443

Návrh smernice

Odôvodnenie 24

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (24) | Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA) alebo iná príslušná organizácia by na základe skúseností nadobudnutých pri uskutočňovaní podobných úloh súvisiacich s ochranou životného prostredia mali podľa potreby a v súlade so svojím mandátom pomáhať Komisii a riadiacim orgánom pri vykonávaní smernice 2003/87/ES. Vzhľadom na skúsenosti s vykonávaním nariadenia (EÚ) 2015/757 a s uplatňovaním svojich IT nástrojov by
  mohla
  EMSA pomáhať riadiacim orgánom najmä v súvislosti s monitorovaním, nahlasovaním a overovaním emisií vznikajúcich v dôsledku námorných činností v rámci rozsahu pôsobnosti tejto smernice, a to uľahčovaním výmeny informácií alebo vypracúvaním usmernení a kritérií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(24)

Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA) alebo iná príslušná organizácia by na základe skúseností nadobudnutých pri uskutočňovaní podobných úloh súvisiacich s ochranou životného prostredia mali podľa potreby a v súlade so svojím mandátom pomáhať Komisii a riadiacim orgánom pri vykonávaní smernice 2003/87/ES. Vzhľadom na skúsenosti s vykonávaním nariadenia (EÚ) 2015/757 a s uplatňovaním svojich IT nástrojov by
  mohla
  EMSA pomáhať riadiacim orgánom najmä v súvislosti s monitorovaním, nahlasovaním a overovaním emisií vznikajúcich v dôsledku námorných činností v rámci rozsahu pôsobnosti tejto smernice, a to uľahčovaním výmeny informácií alebo vypracúvaním usmernení a kritérií.

| (24) | Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA) alebo iná príslušná organizácia by na základe skúseností nadobudnutých pri uskutočňovaní podobných úloh súvisiacich s ochranou životného prostredia mali podľa potreby a v súlade so svojím mandátom pomáhať Komisii a riadiacim orgánom pri vykonávaní smernice 2003/87/ES. Vzhľadom na skúsenosti s vykonávaním nariadenia (EÚ) 2015/757 a s uplatňovaním svojich IT nástrojov by
  mala
  EMSA pomáhať riadiacim orgánom najmä v súvislosti s monitorovaním, nahlasovaním a overovaním emisií vznikajúcich v dôsledku námorných činností v rámci rozsahu pôsobnosti tejto smernice, a to uľahčovaním výmeny informácií alebo vypracúvaním usmernení a kritérií. |
| --- | --- |

(24)

Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA) alebo iná príslušná organizácia by na základe skúseností nadobudnutých pri uskutočňovaní podobných úloh súvisiacich s ochranou životného prostredia mali podľa potreby a v súlade so svojím mandátom pomáhať Komisii a riadiacim orgánom pri vykonávaní smernice 2003/87/ES. Vzhľadom na skúsenosti s vykonávaním nariadenia (EÚ) 2015/757 a s uplatňovaním svojich IT nástrojov by
  mala
  EMSA pomáhať riadiacim orgánom najmä v súvislosti s monitorovaním, nahlasovaním a overovaním emisií vznikajúcich v dôsledku námorných činností v rámci rozsahu pôsobnosti tejto smernice, a to uľahčovaním výmeny informácií alebo vypracúvaním usmernení a kritérií.

Pozmeňujúci návrh 444

Návrh smernice

Odôvodnenie 26

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (26) | Dosiahnutie
  únijného
  cieľa
  na rok 2030 v oblasti zníženia emisií
  si bude vyžadovať zníženie emisií v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje
  systém
  EU ETS
  , o 61 % v porovnaní s rokom 2005
  . Treba znížiť celoúnijné množstvo kvót v rámci EU ETS s cieľom vydať potrebný dlhodobý signál o cene uhlíka, ako aj impulz na dosiahnutie tejto úrovne dekarbonizácie. Preto by sa mal zvýšiť
  lineárny
  redukčný koeficient (ďalej len koeficient lineárneho zníženia), a to aj so zreteľom na zahrnutie emisií z námornej dopravy. Uvedené emisie by sa mali odvodiť z emisií z činností námornej dopravy nahlásených v súlade s nariadením (EÚ) 2015/757 za roky 2018 a 2019 v Únii a od roku 2021 by sa mali upravovať pomocou koeficientu lineárneho zníženia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(26)

Dosiahnutie
  únijného
  cieľa
  na rok 2030 v oblasti zníženia emisií
  si bude vyžadovať zníženie emisií v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje
  systém
  EU ETS
  , o 61 % v porovnaní s rokom 2005
  . Treba znížiť celoúnijné množstvo kvót v rámci EU ETS s cieľom vydať potrebný dlhodobý signál o cene uhlíka, ako aj impulz na dosiahnutie tejto úrovne dekarbonizácie. Preto by sa mal zvýšiť
  lineárny
  redukčný koeficient (ďalej len koeficient lineárneho zníženia), a to aj so zreteľom na zahrnutie emisií z námornej dopravy. Uvedené emisie by sa mali odvodiť z emisií z činností námornej dopravy nahlásených v súlade s nariadením (EÚ) 2015/757 za roky 2018 a 2019 v Únii a od roku 2021 by sa mali upravovať pomocou koeficientu lineárneho zníženia.

| (26) | Dosiahnutie
  cieľa Únie znížiť emisie do roku 2030 a zároveň splnenie
  cieľa
  Parížskej dohody obmedziť globálne otepľovanie na 1,5  oC
  si bude vyžadovať
  výrazné
  zníženie emisií v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje EU ETS. Treba
  postupne
  znížiť celoúnijné množstvo kvót v rámci EU ETS s cieľom vydať potrebný dlhodobý signál o cene uhlíka, ako aj impulz na dosiahnutie tejto úrovne dekarbonizácie. Preto by sa mal zvýšiť
  ročný
  redukčný koeficient (ďalej len koeficient lineárneho zníženia), a to aj so zreteľom na zahrnutie emisií z námornej dopravy. Uvedené emisie by sa mali odvodiť z emisií z činností námornej dopravy nahlásených v súlade s nariadením (EÚ) 2015/757 za roky 2018 a 2019 v Únii a od roku 2021 by sa mali upravovať pomocou koeficientu lineárneho zníženia. |
| --- | --- |

(26)

Dosiahnutie
  cieľa Únie znížiť emisie do roku 2030 a zároveň splnenie
  cieľa
  Parížskej dohody obmedziť globálne otepľovanie na 1,5  oC
  si bude vyžadovať
  výrazné
  zníženie emisií v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje EU ETS. Treba
  postupne
  znížiť celoúnijné množstvo kvót v rámci EU ETS s cieľom vydať potrebný dlhodobý signál o cene uhlíka, ako aj impulz na dosiahnutie tejto úrovne dekarbonizácie. Preto by sa mal zvýšiť
  ročný
  redukčný koeficient (ďalej len koeficient lineárneho zníženia), a to aj so zreteľom na zahrnutie emisií z námornej dopravy. Uvedené emisie by sa mali odvodiť z emisií z činností námornej dopravy nahlásených v súlade s nariadením (EÚ) 2015/757 za roky 2018 a 2019 v Únii a od roku 2021 by sa mali upravovať pomocou koeficientu lineárneho zníženia.

Pozmeňujúci návrh 445

Návrh smernice

Odôvodnenie 27

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (27) | Vzhľadom na to, že sa touto smernicou mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o obdobie vykonávania, ktoré sa už začalo 1. januára 2021, z dôvodov predvídateľnosti, environmentálnej účinnosti a jednoduchosti by mala prudšia
  lineárna
  trajektória znižovania v rámci systému EU ETS
  predstavovať od roku 2021 do roku 2030 priamku, vďaka čomu by sa do roku 2030 podarilo dosiahnuť zníženie emisií v rámci EU ETS o 61 %, čo je náležitý medzistupeň na ceste k dosiahnutiu
  celohospodárskej klimatickej neutrality Únie
  v
   roku 2050. Keďže zvýšený koeficient
  lineárneho
  zníženia sa môže uplatňovať až od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto smernice, jednorazovým znížením množstva kvót by sa malo znížiť celkové množstvo kvót tak, aby bolo v súlade s touto úrovňou ročného zníženia, ktoré sa vykonáva od roku 2021. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(27)

Vzhľadom na to, že sa touto smernicou mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o obdobie vykonávania, ktoré sa už začalo 1. januára 2021, z dôvodov predvídateľnosti, environmentálnej účinnosti a jednoduchosti by mala prudšia
  lineárna
  trajektória znižovania v rámci systému EU ETS
  predstavovať od roku 2021 do roku 2030 priamku, vďaka čomu by sa do roku 2030 podarilo dosiahnuť zníženie emisií v rámci EU ETS o 61 %, čo je náležitý medzistupeň na ceste k dosiahnutiu
  celohospodárskej klimatickej neutrality Únie
  v
   roku 2050. Keďže zvýšený koeficient
  lineárneho
  zníženia sa môže uplatňovať až od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto smernice, jednorazovým znížením množstva kvót by sa malo znížiť celkové množstvo kvót tak, aby bolo v súlade s touto úrovňou ročného zníženia, ktoré sa vykonáva od roku 2021.

| (27) | Vzhľadom na to, že sa touto smernicou mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o obdobie vykonávania, ktoré sa už začalo 1. januára 2021, z dôvodov predvídateľnosti, environmentálnej účinnosti a jednoduchosti by mala prudšia trajektória znižovania v rámci systému EU ETS
  poskytnúť jasné smerovanie k dosiahnutiu cieľa Parížskej dohody a
  celohospodárskej klimatickej neutrality Únie
  najneskôr do
  roku 2050. Keďže zvýšený koeficient zníženia sa môže uplatňovať až od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto smernice, jednorazovým znížením množstva kvót by sa malo znížiť celkové množstvo kvót tak, aby bolo v súlade s touto úrovňou ročného zníženia, ktoré sa vykonáva od roku 2021. |
| --- | --- |

(27)

Vzhľadom na to, že sa touto smernicou mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o obdobie vykonávania, ktoré sa už začalo 1. januára 2021, z dôvodov predvídateľnosti, environmentálnej účinnosti a jednoduchosti by mala prudšia trajektória znižovania v rámci systému EU ETS
  poskytnúť jasné smerovanie k dosiahnutiu cieľa Parížskej dohody a
  celohospodárskej klimatickej neutrality Únie
  najneskôr do
  roku 2050. Keďže zvýšený koeficient zníženia sa môže uplatňovať až od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto smernice, jednorazovým znížením množstva kvót by sa malo znížiť celkové množstvo kvót tak, aby bolo v súlade s touto úrovňou ročného zníženia, ktoré sa vykonáva od roku 2021.

Pozmeňujúci návrh 446

Návrh smernice

Odôvodnenie 28

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (28) | Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné zdroje v EÚ, ako aj vnútroštátne rozpočtové prostriedky, ktoré sa majú vyčleniť na klimatickú transformáciu. Na doplnenie a posilnenie značných výdavkov na oblasť klímy v rozpočte EÚ by sa mali využiť všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pripísané do rozpočtu Únie. Patrí sem využitie finančnej podpory určenej na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami prostredníctvom zníženia rušivých daní. Okrem toho by sa s cieľom riešiť distribučné a sociálne účinky transformácie
  v členských štátoch s nižšími príjmami
  malo na financovanie energetickej transformácie členských štátov, v ktorých bol v rokoch 2016 až 2018 hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa nižší ako 65 % priemeru Únie, použiť dodatočné množstvo predstavujúce 2,5  % celoúnijných kvót od roku [rok nadobudnutia účinnosti smernice] do roku 2030, a to prostredníctvom modernizačného fondu uvedeného v článku 10d smernice 2003/87/ES. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(28)

Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné zdroje v EÚ, ako aj vnútroštátne rozpočtové prostriedky, ktoré sa majú vyčleniť na klimatickú transformáciu. Na doplnenie a posilnenie značných výdavkov na oblasť klímy v rozpočte EÚ by sa mali využiť všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pripísané do rozpočtu Únie. Patrí sem využitie finančnej podpory určenej na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami prostredníctvom zníženia rušivých daní. Okrem toho by sa s cieľom riešiť distribučné a sociálne účinky transformácie
  v členských štátoch s nižšími príjmami
  malo na financovanie energetickej transformácie členských štátov, v ktorých bol v rokoch 2016 až 2018 hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa nižší ako 65 % priemeru Únie, použiť dodatočné množstvo predstavujúce 2,5  % celoúnijných kvót od roku [rok nadobudnutia účinnosti smernice] do roku 2030, a to prostredníctvom modernizačného fondu uvedeného v článku 10d smernice 2003/87/ES.

| (28) | Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné
  a súkromné
  zdroje v EÚ, ako aj vnútroštátne rozpočtové prostriedky, ktoré sa majú vyčleniť na klimatickú transformáciu. Na doplnenie a posilnenie značných výdavkov na oblasť klímy v rozpočte EÚ by sa mali využiť všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pripísané do rozpočtu Únie
  vo forme vlastných zdrojov, pričom by sa mal zabezpečiť spravodlivý prechod a environmentálna integrita prijatých opatrení
  . Patrí sem využitie finančnej podpory určenej na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami prostredníctvom zníženia rušivých daní.
  Na zabezpečenie súladu a verejnej kontroly by členské štáty mali prijať plány ex ante týkajúce sa spôsobu, akým plánujú použiť príjmy z EU ETS v súlade so svojimi príslušnými cieľmi v oblasti klímy a energetiky, a mali by každoročne podávať správy o využívaní príjmov z aukcií v súlade s článkom 19 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999

   (1a)

  .
  Okrem toho by sa s cieľom riešiť distribučné a sociálne účinky transformácie
  na najviac postihnutých územiach
  malo na financovanie energetickej transformácie členských štátov, v ktorých bol v rokoch 2016 až 2018 hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa nižší ako 65 % priemeru Únie, použiť dodatočné množstvo predstavujúce 2,5  % celoúnijných kvót od roku [rok nadobudnutia účinnosti smernice] do roku 2030, a to prostredníctvom modernizačného fondu uvedeného v článku 10d smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(28)

Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné
  a súkromné
  zdroje v EÚ, ako aj vnútroštátne rozpočtové prostriedky, ktoré sa majú vyčleniť na klimatickú transformáciu. Na doplnenie a posilnenie značných výdavkov na oblasť klímy v rozpočte EÚ by sa mali využiť všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pripísané do rozpočtu Únie
  vo forme vlastných zdrojov, pričom by sa mal zabezpečiť spravodlivý prechod a environmentálna integrita prijatých opatrení
  . Patrí sem využitie finančnej podpory určenej na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami prostredníctvom zníženia rušivých daní.
  Na zabezpečenie súladu a verejnej kontroly by členské štáty mali prijať plány ex ante týkajúce sa spôsobu, akým plánujú použiť príjmy z EU ETS v súlade so svojimi príslušnými cieľmi v oblasti klímy a energetiky, a mali by každoročne podávať správy o využívaní príjmov z aukcií v súlade s článkom 19 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999

   (1a)

  .
  Okrem toho by sa s cieľom riešiť distribučné a sociálne účinky transformácie
  na najviac postihnutých územiach
  malo na financovanie energetickej transformácie členských štátov, v ktorých bol v rokoch 2016 až 2018 hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa nižší ako 65 % priemeru Únie, použiť dodatočné množstvo predstavujúce 2,5  % celoúnijných kvót od roku [rok nadobudnutia účinnosti smernice] do roku 2030, a to prostredníctvom modernizačného fondu uvedeného v článku 10d smernice 2003/87/ES.

Pozmeňujúci návrh 447

Návrh smernice

Odôvodnenie 28 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (28a) | Od roku 2013 sú výrobcovia elektrickej energie povinní nakupovať všetky kvóty, ktoré potrebujú na výrobu elektrickej energie. Niektoré členské štáty si však ponechali možnosť naďalej poskytovať prechodné bezodplatné prideľovanie kvót na modernizáciu odvetvia energetiky v období od roku 2013 do roku 2020 a od roku 2021 do roku 2030. V období rokov 2021 až 2030 by túto možnosť mali naďalej využívať len tri členské štáty. Vo svojej osobitnej správe č. 18/2020, ktorá nesie názov Systém EÚ na obchodovanie s emisiami: bezodplatné prideľovanie kvót malo byť lepšie zacielené, Európsky dvor audítorov zistil, že v období 2013 až 2020 prechodné bezodplatné prideľovanie kvót neprispelo k zníženiu uhlíkovej náročnosti v odvetví energetiky v krajinách oprávnených na takéto bezodplatné prideľovanie kvót. Vzhľadom na potrebu rýchlej dekarbonizácie, najmä v odvetví energetiky, a obmedzenú účinnosť tohto prechodného bezodplatného prideľovania kvót sa možnosť prechodného bezodplatného prideľovania kvót na modernizáciu odvetvia energetiky už nejaví ako vhodná na daný účel. Uvedená možnosť by preto už nemala byť k dispozícii a všetky kvóty vyplývajúce z uplatnenia tejto možnosti, ktoré nebudú pridelené prevádzkovateľom v dotknutých členských štátoch do 31. decembra 2023, by sa mali pripočítať k celkovému množstvu kvót, ktoré dotknutý členský štát dostane na obchodovanie formou aukcie, alebo by sa mali použiť na podporu investícií v rámci modernizačného fondu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(28a)

Od roku 2013 sú výrobcovia elektrickej energie povinní nakupovať všetky kvóty, ktoré potrebujú na výrobu elektrickej energie. Niektoré členské štáty si však ponechali možnosť naďalej poskytovať prechodné bezodplatné prideľovanie kvót na modernizáciu odvetvia energetiky v období od roku 2013 do roku 2020 a od roku 2021 do roku 2030. V období rokov 2021 až 2030 by túto možnosť mali naďalej využívať len tri členské štáty. Vo svojej osobitnej správe č. 18/2020, ktorá nesie názov Systém EÚ na obchodovanie s emisiami: bezodplatné prideľovanie kvót malo byť lepšie zacielené, Európsky dvor audítorov zistil, že v období 2013 až 2020 prechodné bezodplatné prideľovanie kvót neprispelo k zníženiu uhlíkovej náročnosti v odvetví energetiky v krajinách oprávnených na takéto bezodplatné prideľovanie kvót. Vzhľadom na potrebu rýchlej dekarbonizácie, najmä v odvetví energetiky, a obmedzenú účinnosť tohto prechodného bezodplatného prideľovania kvót sa možnosť prechodného bezodplatného prideľovania kvót na modernizáciu odvetvia energetiky už nejaví ako vhodná na daný účel. Uvedená možnosť by preto už nemala byť k dispozícii a všetky kvóty vyplývajúce z uplatnenia tejto možnosti, ktoré nebudú pridelené prevádzkovateľom v dotknutých členských štátoch do 31. decembra 2023, by sa mali pripočítať k celkovému množstvu kvót, ktoré dotknutý členský štát dostane na obchodovanie formou aukcie, alebo by sa mali použiť na podporu investícií v rámci modernizačného fondu.

Pozmeňujúci návrh 448

Návrh smernice

Odôvodnenie 28 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (28b) | Presne vymedzený podiel príjmov z aukcií v rámci reformovaného a rozšíreného systému EU ETS by sa mal použiť ako vlastný zdroj na financovanie rozpočtu Únie ako všeobecný príjem v súlade s právne záväznou Medziinštitucionálnou dohodou zo 16. decembra 2020 o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov

   (1a)

  , ktorá obsahuje plán na zavedenie balíka nových vlastných zdrojov, okrem iného vlastných zdrojov založených na EU ETS, mechanizme kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) a prvom pilieri dohody OECD/G20. Podľa uvedenej dohody sa predpokladá zavedenie takýchto nových vlastných zdrojov do 1. januára 2023. Nové vlastné zdroje by prepojili rozpočet Únie s politickými prioritami Únie, ako sú Európska zelená dohoda a príspevok Únie k spravodlivému zdaňovaniu, čím by sa zvýšila pridaná hodnota a prispelo by sa k cieľom v oblasti klímy, splácaniu dlhov v rámci nástroja Next Generation EU a odolnosti rozpočtu Únie ako nástroja pre investície a záruky, ktoré rešpektujú zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ a základné hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o Európskej únii. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(28b)

Presne vymedzený podiel príjmov z aukcií v rámci reformovaného a rozšíreného systému EU ETS by sa mal použiť ako vlastný zdroj na financovanie rozpočtu Únie ako všeobecný príjem v súlade s právne záväznou Medziinštitucionálnou dohodou zo 16. decembra 2020 o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov

   (1a)

  , ktorá obsahuje plán na zavedenie balíka nových vlastných zdrojov, okrem iného vlastných zdrojov založených na EU ETS, mechanizme kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) a prvom pilieri dohody OECD/G20. Podľa uvedenej dohody sa predpokladá zavedenie takýchto nových vlastných zdrojov do 1. januára 2023. Nové vlastné zdroje by prepojili rozpočet Únie s politickými prioritami Únie, ako sú Európska zelená dohoda a príspevok Únie k spravodlivému zdaňovaniu, čím by sa zvýšila pridaná hodnota a prispelo by sa k cieľom v oblasti klímy, splácaniu dlhov v rámci nástroja Next Generation EU a odolnosti rozpočtu Únie ako nástroja pre investície a záruky, ktoré rešpektujú zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ a základné hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o Európskej únii.

Pozmeňujúci návrh 449

Návrh smernice

Odôvodnenie 28 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (28c) | V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053

   (1a)

  má Únia právnu povinnosť splatiť všetky záväzky vyplývajúce z výnimočného a dočasného splnomocnenia požičať si finančné prostriedky v rámci programu Next Generation EU najneskôr do 31. decembra 2058. S cieľom dodržať právne záväznú medziinštitucionálnu dohodu a jej plán na zavedenie balíka nových vlastných zdrojov určených na splatenie dlhu Únie by preto časť príjmov z EU ETS mala ísť do rozpočtu Únie, aby pomohla pokryť náklady na prijaté úvery a pôžičky, ako je stanovené v
  [
  rozhodnutí Rady (EÚ, Euratom) .../..., ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2020/2053 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie
  ]
  , a zabrániť výrazným zníženiam, ktoré by ohrozili programy Únie v budúcich viacročných finančných rámcoch. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(28c)

V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053

   (1a)

  má Únia právnu povinnosť splatiť všetky záväzky vyplývajúce z výnimočného a dočasného splnomocnenia požičať si finančné prostriedky v rámci programu Next Generation EU najneskôr do 31. decembra 2058. S cieľom dodržať právne záväznú medziinštitucionálnu dohodu a jej plán na zavedenie balíka nových vlastných zdrojov určených na splatenie dlhu Únie by preto časť príjmov z EU ETS mala ísť do rozpočtu Únie, aby pomohla pokryť náklady na prijaté úvery a pôžičky, ako je stanovené v
  [
  rozhodnutí Rady (EÚ, Euratom) .../..., ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2020/2053 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie
  ]
  , a zabrániť výrazným zníženiam, ktoré by ohrozili programy Únie v budúcich viacročných finančných rámcoch.

Pozmeňujúci návrh 450

Návrh smernice

Odôvodnenie 28 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (28d) | Značné sumy príjmov z posilneného systému EU ETS, ktoré si členské štáty s výnimkou podielu prideleného do rozpočtu Únie ponechávajú, by sa mali použiť na účely klimatickej transformácie. Širší rozsah pôsobnosti a rozmanitejší súbor zásahov by však nemali byť na úkor jednoty, účinnosti, integrity a demokratickej kontroly rozpočtu Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(28d)

Značné sumy príjmov z posilneného systému EU ETS, ktoré si členské štáty s výnimkou podielu prideleného do rozpočtu Únie ponechávajú, by sa mali použiť na účely klimatickej transformácie. Širší rozsah pôsobnosti a rozmanitejší súbor zásahov by však nemali byť na úkor jednoty, účinnosti, integrity a demokratickej kontroly rozpočtu Únie.

Pozmeňujúci návrh 451

Návrh smernice

Odôvodnenie 29

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (29) | Mali by sa poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov pomocou nákladovo efektívnych techník.
  Bezodplatné prideľovanie emisných kvót stacionárnym zariadeniam by
  preto
  malo byť od roku 2026 podmienené investíciami do techník slúžiacich
  na
  zvyšovanie energetickej efektívnosti a znižovanie emisií
  .
  Ak by sa zabezpečilo, že táto požiadavka bude zameraná na väčších spotrebiteľov energie, vyústilo by to do podstatného zníženia zaťaženia prevádzok s nižšou spotrebou energie, ktoré môžu byť vlastnené malými a strednými podnikmi alebo mikropodnikmi. [Odkaz sa potvrdí po revízii smernice o energetickej efektívnosti].
  Príslušné
  delegované akty
  by
  sa
  mali
  zodpovedajúcim spôsobom upraviť
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(29)

Mali by sa poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov pomocou nákladovo efektívnych techník.
  Bezodplatné prideľovanie emisných kvót stacionárnym zariadeniam by
  preto
  malo byť od roku 2026 podmienené investíciami do techník slúžiacich
  na
  zvyšovanie energetickej efektívnosti a znižovanie emisií
  .
  Ak by sa zabezpečilo, že táto požiadavka bude zameraná na väčších spotrebiteľov energie, vyústilo by to do podstatného zníženia zaťaženia prevádzok s nižšou spotrebou energie, ktoré môžu byť vlastnené malými a strednými podnikmi alebo mikropodnikmi. [Odkaz sa potvrdí po revízii smernice o energetickej efektívnosti].
  Príslušné
  delegované akty
  by
  sa
  mali
  zodpovedajúcim spôsobom upraviť
  .

| (29) | Mali by sa poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov pomocou nákladovo efektívnych techník.
  Mal by sa
  preto
  zaviesť systém bonus-malus
  na
  určenie podielu bezodplatného prideľovania kvót
  .
  V prípade zariadení
  ,
  ktorých emisie skleníkových plynov prekračujú príslušné referenčné hodnoty
  , by
  sa množstvo bezodplatne pridelených emisných kvót od roku 2026 malo líšiť v závislosti od vykonávania riadne stanoveného plánu dekarbonizácie
  .
  Naopak, zariadenia, ktorých emisie skleníkových plynov sú nižšie ako
  príslušné
  referenčné hodnoty,
  by mali
  dostať stimul vo forme dodatočného bezodplatného pridelenia kvót
  . |
| --- | --- |

(29)

Mali by sa poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov pomocou nákladovo efektívnych techník.
  Mal by sa
  preto
  zaviesť systém bonus-malus
  na
  určenie podielu bezodplatného prideľovania kvót
  .
  V prípade zariadení
  ,
  ktorých emisie skleníkových plynov prekračujú príslušné referenčné hodnoty
  , by
  sa množstvo bezodplatne pridelených emisných kvót od roku 2026 malo líšiť v závislosti od vykonávania riadne stanoveného plánu dekarbonizácie
  .
  Naopak, zariadenia, ktorých emisie skleníkových plynov sú nižšie ako
  príslušné
  referenčné hodnoty,
  by mali
  dostať stimul vo forme dodatočného bezodplatného pridelenia kvót
  .

Pozmeňujúci návrh 676

Návrh smernice

Odôvodnenie 30

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (30) | Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) zavedený na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [.../..] (51)

  je alternatívou
  k bezodplatnému prideľovaniu kvót, ktorá slúži na riešenie rizika úniku uhlíka. Odvetviam a pododvetviam, na ktoré sa dané opatrenia vzťahuje, by nemali byť pridelené bezodplatné kvóty. Je však potrebné prechodné obdobie na postupné zrušenie bezodplatných kvót, aby sa výrobcovia, dovozcovia a obchodníci dokázali prispôsobiť novému režimu. Znižovanie množstva bezodplatne pridelených kvót by sa malo realizovať tak, že počas postupného zavádzania mechanizmu CBAM sa bude na množstvo kvót bezodplatne pridelených odvetviam, na ktoré sa vzťahuje CBAM (ďalej len „odvetvia CBAM“), uplatňovať určitý koeficient. Tento percentuálny podiel (koeficient CBAM) by sa mal počas prechodného obdobia od nadobudnutia účinnosti [nariadenia o CBAM] do
  roku 2025 rovnať 100 %,
  v 
  roku 2026 by mal predstavovať 90 % a každý rok
  by sa
  mal
  znížiť o 
  10
  percentuálnych bodov
  tak
  ,
  aby dosiahol 0 %
  , čím by do
  desiateho roka jeho uplatňovania došlo
  k 
  úplnému zrušeniu bezodplatného prideľovania kvót
  . Príslušné delegované akty týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót by sa mali v prípade odvetví a pododvetví, na ktoré sa vzťahuje CBAM, zodpovedajúcim spôsobom upraviť. Bezodplatné kvóty, ktoré sa už odvetviam CBAM na základe tohto výpočtu (dopyt po CBAM) neposkytujú, sa musia obchodovať formou aukcie, pričom dané príjmy pribudnú do
  inovačného
  fondu s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií, zachytávania a využívania CO2(CCU), zachytávania a geologického ukladania CO2 (CCS), energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie, a to spôsobom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať projektom v odvetviach CBAM. V záujme dodržania podielu bezodplatne pridelených kvót, ktorý je k dispozícii pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje CBAM, by sa konečné množstvo, ktoré sa má odpočítať od množstva bezodplatne pridelených kvót a s ktorým sa má obchodovať formou aukcie, malo vypočítať na základe podielu, ktorý predstavuje dopyt po CBAM, pokiaľ ide o potreby týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót vo všetkých odvetviach, ktorým sa prideľujú bezodplatné kvóty. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(30)

Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) zavedený na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [.../..] (51)

  je alternatívou
  k bezodplatnému prideľovaniu kvót, ktorá slúži na riešenie rizika úniku uhlíka. Odvetviam a pododvetviam, na ktoré sa dané opatrenia vzťahuje, by nemali byť pridelené bezodplatné kvóty. Je však potrebné prechodné obdobie na postupné zrušenie bezodplatných kvót, aby sa výrobcovia, dovozcovia a obchodníci dokázali prispôsobiť novému režimu. Znižovanie množstva bezodplatne pridelených kvót by sa malo realizovať tak, že počas postupného zavádzania mechanizmu CBAM sa bude na množstvo kvót bezodplatne pridelených odvetviam, na ktoré sa vzťahuje CBAM (ďalej len „odvetvia CBAM“), uplatňovať určitý koeficient. Tento percentuálny podiel (koeficient CBAM) by sa mal počas prechodného obdobia od nadobudnutia účinnosti [nariadenia o CBAM] do
  roku 2025 rovnať 100 %,
  v 
  roku 2026 by mal predstavovať 90 % a každý rok
  by sa
  mal
  znížiť o 
  10
  percentuálnych bodov
  tak
  ,
  aby dosiahol 0 %
  , čím by do
  desiateho roka jeho uplatňovania došlo
  k 
  úplnému zrušeniu bezodplatného prideľovania kvót
  . Príslušné delegované akty týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót by sa mali v prípade odvetví a pododvetví, na ktoré sa vzťahuje CBAM, zodpovedajúcim spôsobom upraviť. Bezodplatné kvóty, ktoré sa už odvetviam CBAM na základe tohto výpočtu (dopyt po CBAM) neposkytujú, sa musia obchodovať formou aukcie, pričom dané príjmy pribudnú do
  inovačného
  fondu s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií, zachytávania a využívania CO2(CCU), zachytávania a geologického ukladania CO2 (CCS), energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie, a to spôsobom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať projektom v odvetviach CBAM. V záujme dodržania podielu bezodplatne pridelených kvót, ktorý je k dispozícii pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje CBAM, by sa konečné množstvo, ktoré sa má odpočítať od množstva bezodplatne pridelených kvót a s ktorým sa má obchodovať formou aukcie, malo vypočítať na základe podielu, ktorý predstavuje dopyt po CBAM, pokiaľ ide o potreby týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót vo všetkých odvetviach, ktorým sa prideľujú bezodplatné kvóty.

| (30) | Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) zavedený na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [.../...] (51)

  má postupne poskytnúť alternatívu
  k bezodplatnému prideľovaniu kvót, ktorá slúži na riešenie rizika úniku uhlíka
  , bez ohrozenia konkurencieschopnosti Únie
  . Odvetviam a pododvetviam, na ktoré sa dané opatrenia vzťahuje, by nemali byť pridelené bezodplatné kvóty. Je však potrebné prechodné obdobie na postupné zrušenie bezodplatných kvót, aby sa výrobcovia, dovozcovia a obchodníci dokázali prispôsobiť novému režimu. Znižovanie množstva bezodplatne pridelených kvót by sa malo realizovať tak, že počas postupného zavádzania mechanizmu CBAM sa bude na množstvo kvót bezodplatne pridelených odvetviam, na ktoré sa vzťahuje CBAM (ďalej len „odvetvia CBAM“), uplatňovať určitý koeficient. Tento percentuálny podiel (koeficient CBAM) by sa mal počas prechodného obdobia od nadobudnutia účinnosti [nariadenia o CBAM]
  rovnať 100 %
  do
  konca roka 2026 a
  v 
  závislosti od uplatnenia článku 36 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie CBAM]
  by sa
  malo
  znížiť o 
  7
  percentuálnych bodov
  v roku 2027
  ,
  o 9 percentuálnych bodov v roku 2028, o 15 percentuálnych bodov v roku 2029, o 19 percentuálnych bodov v roku 2030, o 25 percentuálnych bodov v roku 2031 a o 25 percentuálnych bodov v roku 2032
  , čím by
  sa
  do
  roku 2032 odstránilo bezodplatné prideľovanie kvót. S cieľom chrániť konkurencieschopnosť vývozu Únie by sa na výrobu výrobkov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii mali naďalej prideľovať bezplatné kvóty za predpokladu, že takéto výrobky sa vyrábajú na vývoz do tretích krajín bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS. Do [jeden rok pred


  skončením prechodného obdobia stanoveného v nariadení [CBAM]] by Komisia mala predložiť správu s posúdením účinkov EU ETS a CBAM na výrobu výrobkov uvedených v prílohe I
  k 
  nariadeniu [CBAM] v Únii, ktoré sa vyrábajú na vývoz do tretích krajín, a na vývoj globálnych emisií, ako aj posúdenie zlučiteľnosti výnimky pre vývoz s pravidlami WTO, v ktorej posúdi najmä potenciálne mechanizmy úpravy vývozu pre zariadenia patriace do 10 % najúčinnejších zariadení z hľadiska zlučiteľnosti s pravidlami WTO alebo akékoľvek iné návrhy, ktoré Komisia považuje za vhodné, a mala by v prípade potreby predložiť návrh akýchkoľvek vhodných právnych predpisov a opatrení, ktoré sú v súlade s pravidlami WTO a ktorými sa vyrovnávajú náklady na tieto tretie krajiny s rôznymi cenovými systémami
  . Príslušné delegované akty týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót by sa mali v prípade odvetví a pododvetví, na ktoré sa vzťahuje CBAM, zodpovedajúcim spôsobom upraviť. Bezodplatné kvóty, ktoré sa už odvetviam CBAM na základe tohto výpočtu (dopyt po CBAM) neposkytujú, sa musia obchodovať formou aukcie, pričom dané príjmy pribudnú do
  Investičného
  fondu
  pre oblasť klímy
  s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií, zachytávania a využívania CO2(CCU), zachytávania a geologického ukladania CO2 (CCS), energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie, a to spôsobom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať projektom v odvetviach CBAM. V záujme dodržania podielu bezodplatne pridelených kvót, ktorý je k dispozícii pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje CBAM, by sa konečné množstvo, ktoré sa má odpočítať od množstva bezodplatne pridelených kvót a s ktorým sa má obchodovať formou aukcie, malo vypočítať na základe podielu, ktorý predstavuje dopyt po CBAM, pokiaľ ide o potreby týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót vo všetkých odvetviach, ktorým sa prideľujú bezodplatné kvóty. |
| --- | --- |

(30)

Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) zavedený na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [.../...] (51)

  má postupne poskytnúť alternatívu
  k bezodplatnému prideľovaniu kvót, ktorá slúži na riešenie rizika úniku uhlíka
  , bez ohrozenia konkurencieschopnosti Únie
  . Odvetviam a pododvetviam, na ktoré sa dané opatrenia vzťahuje, by nemali byť pridelené bezodplatné kvóty. Je však potrebné prechodné obdobie na postupné zrušenie bezodplatných kvót, aby sa výrobcovia, dovozcovia a obchodníci dokázali prispôsobiť novému režimu. Znižovanie množstva bezodplatne pridelených kvót by sa malo realizovať tak, že počas postupného zavádzania mechanizmu CBAM sa bude na množstvo kvót bezodplatne pridelených odvetviam, na ktoré sa vzťahuje CBAM (ďalej len „odvetvia CBAM“), uplatňovať určitý koeficient. Tento percentuálny podiel (koeficient CBAM) by sa mal počas prechodného obdobia od nadobudnutia účinnosti [nariadenia o CBAM]
  rovnať 100 %
  do
  konca roka 2026 a
  v 
  závislosti od uplatnenia článku 36 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie CBAM]
  by sa
  malo
  znížiť o 
  7
  percentuálnych bodov
  v roku 2027
  ,
  o 9 percentuálnych bodov v roku 2028, o 15 percentuálnych bodov v roku 2029, o 19 percentuálnych bodov v roku 2030, o 25 percentuálnych bodov v roku 2031 a o 25 percentuálnych bodov v roku 2032
  , čím by
  sa
  do
  roku 2032 odstránilo bezodplatné prideľovanie kvót. S cieľom chrániť konkurencieschopnosť vývozu Únie by sa na výrobu výrobkov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii mali naďalej prideľovať bezplatné kvóty za predpokladu, že takéto výrobky sa vyrábajú na vývoz do tretích krajín bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS. Do [jeden rok pred


  skončením prechodného obdobia stanoveného v nariadení [CBAM]] by Komisia mala predložiť správu s posúdením účinkov EU ETS a CBAM na výrobu výrobkov uvedených v prílohe I
  k 
  nariadeniu [CBAM] v Únii, ktoré sa vyrábajú na vývoz do tretích krajín, a na vývoj globálnych emisií, ako aj posúdenie zlučiteľnosti výnimky pre vývoz s pravidlami WTO, v ktorej posúdi najmä potenciálne mechanizmy úpravy vývozu pre zariadenia patriace do 10 % najúčinnejších zariadení z hľadiska zlučiteľnosti s pravidlami WTO alebo akékoľvek iné návrhy, ktoré Komisia považuje za vhodné, a mala by v prípade potreby predložiť návrh akýchkoľvek vhodných právnych predpisov a opatrení, ktoré sú v súlade s pravidlami WTO a ktorými sa vyrovnávajú náklady na tieto tretie krajiny s rôznymi cenovými systémami
  . Príslušné delegované akty týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót by sa mali v prípade odvetví a pododvetví, na ktoré sa vzťahuje CBAM, zodpovedajúcim spôsobom upraviť. Bezodplatné kvóty, ktoré sa už odvetviam CBAM na základe tohto výpočtu (dopyt po CBAM) neposkytujú, sa musia obchodovať formou aukcie, pričom dané príjmy pribudnú do
  Investičného
  fondu
  pre oblasť klímy
  s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií, zachytávania a využívania CO2(CCU), zachytávania a geologického ukladania CO2 (CCS), energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie, a to spôsobom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať projektom v odvetviach CBAM. V záujme dodržania podielu bezodplatne pridelených kvót, ktorý je k dispozícii pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje CBAM, by sa konečné množstvo, ktoré sa má odpočítať od množstva bezodplatne pridelených kvót a s ktorým sa má obchodovať formou aukcie, malo vypočítať na základe podielu, ktorý predstavuje dopyt po CBAM, pokiaľ ide o potreby týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót vo všetkých odvetviach, ktorým sa prideľujú bezodplatné kvóty.

Pozmeňujúci návrh 454

Návrh smernice

Odôvodnenie 30 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (30a) | Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) je mechanizmus, ktorý rieši riziko úniku uhlíka prostredníctvom uplatňovania jednotnej ceny za emisie viazané v tovare dovezenom na colné územie Únie. Je dôležité monitorovať, predchádzať a riešiť riziko, že tovar vyrobený v Únii a určený na vývoz do tretích krajín bude na svetovom trhu nahradený tovarom s vyššou uhlíkovou náročnosťou. Komisia by preto mala neustále monitorovať a posudzovať účinnosť CBAM vzhľadom na riziko úniku uhlíka na vývozných trhoch vrátane vývoja vývozu Únie v odvetviach CBAM a vývoja, pokiaľ ide o obchodné toky a viazané emisie tohto tovaru na svetovom trhu. Ak sa zistí riziko úniku uhlíka, Komisia by mala v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na riešenie tohto rizika úniku uhlíka na vývozných trhoch spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami WTO. Okrem toho by sa Únia mala aktívne usilovať o zriadenie medzinárodného „uhlíkového klubu“ a mala by sa neustále zapájať do medzinárodnej spolupráce v súvislosti so zavádzaním mechanizmov stanovovania cien uhlíka. Úspech európskeho trhu s uhlíkom má zásadný význam z globálneho hľadiska a podnieti ďalšie krajiny k zavedeniu trhovo orientovaného stanovovania cien uhlíka. Komisia by mala ďalej analyzovať, ako by sa mohli vytvoriť prepojenia s inými trhmi s uhlíkom pri súčasnom zabezpečení dosiahnutia cieľa Únie v oblasti klímy v celom hospodárstve. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(30a)

Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (CBAM) je mechanizmus, ktorý rieši riziko úniku uhlíka prostredníctvom uplatňovania jednotnej ceny za emisie viazané v tovare dovezenom na colné územie Únie. Je dôležité monitorovať, predchádzať a riešiť riziko, že tovar vyrobený v Únii a určený na vývoz do tretích krajín bude na svetovom trhu nahradený tovarom s vyššou uhlíkovou náročnosťou. Komisia by preto mala neustále monitorovať a posudzovať účinnosť CBAM vzhľadom na riziko úniku uhlíka na vývozných trhoch vrátane vývoja vývozu Únie v odvetviach CBAM a vývoja, pokiaľ ide o obchodné toky a viazané emisie tohto tovaru na svetovom trhu. Ak sa zistí riziko úniku uhlíka, Komisia by mala v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na riešenie tohto rizika úniku uhlíka na vývozných trhoch spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami WTO. Okrem toho by sa Únia mala aktívne usilovať o zriadenie medzinárodného „uhlíkového klubu“ a mala by sa neustále zapájať do medzinárodnej spolupráce v súvislosti so zavádzaním mechanizmov stanovovania cien uhlíka. Úspech európskeho trhu s uhlíkom má zásadný význam z globálneho hľadiska a podnieti ďalšie krajiny k zavedeniu trhovo orientovaného stanovovania cien uhlíka. Komisia by mala ďalej analyzovať, ako by sa mohli vytvoriť prepojenia s inými trhmi s uhlíkom pri súčasnom zabezpečení dosiahnutia cieľa Únie v oblasti klímy v celom hospodárstve.

Pozmeňujúci návrh 455

Návrh smernice

Odôvodnenie 31

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (31) | S cieľom lepšie zohľadniť technologický pokrok a prispôsobiť zodpovedajúce referenčné úrovne príslušnému obdobiu prideľovania kvót a zároveň zabezpečiť stimuly na znižovanie emisií a náležite oceniť inovácie by sa maximálna úprava referenčných úrovní mala zvýšiť z 1,6  % na 2,5  % ročne. Tieto referenčné úrovne by sa mali na obdobie 2026 až 2030 upraviť v rámci rozpätia od
  4
   % do 50 % v porovnaní s hodnotou uplatniteľnou v období 2013 až 2020. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(31)

S cieľom lepšie zohľadniť technologický pokrok a prispôsobiť zodpovedajúce referenčné úrovne príslušnému obdobiu prideľovania kvót a zároveň zabezpečiť stimuly na znižovanie emisií a náležite oceniť inovácie by sa maximálna úprava referenčných úrovní mala zvýšiť z 1,6  % na 2,5  % ročne. Tieto referenčné úrovne by sa mali na obdobie 2026 až 2030 upraviť v rámci rozpätia od
  4
   % do 50 % v porovnaní s hodnotou uplatniteľnou v období 2013 až 2020.

| (31) | S cieľom lepšie zohľadniť technologický pokrok a prispôsobiť zodpovedajúce referenčné úrovne príslušnému obdobiu prideľovania kvót a zároveň zabezpečiť stimuly na znižovanie emisií a náležite oceniť inovácie by sa maximálna úprava referenčných úrovní mala zvýšiť z 1,6  % na 2,5  % ročne. Tieto referenčné úrovne by sa mali na obdobie 2026 až 2030 upraviť v rámci rozpätia od
  8
   % do 50 % v porovnaní s hodnotou uplatniteľnou v období 2013 až 2020.
  Upravené referenčné hodnoty by sa mali uverejniť hneď, ako budú k dispozícii potrebné informácie, najneskôr do ... [6 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice], aby sa uvedené referenčné hodnoty mohli uplatňovať od roku 2026. |
| --- | --- |

(31)

S cieľom lepšie zohľadniť technologický pokrok a prispôsobiť zodpovedajúce referenčné úrovne príslušnému obdobiu prideľovania kvót a zároveň zabezpečiť stimuly na znižovanie emisií a náležite oceniť inovácie by sa maximálna úprava referenčných úrovní mala zvýšiť z 1,6  % na 2,5  % ročne. Tieto referenčné úrovne by sa mali na obdobie 2026 až 2030 upraviť v rámci rozpätia od
  8
   % do 50 % v porovnaní s hodnotou uplatniteľnou v období 2013 až 2020.
  Upravené referenčné hodnoty by sa mali uverejniť hneď, ako budú k dispozícii potrebné informácie, najneskôr do ... [6 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice], aby sa uvedené referenčné hodnoty mohli uplatňovať od roku 2026.

Pozmeňujúci návrh 456

Návrh smernice

Odôvodnenie 31 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (31a) | Značné nepriame náklady, ktoré vznikajú v dôsledku premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, predstavujú riziko úniku uhlíka pre určité odvetvia. Na zmiernenie tohto rizika by členské štáty mali prijať finančné opatrenia na kompenzáciu nepriamych nákladov. Tieto opatrenia by mali byť v súlade s pravidlami štátnej pomoci, a najmä by nemali spôsobiť neprimerané narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(31a)

Značné nepriame náklady, ktoré vznikajú v dôsledku premietania nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie, predstavujú riziko úniku uhlíka pre určité odvetvia. Na zmiernenie tohto rizika by členské štáty mali prijať finančné opatrenia na kompenzáciu nepriamych nákladov. Tieto opatrenia by mali byť v súlade s pravidlami štátnej pomoci, a najmä by nemali spôsobiť neprimerané narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

Pozmeňujúci návrh 457

Návrh smernice

Odôvodnenie 32

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (32) | Na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody je nevyhnutný komplexný prístup k inováciám. Potrebné úsilie v oblasti výskumu a inovácií sa na úrovni EÚ podporuje okrem iného prostredníctvom programu Horizont Európa, ktorý zahŕňa značné finančné prostriedky a nové nástroje určené pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje ETS. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby vnútroštátne transpozičné ustanovenia nebránili inováciám a aby boli technologicky neutrálne. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(32)

Na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody je nevyhnutný komplexný prístup k inováciám. Potrebné úsilie v oblasti výskumu a inovácií sa na úrovni EÚ podporuje okrem iného prostredníctvom programu Horizont Európa, ktorý zahŕňa značné finančné prostriedky a nové nástroje určené pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje ETS. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby vnútroštátne transpozičné ustanovenia nebránili inováciám a aby boli technologicky neutrálne.

| (32) | Na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody je nevyhnutný komplexný prístup k inováciám. Potrebné úsilie v oblasti výskumu a inovácií sa na úrovni EÚ podporuje okrem iného prostredníctvom programu Horizont Európa, ktorý zahŕňa značné finančné prostriedky a nové nástroje určené pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje ETS.
  Investičný fond pre oblasť klímy by sa preto mal usilovať o synergie s programom Horizont Európa a prípadne s inými programami financovania Únie.
  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby vnútroštátne transpozičné ustanovenia nebránili inováciám
  , uľahčovali zavádzanie inovatívnych vedeckých výsledkov do praxe
  a aby boli technologicky neutrálne
  , pričom Komisia by mala zabezpečiť dostupnosť a efektívnosť potrebnej technickej a poradenskej pomoci
  . |
| --- | --- |

(32)

Na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody je nevyhnutný komplexný prístup k inováciám. Potrebné úsilie v oblasti výskumu a inovácií sa na úrovni EÚ podporuje okrem iného prostredníctvom programu Horizont Európa, ktorý zahŕňa značné finančné prostriedky a nové nástroje určené pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje ETS.
  Investičný fond pre oblasť klímy by sa preto mal usilovať o synergie s programom Horizont Európa a prípadne s inými programami financovania Únie.
  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby vnútroštátne transpozičné ustanovenia nebránili inováciám
  , uľahčovali zavádzanie inovatívnych vedeckých výsledkov do praxe
  a aby boli technologicky neutrálne
  , pričom Komisia by mala zabezpečiť dostupnosť a efektívnosť potrebnej technickej a poradenskej pomoci
  .

Pozmeňujúci návrh 458

Návrh smernice

Odôvodnenie 32 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (32a) | V záujme dosiahnutia klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, musí Únia odstrániť značný nedostatok investícií, ako sa uvádza v oznámení Komisie zo 6. júla 2021 s názvom Stratégia financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo. Na dosiahnutie nášho cieľa v oblasti dekarbonizácie sú potrebné prelomové inovácie, rozšírenie už existujúcich relevantných technológií a certifikované prirodzené odstraňovanie uhlíka. S cieľom podporiť hĺbkovú a celohospodársku dekarbonizáciu v Únii by sa mal každý z týchto troch pilierov riešiť prostredníctvom Inovačného fondu, ktorý by sa mal premenovať na Investičný fond pre oblasť klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(32a)

V záujme dosiahnutia klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, musí Únia odstrániť značný nedostatok investícií, ako sa uvádza v oznámení Komisie zo 6. júla 2021 s názvom Stratégia financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo. Na dosiahnutie nášho cieľa v oblasti dekarbonizácie sú potrebné prelomové inovácie, rozšírenie už existujúcich relevantných technológií a certifikované prirodzené odstraňovanie uhlíka. S cieľom podporiť hĺbkovú a celohospodársku dekarbonizáciu v Únii by sa mal každý z týchto troch pilierov riešiť prostredníctvom Inovačného fondu, ktorý by sa mal premenovať na Investičný fond pre oblasť klímy.

Pozmeňujúci návrh 459

Návrh smernice

Odôvodnenie 33

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (33) | Rozsah pôsobnosti
  inovačného
  fondu v zmysle článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby sa z neho
  podporovali inovácie v oblasti nízkouhlíkových
  technológií
  a postupov
  , ktoré
  sa týkajú spotreby palív v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. Inovačný fond by mal okrem toho slúžiť
  na
  podporu investícií
  na
  účely dekarbonizácie odvetvia námornej dopravy vrátane investícií do vývoja udržateľných alternatívnych palív
  , ako
  je vodík a amoniak, ktoré
  sa
  vyrábajú
  z 
  obnoviteľných zdrojov, ako aj do vývoja bezemisných pohonných
  technológií
  , medzi ktoré patria technológie s využitím veternej energie. Vzhľadom na to
  ,
  že príjmy pochádzajúce zo sankcií
  v 
  zmysle nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]

   (19)

  sa pripisujú do inovačného fondu ako vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods
  .
  5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, Komisia
  by
  mala zabezpečiť, aby sa náležitá pozornosť venovala podpore
  inovačných
  projektov, ktoré sú zamerané na urýchlenie vývoja, ako aj zavádzania obnoviteľných a nízkouhlíkových palív
  v 
  odvetví námornej dopravy, ako sa uvádza v článku 21 ods. 1 nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]
  . S cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na inováciu v rámci tohto rozšíreného rozsahu pôsobnosti by sa mal
  inovačný
  fond doplniť o 50 miliónov kvót, ktoré čiastočne pochádzajú z kvót, s ktorými by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie, a čiastočne z kvót, ktoré by sa inak mohli prideliť bezodplatne, v súlade s aktuálnym podielom finančných prostriedkov, ktoré sa do
  inovačného
  fondu poskytli z jednotlivých zdrojov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(33)

Rozsah pôsobnosti
  inovačného
  fondu v zmysle článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby sa z neho
  podporovali inovácie v oblasti nízkouhlíkových
  technológií
  a postupov
  , ktoré
  sa týkajú spotreby palív v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. Inovačný fond by mal okrem toho slúžiť
  na
  podporu investícií
  na
  účely dekarbonizácie odvetvia námornej dopravy vrátane investícií do vývoja udržateľných alternatívnych palív
  , ako
  je vodík a amoniak, ktoré
  sa
  vyrábajú
  z 
  obnoviteľných zdrojov, ako aj do vývoja bezemisných pohonných
  technológií
  , medzi ktoré patria technológie s využitím veternej energie. Vzhľadom na to
  ,
  že príjmy pochádzajúce zo sankcií
  v 
  zmysle nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]

   (19)

  sa pripisujú do inovačného fondu ako vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods
  .
  5 nariadenia o rozpočtových pravidlách, Komisia
  by
  mala zabezpečiť, aby sa náležitá pozornosť venovala podpore
  inovačných
  projektov, ktoré sú zamerané na urýchlenie vývoja, ako aj zavádzania obnoviteľných a nízkouhlíkových palív
  v 
  odvetví námornej dopravy, ako sa uvádza v článku 21 ods. 1 nariadenia xxxx/xxxx [FuelEU Maritime]
  . S cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na inováciu v rámci tohto rozšíreného rozsahu pôsobnosti by sa mal
  inovačný
  fond doplniť o 50 miliónov kvót, ktoré čiastočne pochádzajú z kvót, s ktorými by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie, a čiastočne z kvót, ktoré by sa inak mohli prideliť bezodplatne, v súlade s aktuálnym podielom finančných prostriedkov, ktoré sa do
  inovačného
  fondu poskytli z jednotlivých zdrojov.

| (33) | Rozsah pôsobnosti
  Investičného
  fondu
  pre oblasť klímy
  v zmysle článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby sa z neho
  podporovala inštalácia nepriestupných
  technológií
  v priemyselných procesoch
  , ktoré
  majú veľký potenciál úspory skleníkových plynov, ale nie sú pripravené
  na
  uvedenie
  na
  trh
  , ako
  aj aby
  sa z 
  neho podporovali inovácie v oblasti nízkouhlíkových
  technológií
  a postupov
  ,
  ktoré sa týkajú spotreby palív
  v 
  sektore budov a v odvetví cestnej dopravy vrátane hromadných foriem dopravy
  .
  Investičný fond pre oblasť klímy
  by
  malo byť možné využiť na podporu prelomových
  inovačných
  technológií
  v 
  odvetví odpadového hospodárstva
  . S cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na inováciu v rámci tohto rozšíreného rozsahu pôsobnosti by sa mal
  Investičný fond pre oblasť klímy
  doplniť o 50 miliónov kvót, ktoré čiastočne pochádzajú z kvót, s ktorými by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie, a čiastočne z kvót, ktoré by sa inak mohli prideliť bezodplatne, v súlade s aktuálnym podielom finančných prostriedkov, ktoré sa do
  Investičného
  fondu
  pre oblasť klímy
  poskytli z jednotlivých zdrojov.
  V záujme čo najskoršej podpory inovácií v oblasti prelomových technológií by Komisia mala zabezpečiť, aby sa časť financovania z Investičného fondu pre oblasť klímy poskytla prednostne v prvých rokoch vykonávania tejto smernice. |
| --- | --- |

(33)

Rozsah pôsobnosti
  Investičného
  fondu
  pre oblasť klímy
  v zmysle článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby sa z neho
  podporovala inštalácia nepriestupných
  technológií
  v priemyselných procesoch
  , ktoré
  majú veľký potenciál úspory skleníkových plynov, ale nie sú pripravené
  na
  uvedenie
  na
  trh
  , ako
  aj aby
  sa z 
  neho podporovali inovácie v oblasti nízkouhlíkových
  technológií
  a postupov
  ,
  ktoré sa týkajú spotreby palív
  v 
  sektore budov a v odvetví cestnej dopravy vrátane hromadných foriem dopravy
  .
  Investičný fond pre oblasť klímy
  by
  malo byť možné využiť na podporu prelomových
  inovačných
  technológií
  v 
  odvetví odpadového hospodárstva
  . S cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na inováciu v rámci tohto rozšíreného rozsahu pôsobnosti by sa mal
  Investičný fond pre oblasť klímy
  doplniť o 50 miliónov kvót, ktoré čiastočne pochádzajú z kvót, s ktorými by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie, a čiastočne z kvót, ktoré by sa inak mohli prideliť bezodplatne, v súlade s aktuálnym podielom finančných prostriedkov, ktoré sa do
  Investičného
  fondu
  pre oblasť klímy
  poskytli z jednotlivých zdrojov.
  V záujme čo najskoršej podpory inovácií v oblasti prelomových technológií by Komisia mala zabezpečiť, aby sa časť financovania z Investičného fondu pre oblasť klímy poskytla prednostne v prvých rokoch vykonávania tejto smernice.

Pozmeňujúci návrh 460

Návrh smernice

Odôvodnenie 33 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (33a) | Urýchlenie zavádzania domácich udržateľných obnoviteľných zdrojov energie zohráva významnú úlohu v pláne Únie stať sa nezávislou od ruských fosílnych palív v dostatočnom predstihu pred rokom 2030. Okrem toho je na zabezpečenie zníženia emisií skleníkových plynov v priemyselných procesoch a v celom hospodárstve potrebná dostupnosť veľkého množstva energie z udržateľných obnoviteľných zdrojov. Je potrebné výrazne zvýšiť cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 a súvisiace vnútroštátne príspevky. Aspoň 12 % kvót sprístupnených Investičnému fondu pre oblasť klímy by sa preto malo použiť na ďalší rozvoj a zavádzanie udržateľných obnoviteľných zdrojov energie v Únii v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. Prioritou by mal byť rozvoj miestnej vlastnej výroby, skladovania a spoločného využívania, najmä prostredníctvom komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(33a)

Urýchlenie zavádzania domácich udržateľných obnoviteľných zdrojov energie zohráva významnú úlohu v pláne Únie stať sa nezávislou od ruských fosílnych palív v dostatočnom predstihu pred rokom 2030. Okrem toho je na zabezpečenie zníženia emisií skleníkových plynov v priemyselných procesoch a v celom hospodárstve potrebná dostupnosť veľkého množstva energie z udržateľných obnoviteľných zdrojov. Je potrebné výrazne zvýšiť cieľ Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 a súvisiace vnútroštátne príspevky. Aspoň 12 % kvót sprístupnených Investičnému fondu pre oblasť klímy by sa preto malo použiť na ďalší rozvoj a zavádzanie udržateľných obnoviteľných zdrojov energie v Únii v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. Prioritou by mal byť rozvoj miestnej vlastnej výroby, skladovania a spoločného využívania, najmä prostredníctvom komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov.

Pozmeňujúci návrh 461

Návrh smernice

Odôvodnenie 33 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (33b) | Podporou projektov prostredníctvom verejného financovania by Investičný fond pre oblasť klímy poskytol spoločnostiam značné výhody pri vývoji ich produktov alebo služieb. V dôsledku toho by projekty financované z Investičného fondu pre oblasť klímy mali zdieľať poznatky s inými relevantnými projektmi, ako aj s výskumnými pracovníkmi so sídlom v Únii, ktorí na tom majú oprávnený záujem. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(33b)

Podporou projektov prostredníctvom verejného financovania by Investičný fond pre oblasť klímy poskytol spoločnostiam značné výhody pri vývoji ich produktov alebo služieb. V dôsledku toho by projekty financované z Investičného fondu pre oblasť klímy mali zdieľať poznatky s inými relevantnými projektmi, ako aj s výskumnými pracovníkmi so sídlom v Únii, ktorí na tom majú oprávnený záujem.

Pozmeňujúci návrh 462

Návrh smernice

Odôvodnenie 35

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (35) | Rozdielové zmluvy o uhlíku sú dôležitým prvkom motivujúcim k znižovaniu emisií v priemysle, keďže investorom v oblasti inovačných klimaticky priaznivých technológií ponúkajú príležitosť spočívajúcu v záruke ceny, ktorá predstavuje náležitú odmenu za znížené objemy emisií CO2 presahujúce objemy stimulované súčasnými cenovými úrovňami v systéme EU ETS. Škála opatrení, ktoré možno podporiť z 
  inovačného
  fondu, by sa mala rozšíriť, aby sa poskytla podpora projektom prostredníctvom súťažných ponukových konaní s prihliadnutím na cenovú konkurencieschopnosť, medzi ktoré patria aj rozdielové zmluvy o uhlíku. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať delegované akty týkajúce sa presných pravidiel pre tento druh podpory. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(35)

Rozdielové zmluvy o uhlíku sú dôležitým prvkom motivujúcim k znižovaniu emisií v priemysle, keďže investorom v oblasti inovačných klimaticky priaznivých technológií ponúkajú príležitosť spočívajúcu v záruke ceny, ktorá predstavuje náležitú odmenu za znížené objemy emisií CO2 presahujúce objemy stimulované súčasnými cenovými úrovňami v systéme EU ETS. Škála opatrení, ktoré možno podporiť z 
  inovačného
  fondu, by sa mala rozšíriť, aby sa poskytla podpora projektom prostredníctvom súťažných ponukových konaní s prihliadnutím na cenovú konkurencieschopnosť, medzi ktoré patria aj rozdielové zmluvy o uhlíku. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať delegované akty týkajúce sa presných pravidiel pre tento druh podpory.

| (35) | Rozdielové zmluvy o uhlíku sú dôležitým prvkom motivujúcim k znižovaniu emisií v priemysle
  rozširovaním nových technológií
  , keďže investorom v oblasti inovačných klimaticky priaznivých technológií ponúkajú príležitosť spočívajúcu v záruke ceny, ktorá predstavuje náležitú odmenu za znížené objemy emisií CO2 presahujúce objemy stimulované súčasnými cenovými úrovňami v systéme EU ETS. Škála opatrení, ktoré možno podporiť z 
  Investičného
  fondu
  pre oblasť klímy
  , by sa mala rozšíriť, aby sa poskytla podpora projektom prostredníctvom
  technologicky neutrálnych
  súťažných ponukových konaní s prihliadnutím na cenovú konkurencieschopnosť, medzi ktoré patria aj rozdielové zmluvy o uhlíku
  a mala by rešpektovať zásadu geografickej vyváženosti. Rozdielové zmluvy o uhlíku by boli dôležitým mechanizmom na podporu rozvoja technológií dekarbonizácie, ako sú CCS a CCU, a na optimalizáciu využívania dostupných zdrojov. Rozdielové zmluvy o uhlíku by investorom tiež poskytli istotu v oblasti technológií, ako sú technológie na zachytávanie uhlíka.
  Komisia by
  mala vykonať posúdenie vplyvu najmä so zameraním na možnosti poskytovania podpory prostredníctvom súťažného ponukového konania, a to aj pokiaľ ide o úrovne poskytnutého financovania. Na základe výsledkov uvedeného posúdenia by Komisia
  mala byť splnomocnená prijímať delegované akty týkajúce sa presných pravidiel pre tento druh podpory. |
| --- | --- |

(35)

Rozdielové zmluvy o uhlíku sú dôležitým prvkom motivujúcim k znižovaniu emisií v priemysle
  rozširovaním nových technológií
  , keďže investorom v oblasti inovačných klimaticky priaznivých technológií ponúkajú príležitosť spočívajúcu v záruke ceny, ktorá predstavuje náležitú odmenu za znížené objemy emisií CO2 presahujúce objemy stimulované súčasnými cenovými úrovňami v systéme EU ETS. Škála opatrení, ktoré možno podporiť z 
  Investičného
  fondu
  pre oblasť klímy
  , by sa mala rozšíriť, aby sa poskytla podpora projektom prostredníctvom
  technologicky neutrálnych
  súťažných ponukových konaní s prihliadnutím na cenovú konkurencieschopnosť, medzi ktoré patria aj rozdielové zmluvy o uhlíku
  a mala by rešpektovať zásadu geografickej vyváženosti. Rozdielové zmluvy o uhlíku by boli dôležitým mechanizmom na podporu rozvoja technológií dekarbonizácie, ako sú CCS a CCU, a na optimalizáciu využívania dostupných zdrojov. Rozdielové zmluvy o uhlíku by investorom tiež poskytli istotu v oblasti technológií, ako sú technológie na zachytávanie uhlíka.
  Komisia by
  mala vykonať posúdenie vplyvu najmä so zameraním na možnosti poskytovania podpory prostredníctvom súťažného ponukového konania, a to aj pokiaľ ide o úrovne poskytnutého financovania. Na základe výsledkov uvedeného posúdenia by Komisia
  mala byť splnomocnená prijímať delegované akty týkajúce sa presných pravidiel pre tento druh podpory.

Pozmeňujúci návrh 463

Návrh smernice

Odôvodnenie 38

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (38) | Rozsah pôsobnosti modernizačného fondu by sa mal zosúladiť s najnovšími cieľmi Únie v oblasti klímy, a to zavedením požiadavky zabezpečiť súlad investícií s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode a v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj eliminovaním podpory akýchkoľvek investícií súvisiacich s fosílnymi palivami. Okrem toho by sa mal percentuálny podiel modernizačného fondu, ktorý je potrebné vyčleniť na prioritné investície, zvýšiť na
  80
   %, zároveň by sa mala za prioritnú oblasť na strane dopytu považovať energetická efektívnosť, pričom by sa mala do rozsahu prioritných investícií zahrnúť podpora domácností v záujme riešenia problému energetickej chudoby, a to aj vo vidieckych a v odľahlých oblastiach. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(38)

Rozsah pôsobnosti modernizačného fondu by sa mal zosúladiť s najnovšími cieľmi Únie v oblasti klímy, a to zavedením požiadavky zabezpečiť súlad investícií s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode a v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj eliminovaním podpory akýchkoľvek investícií súvisiacich s fosílnymi palivami. Okrem toho by sa mal percentuálny podiel modernizačného fondu, ktorý je potrebné vyčleniť na prioritné investície, zvýšiť na
  80
   %, zároveň by sa mala za prioritnú oblasť na strane dopytu považovať energetická efektívnosť, pričom by sa mala do rozsahu prioritných investícií zahrnúť podpora domácností v záujme riešenia problému energetickej chudoby, a to aj vo vidieckych a v odľahlých oblastiach.

| (38) | Rozsah pôsobnosti modernizačného fondu by sa mal zosúladiť s najnovšími cieľmi Únie v oblasti klímy, a to zavedením požiadavky zabezpečiť súlad investícií s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode a v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj eliminovaním podpory akýchkoľvek investícií súvisiacich s fosílnymi palivami.
  Podpora z modernizačného fondu by sa mala poskytovať len tým členským štátom, ktoré prijali právne záväzné ciele na dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050, ako aj opatrenia na postupné ukončenie používania všetkých fosílnych palív v časovom rámci, ktorý je v súlade s cieľmi stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119. S cieľom zaručiť efektívne využívanie finančných prostriedkov Únie by mal byť prístup k modernizačnému fondu podmienený aj dodržiavaním zásad právneho štátu.
  Okrem toho by sa mal percentuálny podiel modernizačného fondu, ktorý je potrebné vyčleniť na prioritné investície, zvýšiť na
  100
   %, zároveň by sa mala za prioritnú oblasť na strane dopytu považovať energetická efektívnosť, pričom by sa mala do rozsahu prioritných investícií zahrnúť podpora domácností v záujme riešenia problému energetickej chudoby, a to aj vo vidieckych a v odľahlých oblastiach. |
| --- | --- |

(38)

Rozsah pôsobnosti modernizačného fondu by sa mal zosúladiť s najnovšími cieľmi Únie v oblasti klímy, a to zavedením požiadavky zabezpečiť súlad investícií s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode a v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj eliminovaním podpory akýchkoľvek investícií súvisiacich s fosílnymi palivami.
  Podpora z modernizačného fondu by sa mala poskytovať len tým členským štátom, ktoré prijali právne záväzné ciele na dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050, ako aj opatrenia na postupné ukončenie používania všetkých fosílnych palív v časovom rámci, ktorý je v súlade s cieľmi stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119. S cieľom zaručiť efektívne využívanie finančných prostriedkov Únie by mal byť prístup k modernizačnému fondu podmienený aj dodržiavaním zásad právneho štátu.
  Okrem toho by sa mal percentuálny podiel modernizačného fondu, ktorý je potrebné vyčleniť na prioritné investície, zvýšiť na
  100
   %, zároveň by sa mala za prioritnú oblasť na strane dopytu považovať energetická efektívnosť, pričom by sa mala do rozsahu prioritných investícií zahrnúť podpora domácností v záujme riešenia problému energetickej chudoby, a to aj vo vidieckych a v odľahlých oblastiach.

Pozmeňujúci návrh 464

Návrh smernice

Odôvodnenie 38 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (38a) | So zvýšením cien v rámci EU ETS sa výrazne zvýšili príjmy členských štátov a Únie z EU ETS. S cieľom uznať prínos príjmov zo systému EU ETS k transformácii priemyslu Únie, ako aj podporu zraniteľným ľuďom v Únii, aby mohli prejsť na alternatívy šetrné k životnému prostrediu, by sa malo zaviesť označenie EU ETS. Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť, aby sa pri všetkých projektoch a činnostiach podporovaných na vnútroštátnej úrovni alebo z fondov Únie jasne uvádzalo, že financovanie pochádza z príjmov z EU ETS, a to uvedením príslušného označenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(38a)

So zvýšením cien v rámci EU ETS sa výrazne zvýšili príjmy členských štátov a Únie z EU ETS. S cieľom uznať prínos príjmov zo systému EU ETS k transformácii priemyslu Únie, ako aj podporu zraniteľným ľuďom v Únii, aby mohli prejsť na alternatívy šetrné k životnému prostrediu, by sa malo zaviesť označenie EU ETS. Členské štáty a Komisia by mali zabezpečiť, aby sa pri všetkých projektoch a činnostiach podporovaných na vnútroštátnej úrovni alebo z fondov Únie jasne uvádzalo, že financovanie pochádza z príjmov z EU ETS, a to uvedením príslušného označenia.

Pozmeňujúci návrh 465

Návrh smernice

Odôvodnenie 39

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (39) | Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2018/2066 (21) sa stanovujú pravidlá monitorovania emisií z biomasy, ktoré sú v súlade s pravidlami využívania biomasy stanovenými v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na to, že sa v právnych predpisoch kladie čoraz väčší dôraz na kritériá udržateľnosti týkajúce sa biomasy, o čom svedčia aj najnovšie pravidlá stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (22), udelenie vykonávacích právomocí v článku 14 ods. 1 smernice 2003/87/ES by sa malo výslovne rozšíriť na prijímanie potrebných úprav na účely uplatňovania kritérií udržateľnosti týkajúcich sa biomasy (vrátane biopalív, biokvapalín a palív z biomasy) v rámci systému EU ETS. Okrem toho by Komisia mala byť splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty s cieľom spresniť, ako treba započítavať ukladanie emisií v prípade kombinácií biomasy s nulovými emisiami a biomasy, ktorá nepochádza zo zdrojov s nulovými emisiami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(39)

Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2018/2066 (21) sa stanovujú pravidlá monitorovania emisií z biomasy, ktoré sú v súlade s pravidlami využívania biomasy stanovenými v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na to, že sa v právnych predpisoch kladie čoraz väčší dôraz na kritériá udržateľnosti týkajúce sa biomasy, o čom svedčia aj najnovšie pravidlá stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (22), udelenie vykonávacích právomocí v článku 14 ods. 1 smernice 2003/87/ES by sa malo výslovne rozšíriť na prijímanie potrebných úprav na účely uplatňovania kritérií udržateľnosti týkajúcich sa biomasy (vrátane biopalív, biokvapalín a palív z biomasy) v rámci systému EU ETS. Okrem toho by Komisia mala byť splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty s cieľom spresniť, ako treba započítavať ukladanie emisií v prípade kombinácií biomasy s nulovými emisiami a biomasy, ktorá nepochádza zo zdrojov s nulovými emisiami.

| (39) | Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2018/2066 (21) sa stanovujú pravidlá monitorovania emisií z biomasy, ktoré sú v súlade s pravidlami využívania biomasy stanovenými v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na to, že sa v právnych predpisoch kladie čoraz väčší dôraz na kritériá udržateľnosti týkajúce sa biomasy, o čom svedčia aj najnovšie pravidlá stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (22), udelenie vykonávacích právomocí v článku 14 ods. 1 smernice 2003/87/ES by sa malo výslovne rozšíriť na prijímanie potrebných úprav na účely uplatňovania kritérií udržateľnosti týkajúcich sa biomasy (vrátane biopalív, biokvapalín a palív z biomasy) v rámci systému EU ETS. Okrem toho by Komisia mala byť splnomocnená prijímať
  delegované
  akty s cieľom spresniť, ako treba započítavať ukladanie emisií v prípade kombinácií biomasy s nulovými emisiami a biomasy, ktorá nepochádza zo zdrojov s nulovými emisiami. |
| --- | --- |

(39)

Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2018/2066 (21) sa stanovujú pravidlá monitorovania emisií z biomasy, ktoré sú v súlade s pravidlami využívania biomasy stanovenými v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na to, že sa v právnych predpisoch kladie čoraz väčší dôraz na kritériá udržateľnosti týkajúce sa biomasy, o čom svedčia aj najnovšie pravidlá stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (22), udelenie vykonávacích právomocí v článku 14 ods. 1 smernice 2003/87/ES by sa malo výslovne rozšíriť na prijímanie potrebných úprav na účely uplatňovania kritérií udržateľnosti týkajúcich sa biomasy (vrátane biopalív, biokvapalín a palív z biomasy) v rámci systému EU ETS. Okrem toho by Komisia mala byť splnomocnená prijímať
  delegované
  akty s cieľom spresniť, ako treba započítavať ukladanie emisií v prípade kombinácií biomasy s nulovými emisiami a biomasy, ktorá nepochádza zo zdrojov s nulovými emisiami.

Pozmeňujúci návrh 466

Návrh smernice

Odôvodnenie 40

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (40) | Kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, a recyklované uhlíkové palivá môžu zohrávať kľúčový význam z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach, v ktorých sa dekarbonizácia realizuje len s ťažkosťami.
  Ak sa recyklované uhlíkové palivá a kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, vyrábajú zo zachyteného oxidu uhličitého v rámci činnosti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, predmetné emisie by sa mali započítať v rámci tejto činnosti.
  S cieľom zabezpečiť prínos palív z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, ako aj recyklovaných uhlíkových palív k znižovaniu emisií skleníkových plynov a zabrániť dvojitému započítaniu palív, ktoré spĺňajú tento cieľ, je vhodné výslovne rozšíriť splnomocnenie uvedené v článku 14 ods. 1 na prijímanie
  vykonávacích
  aktov Komisiou, ktorými sa stanovia potrebné úpravy týkajúce sa spôsobov, ako započítavať prípadný únik oxidu uhličitého
  a ako zabrániť dvojitému započítavaniu v záujme zabezpečenia náležitých stimulov,
  a to aj so zreteľom na zaobchádzanie s týmito palivami podľa smernice (EÚ) 2018/2001. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(40)

Kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, a recyklované uhlíkové palivá môžu zohrávať kľúčový význam z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach, v ktorých sa dekarbonizácia realizuje len s ťažkosťami.
  Ak sa recyklované uhlíkové palivá a kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, vyrábajú zo zachyteného oxidu uhličitého v rámci činnosti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, predmetné emisie by sa mali započítať v rámci tejto činnosti.
  S cieľom zabezpečiť prínos palív z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, ako aj recyklovaných uhlíkových palív k znižovaniu emisií skleníkových plynov a zabrániť dvojitému započítaniu palív, ktoré spĺňajú tento cieľ, je vhodné výslovne rozšíriť splnomocnenie uvedené v článku 14 ods. 1 na prijímanie
  vykonávacích
  aktov Komisiou, ktorými sa stanovia potrebné úpravy týkajúce sa spôsobov, ako započítavať prípadný únik oxidu uhličitého
  a ako zabrániť dvojitému započítavaniu v záujme zabezpečenia náležitých stimulov,
  a to aj so zreteľom na zaobchádzanie s týmito palivami podľa smernice (EÚ) 2018/2001.

| (40) | Kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, a recyklované uhlíkové palivá môžu zohrávať kľúčový význam z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach, v ktorých sa dekarbonizácia realizuje len s ťažkosťami. S cieľom zabezpečiť prínos palív z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, ako aj recyklovaných uhlíkových palív k znižovaniu emisií skleníkových plynov a zabrániť dvojitému započítaniu palív, ktoré spĺňajú tento cieľ, je vhodné výslovne rozšíriť splnomocnenie uvedené v článku 14 ods. 1 na prijímanie
  delegovaných
  aktov Komisiou, ktorými sa stanovia potrebné úpravy týkajúce sa spôsobov, ako započítavať prípadný únik oxidu uhličitého
  tak, aby sa zaistilo zohľadnenie všetkých emisií vrátane prípadov, keď sa takéto palivá vyrábajú zo zachyteného oxidu uhličitého mimo Únie a používajú sa pri činnosti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, pričom sa zabráni dvojitému započítavaniu a zabezpečia sa náležité stimuly na zachytávanie emisií,
  a to aj so zreteľom na zaobchádzanie s týmito palivami podľa smernice (EÚ) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, a recyklované uhlíkové palivá môžu zohrávať kľúčový význam z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach, v ktorých sa dekarbonizácia realizuje len s ťažkosťami. S cieľom zabezpečiť prínos palív z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, ako aj recyklovaných uhlíkových palív k znižovaniu emisií skleníkových plynov a zabrániť dvojitému započítaniu palív, ktoré spĺňajú tento cieľ, je vhodné výslovne rozšíriť splnomocnenie uvedené v článku 14 ods. 1 na prijímanie
  delegovaných
  aktov Komisiou, ktorými sa stanovia potrebné úpravy týkajúce sa spôsobov, ako započítavať prípadný únik oxidu uhličitého
  tak, aby sa zaistilo zohľadnenie všetkých emisií vrátane prípadov, keď sa takéto palivá vyrábajú zo zachyteného oxidu uhličitého mimo Únie a používajú sa pri činnosti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, pričom sa zabráni dvojitému započítavaniu a zabezpečia sa náležité stimuly na zachytávanie emisií,
  a to aj so zreteľom na zaobchádzanie s týmito palivami podľa smernice (EÚ) 2018/2001.

Pozmeňujúci návrh 467

Návrh smernice

Odôvodnenie 42

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (42) | V dôsledku toho, že sa z EU ETS vylúčili zariadenia využívajúce výlučne biomasu, nastali situácie, že zariadenia spaľujúce vysoký podiel biomasy dosiahli neočakávané zisky vďaka prideleniu bezodplatných kvót, ktoré výrazne prevyšovali skutočné emisie. Preto by sa mala zaviesť prahová hodnota pre spaľovanie biomasy vyznačujúcej sa nulovými emisiami, pri ktorej prekročení dôjde k vylúčeniu zariadení z EU ETS. Prahová hodnota predstavujúca 95 % je v súlade s parametrom neistoty stanoveným v článku 2 ods. 16 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/331

   (23)

  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(42)

V dôsledku toho, že sa z EU ETS vylúčili zariadenia využívajúce výlučne biomasu, nastali situácie, že zariadenia spaľujúce vysoký podiel biomasy dosiahli neočakávané zisky vďaka prideleniu bezodplatných kvót, ktoré výrazne prevyšovali skutočné emisie. Preto by sa mala zaviesť prahová hodnota pre spaľovanie biomasy vyznačujúcej sa nulovými emisiami, pri ktorej prekročení dôjde k vylúčeniu zariadení z EU ETS. Prahová hodnota predstavujúca 95 % je v súlade s parametrom neistoty stanoveným v článku 2 ods. 16 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/331

   (23)

  .

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 468

Návrh smernice

Odôvodnenie 42 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (42a) | Rastúce ceny energií sú veľkým problémom pre občanov, najmä pre rodiny s nízkymi príjmami, a pre podniky, najmä pre malé a stredné podniky (MSP). Hlavnou príčinou rastúcich cien energie je naša závislosť od fosílnych palív. Balík Fit for 55 by sa mal zaoberať touto závislosťou a snažiť sa ju znížiť, a to aj zlepšením koncepcie EU ETS. Posilnenie integrity a transparentnosti trhu môže tiež zohrávať úlohu pri obmedzovaní volatility trhových cien EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(42a)

Rastúce ceny energií sú veľkým problémom pre občanov, najmä pre rodiny s nízkymi príjmami, a pre podniky, najmä pre malé a stredné podniky (MSP). Hlavnou príčinou rastúcich cien energie je naša závislosť od fosílnych palív. Balík Fit for 55 by sa mal zaoberať touto závislosťou a snažiť sa ju znížiť, a to aj zlepšením koncepcie EU ETS. Posilnenie integrity a transparentnosti trhu môže tiež zohrávať úlohu pri obmedzovaní volatility trhových cien EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 469

Návrh smernice

Odôvodnenie 42 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (42b) | Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) uverejnil 28. marca 2022 svoju záverečnú správu o emisných kvótach a súvisiacich derivátoch. Komisia by mala v prípade potreby a čo najskôr predložiť legislatívny návrh v nadväznosti na odporúčania uvedené v tejto správe s cieľom zlepšiť úroveň transparentnosti, monitorovania a podávania správ na európskych trhoch s emisnými kvótami, ako aj na súvisiacich trhoch s derivátmi. S cieľom neustále monitorovať integritu a transparentnosť trhu, predchádzať dezinformáciám a usmerňovať prípadné rýchle opatrenia by však ESMA mal pravidelne uverejňovať správu o integrite a transparentnosti týchto trhov a v prípade potreby vydávať ďalšie odporúčania na cielené zlepšenia. ESMA by mal najmä preskúmať fungovanie trhov vzhľadom na akúkoľvek volatilitu a vývoj cien, fungovanie aukcií a obchodných operácií na trhoch, likviditu a obchodované objemy, ako aj kategórie a obchodné správanie účastníkov trhu. Cielené zlepšenia by mohli zahŕňať napríklad opatrenia na zlepšenie informácií dostupných účastníkom trhu a širokej verejnosti o fungovaní trhov s emisnými kvótami a súvisiacich trhoch s derivátmi, zlepšenie regulačného podávania správ a monitorovania trhu na trhoch s emisnými kvótami a súvisiacich trhoch s derivátmi, a to aj zverejňovaním jednotlivých transakcií, požadovať od každého účastníka trhu, aby zverejnil svoje podiely a pozície v členení podľa motívu a horizontu, podporovať prevenciu a odhaľovanie zneužívania trhu a pomôcť zachovať riadne trhy s emisnými kvótami a súvisiace trhy s derivátmi, napríklad prostredníctvom kolísajúcej sankcie založenej na priemernej aukčnej cene za predchádzajúci rok, zadržania kvót, úpravy množstva následných aukcií alebo ich kombinácie. Komisia by mala posúdiť odporúčania ESMA do šiestich mesiacov od uverejnenia správy ESMA a v prípade potreby by mala predložiť legislatívny návrh na riešenie týchto odporúčaní. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(42b)

Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) uverejnil 28. marca 2022 svoju záverečnú správu o emisných kvótach a súvisiacich derivátoch. Komisia by mala v prípade potreby a čo najskôr predložiť legislatívny návrh v nadväznosti na odporúčania uvedené v tejto správe s cieľom zlepšiť úroveň transparentnosti, monitorovania a podávania správ na európskych trhoch s emisnými kvótami, ako aj na súvisiacich trhoch s derivátmi. S cieľom neustále monitorovať integritu a transparentnosť trhu, predchádzať dezinformáciám a usmerňovať prípadné rýchle opatrenia by však ESMA mal pravidelne uverejňovať správu o integrite a transparentnosti týchto trhov a v prípade potreby vydávať ďalšie odporúčania na cielené zlepšenia. ESMA by mal najmä preskúmať fungovanie trhov vzhľadom na akúkoľvek volatilitu a vývoj cien, fungovanie aukcií a obchodných operácií na trhoch, likviditu a obchodované objemy, ako aj kategórie a obchodné správanie účastníkov trhu. Cielené zlepšenia by mohli zahŕňať napríklad opatrenia na zlepšenie informácií dostupných účastníkom trhu a širokej verejnosti o fungovaní trhov s emisnými kvótami a súvisiacich trhoch s derivátmi, zlepšenie regulačného podávania správ a monitorovania trhu na trhoch s emisnými kvótami a súvisiacich trhoch s derivátmi, a to aj zverejňovaním jednotlivých transakcií, požadovať od každého účastníka trhu, aby zverejnil svoje podiely a pozície v členení podľa motívu a horizontu, podporovať prevenciu a odhaľovanie zneužívania trhu a pomôcť zachovať riadne trhy s emisnými kvótami a súvisiace trhy s derivátmi, napríklad prostredníctvom kolísajúcej sankcie založenej na priemernej aukčnej cene za predchádzajúci rok, zadržania kvót, úpravy množstva následných aukcií alebo ich kombinácie. Komisia by mala posúdiť odporúčania ESMA do šiestich mesiacov od uverejnenia správy ESMA a v prípade potreby by mala predložiť legislatívny návrh na riešenie týchto odporúčaní.

Pozmeňujúci návrh 470

Návrh smernice

Odôvodnenie 42 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (42c) | Neočakávaná alebo náhla volatilita trhu alebo nadmerné cenové šoky na trhu Únie s uhlíkom, napríklad v dôsledku náhlych zmien v trhovom správaní alebo nadmerných špekulácií, negatívne ovplyvňujú predvídateľnosť trhu a stabilné investičné prostredie, ktoré je nevyhnutné pre plánovanie dekarbonizácie a investícií do inovácií. Opatrenia v prípade nadmerných cenových výkyvov by sa preto mali dôkladne posilniť, aby sa zlepšilo hodnotenie neodôvodneného vývoja cien a reakcia na ne. Takýmito cielenými zlepšeniami by sa malo zabezpečiť ďalšie riadne fungovanie trhu s uhlíkom vrátane úlohy sprostredkovateľov a finančných subjektov pri zabezpečovaní likvidity trhu a prístupu na trh pre subjekty dodržiavajúce predpisy, najmä MSP, pričom by sa malo reagovať na neočakávanú volatilitu alebo cenové šoky, ktoré nesúvisia so základnými trhovými faktormi. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(42c)

Neočakávaná alebo náhla volatilita trhu alebo nadmerné cenové šoky na trhu Únie s uhlíkom, napríklad v dôsledku náhlych zmien v trhovom správaní alebo nadmerných špekulácií, negatívne ovplyvňujú predvídateľnosť trhu a stabilné investičné prostredie, ktoré je nevyhnutné pre plánovanie dekarbonizácie a investícií do inovácií. Opatrenia v prípade nadmerných cenových výkyvov by sa preto mali dôkladne posilniť, aby sa zlepšilo hodnotenie neodôvodneného vývoja cien a reakcia na ne. Takýmito cielenými zlepšeniami by sa malo zabezpečiť ďalšie riadne fungovanie trhu s uhlíkom vrátane úlohy sprostredkovateľov a finančných subjektov pri zabezpečovaní likvidity trhu a prístupu na trh pre subjekty dodržiavajúce predpisy, najmä MSP, pričom by sa malo reagovať na neočakávanú volatilitu alebo cenové šoky, ktoré nesúvisia so základnými trhovými faktormi.

Pozmeňujúci návrh 471

Návrh smernice

Odôvodnenie 43 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (43a) | S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky a odstrániť všetky zostávajúce rozdiely medzi existujúcim systémom EU ETS a novým systémom obchodovania s emisiami by sa nový systém obchodovania s emisiami mal vzťahovať aj na iné palivá uvedené do daňového voľného obehu, ako sú palivá používané na procesné vykurovanie v činnostiach, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k smernici 2003/87/ES, pričom sa treba vyhýbať dvojitému započítaniu alebo ho treba riešiť. Takýto prístup by navyše zjednodušil vykonávanie, monitorovanie, podávanie správ a overovanie nového systému obchodovania s emisiami pre regulované subjekty. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(43a)

S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky a odstrániť všetky zostávajúce rozdiely medzi existujúcim systémom EU ETS a novým systémom obchodovania s emisiami by sa nový systém obchodovania s emisiami mal vzťahovať aj na iné palivá uvedené do daňového voľného obehu, ako sú palivá používané na procesné vykurovanie v činnostiach, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k smernici 2003/87/ES, pričom sa treba vyhýbať dvojitému započítaniu alebo ho treba riešiť. Takýto prístup by navyše zjednodušil vykonávanie, monitorovanie, podávanie správ a overovanie nového systému obchodovania s emisiami pre regulované subjekty.

Pozmeňujúci návrh 472

Návrh smernice

Odôvodnenie 44

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (44) | S cieľom vytvoriť potrebný vykonávací rámec a poskytnúť primeraný časový rámec na dosiahnutie cieľa na rok 2030 by sa s obchodovaním s emisiami v týchto dvoch nových odvetviach malo začať v roku 2025. Počas prvého roka by sa od regulovaných subjektov malo vyžadovať, aby disponovali povolením na emisie skleníkových plynov a aby nahlásili svoje emisie za roky
  2024
  a 
  2025
  . Ustanovenia týkajúce sa vydávanie kvót a povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu by mali byť pre tieto subjekty uplatniteľné od roku
  2026
  . Vďaka tomuto harmonogramu bude možné začať riadne a efektívne obchodovať s emisiami v uvedených odvetviach. Umožní sa tak aj financovanie zo zdrojov EÚ, ako aj zavedenie opatrení zo strany členských štátov s cieľom zabezpečiť, aby sa v týchto dvoch odvetviach začalo realizovať sociálne spravodlivé obchodovanie EÚ s emisiami v záujme zmiernenia vplyvu ceny uhlíka na zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(44)

S cieľom vytvoriť potrebný vykonávací rámec a poskytnúť primeraný časový rámec na dosiahnutie cieľa na rok 2030 by sa s obchodovaním s emisiami v týchto dvoch nových odvetviach malo začať v roku 2025. Počas prvého roka by sa od regulovaných subjektov malo vyžadovať, aby disponovali povolením na emisie skleníkových plynov a aby nahlásili svoje emisie za roky
  2024
  a 
  2025
  . Ustanovenia týkajúce sa vydávanie kvót a povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu by mali byť pre tieto subjekty uplatniteľné od roku
  2026
  . Vďaka tomuto harmonogramu bude možné začať riadne a efektívne obchodovať s emisiami v uvedených odvetviach. Umožní sa tak aj financovanie zo zdrojov EÚ, ako aj zavedenie opatrení zo strany členských štátov s cieľom zabezpečiť, aby sa v týchto dvoch odvetviach začalo realizovať sociálne spravodlivé obchodovanie EÚ s emisiami v záujme zmiernenia vplyvu ceny uhlíka na zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy.

| (44) | S cieľom vytvoriť potrebný vykonávací rámec a poskytnúť primeraný časový rámec na dosiahnutie cieľa na rok 2030 by sa s obchodovaním s emisiami v týchto nových odvetviach malo začať v roku 2025. Počas prvého roka by sa od regulovaných subjektov malo vyžadovať, aby disponovali povolením na emisie skleníkových plynov a aby nahlásili svoje emisie za roky
  2023
  a 
  2024
  . Ustanovenia týkajúce sa vydávanie kvót a povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu by mali byť pre tieto subjekty uplatniteľné od roku
  2025, pokiaľ ide o palivá uvedené do daňového voľného obehu na komerčné účely a iné palivá, napríklad na procesné vykurovanie, na ktoré sa nevzťahuje existujúci systém EU ETS
  .
  V závislosti od posúdenia vykonaného do 1. januára 2026 a v prípade vhodných podmienok by sa Komisia mala usilovať o rozšírenie tohto postupu od 1. januára 2029 na palivá uvedené do daňového voľného obehu v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov a prípadne na tento účel predložiť cielené preskúmanie.
  Vďaka tomuto harmonogramu bude možné začať riadne a efektívne obchodovať s emisiami v uvedených odvetviach. Umožní sa tak aj financovanie zo zdrojov EÚ, ako aj zavedenie opatrení zo strany členských štátov s cieľom zabezpečiť, aby sa v týchto dvoch odvetviach začalo realizovať sociálne spravodlivé obchodovanie EÚ s emisiami v záujme zmiernenia vplyvu ceny uhlíka na zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy. |
| --- | --- |

(44)

S cieľom vytvoriť potrebný vykonávací rámec a poskytnúť primeraný časový rámec na dosiahnutie cieľa na rok 2030 by sa s obchodovaním s emisiami v týchto nových odvetviach malo začať v roku 2025. Počas prvého roka by sa od regulovaných subjektov malo vyžadovať, aby disponovali povolením na emisie skleníkových plynov a aby nahlásili svoje emisie za roky
  2023
  a 
  2024
  . Ustanovenia týkajúce sa vydávanie kvót a povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu by mali byť pre tieto subjekty uplatniteľné od roku
  2025, pokiaľ ide o palivá uvedené do daňového voľného obehu na komerčné účely a iné palivá, napríklad na procesné vykurovanie, na ktoré sa nevzťahuje existujúci systém EU ETS
  .
  V závislosti od posúdenia vykonaného do 1. januára 2026 a v prípade vhodných podmienok by sa Komisia mala usilovať o rozšírenie tohto postupu od 1. januára 2029 na palivá uvedené do daňového voľného obehu v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov a prípadne na tento účel predložiť cielené preskúmanie.
  Vďaka tomuto harmonogramu bude možné začať riadne a efektívne obchodovať s emisiami v uvedených odvetviach. Umožní sa tak aj financovanie zo zdrojov EÚ, ako aj zavedenie opatrení zo strany členských štátov s cieľom zabezpečiť, aby sa v týchto dvoch odvetviach začalo realizovať sociálne spravodlivé obchodovanie EÚ s emisiami v záujme zmiernenia vplyvu ceny uhlíka na zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy.

Pozmeňujúci návrh 473

Návrh smernice

Odôvodnenie 46

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (46) | V súlade so systémom spotrebnej dane stanoveným smernicou Rady (EÚ) 2020/262 (25) (s nevyhnutnými úpravami) by sa mali vymedziť regulované subjekty v týchto
  dvoch
  nových sektoroch, ako aj a regulačný bod, keďže v uvedenej smernici je už stanovený solídny kontrolný systém na účely platenia spotrebných daní, ktorý sa vzťahuje na všetky množstvá palív uvádzaných do daňového voľného obehu. Na koncových používateľov palív v týchto odvetviach by sa nemali vzťahovať povinnosti podľa smernice 2003/87/ES. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(46)

V súlade so systémom spotrebnej dane stanoveným smernicou Rady (EÚ) 2020/262 (25) (s nevyhnutnými úpravami) by sa mali vymedziť regulované subjekty v týchto
  dvoch
  nových sektoroch, ako aj a regulačný bod, keďže v uvedenej smernici je už stanovený solídny kontrolný systém na účely platenia spotrebných daní, ktorý sa vzťahuje na všetky množstvá palív uvádzaných do daňového voľného obehu. Na koncových používateľov palív v týchto odvetviach by sa nemali vzťahovať povinnosti podľa smernice 2003/87/ES.

| (46) | V súlade so systémom spotrebnej dane stanoveným smernicou Rady (EÚ) 2020/262 (25) (s nevyhnutnými úpravami) by sa mali vymedziť regulované subjekty v týchto nových sektoroch, ako aj a regulačný bod, keďže v uvedenej smernici je už stanovený solídny kontrolný systém na účely platenia spotrebných daní, ktorý sa vzťahuje na všetky množstvá palív uvádzaných do daňového voľného obehu. Na koncových používateľov palív v týchto odvetviach by sa nemali vzťahovať povinnosti podľa smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(46)

V súlade so systémom spotrebnej dane stanoveným smernicou Rady (EÚ) 2020/262 (25) (s nevyhnutnými úpravami) by sa mali vymedziť regulované subjekty v týchto nových sektoroch, ako aj a regulačný bod, keďže v uvedenej smernici je už stanovený solídny kontrolný systém na účely platenia spotrebných daní, ktorý sa vzťahuje na všetky množstvá palív uvádzaných do daňového voľného obehu. Na koncových používateľov palív v týchto odvetviach by sa nemali vzťahovať povinnosti podľa smernice 2003/87/ES.

Pozmeňujúci návrh 474

Návrh smernice

Odôvodnenie 47

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (47) | Na regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu obchodovania s emisiami v 
  sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  , by sa mali vzťahovať podobné požiadavky týkajúce sa povolenia na emisie skleníkových plynov, aké sa vzťahujú na prevádzkovateľov stacionárnych zariadení. Je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa žiadostí o povolenie, podmienok vydávania povolení, obsahu a preskúmania, ako aj akýchkoľvek zmien v súvislosti s regulovaným subjektom. V záujme riadneho fungovania nového systému by mali členské štáty zabezpečiť, aby regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nového režimu obchodovania s emisiami, od začiatku fungovania systému v roku
  2025
  disponovali platným povolením. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(47)

Na regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu obchodovania s emisiami v 
  sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  , by sa mali vzťahovať podobné požiadavky týkajúce sa povolenia na emisie skleníkových plynov, aké sa vzťahujú na prevádzkovateľov stacionárnych zariadení. Je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa žiadostí o povolenie, podmienok vydávania povolení, obsahu a preskúmania, ako aj akýchkoľvek zmien v súvislosti s regulovaným subjektom. V záujme riadneho fungovania nového systému by mali členské štáty zabezpečiť, aby regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nového režimu obchodovania s emisiami, od začiatku fungovania systému v roku
  2025
  disponovali platným povolením.

| (47) | Na regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu obchodovania s emisiami v 
  nových odvetviach
  , by sa mali vzťahovať podobné požiadavky týkajúce sa povolenia na emisie skleníkových plynov, aké sa vzťahujú na prevádzkovateľov stacionárnych zariadení. Je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa žiadostí o povolenie, podmienok vydávania povolení, obsahu a preskúmania, ako aj akýchkoľvek zmien v súvislosti s regulovaným subjektom. V záujme riadneho fungovania nového systému by mali členské štáty zabezpečiť, aby regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nového režimu obchodovania s emisiami, od začiatku fungovania systému v roku
  2024
  disponovali platným povolením. |
| --- | --- |

(47)

Na regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu obchodovania s emisiami v 
  nových odvetviach
  , by sa mali vzťahovať podobné požiadavky týkajúce sa povolenia na emisie skleníkových plynov, aké sa vzťahujú na prevádzkovateľov stacionárnych zariadení. Je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa žiadostí o povolenie, podmienok vydávania povolení, obsahu a preskúmania, ako aj akýchkoľvek zmien v súvislosti s regulovaným subjektom. V záujme riadneho fungovania nového systému by mali členské štáty zabezpečiť, aby regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nového režimu obchodovania s emisiami, od začiatku fungovania systému v roku
  2024
  disponovali platným povolením.

Pozmeňujúci návrh 475

Návrh smernice

Odôvodnenie 48

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (48) | Vývoj celkového množstva kvót dostupných na účely nového obchodovania s emisiami by sa mal riadiť lineárnou trajektóriou tak, aby sa podarilo dosiahnuť cieľ zníženia emisií na rok 2030, a to s prihliadnutím na nákladovo efektívny prínos sektora budov a odvetvia cestnej dopravy, ktorý predstavuje 43 % zníženie emisií do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005. Celkové množstvo kvót by sa malo po prvýkrát stanoviť v roku
  2026
  s cieľom postupovať po trajektórii začínajúcej sa v roku 2024 na hodnote emisných limitov v roku 2024 (1 109 304 000 ton CO2), ktorá je vypočítaná v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (26) na základe referenčných emisií v týchto odvetviach za obdobie rokov 2016 až 2018. Koeficient lineárneho zníženia by sa mal preto stanoviť na 5,15  %. Od roku 2028 by sa malo celkové množstvo kvót stanoviť na základe priemerných nahlásených emisií za roky 2024, 2025 a 2026 a malo by sa znížiť o rovnaké absolútne ročné zníženie, aké sa stanovilo od roku 2024, čo zodpovedá koeficientu lineárneho zníženia predstavujúcemu 5,43  % v porovnaní s porovnateľnou hodnotou uvedenej trajektórie na rok 2025. Ak sú tieto emisie výrazne vyššie ako táto hodnota trajektórie a ak tento rozdiel nie je spôsobený malými rozdielmi v metodikách merania emisií, koeficient lineárneho zníženia by sa mal upraviť tak, aby sa v roku 2030 dosiahlo požadované zníženie emisií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(48)

Vývoj celkového množstva kvót dostupných na účely nového obchodovania s emisiami by sa mal riadiť lineárnou trajektóriou tak, aby sa podarilo dosiahnuť cieľ zníženia emisií na rok 2030, a to s prihliadnutím na nákladovo efektívny prínos sektora budov a odvetvia cestnej dopravy, ktorý predstavuje 43 % zníženie emisií do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005. Celkové množstvo kvót by sa malo po prvýkrát stanoviť v roku
  2026
  s cieľom postupovať po trajektórii začínajúcej sa v roku 2024 na hodnote emisných limitov v roku 2024 (1 109 304 000 ton CO2), ktorá je vypočítaná v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (26) na základe referenčných emisií v týchto odvetviach za obdobie rokov 2016 až 2018. Koeficient lineárneho zníženia by sa mal preto stanoviť na 5,15  %. Od roku 2028 by sa malo celkové množstvo kvót stanoviť na základe priemerných nahlásených emisií za roky 2024, 2025 a 2026 a malo by sa znížiť o rovnaké absolútne ročné zníženie, aké sa stanovilo od roku 2024, čo zodpovedá koeficientu lineárneho zníženia predstavujúcemu 5,43  % v porovnaní s porovnateľnou hodnotou uvedenej trajektórie na rok 2025. Ak sú tieto emisie výrazne vyššie ako táto hodnota trajektórie a ak tento rozdiel nie je spôsobený malými rozdielmi v metodikách merania emisií, koeficient lineárneho zníženia by sa mal upraviť tak, aby sa v roku 2030 dosiahlo požadované zníženie emisií.

| (48) | Vývoj celkového množstva kvót dostupných na účely nového obchodovania s emisiami by sa mal riadiť lineárnou trajektóriou tak, aby sa podarilo dosiahnuť cieľ zníženia emisií na rok 2030, a to s prihliadnutím na nákladovo efektívny prínos sektora budov a odvetvia cestnej dopravy, ktorý predstavuje 43 % zníženie emisií do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005. Celkové množstvo kvót by sa malo po prvýkrát stanoviť v roku
  2025
  s cieľom postupovať po trajektórii začínajúcej sa v roku 2024 na hodnote emisných limitov v roku 2024 (1 109 304 000 ton CO2), ktorá je vypočítaná v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (26) na základe referenčných emisií v týchto odvetviach za obdobie rokov 2016 až 2018. Koeficient lineárneho zníženia by sa mal preto stanoviť na 5,15  %. Od roku 2028 by sa malo celkové množstvo kvót stanoviť na základe priemerných nahlásených emisií za roky 2024, 2025 a 2026 a malo by sa znížiť o rovnaké absolútne ročné zníženie, aké sa stanovilo od roku 2024, čo zodpovedá koeficientu lineárneho zníženia predstavujúcemu 5,43  % v porovnaní s porovnateľnou hodnotou uvedenej trajektórie na rok 2025. Ak sú tieto emisie výrazne vyššie ako táto hodnota trajektórie a ak tento rozdiel nie je spôsobený malými rozdielmi v metodikách merania emisií, koeficient lineárneho zníženia by sa mal upraviť tak, aby sa v roku 2030 dosiahlo požadované zníženie emisií. |
| --- | --- |

(48)

Vývoj celkového množstva kvót dostupných na účely nového obchodovania s emisiami by sa mal riadiť lineárnou trajektóriou tak, aby sa podarilo dosiahnuť cieľ zníženia emisií na rok 2030, a to s prihliadnutím na nákladovo efektívny prínos sektora budov a odvetvia cestnej dopravy, ktorý predstavuje 43 % zníženie emisií do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005. Celkové množstvo kvót by sa malo po prvýkrát stanoviť v roku
  2025
  s cieľom postupovať po trajektórii začínajúcej sa v roku 2024 na hodnote emisných limitov v roku 2024 (1 109 304 000 ton CO2), ktorá je vypočítaná v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (26) na základe referenčných emisií v týchto odvetviach za obdobie rokov 2016 až 2018. Koeficient lineárneho zníženia by sa mal preto stanoviť na 5,15  %. Od roku 2028 by sa malo celkové množstvo kvót stanoviť na základe priemerných nahlásených emisií za roky 2024, 2025 a 2026 a malo by sa znížiť o rovnaké absolútne ročné zníženie, aké sa stanovilo od roku 2024, čo zodpovedá koeficientu lineárneho zníženia predstavujúcemu 5,43  % v porovnaní s porovnateľnou hodnotou uvedenej trajektórie na rok 2025. Ak sú tieto emisie výrazne vyššie ako táto hodnota trajektórie a ak tento rozdiel nie je spôsobený malými rozdielmi v metodikách merania emisií, koeficient lineárneho zníženia by sa mal upraviť tak, aby sa v roku 2030 dosiahlo požadované zníženie emisií.

Pozmeňujúci návrh 476

Návrh smernice

Odôvodnenie 50

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (50) | V záujme bezproblémového začatia obchodovania s emisiami v 
  sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  a s prihliadnutím na potrebu, aby si regulované subjekty zaisťovali alebo vopred nakupovali kvóty na účely zmiernenia svojho cenového a likviditného rizika, by sa malo včas vydražiť vyššie množstvo kvót. V roku
  2026
  by preto mali byť aukčné objemy o 30 % vyššie než celkové množstvo kvót na rok
  2026
  . Táto suma by bola dostatočná na zabezpečenie likvidity, a to ako v prípade poklesu emisií v súlade s potrebami znižovania emisií, tak aj v prípade, že k znižovaniu emisií bude dochádzať len postupne. Podrobné pravidlá týkajúce sa tohto predsunutia aukčného objemu sa majú stanoviť v delegovanom akte týkajúcom sa obchodovania formou aukcie, prijatom podľa článku 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(50)

V záujme bezproblémového začatia obchodovania s emisiami v 
  sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  a s prihliadnutím na potrebu, aby si regulované subjekty zaisťovali alebo vopred nakupovali kvóty na účely zmiernenia svojho cenového a likviditného rizika, by sa malo včas vydražiť vyššie množstvo kvót. V roku
  2026
  by preto mali byť aukčné objemy o 30 % vyššie než celkové množstvo kvót na rok
  2026
  . Táto suma by bola dostatočná na zabezpečenie likvidity, a to ako v prípade poklesu emisií v súlade s potrebami znižovania emisií, tak aj v prípade, že k znižovaniu emisií bude dochádzať len postupne. Podrobné pravidlá týkajúce sa tohto predsunutia aukčného objemu sa majú stanoviť v delegovanom akte týkajúcom sa obchodovania formou aukcie, prijatom podľa článku 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES.

| (50) | V záujme bezproblémového začatia obchodovania s emisiami v 
  nových odvetviach
  a s prihliadnutím na potrebu, aby si regulované subjekty zaisťovali alebo vopred nakupovali kvóty na účely zmiernenia svojho cenového a likviditného rizika, by sa malo včas vydražiť vyššie množstvo kvót. V roku
  2025
  by preto mali byť aukčné objemy o 30 % vyššie než celkové množstvo kvót na rok
  2025
  . Táto suma by bola dostatočná na zabezpečenie likvidity, a to ako v prípade poklesu emisií v súlade s potrebami znižovania emisií, tak aj v prípade, že k znižovaniu emisií bude dochádzať len postupne. Podrobné pravidlá týkajúce sa tohto predsunutia aukčného objemu sa majú stanoviť v delegovanom akte týkajúcom sa obchodovania formou aukcie, prijatom podľa článku 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(50)

V záujme bezproblémového začatia obchodovania s emisiami v 
  nových odvetviach
  a s prihliadnutím na potrebu, aby si regulované subjekty zaisťovali alebo vopred nakupovali kvóty na účely zmiernenia svojho cenového a likviditného rizika, by sa malo včas vydražiť vyššie množstvo kvót. V roku
  2025
  by preto mali byť aukčné objemy o 30 % vyššie než celkové množstvo kvót na rok
  2025
  . Táto suma by bola dostatočná na zabezpečenie likvidity, a to ako v prípade poklesu emisií v súlade s potrebami znižovania emisií, tak aj v prípade, že k znižovaniu emisií bude dochádzať len postupne. Podrobné pravidlá týkajúce sa tohto predsunutia aukčného objemu sa majú stanoviť v delegovanom akte týkajúcom sa obchodovania formou aukcie, prijatom podľa článku 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES.

Pozmeňujúci návrh 477

Návrh smernice

Odôvodnenie 52

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (52) | Zavedenie ceny uhlíka v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov by mala sprevádzať účinná sociálna kompenzácia, najmä vzhľadom na už existujúce úrovne energetickej chudoby. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 neboli schopní primerane vykurovať svoje domácnosti, a v prieskume, ktorý sa v roku 2019 realizoval v rámci celej EÚ, uviedlo 6,9  % obyvateľov Únie, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoj domov (27). V záujme kompenzácie účinnej zo sociálneho hľadiska, ako aj z hľadiska distribúcie by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby vynakladali príjmy z aukcií na účely súvisiace s klímou a energetikou, ktoré sú už známe v kontexte súčasného obchodovania s emisiami, ale aj na opatrenia doplnené špecificky na účely riešenia problémov v nových oblastiach, teda v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov, vrátane súvisiacich politických opatrení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (28). Príjmy z aukcií by sa mali použiť na riešenie sociálnych aspektov obchodovania s emisiami v nových odvetviach s osobitným dôrazom na zraniteľné domácnosti, mikropodniky či používateľov dopravy. V tomto kontexte sa z nového Sociálno-klimatického fondu poskytnú členským štátom osobitné finančné prostriedky na podporu európskych občanov najviac postihnutých alebo ohrozených energetickou chudobou či chudobou z hľadiska mobility. Tento fond bude slúžiť na podporu spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi a v rámci nich a zároveň na zmiernenie rizika energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility počas transformácie. Bude vychádzať z existujúcich mechanizmov solidarity a dopĺňať ich. Zdroje z nového fondu budú v zásade zodpovedať 25 % očakávaných príjmov z nového režimu obchodovania s emisiami v období rokov 2026 až 2032 a budú sa čerpať na základe sociálnych-klimatických plánov, ktoré by členské štáty mali predložiť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 20.../nn (29). Okrem toho by mal každý členský štát použiť svoje príjmy z aukcií okrem iného aj na financovanie časti nákladov na svoje sociálno-klimatické plány. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(52)

Zavedenie ceny uhlíka v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov by mala sprevádzať účinná sociálna kompenzácia, najmä vzhľadom na už existujúce úrovne energetickej chudoby. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 neboli schopní primerane vykurovať svoje domácnosti, a v prieskume, ktorý sa v roku 2019 realizoval v rámci celej EÚ, uviedlo 6,9  % obyvateľov Únie, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoj domov (27). V záujme kompenzácie účinnej zo sociálneho hľadiska, ako aj z hľadiska distribúcie by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby vynakladali príjmy z aukcií na účely súvisiace s klímou a energetikou, ktoré sú už známe v kontexte súčasného obchodovania s emisiami, ale aj na opatrenia doplnené špecificky na účely riešenia problémov v nových oblastiach, teda v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov, vrátane súvisiacich politických opatrení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (28). Príjmy z aukcií by sa mali použiť na riešenie sociálnych aspektov obchodovania s emisiami v nových odvetviach s osobitným dôrazom na zraniteľné domácnosti, mikropodniky či používateľov dopravy. V tomto kontexte sa z nového Sociálno-klimatického fondu poskytnú členským štátom osobitné finančné prostriedky na podporu európskych občanov najviac postihnutých alebo ohrozených energetickou chudobou či chudobou z hľadiska mobility. Tento fond bude slúžiť na podporu spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi a v rámci nich a zároveň na zmiernenie rizika energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility počas transformácie. Bude vychádzať z existujúcich mechanizmov solidarity a dopĺňať ich. Zdroje z nového fondu budú v zásade zodpovedať 25 % očakávaných príjmov z nového režimu obchodovania s emisiami v období rokov 2026 až 2032 a budú sa čerpať na základe sociálnych-klimatických plánov, ktoré by členské štáty mali predložiť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 20.../nn (29). Okrem toho by mal každý členský štát použiť svoje príjmy z aukcií okrem iného aj na financovanie časti nákladov na svoje sociálno-klimatické plány.

| (52) | Zavedenie ceny uhlíka v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov by mala sprevádzať účinná sociálna kompenzácia, najmä vzhľadom na už existujúce úrovne energetickej chudoby. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 neboli schopní primerane vykurovať svoje domácnosti, a v prieskume, ktorý sa v roku 2019 realizoval v rámci celej EÚ, uviedlo 6,9  % obyvateľov Únie, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoj domov (27). V záujme kompenzácie účinnej zo sociálneho hľadiska, ako aj z hľadiska distribúcie by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby vynakladali príjmy z aukcií na účely súvisiace s klímou a energetikou, ktoré sú už známe v kontexte súčasného obchodovania s emisiami, ale aj na opatrenia doplnené špecificky na účely riešenia problémov v nových oblastiach, teda v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov, vrátane súvisiacich politických opatrení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (28). Príjmy z aukcií by sa mali použiť na riešenie sociálnych aspektov obchodovania s emisiami v nových odvetviach s osobitným dôrazom na zraniteľné domácnosti, mikropodniky či používateľov dopravy. V tomto kontexte sa z nového Sociálno-klimatického fondu poskytnú členským štátom osobitné finančné prostriedky na podporu európskych občanov najviac postihnutých alebo ohrozených energetickou chudobou či chudobou z hľadiska mobility.
  Sociálno-klimatický fond by mal byť neoddeliteľnou súčasťou rozpočtu Únie, aby sa zachovala jednotnosť rozpočtu a súdržnosť s politikami Únie a aby sa zabezpečila účinná kontrola rozpočtovým orgánom zloženým z Európskeho parlamentu a Rady.
  Tento fond bude slúžiť na podporu spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi a v rámci nich a zároveň na zmiernenie rizika energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility počas transformácie. Bude vychádzať z existujúcich mechanizmov solidarity a dopĺňať ich. Zdroje z nového fondu budú v zásade zodpovedať 25 % očakávaných príjmov z nového režimu obchodovania s emisiami v období rokov 2026 až 2032 a budú sa čerpať na základe sociálnych-klimatických plánov, ktoré by členské štáty mali predložiť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 20.../nn (29).
  Plánované základné pridelené prostriedky v rozpočte Únie by sa mali každoročne navyšovať o dodatočné posilnenie v prípade, že dôjde k zvýšeniu ceny uhlíka na vyššej ako pôvodne predpokladanej úrovni, pretože by sa tým zvýšilo zaťaženie zraniteľných domácností a používateľov dopravy. S cieľom zabezpečiť, aby sa primerane a spravodlivo zmiernil vplyv zvýšenia ceny uhlíka na najviac zraniteľné skupiny, by sa takéto ročné navýšenia mali v rámci viacročného finančného rámca zohľadniť prostredníctvom automatickej „úpravy fluktuácie cien uhlíka“ stropu okruhu 3 a stropu platby, ktorej mechanizmus sa má ustanoviť v nariadení o viacročnom finančnom rámci podľa článku 312 ZFEÚ.
  Okrem toho by mal každý členský štát použiť svoje príjmy z aukcií okrem iného aj na financovanie časti nákladov na svoje sociálno-klimatické plány. |
| --- | --- |

(52)

Zavedenie ceny uhlíka v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov by mala sprevádzať účinná sociálna kompenzácia, najmä vzhľadom na už existujúce úrovne energetickej chudoby. Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 neboli schopní primerane vykurovať svoje domácnosti, a v prieskume, ktorý sa v roku 2019 realizoval v rámci celej EÚ, uviedlo 6,9  % obyvateľov Únie, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoj domov (27). V záujme kompenzácie účinnej zo sociálneho hľadiska, ako aj z hľadiska distribúcie by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby vynakladali príjmy z aukcií na účely súvisiace s klímou a energetikou, ktoré sú už známe v kontexte súčasného obchodovania s emisiami, ale aj na opatrenia doplnené špecificky na účely riešenia problémov v nových oblastiach, teda v odvetví cestnej dopravy a v sektore budov, vrátane súvisiacich politických opatrení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (28). Príjmy z aukcií by sa mali použiť na riešenie sociálnych aspektov obchodovania s emisiami v nových odvetviach s osobitným dôrazom na zraniteľné domácnosti, mikropodniky či používateľov dopravy. V tomto kontexte sa z nového Sociálno-klimatického fondu poskytnú členským štátom osobitné finančné prostriedky na podporu európskych občanov najviac postihnutých alebo ohrozených energetickou chudobou či chudobou z hľadiska mobility.
  Sociálno-klimatický fond by mal byť neoddeliteľnou súčasťou rozpočtu Únie, aby sa zachovala jednotnosť rozpočtu a súdržnosť s politikami Únie a aby sa zabezpečila účinná kontrola rozpočtovým orgánom zloženým z Európskeho parlamentu a Rady.
  Tento fond bude slúžiť na podporu spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi a v rámci nich a zároveň na zmiernenie rizika energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility počas transformácie. Bude vychádzať z existujúcich mechanizmov solidarity a dopĺňať ich. Zdroje z nového fondu budú v zásade zodpovedať 25 % očakávaných príjmov z nového režimu obchodovania s emisiami v období rokov 2026 až 2032 a budú sa čerpať na základe sociálnych-klimatických plánov, ktoré by členské štáty mali predložiť podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 20.../nn (29).
  Plánované základné pridelené prostriedky v rozpočte Únie by sa mali každoročne navyšovať o dodatočné posilnenie v prípade, že dôjde k zvýšeniu ceny uhlíka na vyššej ako pôvodne predpokladanej úrovni, pretože by sa tým zvýšilo zaťaženie zraniteľných domácností a používateľov dopravy. S cieľom zabezpečiť, aby sa primerane a spravodlivo zmiernil vplyv zvýšenia ceny uhlíka na najviac zraniteľné skupiny, by sa takéto ročné navýšenia mali v rámci viacročného finančného rámca zohľadniť prostredníctvom automatickej „úpravy fluktuácie cien uhlíka“ stropu okruhu 3 a stropu platby, ktorej mechanizmus sa má ustanoviť v nariadení o viacročnom finančnom rámci podľa článku 312 ZFEÚ.
  Okrem toho by mal každý členský štát použiť svoje príjmy z aukcií okrem iného aj na financovanie časti nákladov na svoje sociálno-klimatické plány.

Pozmeňujúci návrh 478

Návrh smernice

Odôvodnenie 52 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (52a) | Keďže odvetvie dopravy je v súčasnosti jediným odvetvím, ktoré neprinieslo zníženie emisií skleníkových plynov, je na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti klímy a na podporu prechodu na druhy dopravy šetrné k životnému prostrediu potrebná významná úroveň investícií do udržateľných dopravných možností. Preto by sa aspoň 10 % očakávaných príjmov zo zvýšeného obchodovania s emisiami, ktoré vzniknú v dôsledku rozšírenia rozsahu pôsobnosti EU ETS a zavedenia nového EU ETS pre vykurovanie, dopravu a iné palivá podľa tejto smernice vrátane 10 % vnútroštátnych príjmov, ktoré majú prideliť členské štáty, ako aj 10 % príjmov v rámci Investičného fondu pre oblasť klímy, malo vyčleniť na ďalší rozvoj verejnej dopravy, najmä železničných a autobusových systémov šetrných k životnému prostrediu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(52a)

Keďže odvetvie dopravy je v súčasnosti jediným odvetvím, ktoré neprinieslo zníženie emisií skleníkových plynov, je na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti klímy a na podporu prechodu na druhy dopravy šetrné k životnému prostrediu potrebná významná úroveň investícií do udržateľných dopravných možností. Preto by sa aspoň 10 % očakávaných príjmov zo zvýšeného obchodovania s emisiami, ktoré vzniknú v dôsledku rozšírenia rozsahu pôsobnosti EU ETS a zavedenia nového EU ETS pre vykurovanie, dopravu a iné palivá podľa tejto smernice vrátane 10 % vnútroštátnych príjmov, ktoré majú prideliť členské štáty, ako aj 10 % príjmov v rámci Investičného fondu pre oblasť klímy, malo vyčleniť na ďalší rozvoj verejnej dopravy, najmä železničných a autobusových systémov šetrných k životnému prostrediu.

Pozmeňujúci návrh 479

Návrh smernice

Odôvodnenie 52 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (52b) | S cieľom dosiahnuť väčšiu súdržnosť a efektívnosť riadenia a využívania finančných prostriedkov a zdrojov Únie by Komisia mala vykonať posúdenie a v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na začlenenie Investičného fondu pre oblasť klímy a modernizačného fondu do rozpočtu Únie, ktorý by sa mohol predložiť v kontexte návrhov týkajúcich sa budúceho viacročného finančného rámca. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(52b)

S cieľom dosiahnuť väčšiu súdržnosť a efektívnosť riadenia a využívania finančných prostriedkov a zdrojov Únie by Komisia mala vykonať posúdenie a v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na začlenenie Investičného fondu pre oblasť klímy a modernizačného fondu do rozpočtu Únie, ktorý by sa mohol predložiť v kontexte návrhov týkajúcich sa budúceho viacročného finančného rámca.

Pozmeňujúci návrh 480

Návrh smernice

Odôvodnenie 54

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (54) | Inovácie a vývoj v oblasti nových nízkouhlíkových technológií v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy majú kľúčový význam z hľadiska zabezpečenia nákladovo efektívneho prínosu týchto odvetví k očakávanému zníženiu emisií. Preto
  by sa
  v záujme stimulovania nákladovo efektívneho znižovania emisií malo do inovačného fondu zároveň umiestniť
  150 miliónov kvót z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(54)

Inovácie a vývoj v oblasti nových nízkouhlíkových technológií v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy majú kľúčový význam z hľadiska zabezpečenia nákladovo efektívneho prínosu týchto odvetví k očakávanému zníženiu emisií. Preto
  by sa
  v záujme stimulovania nákladovo efektívneho znižovania emisií malo do inovačného fondu zároveň umiestniť
  150 miliónov kvót z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy.

| (54) | 150 miliónov kvót z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  by sa malo poskytnúť aj Sociálnemu klimatickému fondu na podporu sociálnych opatrení v oblasti klímy
  . |
| --- | --- |

(54)

150 miliónov kvót z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  by sa malo poskytnúť aj Sociálnemu klimatickému fondu na podporu sociálnych opatrení v oblasti klímy
  .

Pozmeňujúci návrh 481

Návrh smernice

Odôvodnenie 55

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (55) | Regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje obchodovanie s emisiami
  v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  , by mali odovzdať kvóty za svoje overené emisie zodpovedajúce množstvu palív, ktoré uviedli do daňového voľného obehu. Kvóty za svoje overené emisie by mali po prvýkrát odovzdať v roku
  2026
  . S cieľom minimalizovať administratívnu záťaž by pri obchodovaní s emisiami
  v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  malo byť možné (po istých nevyhnutných úpravách) uplatňovať viacero pravidiel, ktoré sú uplatniteľné v rámci
  existujúceho
  systému obchodovania s emisiami v prípade stacionárnych zariadení a leteckej dopravy. Patria sem najmä pravidlá prenosu, odovzdania a zrušenia kvót, ako aj pravidlá súvisiace s platnosťou kvót, pokutami, príslušnými orgánmi či nahlasovacími povinnosťami členských štátov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(55)

Regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje obchodovanie s emisiami
  v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  , by mali odovzdať kvóty za svoje overené emisie zodpovedajúce množstvu palív, ktoré uviedli do daňového voľného obehu. Kvóty za svoje overené emisie by mali po prvýkrát odovzdať v roku
  2026
  . S cieľom minimalizovať administratívnu záťaž by pri obchodovaní s emisiami
  v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  malo byť možné (po istých nevyhnutných úpravách) uplatňovať viacero pravidiel, ktoré sú uplatniteľné v rámci
  existujúceho
  systému obchodovania s emisiami v prípade stacionárnych zariadení a leteckej dopravy. Patria sem najmä pravidlá prenosu, odovzdania a zrušenia kvót, ako aj pravidlá súvisiace s platnosťou kvót, pokutami, príslušnými orgánmi či nahlasovacími povinnosťami členských štátov.

| (55) | Regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje
  nové
  obchodovanie s emisiami, by mali odovzdať kvóty za svoje overené emisie zodpovedajúce množstvu palív, ktoré uviedli do daňového voľného obehu. Kvóty za svoje overené emisie by mali po prvýkrát odovzdať v roku
  2025
  . S cieľom minimalizovať administratívnu záťaž by pri obchodovaní s emisiami malo byť možné (po istých nevyhnutných úpravách) uplatňovať viacero pravidiel, ktoré sú uplatniteľné v rámci
  nového
  systému obchodovania s emisiami v prípade stacionárnych zariadení a leteckej dopravy. Patria sem najmä pravidlá prenosu, odovzdania a zrušenia kvót, ako aj pravidlá súvisiace s platnosťou kvót, pokutami, príslušnými orgánmi či nahlasovacími povinnosťami členských štátov. |
| --- | --- |

(55)

Regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje
  nové
  obchodovanie s emisiami, by mali odovzdať kvóty za svoje overené emisie zodpovedajúce množstvu palív, ktoré uviedli do daňového voľného obehu. Kvóty za svoje overené emisie by mali po prvýkrát odovzdať v roku
  2025
  . S cieľom minimalizovať administratívnu záťaž by pri obchodovaní s emisiami malo byť možné (po istých nevyhnutných úpravách) uplatňovať viacero pravidiel, ktoré sú uplatniteľné v rámci
  nového
  systému obchodovania s emisiami v prípade stacionárnych zariadení a leteckej dopravy. Patria sem najmä pravidlá prenosu, odovzdania a zrušenia kvót, ako aj pravidlá súvisiace s platnosťou kvót, pokutami, príslušnými orgánmi či nahlasovacími povinnosťami členských štátov.

Pozmeňujúci návrh 482

Návrh smernice

Odôvodnenie 59 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (59a) | V záujme dosiahnutia cieľov stanovených v tejto smernici a iných právnych predpisoch Únie, najmä v nariadení (EÚ) 2021/1119, by Únia a jej členské štáty mali pri vykonávaní politík využívať najnovšie vedecké dôkazy. Pri vykonávaní tejto smernice by sa preto mali zohľadniť odporúčania Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy. Okrem toho by Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy mala mať možnosť z vlastnej iniciatívy poskytovať vedecké poradenstvo v súvislosti s touto smernicou s cieľom zabezpečiť zosúladenie politík s cieľmi nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(59a)

V záujme dosiahnutia cieľov stanovených v tejto smernici a iných právnych predpisoch Únie, najmä v nariadení (EÚ) 2021/1119, by Únia a jej členské štáty mali pri vykonávaní politík využívať najnovšie vedecké dôkazy. Pri vykonávaní tejto smernice by sa preto mali zohľadniť odporúčania Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy. Okrem toho by Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy mala mať možnosť z vlastnej iniciatívy poskytovať vedecké poradenstvo v súvislosti s touto smernicou s cieľom zabezpečiť zosúladenie politík s cieľmi nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody.

Pozmeňujúci návrh 483

Návrh smernice

Odôvodnenie 59 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (59b) | S cieľom stanoviť dlhodobú víziu by Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy mala pripraviť orientačné plány pre činnosti, na ktoré sa vzťahuje príloha I k tejto smernici, na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a cieľa dosiahnuť následne záporné emisie, stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119. Tieto plány by sa mali vypracovať transparentným spôsobom za úzkeho zapojenia zainteresovaných strán, ako sú jednotlivci, občianska spoločnosť, sociálni partneri, akademická obec, priemysel a tvorcovia politík. Plány sú základným nástrojom na zabezpečenie dlhodobého prehľadu a stability pre zainteresované strany a na identifikáciu spoločných záujmov, možných nezrovnalostí a konfliktov pri tvorbe politiky. Plány by sa mali aktualizovať každých päť rokov s cieľom zohľadniť najnovší vedecký vývoj v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(59b)

S cieľom stanoviť dlhodobú víziu by Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy mala pripraviť orientačné plány pre činnosti, na ktoré sa vzťahuje príloha I k tejto smernici, na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a cieľa dosiahnuť následne záporné emisie, stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119. Tieto plány by sa mali vypracovať transparentným spôsobom za úzkeho zapojenia zainteresovaných strán, ako sú jednotlivci, občianska spoločnosť, sociálni partneri, akademická obec, priemysel a tvorcovia politík. Plány sú základným nástrojom na zabezpečenie dlhodobého prehľadu a stability pre zainteresované strany a na identifikáciu spoločných záujmov, možných nezrovnalostí a konfliktov pri tvorbe politiky. Plány by sa mali aktualizovať každých päť rokov s cieľom zohľadniť najnovší vedecký vývoj v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami.

Pozmeňujúci návrh 484

Návrh smernice

Odôvodnenie 61

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (61) | Dobre fungujúci, zreformovaný systém EU ETS, ktorého súčasťou je nástroj na stabilizáciu trhu, je pre Úniu kľúčovým prostriedkom na dosiahnutie jej dohodnutého cieľa na rok 2030 a záväzkov prijatých v rámci Parížskej dohody. Cieľom trhovej stabilizačnej rezervy je riešiť nerovnováhu medzi ponukou kvót a dopytom po nich na trhu. V článku 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa stanovuje, že rezerva sa má preskúmať do troch rokov po začatí jej prevádzky, pričom sa osobitná pozornosť musí venovať percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa majú umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy, prahovej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu, ktorá určuje príjem kvót, a množstvu kvót, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(61)

Dobre fungujúci, zreformovaný systém EU ETS, ktorého súčasťou je nástroj na stabilizáciu trhu, je pre Úniu kľúčovým prostriedkom na dosiahnutie jej dohodnutého cieľa na rok 2030 a záväzkov prijatých v rámci Parížskej dohody. Cieľom trhovej stabilizačnej rezervy je riešiť nerovnováhu medzi ponukou kvót a dopytom po nich na trhu. V článku 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa stanovuje, že rezerva sa má preskúmať do troch rokov po začatí jej prevádzky, pričom sa osobitná pozornosť musí venovať percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa majú umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy, prahovej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu, ktorá určuje príjem kvót, a množstvu kvót, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy.

| (61) | Dobre fungujúci, zreformovaný systém EU ETS, ktorého súčasťou je nástroj na stabilizáciu trhu, je pre Úniu kľúčovým prostriedkom na dosiahnutie jej dohodnutého cieľa na rok 2030
  , jej cieľa v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a splnenie cieľa dosiahnuť následne záporné emisie, stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119
  a záväzkov prijatých v rámci Parížskej dohody. Cieľom trhovej stabilizačnej rezervy je riešiť nerovnováhu medzi ponukou kvót a dopytom po nich na trhu. V článku 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa stanovuje, že rezerva sa má preskúmať do troch rokov po začatí jej prevádzky, pričom sa osobitná pozornosť musí venovať percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa majú umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy, prahovej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu, ktorá určuje príjem kvót, a množstvu kvót, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy. |
| --- | --- |

(61)

Dobre fungujúci, zreformovaný systém EU ETS, ktorého súčasťou je nástroj na stabilizáciu trhu, je pre Úniu kľúčovým prostriedkom na dosiahnutie jej dohodnutého cieľa na rok 2030
  , jej cieľa v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a splnenie cieľa dosiahnuť následne záporné emisie, stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119
  a záväzkov prijatých v rámci Parížskej dohody. Cieľom trhovej stabilizačnej rezervy je riešiť nerovnováhu medzi ponukou kvót a dopytom po nich na trhu. V článku 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa stanovuje, že rezerva sa má preskúmať do troch rokov po začatí jej prevádzky, pričom sa osobitná pozornosť musí venovať percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa majú umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy, prahovej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu, ktorá určuje príjem kvót, a množstvu kvót, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy.

Pozmeňujúci návrh 485

Návrh smernice

Odôvodnenie 62

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (62) | Vzhľadom na potrebu vyslať výraznejší investičný signál, pokiaľ ide o nákladovo efektívne znižovanie emisií, a s cieľom posilniť systém EU ETS by sa rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 malo zmeniť tak, aby sa zvýšila percentuálna miera slúžiaca na určovanie množstva kvót, ktoré sa majú každoročne umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy. Okrem toho v prípade nižších úrovní celkového množstva kvót v obehu by sa mal príjem rovnať rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu a prahovou hodnotou, ktorá určuje príjem kvót. Zabránilo by sa tak značnej neistote v aukčných objemoch, ku ktorej dochádza vtedy, keď sa celkové množstvo kvót v obehu blíži k prahovej hodnote, a zároveň by sa tak zabezpečilo, aby nadbytok dosahoval objemovú kapacitu, v rámci ktorej sa trh s uhlíkom považuje za vyvážene fungujúci. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(62)

Vzhľadom na potrebu vyslať výraznejší investičný signál, pokiaľ ide o nákladovo efektívne znižovanie emisií, a s cieľom posilniť systém EU ETS by sa rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 malo zmeniť tak, aby sa zvýšila percentuálna miera slúžiaca na určovanie množstva kvót, ktoré sa majú každoročne umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy. Okrem toho v prípade nižších úrovní celkového množstva kvót v obehu by sa mal príjem rovnať rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu a prahovou hodnotou, ktorá určuje príjem kvót. Zabránilo by sa tak značnej neistote v aukčných objemoch, ku ktorej dochádza vtedy, keď sa celkové množstvo kvót v obehu blíži k prahovej hodnote, a zároveň by sa tak zabezpečilo, aby nadbytok dosahoval objemovú kapacitu, v rámci ktorej sa trh s uhlíkom považuje za vyvážene fungujúci.

| (62) | Vzhľadom na potrebu vyslať výraznejší investičný signál, pokiaľ ide o nákladovo efektívne znižovanie emisií, a s cieľom posilniť systém EU ETS by sa rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 malo zmeniť tak, aby sa zvýšila percentuálna miera slúžiaca na určovanie množstva kvót, ktoré sa majú každoročne umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy. Okrem toho v prípade nižších úrovní celkového množstva kvót v obehu by sa mal príjem rovnať rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu a prahovou hodnotou, ktorá určuje príjem kvót. Zabránilo by sa tak značnej neistote v aukčných objemoch, ku ktorej dochádza vtedy, keď sa celkové množstvo kvót v obehu blíži k prahovej hodnote, a zároveň by sa tak zabezpečilo, aby nadbytok dosahoval objemovú kapacitu, v rámci ktorej sa trh s uhlíkom považuje za vyvážene fungujúci.
  Takáto úprava by sa mala vykonať bez toho, aby viedla k zníženiu ambícií v porovnaní so súčasnou trhovou stabilizačnou rezervou. |
| --- | --- |

(62)

Vzhľadom na potrebu vyslať výraznejší investičný signál, pokiaľ ide o nákladovo efektívne znižovanie emisií, a s cieľom posilniť systém EU ETS by sa rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 malo zmeniť tak, aby sa zvýšila percentuálna miera slúžiaca na určovanie množstva kvót, ktoré sa majú každoročne umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy. Okrem toho v prípade nižších úrovní celkového množstva kvót v obehu by sa mal príjem rovnať rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu a prahovou hodnotou, ktorá určuje príjem kvót. Zabránilo by sa tak značnej neistote v aukčných objemoch, ku ktorej dochádza vtedy, keď sa celkové množstvo kvót v obehu blíži k prahovej hodnote, a zároveň by sa tak zabezpečilo, aby nadbytok dosahoval objemovú kapacitu, v rámci ktorej sa trh s uhlíkom považuje za vyvážene fungujúci.
  Takáto úprava by sa mala vykonať bez toho, aby viedla k zníženiu ambícií v porovnaní so súčasnou trhovou stabilizačnou rezervou.

Pozmeňujúci návrh 486

Návrh smernice

Odôvodnenie 66 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (66a) | Aby sa zabezpečila predvídateľnosť pre prevádzkovateľov a zabránilo sa demotivácii subjektov s najlepšími výsledkami a inovácií v dôsledku dodatočných a nepredvídaných nákladov, je nevyhnutné vyhnúť sa uplatňovaniu medziodvetvového korekčného faktora pre priekopníkov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(66a)

Aby sa zabezpečila predvídateľnosť pre prevádzkovateľov a zabránilo sa demotivácii subjektov s najlepšími výsledkami a inovácií v dôsledku dodatočných a nepredvídaných nákladov, je nevyhnutné vyhnúť sa uplatňovaniu medziodvetvového korekčného faktora pre priekopníkov.

Pozmeňujúci návrh 487

Návrh smernice

Odôvodnenie 67

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (67) | Nariadenie (EÚ) 2015/757 treba zmeniť s cieľom zohľadniť začlenenie odvetvia námornej dopravy do systému EU ETS. Nariadenie (EÚ) 2015/757 by sa malo zmeniť s cieľom uložiť spoločnostiam povinnosť nahlasovať údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a predkladať zodpovednému riadiacemu orgánu na schválenie ich overené plány monitorovania a údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti. Okrem toho by Komisia mala byť splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť metódy monitorovania emisií CO2 a pravidlá monitorovania, ako aj akékoľvek ďalšie relevantné informácie stanovené v nariadení (EÚ) 2015/757 s cieľom zabezpečiť účinné fungovanie systému EU ETS na administratívnej úrovni a doplniť nariadenie (EÚ) 2015/757 o pravidlá týkajúce sa schvaľovania plánov monitorovania a ich zmien riadiacimi orgánmi, o pravidlá týkajúce sa monitorovania, nahlasovania a predkladania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a o pravidlá týkajúce sa overovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, ako aj vydávania správy o overení v súvislosti s údajmi o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti. Údaje monitorované, nahlásené a overené podľa nariadenia (EÚ) 2015/757 by sa mohli použiť aj na účely súladu s inými právnymi predpismi Únie, v ktorých sa vyžaduje monitorovanie, nahlasovanie a overovanie informácií týkajúcich sa tej istej lode. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(67)

Nariadenie (EÚ) 2015/757 treba zmeniť s cieľom zohľadniť začlenenie odvetvia námornej dopravy do systému EU ETS. Nariadenie (EÚ) 2015/757 by sa malo zmeniť s cieľom uložiť spoločnostiam povinnosť nahlasovať údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a predkladať zodpovednému riadiacemu orgánu na schválenie ich overené plány monitorovania a údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti. Okrem toho by Komisia mala byť splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť metódy monitorovania emisií CO2 a pravidlá monitorovania, ako aj akékoľvek ďalšie relevantné informácie stanovené v nariadení (EÚ) 2015/757 s cieľom zabezpečiť účinné fungovanie systému EU ETS na administratívnej úrovni a doplniť nariadenie (EÚ) 2015/757 o pravidlá týkajúce sa schvaľovania plánov monitorovania a ich zmien riadiacimi orgánmi, o pravidlá týkajúce sa monitorovania, nahlasovania a predkladania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a o pravidlá týkajúce sa overovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, ako aj vydávania správy o overení v súvislosti s údajmi o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti. Údaje monitorované, nahlásené a overené podľa nariadenia (EÚ) 2015/757 by sa mohli použiť aj na účely súladu s inými právnymi predpismi Únie, v ktorých sa vyžaduje monitorovanie, nahlasovanie a overovanie informácií týkajúcich sa tej istej lode.

| (67) | Nariadenie (EÚ) 2015/757 treba zmeniť s cieľom zohľadniť začlenenie odvetvia námornej dopravy do systému EU ETS. Nariadenie (EÚ) 2015/757 by sa malo zmeniť s cieľom uložiť spoločnostiam povinnosť nahlasovať údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a predkladať zodpovednému riadiacemu orgánu na schválenie ich overené plány monitorovania a údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti. Okrem toho by Komisia mala byť splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť metódy monitorovania emisií CO2

  , CH4 a N2O
  a pravidlá monitorovania, ako aj akékoľvek ďalšie relevantné informácie stanovené v nariadení (EÚ) 2015/757 s cieľom zabezpečiť účinné fungovanie systému EU ETS na administratívnej úrovni a doplniť nariadenie (EÚ) 2015/757 o pravidlá týkajúce sa schvaľovania plánov monitorovania a ich zmien riadiacimi orgánmi, o pravidlá týkajúce sa monitorovania, nahlasovania a predkladania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a o pravidlá týkajúce sa overovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, ako aj vydávania správy o overení v súvislosti s údajmi o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti. Údaje monitorované, nahlásené a overené podľa nariadenia (EÚ) 2015/757 by sa mohli použiť aj na účely súladu s inými právnymi predpismi Únie, v ktorých sa vyžaduje monitorovanie, nahlasovanie a overovanie informácií týkajúcich sa tej istej lode. |
| --- | --- |

(67)

Nariadenie (EÚ) 2015/757 treba zmeniť s cieľom zohľadniť začlenenie odvetvia námornej dopravy do systému EU ETS. Nariadenie (EÚ) 2015/757 by sa malo zmeniť s cieľom uložiť spoločnostiam povinnosť nahlasovať údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a predkladať zodpovednému riadiacemu orgánu na schválenie ich overené plány monitorovania a údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti. Okrem toho by Komisia mala byť splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom zmeniť metódy monitorovania emisií CO2

  , CH4 a N2O
  a pravidlá monitorovania, ako aj akékoľvek ďalšie relevantné informácie stanovené v nariadení (EÚ) 2015/757 s cieľom zabezpečiť účinné fungovanie systému EU ETS na administratívnej úrovni a doplniť nariadenie (EÚ) 2015/757 o pravidlá týkajúce sa schvaľovania plánov monitorovania a ich zmien riadiacimi orgánmi, o pravidlá týkajúce sa monitorovania, nahlasovania a predkladania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a o pravidlá týkajúce sa overovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, ako aj vydávania správy o overení v súvislosti s údajmi o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti. Údaje monitorované, nahlásené a overené podľa nariadenia (EÚ) 2015/757 by sa mohli použiť aj na účely súladu s inými právnymi predpismi Únie, v ktorých sa vyžaduje monitorovanie, nahlasovanie a overovanie informácií týkajúcich sa tej istej lode.

Pozmeňujúci návrh 488

Návrh smernice

Odôvodnenie 67 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (67a) | Okrem účinného stanovovania cien uhlíka na základe dobre fungujúceho systému EU ETS má pre rýchle a nákladovo efektívne zníženie emisií vo všetkých odvetviach hospodárstva zásadný význam transparentnosť trhu. S cieľom umožniť spotrebiteľom a všetkým aktérom v dodávateľskom reťazci prijímať informované rozhodnutia týkajúce sa emisií obsiahnutých vo výrobkoch, mal by sa vytvoriť európsky systém dôkladného označovania uhlíkovej stopy výrobkov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(67a)

Okrem účinného stanovovania cien uhlíka na základe dobre fungujúceho systému EU ETS má pre rýchle a nákladovo efektívne zníženie emisií vo všetkých odvetviach hospodárstva zásadný význam transparentnosť trhu. S cieľom umožniť spotrebiteľom a všetkým aktérom v dodávateľskom reťazci prijímať informované rozhodnutia týkajúce sa emisií obsiahnutých vo výrobkoch, mal by sa vytvoriť európsky systém dôkladného označovania uhlíkovej stopy výrobkov.

Pozmeňujúci návrh 489

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod - 1 (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 1 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1. | V článku 1 sa druhý odsek nahrádza takto: |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

-1.

Táto smernica zároveň ustanovuje, že je potrebné znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom prispieť k takým úrovniam zníženia, ktoré sa z vedeckého hľadiska považujú za nevyhnutné na zabránenie nebezpečnej zmeny klímy.

„Táto smernica zároveň ustanovuje, že je potrebné znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom prispieť k takým úrovniam zníženia, ktoré sa z vedeckého hľadiska považujú za nevyhnutné na zabránenie nebezpečnej zmeny klímy
  , na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a cieľa dosiahnuť následne záporné emisie, stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119

   (*1)

  , a záväzkov Únie a jej členských štátov prijatých v rámci Parížskej dohody, pri zohľadnení zásady spravodlivosti a spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností štátov.

Pozmeňujúci návrh 490

Pozmeňujúci návrh 490

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 1

Článok 1 – odsek 1 – bod 1

Smernica 2003/87/ES

Článok 2 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Táto smernica sa vzťahuje na činnosti uvedené v prílohách I a III a na skleníkové plyny uvedené v prílohe II. Ak zariadenie, ktoré je zahrnuté do rozsahu pôsobnosti EU ETS z dôvodu prevádzky spaľovacích jednotiek s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW, zmení svoje výrobné procesy s cieľom znížiť svoje emisie skleníkových plynov a už nespĺňa uvedenú prahovú hodnotu,
  zostáva
  po zmene svojho výrobného procesu v rozsahu pôsobnosti EU ETS do konca
  príslušného
  päťročného obdobia uvedeného v článku 11 ods. 1 druhom pododseku. | 1.   Táto smernica sa vzťahuje na činnosti uvedené v prílohách I a III a na skleníkové plyny uvedené v prílohe II. Ak zariadenie, ktoré je zahrnuté do rozsahu pôsobnosti EU ETS z dôvodu prevádzky spaľovacích jednotiek s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW, zmení svoje výrobné procesy s cieľom znížiť svoje emisie skleníkových plynov a už nespĺňa uvedenú prahovú hodnotu
  alebo už nevypúšťa skleníkové plyny, prevádzkovateľ tohto zariadenia môže rozhodnúť, že zariadenie
  zostane po zmene svojho výrobného procesu v rozsahu pôsobnosti EU ETS do konca
  nasledujúceho
  päťročného obdobia uvedeného v článku 11 ods. 1 druhom pododseku. |
| | Komisia do 31. decembra 2025 posúdi začlenenie zariadení s celkovým menovitým tepelným príkonom nižším ako 20 MW do rozsahu pôsobnosti EU ETS v nasledujúcom období a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. K tejto správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na začlenenie takýchto zariadení. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Táto smernica sa vzťahuje na činnosti uvedené v prílohách I a III a na skleníkové plyny uvedené v prílohe II. Ak zariadenie, ktoré je zahrnuté do rozsahu pôsobnosti EU ETS z dôvodu prevádzky spaľovacích jednotiek s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW, zmení svoje výrobné procesy s cieľom znížiť svoje emisie skleníkových plynov a už nespĺňa uvedenú prahovú hodnotu,
  zostáva
  po zmene svojho výrobného procesu v rozsahu pôsobnosti EU ETS do konca
  príslušného
  päťročného obdobia uvedeného v článku 11 ods. 1 druhom pododseku.

1.   Táto smernica sa vzťahuje na činnosti uvedené v prílohách I a III a na skleníkové plyny uvedené v prílohe II. Ak zariadenie, ktoré je zahrnuté do rozsahu pôsobnosti EU ETS z dôvodu prevádzky spaľovacích jednotiek s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW, zmení svoje výrobné procesy s cieľom znížiť svoje emisie skleníkových plynov a už nespĺňa uvedenú prahovú hodnotu
  alebo už nevypúšťa skleníkové plyny, prevádzkovateľ tohto zariadenia môže rozhodnúť, že zariadenie
  zostane po zmene svojho výrobného procesu v rozsahu pôsobnosti EU ETS do konca
  nasledujúceho
  päťročného obdobia uvedeného v článku 11 ods. 1 druhom pododseku.

Komisia do 31. decembra 2025 posúdi začlenenie zariadení s celkovým menovitým tepelným príkonom nižším ako 20 MW do rozsahu pôsobnosti EU ETS v nasledujúcom období a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. K tejto správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na začlenenie takýchto zariadení.

Komisia do 31. decembra 2025 posúdi začlenenie zariadení s celkovým menovitým tepelným príkonom nižším ako 20 MW do rozsahu pôsobnosti EU ETS v nasledujúcom období a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. K tejto správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na začlenenie takýchto zariadení.

Pozmeňujúci návrh 491

Pozmeňujúci návrh 491

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Smernica 2003/87/ES

Článok 3 – odsek 1 – písmeno v a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | va) | „plavba“ je plavba v zmysle vymedzenia v článku 3 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757

   (*2)

  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

va)

va)

„plavba“ je plavba v zmysle vymedzenia v článku 3 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757

   (*2)

  ;

„plavba“ je plavba v zmysle vymedzenia v článku 3 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757

*2

;

Pozmeňujúci návrh 492

Pozmeňujúci návrh 492

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Smernica 2003/87/ES

Článok 3 – odsek 1 – písmeno w a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | wa) | „prístav prekládky mimo EÚ“ je prístav prekládky v susednej krajine mimo EÚ vo vzdialenosti menej ako 300 námorných míľ od niektorého z prístavov podliehajúceho právomoci členského štátu, kde pohyb jedného typu nákladu prostredníctvom prekládky presahuje 60 % celkovej prepravy v tomto prístave; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

wa)

wa)

„prístav prekládky mimo EÚ“ je prístav prekládky v susednej krajine mimo EÚ vo vzdialenosti menej ako 300 námorných míľ od niektorého z prístavov podliehajúceho právomoci členského štátu, kde pohyb jedného typu nákladu prostredníctvom prekládky presahuje 60 % celkovej prepravy v tomto prístave;

„prístav prekládky mimo EÚ“ je prístav prekládky v susednej krajine mimo EÚ vo vzdialenosti menej ako 300 námorných míľ od niektorého z prístavov podliehajúceho právomoci členského štátu, kde pohyb jedného typu nákladu prostredníctvom prekládky presahuje 60 % celkovej prepravy v tomto prístave;

Pozmeňujúci návrh 493

Pozmeňujúci návrh 493

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Smernica 2003/87/ES

Článok 3 – odsek 1 – písmeno v b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | wb) | „prekládka“ je operácia, pri ktorej sa akýkoľvek náklad, kontajner alebo tovar vykladá z lode do prístavu výlučne na účely naloženia na inú loď; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

wb)

wb)

„prekládka“ je operácia, pri ktorej sa akýkoľvek náklad, kontajner alebo tovar vykladá z lode do prístavu výlučne na účely naloženia na inú loď;

„prekládka“ je operácia, pri ktorej sa akýkoľvek náklad, kontajner alebo tovar vykladá z lode do prístavu výlučne na účely naloženia na inú loď;

Pozmeňujúci návrh 494

Pozmeňujúci návrh 494

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Smernica 2003/87/ES

Článok 3 – odsek 1 – písmeno w c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | wc) | „prístav zastavenia“ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila náklad alebo cestujúcich; vylúčené sú teda zastávky určené výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode alebo jej vybavenia, zastávky v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, z tohto vymedzenia sú vylúčené transfery z lode na loď mimo prístavu, zastávky v prístave prekládky mimo EÚ a zastávky s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo potrebné v rámci pátracích a záchranných akcií; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

wc)

wc)

„prístav zastavenia“ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila náklad alebo cestujúcich; vylúčené sú teda zastávky určené výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode alebo jej vybavenia, zastávky v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, z tohto vymedzenia sú vylúčené transfery z lode na loď mimo prístavu, zastávky v prístave prekládky mimo EÚ a zastávky s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo potrebné v rámci pátracích a záchranných akcií;

„prístav zastavenia“ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila náklad alebo cestujúcich; vylúčené sú teda zastávky určené výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode alebo jej vybavenia, zastávky v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, z tohto vymedzenia sú vylúčené transfery z lode na loď mimo prístavu, zastávky v prístave prekládky mimo EÚ a zastávky s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo potrebné v rámci pátracích a záchranných akcií;

Pozmeňujúci návrh 495

Pozmeňujúci návrh 495

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Smernica 2003/87/ES

Článok 3 – odsek 1 – písmeno y

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| y) | „palivo“ na účely kapitoly IVa je každé palivo uvedené v tabuľke A a tabuľke C prílohy I k smernici 2003/96/ES, ako aj akýkoľvek iný produkt ponúkaný na predaj ako motorové palivo alebo vykurovacie palivo v zmysle článku 2 ods. 3 uvedenej smernice; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

y)

„palivo“ na účely kapitoly IVa je každé palivo uvedené v tabuľke A a tabuľke C prílohy I k smernici 2003/96/ES, ako aj akýkoľvek iný produkt ponúkaný na predaj ako motorové palivo alebo vykurovacie palivo v zmysle článku 2 ods. 3 uvedenej smernice;

| y) | „palivo“ na účely kapitoly IVa je každé palivo uvedené v tabuľke A a tabuľke C prílohy I k smernici 2003/96/ES, ako aj akýkoľvek iný produkt
  zamýšľaný na použitie
  , ponúkaný na predaj
  alebo používaný
  ako motorové palivo alebo vykurovacie palivo v zmysle článku 2 ods. 3 uvedenej smernice; |
| --- | --- |

y)

„palivo“ na účely kapitoly IVa je každé palivo uvedené v tabuľke A a tabuľke C prílohy I k smernici 2003/96/ES, ako aj akýkoľvek iný produkt
  zamýšľaný na použitie
  , ponúkaný na predaj
  alebo používaný
  ako motorové palivo alebo vykurovacie palivo v zmysle článku 2 ods. 3 uvedenej smernice;

zamýšľaný na použitie

alebo používaný

Pozmeňujúci návrh 496

Pozmeňujúci návrh 496

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok - 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a. | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.

2a.

Vkladá sa tento článok:

„Článok - 3a

Komisia spolu s výkonným výborom Varšavského medzinárodného mechanizmu pre straty a škody a inými medzinárodnými organizáciami posúdi možné kompenzačné opatrenia, ktoré by Únia ako celok mohla zaviesť pre zraniteľné a rozvojové krajiny, a do konca roka 2022 podá o tomto posúdení správu Európskemu parlamentu a Rade.“

Pozmeňujúci návrh 497

Pozmeňujúci návrh 497

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 4

Článok 1 – odsek 1 – bod 4

Smernica 2003/87/ES

Článok 3a – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Články 3b až 3f sa uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy uvedenými v prílohe I. Články 3g až
  3ge
  sa uplatňujú v súvislosti s činnosťami námornej dopravy uvedenými v prílohe I.“ | Články 3b až 3f sa uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy uvedenými v prílohe I. Články 3g až
  3geb
  sa uplatňujú
  na prideľovanie a vydávanie kvót
  v súvislosti s činnosťami námornej dopravy uvedenými v prílohe I
  , ktoré vykonávajú lode s hrubou priestornosťou 5 000 ton a viac
  .


  Od 1. januára 2027 sa články 3g až 3geb uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami námornej dopravy uvedenými v prílohe I, ktoré vykonávajú lode s hrubou priestornosťou 400 ton a viac. Do tohto dátumu Komisia vykoná posúdenie rovnakých podmienok pre všetky lode a predchádzanie možným nežiaducim nepriaznivým účinkom na emisie skleníkových plynov, ktoré vyplývajú z možného nahradenia lodí s hrubou priestornosťou 5 000 ton a viac viacerými loďami s hrubou priestornosťou pod touto prahovou hodnotou, ak sa nezníži prahová hodnota. Komisia v prípade potreby priloží k tomuto posúdeniu legislatívny návrh na zmenu tejto smernice.




  Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy uvedenej v článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119 do 31. decembra 2024 posúdi vplyv emisií skleníkových plynov iných ako CO2, CH4 a N2O a častíc s potenciálom globálneho otepľovania z lodí, ktoré priplávajú do prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu, nachádzajú sa v nich alebo z nich vyplávajú, na globálnu klímu a podá o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. K tejto správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na riešenie otázky, ako sa vysporiadať s takýmito emisiami a časticami. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Články 3b až 3f sa uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy uvedenými v prílohe I. Články 3g až
  3ge
  sa uplatňujú v súvislosti s činnosťami námornej dopravy uvedenými v prílohe I.“

3ge

Články 3b až 3f sa uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy uvedenými v prílohe I. Články 3g až
  3geb
  sa uplatňujú
  na prideľovanie a vydávanie kvót
  v súvislosti s činnosťami námornej dopravy uvedenými v prílohe I
  , ktoré vykonávajú lode s hrubou priestornosťou 5 000 ton a viac
  .

3geb

na prideľovanie a vydávanie kvót

, ktoré vykonávajú lode s hrubou priestornosťou 5 000 ton a viac

Od 1. januára 2027 sa články 3g až 3geb uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami námornej dopravy uvedenými v prílohe I, ktoré vykonávajú lode s hrubou priestornosťou 400 ton a viac. Do tohto dátumu Komisia vykoná posúdenie rovnakých podmienok pre všetky lode a predchádzanie možným nežiaducim nepriaznivým účinkom na emisie skleníkových plynov, ktoré vyplývajú z možného nahradenia lodí s hrubou priestornosťou 5 000 ton a viac viacerými loďami s hrubou priestornosťou pod touto prahovou hodnotou, ak sa nezníži prahová hodnota. Komisia v prípade potreby priloží k tomuto posúdeniu legislatívny návrh na zmenu tejto smernice.

Od 1. januára 2027 sa články 3g až 3geb uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami námornej dopravy uvedenými v prílohe I, ktoré vykonávajú lode s hrubou priestornosťou 400 ton a viac. Do tohto dátumu Komisia vykoná posúdenie rovnakých podmienok pre všetky lode a predchádzanie možným nežiaducim nepriaznivým účinkom na emisie skleníkových plynov, ktoré vyplývajú z možného nahradenia lodí s hrubou priestornosťou 5 000 ton a viac viacerými loďami s hrubou priestornosťou pod touto prahovou hodnotou, ak sa nezníži prahová hodnota. Komisia v prípade potreby priloží k tomuto posúdeniu legislatívny návrh na zmenu tejto smernice.

Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy uvedenej v článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119 do 31. decembra 2024 posúdi vplyv emisií skleníkových plynov iných ako CO2, CH4 a N2O a častíc s potenciálom globálneho otepľovania z lodí, ktoré priplávajú do prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu, nachádzajú sa v nich alebo z nich vyplávajú, na globálnu klímu a podá o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. K tejto správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na riešenie otázky, ako sa vysporiadať s takýmito emisiami a časticami.

Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy uvedenej v článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119 do 31. decembra 2024 posúdi vplyv emisií skleníkových plynov iných ako CO2

4

2

Pozmeňujúci návrh 498

Pozmeňujúci návrh 498

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 5

Článok 1 – odsek 1 – bod 5

Smernica 2003/87/ES

Článok 3g – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na
  päťdesiat
  percent
  (50 %)
  emisií z lodí, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu
  mimo
  právomoci členského štátu,
  na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu,
  sto percent (100 %) emisií z lodí
  vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, a sto percent (100 %) emisií z lodí
  v kotvisku podliehajúcom právomoci členského štátu. | 1.   Prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na
  sto
  percent
  (100 %)
  emisií z lodí
  vykonávajúcich plavby,
  ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu
  podliehajúceho
  právomoci členského štátu, a sto percent (100 %) emisií z lodí v kotvisku podliehajúcom právomoci členského štátu.


  Do 31. decembra 2026 sa prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, a päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu.




  Od 1. januára 2027 a s výhradou výnimiek stanovených v článku 3gaa sa prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy vzťahuje na sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, na sto percent (100 %) emisií z lodí, ktoré vykonávajú plavby a odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na
  päťdesiat
  percent
  (50 %)
  emisií z lodí, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu
  mimo
  právomoci členského štátu,
  na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu,
  sto percent (100 %) emisií z lodí
  vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, a sto percent (100 %) emisií z lodí
  v kotvisku podliehajúcom právomoci členského štátu.

1.   Prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na
  sto
  percent
  (100 %)
  emisií z lodí
  vykonávajúcich plavby,
  ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu
  podliehajúceho
  právomoci členského štátu, a sto percent (100 %) emisií z lodí v kotvisku podliehajúcom právomoci členského štátu.

Do 31. decembra 2026 sa prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, a päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu.

Od 1. januára 2027 a s výhradou výnimiek stanovených v článku 3gaa sa prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy vzťahuje na sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, na sto percent (100 %) emisií z lodí, ktoré vykonávajú plavby a odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu.

Pozmeňujúci návrh 499

Pozmeňujúci návrh 499

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 3ga

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 3ga | Článok 3ga |
| Postupné zavádzanie požiadaviek týkajúcich
  sa námornej dopravy | Požiadavky týkajúce
  sa námornej dopravy |
| Lodné spoločnosti
  sú povinné odovzdávať kvóty
  podľa tohto harmonogramu: | Od 1. januára 2024 a potom každý rok
  sú
  lodné spoločnosti
  povinné odovzdávať kvóty
  zodpovedajúce sto percentám (100 %) overených emisií nahlásených za každý príslušný rok. |
| a) | 20 % overených emisií nahlásených za rok 2023; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 3ga

Článok 3ga

Postupné zavádzanie požiadaviek týkajúcich
  sa námornej dopravy

Postupné zavádzanie požiadaviek týkajúcich

Požiadavky týkajúce
  sa námornej dopravy

Požiadavky týkajúce

Lodné spoločnosti
  sú povinné odovzdávať kvóty
  podľa tohto harmonogramu:

Lodné spoločnosti

podľa tohto harmonogramu:

Od 1. januára 2024 a potom každý rok
  sú
  lodné spoločnosti
  povinné odovzdávať kvóty
  zodpovedajúce sto percentám (100 %) overených emisií nahlásených za každý príslušný rok.

Od 1. januára 2024 a potom každý rok

lodné spoločnosti

zodpovedajúce sto percentám (100 %) overených emisií nahlásených za každý príslušný rok.

a)

a)

20 % overených emisií nahlásených za rok 2023;

20 % overených emisií nahlásených za rok 2023;

| b) | 45 % overených emisií nahlásených za rok 2024; |
| --- | --- |

b)

b)

45 % overených emisií nahlásených za rok 2024;

45 % overených emisií nahlásených za rok 2024;

| c) | 70 % overených emisií nahlásených za rok 2025; |
| --- | --- |

c)

c)

70 % overených emisií nahlásených za rok 2025;

70 % overených emisií nahlásených za rok 2025;

| d) | 100 % overených emisií nahlásených za rok 2026 a každý ďalší rok. |
| --- | --- |

d)

d)

100 % overených emisií nahlásených za rok 2026 a každý ďalší rok.

100 % overených emisií nahlásených za rok 2026 a každý ďalší rok.

Pokiaľ sa v porovnaní s overenými emisiami z námornej dopravy za roky 2023, 2024 a 2025 odovzdá menej kvót, po stanovení rozdielu medzi overenými emisiami a odovzdanými kvótami za každý rok sa namiesto vydraženia kvót formou aukcie podľa článku 10 zruší ich zodpovedajúce množstvo.

Pokiaľ sa v porovnaní s overenými emisiami z námornej dopravy za roky 2023, 2024 a 2025 odovzdá menej kvót, po stanovení rozdielu medzi overenými emisiami a odovzdanými kvótami za každý rok sa namiesto vydraženia kvót formou aukcie podľa článku 10 zruší ich zodpovedajúce množstvo.

Pozmeňujúci návrh 500

Pozmeňujúci návrh 500

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 3ga a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 3gaa |
| | Výnimky podmienené prijatím opatrení tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami na riešenie vplyvu námornej dopravy na klímu |
| | 1.
     
  Komisia spolupracuje s tretími krajinami s cieľom uzavrieť dvojstranné alebo viacstranné dohody o činnostiach a opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy v súlade s cieľom udržať nárast globálnej teploty v rozmedzí 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia v súlade s Parížskou dohodou. Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v tejto oblasti. |
| | 2.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu zavedením primeraného zníženia rozsahu uplatňovania opatrení Únie, pričom v rozsahu pôsobnosti EU ETS zostane aspoň päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí, ktoré vykonávajú plavby z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, a päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí, ktoré vykonávajú plavby z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, ak: |
| | a) | tretia krajina má zavedený mechanizmus stanovovania cien uhlíka na obmedzenie a zníženie emisií, ktorý je prinajmenšom rovnocenný s mechanizmom EU ETS; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 3gaa

Článok 3gaa

Výnimky podmienené prijatím opatrení tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami na riešenie vplyvu námornej dopravy na klímu

Výnimky podmienené prijatím opatrení tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami na riešenie vplyvu námornej dopravy na klímu

1.
     
  Komisia spolupracuje s tretími krajinami s cieľom uzavrieť dvojstranné alebo viacstranné dohody o činnostiach a opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy v súlade s cieľom udržať nárast globálnej teploty v rozmedzí 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia v súlade s Parížskou dohodou. Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v tejto oblasti.

2.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu zavedením primeraného zníženia rozsahu uplatňovania opatrení Únie, pričom v rozsahu pôsobnosti EU ETS zostane aspoň päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí, ktoré vykonávajú plavby z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, a päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí, ktoré vykonávajú plavby z prístavu mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, ak:

a)

a)

tretia krajina má zavedený mechanizmus stanovovania cien uhlíka na obmedzenie a zníženie emisií, ktorý je prinajmenšom rovnocenný s mechanizmom EU ETS;

tretia krajina má zavedený mechanizmus stanovovania cien uhlíka na obmedzenie a zníženie emisií, ktorý je prinajmenšom rovnocenný s mechanizmom EU ETS;

| b) | prostredníctvom dvojstrannej alebo viacstrannej dohody medzi Úniou a jednou alebo viacerými tretími krajinami sa zaviedol mechanizmus stanovovania cien uhlíka s cieľom obmedziť a znížiť emisie, ktorý je prinajmenšom rovnocenný s mechanizmom EU ETS, a bolo rozhodnuté o jeho prepojení s EU ETS podľa článku 25; alebo |
| --- | --- |

b)

b)

prostredníctvom dvojstrannej alebo viacstrannej dohody medzi Úniou a jednou alebo viacerými tretími krajinami sa zaviedol mechanizmus stanovovania cien uhlíka s cieľom obmedziť a znížiť emisie, ktorý je prinajmenšom rovnocenný s mechanizmom EU ETS, a bolo rozhodnuté o jeho prepojení s EU ETS podľa článku 25; alebo

prostredníctvom dvojstrannej alebo viacstrannej dohody medzi Úniou a jednou alebo viacerými tretími krajinami sa zaviedol mechanizmus stanovovania cien uhlíka s cieľom obmedziť a znížiť emisie, ktorý je prinajmenšom rovnocenný s mechanizmom EU ETS, a bolo rozhodnuté o jeho prepojení s EU ETS podľa článku 25; alebo

| c) | tretia krajina je najmenej rozvinutá krajina alebo malý ostrovný rozvojový štát, ktorého HDP na obyvateľa nie je rovnaký alebo vyšší ako priemer Únie a ktorá zahŕňa emisie do svojich vnútroštátne stanovených príspevkov podľa Parížskej dohody. |
| --- | --- |

c)

c)

tretia krajina je najmenej rozvinutá krajina alebo malý ostrovný rozvojový štát, ktorého HDP na obyvateľa nie je rovnaký alebo vyšší ako priemer Únie a ktorá zahŕňa emisie do svojich vnútroštátne stanovených príspevkov podľa Parížskej dohody.

tretia krajina je najmenej rozvinutá krajina alebo malý ostrovný rozvojový štát, ktorého HDP na obyvateľa nie je rovnaký alebo vyšší ako priemer Únie a ktorá zahŕňa emisie do svojich vnútroštátne stanovených príspevkov podľa Parížskej dohody.

Pozmeňujúci návrh 501

Pozmeňujúci návrh 501

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 3ga b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 3gab |
| | Fond pre oceány |
| | 1.
     
  Na podporu projektov a investícií uvedených v odseku 4 sa zriadi fond („Fond pre oceány“). 75 % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa článku 3g sa použije prostredníctvom Fondu pre oceány. Okrem toho do Fondu pre oceány pribudnú aj všetky vonkajšie pripísané príjmy uvedené v článku 21 ods. 2 nariadenia (EÚ) .../... [FuelEU Maritime] a využijú sa v súlade s odsekom 4. |
| | 2.
     
  Lodné spoločnosti môžu platiť ročný členský príspevok do Fondu pre oceány v súlade so svojimi celkovými emisiami nahlásenými za predchádzajúci kalendárny rok podľa nariadenia (EÚ) 2015/757, aby sa obmedzila administratívna záťaž lodných spoločností vrátane malých a stredných podnikov a spoločností, ktoré nevykonávajú častú činnosť podliehajúcu pôsobnosti tejto smernice. Fond pre oceány odovzdáva kvóty kolektívne v mene spoločností v oblasti námornej dopravy, ktoré sú členmi Fondu pre oceány. Fond pre oceány každoročne do 28. februára určí členský príspevok na tonu emisií, ktorý sa však musí rovnať aspoň najvyššej zaznamenanej cene vyrovnania na primárnom alebo sekundárnom trhu s kvótami v predchádzajúcom roku. |
| | 3.
     
  Fond pre oceány sa spravuje centrálne prostredníctvom orgánu Únie. Riadiaca štruktúra Fondu pre oceány je podobná riadiacej štruktúre Investičného fondu pre oblasť klímy zriadeného podľa článku 10a ods. 8 a zabezpečuje synergiu s ňou, pričom sa v prípade potreby uplatňujú pravidlá riadenia a podpory stanovené v uvedenom článku. Riadiaca štruktúra a rozhodovací proces Fondu pre oceány musia byť transparentné a inkluzívne, najmä pokiaľ ide o stanovovanie prioritných oblastí, kritérií a postupov prideľovania grantov. Príslušné zainteresované strany majú primeranú konzultačnú úlohu. Všetky informácie o projektoch a investíciách podporovaných Fondom pre oceány a všetky ďalšie relevantné informácie o fungovaní tohto fondu sa zverejňujú. |
| | 4.
     
  Finančné prostriedky poskytované v rámci Fondu pre oceány podporujú prechod na energeticky efektívne námorné odvetvie Únie odolné voči zmene klímy a použijú sa na podporu projektov a investícií, ktoré sa týkajú: |
| | a) | zlepšenia energetickej účinnosti lodí a prístavov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 3gab

Článok 3gab

Fond pre oceány

Fond pre oceány

1.
     
  Na podporu projektov a investícií uvedených v odseku 4 sa zriadi fond („Fond pre oceány“). 75 % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa článku 3g sa použije prostredníctvom Fondu pre oceány. Okrem toho do Fondu pre oceány pribudnú aj všetky vonkajšie pripísané príjmy uvedené v článku 21 ods. 2 nariadenia (EÚ) .../... [FuelEU Maritime] a využijú sa v súlade s odsekom 4.

2.
     
  Lodné spoločnosti môžu platiť ročný členský príspevok do Fondu pre oceány v súlade so svojimi celkovými emisiami nahlásenými za predchádzajúci kalendárny rok podľa nariadenia (EÚ) 2015/757, aby sa obmedzila administratívna záťaž lodných spoločností vrátane malých a stredných podnikov a spoločností, ktoré nevykonávajú častú činnosť podliehajúcu pôsobnosti tejto smernice. Fond pre oceány odovzdáva kvóty kolektívne v mene spoločností v oblasti námornej dopravy, ktoré sú členmi Fondu pre oceány. Fond pre oceány každoročne do 28. februára určí členský príspevok na tonu emisií, ktorý sa však musí rovnať aspoň najvyššej zaznamenanej cene vyrovnania na primárnom alebo sekundárnom trhu s kvótami v predchádzajúcom roku.

3.
     
  Fond pre oceány sa spravuje centrálne prostredníctvom orgánu Únie. Riadiaca štruktúra Fondu pre oceány je podobná riadiacej štruktúre Investičného fondu pre oblasť klímy zriadeného podľa článku 10a ods. 8 a zabezpečuje synergiu s ňou, pričom sa v prípade potreby uplatňujú pravidlá riadenia a podpory stanovené v uvedenom článku. Riadiaca štruktúra a rozhodovací proces Fondu pre oceány musia byť transparentné a inkluzívne, najmä pokiaľ ide o stanovovanie prioritných oblastí, kritérií a postupov prideľovania grantov. Príslušné zainteresované strany majú primeranú konzultačnú úlohu. Všetky informácie o projektoch a investíciách podporovaných Fondom pre oceány a všetky ďalšie relevantné informácie o fungovaní tohto fondu sa zverejňujú.

4.
     
  Finančné prostriedky poskytované v rámci Fondu pre oceány podporujú prechod na energeticky efektívne námorné odvetvie Únie odolné voči zmene klímy a použijú sa na podporu projektov a investícií, ktoré sa týkajú:

a)

a)

zlepšenia energetickej účinnosti lodí a prístavov;

zlepšenia energetickej účinnosti lodí a prístavov;

| b) | inovačných technológií a infraštruktúry na dekarbonizáciu odvetvia námornej dopravy, a to aj pokiaľ ide o príbrežnú námornú dopravu a prístavy vrátane prepojení na elektrické siete v prístavoch; |
| --- | --- |

b)

b)

inovačných technológií a infraštruktúry na dekarbonizáciu odvetvia námornej dopravy, a to aj pokiaľ ide o príbrežnú námornú dopravu a prístavy vrátane prepojení na elektrické siete v prístavoch;

inovačných technológií a infraštruktúry na dekarbonizáciu odvetvia námornej dopravy, a to aj pokiaľ ide o príbrežnú námornú dopravu a prístavy vrátane prepojení na elektrické siete v prístavoch;

| c) | zavádzania udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík, e-palivá a amoniak, ktoré sa vyrábajú z energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom rozdielových zmlúv o uhlíku; |
| --- | --- |

c)

c)

zavádzania udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík, e-palivá a amoniak, ktoré sa vyrábajú z energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom rozdielových zmlúv o uhlíku;

zavádzania udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík, e-palivá a amoniak, ktoré sa vyrábajú z energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom rozdielových zmlúv o uhlíku;

| d) | pohonných technológií s nulovými emisiami vrátane technológií s využitím veternej energie; |
| --- | --- |

d)

d)

pohonných technológií s nulovými emisiami vrátane technológií s využitím veternej energie;

pohonných technológií s nulovými emisiami vrátane technológií s využitím veternej energie;

| e) | výskumu a vývoja a prvého priemyselného využitia technológií a návrhov znižujúcich emisie skleníkových plynov vrátane inovačných technológií a palív pre lode ľadovej triedy a zimnú plavbu v zamrznutých oblastiach; |
| --- | --- |

e)

e)

výskumu a vývoja a prvého priemyselného využitia technológií a návrhov znižujúcich emisie skleníkových plynov vrátane inovačných technológií a palív pre lode ľadovej triedy a zimnú plavbu v zamrznutých oblastiach;

výskumu a vývoja a prvého priemyselného využitia technológií a návrhov znižujúcich emisie skleníkových plynov vrátane inovačných technológií a palív pre lode ľadovej triedy a zimnú plavbu v zamrznutých oblastiach;

| f) | uprednostnenia sa projekty, ktoré podporujú inovácie v tomto odvetví, ako sú technológie, ktoré vedú nielen k dekarbonizácii, ale okrem iného aj k zníženiu rizika hluku, znečistenia ovzdušia a mora; |
| --- | --- |

f)

f)

uprednostnenia sa projekty, ktoré podporujú inovácie v tomto odvetví, ako sú technológie, ktoré vedú nielen k dekarbonizácii, ale okrem iného aj k zníženiu rizika hluku, znečistenia ovzdušia a mora;

uprednostnenia sa projekty, ktoré podporujú inovácie v tomto odvetví, ako sú technológie, ktoré vedú nielen k dekarbonizácii, ale okrem iného aj k zníženiu rizika hluku, znečistenia ovzdušia a mora;

| g) | prispievania k spravodlivej transformácii v odvetví námornej dopravy prostredníctvom odbornej prípravy, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie existujúcej pracovnej sily a prípravy ďalšej generácie pracovnej sily v námornej doprave. |
| --- | --- |

g)

g)

prispievania k spravodlivej transformácii v odvetví námornej dopravy prostredníctvom odbornej prípravy, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie existujúcej pracovnej sily a prípravy ďalšej generácie pracovnej sily v námornej doprave.

prispievania k spravodlivej transformácii v odvetví námornej dopravy prostredníctvom odbornej prípravy, zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie existujúcej pracovnej sily a prípravy ďalšej generácie pracovnej sily v námornej doprave.

15 % príjmov z Fondu pre oceány sa použije na prispievanie k ochrane, obnove a lepšiemu riadeniu morských ekosystémov ovplyvnených globálnym otepľovaním, ako sú chránené morské oblasti, a na podporu prierezového udržateľného modrého hospodárstva, ako je napríklad energia z obnoviteľných morských zdrojov.

15 % príjmov z Fondu pre oceány sa použije na prispievanie k ochrane, obnove a lepšiemu riadeniu morských ekosystémov ovplyvnených globálnym otepľovaním, ako sú chránené morské oblasti, a na podporu prierezového udržateľného modrého hospodárstva, ako je napríklad energia z obnoviteľných morských zdrojov.

Všetky investície podporované Fondom pre oceány sa zverejňujú a musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice.

Všetky investície podporované Fondom pre oceány sa zverejňujú a musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice.

5.
     
  Všetky finančné prostriedky poskytnuté v rámci Fondu pre oceány sa využívajú v súlade so:

| a) | zásadou „výrazne nenarušiť“, ako sa stanovuje v článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852; |
| --- | --- |

a)

a)

zásadou „výrazne nenarušiť“, ako sa stanovuje v článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852;

zásadou „výrazne nenarušiť“, ako sa stanovuje v článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852;

| b) | minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852

   (*)

  . |
| --- | --- |

b)

b)

minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852

   (*)

  .

minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852

*

.

6.
     
  Komisia spolupracuje s tretími krajinami s cieľom preskúmať možnosti, ako by aj oni mohli využívať Fond pre oceány. Zodpovedajúci podiel Fondu pre oceány sa sprístupní krajinám mimo Únie, najmä najmenej rozvinutým krajinám a malým ostrovným rozvojovým štátom, ktorých plavby z prístavu alebo do prístavu mimo právomoci členského štátu sú pokryté na sto percent (100 %) opatreniami zameranými na prispôsobenie sa zmene klímy a zníženie ich emisií v námornom sektore.

7.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o vykonávanie tohto článku. Pri vykonávaní Fondu pre oceány Komisia prijme všetky vhodné opatrenia v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092

   (**)

  na zabezpečenie ochrany finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými Fondom pre oceány v prípade nedodržiavania zásad právneho štátu v členských štátoch. Na tento účel Komisia zabezpečí účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm.

Pozmeňujúci návrh 502

Pozmeňujúci návrh 502

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 3gd a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 3gda




  Zmluvné dojednania




  Ak konečnú zodpovednosť za nákup paliva alebo prevádzku lode prevezme podľa zmluvného dojednania iný subjekt ako lodná spoločnosť, tento subjekt je podľa tohto zmluvného dojednania zodpovedný za pokrytie nákladov vyplývajúcich z dodržiavania povinností podľa tejto smernice.




  Na účely tohto článku „prevádzka lode“ je určenie nákladu prepravovaného loďou alebo trasy a rýchlosti lode.




  Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby lodná spoločnosť mala primerané a účinné prostriedky na vymáhanie nákladov uvedených v odseku 1 tohto článku v súlade s článkom 16. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 3gda

Zmluvné dojednania

Ak konečnú zodpovednosť za nákup paliva alebo prevádzku lode prevezme podľa zmluvného dojednania iný subjekt ako lodná spoločnosť, tento subjekt je podľa tohto zmluvného dojednania zodpovedný za pokrytie nákladov vyplývajúcich z dodržiavania povinností podľa tejto smernice.

Na účely tohto článku „prevádzka lode“ je určenie nákladu prepravovaného loďou alebo trasy a rýchlosti lode.

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby lodná spoločnosť mala primerané a účinné prostriedky na vymáhanie nákladov uvedených v odseku 1 tohto článku v súlade s článkom 16.

Pozmeňujúci návrh 503

Pozmeňujúci návrh 503

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 3ge – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisia zváži možné zmeny v súvislosti s potrebou, aby Medzinárodná námorná organizácia prijala globálne trhové opatrenie na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy. V prípade prijatia takéhoto opatrenia a v každom prípade pred globálnym hodnotením v roku 2028, no najneskôr 30. septembra 2028, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma každé takéto opatrenie. V prípade potreby môže Komisia v nadväznosti na uvedenú správu predložiť Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu tejto smernice. | 1.   Komisia zváži možné zmeny v súvislosti s potrebou, aby Medzinárodná námorná organizácia
  (IMO)
  prijala globálne trhové opatrenie na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy. V prípade prijatia takéhoto opatrenia a v každom prípade pred globálnym hodnotením v roku 2028, no najneskôr 30. septembra 2028, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma každé takéto opatrenie. V prípade potreby môže Komisia v nadväznosti na uvedenú správu predložiť Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu tejto smernice. |
| | Do 12 mesiacov od prijatia takéhoto opatrenia a predtým, ako sa toto opatrenie začne uplatňovať, a v každom prípade pred globálnym hodnotením v roku 2028 a najneskôr do 30. septembra 2028, Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma každé takéto opatrenie. |
| | V tejto správe sa preskúma ambícia a celková environmentálna integrita opatrení, o ktorých rozhodla IMO, vrátane ich všeobecnej ambície v súvislosti s cieľom Parížskej dohody obmedziť zvýšenie priemernej globálnej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia, s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie do roku 2030 a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119 a porovná sa celková environmentálna integrita týchto opatrení s celkovou environmentálnou integritou spojenou s uplatňovaním EU ETS v súlade s pravidlami stanovenými v tejto smernici. |
| | V správe sa zohľadní úroveň účasti na týchto globálnych opatreniach, ich vykonateľnosť, transparentnosť, sankcie za nedodržiavanie pravidiel, postupy pre zapojenie verejnosti, monitorovanie, podávanie správ a overovanie emisií, registre a zodpovednosť. |
| | Komisia monitoruje aj nepriaznivé vplyvy, pokiaľ ide okrem iného o možné zvýšenie nákladov na dopravu, narušenia trhu a zmeny v prístavnej doprave, ako sú vyhýbania sa prístavom a presuny centier prekládky, celkovú konkurencieschopnosť námorného odvetvia v členských štátoch, a najmä nepriaznivé vplyvy na tie služby lodnej dopravy, ktoré poskytujú základné služby „územnej kontinuity“. |
| | V prípade prijatia takéhoto globálneho trhového opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy v súlade s Parížskou dohodou a aspoň na úrovni porovnateľnej s úrovňou vyplývajúcou z opatrení Únie prijatých podľa tejto smernice môže Komisia v prípade potreby k správe pripojiť legislatívny návrh na zmenu tejto smernice a jej zosúladenie s opatreniami prijatými na globálnej úrovni, pričom uznáva zvrchovanosť Únie regulovať svoj podiel emisií z medzinárodnej lodnej dopravy v súlade so záväzkami Parížskej dohody. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Komisia zváži možné zmeny v súvislosti s potrebou, aby Medzinárodná námorná organizácia prijala globálne trhové opatrenie na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy. V prípade prijatia takéhoto opatrenia a v každom prípade pred globálnym hodnotením v roku 2028, no najneskôr 30. septembra 2028, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma každé takéto opatrenie. V prípade potreby môže Komisia v nadväznosti na uvedenú správu predložiť Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu tejto smernice.

1.   Komisia zváži možné zmeny v súvislosti s potrebou, aby Medzinárodná námorná organizácia
  (IMO)
  prijala globálne trhové opatrenie na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy. V prípade prijatia takéhoto opatrenia a v každom prípade pred globálnym hodnotením v roku 2028, no najneskôr 30. septembra 2028, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma každé takéto opatrenie. V prípade potreby môže Komisia v nadväznosti na uvedenú správu predložiť Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu tejto smernice.

Do 12 mesiacov od prijatia takéhoto opatrenia a predtým, ako sa toto opatrenie začne uplatňovať, a v každom prípade pred globálnym hodnotením v roku 2028 a najneskôr do 30. septembra 2028, Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma každé takéto opatrenie.

Do 12 mesiacov od prijatia takéhoto opatrenia a predtým, ako sa toto opatrenie začne uplatňovať, a v každom prípade pred globálnym hodnotením v roku 2028 a najneskôr do 30. septembra 2028, Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma každé takéto opatrenie.

V tejto správe sa preskúma ambícia a celková environmentálna integrita opatrení, o ktorých rozhodla IMO, vrátane ich všeobecnej ambície v súvislosti s cieľom Parížskej dohody obmedziť zvýšenie priemernej globálnej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia, s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie do roku 2030 a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119 a porovná sa celková environmentálna integrita týchto opatrení s celkovou environmentálnou integritou spojenou s uplatňovaním EU ETS v súlade s pravidlami stanovenými v tejto smernici.

V tejto správe sa preskúma ambícia a celková environmentálna integrita opatrení, o ktorých rozhodla IMO, vrátane ich všeobecnej ambície v súvislosti s cieľom Parížskej dohody obmedziť zvýšenie priemernej globálnej teploty na 1,5  o

V správe sa zohľadní úroveň účasti na týchto globálnych opatreniach, ich vykonateľnosť, transparentnosť, sankcie za nedodržiavanie pravidiel, postupy pre zapojenie verejnosti, monitorovanie, podávanie správ a overovanie emisií, registre a zodpovednosť.

V správe sa zohľadní úroveň účasti na týchto globálnych opatreniach, ich vykonateľnosť, transparentnosť, sankcie za nedodržiavanie pravidiel, postupy pre zapojenie verejnosti, monitorovanie, podávanie správ a overovanie emisií, registre a zodpovednosť.

Komisia monitoruje aj nepriaznivé vplyvy, pokiaľ ide okrem iného o možné zvýšenie nákladov na dopravu, narušenia trhu a zmeny v prístavnej doprave, ako sú vyhýbania sa prístavom a presuny centier prekládky, celkovú konkurencieschopnosť námorného odvetvia v členských štátoch, a najmä nepriaznivé vplyvy na tie služby lodnej dopravy, ktoré poskytujú základné služby „územnej kontinuity“.

Komisia monitoruje aj nepriaznivé vplyvy, pokiaľ ide okrem iného o možné zvýšenie nákladov na dopravu, narušenia trhu a zmeny v prístavnej doprave, ako sú vyhýbania sa prístavom a presuny centier prekládky, celkovú konkurencieschopnosť námorného odvetvia v členských štátoch, a najmä nepriaznivé vplyvy na tie služby lodnej dopravy, ktoré poskytujú základné služby „územnej kontinuity“.

V prípade prijatia takéhoto globálneho trhového opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy v súlade s Parížskou dohodou a aspoň na úrovni porovnateľnej s úrovňou vyplývajúcou z opatrení Únie prijatých podľa tejto smernice môže Komisia v prípade potreby k správe pripojiť legislatívny návrh na zmenu tejto smernice a jej zosúladenie s opatreniami prijatými na globálnej úrovni, pričom uznáva zvrchovanosť Únie regulovať svoj podiel emisií z medzinárodnej lodnej dopravy v súlade so záväzkami Parížskej dohody.

V prípade prijatia takéhoto globálneho trhového opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy v súlade s Parížskou dohodou a aspoň na úrovni porovnateľnej s úrovňou vyplývajúcou z opatrení Únie prijatých podľa tejto smernice môže Komisia v prípade potreby k správe pripojiť legislatívny návrh na zmenu tejto smernice a jej zosúladenie s opatreniami prijatými na globálnej úrovni, pričom uznáva zvrchovanosť Únie regulovať svoj podiel emisií z medzinárodnej lodnej dopravy v súlade so záväzkami Parížskej dohody.

Pozmeňujúci návrh 504

Pozmeňujúci návrh 504

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 3ge – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komisia monitoruje
  vykonávanie
  tejto kapitoly a 
  potenciálne trendy
  , pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa snažia obísť požiadavky tejto smernice. V prípade potreby Komisia navrhne opatrenia na zabránenie
  takémuto
  obchádzaniu požiadaviek. | 2.   Komisia monitoruje
  a každé dva roky od ... [rok nasledujúci po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] podáva správu o vykonávaní
  tejto kapitoly a 
  potenciálnych trendoch
  , pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa snažia obísť požiadavky tejto smernice.
  Komisia monitoruje aj nepriaznivé vplyvy, pokiaľ ide okrem iného o možné zvýšenie nákladov na dopravu, narušenia trhu a zmeny v prístavnej doprave, ako sú vyhýbania sa prístavom a presuny centier prekládky, celkovú konkurencieschopnosť námorného odvetvia v členských štátoch, a najmä nepriaznivé vplyvy na tie služby lodnej dopravy, ktoré poskytujú základné služby „územnej kontinuity“. V
  prípade potreby Komisia navrhne opatrenia na zabránenie
  možným nepriaznivým vplyvom alebo
  obchádzaniu požiadaviek
  tejto smernice
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Komisia monitoruje
  vykonávanie
  tejto kapitoly a 
  potenciálne trendy
  , pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa snažia obísť požiadavky tejto smernice. V prípade potreby Komisia navrhne opatrenia na zabránenie
  takémuto
  obchádzaniu požiadaviek.

2.   Komisia monitoruje
  a každé dva roky od ... [rok nasledujúci po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] podáva správu o vykonávaní
  tejto kapitoly a 
  potenciálnych trendoch
  , pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa snažia obísť požiadavky tejto smernice.
  Komisia monitoruje aj nepriaznivé vplyvy, pokiaľ ide okrem iného o možné zvýšenie nákladov na dopravu, narušenia trhu a zmeny v prístavnej doprave, ako sú vyhýbania sa prístavom a presuny centier prekládky, celkovú konkurencieschopnosť námorného odvetvia v členských štátoch, a najmä nepriaznivé vplyvy na tie služby lodnej dopravy, ktoré poskytujú základné služby „územnej kontinuity“. V
  prípade potreby Komisia navrhne opatrenia na zabránenie
  možným nepriaznivým vplyvom alebo
  obchádzaniu požiadaviek
  tejto smernice
  .

Pozmeňujúci návrh 505

Pozmeňujúci návrh 505

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Smernica 2003/87/ES

Článok 3ge a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 3gea




  Odchylne od článku 3g ods. 1, ak je vzdialenosť medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom mimo právomoci členského štátu menej ako 300 námorných míľ, prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu vrátane prístavov prekládky a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, a na sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu vrátane prístavov prekládky a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 3gea

Odchylne od článku 3g ods. 1, ak je vzdialenosť medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom mimo právomoci členského štátu menej ako 300 námorných míľ, prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu vrátane prístavov prekládky a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, a na sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu mimo právomoci členského štátu vrátane prístavov prekládky a prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu.

Pozmeňujúci návrh 506/rev

Pozmeňujúci návrh 506/rev

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 7

Článok 1 – odsek 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 3h

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 3h | Článok 3h |
| Rozsah pôsobnosti | Rozsah pôsobnosti |
| Ustanovenia tejto kapitoly sa vzťahujú na povolenia na emisie skleníkových plynov a na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe I, ktoré sú iné ako činnosti leteckej a námornej dopravy.; | 1.
     Ustanovenia tejto kapitoly sa vzťahujú na povolenia na emisie skleníkových plynov a na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe I, ktoré sú iné ako činnosti leteckej a námornej dopravy. |
| | 1a.
     
  Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 4 smernice 2008/98/ES, sa od 1. januára 2026 ustanovenia tejto kapitoly uplatňujú na povolenia na emisie skleníkových plynov a na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti so zariadeniami na spaľovanie komunálneho odpadu. |
| | 1b.
     
  Komisia do 31. decembra 2024 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma možné vplyvy začlenenia spaľovní komunálneho odpadu do systému EU ETS na presmerovanie k zneškodňovaniu odpadu skládkovaním v Únii a na vývoz odpadu do tretích krajín. |
| | V tejto správe Komisia posúdi aj možnosť zahrnúť do EU ETS ďalšie procesy nakladania s odpadom, najmä skládky, ktoré vytvárajú emisie metánu a oxidu dusného v Únii. |
| | Komisia prípadne k tejto správe pripojí legislatívny návrh, a to najmä v prípade nedostatočnej kapacity, s cieľom predchádzať vplyvom uvedeným v prvom pododseku a zahrnúť procesy uvedené v druhom pododseku do systému EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 3h

Článok 3h

Rozsah pôsobnosti

Rozsah pôsobnosti

Ustanovenia tejto kapitoly sa vzťahujú na povolenia na emisie skleníkových plynov a na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe I, ktoré sú iné ako činnosti leteckej a námornej dopravy.;

1.
     Ustanovenia tejto kapitoly sa vzťahujú na povolenia na emisie skleníkových plynov a na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe I, ktoré sú iné ako činnosti leteckej a námornej dopravy.

1a.
     
  Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 4 smernice 2008/98/ES, sa od 1. januára 2026 ustanovenia tejto kapitoly uplatňujú na povolenia na emisie skleníkových plynov a na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti so zariadeniami na spaľovanie komunálneho odpadu.

1b.
     
  Komisia do 31. decembra 2024 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma možné vplyvy začlenenia spaľovní komunálneho odpadu do systému EU ETS na presmerovanie k zneškodňovaniu odpadu skládkovaním v Únii a na vývoz odpadu do tretích krajín.

V tejto správe Komisia posúdi aj možnosť zahrnúť do EU ETS ďalšie procesy nakladania s odpadom, najmä skládky, ktoré vytvárajú emisie metánu a oxidu dusného v Únii.

V tejto správe Komisia posúdi aj možnosť zahrnúť do EU ETS ďalšie procesy nakladania s odpadom, najmä skládky, ktoré vytvárajú emisie metánu a oxidu dusného v Únii.

Komisia prípadne k tejto správe pripojí legislatívny návrh, a to najmä v prípade nedostatočnej kapacity, s cieľom predchádzať vplyvom uvedeným v prvom pododseku a zahrnúť procesy uvedené v druhom pododseku do systému EU ETS.

Komisia prípadne k tejto správe pripojí legislatívny návrh, a to najmä v prípade nedostatočnej kapacity, s cieľom predchádzať vplyvom uvedeným v prvom pododseku a zahrnúť procesy uvedené v druhom pododseku do systému EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 677

Pozmeňujúci návrh 677

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 10

Článok 1 – odsek 1 – bod 10

Smernica 2003/87/ES

Článok 9 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V roku [rok po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny] sa
  zníži
  celoúnijné množstvo kvót o [-- miliónov kvót
  (stanoví
  sa
  podľa roku nadobudnutia účinnosti)]
  . V 
  tom istom roku
  sa celoúnijné množstvo kvót zvýši o 
  79
  miliónov kvót pre námornú dopravu. Počnúc rokom
  [rok po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny]
  lineárny koeficient
  predstavuje
  4,2  %. Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót do 3 mesiacov od [vloží sa dátum nadobudnutia účinnosti zmeny].; | V roku [rok po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny] sa celoúnijné množstvo kvót
  zníži
  o 
  70
  miliónov kvót
  . V roku 2026
  sa
  celoúnijné množstvo kvót zníži o 50 miliónov kvót
  . V 
  roku [rok po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny]
  sa celoúnijné množstvo kvót zvýši o 
  [počet kvót zodpovedajúci rozsahu uplatňovania EU ETS na činnosti námornej dopravy, ako sa stanovuje v článku 3g]
  miliónov kvót pre námornú dopravu. Počnúc rokom
  2024 bude lineárny koeficient 4,4  % až do konca roka 2025. Počnúc rokom 2026 bude lineárny koeficient 4,5  %. Počnúc rokom 2029 bude lineárny koeficient 4,6
   %. Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót do 3 mesiacov od [vloží sa dátum nadobudnutia účinnosti zmeny].; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V roku [rok po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny] sa
  zníži
  celoúnijné množstvo kvót o [-- miliónov kvót
  (stanoví
  sa
  podľa roku nadobudnutia účinnosti)]
  . V 
  tom istom roku
  sa celoúnijné množstvo kvót zvýši o 
  79
  miliónov kvót pre námornú dopravu. Počnúc rokom
  [rok po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny]
  lineárny koeficient
  predstavuje
  4,2  %. Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót do 3 mesiacov od [vloží sa dátum nadobudnutia účinnosti zmeny].;

zníži

(stanoví

podľa roku nadobudnutia účinnosti)]

tom istom roku

79

[rok po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny]

predstavuje

V roku [rok po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny] sa celoúnijné množstvo kvót
  zníži
  o 
  70
  miliónov kvót
  . V roku 2026
  sa
  celoúnijné množstvo kvót zníži o 50 miliónov kvót
  . V 
  roku [rok po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny]
  sa celoúnijné množstvo kvót zvýši o 
  [počet kvót zodpovedajúci rozsahu uplatňovania EU ETS na činnosti námornej dopravy, ako sa stanovuje v článku 3g]
  miliónov kvót pre námornú dopravu. Počnúc rokom
  2024 bude lineárny koeficient 4,4  % až do konca roka 2025. Počnúc rokom 2026 bude lineárny koeficient 4,5  %. Počnúc rokom 2029 bude lineárny koeficient 4,6
   %. Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót do 3 mesiacov od [vloží sa dátum nadobudnutia účinnosti zmeny].;

zníži

70

. V roku 2026

celoúnijné množstvo kvót zníži o 50 miliónov kvót

roku [rok po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny]

[počet kvót zodpovedajúci rozsahu uplatňovania EU ETS na činnosti námornej dopravy, ako sa stanovuje v článku 3g]

2024 bude lineárny koeficient 4,4  % až do konca roka 2025. Počnúc rokom 2026 bude lineárny koeficient 4,5  %. Počnúc rokom 2029 bude lineárny koeficient 4,6

Pozmeňujúci návrh 508

Pozmeňujúci návrh 508

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 10

Článok 1 – odsek 1 – bod 10

Smernica 2003/87/ES

Článok 9 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Od 1. januára 2026 sa celoúnijné množstvo kvót zvýši, aby sa zohľadnilo začlenenie spaľovní komunálneho odpadu do EU ETS. Komisia prijme vykonávacie akty, v ktorých stanoví úroveň zvýšenia celoúnijného množstva kvót, aby sa zohľadnilo začlenenie spaľovní komunálneho odpadu do EU ETS. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Od 1. januára 2026 sa celoúnijné množstvo kvót zvýši, aby sa zohľadnilo začlenenie spaľovní komunálneho odpadu do EU ETS. Komisia prijme vykonávacie akty, v ktorých stanoví úroveň zvýšenia celoúnijného množstva kvót, aby sa zohľadnilo začlenenie spaľovní komunálneho odpadu do EU ETS. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

Od 1. januára 2026 sa celoúnijné množstvo kvót zvýši, aby sa zohľadnilo začlenenie spaľovní komunálneho odpadu do EU ETS. Komisia prijme vykonávacie akty, v ktorých stanoví úroveň zvýšenia celoúnijného množstva kvót, aby sa zohľadnilo začlenenie spaľovní komunálneho odpadu do EU ETS. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 509

Pozmeňujúci návrh 509

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 1 – pododsek 3a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Okrem toho sa 2,5  % celkového množstva kvót v období od roku
  [rok po nadobudnutí účinnosti smernice]
  do roku 2030 vydraží formou aukcie na účely modernizačného fondu. V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 65 % priemeru Únie v období rokov 2016 až 2018. Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou B prílohy IIb. | Okrem toho sa 2,5  % celkového množstva kvót v období od roku
  2024
  do roku 2030 vydraží formou aukcie na účely modernizačného fondu. V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 65 % priemeru Únie v období rokov 2016 až 2018. Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou B prílohy IIb.
  Dodatočné množstvo kvót uvedené v tomto pododseku sa podľa potreby použije aj na financovanie cezhraničných projektov s prijímajúcimi členskými štátmi a priľahlými pohraničnými regiónmi s nízkym rastom. |
| | Okrem toho sa 0,5  % celkového množstva kvót od roku ... [rok po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] do roku 2030 sprístupní pre Investičný fond pre oblasť klímy zriadený podľa článku 10a ods. 8. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Okrem toho sa 2,5  % celkového množstva kvót v období od roku
  [rok po nadobudnutí účinnosti smernice]
  do roku 2030 vydraží formou aukcie na účely modernizačného fondu. V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 65 % priemeru Únie v období rokov 2016 až 2018. Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou B prílohy IIb.

[rok po nadobudnutí účinnosti smernice]

Okrem toho sa 2,5  % celkového množstva kvót v období od roku
  2024
  do roku 2030 vydraží formou aukcie na účely modernizačného fondu. V prípade tohto množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 65 % priemeru Únie v období rokov 2016 až 2018. Finančné prostriedky zodpovedajúce tomuto množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou B prílohy IIb.
  Dodatočné množstvo kvót uvedené v tomto pododseku sa podľa potreby použije aj na financovanie cezhraničných projektov s prijímajúcimi členskými štátmi a priľahlými pohraničnými regiónmi s nízkym rastom.

2024

Dodatočné množstvo kvót uvedené v tomto pododseku sa podľa potreby použije aj na financovanie cezhraničných projektov s prijímajúcimi členskými štátmi a priľahlými pohraničnými regiónmi s nízkym rastom.

Okrem toho sa 0,5  % celkového množstva kvót od roku ... [rok po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] do roku 2030 sprístupní pre Investičný fond pre oblasť klímy zriadený podľa článku 10a ods. 8.

Okrem toho sa 0,5  % celkového množstva kvót od roku ... [rok po nadobudnutí účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice] do roku 2030 sprístupní pre Investičný fond pre oblasť klímy zriadený podľa článku 10a ods. 8.

Pozmeňujúci návrh 510

Pozmeňujúci návrh 510

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – pododsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedené odseku 2, s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík, ktoré sa uvádzajú v článku 10a ods. 6, na účely plnenia jedného alebo viacerých z týchto cieľov: | 3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie
  ako všeobecný príjem. Príjmy, ktoré plynú do rozpočtu Únie, dodržiavajú zásadu všeobecnosti v súlade s článkom 7 rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053

   (*3). Členské štáty použijú svoje príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedené odseku 2, s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík, ktoré sa uvádzajú v článku 10a ods. 6, na účely plnenia jedného alebo viacerých z týchto cieľov: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedené odseku 2, s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík, ktoré sa uvádzajú v článku 10a ods. 6, na účely plnenia jedného alebo viacerých z týchto cieľov:

3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie
  ako všeobecný príjem. Príjmy, ktoré plynú do rozpočtu Únie, dodržiavajú zásadu všeobecnosti v súlade s článkom 7 rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053

   (*3). Členské štáty použijú svoje príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedené odseku 2, s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík, ktoré sa uvádzajú v článku 10a ods. 6, na účely plnenia jedného alebo viacerých z týchto cieľov:

Pozmeňujúci návrh 511

Pozmeňujúci návrh 511

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno b a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno b a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – pododsek 1 – písmená b až f

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | v odseku 3 prvom pododseku sa písmená b) až f) nahrádzajú takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

v odseku 3 prvom pododseku sa písmená b) až f) nahrádzajú takto:

v odseku 3 prvom pododseku sa písmená b) až f) nahrádzajú takto:

| b) | vývoj obnoviteľných energií s cieľom splniť záväzok Únie v oblasti obnoviteľných energií, ako aj vývoj ďalších technológií, ktoré prispievajú k prechodu na bezpečné a udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo, a pomoc pri plnení záväzku Únie zvýšiť energetickú efektívnosť podľa úrovní stanovených v príslušných legislatívnych aktoch; |
| --- | --- |

b)

vývoj obnoviteľných energií s cieľom splniť záväzok Únie v oblasti obnoviteľných energií, ako aj vývoj ďalších technológií, ktoré prispievajú k prechodu na bezpečné a udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo, a pomoc pri plnení záväzku Únie zvýšiť energetickú efektívnosť podľa úrovní stanovených v príslušných legislatívnych aktoch;

| „b) | vývoj obnoviteľných energií
  a sietí na prenos elektrickej energie
  s cieľom splniť záväzok Únie v oblasti obnoviteľných energií
  a ciele Únie v oblasti prepojiteľnosti
  , ako aj vývoj ďalších technológií, ktoré prispievajú k prechodu na bezpečné a udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo, a pomoc pri plnení záväzku Únie zvýšiť energetickú efektívnosť podľa úrovní stanovených v príslušných legislatívnych aktoch
  vrátane výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie pre samospotrebiteľov a komunity využívajúce obnoviteľné zdroje energie
  ; |
| --- | --- |

„b)

vývoj obnoviteľných energií
  a sietí na prenos elektrickej energie
  s cieľom splniť záväzok Únie v oblasti obnoviteľných energií
  a ciele Únie v oblasti prepojiteľnosti
  , ako aj vývoj ďalších technológií, ktoré prispievajú k prechodu na bezpečné a udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo, a pomoc pri plnení záväzku Únie zvýšiť energetickú efektívnosť podľa úrovní stanovených v príslušných legislatívnych aktoch
  vrátane výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie pre samospotrebiteľov a komunity využívajúce obnoviteľné zdroje energie
  ;

a sietí na prenos elektrickej energie

a ciele Únie v oblasti prepojiteľnosti

vrátane výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie pre samospotrebiteľov a komunity využívajúce obnoviteľné zdroje energie

| ba) | podpora hĺbkovej a postupnej hĺbkovej obnovy budov v súlade s článkom 2 bodmi 19 a 20 smernice (EÚ) .../... [prepracované znenie smernice o energetickej hospodárnosti budov], počnúc obnovou budov s najhoršou výkonnosťou; |
| --- | --- |

ba)

ba)

podpora hĺbkovej a postupnej hĺbkovej obnovy budov v súlade s článkom 2 bodmi 19 a 20 smernice (EÚ) .../... [prepracované znenie smernice o energetickej hospodárnosti budov], počnúc obnovou budov s najhoršou výkonnosťou;

podpora hĺbkovej a postupnej hĺbkovej obnovy budov v súlade s článkom 2 bodmi 19 a 20 smernice (EÚ) .../... [prepracované znenie smernice o energetickej hospodárnosti budov], počnúc obnovou budov s najhoršou výkonnosťou;

| c) | opatrenia na zabránenie odlesňovaniu a na zvyšovanie zalesňovania a obnovy lesov v rozvojových krajinách, ktoré ratifikujú medzinárodnú dohodu o zmene klímy; prenos technológií a uľahčenie prispôsobovania sa nepriaznivým dôsledkom zmeny klímy v týchto krajinách; |
| --- | --- |

c)

opatrenia na zabránenie odlesňovaniu a na zvyšovanie zalesňovania a obnovy lesov v rozvojových krajinách, ktoré ratifikujú medzinárodnú dohodu o zmene klímy; prenos technológií a uľahčenie prispôsobovania sa nepriaznivým dôsledkom zmeny klímy v týchto krajinách;

| c) | opatrenia na zabránenie odlesňovaniu a 
  podporu ochrany a obnovy rašelinísk, lesov a iných suchozemských alebo morských ekosystémov a
  na zvyšovanie zalesňovania a obnovy lesov
  šetrných k biodiverzite
  v rozvojových krajinách, ktoré ratifikujú medzinárodnú dohodu o zmene klímy; prenos technológií a uľahčenie prispôsobovania sa nepriaznivým dôsledkom zmeny klímy v týchto krajinách; |
| --- | --- |

c)

opatrenia na zabránenie odlesňovaniu a 
  podporu ochrany a obnovy rašelinísk, lesov a iných suchozemských alebo morských ekosystémov a
  na zvyšovanie zalesňovania a obnovy lesov
  šetrných k biodiverzite
  v rozvojových krajinách, ktoré ratifikujú medzinárodnú dohodu o zmene klímy; prenos technológií a uľahčenie prispôsobovania sa nepriaznivým dôsledkom zmeny klímy v týchto krajinách;

podporu ochrany a obnovy rašelinísk, lesov a iných suchozemských alebo morských ekosystémov a

šetrných k biodiverzite

| d) | sekvestrácia prostredníctvom lesníctva
  v
  Únii; |
| --- | --- |

d)

sekvestrácia prostredníctvom lesníctva
  v
  Únii;

v

| d) | sekvestrácia prostredníctvom lesníctva
  a pôdy v
   Únii; |
| --- | --- |

d)

sekvestrácia prostredníctvom lesníctva
  a pôdy v
   Únii;

a pôdy v

| da) | prispôsobenie sa zmene klímy v Únii; |
| --- | --- |

da)

da)

prispôsobenie sa zmene klímy v Únii;

prispôsobenie sa zmene klímy v Únii;

| e) | environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2, najmä z elektrární na fosílne palivá tuhého skupenstva a z celého radu priemyselných odvetví a pododvetví vrátane zachytávania a ukladania v tretích krajinách; |
| --- | --- |

e)

environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2, najmä z elektrární na fosílne palivá tuhého skupenstva a z celého radu priemyselných odvetví a pododvetví vrátane zachytávania a ukladania v tretích krajinách;

2

| e) | environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2, najmä z elektrární na fosílne palivá tuhého skupenstva a z celého radu priemyselných odvetví a pododvetví vrátane zachytávania a ukladania v tretích krajinách
  a inovatívne technologické metódy odstraňovania uhlíka, ako je priame zachytávanie vo vzduchu (DAC) a jeho ukladanie
  ; |
| --- | --- |

e)

environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2, najmä z elektrární na fosílne palivá tuhého skupenstva a z celého radu priemyselných odvetví a pododvetví vrátane zachytávania a ukladania v tretích krajinách
  a inovatívne technologické metódy odstraňovania uhlíka, ako je priame zachytávanie vo vzduchu (DAC) a jeho ukladanie
  ;

2

a inovatívne technologické metódy odstraňovania uhlíka, ako je priame zachytávanie vo vzduchu (DAC) a jeho ukladanie

| f) | podpora prechodu
  k 
  formám
  dopravy s 
  nízkymi emisiami
  a 
  k verejnej doprave
  ; |
| --- | --- |

f)

podpora prechodu
  k 
  formám
  dopravy s 
  nízkymi emisiami
  a 
  k verejnej doprave
  ;

podpora prechodu

formám

nízkymi emisiami

k verejnej doprave

| f) | investovanie do foriem dopravy, ktoré významne prispievajú
  k 
  dekarbonizácii sektora, vrátane rozvoja služieb a technológií osobnej a nákladnej železničnej
  dopravy
  a autobusovej dopravy, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu, a urýchlenie prechodu na tieto formy dopravy, a financovanie opatrení na podporu dekarbonizácie letísk v súlade
  s 
  nariadením (EÚ) .../... [zavedenie infraštruktúry pre alternatívne palivá] a nariadením (EÚ).../... [zaistenie rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu];“ |
| --- | --- |

f)

investovanie do foriem dopravy, ktoré významne prispievajú
  k 
  dekarbonizácii sektora, vrátane rozvoja služieb a technológií osobnej a nákladnej železničnej
  dopravy
  a autobusovej dopravy, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu, a urýchlenie prechodu na tieto formy dopravy, a financovanie opatrení na podporu dekarbonizácie letísk v súlade
  s 
  nariadením (EÚ) .../... [zavedenie infraštruktúry pre alternatívne palivá] a nariadením (EÚ).../... [zaistenie rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu];“

investovanie do foriem dopravy, ktoré významne prispievajú

dekarbonizácii sektora, vrátane rozvoja služieb a technológií osobnej a nákladnej železničnej

a autobusovej dopravy, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu, a urýchlenie prechodu na tieto formy dopravy, a financovanie opatrení na podporu dekarbonizácie letísk v súlade

nariadením (EÚ) .../... [zavedenie infraštruktúry pre alternatívne palivá] a nariadením (EÚ).../... [zaistenie rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu];“

Pozmeňujúci návrh 512

Pozmeňujúci návrh 512

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – pododsek 1 – písmeno h

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| h) | opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť energetickú efektívnosť, zlepšiť systémy diaľkového vykurovania a izoláciu alebo poskytovať finančnú podporu na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami, a to aj prostredníctvom zníženia
  rušivých
  daní; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

h)

opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť energetickú efektívnosť, zlepšiť systémy diaľkového vykurovania a izoláciu alebo poskytovať finančnú podporu na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami, a to aj prostredníctvom zníženia
  rušivých
  daní;

rušivých

| h) | opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť energetickú efektívnosť, zlepšiť systémy diaľkového vykurovania a izoláciu
  , účinné a obnoviteľné systémy vykurovania a chladenia
  alebo poskytovať finančnú podporu na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami, a to aj prostredníctvom zníženia
  najmä
  daní
  , ciel a poplatkov za elektrinu z obnoviteľných zdrojov
  ; |
| --- | --- |

h)

opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť energetickú efektívnosť, zlepšiť systémy diaľkového vykurovania a izoláciu
  , účinné a obnoviteľné systémy vykurovania a chladenia
  alebo poskytovať finančnú podporu na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami, a to aj prostredníctvom zníženia
  najmä
  daní
  , ciel a poplatkov za elektrinu z obnoviteľných zdrojov
  ;

, účinné a obnoviteľné systémy vykurovania a chladenia

najmä

, ciel a poplatkov za elektrinu z obnoviteľných zdrojov

Pozmeňujúci návrh 513

Pozmeňujúci návrh 513

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – pododsek 1 – písmeno h a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ca) | v odseku 3 prvom pododseku sa vkladá toto písmeno: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ca)

ca)

v odseku 3 prvom pododseku sa vkladá toto písmeno:

v odseku 3 prvom pododseku sa vkladá toto písmeno:

| „ha) | financovanie národných programov klimatických dividend s preukázaným pozitívnym vplyvom na životné prostredie, ako sa uvádza vo výročnej správe uvedenej v článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999

   (*4)

  ; |
| --- | --- |

„ha)

financovanie národných programov klimatických dividend s preukázaným pozitívnym vplyvom na životné prostredie, ako sa uvádza vo výročnej správe uvedenej v článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999

   (*4)

  ;

Pozmeňujúci návrh 514

Pozmeňujúci návrh 514

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c b (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c b (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – pododsek 1 – písmeno k

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | cb) | v odseku 3 prvom pododseku sa písmeno k) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

cb)

cb)

v odseku 3 prvom pododseku sa písmeno k) nahrádza takto:

v odseku 3 prvom pododseku sa písmeno k) nahrádza takto:

| k) | podpora budovania zručností a prerozdelenia pracovnej sily s cieľom prispieť k spravodlivému prechodu na
  nízkouhlíkové
  hospodárstvo, najmä v regiónoch, ktorých sa najviac dotkne zmena pracovných miest, a to v intenzívnej koordinácii so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

k)

podpora budovania zručností a prerozdelenia pracovnej sily s cieľom prispieť k spravodlivému prechodu na
  nízkouhlíkové
  hospodárstvo, najmä v regiónoch, ktorých sa najviac dotkne zmena pracovných miest, a to v intenzívnej koordinácii so sociálnymi partnermi.

nízkouhlíkové

| „k) | podpora budovania zručností a prerozdelenia pracovnej sily s cieľom prispieť k spravodlivému prechodu na
  klimaticky neutrálne
  hospodárstvo, najmä v regiónoch, ktorých sa najviac dotkne zmena pracovných miest, a to v intenzívnej koordinácii so sociálnymi partnermi
  , a investovanie do zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie pracovníkov potenciálne zasiahnutých transformáciou
  .“ |
| --- | --- |

„k)

podpora budovania zručností a prerozdelenia pracovnej sily s cieľom prispieť k spravodlivému prechodu na
  klimaticky neutrálne
  hospodárstvo, najmä v regiónoch, ktorých sa najviac dotkne zmena pracovných miest, a to v intenzívnej koordinácii so sociálnymi partnermi
  , a investovanie do zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie pracovníkov potenciálne zasiahnutých transformáciou
  .“

Pozmeňujúci návrh 515

Pozmeňujúci návrh 515

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c c (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c c (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – pododseky 1 a (nový) a 1 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | cc) | v odseku 3 sa za prvý pododsek vkladajú tieto pododseky: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

cc)

cc)

v odseku 3 sa za prvý pododsek vkladajú tieto pododseky:

v odseku 3 sa za prvý pododsek vkladajú tieto pododseky:

„Odchylne od prvého pododseku členské štáty použijú aspoň 10 % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie na rozvoj verejnej dopravy, najmä osobnej a nákladnej železničnej dopravy a autobusových spojov a technológií šetrných ku klíme, ako sa uvádza v písmene f) uvedeného pododseku.

Odchylne od prvého pododseku členské štáty použijú aspoň 10 % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie na financovanie dodatočných opatrení v oblasti klímy v zraniteľných tretích krajinách, ako sa uvádza v písmene j) uvedeného pododseku.“

Pozmeňujúci návrh 516

Pozmeňujúci návrh 516

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c d (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c d (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 3 – pododsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | cd) | v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

cd)

cd)

v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:

v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:

Považuje sa, že členské štáty splnili ustanovenia tohto odseku, ak, zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory, a to aj v rozvojových krajinách, alebo ak vykonávajú vnútroštátne regulačné politiky na posilnenie finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na dosiahnutie cieľov ustanovených v prvom pododseku a ktorých hodnota zodpovedá najmenej
  50
   % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa odseku 2 vrátane všetkých príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedenej v odseku 2 písm. b) a c). Členské štáty vo svojich správach predložených podľa rozhodnutia č. 280/2004/ES informujú Komisiu o využití príjmov a o opatreniach prijatých podľa tohto odseku.

50

„Platí, že členské štáty splnili ustanovenia tohto odseku, ak zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory, a to aj v rozvojových krajinách, alebo ak vykonávajú vnútroštátne regulačné politiky na posilnenie finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na dosiahnutie cieľov ustanovených v prvom pododseku a ktorých hodnota zodpovedá najmenej
  100
  % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa odseku 2 vrátane všetkých príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedenej v odseku 2 písm. b) a c). Členské štáty vo svojich správach predložených podľa rozhodnutia č. 280/2004/ES informujú Komisiu o využití príjmov a o opatreniach prijatých podľa tohto odseku.“

Pozmeňujúci návrh 517

Pozmeňujúci návrh 517

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c e (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno c e (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odseky 3 a (nový) a 3 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ce) | vkladajú sa tieto odseky: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ce)

ce)

vkladajú sa tieto odseky:

vkladajú sa tieto odseky:

„3a.
     
  Členské štáty predložia Komisii plán využívania príjmov spolu s každou aktualizáciou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 14 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. V súlade s článkom 19 ods. 2 uvedeného nariadenia členské štáty každoročne podávajú Komisii správu o využívaní príjmov a opatreniach prijatých podľa odseku 3 tohto článku. Členské štáty predkladajú úplné, kvalitné a konzistentné informácie. Vo svojich správach najmä vymedzia význam tzv. viazaných a tzv. vyplatených súm a predložia presné finančné informácie. Ak je to potrebné na zabezpečenie plnenia týchto oznamovacích povinností, členské štáty na to vyčlenia príjmy vo svojich štátnych rozpočtoch.

Členské štáty zabezpečia, aby sa príjmy z EU ETS vynakladali spôsobom, ktorý je v súlade s povinnosťami stanovenými v odseku 3, a zachovajú ich vysledovateľnosť, a zabezpečia, aby boli doplnkom k vnútroštátnym výdavkom v oblasti klímy. Komisia prijme všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby členské štáty dodržiavali svoje oznamovacie povinnosti podľa tohto odseku.

Členské štáty zabezpečia, aby sa príjmy z EU ETS vynakladali spôsobom, ktorý je v súlade s povinnosťami stanovenými v odseku 3, a zachovajú ich vysledovateľnosť, a zabezpečia, aby boli doplnkom k vnútroštátnym výdavkom v oblasti klímy. Komisia prijme všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby členské štáty dodržiavali svoje oznamovacie povinnosti podľa tohto odseku.

3b.
     
  Členské štáty použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedené v odseku 2 tohto článku, ktoré sa nepoužívajú ako vlastné zdroje, v súlade s:

| a) | kritériom ‚nespôsobovať významnú škodu‘, uvedeným v článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852; |
| --- | --- |

a)

a)

kritériom ‚nespôsobovať významnú škodu‘, uvedeným v článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852;

kritériom ‚nespôsobovať významnú škodu‘, uvedeným v článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852;

| b) | minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852; a |
| --- | --- |

b)

b)

minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852; a

minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852; a

| c) | integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom členského štátu predloženým v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 a prípadne plánom spravodlivej transformácie územia pripraveným v súlade s článkom 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056

   (*5)

  . |
| --- | --- |

c)

c)

integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom členského štátu predloženým v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 a prípadne plánom spravodlivej transformácie územia pripraveným v súlade s článkom 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056

   (*5)

  .

integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom členského štátu predloženým v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 a prípadne plánom spravodlivej transformácie územia pripraveným v súlade s článkom 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056

*5

.

Pozmeňujúci návrh 518

Pozmeňujúci návrh 518

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 –písmeno d a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 –písmeno d a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 5

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | da) | odsek 5 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

da)

da)

odsek 5 sa nahrádza takto:

odsek 5 sa nahrádza takto:

5.   Komisia monitoruje fungovanie európskeho trhu s uhlíkom. Každoročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní trhu s uhlíkom a 
  iných relevantných politík
  v oblasti klímy a energetiky,
  ktorá obsahuje aj informácie o priebehu aukcií
  ,
  likvidite
  a obchodovaných
  objemoch
  a 
  súhrn
  informácií poskytnutých členskými štátmi o finančných opatreniach uvedených v článku 10a ods. 6. Členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby boli Komisii poskytnuté všetky relevantné informácie najneskôr dva mesiace pred tým, ako Komisia správu schváli.

„5.   Komisia monitoruje fungovanie európskeho trhu s uhlíkom. Každoročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní trhu s uhlíkom a 
  o ďalších príslušných politikách
  v oblasti klímy a energetiky
  vrátane fungovania aukcií
  ,
  úlohy a vplyvu prevádzkovateľov, ktorí nedodržiavajú pravidlá, ako sú finanční investori na trhu
  ,
  likvidity
  a obchodovaných
  objemov
  a 
  zhrnutia
  informácií poskytnutých členskými štátmi o finančných opatreniach uvedených v článku 10a ods. 6. Členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby boli Komisii poskytnuté všetky relevantné informácie najneskôr dva mesiace pred tým, ako Komisia správu schváli.“

Pozmeňujúci návrh 519

Pozmeňujúci návrh 519

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno d b (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno d b (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | db) | dopĺňa sa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

db)

db)

dopĺňa sa tento odsek:

dopĺňa sa tento odsek:

„5a.
     
  V nadväznosti na záverečnú správu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) z 28. marca 2022 o emisných kvótach a súvisiacich derivátoch Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh do ... [šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice] s cieľom nadviazať na odporúčania z uvedenej správy v záujme zlepšenia úrovne transparentnosti, monitorovania a podávania správ na európskych trhoch s emisnými kvótami, ako aj na súvisiacich trhoch s derivátmi, pričom sa zohľadní celoúnijná povaha týchto trhov.“

Pozmeňujúci návrh 520

Pozmeňujúci návrh 520

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno d c (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 11 – písmeno d c (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10 – odsek 5 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | dc) | dopĺňa sa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

dc)

dc)

dopĺňa sa tento odsek:

dopĺňa sa tento odsek:

„5b.
     
  ESMA pravidelne monitoruje integritu a transparentnosť európskych trhov s emisnými kvótami, ako aj súvisiacich trhov s derivátmi. Pravidelne uverejňuje správu o integrite a transparentnosti týchto trhov, pričom v prípade potreby vychádza z údajov z registra Únie a údajov, ktoré sa nahlasujú alebo sprístupňujú príslušným orgánom. V tejto správe ESMA skúma najmä fungovanie trhov vzhľadom na akúkoľvek volatilitu trhu a vývoj cien, fungovanie aukcií a obchodných operácií na trhoch, likviditu a obchodované objemy, ako aj kategórie a obchodné správanie účastníkov trhu. Táto správa v prípade potreby obsahuje odporúčania na posilnenie integrity trhu a zlepšenie transparentnosti trhu. V týchto odporúčaniach sa zvážia najmä opatrenia na zlepšenie informácií dostupných účastníkom trhu a širokej verejnosti, ktoré sa týkajú fungovania trhov s emisnými kvótami a súvisiacich trhov s derivátmi, na zlepšenie podávania správ o regulácii a monitorovania trhu na trhoch s emisnými kvótami a súvisiacich trhoch s derivátmi, na podporu prevencie a odhaľovania zneužívania trhu a na pomoc pri udržiavaní riadnych trhov s emisnými kvótami a súvisiacimi derivátmi.

Komisia posúdi odporúčania uvedené v prvom pododseku tohto odseku v ďalšej správe predloženej podľa odseku 5 po uverejnení správy ESMA. Komisia v prípade potreby pripojí k tejto správe legislatívny návrh na zlepšenie transparentnosti a integrity trhov s emisnými kvótami a súvisiacich trhov s derivátmi, pričom zohľadní celoúnijnú povahu týchto trhov.“

Komisia posúdi odporúčania uvedené v prvom pododseku tohto odseku v ďalšej správe predloženej podľa odseku 5 po uverejnení správy ESMA. Komisia v prípade potreby pripojí k tejto správe legislatívny návrh na zlepšenie transparentnosti a integrity trhov s emisnými kvótami a súvisiacich trhov s derivátmi, pričom zohľadní celoúnijnú povahu týchto trhov.“

Pozmeňujúci návrh 521

Pozmeňujúci návrh 521

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno a – bod -i (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno a – bod -i (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 1 – pododsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -i) | druhý pododsek sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-i)

-i)

druhý pododsek sa nahrádza takto:

Opatreniami uvedenými v prvom pododseku sa v možnom rozsahu určia referenčné úrovne ex ante pre celú Úniu, aby sa zabezpečilo, že sa prideľovanie uskutoční spôsobom, ktorý nemotivuje k zvyšovaniu emisií, ale naopak motivuje k znižovaniu emisií skleníkových plynov a energeticky účinným technikám, pričom sa tam, kde sú k dispozícii príslušné zariadenia, zohľadnia najúčinnejšie techniky, náhrady, alternatívne výrobné procesy, vysoko účinná kogenerácia, účinné získavanie energie z odpadových plynov, využívanie biomasy a zachytávanie a ukladanie CO2. V súvislosti s výrobou elektrickej energie sa neprideľujú žiadne bezodplatné kvóty
  , s výnimkou prípadov, na ktoré sa vzťahuje článok 10c, a s výnimkou elektrickej energie vyrábanej z odpadových plynov
  .

2

, s výnimkou prípadov, na ktoré sa vzťahuje článok 10c, a s výnimkou elektrickej energie vyrábanej z odpadových plynov

„Opatreniami uvedenými v prvom pododseku sa v možnom rozsahu určia referenčné úrovne ex ante pre celú Úniu, aby sa zabezpečilo, že sa prideľovanie uskutoční spôsobom, ktorý nemotivuje k zvyšovaniu emisií, ale naopak motivuje k znižovaniu emisií skleníkových plynov a energeticky účinným technikám, pričom sa tam, kde sú k dispozícii príslušné zariadenia, zohľadnia najúčinnejšie techniky, náhrady, alternatívne výrobné procesy, vysoko účinná kogenerácia, účinné získavanie energie z odpadových plynov, využívanie biomasy a zachytávanie a ukladanie CO2. V súvislosti s výrobou elektrickej energie sa neprideľujú žiadne bezodplatné kvóty.“

Pozmeňujúci návrh 522

Pozmeňujúci návrh 522

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno a – bod i

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno a – bod i

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 1 – pododsek 2a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V prípade zariadení, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vykonávať energetický audit podľa článku 8 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (*) [odkaz na článok sa má aktualizovať po revízii smernice], sa bezodplatné kvóty pridelia v plnej miere len vtedy, ak sa vykonajú odporúčania uvedené v správe o audite, a to v prípade, že čas návratnosti príslušných investícií nepresiahne
  päť
  rokov, a v prípade primeranosti nákladov na tieto investície. V opačnom prípade sa množstvo bezodplatne pridelených kvót zníži
  o 25 %
  . Množstvo bezodplatne pridelených kvót sa nezníži, ak prevádzkovateľ preukáže, že vykonal iné opatrenia vedúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, ktoré sú rovnocenné s opatreniami odporúčanými v správe o audite. Opatrenia uvedené v prvom pododseku sa zodpovedajúcim spôsobom upravia. | V prípade zariadení, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vykonávať energetický audit
  alebo zaviesť certifikovaný systém energetického manažérstva
  podľa článku 8 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (*) [odkaz na článok sa má aktualizovať po revízii smernice], sa bezodplatné kvóty pridelia v plnej miere len vtedy, ak sa vykonajú odporúčania uvedené v správe o audite
  alebo odporúčania podľa certifikovaného systému energetického manažérstva
  , a to v prípade, že čas návratnosti príslušných investícií nepresiahne
  osem
  rokov, a v prípade primeranosti nákladov na tieto investície. V opačnom prípade sa množstvo bezodplatne pridelených kvót zníži
  v súlade s deviatym a desiatym pododsekom tohto odseku
  . Množstvo bezodplatne pridelených kvót sa nezníži, ak prevádzkovateľ preukáže, že vykonal iné opatrenia vedúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, ktoré sú rovnocenné s opatreniami odporúčanými v správe o audite
  pre dotknuté zariadenie
  . Opatrenia uvedené v prvom pododseku
  tohto odseku
  sa zodpovedajúcim spôsobom upravia. |
| | Okrem požiadaviek stanovených v treťom pododseku tohto odseku prevádzkovatelia v odvetviach alebo pododvetviach oprávnených na bezodplatné prideľovanie kvót podľa článkov 10a a 10b do 1. júla 2025 vypracujú plán dekarbonizácie pre každé zo svojich zariadení pre svoje činnosti, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. Uvedený plán musí byť v súlade so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveným v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 a všetkými príslušnými odvetvovými plánmi vypracovanými v súlade s článkom 10 uvedeného nariadenia a musí obsahovať: |
| | a) | opatrenia a súvisiace finančné a investičné plány pre každé zariadenie na dosiahnutie potrebného zníženia emisií v súlade s cieľom klimatickej neutrality, ktorý je stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, a všetkými príslušnými odvetvovými plánmi pripravenými v súlade s článkom 10 uvedeného nariadenia na úrovni zariadení, a to bez použitia kompenzačných kreditov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V prípade zariadení, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vykonávať energetický audit podľa článku 8 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (*) [odkaz na článok sa má aktualizovať po revízii smernice], sa bezodplatné kvóty pridelia v plnej miere len vtedy, ak sa vykonajú odporúčania uvedené v správe o audite, a to v prípade, že čas návratnosti príslušných investícií nepresiahne
  päť
  rokov, a v prípade primeranosti nákladov na tieto investície. V opačnom prípade sa množstvo bezodplatne pridelených kvót zníži
  o 25 %
  . Množstvo bezodplatne pridelených kvót sa nezníži, ak prevádzkovateľ preukáže, že vykonal iné opatrenia vedúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, ktoré sú rovnocenné s opatreniami odporúčanými v správe o audite. Opatrenia uvedené v prvom pododseku sa zodpovedajúcim spôsobom upravia.

*

päť

o 25 %

V prípade zariadení, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vykonávať energetický audit
  alebo zaviesť certifikovaný systém energetického manažérstva
  podľa článku 8 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (*) [odkaz na článok sa má aktualizovať po revízii smernice], sa bezodplatné kvóty pridelia v plnej miere len vtedy, ak sa vykonajú odporúčania uvedené v správe o audite
  alebo odporúčania podľa certifikovaného systému energetického manažérstva
  , a to v prípade, že čas návratnosti príslušných investícií nepresiahne
  osem
  rokov, a v prípade primeranosti nákladov na tieto investície. V opačnom prípade sa množstvo bezodplatne pridelených kvót zníži
  v súlade s deviatym a desiatym pododsekom tohto odseku
  . Množstvo bezodplatne pridelených kvót sa nezníži, ak prevádzkovateľ preukáže, že vykonal iné opatrenia vedúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, ktoré sú rovnocenné s opatreniami odporúčanými v správe o audite
  pre dotknuté zariadenie
  . Opatrenia uvedené v prvom pododseku
  tohto odseku
  sa zodpovedajúcim spôsobom upravia.

alebo zaviesť certifikovaný systém energetického manažérstva

*

alebo odporúčania podľa certifikovaného systému energetického manažérstva

osem

v súlade s deviatym a desiatym pododsekom tohto odseku

pre dotknuté zariadenie

tohto odseku

Okrem požiadaviek stanovených v treťom pododseku tohto odseku prevádzkovatelia v odvetviach alebo pododvetviach oprávnených na bezodplatné prideľovanie kvót podľa článkov 10a a 10b do 1. júla 2025 vypracujú plán dekarbonizácie pre každé zo svojich zariadení pre svoje činnosti, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. Uvedený plán musí byť v súlade so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveným v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 a všetkými príslušnými odvetvovými plánmi vypracovanými v súlade s článkom 10 uvedeného nariadenia a musí obsahovať:

Okrem požiadaviek stanovených v treťom pododseku tohto odseku prevádzkovatelia v odvetviach alebo pododvetviach oprávnených na bezodplatné prideľovanie kvót podľa článkov 10a a 10b do 1. júla 2025 vypracujú plán dekarbonizácie pre každé zo svojich zariadení pre svoje činnosti, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. Uvedený plán musí byť v súlade so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveným v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 a všetkými príslušnými odvetvovými plánmi vypracovanými v súlade s článkom 10 uvedeného nariadenia a musí obsahovať:

a)

a)

opatrenia a súvisiace finančné a investičné plány pre každé zariadenie na dosiahnutie potrebného zníženia emisií v súlade s cieľom klimatickej neutrality, ktorý je stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, a všetkými príslušnými odvetvovými plánmi pripravenými v súlade s článkom 10 uvedeného nariadenia na úrovni zariadení, a to bez použitia kompenzačných kreditov;

opatrenia a súvisiace finančné a investičné plány pre každé zariadenie na dosiahnutie potrebného zníženia emisií v súlade s cieľom klimatickej neutrality, ktorý je stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, a všetkými príslušnými odvetvovými plánmi pripravenými v súlade s článkom 10 uvedeného nariadenia na úrovni zariadení, a to bez použitia kompenzačných kreditov;

| b) | priebežné ciele a čiastkové ciele na meranie pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality, ako sa stanovuje v písmene a), a to do 31. decembra 2025 a následne každý rok do 31. decembra až do roku 2050; |
| --- | --- |

b)

b)

priebežné ciele a čiastkové ciele na meranie pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality, ako sa stanovuje v písmene a), a to do 31. decembra 2025 a následne každý rok do 31. decembra až do roku 2050;

priebežné ciele a čiastkové ciele na meranie pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality, ako sa stanovuje v písmene a), a to do 31. decembra 2025 a následne každý rok do 31. decembra až do roku 2050;

| c) | odhad vplyvu každého z opatrení a súvisiacich finančných a investičných plánov uvedených v písmene a), pokiaľ ide o zníženie emisií skleníkových plynov a ciele a čiastkové ciele uvedené v písmene b); |
| --- | --- |

c)

c)

odhad vplyvu každého z opatrení a súvisiacich finančných a investičných plánov uvedených v písmene a), pokiaľ ide o zníženie emisií skleníkových plynov a ciele a čiastkové ciele uvedené v písmene b);

odhad vplyvu každého z opatrení a súvisiacich finančných a investičných plánov uvedených v písmene a), pokiaľ ide o zníženie emisií skleníkových plynov a ciele a čiastkové ciele uvedené v písmene b);

| d) | opatrenia na riešenie dôsledkov pre rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovnej sily, a to aj prostredníctvom sociálneho dialógu v súlade s vnútroštátnym právom a praxou s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu. |
| --- | --- |

d)

d)

opatrenia na riešenie dôsledkov pre rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovnej sily, a to aj prostredníctvom sociálneho dialógu v súlade s vnútroštátnym právom a praxou s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu.

opatrenia na riešenie dôsledkov pre rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovnej sily, a to aj prostredníctvom sociálneho dialógu v súlade s vnútroštátnym právom a praxou s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu.

Členské štáty môžu prevádzkovateľom poskytnúť finančnú podporu na vykonávanie ich plánov dekarbonizácie uvedených vo štvrtom pododseku. Takáto podpora sa nepovažuje za neoprávnenú štátnu pomoc.

Členské štáty môžu prevádzkovateľom poskytnúť finančnú podporu na vykonávanie ich plánov dekarbonizácie uvedených vo štvrtom pododseku. Takáto podpora sa nepovažuje za neoprávnenú štátnu pomoc.

Dosiahnutie cieľov a čiastkových cieľov uvedených v štvrtom pododseku písm. b) sa overí do 31. decembra 2025 a následne každý rok do 31. decembra až do roku 2050 v súlade s postupmi overovania a akreditácie stanovenými v článku 15.

Dosiahnutie cieľov a čiastkových cieľov uvedených v štvrtom pododseku písm. b) sa overí do 31. decembra 2025 a následne každý rok do 31. decembra až do roku 2050 v súlade s postupmi overovania a akreditácie stanovenými v článku 15.

Ak nebol vypracovaný plán dekarbonizácie v súlade so štvrtým pododsekom alebo ak sa čiastkové ciele a cieľové hodnoty stanovené v tomto pláne nedosiahli, množstvo bezodplatne pridelených kvót sa zníži v súlade s deviatym a desiatym pododsekom.

Ak nebol vypracovaný plán dekarbonizácie v súlade so štvrtým pododsekom alebo ak sa čiastkové ciele a cieľové hodnoty stanovené v tomto pláne nedosiahli, množstvo bezodplatne pridelených kvót sa zníži v súlade s deviatym a desiatym pododsekom.

Komisia je s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu stanovením minimálneho obsahu a formátu plánov dekarbonizácie uvedených vo štvrtom pododseku tohto odseku, najmä pokiaľ ide o referenčné hodnoty pre ciele a čiastkové ciele uvedené v písmene b) uvedeného pododseku. Do vypracovania a prijatia delegovaných aktov sa zapoja všetky príslušné zainteresované strany.

Komisia je s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu stanovením minimálneho obsahu a formátu plánov dekarbonizácie uvedených vo štvrtom pododseku tohto odseku, najmä pokiaľ ide o referenčné hodnoty pre ciele a čiastkové ciele uvedené v písmene b) uvedeného pododseku. Do vypracovania a prijatia delegovaných aktov sa zapoja všetky príslušné zainteresované strany.

Ak nie sú splnené požiadavky uvedené v treťom alebo štvrtom pododseku, množstvo bezodplatne pridelených kvót sa zníži o:

Ak nie sú splnené požiadavky uvedené v treťom alebo štvrtom pododseku, množstvo bezodplatne pridelených kvót sa zníži o:

| a) | 50 % v prípade zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú v prípade príslušných referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov vyššie ako priemer 10 % najmenej účinných zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii; |
| --- | --- |

a)

a)

50 % v prípade zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú v prípade príslušných referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov vyššie ako priemer 10 % najmenej účinných zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii;

50 % v prípade zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú v prípade príslušných referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov vyššie ako priemer 10 % najmenej účinných zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii;

| b) | 30 % v prípade zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú v prípade príslušných referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov nižšie ako priemer 10 % najmenej účinných zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii a vyššie ako priemer 50 % najúčinnejších zariadení v danom odvetví alebo pododvetví; |
| --- | --- |

b)

b)

30 % v prípade zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú v prípade príslušných referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov nižšie ako priemer 10 % najmenej účinných zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii a vyššie ako priemer 50 % najúčinnejších zariadení v danom odvetví alebo pododvetví;

30 % v prípade zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú v prípade príslušných referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov nižšie ako priemer 10 % najmenej účinných zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii a vyššie ako priemer 50 % najúčinnejších zariadení v danom odvetví alebo pododvetví;

| c) | 25 % v prípade zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú v prípade príslušných referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov vyššie ako priemer 10 % najmenej účinných zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii a nižšie ako priemer 50 % najúčinnejších zariadení v danom odvetví alebo pododvetví. |
| --- | --- |

c)

c)

25 % v prípade zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú v prípade príslušných referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov vyššie ako priemer 10 % najmenej účinných zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii a nižšie ako priemer 50 % najúčinnejších zariadení v danom odvetví alebo pododvetví.

25 % v prípade zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú v prípade príslušných referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov vyššie ako priemer 10 % najmenej účinných zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii a nižšie ako priemer 50 % najúčinnejších zariadení v danom odvetví alebo pododvetví.

Ak neboli splnené požiadavky tretieho ani štvrtého pododseku, percentuálne podiely stanovené v deviatom pododseku písm. a), b) a c) sa zdvojnásobia.

Ak neboli splnené požiadavky tretieho ani štvrtého pododseku, percentuálne podiely stanovené v deviatom pododseku písm. a), b) a c) sa zdvojnásobia.

Zariadeniam, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú nižšie ako priemer 10 % najúčinnejších zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii pre príslušné referenčné hodnoty týkajúce sa produktov, sa bezodplatne pridelia dodatočné kvóty vo výške 10 % uplatniteľnej referenčnej hodnoty za predpokladu, že kvóty sú v súlade s dvanástym odsekom k dispozícii.

Zariadeniam, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú nižšie ako priemer 10 % najúčinnejších zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii pre príslušné referenčné hodnoty týkajúce sa produktov, sa bezodplatne pridelia dodatočné kvóty vo výške 10 % uplatniteľnej referenčnej hodnoty za predpokladu, že kvóty sú v súlade s dvanástym odsekom k dispozícii.

Na účely dodatočného bezodplatného prideľovania kvót uvedeného v jedenástom pododseku sa použijú všetky kvóty, ktoré sa nepridelia z dôvodu zníženia bezodplatného prideľovania kvót v súlade s deviatym a desiatym pododsekom.

Na účely dodatočného bezodplatného prideľovania kvót uvedeného v jedenástom pododseku sa použijú všetky kvóty, ktoré sa nepridelia z dôvodu zníženia bezodplatného prideľovania kvót v súlade s deviatym a desiatym pododsekom.

Pozmeňujúci návrh 523

Pozmeňujúci návrh 523

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno a – bod ii

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno a – bod ii

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 1 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| S cieľom poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšovanie energetickej efektívnosti sa
  pred obdobím rokov 2026 až 2030
  stanovené celoúnijné referenčné hodnoty ex ante preskúmajú v záujme potenciálneho upravenia vymedzenia pojmov a systémových hraníc existujúcich referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov. | S cieľom poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšovanie energetickej efektívnosti sa stanovené celoúnijné referenčné hodnoty ex ante preskúmajú
  čo najskôr, avšak najneskôr do ... [šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice]
  v záujme potenciálneho upravenia vymedzenia pojmov
  , rozsahu pôsobnosti
  a systémových hraníc existujúcich referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov
  a prípadného zahrnutia nových referenčných hodnôt, čím sa zabezpečí, aby bezodplatné prideľovanie kvót na výrobu produktu bolo nezávislé od suroviny alebo typu výrobného procesu za predpokladu, že výrobné procesy majú rovnaký účel, zohľadňujú potenciál obehového použitia materiálov alebo zabránia vylúčeniu zariadení s čiastočne alebo úplne dekarbonizovanými procesmi, ktoré vyrábajú produkty s podobnými alebo rovnakými vlastnosťami ako konvenčné zariadenia v referenčnej hodnote, alebo znemožneniu ich účasti na systéme referenčných hodnôt. Referenčné hodnoty, ktoré budú výsledkom uvedeného preskúmania, sa uverejnia hneď, ako budú k dispozícii potrebné informácie, aby sa tieto referenčné hodnoty mohli uplatňovať od roku 2026. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

S cieľom poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšovanie energetickej efektívnosti sa
  pred obdobím rokov 2026 až 2030
  stanovené celoúnijné referenčné hodnoty ex ante preskúmajú v záujme potenciálneho upravenia vymedzenia pojmov a systémových hraníc existujúcich referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov.

pred obdobím rokov 2026 až 2030

S cieľom poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšovanie energetickej efektívnosti sa stanovené celoúnijné referenčné hodnoty ex ante preskúmajú
  čo najskôr, avšak najneskôr do ... [šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice]
  v záujme potenciálneho upravenia vymedzenia pojmov
  , rozsahu pôsobnosti
  a systémových hraníc existujúcich referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov
  a prípadného zahrnutia nových referenčných hodnôt, čím sa zabezpečí, aby bezodplatné prideľovanie kvót na výrobu produktu bolo nezávislé od suroviny alebo typu výrobného procesu za predpokladu, že výrobné procesy majú rovnaký účel, zohľadňujú potenciál obehového použitia materiálov alebo zabránia vylúčeniu zariadení s čiastočne alebo úplne dekarbonizovanými procesmi, ktoré vyrábajú produkty s podobnými alebo rovnakými vlastnosťami ako konvenčné zariadenia v referenčnej hodnote, alebo znemožneniu ich účasti na systéme referenčných hodnôt. Referenčné hodnoty, ktoré budú výsledkom uvedeného preskúmania, sa uverejnia hneď, ako budú k dispozícii potrebné informácie, aby sa tieto referenčné hodnoty mohli uplatňovať od roku 2026.

čo najskôr, avšak najneskôr do ... [šesť mesiacov od nadobudnutia účinnosti tejto pozmeňujúcej smernice]

, rozsahu pôsobnosti

a prípadného zahrnutia nových referenčných hodnôt, čím sa zabezpečí, aby bezodplatné prideľovanie kvót na výrobu produktu bolo nezávislé od suroviny alebo typu výrobného procesu za predpokladu, že výrobné procesy majú rovnaký účel, zohľadňujú potenciál obehového použitia materiálov alebo zabránia vylúčeniu zariadení s čiastočne alebo úplne dekarbonizovanými procesmi, ktoré vyrábajú produkty s podobnými alebo rovnakými vlastnosťami ako konvenčné zariadenia v referenčnej hodnote, alebo znemožneniu ich účasti na systéme referenčných hodnôt. Referenčné hodnoty, ktoré budú výsledkom uvedeného preskúmania, sa uverejnia hneď, ako budú k dispozícii potrebné informácie, aby sa tieto referenčné hodnoty mohli uplatňovať od roku 2026.

Pozmeňujúci návrh 678

Pozmeňujúci návrh 678

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 1a – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Odchylne od
  predchádzajúceho
  pododseku sa počas prvých rokov uplatňovania nariadenia [CBAM] na výrobu
  týchto
  produktov vzťahujú bezodplatné kvóty prideľované v znížených množstvách. Uplatňuje sa koeficient, ktorým sa znižuje množstvo bezodplatne pridelených kvót na výrobu týchto produktov (koeficient CBAM). V období, ktoré trvá od nadobudnutia účinnosti nariadenia
  [nariadenia
  o 
  CBAM] po koniec roka 2025
  , sa
  koeficient CBAM rovná 100
   %, v roku
  2026 predstavuje 90
   %
  , pričom sa každoročne zníži o 10 percentuálnych bodov
  , až kým
  k desiatemu
  roku nedosiahne 0 %. | Odchylne od
  prvého
  pododseku sa počas prvých rokov uplatňovania nariadenia [CBAM] na výrobu produktov
  uvedených v prílohe I k uvedenému nariadeniu
  vzťahujú bezodplatné kvóty prideľované v znížených množstvách. Uplatňuje sa koeficient, ktorým sa znižuje množstvo bezodplatne pridelených kvót na výrobu týchto produktov (koeficient CBAM). V období, ktoré trvá od
  ... [dátum nadobudnutia účinnosti
  nadobudnutia účinnosti nariadenia
  [nariadenie
  o 
  CBAM]] do konca roku 2027 a za predpokladu
  ,
  že
  sa
  uplatní článok 36 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie CBAM], 93
   %
  v roku 2027
  ,
  84 %
  v 
  roku 2028, 69 % v
  roku
  2029, 50
   %
  v roku 2030 a 25 % v roku 2031
  , až kým
  sa v
  roku
  2032
  nedosiahne 0 % . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Odchylne od
  predchádzajúceho
  pododseku sa počas prvých rokov uplatňovania nariadenia [CBAM] na výrobu
  týchto
  produktov vzťahujú bezodplatné kvóty prideľované v znížených množstvách. Uplatňuje sa koeficient, ktorým sa znižuje množstvo bezodplatne pridelených kvót na výrobu týchto produktov (koeficient CBAM). V období, ktoré trvá od nadobudnutia účinnosti nariadenia
  [nariadenia
  o 
  CBAM] po koniec roka 2025
  , sa
  koeficient CBAM rovná 100
   %, v roku
  2026 predstavuje 90
   %
  , pričom sa každoročne zníži o 10 percentuálnych bodov
  , až kým
  k desiatemu
  roku nedosiahne 0 %.

predchádzajúceho

týchto

[nariadenia

CBAM] po koniec roka 2025

koeficient CBAM rovná 100

2026 predstavuje 90

, pričom sa každoročne zníži o 10 percentuálnych bodov

k desiatemu

Odchylne od
  prvého
  pododseku sa počas prvých rokov uplatňovania nariadenia [CBAM] na výrobu produktov
  uvedených v prílohe I k uvedenému nariadeniu
  vzťahujú bezodplatné kvóty prideľované v znížených množstvách. Uplatňuje sa koeficient, ktorým sa znižuje množstvo bezodplatne pridelených kvót na výrobu týchto produktov (koeficient CBAM). V období, ktoré trvá od
  ... [dátum nadobudnutia účinnosti
  nadobudnutia účinnosti nariadenia
  [nariadenie
  o 
  CBAM]] do konca roku 2027 a za predpokladu
  ,
  že
  sa
  uplatní článok 36 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie CBAM], 93
   %
  v roku 2027
  ,
  84 %
  v 
  roku 2028, 69 % v
  roku
  2029, 50
   %
  v roku 2030 a 25 % v roku 2031
  , až kým
  sa v
  roku
  2032
  nedosiahne 0 % .

prvého

uvedených v prílohe I k uvedenému nariadeniu

... [dátum nadobudnutia účinnosti

[nariadenie

CBAM]] do konca roku 2027 a za predpokladu

že

uplatní článok 36 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie CBAM], 93

v roku 2027

84 %

roku 2028, 69 % v

2029, 50

v roku 2030 a 25 % v roku 2031

sa v

2032

Pozmeňujúci návrh 679

Pozmeňujúci návrh 679

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 1a – pododseky 2 a (nový) a 2 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky sa odchylne od prvého a druhého pododseku na výrobu produktov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii naďalej prideľujú bezodplatné kvóty za predpokladu, že takéto produkty sú vyrobené na vývoz do tretích krajín bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS. |
| | Do ... [jeden rok pred skončením prechodného obdobia stanoveného v nariadení [CBAM]] Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie podrobné posúdenie účinkov EU ETS a CBAM na výrobu produktov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii, ktoré sú vyrábané na vývoz do tretích krajín, a na vývoj globálnych emisií, ako aj posúdenie zlučiteľnosti výnimky stanovenej v predchádzajúcom pododseku s pravidlami WTO, pričom sa posúdia najmä potenciálne mechanizmy úpravy vývozu pre zariadenia, ktoré patria k 10 % najefektívnejších zariadení, ako je stanovené v tomto článku, vzhľadom na zlučiteľnosť s pravidlami WTO alebo akékoľvek iné návrhy, ktoré Komisia považuje za vhodné. Komisia v prípade potreby pripojí k tejto správe legislatívny návrh na ochranu pred rizikom úniku uhlíka, ktorým sa vyrovná cena uhlíka pri výrobe produktov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii, ktoré sa vyrábajú na vývoz do tretie krajiny bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami WTO... [koniec prechodného obdobia stanoveného v nariadení [CBAM]]. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky sa odchylne od prvého a druhého pododseku na výrobu produktov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii naďalej prideľujú bezodplatné kvóty za predpokladu, že takéto produkty sú vyrobené na vývoz do tretích krajín bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS.

S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky sa odchylne od prvého a druhého pododseku na výrobu produktov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii naďalej prideľujú bezodplatné kvóty za predpokladu, že takéto produkty sú vyrobené na vývoz do tretích krajín bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS.

Do ... [jeden rok pred skončením prechodného obdobia stanoveného v nariadení [CBAM]] Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie podrobné posúdenie účinkov EU ETS a CBAM na výrobu produktov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii, ktoré sú vyrábané na vývoz do tretích krajín, a na vývoj globálnych emisií, ako aj posúdenie zlučiteľnosti výnimky stanovenej v predchádzajúcom pododseku s pravidlami WTO, pričom sa posúdia najmä potenciálne mechanizmy úpravy vývozu pre zariadenia, ktoré patria k 10 % najefektívnejších zariadení, ako je stanovené v tomto článku, vzhľadom na zlučiteľnosť s pravidlami WTO alebo akékoľvek iné návrhy, ktoré Komisia považuje za vhodné. Komisia v prípade potreby pripojí k tejto správe legislatívny návrh na ochranu pred rizikom úniku uhlíka, ktorým sa vyrovná cena uhlíka pri výrobe produktov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii, ktoré sa vyrábajú na vývoz do tretie krajiny bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami WTO... [koniec prechodného obdobia stanoveného v nariadení [CBAM]].

Do ... [jeden rok pred skončením prechodného obdobia stanoveného v nariadení [CBAM]] Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie podrobné posúdenie účinkov EU ETS a CBAM na výrobu produktov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii, ktoré sú vyrábané na vývoz do tretích krajín, a na vývoj globálnych emisií, ako aj posúdenie zlučiteľnosti výnimky stanovenej v predchádzajúcom pododseku s pravidlami WTO, pričom sa posúdia najmä potenciálne mechanizmy úpravy vývozu pre zariadenia, ktoré patria k 10 % najefektívnejších zariadení, ako je stanovené v tomto článku, vzhľadom na zlučiteľnosť s pravidlami WTO alebo akékoľvek iné návrhy, ktoré Komisia považuje za vhodné. Komisia v prípade potreby pripojí k tejto správe legislatívny návrh na ochranu pred rizikom úniku uhlíka, ktorým sa vyrovná cena uhlíka pri výrobe produktov uvedených v prílohe I k nariadeniu [CBAM] v Únii, ktoré sa vyrábajú na vývoz do tretie krajiny bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami WTO... [koniec prechodného obdobia stanoveného v nariadení [CBAM]].

Pozmeňujúci návrh 529

Pozmeňujúci návrh 529

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 1a – pododsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót sa sprístupnia
  na účely podpory inovácií
  v súlade s článkom 10a ods. 8. | Kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót sa sprístupnia
  Investičnému fondu pre oblasť klímy
  v súlade s článkom 10a ods. 8. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót sa sprístupnia
  na účely podpory inovácií
  v súlade s článkom 10a ods. 8.

na účely podpory inovácií

Kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót sa sprístupnia
  Investičnému fondu pre oblasť klímy
  v súlade s článkom 10a ods. 8.

Investičnému fondu pre oblasť klímy

Pozmeňujúci návrh 530

Pozmeňujúci návrh 530

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 1a a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | vkladá sa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

vkladá sa tento odsek:

vkladá sa tento odsek:

„1aa.
     
  Komisia každý rok od roku 2025 v rámci svojej výročnej správy pre Európsky parlament a Radu podľa článku 10 ods. 5 posúdi účinnosť mechanizmu uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (ďalej len ‚CBAM‘) pri riešení rizika úniku uhlíka pri tovare vyrábanom v Únii určenom na vývoz do tretích krajín, ktoré neuplatňujú EU ETS ani podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka. V správe sa posúdi najmä vývoj vývozu Únie v odvetviach CBAM a vývoj, pokiaľ ide o obchodné toky a viazané emisie tohto tovaru na svetovom trhu. Ak sa v správe dospeje k záveru, že existuje riziko úniku uhlíka v prípade tovaru vyrobeného v Únii určenom na vývoz do takýchto tretích krajín, ktoré neuplatňujú EU ETS ani podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka, Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na riešenie tohto rizika úniku uhlíka spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami WTO a zohľadňuje dekarbonizáciu zariadení v Únii.“

Pozmeňujúci návrh 531

Pozmeňujúci návrh 531

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno c – bod i

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno c – bod i

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 2 – pododsek 3 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | Na obdobie rokov 2026 až 2030 sa referenčné úrovne stanovujú rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v písmenách a) a d), a to na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2021 a 2022 a na základe uplatnenia ročnej miery zníženia v súvislosti s každým rokom v období rokov 2008 až 2028. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

Na obdobie rokov 2026 až 2030 sa referenčné úrovne stanovujú rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v písmenách a) a d), a to na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2021 a 2022 a na základe uplatnenia ročnej miery zníženia v súvislosti s každým rokom v období rokov 2008 až 2028.

| c) | Na obdobie rokov 2026 až 2030 sa referenčné úrovne stanovujú rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v písmenách a) a d), a to na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2021 a 2022
  , pričom do referenčných úrovní sa nezapočítavajú údaje z troch zariadení s najnižšími emisiami, ktoré buď začali fungovať po roku 2017, alebo dostali bezodplatné kvóty na základe inej referenčnej úrovne,
  a na základe uplatnenia ročnej miery zníženia v súvislosti s každým rokom v období rokov 2008 až 2028. |
| --- | --- |

c)

Na obdobie rokov 2026 až 2030 sa referenčné úrovne stanovujú rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v písmenách a) a d), a to na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2021 a 2022
  , pričom do referenčných úrovní sa nezapočítavajú údaje z troch zariadení s najnižšími emisiami, ktoré buď začali fungovať po roku 2017, alebo dostali bezodplatné kvóty na základe inej referenčnej úrovne,
  a na základe uplatnenia ročnej miery zníženia v súvislosti s každým rokom v období rokov 2008 až 2028.

, pričom do referenčných úrovní sa nezapočítavajú údaje z troch zariadení s najnižšími emisiami, ktoré buď začali fungovať po roku 2017, alebo dostali bezodplatné kvóty na základe inej referenčnej úrovne,

Pozmeňujúci návrh 532

Pozmeňujúci návrh 532

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno c – bod ii

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno c – bod ii

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 2 – pododsek 3 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | Ak ročná miera zníženia presahuje 2,5  % alebo je nižšia ako
  0,2
   %, referenčnými úrovňami na obdobie rokov 2026 až 2030 sú referenčné úrovne uplatniteľné v období rokov 2013 až 2020 znížené o tú z uvedených dvoch percentuálnych mier, ktorá je relevantná, a to v prípade každého roka v období rokov 2008 až 2028. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

Ak ročná miera zníženia presahuje 2,5  % alebo je nižšia ako
  0,2
   %, referenčnými úrovňami na obdobie rokov 2026 až 2030 sú referenčné úrovne uplatniteľné v období rokov 2013 až 2020 znížené o tú z uvedených dvoch percentuálnych mier, ktorá je relevantná, a to v prípade každého roka v období rokov 2008 až 2028.

0,2

| d) | Ak ročná miera zníženia presahuje 2,5  % alebo je nižšia ako 0,4  %, referenčnými úrovňami na obdobie rokov 2026 až 2030 sú referenčné úrovne uplatniteľné v období rokov 2013 až 2020 znížené o tú z uvedených dvoch percentuálnych mier, ktorá je relevantná, a to v prípade každého roka v období rokov 2008 až 2028. |
| --- | --- |

d)

Ak ročná miera zníženia presahuje 2,5  % alebo je nižšia ako 0,4  %, referenčnými úrovňami na obdobie rokov 2026 až 2030 sú referenčné úrovne uplatniteľné v období rokov 2013 až 2020 znížené o tú z uvedených dvoch percentuálnych mier, ktorá je relevantná, a to v prípade každého roka v období rokov 2008 až 2028.

Pozmeňujúci návrh 533

Pozmeňujúci návrh 533

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno d a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno d a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | da) | odsek 5 sa nahrádza takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

da)

da)

odsek 5 sa nahrádza takto:

odsek 5 sa nahrádza takto:

5.   S cieľom dodržať podiel obchodovania formou aukcie stanovený v článku 10 sa každý rok, v ktorom množstvo bezodplatne pridelených kvót nedosiahne maximálne množstvo zodpovedajúce podielu obchodovania formou aukcie, zostávajúce kvóty do daného množstva použijú na zabránenie zníženiu množstva bezodplatne pridelených kvót alebo obmedzenie jeho zníženia, aby sa zachoval podiel obchodovania formou aukcie v ďalších rokoch. Ak sa maximálne množstvo napriek tomu dosiahne, bezodplatne pridelené kvóty sa zodpovedajúcim spôsobom upravia. Každá takáto úprava sa vykonáva jednotným spôsobom.

„5.   S cieľom dodržať podiel obchodovania formou aukcie stanovený v článku 10 sa každý rok, v ktorom množstvo bezodplatne pridelených kvót nedosiahne maximálne množstvo zodpovedajúce podielu obchodovania formou aukcie, zostávajúce kvóty do daného množstva použijú na zabránenie zníženiu množstva bezodplatne pridelených kvót alebo obmedzenie jeho zníženia, aby sa zachoval podiel obchodovania formou aukcie v ďalších rokoch. Ak sa maximálne množstvo napriek tomu dosiahne, bezodplatne pridelené kvóty sa zodpovedajúcim spôsobom upravia. Každá takáto úprava sa vykonáva jednotným spôsobom. 
  Zariadenia, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú pod priemerom 10 % najúčinnejších zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii pre príslušné referenčné úrovne v roku, v ktorom sa úprava uplatňuje, sú však z úpravy vyňaté.“

Pozmeňujúci návrh 534

Pozmeňujúci návrh 534

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 365
  miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 
  85
  miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10, ako aj kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v zmysle článku 10a ods. 1a
  , sa sprístupní
  fondu
  s
   cieľom
  podporiť
  inovácie v 
  oblasti nízkouhlíkových technológií
  a 
  postupov
  a 
  prispeje tak
  k napĺňaniu cieľov nulového znečistenia
  („inovačný fond“)
  . Kvóty, ktoré sa prevádzkovateľom lietadiel nevydajú z dôvodu ich uzavretia a ktoré nie sú potrebné na pokrytie akýchkoľvek neodovzdaných kvót zo strany týchto prevádzkovateľov, sa takisto použijú na podporu inovácií, ako sa uvádza v prvom pododseku. | 390
  miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 
  110
  miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10, ako aj kvóty
  uvedené v článku 10 ods. 1 piatom pododseku sa poskytnú fondu (ďalej len „Investičný fond pre oblasť klímy“). Okrem toho sa všetky kvóty
  vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v zmysle článku 10a ods. 1a
  sprístupnia aj Investičnému
  fondu
  pre oblasť klímy.
  Cieľom
  Investičného fondu pre oblasť klímy je podporovať
  inovácie v 
  technikách, procesoch
  a 
  technológiách, ktoré významne prispievajú k dekarbonizácii odvetví, na ktoré sa vzťahuje táto smernica,
  a 
  prispievajú
  k napĺňaniu cieľov nulového znečistenia
  a obehovosti, ako aj k rozširovaniu techník, procesov a technológií, ktoré už nemožno považovať za inovačné, ale napriek tomu majú významný potenciál znižovania emisií skleníkových plynov a prispievajú k úsporám energie a zdrojov v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky na rok 2030. V záujme čo najskoršej podpory inovácií v oblasti prelomových technológií Komisia zabezpečí, aby sa časť financovania z Investičného fondu pre oblasť klímy poskytovala prednostne v období od ... do ... [prvých päť rokov vykonávania tejto pozmeňujúcej smernice]
  . Kvóty, ktoré sa prevádzkovateľom lietadiel nevydajú z dôvodu ich uzavretia a ktoré nie sú potrebné na pokrytie akýchkoľvek neodovzdaných kvót zo strany týchto prevádzkovateľov, sa takisto použijú na podporu inovácií, ako sa uvádza v prvom pododseku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

365
  miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 
  85
  miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10, ako aj kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v zmysle článku 10a ods. 1a
  , sa sprístupní
  fondu
  s
   cieľom
  podporiť
  inovácie v 
  oblasti nízkouhlíkových technológií
  a 
  postupov
  a 
  prispeje tak
  k napĺňaniu cieľov nulového znečistenia
  („inovačný fond“)
  . Kvóty, ktoré sa prevádzkovateľom lietadiel nevydajú z dôvodu ich uzavretia a ktoré nie sú potrebné na pokrytie akýchkoľvek neodovzdaných kvót zo strany týchto prevádzkovateľov, sa takisto použijú na podporu inovácií, ako sa uvádza v prvom pododseku.

365

85

, sa sprístupní

s

podporiť

oblasti nízkouhlíkových technológií

postupov

prispeje tak

(„inovačný fond“)

390
  miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 
  110
  miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10, ako aj kvóty
  uvedené v článku 10 ods. 1 piatom pododseku sa poskytnú fondu (ďalej len „Investičný fond pre oblasť klímy“). Okrem toho sa všetky kvóty
  vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v zmysle článku 10a ods. 1a
  sprístupnia aj Investičnému
  fondu
  pre oblasť klímy.
  Cieľom
  Investičného fondu pre oblasť klímy je podporovať
  inovácie v 
  technikách, procesoch
  a 
  technológiách, ktoré významne prispievajú k dekarbonizácii odvetví, na ktoré sa vzťahuje táto smernica,
  a 
  prispievajú
  k napĺňaniu cieľov nulového znečistenia
  a obehovosti, ako aj k rozširovaniu techník, procesov a technológií, ktoré už nemožno považovať za inovačné, ale napriek tomu majú významný potenciál znižovania emisií skleníkových plynov a prispievajú k úsporám energie a zdrojov v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky na rok 2030. V záujme čo najskoršej podpory inovácií v oblasti prelomových technológií Komisia zabezpečí, aby sa časť financovania z Investičného fondu pre oblasť klímy poskytovala prednostne v období od ... do ... [prvých päť rokov vykonávania tejto pozmeňujúcej smernice]
  . Kvóty, ktoré sa prevádzkovateľom lietadiel nevydajú z dôvodu ich uzavretia a ktoré nie sú potrebné na pokrytie akýchkoľvek neodovzdaných kvót zo strany týchto prevádzkovateľov, sa takisto použijú na podporu inovácií, ako sa uvádza v prvom pododseku.

390

110

uvedené v článku 10 ods. 1 piatom pododseku sa poskytnú fondu (ďalej len „Investičný fond pre oblasť klímy“). Okrem toho sa všetky kvóty

sprístupnia aj Investičnému

pre oblasť klímy.

Investičného fondu pre oblasť klímy je podporovať

technikách, procesoch

technológiách, ktoré významne prispievajú k dekarbonizácii odvetví, na ktoré sa vzťahuje táto smernica,

prispievajú

a obehovosti, ako aj k rozširovaniu techník, procesov a technológií, ktoré už nemožno považovať za inovačné, ale napriek tomu majú významný potenciál znižovania emisií skleníkových plynov a prispievajú k úsporám energie a zdrojov v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky na rok 2030. V záujme čo najskoršej podpory inovácií v oblasti prelomových technológií Komisia zabezpečí, aby sa časť financovania z Investičného fondu pre oblasť klímy poskytovala prednostne v období od ... do ... [prvých päť rokov vykonávania tejto pozmeňujúcej smernice]

Pozmeňujúci návrh 535

Pozmeňujúci návrh 535

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Okrem toho sa 50 miliónov nepridelených kvót z trhovej stabilizačnej rezervy doplní ku zvyšným príjmom z 300 miliónov kvót, ktoré sú k dispozícii v období rokov 2013 až 2020 podľa rozhodnutia Komisie 2010/670/EÚ (*), a použije sa vo vhodnom čase na podporu inovácie, ako sa uvádza v prvom pododseku. Okrem toho do
  inovačného fondu
  pribudnú aj vonkajšie pripísané príjmy uvedené v článku
  21
  ods.
  2
  nariadenia (EÚ)
  [FuelEU Maritime]
  a využívajú sa v súlade s týmto odsekom. | Okrem toho sa 50 miliónov nepridelených kvót z trhovej stabilizačnej rezervy doplní ku zvyšným príjmom z 300 miliónov kvót, ktoré sú k dispozícii v období rokov 2013 až 2020 podľa rozhodnutia Komisie 2010/670/EÚ (*), a použije sa vo vhodnom čase na podporu inovácie
  a dekarbonizácie
  , ako sa uvádza v prvom pododseku. Okrem toho do
  Fondu pre oceány zriadeného článkom 3gab
  pribudnú aj vonkajšie pripísané príjmy uvedené v článku
  5
  ods.
  6
  nariadenia
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ)
  2018/842

   (**) a využívajú sa v súlade s týmto odsekom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Okrem toho sa 50 miliónov nepridelených kvót z trhovej stabilizačnej rezervy doplní ku zvyšným príjmom z 300 miliónov kvót, ktoré sú k dispozícii v období rokov 2013 až 2020 podľa rozhodnutia Komisie 2010/670/EÚ (*), a použije sa vo vhodnom čase na podporu inovácie, ako sa uvádza v prvom pododseku. Okrem toho do
  inovačného fondu
  pribudnú aj vonkajšie pripísané príjmy uvedené v článku
  21
  ods.
  2
  nariadenia (EÚ)
  [FuelEU Maritime]
  a využívajú sa v súlade s týmto odsekom.

*

inovačného fondu

21

2

[FuelEU Maritime]

Okrem toho sa 50 miliónov nepridelených kvót z trhovej stabilizačnej rezervy doplní ku zvyšným príjmom z 300 miliónov kvót, ktoré sú k dispozícii v období rokov 2013 až 2020 podľa rozhodnutia Komisie 2010/670/EÚ (*), a použije sa vo vhodnom čase na podporu inovácie
  a dekarbonizácie
  , ako sa uvádza v prvom pododseku. Okrem toho do
  Fondu pre oceány zriadeného článkom 3gab
  pribudnú aj vonkajšie pripísané príjmy uvedené v článku
  5
  ods.
  6
  nariadenia
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ)
  2018/842

   (**) a využívajú sa v súlade s týmto odsekom.

*

a dekarbonizácie

Fondu pre oceány zriadeného článkom 3gab

5

6

Európskeho parlamentu a Rady

2018/842

**

Pozmeňujúci návrh 536

Pozmeňujúci návrh 536

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Inovačný
  fond sa vzťahuje na odvetvia uvedené v prílohách I a III
  vrátane environmentálne bezpečného zachytávania a využívania uhlíka (CCU), ktoré podstatne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy
  , ako aj
  produktov nahrádzajúcich
  produkty s vysokou uhlíkovou náročnosťou
  vyrábaných
  v odvetviach uvedených v prílohe I
  , s cieľom podporiť v geograficky vyvážených lokalitách vývoj
  a 
  realizáciu projektov
  ,
  ktorých cieľom je
  environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2 (CCS)
  , ako aj vývoj
  a 
  realizáciu inovačných technológií slúžiacich na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov
  a 
  jej uskladňovanie
  .
  Inovačný
  fond
  môže slúžiť aj na podporu prelomových inovačných technológií
  a 
  infraštruktúry
  na dekarbonizáciu
  námorného odvetvia
  a 
  na výrobu palív s nízkymi
  a 
  nulovými emisiami uhlíka v leteckej
  ,
  železničnej
  a 
  cestnej doprave
  . Osobitná pozornosť sa
  musí venovať projektom
  v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje
  nariadenie
  [nariadenie o CBAM], a 
  to projektom zameraným
  na
  podporu inovácií v oblasti nízkouhlíkových technológií
  , CCU, CCS, energie z obnoviteľných zdrojov a 
  jej
  uskladňovania
  , a to
  spôsobom
  prispievajúcemu
  k zmierňovaniu zmeny klímy. | Investičný
  fond
  pre oblasť klímy
  sa vzťahuje na odvetvia uvedené v prílohách I a III
  , ako sú inovačné technológie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie
  , ako aj
  produkty a procesy nahrádzajúce
  produkty
  a procesy
  s vysokou uhlíkovou náročnosťou
  vyrábané
  v odvetviach uvedených v prílohe I 
  a pomáha stimulovať vytváranie a prevádzku inovačných projektov zameraných na environmentálne bezpečné zachytávanie
  a 
  využívanie uhlíka (CCU)
  ,
  ktoré významne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy, najmä pokiaľ ide o nevyhnutné emisie z priemyselných procesov,
  environmentálne bezpečné zachytávanie
  , prepravu
  a 
  trvalé
  geologické ukladanie CO2 (CCS)
  v prípade emisií z nevyhnutných priemyselných procesov
  a 
  priame zachytávanie CO2 z atmosféry s bezpečným, udržateľným
  a 
  trvalým ukladaním (DACS)
  .
  V prípade potreby sa môžu podporovať aj investície do
  obnoviteľných
  vodíkových technológií
  .
  Investičný
  fond
  pre oblasť klímy podporuje aj prelomové inovačné technológie
  a 
  infraštruktúru
  na dekarbonizáciu
  železničnej
  a 
  cestnej dopravy vrátane kolektívnych foriem dopravy, ako je verejná doprava
  a 
  príležitostné autobusové služby, pričom sa usiluje o synergie s programom Horizont Európa
  ,
  najmä s európskymi partnerstvami
  a 
  prípadne s inými programami Únie
  . Osobitná pozornosť sa
  venuje projektom, a to aj v oblasti vývozu,
  v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje [nariadenie o CBAM],
  na podporu inovácií
  a 
  zavádzania techník, procesov a technológií, ktoré významne prispievajú k dekarbonizácii odvetví,
  na
  ktoré sa vzťahuje uvedené nariadenie
  , CCU, CCS,
  prepravy CO2,
  energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania
  energie
  spôsobom
  , ktorý prispieva
  k zmierňovaniu zmeny klímy,
  v súlade s cieľmi a zámermi stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119 na roky 2030 a 2050 a k spravodlivej transformácii a prináša najmenší prínos z hľadiska zníženia emisií na poskytnutú podporu. Investičný fond pre oblasť klímy môže podporovať aj prelomové inovačné technológie zamerané na znižovanie emisií v odvetví odpadov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Inovačný
  fond sa vzťahuje na odvetvia uvedené v prílohách I a III
  vrátane environmentálne bezpečného zachytávania a využívania uhlíka (CCU), ktoré podstatne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy
  , ako aj
  produktov nahrádzajúcich
  produkty s vysokou uhlíkovou náročnosťou
  vyrábaných
  v odvetviach uvedených v prílohe I
  , s cieľom podporiť v geograficky vyvážených lokalitách vývoj
  a 
  realizáciu projektov
  ,
  ktorých cieľom je
  environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2 (CCS)
  , ako aj vývoj
  a 
  realizáciu inovačných technológií slúžiacich na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov
  a 
  jej uskladňovanie
  .
  Inovačný
  fond
  môže slúžiť aj na podporu prelomových inovačných technológií
  a 
  infraštruktúry
  na dekarbonizáciu
  námorného odvetvia
  a 
  na výrobu palív s nízkymi
  a 
  nulovými emisiami uhlíka v leteckej
  ,
  železničnej
  a 
  cestnej doprave
  . Osobitná pozornosť sa
  musí venovať projektom
  v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje
  nariadenie
  [nariadenie o CBAM], a 
  to projektom zameraným
  na
  podporu inovácií v oblasti nízkouhlíkových technológií
  , CCU, CCS, energie z obnoviteľných zdrojov a 
  jej
  uskladňovania
  , a to
  spôsobom
  prispievajúcemu
  k zmierňovaniu zmeny klímy.

Inovačný

vrátane environmentálne bezpečného zachytávania a využívania uhlíka (CCU), ktoré podstatne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy

produktov nahrádzajúcich

vyrábaných

, s cieľom podporiť v geograficky vyvážených lokalitách vývoj

realizáciu projektov

ktorých cieľom je

2

, ako aj vývoj

realizáciu inovačných technológií slúžiacich na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov

jej uskladňovanie

Inovačný

môže slúžiť aj na podporu prelomových inovačných technológií

infraštruktúry

námorného odvetvia

na výrobu palív s nízkymi

nulovými emisiami uhlíka v leteckej

železničnej

cestnej doprave

musí venovať projektom

nariadenie

to projektom zameraným

podporu inovácií v oblasti nízkouhlíkových technológií

jej

, a to

prispievajúcemu

Investičný
  fond
  pre oblasť klímy
  sa vzťahuje na odvetvia uvedené v prílohách I a III
  , ako sú inovačné technológie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie
  , ako aj
  produkty a procesy nahrádzajúce
  produkty
  a procesy
  s vysokou uhlíkovou náročnosťou
  vyrábané
  v odvetviach uvedených v prílohe I 
  a pomáha stimulovať vytváranie a prevádzku inovačných projektov zameraných na environmentálne bezpečné zachytávanie
  a 
  využívanie uhlíka (CCU)
  ,
  ktoré významne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy, najmä pokiaľ ide o nevyhnutné emisie z priemyselných procesov,
  environmentálne bezpečné zachytávanie
  , prepravu
  a 
  trvalé
  geologické ukladanie CO2 (CCS)
  v prípade emisií z nevyhnutných priemyselných procesov
  a 
  priame zachytávanie CO2 z atmosféry s bezpečným, udržateľným
  a 
  trvalým ukladaním (DACS)
  .
  V prípade potreby sa môžu podporovať aj investície do
  obnoviteľných
  vodíkových technológií
  .
  Investičný
  fond
  pre oblasť klímy podporuje aj prelomové inovačné technológie
  a 
  infraštruktúru
  na dekarbonizáciu
  železničnej
  a 
  cestnej dopravy vrátane kolektívnych foriem dopravy, ako je verejná doprava
  a 
  príležitostné autobusové služby, pričom sa usiluje o synergie s programom Horizont Európa
  ,
  najmä s európskymi partnerstvami
  a 
  prípadne s inými programami Únie
  . Osobitná pozornosť sa
  venuje projektom, a to aj v oblasti vývozu,
  v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje [nariadenie o CBAM],
  na podporu inovácií
  a 
  zavádzania techník, procesov a technológií, ktoré významne prispievajú k dekarbonizácii odvetví,
  na
  ktoré sa vzťahuje uvedené nariadenie
  , CCU, CCS,
  prepravy CO2,
  energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania
  energie
  spôsobom
  , ktorý prispieva
  k zmierňovaniu zmeny klímy,
  v súlade s cieľmi a zámermi stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119 na roky 2030 a 2050 a k spravodlivej transformácii a prináša najmenší prínos z hľadiska zníženia emisií na poskytnutú podporu. Investičný fond pre oblasť klímy môže podporovať aj prelomové inovačné technológie zamerané na znižovanie emisií v odvetví odpadov.

Investičný

pre oblasť klímy

, ako sú inovačné technológie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie

produkty a procesy nahrádzajúce

a procesy

vyrábané

a pomáha stimulovať vytváranie a prevádzku inovačných projektov zameraných na environmentálne bezpečné zachytávanie

využívanie uhlíka (CCU)

ktoré významne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy, najmä pokiaľ ide o nevyhnutné emisie z priemyselných procesov,

, prepravu

trvalé

2

v prípade emisií z nevyhnutných priemyselných procesov

priame zachytávanie CO2

trvalým ukladaním (DACS)

V prípade potreby sa môžu podporovať aj investície do

vodíkových technológií

Investičný

pre oblasť klímy podporuje aj prelomové inovačné technológie

infraštruktúru

železničnej

cestnej dopravy vrátane kolektívnych foriem dopravy, ako je verejná doprava

príležitostné autobusové služby, pričom sa usiluje o synergie s programom Horizont Európa

najmä s európskymi partnerstvami

prípadne s inými programami Únie

venuje projektom, a to aj v oblasti vývozu,

na podporu inovácií

zavádzania techník, procesov a technológií, ktoré významne prispievajú k dekarbonizácii odvetví,

ktoré sa vzťahuje uvedené nariadenie

prepravy CO2

energie

, ktorý prispieva

v súlade s cieľmi a zámermi stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119 na roky 2030 a 2050 a k spravodlivej transformácii a prináša najmenší prínos z hľadiska zníženia emisií na poskytnutú podporu. Investičný fond pre oblasť klímy môže podporovať aj prelomové inovačné technológie zamerané na znižovanie emisií v odvetví odpadov.

Pozmeňujúci návrh 537

Pozmeňujúci návrh 537

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Aspoň 12 % kvót sprístupnených pre Investičný fond pre oblasť klímy sa použije na ďalší rozvoj a zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie v Únii v súlade so smernicou (EÚ) .../... [revised RED]. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Aspoň 12 % kvót sprístupnených pre Investičný fond pre oblasť klímy sa použije na ďalší rozvoj a zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie v Únii v súlade so smernicou (EÚ) .../... [revised RED].

Aspoň 12 % kvót sprístupnených pre Investičný fond pre oblasť klímy sa použije na ďalší rozvoj a zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie v Únii v súlade so smernicou (EÚ) .../... [revised RED].

Pozmeňujúci návrh 538

Pozmeňujúci návrh 538

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 3 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Z Investičného fondu pre oblasť klímy sa môžu podporovať aj rozdielové zmluvy v oblasti uhlíka (CCD) na podporu dekarbonizačných technológií, pre ktoré cena uhlíka nemusí byť dostatočným stimulom. Komisia do 31. decembra 2023 prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu, pokiaľ ide o pravidlá fungovania CCD. |
| | Finančná podpora z Investičného fondu pre oblasť klímy musí byť primeraná cieľom politiky stanoveným v tomto článku a nesmie viesť k neprimeranému narušeniu vnútorného trhu. Na tento účel sa finančné prostriedky poskytujú len na pokrytie dodatočných nákladov alebo investičných rizík, ktoré investori nemôžu znášať za bežných trhových podmienok. Pomoc z Investičného fondu pre oblasť klímy teda nesmie viesť k nespravodlivej diskriminácii vo vzťahu ku konkurenčným dovážaným produktom, ako to vyžadujú pravidlá WTO. |
| | Ak je cena v rámci EU ETS vyššia ako realizačná cena, za ktorú bol projekt schválený, príjemca vráti rozdiel do Investičného fondu pre oblasť klímy. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Z Investičného fondu pre oblasť klímy sa môžu podporovať aj rozdielové zmluvy v oblasti uhlíka (CCD) na podporu dekarbonizačných technológií, pre ktoré cena uhlíka nemusí byť dostatočným stimulom. Komisia do 31. decembra 2023 prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu, pokiaľ ide o pravidlá fungovania CCD.

Z Investičného fondu pre oblasť klímy sa môžu podporovať aj rozdielové zmluvy v oblasti uhlíka (CCD) na podporu dekarbonizačných technológií, pre ktoré cena uhlíka nemusí byť dostatočným stimulom. Komisia do 31. decembra 2023 prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu, pokiaľ ide o pravidlá fungovania CCD.

Finančná podpora z Investičného fondu pre oblasť klímy musí byť primeraná cieľom politiky stanoveným v tomto článku a nesmie viesť k neprimeranému narušeniu vnútorného trhu. Na tento účel sa finančné prostriedky poskytujú len na pokrytie dodatočných nákladov alebo investičných rizík, ktoré investori nemôžu znášať za bežných trhových podmienok. Pomoc z Investičného fondu pre oblasť klímy teda nesmie viesť k nespravodlivej diskriminácii vo vzťahu ku konkurenčným dovážaným produktom, ako to vyžadujú pravidlá WTO.

Finančná podpora z Investičného fondu pre oblasť klímy musí byť primeraná cieľom politiky stanoveným v tomto článku a nesmie viesť k neprimeranému narušeniu vnútorného trhu. Na tento účel sa finančné prostriedky poskytujú len na pokrytie dodatočných nákladov alebo investičných rizík, ktoré investori nemôžu znášať za bežných trhových podmienok. Pomoc z Investičného fondu pre oblasť klímy teda nesmie viesť k nespravodlivej diskriminácii vo vzťahu ku konkurenčným dovážaným produktom, ako to vyžadujú pravidlá WTO.

Ak je cena v rámci EU ETS vyššia ako realizačná cena, za ktorú bol projekt schválený, príjemca vráti rozdiel do Investičného fondu pre oblasť klímy.

Ak je cena v rámci EU ETS vyššia ako realizačná cena, za ktorú bol projekt schválený, príjemca vráti rozdiel do Investičného fondu pre oblasť klímy.

Pozmeňujúci návrh 539

Pozmeňujúci návrh 539

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Oprávnené sú projekty (vrátane malých projektov) realizované na území všetkých členských štátov. Technológie, ktoré získajú podporu, musia byť inovačné, pričom zatiaľ nesmú byť v obdobnom rozsahu bez podpory komerčne životaschopné, no musia prinášať prelomové riešenia alebo byť dostatočne
  vyspelé na to
  , aby sa dali realizovať v 
  predkomerčnej
  fáze. | Oprávnené sú projekty (vrátane
  stredných a
  malých projektov) realizované na území všetkých členských štátov. Technológie, ktoré získajú podporu, musia byť inovačné
  a musia preukázať potenciál rozsiahleho zníženia skleníkových plynov
  , pričom zatiaľ nesmú byť v obdobnom rozsahu bez podpory komerčne životaschopné, no musia prinášať prelomové
  alebo zatiaľ komerčne nerealizovateľné
  riešenia alebo byť dostatočne
  technologicky vyspelé nato
  , aby sa dali realizovať v 
  (pred-)komerčnej
  fáze
  , alebo významne prispievať k cieľu klimatickej neutrality a nemožno ich zaviesť vo veľkom meradle bez podpory
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Oprávnené sú projekty (vrátane malých projektov) realizované na území všetkých členských štátov. Technológie, ktoré získajú podporu, musia byť inovačné, pričom zatiaľ nesmú byť v obdobnom rozsahu bez podpory komerčne životaschopné, no musia prinášať prelomové riešenia alebo byť dostatočne
  vyspelé na to
  , aby sa dali realizovať v 
  predkomerčnej
  fáze.

vyspelé na to

predkomerčnej

Oprávnené sú projekty (vrátane
  stredných a
  malých projektov) realizované na území všetkých členských štátov. Technológie, ktoré získajú podporu, musia byť inovačné
  a musia preukázať potenciál rozsiahleho zníženia skleníkových plynov
  , pričom zatiaľ nesmú byť v obdobnom rozsahu bez podpory komerčne životaschopné, no musia prinášať prelomové
  alebo zatiaľ komerčne nerealizovateľné
  riešenia alebo byť dostatočne
  technologicky vyspelé nato
  , aby sa dali realizovať v 
  (pred-)komerčnej
  fáze
  , alebo významne prispievať k cieľu klimatickej neutrality a nemožno ich zaviesť vo veľkom meradle bez podpory
  .

stredných a

a musia preukázať potenciál rozsiahleho zníženia skleníkových plynov

alebo zatiaľ komerčne nerealizovateľné

technologicky vyspelé nato

(pred-)komerčnej

, alebo významne prispievať k cieľu klimatickej neutrality a nemožno ich zaviesť vo veľkom meradle bez podpory

Pozmeňujúci návrh 540

Pozmeňujúci návrh 540

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia zabezpečí, aby sa s kvótami určenými pre
  inovačný
  fond obchodovalo formou aukcie v súlade so zásadami a podmienkami stanovenými v článku 10 ods. 4. Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov. | Komisia zabezpečí, aby sa s kvótami určenými pre
  Investičný
  fond
  pre oblasť klímy
  obchodovalo formou aukcie v súlade so zásadami a podmienkami stanovenými v článku 10 ods. 4. Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia zabezpečí, aby sa s kvótami určenými pre
  inovačný
  fond obchodovalo formou aukcie v súlade so zásadami a podmienkami stanovenými v článku 10 ods. 4. Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov.

inovačný

Komisia zabezpečí, aby sa s kvótami určenými pre
  Investičný
  fond
  pre oblasť klímy
  obchodovalo formou aukcie v súlade so zásadami a podmienkami stanovenými v článku 10 ods. 4. Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov.

Investičný

pre oblasť klímy

Pozmeňujúci návrh 541

Pozmeňujúci návrh 541

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 6

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Projekty sa vyberajú na základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa v relevantných prípadoch zohľadní, do akej miery projekty prispievajú k dosiahnutiu zníženia emisií výrazne pod referenčné
  úrovne
  uvedené v odseku 2. Projekty musia mať potenciál na rozsiahle uplatňovanie alebo na výrazné zníženie nákladov na prechod na
  nízkouhlíkové
  hospodárstvo v príslušných odvetviach. Projekty zahŕňajúce CCU musia priniesť čisté zníženie emisií a zabezpečiť zabránenie emisiám CO2 alebo ich trvalé uloženie. V prípade grantov poskytovaných prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov možno podporiť až 60 % príslušných nákladov na projekty, z čoho až 40 % nemusí závisieť od overeného zamedzenia emisiám skleníkových plynov, a to za predpokladu, že s ohľadom na použitú technológiu sa podarilo dosiahnuť vytýčené míľniky. V prípade podpory poskytovanej prostredníctvom súťažného ponukového konania a v prípade podpory formou technickej pomoci možno podporiť až 100 % príslušných nákladov na projekty. | Projekty sa vyberajú
  prostredníctvom transparentného výberového konania technologicky neutrálnym spôsobom v súlade s cieľmi Investičného fondu pre oblasť klímy, ktoré sú stanovené v prvom pododseku tohto odseku, a
  na základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa
  zohľadní, do akej miery projekty významne prispievajú k plneniu cieľov Únie
  v 
  oblasti klímy a energetiky a zároveň prispievajú k dosiahnutiu cieľov nulového znečistenia a obehovosti v súlade s prvým pododsekom tohto odseku, ako aj potreba zabezpečiť spravodlivé geografické rozdelenie projektov v súlade s pododsekom 6a tohto odseku, a v
   relevantných prípadoch
  sa
  zohľadní, do akej miery projekty prispievajú k dosiahnutiu zníženia emisií výrazne pod referenčné
  hodnoty
  uvedené v odseku 2. Projekty musia mať potenciál na rozsiahle uplatňovanie alebo na výrazné zníženie nákladov na prechod na
  klimaticky neutrálne
  hospodárstvo v príslušných odvetviach
  . Uprednostnia sa technológie a procesy, ktoré sa zaoberajú viacerými environmentálnymi vplyvmi
  . Projekty zahŕňajúce CCU musia priniesť čisté zníženie emisií a zabezpečiť zabránenie emisiám CO2 alebo ich trvalé uloženie. V prípade grantov poskytovaných prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov možno podporiť až 60 % príslušných nákladov na projekty, z čoho až 40 % nemusí závisieť od overeného zamedzenia emisiám skleníkových plynov, a to za predpokladu, že s ohľadom na použitú technológiu sa podarilo dosiahnuť vytýčené míľniky. V prípade podpory poskytovanej prostredníctvom súťažného ponukového konania a v prípade podpory formou technickej pomoci možno podporiť až 100 % príslušných nákladov na projekty.
  Projekty, ktorých zníženie emisií je prínosom pre dekarbonizáciu iných aktérov v blízkych geografických oblastiach, majú v kritériách používaných pri výbere projektov prednostné postavenie. |
| | Od projektov financovaných z Investičného fondu pre oblasť klímy sa vyžaduje, aby sa v rámci nich vymieňali poznatky s inými relevantnými projektmi, ako aj s výskumnými pracovníkmi so sídlom v Únii, ktorí majú oprávnený záujem. Podmienky výmeny poznatkov vymedzí Komisia vo výzvach na predkladanie návrhov. |
| | Výzvy na predkladanie návrhov sú otvorené a transparentné a jasne stanovujú, aké druhy technológií možno podporiť. Pri príprave výziev na predkladanie návrhov Komisia zabezpečí, aby boli riadne pokryté všetky odvetvia. Komisia prijme opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa výzvy oznamovali v čo najširšom rozsahu, najmä malým a stredným podnikom (MSP). |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Projekty sa vyberajú na základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa v relevantných prípadoch zohľadní, do akej miery projekty prispievajú k dosiahnutiu zníženia emisií výrazne pod referenčné
  úrovne
  uvedené v odseku 2. Projekty musia mať potenciál na rozsiahle uplatňovanie alebo na výrazné zníženie nákladov na prechod na
  nízkouhlíkové
  hospodárstvo v príslušných odvetviach. Projekty zahŕňajúce CCU musia priniesť čisté zníženie emisií a zabezpečiť zabránenie emisiám CO2 alebo ich trvalé uloženie. V prípade grantov poskytovaných prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov možno podporiť až 60 % príslušných nákladov na projekty, z čoho až 40 % nemusí závisieť od overeného zamedzenia emisiám skleníkových plynov, a to za predpokladu, že s ohľadom na použitú technológiu sa podarilo dosiahnuť vytýčené míľniky. V prípade podpory poskytovanej prostredníctvom súťažného ponukového konania a v prípade podpory formou technickej pomoci možno podporiť až 100 % príslušných nákladov na projekty.

úrovne

nízkouhlíkové

2

Projekty sa vyberajú
  prostredníctvom transparentného výberového konania technologicky neutrálnym spôsobom v súlade s cieľmi Investičného fondu pre oblasť klímy, ktoré sú stanovené v prvom pododseku tohto odseku, a
  na základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa
  zohľadní, do akej miery projekty významne prispievajú k plneniu cieľov Únie
  v 
  oblasti klímy a energetiky a zároveň prispievajú k dosiahnutiu cieľov nulového znečistenia a obehovosti v súlade s prvým pododsekom tohto odseku, ako aj potreba zabezpečiť spravodlivé geografické rozdelenie projektov v súlade s pododsekom 6a tohto odseku, a v
   relevantných prípadoch
  sa
  zohľadní, do akej miery projekty prispievajú k dosiahnutiu zníženia emisií výrazne pod referenčné
  hodnoty
  uvedené v odseku 2. Projekty musia mať potenciál na rozsiahle uplatňovanie alebo na výrazné zníženie nákladov na prechod na
  klimaticky neutrálne
  hospodárstvo v príslušných odvetviach
  . Uprednostnia sa technológie a procesy, ktoré sa zaoberajú viacerými environmentálnymi vplyvmi
  . Projekty zahŕňajúce CCU musia priniesť čisté zníženie emisií a zabezpečiť zabránenie emisiám CO2 alebo ich trvalé uloženie. V prípade grantov poskytovaných prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov možno podporiť až 60 % príslušných nákladov na projekty, z čoho až 40 % nemusí závisieť od overeného zamedzenia emisiám skleníkových plynov, a to za predpokladu, že s ohľadom na použitú technológiu sa podarilo dosiahnuť vytýčené míľniky. V prípade podpory poskytovanej prostredníctvom súťažného ponukového konania a v prípade podpory formou technickej pomoci možno podporiť až 100 % príslušných nákladov na projekty.
  Projekty, ktorých zníženie emisií je prínosom pre dekarbonizáciu iných aktérov v blízkych geografických oblastiach, majú v kritériách používaných pri výbere projektov prednostné postavenie.

prostredníctvom transparentného výberového konania technologicky neutrálnym spôsobom v súlade s cieľmi Investičného fondu pre oblasť klímy, ktoré sú stanovené v prvom pododseku tohto odseku, a

zohľadní, do akej miery projekty významne prispievajú k plneniu cieľov Únie

oblasti klímy a energetiky a zároveň prispievajú k dosiahnutiu cieľov nulového znečistenia a obehovosti v súlade s prvým pododsekom tohto odseku, ako aj potreba zabezpečiť spravodlivé geografické rozdelenie projektov v súlade s pododsekom 6a tohto odseku, a v

sa

hodnoty

klimaticky neutrálne

. Uprednostnia sa technológie a procesy, ktoré sa zaoberajú viacerými environmentálnymi vplyvmi

2

Projekty, ktorých zníženie emisií je prínosom pre dekarbonizáciu iných aktérov v blízkych geografických oblastiach, majú v kritériách používaných pri výbere projektov prednostné postavenie.

Od projektov financovaných z Investičného fondu pre oblasť klímy sa vyžaduje, aby sa v rámci nich vymieňali poznatky s inými relevantnými projektmi, ako aj s výskumnými pracovníkmi so sídlom v Únii, ktorí majú oprávnený záujem. Podmienky výmeny poznatkov vymedzí Komisia vo výzvach na predkladanie návrhov.

Od projektov financovaných z Investičného fondu pre oblasť klímy sa vyžaduje, aby sa v rámci nich vymieňali poznatky s inými relevantnými projektmi, ako aj s výskumnými pracovníkmi so sídlom v Únii, ktorí majú oprávnený záujem. Podmienky výmeny poznatkov vymedzí Komisia vo výzvach na predkladanie návrhov.

Výzvy na predkladanie návrhov sú otvorené a transparentné a jasne stanovujú, aké druhy technológií možno podporiť. Pri príprave výziev na predkladanie návrhov Komisia zabezpečí, aby boli riadne pokryté všetky odvetvia. Komisia prijme opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa výzvy oznamovali v čo najširšom rozsahu, najmä malým a stredným podnikom (MSP).

Výzvy na predkladanie návrhov sú otvorené a transparentné a jasne stanovujú, aké druhy technológií možno podporiť. Pri príprave výziev na predkladanie návrhov Komisia zabezpečí, aby boli riadne pokryté všetky odvetvia. Komisia prijme opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa výzvy oznamovali v čo najširšom rozsahu, najmä malým a stredným podnikom (MSP).

Pozmeňujúci návrh 542

Pozmeňujúci návrh 542

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 6 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Investičný fond pre oblasť klímy sa zameriava na geograficky vyváženú podporu, na podporu poskytovanú vo forme CCD a na projekty týkajúce sa rozširovania, pričom sa zabezpečí najvyššia možná kvalita projektov a dodržia sa výberové kritériá uvedené v šiestom pododseku tohto odseku, so zreteľom na osobitné odvetvové okolnosti a investičné potreby, najmä v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje článok 3g a kapitola IVa. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Investičný fond pre oblasť klímy sa zameriava na geograficky vyváženú podporu, na podporu poskytovanú vo forme CCD a na projekty týkajúce sa rozširovania, pričom sa zabezpečí najvyššia možná kvalita projektov a dodržia sa výberové kritériá uvedené v šiestom pododseku tohto odseku, so zreteľom na osobitné odvetvové okolnosti a investičné potreby, najmä v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje článok 3g a kapitola IVa.

Investičný fond pre oblasť klímy sa zameriava na geograficky vyváženú podporu, na podporu poskytovanú vo forme CCD a na projekty týkajúce sa rozširovania, pričom sa zabezpečí najvyššia možná kvalita projektov a dodržia sa výberové kritériá uvedené v šiestom pododseku tohto odseku, so zreteľom na osobitné odvetvové okolnosti a investičné potreby, najmä v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje článok 3g a kapitola IVa.

Pozmeňujúci návrh 543

Pozmeňujúci návrh 543

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o pravidlá prevádzkovania
  inovačného
  fondu vrátane výberového postupu a kritérií, ako aj oprávnené odvetvia a technologické požiadavky týkajúce sa rôznych druhov podpory. | Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o pravidlá prevádzkovania
  Investičného
  fondu
  pre oblasť klímy
  vrátane výberového postupu a kritérií
  a účasti MSP
  , ako aj oprávnené odvetvia a technologické požiadavky týkajúce sa rôznych druhov podpory.
  Komisia sa zameria na časový harmonogram, ktorý časť podpory z Investičného fondu pre oblasť klímy predsunie na začiatok obdobia. Pri implementácii Investičného fondu pre oblasť klímy Komisia prijme všetky vhodné opatrenia v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2020/2092 na zabezpečenie ochrany finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými z Investičného fondu pre oblasť klímy v prípade nedodržiavania zásad právneho štátu v členských štátoch. Na tento účel Komisia zabezpečí účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm. |
| | S cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu sa vo výberových kritériách zohľadňujú environmentálne a sociálne záruky. Všetky finančné zdroje z Investičného fondu pre oblasť klímy sa použijú v súlade s: |
| | a) | kritériom „nespôsobovať významnú škodu“, uvedeným v článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o pravidlá prevádzkovania
  inovačného
  fondu vrátane výberového postupu a kritérií, ako aj oprávnené odvetvia a technologické požiadavky týkajúce sa rôznych druhov podpory.

inovačného

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o pravidlá prevádzkovania
  Investičného
  fondu
  pre oblasť klímy
  vrátane výberového postupu a kritérií
  a účasti MSP
  , ako aj oprávnené odvetvia a technologické požiadavky týkajúce sa rôznych druhov podpory.
  Komisia sa zameria na časový harmonogram, ktorý časť podpory z Investičného fondu pre oblasť klímy predsunie na začiatok obdobia. Pri implementácii Investičného fondu pre oblasť klímy Komisia prijme všetky vhodné opatrenia v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2020/2092 na zabezpečenie ochrany finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými z Investičného fondu pre oblasť klímy v prípade nedodržiavania zásad právneho štátu v členských štátoch. Na tento účel Komisia zabezpečí účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm.

Investičného

pre oblasť klímy

a účasti MSP

Komisia sa zameria na časový harmonogram, ktorý časť podpory z Investičného fondu pre oblasť klímy predsunie na začiatok obdobia. Pri implementácii Investičného fondu pre oblasť klímy Komisia prijme všetky vhodné opatrenia v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2020/2092 na zabezpečenie ochrany finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými z Investičného fondu pre oblasť klímy v prípade nedodržiavania zásad právneho štátu v členských štátoch. Na tento účel Komisia zabezpečí účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm.

S cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu sa vo výberových kritériách zohľadňujú environmentálne a sociálne záruky. Všetky finančné zdroje z Investičného fondu pre oblasť klímy sa použijú v súlade s:

S cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu sa vo výberových kritériách zohľadňujú environmentálne a sociálne záruky. Všetky finančné zdroje z Investičného fondu pre oblasť klímy sa použijú v súlade s:

a)

a)

kritériom „nespôsobovať významnú škodu“, uvedeným v článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852;

kritériom „nespôsobovať významnú škodu“, uvedeným v článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852;

| b) | minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852. |
| --- | --- |

b)

b)

minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852.

minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852.

V prípade podpory prostredníctvom CCD sa týmito delegovanými aktmi umožní technologicky neutrálne obstarávanie s cenovou súťažou v súlade s cieľmi Investičného fondu pre oblasť klímy stanovenými v prvom pododseku.

V prípade podpory prostredníctvom CCD sa týmito delegovanými aktmi umožní technologicky neutrálne obstarávanie s cenovou súťažou v súlade s cieľmi Investičného fondu pre oblasť klímy stanovenými v prvom pododseku.

Pozmeňujúci návrh 544

Pozmeňujúci návrh 544

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno g

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 7 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Komisia každé dva roky predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie súlad projektov financovaných prostredníctvom Investičného fondu pre oblasť klímy s cieľom klimatickej neutrality stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119, pokrok dosiahnutý pri zavádzaní investícií opísaných v priemyselných plánoch dekarbonizácie a svoj akčný plán na nasledujúce dvojročné obdobie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia každé dva roky predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie súlad projektov financovaných prostredníctvom Investičného fondu pre oblasť klímy s cieľom klimatickej neutrality stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119, pokrok dosiahnutý pri zavádzaní investícií opísaných v priemyselných plánoch dekarbonizácie a svoj akčný plán na nasledujúce dvojročné obdobie.

Komisia každé dva roky predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie súlad projektov financovaných prostredníctvom Investičného fondu pre oblasť klímy s cieľom klimatickej neutrality stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119, pokrok dosiahnutý pri zavádzaní investícií opísaných v priemyselných plánoch dekarbonizácie a svoj akčný plán na nasledujúce dvojročné obdobie.

Pozmeňujúci návrh 545

Pozmeňujúci návrh 545

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 13

Článok 1 – odsek 1 – bod 13

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | V článku
  10c sa
  odsek 7 nahrádza takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(13)

V článku
  10c sa
  odsek 7 nahrádza takto:

V článku

odsek 7 nahrádza takto:

| (13) | Článok
   10c sa
  vypúšťa. |
| --- | --- |

(13)

Článok
   10c sa
  vypúšťa.

Článok

vypúšťa.

„Členské štáty vyžadujú, aby prijímajúci výrobcovia elektrickej energie a prevádzkovatelia sietí do 28. februára každého roka predložili správu o realizácii svojich vybraných investícií, ktorej súčasťou je aj bilancia bezodplatne prideľovaných kvót a vynaložených investičných nákladov a druhy podporovaných investícií. Členské štáty o tom podávajú správy Komisii a Komisia tieto správy zverejňuje.“;

Pozmeňujúci návrh 546

Pozmeňujúci návrh 546

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 13 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 13 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10c a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(13a)

(13a)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 10ca

Prechodné bezodplatné prideľovanie kvót na modernizáciu v odvetví energetiky

Všetky kvóty na prechodné bezodplatné prideľovanie kvót na účely modernizácie odvetvia energetiky, ktoré neboli pridelené prevádzkovateľom v dotknutých členských štátoch do 31. decembra 2023, sa pripočítajú k celkovému množstvu kvót, ktoré dotknutý členský štát dostane na obchodovanie formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 písm. a). Členské štáty však môžu tieto kvóty alebo niektoré z týchto kvót použiť v súlade s článkom 10d na podporu investícií v rámci modernizačného fondu.“

Pozmeňujúci návrh 547

Pozmeňujúci návrh 547

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 1 – pododseky 1 a (nový) a 1 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Podpora z modernizačného fondu sa poskytuje len tým členským štátom, ktoré prijali právne záväzné ciele na dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050, ako aj opatrenia na postupné ukončenie používania všetkých fosílnych palív v časovom rámci, ktorý je v súlade s cieľmi stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119. |
| | Okrem toho sa v rámci modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora investíciám navrhnutých prijímajúcim členským štátom, v súvislosti s ktorým prebieha postup stanovený v článku 6 nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2092 alebo v súvislosti s ktorými Rada prijala vykonávacie rozhodnutie o vhodných opatreniach podľa uvedeného článku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Podpora z modernizačného fondu sa poskytuje len tým členským štátom, ktoré prijali právne záväzné ciele na dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050, ako aj opatrenia na postupné ukončenie používania všetkých fosílnych palív v časovom rámci, ktorý je v súlade s cieľmi stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119.

Podpora z modernizačného fondu sa poskytuje len tým členským štátom, ktoré prijali právne záväzné ciele na dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050, ako aj opatrenia na postupné ukončenie používania všetkých fosílnych palív v časovom rámci, ktorý je v súlade s cieľmi stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119.

Okrem toho sa v rámci modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora investíciám navrhnutých prijímajúcim členským štátom, v súvislosti s ktorým prebieha postup stanovený v článku 6 nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2092 alebo v súvislosti s ktorými Rada prijala vykonávacie rozhodnutie o vhodných opatreniach podľa uvedeného článku.

Okrem toho sa v rámci modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora investíciám navrhnutých prijímajúcim členským štátom, v súvislosti s ktorým prebieha postup stanovený v článku 6 nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2092 alebo v súvislosti s ktorými Rada prijala vykonávacie rozhodnutie o vhodných opatreniach podľa uvedeného článku.

Pozmeňujúci návrh 548

Pozmeňujúci návrh 548

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 1 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice, ako aj s cieľmi uvedenými v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (*) a v nariadení
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ) 2021/1119 (**) a s dlhodobými cieľmi vyjadrenými v Parížskej dohode.
  Zariadeniam
  na
  výrobu energie
  ,
  v
   ktorých sa využívajú fosílne palivá, sa z modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora. | Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice, ako aj s cieľmi uvedenými v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (*) a v nariadení (EÚ) 2021/1119 a s dlhodobými cieľmi vyjadrenými v Parížskej dohode. Na
  činnosti súvisiace energiou
  ,
  pri
   ktorých sa využívajú fosílne palivá, sa z modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice, ako aj s cieľmi uvedenými v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (*) a v nariadení
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ) 2021/1119 (**) a s dlhodobými cieľmi vyjadrenými v Parížskej dohode.
  Zariadeniam
  na
  výrobu energie
  ,
  v
   ktorých sa využívajú fosílne palivá, sa z modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora.

*

Európskeho parlamentu a Rady

**

Zariadeniam

výrobu energie

v

Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice, ako aj s cieľmi uvedenými v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (*) a v nariadení (EÚ) 2021/1119 a s dlhodobými cieľmi vyjadrenými v Parížskej dohode. Na
  činnosti súvisiace energiou
  ,
  pri
   ktorých sa využívajú fosílne palivá, sa z modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora.

*

činnosti súvisiace energiou

pri

Pozmeňujúci návrh 549

Pozmeňujúci návrh 549

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 2 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Najmenej 80
   % finančných zdrojov z modernizačného fondu sa použije na podporu investícií do týchto oblastí: | 2.   
  100
   % finančných zdrojov z modernizačného fondu sa použije na podporu investícií do týchto oblastí: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   
  Najmenej 80
   % finančných zdrojov z modernizačného fondu sa použije na podporu investícií do týchto oblastí:

2.   
  100
   % finančných zdrojov z modernizačného fondu sa použije na podporu investícií do týchto oblastí:

Pozmeňujúci návrh 550

Pozmeňujúci návrh 550

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 2 – písmeno a a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | výroba energie pomocou vodíkových generátorov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

výroba energie pomocou vodíkových generátorov;

výroba energie pomocou vodíkových generátorov;

Pozmeňujúci návrh 551

Pozmeňujúci návrh 551

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 2 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | zlepšovanie energetickej efektívnosti na strane
  dopytu, a to aj v odvetviach ako doprava, sektor budov, poľnohospodárstvo či odpadové hospodárstvo; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

zlepšovanie energetickej efektívnosti na strane
  dopytu, a to aj v odvetviach ako doprava, sektor budov, poľnohospodárstvo či odpadové hospodárstvo;

zlepšovanie energetickej efektívnosti na strane

| c) | znižovanie celkovej spotreby energie prostredníctvom riadenia
  dopytu
  a energetickej efektívnosti
  , a to aj v odvetviach ako doprava, sektor budov, poľnohospodárstvo či odpadové hospodárstvo
  , so zreteľom na potrebu elektrifikácie spojenú s klimatickou transformáciou a súvisiaci zvýšený dopyt po elektrickej energii z obnoviteľných zdrojov
  ; |
| --- | --- |

c)

znižovanie celkovej spotreby energie prostredníctvom riadenia
  dopytu
  a energetickej efektívnosti
  , a to aj v odvetviach ako doprava, sektor budov, poľnohospodárstvo či odpadové hospodárstvo
  , so zreteľom na potrebu elektrifikácie spojenú s klimatickou transformáciou a súvisiaci zvýšený dopyt po elektrickej energii z obnoviteľných zdrojov
  ;

znižovanie celkovej spotreby energie prostredníctvom riadenia

a energetickej efektívnosti

, so zreteľom na potrebu elektrifikácie spojenú s klimatickou transformáciou a súvisiaci zvýšený dopyt po elektrickej energii z obnoviteľných zdrojov

Pozmeňujúci návrh 552

Pozmeňujúci návrh 552

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 2 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | podpora pre domácnosti s nízkymi príjmami, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach, určená na riešenie problému energetickej chudoby a na účely modernizácie ich vykurovacích systémov
  a |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

podpora pre domácnosti s nízkymi príjmami, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach, určená na riešenie problému energetickej chudoby a na účely modernizácie ich vykurovacích systémov
  a

a

| e) | podpora pre domácnosti s nízkymi príjmami, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach, určená na riešenie problému energetickej chudoby a na účely modernizácie ich vykurovacích
  a chladiacich
  systémov a 
  úsilie o energetickú hospodárnosť budov na obytné aj komerčné účely; |
| --- | --- |

e)

podpora pre domácnosti s nízkymi príjmami, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach, určená na riešenie problému energetickej chudoby a na účely modernizácie ich vykurovacích
  a chladiacich
  systémov a 
  úsilie o energetickú hospodárnosť budov na obytné aj komerčné účely;

a chladiacich

úsilie o energetickú hospodárnosť budov na obytné aj komerčné účely;

Pozmeňujúci návrh 553

Pozmeňujúci návrh 553

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 2 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka v prijímajúcich členských štátoch s cieľom podporiť uplatnenie zamestnancov na iných pozíciách, ich rekvalifikovanie či zvyšovanie ich kvalifikácie, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy, a to v dialógu so sociálnymi partnermi.; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka v prijímajúcich členských štátoch s cieľom podporiť uplatnenie zamestnancov na iných pozíciách, ich rekvalifikovanie či zvyšovanie ich kvalifikácie, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy, a to v dialógu so sociálnymi partnermi.;

| f) | spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka v prijímajúcich členských štátoch s cieľom podporiť uplatnenie zamestnancov na iných pozíciách, ich rekvalifikovanie či zvyšovanie ich kvalifikácie, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy, a to v dialógu
  s občianskou spoločnosťou a
  so sociálnymi partnermi
  , v relevantných prípadoch v duchu a na podporu príslušných krokov, ktoré členské štáty zahrnuli do svojich plánov spravodlivej transformácie územia v súlade s článkom 8 ods
  . 
  2 písm. k) nariadenia (EÚ) 2021/1056
  ;
  a |
| --- | --- |

f)

spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka v prijímajúcich členských štátoch s cieľom podporiť uplatnenie zamestnancov na iných pozíciách, ich rekvalifikovanie či zvyšovanie ich kvalifikácie, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy, a to v dialógu
  s občianskou spoločnosťou a
  so sociálnymi partnermi
  , v relevantných prípadoch v duchu a na podporu príslušných krokov, ktoré členské štáty zahrnuli do svojich plánov spravodlivej transformácie územia v súlade s článkom 8 ods
  . 
  2 písm. k) nariadenia (EÚ) 2021/1056
  ;
  a

s občianskou spoločnosťou a

, v relevantných prípadoch v duchu a na podporu príslušných krokov, ktoré členské štáty zahrnuli do svojich plánov spravodlivej transformácie územia v súlade s článkom 8 ods

2 písm. k) nariadenia (EÚ) 2021/1056

a

Pozmeňujúci návrh 554

Pozmeňujúci návrh 554

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 2 – písmeno f a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | fa) | investície do zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

fa)

fa)

investície do zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá.

investície do zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá.

Pozmeňujúci návrh 555

Pozmeňujúci návrh 555

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | vkladá sa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

vkladá sa tento odsek:

vkladá sa tento odsek:

„2a.
     
  Všetky finančné zdroje z modernizačného fondu sa použijú v súlade s:

| a) | kritériom ‚nespôsobovať významnú škodu‘, uvedeným v článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852; |
| --- | --- |

a)

kritériom ‚nespôsobovať významnú škodu‘, uvedeným v článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852;

| b) | minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852.“ |
| --- | --- |

b)

minimálnymi zárukami stanovenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2020/852.“

Pozmeňujúci návrh 556

Pozmeňujúci návrh 556

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b b (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b b (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 5 – pododsek 2 a (nový)

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bb) | v odseku 5 sa dopĺňa tento pododsek: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bb)

bb)

v odseku 5 sa dopĺňa tento pododsek:

v odseku 5 sa dopĺňa tento pododsek:

„Investičný výbor požiada o radu Európsku vedeckú poradnú radu pre zmenu klímy s cieľom zabezpečiť, aby investičné rozhodnutia boli v súlade s kritériami stanovenými v tomto článku, a podporiť dosiahnutie cieľov stanovených v nariadení (EÚ) 2021/1119.“

Pozmeňujúci návrh 557

Pozmeňujúci návrh 557

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b c (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b c (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 6

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bc) | odsek 6 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bc)

bc)

odsek 6 sa nahrádza takto:

odsek 6 sa nahrádza takto:

6.   Predtým ako sa prijímajúci členský štát rozhodne financovať investíciu zo svojho podielu v modernizačnom fonde, predloží investičný projekt investičnému výboru a EIB.
  Ak EIB potvrdí, že investícia patrí do oblastí uvedených v odseku 2, členský štát môže pristúpiť k financovaniu investičného projektu zo svojho podielu.

„6.   Predtým ako sa prijímajúci členský štát rozhodne financovať investíciu zo svojho podielu v modernizačnom fonde, predloží investičný projekt investičnému výboru a EIB.

Ak investícia do modernizácie energetických systémov, ktorá sa má podľa návrhu financovať z modernizačného fondu, nepatrí do oblastí uvedených v odseku 2,
  investičný výbor posúdi technickú a finančnú životaschopnosť takejto investície vrátane zníženia emisií, ktoré sa ňou dosiahne, a vydá odporúčanie na financovanie investície z modernizačného fondu. Investičný výbor zabezpečí, aby všetky investície súvisiace s diaľkovým vykurovaním prinášali výrazné zlepšenie energetickej efektívnosti a zníženie emisií.

Ak investícia do modernizácie energetických systémov, ktorá sa má podľa návrhu financovať z modernizačného fondu, nepatrí do oblastí uvedených v odseku 2,

Investičný výbor posúdi technickú a finančnú životaschopnosť takejto investície vrátane zníženia emisií, ktoré sa ňou dosiahne, a vydá odporúčanie na financovanie investície z modernizačného fondu. Investičný výbor zabezpečí, aby všetky investície súvisiace s diaľkovým vykurovaním prinášali výrazné zlepšenie energetickej efektívnosti a zníženie emisií.

Súčasťou tohto odporúčania môžu byť návrhy týkajúce sa vhodných nástrojov financovania.
  Zo zdrojov z modernizačného fondu možno podporiť najviac 70 % príslušných nákladov na investíciu, ktorá nepatrí do oblastí uvedených v odseku 2, za predpokladu, že zvyšné náklady financujú súkromné právnické osoby.

Zo zdrojov z modernizačného fondu možno podporiť najviac 70 % príslušných nákladov na investíciu, ktorá nepatrí do oblastí uvedených v odseku 2, za predpokladu, že zvyšné náklady financujú súkromné právnické osoby.

Súčasťou tohto odporúčania môžu byť návrhy týkajúce sa vhodných nástrojov financovania.“

Pozmeňujúci návrh 558

Pozmeňujúci návrh 558

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b d (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 – písmeno b d (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10d – odsek 11

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bd) | odsek 11 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bd)

bd)

odsek 11 sa nahrádza takto:

odsek 11 sa nahrádza takto:

11.   Investičný výbor každoročne podáva Komisii správu o skúsenostiach s hodnotením investícií. Komisia do31. decembra 2024 s ohľadom na zistenia investičného výboru preskúma oblasti pre projekty uvedené v odseku 2 a základ, z ktorého investičný výbor vychádza pri tvorbe svojich odporúčaní.

„11.   Investičný výbor každoročne podáva Komisii
  , Rade a Európskemu parlamentu
  správu o skúsenostiach s hodnotením investícií.
  Táto správa sa zverejňuje.
  Komisia do 31. decembra 2024 s ohľadom na zistenia investičného výboru preskúma oblasti pre projekty uvedené v odseku 2 a základ, z ktorého investičný výbor vychádza pri tvorbe svojich odporúčaní.“

Pozmeňujúci návrh 559

Pozmeňujúci návrh 559

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno -a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno -a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -a) | odsek 1 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-a)

-a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa kvóty mohli prenášať medzi:

„1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa kvóty mohli prenášať medzi:

| a) | osobami
  v Únii, |
| --- | --- |

a)

osobami
  v Únii,

osobami

| a) | regulovanými subjektmi
  v Únii; |
| --- | --- |

a)

regulovanými subjektmi
  v Únii;

regulovanými subjektmi

| b) | osobami
  v Únii a osobami z tretích krajín, kde sú takéto kvóty uznané v súlade s postupom podľa článku 25 bez akýchkoľvek obmedzení, okrem tých, ktoré obsahuje táto smernica alebo ktoré sú prijaté podľa tejto smernice. |
| --- | --- |

b)

osobami
  v Únii a osobami z tretích krajín, kde sú takéto kvóty uznané v súlade s postupom podľa článku 25 bez akýchkoľvek obmedzení, okrem tých, ktoré obsahuje táto smernica alebo ktoré sú prijaté podľa tejto smernice.

osobami

| b) | regulovanými subjektmi
  v Únii a osobami z tretích krajín, kde sú takéto kvóty uznané v súlade s postupom podľa článku 25 bez akýchkoľvek obmedzení, okrem tých, ktoré obsahuje táto smernica alebo ktoré sú prijaté podľa tejto smernice. |
| --- | --- |

b)

regulovanými subjektmi
  v Únii a osobami z tretích krajín, kde sú takéto kvóty uznané v súlade s postupom podľa článku 25 bez akýchkoľvek obmedzení, okrem tých, ktoré obsahuje táto smernica alebo ktoré sú prijaté podľa tejto smernice.

regulovanými subjektmi

Regulované subjekty môžu poveriť fyzickú alebo právnickú osobu, aby v mene regulovaného subjektu spravovala účty v registri patriace regulovanému subjektu a vykonávala všetky druhy transakcií, na ktoré je tento účet oprávnený. Zodpovednosť za plnenie podmienok prináleží regulovanému subjektu. Pri poverení fyzickej osoby alebo právnickej osoby regulovaný subjekt zabezpečí, aby nedošlo ku konfliktu záujmov medzi poverenou osobou alebo subjektom a príslušnými orgánmi, vnútroštátnymi správcami, overovateľmi alebo inými orgánmi, na ktoré sa vzťahuje táto smernica.“

Regulované subjekty môžu poveriť fyzickú alebo právnickú osobu, aby v mene regulovaného subjektu spravovala účty v registri patriace regulovanému subjektu a vykonávala všetky druhy transakcií, na ktoré je tento účet oprávnený. Zodpovednosť za plnenie podmienok prináleží regulovanému subjektu. Pri poverení fyzickej osoby alebo právnickej osoby regulovaný subjekt zabezpečí, aby nedošlo ku konfliktu záujmov medzi poverenou osobou alebo subjektom a príslušnými orgánmi, vnútroštátnymi správcami, overovateľmi alebo inými orgánmi, na ktoré sa vzťahuje táto smernica.“

Pozmeňujúci návrh 560

Pozmeňujúci návrh 560

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno -a a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno -a a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 1a a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -aa) | vkladá sa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-aa)

-aa)

vkladá sa tento odsek:

„1aa.
     
  Komisia do 1. júla 2023 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi, ako by obmedzenie prístupu na európske trhy s emisnými kvótami uhlíka pre regulované subjekty a finančných sprostredkovateľov konajúcich v ich mene ovplyvnilo integritu a účinné fungovanie trhov s emisnými kvótami uhlíka a dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy na roky 2030 a 2050. V prípade negatívneho posúdenia Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na úpravu príslušných ustanovení článku 12 ods. 1 a článku 19 ods. 2.“

Pozmeňujúci návrh 561

Pozmeňujúci návrh 561

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno c (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno c (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 3 – pododseky 1 a (nový) a 1 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Odchylne od prvého pododseku písm. c) môžu lodné spoločnosti do 31. decembra 2029 odovzdať menej kvót na základe ľadovej triedy lode alebo plavby v podmienkach mrznúceho mora, alebo na základe obidvoch týchto kritérií, v súlade s prílohou Va. |
| | Odchylne od prvého pododseku písm. c) môžu lodné spoločnosti do 31. decembra 2029 odovzdať o 55 % menej kvót v súvislosti s emisiami, ktoré do roku 2030 vznikajú pri plavbách medzi prístavom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a prístavom nachádzajúcim sa v tom istom členskom štáte, a to aj medzi dvoma rôznymi prístavmi nachádzajúcimi sa v rôznych najvzdialenejších regiónoch toho istého členského štátu. Komisia do 31. decembra 2027 posúdi vplyv ukončenia tejto výnimky pre námornú dopravu do najvzdialenejších regiónov a z nich a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Odchylne od prvého pododseku písm. c) môžu lodné spoločnosti do 31. decembra 2029 odovzdať menej kvót na základe ľadovej triedy lode alebo plavby v podmienkach mrznúceho mora, alebo na základe obidvoch týchto kritérií, v súlade s prílohou Va.

Odchylne od prvého pododseku písm. c) môžu lodné spoločnosti do 31. decembra 2029 odovzdať menej kvót na základe ľadovej triedy lode alebo plavby v podmienkach mrznúceho mora, alebo na základe obidvoch týchto kritérií, v súlade s prílohou Va.

Odchylne od prvého pododseku písm. c) môžu lodné spoločnosti do 31. decembra 2029 odovzdať o 55 % menej kvót v súvislosti s emisiami, ktoré do roku 2030 vznikajú pri plavbách medzi prístavom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a prístavom nachádzajúcim sa v tom istom členskom štáte, a to aj medzi dvoma rôznymi prístavmi nachádzajúcimi sa v rôznych najvzdialenejších regiónoch toho istého členského štátu. Komisia do 31. decembra 2027 posúdi vplyv ukončenia tejto výnimky pre námornú dopravu do najvzdialenejších regiónov a z nich a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade.

Odchylne od prvého pododseku písm. c) môžu lodné spoločnosti do 31. decembra 2029 odovzdať o 55 % menej kvót v súvislosti s emisiami, ktoré do roku 2030 vznikajú pri plavbách medzi prístavom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a prístavom nachádzajúcim sa v tom istom členskom štáte, a to aj medzi dvoma rôznymi prístavmi nachádzajúcimi sa v rôznych najvzdialenejších regiónoch toho istého členského štátu. Komisia do 31. decembra 2027 posúdi vplyv ukončenia tejto výnimky pre námornú dopravu do najvzdialenejších regiónov a z nich a predloží o tom správu Európskemu parlamentu a Rade.

Pozmeňujúci návrh 562

Pozmeňujúci návrh 562

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 3b – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká v súvislosti s emisiami skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využívané ako trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry. | Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká v súvislosti s emisiami skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využívané ako trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní
  a zneškodňovaní
  neunikali do atmosféry. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká v súvislosti s emisiami skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využívané ako trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry.

Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká v súvislosti s emisiami skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využívané ako trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní
  a zneškodňovaní
  neunikali do atmosféry.

a zneškodňovaní

Pozmeňujúci návrh 563

Pozmeňujúci návrh 563

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 3b – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia prijme
  vykonávacie
  akty
  týkajúce sa
  požiadaviek súvisiacich s posudzovaním, či sú skleníkové plyny trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry. | Komisia prijme
  delegované
  akty
  súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice stanovením
  požiadaviek súvisiacich s posudzovaním, či sú skleníkové plyny trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní
  a zneškodňovaní uvedenom v prvom pododseku tohto odseku
  neunikali do atmosféry. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia prijme
  vykonávacie
  akty
  týkajúce sa
  požiadaviek súvisiacich s posudzovaním, či sú skleníkové plyny trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní neunikali do atmosféry.

vykonávacie

týkajúce sa

Komisia prijme
  delegované
  akty
  súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice stanovením
  požiadaviek súvisiacich s posudzovaním, či sú skleníkové plyny trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní
  a zneškodňovaní uvedenom v prvom pododseku tohto odseku
  neunikali do atmosféry.

delegované

súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice stanovením

a zneškodňovaní uvedenom v prvom pododseku tohto odseku

Pozmeňujúci návrh 564

Pozmeňujúci návrh 564

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 3b – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 565

Pozmeňujúci návrh 565

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 3b a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ea) | vkladá sa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ea)

ea)

vkladá sa tento odsek:

vkladá sa tento odsek:

„3ba.
     
  Komisia do 1. januára 2025 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma, ako sa započítavajú záporné emisie pochádzajúce zo skleníkových plynov, ktoré sa odstraňujú z atmosféry a bezpečne a trvalo uskladňujú, a ako možno tieto záporné emisie zahrnúť do obchodovania s emisiami, a v ktorej navrhne jasný rozsah pôsobnosti a prísne kritériá a záruky na zabezpečenie toho, aby sa takýmito záchytmi nekompenzovalo potrebné zníženie emisií v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119. K správe sa v prípade potreby priloží legislatívny návrh na zahrnutie záporných emisií.“

Pozmeňujúci návrh 566

Pozmeňujúci návrh 566

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno e b (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno e b (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 3b b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | eb) | vkladá sa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

eb)

eb)

vkladá sa tento odsek:

vkladá sa tento odsek:

„3bb.
     
  Komisia do 31. decembra 2029 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma, či sa skutočne započítavajú všetky emisie skleníkových plynov z rôznych činností, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, v ktorých fázach procesu sa tieto emisie skleníkových plynov započítavajú a či sa zabránilo dvojitému započítaniu, najmä s prihliadnutím na nadväzujúce fázy vrátane zneškodňovania a spaľovania odpadu a vývozu, a posúdi komparatívne klimatické a hospodárske prínosy započítavania emisií z každej činnosti v rôznych fázach procesu. Komisia môže v prípade potreby k tejto správe pripojiť legislatívny návrh na zmenu tejto smernice s cieľom zabezpečiť, aby sa všetky emisie započítavali v čo najúčinnejšej fáze a aby sa zabránilo dvojitému započítaniu.“

Pozmeňujúci návrh 567

Pozmeňujúci návrh 567

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e c (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e c (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 3b c (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ec) | vkladá sa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ec)

ec)

vkladá sa tento odsek:

vkladá sa tento odsek:

„3bc.
     
  Komisia do 1. januára 2025 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma transparentnú, porovnateľnú a spoľahlivú metodiku započítavania emisií skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využívané ako trvalo chemicky viazané v produkte iným spôsobom, než sa uvádza v odseku 3b, na základe posúdenia životného cyklu produktu. V metodike posudzovania životného cyklu produktu sa zohľadňuje dvojitá úloha skleníkových plynov ako emisií a ako surovín vrátane emisií zachytených pri výrobe produktu, emisií vyprodukovaných počas procesu zachytávania a využívania, emisií použitých pri výrobe produktu a počtu rokov, počas ktorých je uhlík zachytený z emisií viazaný v produkte. Komisia v prípade potreby pripojí k tejto správe legislatívny návrh na zmenu tejto smernice tak, aby zahŕňala takýto prístup posudzovania životného cyklu.“

Pozmeňujúci návrh 568/rev

Pozmeňujúci návrh 568/rev

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e d (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno e d (nové)

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 4

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ed) | odsek 4 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ed)

ed)

odsek 4 sa nahrádza takto:

odsek 4 sa nahrádza takto:

4.   Členské štáty vykonajú potrebné kroky, aby sa kvóty zrušili, kedykoľvek o to požiada ich držiteľ. Členské štáty
  môžu
  v prípade uzavretia výrobnej kapacity elektrickej energie na ich území v dôsledku dodatočných vnútroštátnych opatrení
  zrušiť
  kvóty z celkového množstva kvót, s ktorými majú obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2, až do sumy zodpovedajúcej priemerným overeným emisiám dotknutého zariadenia v období piatich rokov pred uzavretím danej kapacity. Dotknutý členský štát informuje Komisiu o takomto plánovanom zrušení v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 10 ods. 4.

„4.   Členské štáty vykonajú potrebné kroky, aby sa kvóty zrušili, kedykoľvek o to požiada ich držiteľ. Členské štáty v prípade uzavretia výrobnej kapacity elektrickej energie na ich území v dôsledku dodatočných vnútroštátnych opatrení
  zrušia
  kvóty z celkového množstva kvót, s ktorými majú obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2, až do sumy zodpovedajúcej priemerným overeným emisiám dotknutého zariadenia v období piatich rokov pred uzavretím danej kapacity. Dotknutý členský štát informuje Komisiu o takomto plánovanom zrušení v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 10 ods. 4.“

Pozmeňujúci návrh 569

Pozmeňujúci návrh 569

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 16

Článok 1 – odsek 1 – bod 16

Smernica 2003/87/ES

Článok 14 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (16) | V článku 14
  ods. 1
  sa
  v prvom pododseku dopĺňa táto veta
  : |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(16)

V článku 14
  ods. 1
  sa
  v prvom pododseku dopĺňa táto veta
  :

ods. 1

v prvom pododseku dopĺňa táto veta

| (16) | V článku 14 sa
  odsek 1 nahrádza takto
  : |
| --- | --- |

(16)

V článku 14 sa
  odsek 1 nahrádza takto
  :

odsek 1 nahrádza takto

„1.   Komisia prijme
  vykonávacie
  akty týkajúce sa podrobných postupov na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách a v príslušných prípadoch aj údajov o činnostiach uvedených v prílohe I v rámci monitorovania a podávania správ o údajoch o tonokilometroch na účely žiadosti podľa článku 3e alebo 3f, pričom uvedené vykonávacie akty vychádzajú zo zásad monitorovania a podávania správ stanovených v prílohe IV a požiadaviek stanovených v odseku 2 tohto článku. V uvedených
  vykonávacích
  aktoch sa v požiadavkách na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách jednotlivých skleníkových plynov stanoví aj potenciál globálneho otepľovania daného plynu. V uvedených
  vykonávacích
  aktoch sa uplatňujú kritériá týkajúce sa udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov v záujme využívania biomasy, ktoré sú stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (*), a to s akýmikoľvek úpravami potrebnými na ich uplatňovanie podľa tejto smernice, s cieľom dosiahnuť v prípade tejto biomasy nulové emisie. Spresňuje sa v nich spôsob, ako treba započítavať ukladanie emisií v prípade kombinácie zdrojov s nulovými emisiami a zdrojov, ktoré sa nevyznačujú nulovými emisiami. Takisto sa v nich spresňuje spôsob, ako treba započítavať emisie z obnoviteľných palív iného ako biologického pôvodu a z recyklovaných uhlíkových palív, pričom sa zabezpečí, aby sa tieto emisie započítavali a aby sa zabránilo ich dvojitému započítaniu.

Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

„1.   Komisia prijme
  delegované
  akty
  v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice
  týkajúce sa podrobných postupov na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách a v príslušných prípadoch aj údajov o činnostiach uvedených v prílohe I v rámci monitorovania a podávania správ o údajoch o tonokilometroch na účely žiadosti podľa článku 3e alebo 3f, pričom uvedené vykonávacie akty vychádzajú zo zásad monitorovania a podávania správ stanovených v prílohe IV a požiadaviek stanovených v odseku 2 tohto článku. V uvedených
  delegovaných
  aktoch sa v požiadavkách na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách jednotlivých skleníkových plynov stanoví aj potenciál globálneho otepľovania daného plynu
  spolu s podrobným posúdením vplyvu so zreteľom na najnovšie dostupné vedecké poznatky
  . V uvedených
  delegovaných
  aktoch sa uplatňujú kritériá týkajúce sa udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov v záujme využívania biomasy, ktoré sú stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (*), a to s akýmikoľvek úpravami potrebnými na ich uplatňovanie podľa tejto smernice, s cieľom dosiahnuť v prípade tejto biomasy nulové emisie. Spresňuje sa v nich spôsob, ako treba započítavať ukladanie emisií v prípade kombinácie zdrojov s nulovými emisiami a zdrojov, ktoré sa nevyznačujú nulovými emisiami. Takisto sa v nich spresňuje spôsob, ako treba započítavať emisie z obnoviteľných palív iného ako biologického pôvodu a z recyklovaných uhlíkových palív, pričom sa zabezpečí, aby sa tieto emisie započítavali a aby sa zabránilo ich dvojitému započítaniu.

Pozmeňujúci návrh 570

Pozmeňujúci návrh 570

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 19 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 19 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 19 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19a) | V článku 19 sa odsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(19a)

(19a)

V článku 19 sa odsek 2 nahrádza takto:

2.   
  Každá osoba môže
  byť držiteľom kvót. Register musí byť prístupný verejnosti a musí obsahovať oddelené účty, aby sa zaznamenávali kvóty vlastnené
  každou osobou, ktorej
  alebo
  od ktorej
  sa kvóty vydávajú alebo prenášajú.

„2.   
  Bez toho, aby bol dotknutý článok 12 ods. 1aa, okrem účtov ústrednej a národnej správy môžu
  byť držiteľom kvót
  len regulované subjekty, ktoré majú minulé, súčasné alebo predvídateľné budúce povinnosti týkajúce sa dodržiavania ETS
  . Register musí byť prístupný verejnosti a musí obsahovať oddelené účty, aby sa zaznamenávali kvóty vlastnené
  každým regulovaným subjektom, ktorému
  alebo
  od ktorého
  sa kvóty vydávajú alebo prenášajú.“

Pozmeňujúci návrh 571

Pozmeňujúci návrh 571

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 19 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 19 b (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 23 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19b) | V článku 23 sa odsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(19b)

(19b)

V článku 23 sa odsek 2 nahrádza takto:

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3d ods. 3, článku 10 ods. 4, článku 10a ods. 1 a 8, článku 10b ods. 5, článku 19 ods. 3, článku 22, článku 24 ods. 3, článku 24a ods. 1, článku 25a ods. 1 a článku 28c sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 8. apríla 2018.

„2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3d ods. 3,
  článku 3gaa ods. 2, článku 3gab ods. 7, článku 3gea druhom pododseku
  , článku 10 ods. 4, článku 10a ods. 1 a 8, článku 10b ods. 5, článku
  12 ods. 3b, článku 14 ods. 1, článku
  19 ods. 3, článku 22, článku 24 ods. 3, článku 24a ods. 1, článku 25a ods. 1, článku 28c
  , článku 30c ods. 2
  a 
  a článku 30f ods. 4a
  sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 8. apríla 2018.“

Pozmeňujúci návrh 572

Pozmeňujúci návrh 572

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 19 c (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 19 c (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 29a

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19c) | Článok 29a sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(19c)

(19c)

Článok 29a sa nahrádza takto:

Článok 29a

„Článok 29a

Opatrenia v prípade nadmerného kolísania cien

Opatrenia v prípade nadmerného kolísania cien

1.   Ak je cena kvót počas viac než šesť po sebe nasledujúcich mesiacov viac ako
  trojnásobne
  vyššia než ich priemerná cena na európskom trhu s uhlíkom počas dvoch predchádzajúcich rokov, Komisia ihneď zvolá schôdzu výboru ustanoveného v článku 9 rozhodnutia č. 280/2004/ES.

1.   Ak je
  priemerná
  cena kvót počas viac než šesť po sebe nasledujúcich mesiacov viac ako
  dvojnásobne
  vyššia než ich priemerná cena na európskom trhu s uhlíkom počas dvoch predchádzajúcich rokov, Komisia ihneď
  , najneskôr však sedem dní od daného momentu
  zvolá schôdzu výboru ustanoveného v článku 9 rozhodnutia č. 280/2004/ES
  s cieľom posúdiť, či vývoj cien uvedený v tomto odseku zodpovedá meniacim sa základným trhovým podmienkam
  .

2.   Ak cenový vývoj uvedený v odseku 1 nezodpovedá základným faktorom vývoja na trhu,
  môže
  sa
  prijať jedno
  z týchto opatrení, pričom sa vezme do úvahy úroveň cenového vývoja:

2.   Ak cenový vývoj uvedený v odseku 1 nezodpovedá základným faktorom vývoja na trhu,
  bezodkladne
  sa
  prijme niektoré
  z týchto opatrení, pričom sa vezme do úvahy úroveň cenového vývoja:

| -a) | uvoľnenie 100 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, z trhovej stabilizačnej rezervy v súlade s článkom 1 ods. 7 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814, ktoré sa rovnomerne rozdelia v rámci aukcií počas obdobia šiestich mesiacov; |
| --- | --- |

-a)

-a)

uvoľnenie 100 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, z trhovej stabilizačnej rezervy v súlade s článkom 1 ods. 7 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814, ktoré sa rovnomerne rozdelia v rámci aukcií počas obdobia šiestich mesiacov;

| a) | opatrenie, ktoré členským štátom umožní predať formou aukcie časť množstva určeného na predaj formou aukcie; |
| --- | --- |

a)

opatrenie, ktoré členským štátom umožní predať formou aukcie časť množstva určeného na predaj formou aukcie;

| a) | opatrenie, ktoré členským štátom umožní predať formou aukcie časť množstva určeného na predaj formou aukcie
  v nasledujúcom kalendárnom roku
  ; |
| --- | --- |

a)

opatrenie, ktoré členským štátom umožní predať formou aukcie časť množstva určeného na predaj formou aukcie
  v nasledujúcom kalendárnom roku
  ;

v nasledujúcom kalendárnom roku

| b) | opatrenie, ktoré členským štátom umožní predať formou aukcie do 25 % zvyšných kvót v rezerve nových účastníkov. |
| --- | --- |

b)

opatrenie, ktoré členským štátom umožní predať formou aukcie do 25 % zvyšných kvót v rezerve nových účastníkov.

| b) | opatrenie, ktoré členským štátom umožní predať formou aukcie do 25 % zvyšných kvót v rezerve nových účastníkov. |
| --- | --- |

b)

opatrenie, ktoré členským štátom umožní predať formou aukcie do 25 % zvyšných kvót v rezerve nových účastníkov.

Tieto opatrenia sa prijmú v súlade s riadiacim postupom uvedeným v článku 23 ods. 4.

Tieto opatrenia sa prijmú v súlade s riadiacim postupom uvedeným v článku 23 ods. 4.

3.   Každé opatrenie čo najviac zohľadní správu, ktorú Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 29, ako aj ďalšie relevantné informácie, ktoré poskytnú členské štáty.

3.   Každé opatrenie čo najviac zohľadní správu, ktorú Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 29, ako aj ďalšie relevantné informácie, ktoré poskytnú členské štáty.

4.   Opatrenia na uplatňovanie týchto ustanovení sa stanovia v akte uvedenom v článku 10 ods. 4.

4.   Opatrenia na uplatňovanie týchto ustanovení sa stanovia v akte uvedenom v článku 10 ods. 4.“

Pozmeňujúci návrh 573

Pozmeňujúci návrh 573

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 19 d (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 19 d (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 29a a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19d) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(19d)

(19d)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 29aa

„Článok 29aa

1.
     
  Prístup na trh EU ETS je obmedzený na subjekty, ktoré sú prevádzkovateľmi zariadení, leteckej a námornej dopravy s povinnosťou dodržiavať povinnosti podľa EU ETS.

2.
     
  Odchylne od odseku 1 majú finanční sprostredkovatelia, ktorí nakupujú kvóty na účet zariadenia, a nie na vlastný účet, prístup na trh EU ETS.

3.
     
  Komisia posúdi, či je článok 6 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1031/2010

   (1a)

  zlučiteľný s ustanoveniami tohto článku, a v prípade potreby predloží legislatívny návrh na zmenu uvedeného nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 574

Pozmeňujúci návrh 574

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 19 e (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 19 e (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 30 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19e) | V článku 30 sa odsek 1 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(19e)

(19e)

V článku 30 sa odsek 1 nahrádza takto:

1.   Táto smernica sa preskúma z hľadiska medzinárodného vývoja a úsilia o dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody.

„1.   Táto smernica sa preskúma z hľadiska medzinárodného vývoja a úsilia vynaloženého na dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody
  vrátane záväzku obmedziť zvýšenie teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia, prijatého na 26. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP 26).“

Pozmeňujúci návrh 575

Pozmeňujúci návrh 575

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 30 – odsek 3

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (20a) | V článku 30 sa odsek 3 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(20a)

(20a)

V článku 30 sa odsek 3 nahrádza takto:

3.   Komisia podá Európskemu parlamentu a Rade v kontexte každého globálneho hodnotenia, ktoré sa dohodlo v rámci Parížskej dohody, správu, najmä pokiaľ ide o potrebu ďalších politík a opatrení Únie na účely potrebného zníženia emisií skleníkových plynov zo strany Únie a jej členských štátov, okrem iného aj v súvislosti s lineárnym koeficientom uvedeným v článku 9. Komisia môže podľa potreby Európskemu parlamentu a Rade predložiť návrhy na zmenu tejto smernice.

„3.   Komisia
  po porade s Európskou vedeckou poradnou radou pre zmenu klímy
  podá Európskemu parlamentu a Rade v kontexte každého globálneho hodnotenia, ktoré sa dohodlo v rámci Parížskej dohody, správu, najmä pokiaľ ide o potrebu ďalších politík a opatrení Únie na účely potrebného zníženia emisií skleníkových plynov zo strany Únie a jej členských štátov, okrem iného aj v súvislosti s lineárnym koeficientom uvedeným v článku 9. Komisia môže podľa potreby Európskemu parlamentu a Rade predložiť návrhy na zmenu tejto smernice.
  Komisia vo svojich návrhoch zabezpečí súlad s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveným v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v článku 4 uvedeného nariadenia a orientačným rozpočtom Únie na emisie skleníkových plynov na obdobie rokov 2030 – 2050, ako sa uvádza v článku 4 ods. 4 uvedeného nariadenia. Návrhy odrážajú pokrok v priebehu času a odrážajú najvyššiu možnú ambíciu v súlade s článkom 4 ods. 3 Parížskej dohody.“

Pozmeňujúci návrh 576

Pozmeňujúci návrh 576

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 b (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 30 – odsek 4 a (nový)

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (20b) | V článku 30 sa dopĺňa tento odsek: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(20b)

(20b)

V článku 30 sa dopĺňa tento odsek:

„4a.
     
  Pri preskúmaní tejto smernice v súlade s odsekmi 1, 2 a 3 tohto článku Komisia analyzuje, ako možno vytvoriť prepojenia medzi EU ETS a inými trhmi s uhlíkom bez toho, aby to bránilo dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality a cieľov Únie v oblasti klímy stanovených v nariadení (EÚ) 2021/1119.
  “

Pozmeňujúci návrh 577

Pozmeňujúci návrh 577

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Kapitola IVa – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| SYSTÉM OBCHODOVANIA S EMISIAMI PRE SEKTOR BUDOV
  A
  ODVETVIE CESTNEJ DOPRAVY | SYSTÉM OBCHODOVANIA S EMISIAMI PRE SEKTOR BUDOV, ODVETVIE CESTNEJ DOPRAVY
  A INÉ PALIVÁ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

SYSTÉM OBCHODOVANIA S EMISIAMI PRE SEKTOR BUDOV
  A
  ODVETVIE CESTNEJ DOPRAVY

A

SYSTÉM OBCHODOVANIA S EMISIAMI PRE SEKTOR BUDOV, ODVETVIE CESTNEJ DOPRAVY
  A INÉ PALIVÁ

A INÉ PALIVÁ

Pozmeňujúci návrh 578

Pozmeňujúci návrh 578

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30a – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ustanovenia tejto kapitoly sa uplatňujú v súvislosti s uvedením palív, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov, do daňového voľného obehu až od 1. januára 2029, s výhradou posúdenia uvedeného v odseku 1b. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Ustanovenia tejto kapitoly sa uplatňujú v súvislosti s uvedením palív, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov, do daňového voľného obehu až od 1. januára 2029, s výhradou posúdenia uvedeného v odseku 1b.

Pozmeňujúci návrh 579

Pozmeňujúci návrh 579

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30a – odsek 1 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  V prípade priaznivých podmienok sa Komisia usiluje o rozšírenie tejto kapitoly o emisie zo súkromnej cestnej dopravy a súkromného vykurovania a chladenia obytných budov od 1. januára 2029. |
| | Komisia do 1. januára 2026 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi rozšírenie tejto kapitoly o emisie zo súkromnej cestnej dopravy a súkromného vykurovania a chladenia obytných budov od 1. januára 2029 spôsobom, pri ktorom sa na nikoho nezabudne. Uvedená správa musí obsahovať najmä: |
| | a) | podrobné posúdenie vývoja energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility v Únii a v každom členskom štáte na základe údajov nahlásených v súlade s článkom 23 ods. 1 nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde]; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1b.
     
  V prípade priaznivých podmienok sa Komisia usiluje o rozšírenie tejto kapitoly o emisie zo súkromnej cestnej dopravy a súkromného vykurovania a chladenia obytných budov od 1. januára 2029.

Komisia do 1. januára 2026 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi rozšírenie tejto kapitoly o emisie zo súkromnej cestnej dopravy a súkromného vykurovania a chladenia obytných budov od 1. januára 2029 spôsobom, pri ktorom sa na nikoho nezabudne. Uvedená správa musí obsahovať najmä:

Komisia do 1. januára 2026 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi rozšírenie tejto kapitoly o emisie zo súkromnej cestnej dopravy a súkromného vykurovania a chladenia obytných budov od 1. januára 2029 spôsobom, pri ktorom sa na nikoho nezabudne. Uvedená správa musí obsahovať najmä:

a)

a)

podrobné posúdenie vývoja energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility v Únii a v každom členskom štáte na základe údajov nahlásených v súlade s článkom 23 ods. 1 nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde];

podrobné posúdenie vývoja energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility v Únii a v každom členskom štáte na základe údajov nahlásených v súlade s článkom 23 ods. 1 nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde];

| b) | podrobné posúdenie výsledkov opatrení a investícií zahrnutých do sociálno-klimatických plánov členských štátov, najmä pokiaľ ide o počet ľudí, ktorí sa v dôsledku týchto opatrení a investícií vymanili z energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility, a ďalších investícií z iných fondov Únie; |
| --- | --- |

b)

b)

podrobné posúdenie výsledkov opatrení a investícií zahrnutých do sociálno-klimatických plánov členských štátov, najmä pokiaľ ide o počet ľudí, ktorí sa v dôsledku týchto opatrení a investícií vymanili z energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility, a ďalších investícií z iných fondov Únie;

podrobné posúdenie výsledkov opatrení a investícií zahrnutých do sociálno-klimatických plánov členských štátov, najmä pokiaľ ide o počet ľudí, ktorí sa v dôsledku týchto opatrení a investícií vymanili z energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility, a ďalších investícií z iných fondov Únie;

| c) | podrobnú analýzu a kvantifikáciu dodatočného zníženia emisií skleníkových plynov, ktoré by sa mohlo dosiahnuť týmto rozšírením, ako aj pokrok členských štátov pri dosahovaní cieľov stanovených v nariadení (EÚ) 2018/842; |
| --- | --- |

c)

c)

podrobnú analýzu a kvantifikáciu dodatočného zníženia emisií skleníkových plynov, ktoré by sa mohlo dosiahnuť týmto rozšírením, ako aj pokrok členských štátov pri dosahovaní cieľov stanovených v nariadení (EÚ) 2018/842;

podrobnú analýzu a kvantifikáciu dodatočného zníženia emisií skleníkových plynov, ktoré by sa mohlo dosiahnuť týmto rozšírením, ako aj pokrok členských štátov pri dosahovaní cieľov stanovených v nariadení (EÚ) 2018/842;

| d) | posúdenie uskutočniteľnosti a spôsobov podávania správ o prenesení nákladov a mechanizmu limitov stanoveného v článku 30f ods. 2a. |
| --- | --- |

d)

d)

posúdenie uskutočniteľnosti a spôsobov podávania správ o prenesení nákladov a mechanizmu limitov stanoveného v článku 30f ods. 2a.

posúdenie uskutočniteľnosti a spôsobov podávania správ o prenesení nákladov a mechanizmu limitov stanoveného v článku 30f ods. 2a.

Na základe výsledkov uvedenej správy Komisia v prípade potreby predloží cielené preskúmanie tejto smernice a nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde] s cieľom rozšíriť túto kapitolu o emisie zo súkromnej cestnej dopravy a súkromného vykurovania a chladenia obytných budov od 1. januára 2029.

Na základe výsledkov uvedenej správy Komisia v prípade potreby predloží cielené preskúmanie tejto smernice a nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde] s cieľom rozšíriť túto kapitolu o emisie zo súkromnej cestnej dopravy a súkromného vykurovania a chladenia obytných budov od 1. januára 2029.

Pozmeňujúci návrh 580

Pozmeňujúci návrh 580

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30a – odsek 1 c (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Členský štát môže rozhodnúť, že výnimka týkajúca sa palív, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov, ako sa uvádza v odseku 1a, sa nebude uplatňovať na jeho území za predpokladu, že má zavedené dostatočné programy na podporu domácností s nízkymi príjmami a na riešenie energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility, a pod podmienkou schválenia Komisiou. Dotknutý členský štát informuje Komisiu, ak má v úmysle prijať takéto rozhodnutie. Komisia posúdi, či má členský štát zavedené dostatočné programy na tieto účely, a informuje členský štát o svojom rozhodnutí. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1c.
     
  Členský štát môže rozhodnúť, že výnimka týkajúca sa palív, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov, ako sa uvádza v odseku 1a, sa nebude uplatňovať na jeho území za predpokladu, že má zavedené dostatočné programy na podporu domácností s nízkymi príjmami a na riešenie energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility, a pod podmienkou schválenia Komisiou. Dotknutý členský štát informuje Komisiu, ak má v úmysle prijať takéto rozhodnutie. Komisia posúdi, či má členský štát zavedené dostatočné programy na tieto účely, a informuje členský štát o svojom rozhodnutí.

Pozmeňujúci návrh 581

Pozmeňujúci návrh 581

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30a a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 30aa





  1.
     
  Ak počas šiestich po sebe nasledujúcich mesiacov predchádzajúcich roku začiatku obchodovania formou aukcie s kvótami na palivá, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov v súlade s článkom 30a ods. 1a, je priemerná cena palív na spotrebu v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, vyššia ako priemerná cena takýchto palív v marci 2022, lehota na odovzdanie kvót v súvislosti s palivami, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov, uvedená v článku 30d ods. 1, sa predĺži dovtedy, kým cena neklesne pod uvedenú prahovú hodnotu.




  Odchylne od prvého pododseku, ak Sociálno-klimatický fond zriadený nariadením (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde] nezačal fungovať alebo funguje menej ako tri roky, obchodovanie s kvótami formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa odkladá, kým Sociálno-klimatický fond nebude fungovať aspoň tri roky.






  2.
     
  Komisia v prípade potreby pred začiatkom aukcií podľa tejto kapitoly uverejní informáciu, že podmienky stanovené v odseku 1 sú splnené. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 30aa

1.
     
  Ak počas šiestich po sebe nasledujúcich mesiacov predchádzajúcich roku začiatku obchodovania formou aukcie s kvótami na palivá, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov v súlade s článkom 30a ods. 1a, je priemerná cena palív na spotrebu v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, vyššia ako priemerná cena takýchto palív v marci 2022, lehota na odovzdanie kvót v súvislosti s palivami, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov, uvedená v článku 30d ods. 1, sa predĺži dovtedy, kým cena neklesne pod uvedenú prahovú hodnotu.

Odchylne od prvého pododseku, ak Sociálno-klimatický fond zriadený nariadením (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde] nezačal fungovať alebo funguje menej ako tri roky, obchodovanie s kvótami formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa odkladá, kým Sociálno-klimatický fond nebude fungovať aspoň tri roky.

2.
     
  Komisia v prípade potreby pred začiatkom aukcií podľa tejto kapitoly uverejní informáciu, že podmienky stanovené v odseku 1 sú splnené.

Pozmeňujúci návrh 582

Pozmeňujúci návrh 582

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30b – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty zabezpečia, aby žiadny regulovaný subjekt od 1. januára
  2025
  nevykonával činnosť uvedenú v prílohe III, ak tento regulovaný subjekt nie je držiteľom povolenia vydaného príslušným orgánom v súlade s odsekmi 2 a 3. | 1.   Členské štáty zabezpečia, aby žiadny regulovaný subjekt od 1. januára
  2024
  nevykonával činnosť uvedenú v prílohe III, ak tento regulovaný subjekt nie je držiteľom povolenia vydaného príslušným orgánom v súlade s odsekmi 2 a 3. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Členské štáty zabezpečia, aby žiadny regulovaný subjekt od 1. januára
  2025
  nevykonával činnosť uvedenú v prílohe III, ak tento regulovaný subjekt nie je držiteľom povolenia vydaného príslušným orgánom v súlade s odsekmi 2 a 3.

1.   Členské štáty zabezpečia, aby žiadny regulovaný subjekt od 1. januára
  2024
  nevykonával činnosť uvedenú v prílohe III, ak tento regulovaný subjekt nie je držiteľom povolenia vydaného príslušným orgánom v súlade s odsekmi 2 a 3.

Pozmeňujúci návrh 583

Pozmeňujúci návrh 583

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30c – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Celoúnijné množstvo kvót, ktoré sa od roku
  2026
  každoročne vydávajú podľa tejto kapitoly, začne lineárne klesať počnúc rokom 2024. Hodnota na rok 2024 sa vymedzuje ako emisné limity na rok 2024 vypočítané na základe referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ) 2018/842 (*) v prípade odvetví, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, pričom sa v prípade všetkých emisií v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia uplatňuje lineárna trajektória znižovania. Dané množstvo sa po roku 2024 každoročne zníži o koeficient lineárneho zníženia vo výške 5,15  %. K 1. januáru 2024 Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót na rok
  2026
  . | 1.   Celoúnijné množstvo kvót, ktoré sa od roku
  2025
  každoročne vydávajú podľa tejto kapitoly, začne lineárne klesať počnúc rokom 2024. Hodnota na rok 2024 sa vymedzuje ako emisné limity na rok 2024 vypočítané na základe referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842 v prípade odvetví, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, pričom sa v prípade všetkých emisií v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia uplatňuje lineárna trajektória znižovania. Dané množstvo sa po roku 2024 každoročne zníži o koeficient lineárneho zníženia vo výške 5,15  %. K 1. januáru 2024 Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót na rok
  2025
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Celoúnijné množstvo kvót, ktoré sa od roku
  2026
  každoročne vydávajú podľa tejto kapitoly, začne lineárne klesať počnúc rokom 2024. Hodnota na rok 2024 sa vymedzuje ako emisné limity na rok 2024 vypočítané na základe referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ) 2018/842 (*) v prípade odvetví, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, pričom sa v prípade všetkých emisií v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia uplatňuje lineárna trajektória znižovania. Dané množstvo sa po roku 2024 každoročne zníži o koeficient lineárneho zníženia vo výške 5,15  %. K 1. januáru 2024 Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót na rok
  2026
  .

1.   Celoúnijné množstvo kvót, ktoré sa od roku
  2025
  každoročne vydávajú podľa tejto kapitoly, začne lineárne klesať počnúc rokom 2024. Hodnota na rok 2024 sa vymedzuje ako emisné limity na rok 2024 vypočítané na základe referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842 v prípade odvetví, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, pričom sa v prípade všetkých emisií v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia uplatňuje lineárna trajektória znižovania. Dané množstvo sa po roku 2024 každoročne zníži o koeficient lineárneho zníženia vo výške 5,15  %. K 1. januáru 2024 Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót na rok
  2025
  .

Pozmeňujúci návrh 584

Pozmeňujúci návrh 584

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30c – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu stanovením dodatočného množstva kvót, ktoré sa majú vydať na každý rok od roku 2025 na kompenzáciu odovzdaných kvót v prípadoch, keď došlo k dvojitému započítaniu emisií, bez ohľadu na pravidlá týkajúce sa zabránenia takémuto dvojitému započítaniu, ako sa uvádza v článku 30f ods. 4. Dodatočné množstvo kvót stanovené Komisiou zodpovedá celkovému množstvu emisií skleníkových plynov kompenzovaných v príslušnom nahlasovacom roku podľa delegovaných aktov uvedených v článku 30f ods. 4a. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu stanovením dodatočného množstva kvót, ktoré sa majú vydať na každý rok od roku 2025 na kompenzáciu odovzdaných kvót v prípadoch, keď došlo k dvojitému započítaniu emisií, bez ohľadu na pravidlá týkajúce sa zabránenia takémuto dvojitému započítaniu, ako sa uvádza v článku 30f ods. 4. Dodatočné množstvo kvót stanovené Komisiou zodpovedá celkovému množstvu emisií skleníkových plynov kompenzovaných v príslušnom nahlasovacom roku podľa delegovaných aktov uvedených v článku 30f ods. 4a.

Pozmeňujúci návrh 585

Pozmeňujúci návrh 585

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30d – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Od roku
  2026
  sa s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, obchoduje formou aukcie, pokiaľ nie sú umiestnené v trhovej stabilizačnej rezerve zriadenej rozhodnutím (EÚ) 2015/1814. S kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa obchoduje formou aukcie oddelene od kvót, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. | 1.   Od roku
  2025
  sa s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, obchoduje formou aukcie, pokiaľ nie sú umiestnené v trhovej stabilizačnej rezerve zriadenej rozhodnutím (EÚ) 2015/1814. S kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa obchoduje formou aukcie oddelene od kvót, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Od roku
  2026
  sa s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, obchoduje formou aukcie, pokiaľ nie sú umiestnené v trhovej stabilizačnej rezerve zriadenej rozhodnutím (EÚ) 2015/1814. S kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa obchoduje formou aukcie oddelene od kvót, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III.

1.   Od roku
  2025
  sa s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, obchoduje formou aukcie, pokiaľ nie sú umiestnené v trhovej stabilizačnej rezerve zriadenej rozhodnutím (EÚ) 2015/1814. S kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa obchoduje formou aukcie oddelene od kvót, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III.

Pozmeňujúci návrh 586

Pozmeňujúci návrh 586

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30d – odsek 2 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Aukčné obchodovanie s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa začína v roku
  2026
  s objemom zodpovedajúcim 130 % aukčných objemov na rok
  2026
  , ktoré sú stanovené na základe celoúnijného množstva kvót na daný rok a na základe príslušných aukčných podielov a podielov podľa odsekov 3, 5 a 6. Dodatočné množstvá, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, sa použijú len na účely odovzdávania kvót podľa článku 30e ods. 2 a odpočítajú sa od aukčných objemov na obdobie rokov 2028 až 2030. Podmienky týkajúce sa týchto skorších aukcií sa stanovujú v súlade s odsekom 7 a článkom 10 ods. 4. | Aukčné obchodovanie s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa začína v roku
  2025
  s objemom zodpovedajúcim 130 % aukčných objemov na rok
  2025
  , ktoré sú stanovené na základe celoúnijného množstva kvót na daný rok a na základe príslušných aukčných podielov a podielov podľa odsekov 3, 5 a 6. Dodatočné množstvá, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, sa použijú len na účely odovzdávania kvót podľa článku 30e ods. 2 a odpočítajú sa od aukčných objemov na obdobie rokov 2028 až 2030. Podmienky týkajúce sa týchto skorších aukcií sa stanovujú v súlade s odsekom 7 a článkom 10 ods. 4. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Aukčné obchodovanie s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa začína v roku
  2026
  s objemom zodpovedajúcim 130 % aukčných objemov na rok
  2026
  , ktoré sú stanovené na základe celoúnijného množstva kvót na daný rok a na základe príslušných aukčných podielov a podielov podľa odsekov 3, 5 a 6. Dodatočné množstvá, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, sa použijú len na účely odovzdávania kvót podľa článku 30e ods. 2 a odpočítajú sa od aukčných objemov na obdobie rokov 2028 až 2030. Podmienky týkajúce sa týchto skorších aukcií sa stanovujú v súlade s odsekom 7 a článkom 10 ods. 4.

2026

2026

Aukčné obchodovanie s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa začína v roku
  2025
  s objemom zodpovedajúcim 130 % aukčných objemov na rok
  2025
  , ktoré sú stanovené na základe celoúnijného množstva kvót na daný rok a na základe príslušných aukčných podielov a podielov podľa odsekov 3, 5 a 6. Dodatočné množstvá, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, sa použijú len na účely odovzdávania kvót podľa článku 30e ods. 2 a odpočítajú sa od aukčných objemov na obdobie rokov 2028 až 2030. Podmienky týkajúce sa týchto skorších aukcií sa stanovujú v súlade s odsekom 7 a článkom 10 ods. 4.

2025

2025

Pozmeňujúci návrh 587

Pozmeňujúci návrh 587

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30d – odsek 2 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V roku
  2026
  sa 600 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, umiestni do trhovej stabilizačnej rezervy (ako v nej držané prostriedky) podľa článku 1a ods. 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814. | V roku
  2025
  sa 600 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, umiestni do trhovej stabilizačnej rezervy (ako v nej držané prostriedky) podľa článku 1a ods. 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V roku
  2026
  sa 600 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, umiestni do trhovej stabilizačnej rezervy (ako v nej držané prostriedky) podľa článku 1a ods. 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814.

2026

V roku
  2025
  sa 600 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, umiestni do trhovej stabilizačnej rezervy (ako v nej držané prostriedky) podľa článku 1a ods. 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814.

2025

Pozmeňujúci návrh 588

Pozmeňujúci návrh 588

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30d – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   150 miliónov kvót vydaných podľa tejto kapitoly sa vydraží formou aukcie a všetky príjmy z týchto aukcií sa sprístupnia na účely
  inovačného
  fondu zriadeného podľa
  článku 10a ods
  .
  8
  .
  Na kvóty uvedené v tomto odseku
  sa
  vzťahuje článok 10a ods. 8
  . | 3.   150 miliónov kvót vydaných podľa tejto kapitoly sa vydraží formou aukcie a všetky príjmy z týchto aukcií sa sprístupnia na účely
  Sociálno-klimatického
  fondu zriadeného podľa
  nariadenia (EÚ) .../..
  .
  [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde] ako vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods
  .
  5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046

   (*)

  a používajú
  sa
  v súlade s pravidlami, ktoré sa vzťahujú na Sociálno-klimatický fond
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   150 miliónov kvót vydaných podľa tejto kapitoly sa vydraží formou aukcie a všetky príjmy z týchto aukcií sa sprístupnia na účely
  inovačného
  fondu zriadeného podľa
  článku 10a ods
  .
  8
  .
  Na kvóty uvedené v tomto odseku
  sa
  vzťahuje článok 10a ods. 8
  .

3.   150 miliónov kvót vydaných podľa tejto kapitoly sa vydraží formou aukcie a všetky príjmy z týchto aukcií sa sprístupnia na účely
  Sociálno-klimatického
  fondu zriadeného podľa
  nariadenia (EÚ) .../..
  .
  [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde] ako vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods
  .
  5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046

   (*)

  a používajú
  sa
  v súlade s pravidlami, ktoré sa vzťahujú na Sociálno-klimatický fond
  .

Pozmeňujúci návrh 589

Pozmeňujúci návrh 589

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30d – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  S cieľom zabezpečiť, aby sa dostupné rozpočtové prostriedky pre Sociálno-klimatický fond v rozpočte Únie mohli vyvíjať v úzkom súlade s cenou uhlíka, a tým aj so záťažou pre zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy, mechanizmus úpravy fluktuácie cien uhlíka umožní každoročné navýšenia. Podrobné ustanovenia sa majú stanoviť v nariadení o viacročnom finančnom rámci, ktorým sa v súlade s článkom 312 ZFEÚ zabezpečuje, aby sa príslušné výdavkové stropy každý rok automaticky upravili v závislosti od miery zmeny ceny uhlíka v rámci EU ETS pre budovy, cestnú dopravu a iné palivá. Vplyv ročnej úpravy na rozpočet sa zahŕňa do rozpočtu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.
     
  S cieľom zabezpečiť, aby sa dostupné rozpočtové prostriedky pre Sociálno-klimatický fond v rozpočte Únie mohli vyvíjať v úzkom súlade s cenou uhlíka, a tým aj so záťažou pre zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy, mechanizmus úpravy fluktuácie cien uhlíka umožní každoročné navýšenia. Podrobné ustanovenia sa majú stanoviť v nariadení o viacročnom finančnom rámci, ktorým sa v súlade s článkom 312 ZFEÚ zabezpečuje, aby sa príslušné výdavkové stropy každý rok automaticky upravili v závislosti od miery zmeny ceny uhlíka v rámci EU ETS pre budovy, cestnú dopravu a iné palivá. Vplyv ročnej úpravy na rozpočet sa zahŕňa do rozpočtu.

Pozmeňujúci návrh 590

Pozmeňujúci návrh 590

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30d – odsek 5 – pododsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle odseku 4, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje
  vlastné
  príjmy na
  jednu alebo viacero činností uvedených v článku 10 ods. 3 alebo na jedno či viaceré z týchto opatrení
  : | 5.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle odseku 4, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie
  ako všeobecný príjem
  . Členské štáty použijú svoje príjmy
  v prvom rade
  na
  národné spolufinancovanie svojich sociálno-klimatických plánov a všetky zvyšné príjmy na sociálno-klimatické opatrenia a investície v súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde]
  : |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle odseku 4, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje
  vlastné
  príjmy na
  jednu alebo viacero činností uvedených v článku 10 ods. 3 alebo na jedno či viaceré z týchto opatrení
  :

5.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle odseku 4, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie
  ako všeobecný príjem
  . Členské štáty použijú svoje príjmy
  v prvom rade
  na
  národné spolufinancovanie svojich sociálno-klimatických plánov a všetky zvyšné príjmy na sociálno-klimatické opatrenia a investície v súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde]
  :

Pozmeňujúci návrh 591

Pozmeňujúci návrh 591

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30d – odsek 5 – pododsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | opatrenia, ktoré majú prispieť
  k dekarbonizácii
  vykurovania a chladenia budov alebo k zníženiu energetických potrieb budov
  vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, a súvisiace opatrenia podľa článku 7 ods
  .
  11 a článkov 12 a 20 smernice 2012
  /
  27/EÚ [odkazy sa majú aktualizovať po revízii smernice], ako aj opatrenia na poskytnutie finančnej podpory pre domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré sa nachádzajú v budovách vyznačujúcich sa najhoršou energetickou hospodárnosťou
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

opatrenia, ktoré majú prispieť
  k dekarbonizácii
  vykurovania a chladenia budov alebo k zníženiu energetických potrieb budov
  vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, a súvisiace opatrenia podľa článku 7 ods
  .
  11 a článkov 12 a 20 smernice 2012
  /
  27/EÚ [odkazy sa majú aktualizovať po revízii smernice], ako aj opatrenia na poskytnutie finančnej podpory pre domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré sa nachádzajú v budovách vyznačujúcich sa najhoršou energetickou hospodárnosťou
  ;

k dekarbonizácii

vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, a súvisiace opatrenia podľa článku 7 ods

11 a článkov 12 a 20 smernice 2012

27/EÚ [odkazy sa majú aktualizovať po revízii smernice], ako aj opatrenia na poskytnutie finančnej podpory pre domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré sa nachádzajú v budovách vyznačujúcich sa najhoršou energetickou hospodárnosťou

| a) | opatrenia, ktoré majú prispieť
  ku klimatickej neutralite
  vykurovania a chladenia budov alebo k zníženiu energetických potrieb budov
  v súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ)
  .../
  ... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde]
  ; |
| --- | --- |

a)

opatrenia, ktoré majú prispieť
  ku klimatickej neutralite
  vykurovania a chladenia budov alebo k zníženiu energetických potrieb budov
  v súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ)
  .../
  ... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde]
  ;

ku klimatickej neutralite

v súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ)

... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde]

Pozmeňujúci návrh 592

Pozmeňujúci návrh 592

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30d – odsek 5 – pododsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | opatrenia, ktorých cieľom je urýchliť zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami alebo poskytnúť finančnú podporu pri zavádzaní plne interoperabilnej infraštruktúry na dopĺňanie paliva a nabíjanie batérií v prípade vozidiel s nulovými emisiami, alebo opatrenia, ktorých cieľom je podporiť prechod na formy verejnej dopravy a zlepšiť multimodálnosť dopravy
  alebo poskytnúť finančnú podporu
  v 
  záujme riešenia sociálnych aspektov v súvislosti s využívaním dopravy obyvateľmi s nízkymi a strednými príjmami
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

opatrenia, ktorých cieľom je urýchliť zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami alebo poskytnúť finančnú podporu pri zavádzaní plne interoperabilnej infraštruktúry na dopĺňanie paliva a nabíjanie batérií v prípade vozidiel s nulovými emisiami, alebo opatrenia, ktorých cieľom je podporiť prechod na formy verejnej dopravy a zlepšiť multimodálnosť dopravy
  alebo poskytnúť finančnú podporu
  v 
  záujme riešenia sociálnych aspektov v súvislosti s využívaním dopravy obyvateľmi s nízkymi a strednými príjmami
  .

alebo poskytnúť finančnú podporu

záujme riešenia sociálnych aspektov v súvislosti s využívaním dopravy obyvateľmi s nízkymi a strednými príjmami

| b) | opatrenia, ktorých cieľom je urýchliť zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami alebo poskytnúť finančnú podporu pri zavádzaní plne interoperabilnej infraštruktúry na dopĺňanie paliva a nabíjanie batérií v prípade vozidiel s nulovými emisiami, alebo opatrenia, ktorých cieľom je podporiť prechod na formy verejnej dopravy a zlepšiť multimodálnosť dopravy v 
  súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde]
  . |
| --- | --- |

b)

opatrenia, ktorých cieľom je urýchliť zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami alebo poskytnúť finančnú podporu pri zavádzaní plne interoperabilnej infraštruktúry na dopĺňanie paliva a nabíjanie batérií v prípade vozidiel s nulovými emisiami, alebo opatrenia, ktorých cieľom je podporiť prechod na formy verejnej dopravy a zlepšiť multimodálnosť dopravy v 
  súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde]
  .

súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde]

Pozmeňujúci návrh 593

Pozmeňujúci návrh 593

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30e – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Členské štáty sú od 1. januára
  2027
  povinné zabezpečiť, aby regulovaný subjekt každoročne do 30. apríla odovzdal množstvo kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, rovnajúce sa celkovým emisiám (zodpovedajúcim množstvu palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III) za predchádzajúci kalendárny rok, ktoré sa overili v súlade s článkami 15 a 30f, a zabezpečiť aby sa tieto kvóty následne zrušili. | 2.   Členské štáty sú od 1. januára
  2026
  povinné zabezpečiť, aby regulovaný subjekt každoročne do 30. apríla odovzdal množstvo kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, rovnajúce sa celkovým emisiám (zodpovedajúcim množstvu palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III) za predchádzajúci kalendárny rok, ktoré sa overili v súlade s článkami 15 a 30f, a zabezpečiť aby sa tieto kvóty následne zrušili. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Členské štáty sú od 1. januára
  2027
  povinné zabezpečiť, aby regulovaný subjekt každoročne do 30. apríla odovzdal množstvo kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, rovnajúce sa celkovým emisiám (zodpovedajúcim množstvu palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III) za predchádzajúci kalendárny rok, ktoré sa overili v súlade s článkami 15 a 30f, a zabezpečiť aby sa tieto kvóty následne zrušili.

2.   Členské štáty sú od 1. januára
  2026
  povinné zabezpečiť, aby regulovaný subjekt každoročne do 30. apríla odovzdal množstvo kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, rovnajúce sa celkovým emisiám (zodpovedajúcim množstvu palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III) za predchádzajúci kalendárny rok, ktoré sa overili v súlade s článkami 15 a 30f, a zabezpečiť aby sa tieto kvóty následne zrušili.

Pozmeňujúci návrh 594

Pozmeňujúci návrh 594

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30f – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Členské štáty zabezpečia, aby každý regulovaný subjekt od roku
  2025
  monitoroval za každý kalendárny rok emisie zodpovedajúce množstvám palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III. Zároveň musia zabezpečiť, aby každý regulovaný subjekt počnúc rokom
  2026
  tieto emisie v nasledujúcom roku nahlasoval príslušnému orgánu v súlade s článkom 14 ods. 1. | 2.   Členské štáty zabezpečia, aby každý regulovaný subjekt od roku
  2024
  monitoroval za každý kalendárny rok emisie zodpovedajúce množstvám palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III. Zároveň musia zabezpečiť, aby každý regulovaný subjekt počnúc rokom
  2025
  tieto emisie v nasledujúcom roku nahlasoval príslušnému orgánu v súlade s článkom 14 ods. 1. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Členské štáty zabezpečia, aby každý regulovaný subjekt od roku
  2025
  monitoroval za každý kalendárny rok emisie zodpovedajúce množstvám palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III. Zároveň musia zabezpečiť, aby každý regulovaný subjekt počnúc rokom
  2026
  tieto emisie v nasledujúcom roku nahlasoval príslušnému orgánu v súlade s článkom 14 ods. 1.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby každý regulovaný subjekt od roku
  2024
  monitoroval za každý kalendárny rok emisie zodpovedajúce množstvám palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III. Zároveň musia zabezpečiť, aby každý regulovaný subjekt počnúc rokom
  2025
  tieto emisie v nasledujúcom roku nahlasoval príslušnému orgánu v súlade s článkom 14 ods. 1.

Pozmeňujúci návrh 595

Pozmeňujúci návrh 595

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30f – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  S výhradou posúdenia uvedeného v článku 30a ods. 1b druhom pododseku písm. d) od ... [jeden rok pred dátumom začatia uplatňovania tejto kapitoly v súvislosti s palivami, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov] a potom každý mesiac regulované subjekty nahlásia Komisii rozpis nákladov, ktoré sú súčasťou maloobchodnej ceny palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III, v ktorom uvedú najmä podiel vnútroštátnych daní a poplatkov a nákladov súvisiacich s odovzdaním kvót na maloobchodnej cene, ako aj percentuálneho podielu nákladov súvisiacich s odovzdaním kvót, ktorý sa prenáša na konečného spotrebiteľa. Ak sa tento percentuálny podiel zmení o viac ako 5 percentuálnych bodov v porovnaní s posledným obdobím nahlasovania, uvedie sa vysvetlenie. |
| | Komisia prijme do ... [dátum nadobudnutia účinnosti tejto kapitoly] vykonávací akt, v ktorom stanoví vykazované kategórie a formát podávania správ, ktoré treba použiť na nahlasovanie v súlade s prvým pododsekom tohto odseku. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2. |
| | Od ... [dátum začatia uplatňovania tejto kapitoly v súvislosti s palivami, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov], alebo ak členský štát v súlade s článkom 30a ods. 1c rozhodol, že výnimka uvedená v odseku 1a uvedeného článku sa neuplatňuje, od ... [dátum nadobudnutia účinnosti tejto kapitoly]regulované subjekty neprenesú viac ako 50 % nákladov súvisiacich s odovzdávaním kvót na palivá uvoľnené na spotrebu podľa prílohy III na konečného spotrebiteľa. |
| | Ak Komisia zistí, že regulovaný subjekt preniesol podiel nákladov vyšší ako 50 %, tento subjekt zaplatí pokutu v súlade s článkom 16 tejto smernice. Výška pokuty sa vypočíta na základe množstva kvót, ktoré zodpovedá prekročeniu v súlade s týmto odsekom, vynásobeného najvyššou zaznamenanou zúčtovacou cenou na primárnom alebo sekundárnom trhu pre kvóty podľa tejto kapitoly v predchádzajúcom roku. Komisia každoročne do 28. februára oznámi cenu pokuty za prekročenie. Príjmy z pokút uvedených v tomto pododseku sa pridelia Sociálno-klimatickému fondu uvedenému v nariadení (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde]. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  S výhradou posúdenia uvedeného v článku 30a ods. 1b druhom pododseku písm. d) od ... [jeden rok pred dátumom začatia uplatňovania tejto kapitoly v súvislosti s palivami, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov] a potom každý mesiac regulované subjekty nahlásia Komisii rozpis nákladov, ktoré sú súčasťou maloobchodnej ceny palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III, v ktorom uvedú najmä podiel vnútroštátnych daní a poplatkov a nákladov súvisiacich s odovzdaním kvót na maloobchodnej cene, ako aj percentuálneho podielu nákladov súvisiacich s odovzdaním kvót, ktorý sa prenáša na konečného spotrebiteľa. Ak sa tento percentuálny podiel zmení o viac ako 5 percentuálnych bodov v porovnaní s posledným obdobím nahlasovania, uvedie sa vysvetlenie.

Komisia prijme do ... [dátum nadobudnutia účinnosti tejto kapitoly] vykonávací akt, v ktorom stanoví vykazované kategórie a formát podávania správ, ktoré treba použiť na nahlasovanie v súlade s prvým pododsekom tohto odseku. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

Komisia prijme do ... [dátum nadobudnutia účinnosti tejto kapitoly] vykonávací akt, v ktorom stanoví vykazované kategórie a formát podávania správ, ktoré treba použiť na nahlasovanie v súlade s prvým pododsekom tohto odseku. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

Od ... [dátum začatia uplatňovania tejto kapitoly v súvislosti s palivami, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov], alebo ak členský štát v súlade s článkom 30a ods. 1c rozhodol, že výnimka uvedená v odseku 1a uvedeného článku sa neuplatňuje, od ... [dátum nadobudnutia účinnosti tejto kapitoly]regulované subjekty neprenesú viac ako 50 % nákladov súvisiacich s odovzdávaním kvót na palivá uvoľnené na spotrebu podľa prílohy III na konečného spotrebiteľa.

Od ... [dátum začatia uplatňovania tejto kapitoly v súvislosti s palivami, ktoré sa používajú na spaľovanie v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov], alebo ak členský štát v súlade s článkom 30a ods. 1c rozhodol, že výnimka uvedená v odseku 1a uvedeného článku sa neuplatňuje, od ... [dátum nadobudnutia účinnosti tejto kapitoly]regulované subjekty neprenesú viac ako 50 % nákladov súvisiacich s odovzdávaním kvót na palivá uvoľnené na spotrebu podľa prílohy III na konečného spotrebiteľa.

Ak Komisia zistí, že regulovaný subjekt preniesol podiel nákladov vyšší ako 50 %, tento subjekt zaplatí pokutu v súlade s článkom 16 tejto smernice. Výška pokuty sa vypočíta na základe množstva kvót, ktoré zodpovedá prekročeniu v súlade s týmto odsekom, vynásobeného najvyššou zaznamenanou zúčtovacou cenou na primárnom alebo sekundárnom trhu pre kvóty podľa tejto kapitoly v predchádzajúcom roku. Komisia každoročne do 28. februára oznámi cenu pokuty za prekročenie. Príjmy z pokút uvedených v tomto pododseku sa pridelia Sociálno-klimatickému fondu uvedenému v nariadení (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde].

Ak Komisia zistí, že regulovaný subjekt preniesol podiel nákladov vyšší ako 50 %, tento subjekt zaplatí pokutu v súlade s článkom 16 tejto smernice. Výška pokuty sa vypočíta na základe množstva kvót, ktoré zodpovedá prekročeniu v súlade s týmto odsekom, vynásobeného najvyššou zaznamenanou zúčtovacou cenou na primárnom alebo sekundárnom trhu pre kvóty podľa tejto kapitoly v predchádzajúcom roku. Komisia každoročne do 28. februára oznámi cenu pokuty za prekročenie. Príjmy z pokút uvedených v tomto pododseku sa pridelia Sociálno-klimatickému fondu uvedenému v nariadení (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde].

Pozmeňujúci návrh 596

Pozmeňujúci návrh 596

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30f – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Členské štáty zabezpečia, aby boli regulované subjekty schopné podľa druhu paliva spoľahlivo a presne identifikovať a zdokumentovať presné objemy paliva uvedené do daňového voľného obehu
  , ktoré sa používajú na účely spaľovania v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  podľa prílohy III, ako aj konečné použitie palív uvedených do daňového voľného obehu regulovanými subjektmi. Členské štáty prijmú náležité opatrenia na zabránenie akémukoľvek riziku dvojitého započítania emisií, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, ako aj emisií, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. Podrobné pravidlá týkajúce sa zabránenia dvojitému započítaniu sa prijmú v súlade s článkom 14 ods. 1. | 4.   Členské štáty zabezpečia, aby boli regulované subjekty schopné podľa druhu paliva spoľahlivo a presne identifikovať a zdokumentovať presné objemy paliva uvedené do daňového voľného obehu podľa prílohy III, ako aj konečné použitie palív uvedených do daňového voľného obehu regulovanými subjektmi. Členské štáty prijmú náležité opatrenia na zabránenie akémukoľvek riziku dvojitého započítania emisií, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, ako aj emisií, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. Podrobné
  a harmonizované
  pravidlá týkajúce sa zabránenia dvojitému započítaniu sa prijmú v súlade s článkom 14 ods. 1. |
| | (Tento pozmeňujúci návrh týkajúci sa „paliva uvedeného do daňového voľného obehu, ktoré sa používa na účely spaľovania v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy podľa prílohy III“ sa uplatňuje v celom texte. Jeho prijatie si bude vyžadovať zodpovedajúce zmeny v celom texte.) |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Členské štáty zabezpečia, aby boli regulované subjekty schopné podľa druhu paliva spoľahlivo a presne identifikovať a zdokumentovať presné objemy paliva uvedené do daňového voľného obehu
  , ktoré sa používajú na účely spaľovania v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  podľa prílohy III, ako aj konečné použitie palív uvedených do daňového voľného obehu regulovanými subjektmi. Členské štáty prijmú náležité opatrenia na zabránenie akémukoľvek riziku dvojitého započítania emisií, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, ako aj emisií, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. Podrobné pravidlá týkajúce sa zabránenia dvojitému započítaniu sa prijmú v súlade s článkom 14 ods. 1.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby boli regulované subjekty schopné podľa druhu paliva spoľahlivo a presne identifikovať a zdokumentovať presné objemy paliva uvedené do daňového voľného obehu podľa prílohy III, ako aj konečné použitie palív uvedených do daňového voľného obehu regulovanými subjektmi. Členské štáty prijmú náležité opatrenia na zabránenie akémukoľvek riziku dvojitého započítania emisií, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, ako aj emisií, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. Podrobné
  a harmonizované
  pravidlá týkajúce sa zabránenia dvojitému započítaniu sa prijmú v súlade s článkom 14 ods. 1.

(Tento pozmeňujúci návrh týkajúci sa „paliva uvedeného do daňového voľného obehu, ktoré sa používa na účely spaľovania v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy podľa prílohy III“ sa uplatňuje v celom texte. Jeho prijatie si bude vyžadovať zodpovedajúce zmeny v celom texte.)

(Tento pozmeňujúci návrh týkajúci sa „paliva uvedeného do daňového voľného obehu, ktoré sa používa na účely spaľovania v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy podľa prílohy III“ sa uplatňuje v celom texte. Jeho prijatie si bude vyžadovať zodpovedajúce zmeny v celom texte.)

Pozmeňujúci návrh 597

Pozmeňujúci návrh 597

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30f – odsek 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu stanovením celoúnijných a plne harmonizovaných pravidiel kompenzácie nákladov vyplývajúcich z dvojitého započítania pre prevádzkovateľov zariadení podľa článku 3e, ktoré vznikli z premietania nákladov do cien palív v súvislosti s emisiami zo spaľovania palív, za predpokladu, že tieto emisie nahlasuje prevádzkovateľ podľa článku 14, ako aj regulovaný subjekt podľa tohto článku a že sa nezabráni dvojitému započítaniu podľa odseku 4 tohto článku. Výpočet výšky kompenzácie vychádza z priemernej ceny kvót obchodovaných formou aukcie podľa článku 30d ods. 4 v príslušnom nahlasovacom roku podľa tohto článku. Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa v potrebnom rozsahu a do výšky zodpovedajúcej dvojitému započítaniu v nahlasovacom roku podľa tohto článku použijú na kompenzáciu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4a.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu stanovením celoúnijných a plne harmonizovaných pravidiel kompenzácie nákladov vyplývajúcich z dvojitého započítania pre prevádzkovateľov zariadení podľa článku 3e, ktoré vznikli z premietania nákladov do cien palív v súvislosti s emisiami zo spaľovania palív, za predpokladu, že tieto emisie nahlasuje prevádzkovateľ podľa článku 14, ako aj regulovaný subjekt podľa tohto článku a že sa nezabráni dvojitému započítaniu podľa odseku 4 tohto článku. Výpočet výšky kompenzácie vychádza z priemernej ceny kvót obchodovaných formou aukcie podľa článku 30d ods. 4 v príslušnom nahlasovacom roku podľa tohto článku. Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa v potrebnom rozsahu a do výšky zodpovedajúcej dvojitému započítaniu v nahlasovacom roku podľa tohto článku použijú na kompenzáciu.

Pozmeňujúci návrh 598

Pozmeňujúci návrh 598

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30h – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vždy, keď pred 1. januárom 2030 priemerná cena kvót uvedená v odseku 1 tohto článku prekročí cenový strop 50 EUR, Komisia bezodkladne prijme rozhodnutie uvoľniť 10 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, z trhovej stabilizačnej rezervy v súlade s článkom 1a ods. 7 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814. |
| | Ak pred 1. januárom 2030 priemerná cena kvót uvedená v odseku 1 prekročí 45 EUR, Komisia a členské štáty bezodkladne prijmú ďalšie opatrenia na zníženie emisií oxidu uhličitého s cieľom zabrániť dosiahnutiu cenového stropu uvedeného v prvom pododseku tohto odseku. |
| | Ak sa uplatňuje odsek 1 alebo 2, uplatňovanie tohto odseku sa počas tohto obdobia pozastavuje. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Vždy, keď pred 1. januárom 2030 priemerná cena kvót uvedená v odseku 1 tohto článku prekročí cenový strop 50 EUR, Komisia bezodkladne prijme rozhodnutie uvoľniť 10 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, z trhovej stabilizačnej rezervy v súlade s článkom 1a ods. 7 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814.

Ak pred 1. januárom 2030 priemerná cena kvót uvedená v odseku 1 prekročí 45 EUR, Komisia a členské štáty bezodkladne prijmú ďalšie opatrenia na zníženie emisií oxidu uhličitého s cieľom zabrániť dosiahnutiu cenového stropu uvedeného v prvom pododseku tohto odseku.

Ak pred 1. januárom 2030 priemerná cena kvót uvedená v odseku 1 prekročí 45 EUR, Komisia a členské štáty bezodkladne prijmú ďalšie opatrenia na zníženie emisií oxidu uhličitého s cieľom zabrániť dosiahnutiu cenového stropu uvedeného v prvom pododseku tohto odseku.

Ak sa uplatňuje odsek 1 alebo 2, uplatňovanie tohto odseku sa počas tohto obdobia pozastavuje.

Ak sa uplatňuje odsek 1 alebo 2, uplatňovanie tohto odseku sa počas tohto obdobia pozastavuje.

Pozmeňujúci návrh 599

Pozmeňujúci návrh 599

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30i – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Do 1. januára 2028 musí Komisia poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní ustanovení tejto kapitoly, pokiaľ ide o účinnosť, správu a praktické uplatňovanie, a to vrátane informácií o uplatňovaní pravidiel stanovených v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 a informácií o použití kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s cieľom zabezpečiť plnenie povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu subjektmi zodpovednými za tento súlad, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. V prípade potreby Komisia k tejto správe pripojí návrh určený Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tejto kapitoly. Komisia by mala do 31. októbra 2031 posúdiť uskutočniteľnosť začlenenia odvetví, na ktoré sa vzťahuje príloha III, do systému obchodovania s emisiami vzťahujúceho sa na odvetvia uvedené v prílohe 1 k smernici 2003/87/ES. | Do 1. januára 2028 musí Komisia poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní ustanovení tejto kapitoly, pokiaľ ide o účinnosť, správu a praktické uplatňovanie, a to vrátane informácií o uplatňovaní pravidiel stanovených v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 a informácií o použití kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s cieľom zabezpečiť plnenie povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu subjektmi zodpovednými za tento súlad, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. V prípade potreby Komisia k tejto správe pripojí návrh určený Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tejto kapitoly.
  Komisia do 1. januára 2029 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi, či je cenový strop uvedený v článku 30h ods. 2a prvom pododseku účinný a či by sa v ňom malo pokračovať. Komisia v prípade potreby priloží k tejto správe legislatívny návrh pre Európsky parlament a Radu na zmenu tejto smernice s cieľom upraviť uvedený cenový strop včas, aby sa mohla uplatňovať od 1. januára 2030.
  Komisia by mala do 31. októbra 2031 posúdiť uskutočniteľnosť začlenenia odvetví, na ktoré sa vzťahuje príloha III, do systému obchodovania s emisiami vzťahujúceho sa na odvetvia uvedené v prílohe 1 k smernici 2003/87/ES. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Do 1. januára 2028 musí Komisia poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní ustanovení tejto kapitoly, pokiaľ ide o účinnosť, správu a praktické uplatňovanie, a to vrátane informácií o uplatňovaní pravidiel stanovených v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 a informácií o použití kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s cieľom zabezpečiť plnenie povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu subjektmi zodpovednými za tento súlad, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. V prípade potreby Komisia k tejto správe pripojí návrh určený Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tejto kapitoly. Komisia by mala do 31. októbra 2031 posúdiť uskutočniteľnosť začlenenia odvetví, na ktoré sa vzťahuje príloha III, do systému obchodovania s emisiami vzťahujúceho sa na odvetvia uvedené v prílohe 1 k smernici 2003/87/ES.

Do 1. januára 2028 musí Komisia poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní ustanovení tejto kapitoly, pokiaľ ide o účinnosť, správu a praktické uplatňovanie, a to vrátane informácií o uplatňovaní pravidiel stanovených v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 a informácií o použití kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s cieľom zabezpečiť plnenie povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu subjektmi zodpovednými za tento súlad, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II, IIa a III. V prípade potreby Komisia k tejto správe pripojí návrh určený Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tejto kapitoly.
  Komisia do 1. januára 2029 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi, či je cenový strop uvedený v článku 30h ods. 2a prvom pododseku účinný a či by sa v ňom malo pokračovať. Komisia v prípade potreby priloží k tejto správe legislatívny návrh pre Európsky parlament a Radu na zmenu tejto smernice s cieľom upraviť uvedený cenový strop včas, aby sa mohla uplatňovať od 1. januára 2030.
  Komisia by mala do 31. októbra 2031 posúdiť uskutočniteľnosť začlenenia odvetví, na ktoré sa vzťahuje príloha III, do systému obchodovania s emisiami vzťahujúceho sa na odvetvia uvedené v prílohe 1 k smernici 2003/87/ES.

Komisia do 1. januára 2029 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi, či je cenový strop uvedený v článku 30h ods. 2a prvom pododseku účinný a či by sa v ňom malo pokračovať. Komisia v prípade potreby priloží k tejto správe legislatívny návrh pre Európsky parlament a Radu na zmenu tejto smernice s cieľom upraviť uvedený cenový strop včas, aby sa mohla uplatňovať od 1. januára 2030.

Pozmeňujúci návrh 600

Pozmeňujúci návrh 600

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Článok 1 – odsek 1 – bod 21

Smernica 2003/87/ES

Článok 30i – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Komisia zváži možné zmeny tejto smernice, pokiaľ ide o regulačné zjednodušenie. Komisia a príslušné orgány sa neprestajne prispôsobujú osvedčeným administratívnym postupom a prijímajú všetky opatrenia na zjednodušenie presadzovania tejto smernice, pričom administratívne zaťaženie udržiavajú na minimálnej úrovni. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia zváži možné zmeny tejto smernice, pokiaľ ide o regulačné zjednodušenie. Komisia a príslušné orgány sa neprestajne prispôsobujú osvedčeným administratívnym postupom a prijímajú všetky opatrenia na zjednodušenie presadzovania tejto smernice, pričom administratívne zaťaženie udržiavajú na minimálnej úrovni.

Komisia zváži možné zmeny tejto smernice, pokiaľ ide o regulačné zjednodušenie. Komisia a príslušné orgány sa neprestajne prispôsobujú osvedčeným administratívnym postupom a prijímajú všetky opatrenia na zjednodušenie presadzovania tejto smernice, pričom administratívne zaťaženie udržiavajú na minimálnej úrovni.

Pozmeňujúci návrh 601

Pozmeňujúci návrh 601

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 21 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 30i a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (21a) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(21a)

(21a)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 30ia

„Článok 30ia

Odvetvové plány

Odvetvové plány

1.
     
  Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy do 1. januára 2025 uverejní orientačné plány činností, na ktoré sa vzťahuje príloha I k tejto smernici, na splnenie cieľa Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a cieľa dosiahnuť následne záporné emisie, stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119.

2.
     
  Komisia pri príprave plánov stanovených v odseku 1 úzko spolupracuje so zainteresovanými stranami vrátane jednotlivcov, občianskej spoločnosti, sociálnych partnerov, akademickej obce, tvorcov politík a odvetví a pododvetví, ktorých sa táto smernica týka.

3.
     
  Každé štyri roky po uverejnení plánov stanovených v odseku 1 Komisia tieto plány aktualizuje v súlade s najnovšími vedeckými poznatkami, pričom úzko spolupracuje so zainteresovanými stranami, ako je uvedené v odseku 2.

4.
     
  Všetky údaje použité na vypracovanie odvetvových plánov uvedených v odseku 1 a na ich aktualizáciu podľa odseku 3 sa sprístupnia verejnosti v ľahko dostupnej forme.“

Pozmeňujúci návrh 602

Pozmeňujúci návrh 602

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 21 b (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 30i b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (21b) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(21b)

(21b)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 30ib

Vedecké poradenstvo týkajúce sa sektorov EU ETS

Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy môže z vlastnej iniciatívy poskytovať vedecké poradenstvo a vydávať správy týkajúce sa tejto smernice a jej súladu s klimatickými cieľmi nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody, najmä v záujme zabezpečenia spravodlivej transformácie a informovania o akejkoľvek následnej revízii tejto smernice. Všetko poradenstvo poskytnuté Európskou vedeckou poradnou radou pre zmenu klímy podľa tohto článku sa zverejňuje v ľahko prístupnej forme. Komisia náležite zohľadní poradenstvo Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy a verejne uvedie dôvody, pre ktoré ho nezohľadnila.“

Pozmeňujúci návrh 603

Pozmeňujúci návrh 603

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21 c (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 21 c (nový)

Smernica 2003/87/ES

Kapitola IVa a (nová) – články 30i c (nový) a 30i d (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (21c) | Za článok 30ib sa vkladá táto kapitola: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(21c)

(21c)

Za článok 30ib sa vkladá táto kapitola:

„KAPITOLA IVaa

„KAPITOLA IVaa

Viditeľnosť finančnej podpory z príjmov z EU ETS

Viditeľnosť finančnej podpory z príjmov z EU ETS

Článok 30ic

Článok 30ic

Viditeľnosť finančnej podpory z vnútroštátnych príjmov z EU ETS

Viditeľnosť finančnej podpory z vnútroštátnych príjmov z EU ETS

1.
     
  Členské štáty zabezpečia viditeľnosť financovania z príjmov z EU ETS pri všetkých operáciách uvedených v článku 10 ods. 3, článku 10a ods. 6 a článku 30d ods. 5.

2.
     
  Členské štáty zabezpečia viditeľnosť finančnej podpory pre konečných príjemcov a verejnosť prostredníctvom:

| a) | umiestnenia vhodného označenia s nápisom ‚financované Európskou úniou (zo systému EÚ na obchodovanie s emisiami)‘, ako aj znaku Únie a sumy financovania na dokumentoch a komunikačných materiáloch týkajúcich sa vykonávania operácie, ktoré sú určené konečným príjemcom alebo verejnosti, a v prípade operácií zahŕňajúcich fyzické investície alebo vybavenie jasne viditeľné a trvalé tabule alebo bilbordy; |
| --- | --- |

a)

a)

umiestnenia vhodného označenia s nápisom ‚financované Európskou úniou (zo systému EÚ na obchodovanie s emisiami)‘, ako aj znaku Únie a sumy financovania na dokumentoch a komunikačných materiáloch týkajúcich sa vykonávania operácie, ktoré sú určené konečným príjemcom alebo verejnosti, a v prípade operácií zahŕňajúcich fyzické investície alebo vybavenie jasne viditeľné a trvalé tabule alebo bilbordy;

umiestnenia vhodného označenia s nápisom ‚financované Európskou úniou (zo systému EÚ na obchodovanie s emisiami)‘, ako aj znaku Únie a sumy financovania na dokumentoch a komunikačných materiáloch týkajúcich sa vykonávania operácie, ktoré sú určené konečným príjemcom alebo verejnosti, a v prípade operácií zahŕňajúcich fyzické investície alebo vybavenie jasne viditeľné a trvalé tabule alebo bilbordy;

| b) | uverejnenia krátkeho opisu operácie vrátane jej cieľov a výsledkov a zdôraznenia finančnej podpory z príjmov z EU ETS na svojej oficiálnej webovej stránke a na svojich stránkach sociálnych médií, ak takéto stránky existujú. |
| --- | --- |

b)

b)

uverejnenia krátkeho opisu operácie vrátane jej cieľov a výsledkov a zdôraznenia finančnej podpory z príjmov z EU ETS na svojej oficiálnej webovej stránke a na svojich stránkach sociálnych médií, ak takéto stránky existujú.

uverejnenia krátkeho opisu operácie vrátane jej cieľov a výsledkov a zdôraznenia finančnej podpory z príjmov z EU ETS na svojej oficiálnej webovej stránke a na svojich stránkach sociálnych médií, ak takéto stránky existujú.

3.
     
  Komisia prijme všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie vykonávania pravidiel podľa odsekov 1 a 2. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

Článok 30id

Článok 30id

Viditeľnosť finančnej podpory z únijných príjmov z EU ETS

Viditeľnosť finančnej podpory z únijných príjmov z EU ETS

1.
     
  Komisia zabezpečí viditeľnosť financovania z príjmov z EU ETS pri všetkých operáciách uvedených v článku 10a ods. 8 (Investičný fond pre oblasť klímy), článku 10d (modernizačný fond) a článku 3gab (Fond pre oceány) tejto smernice a v nariadení (EÚ) .../... [nariadenie o Sociálno-klimatickom fonde].

2.
     
  Príjemcovia potvrdia finančnú podporu z fondov uvedených v odseku 1 a pôvod týchto prostriedkov:

| a) | umiestnením vhodného označenia s nápisom ‚financované Európskou úniou (zo systému EÚ na obchodovanie s emisiami – [príslušný fond])‘, ako aj znaku Únie a sumy financovania na dokumentoch a komunikačných materiáloch týkajúcich sa vykonávania operácie, ktoré sú určené konečným príjemcom alebo verejnosti, a v prípade operácií zahŕňajúcich fyzické investície alebo vybavenie jasne viditeľné a trvalé tabule alebo bilbordy; |
| --- | --- |

a)

a)

umiestnením vhodného označenia s nápisom ‚financované Európskou úniou (zo systému EÚ na obchodovanie s emisiami – [príslušný fond])‘, ako aj znaku Únie a sumy financovania na dokumentoch a komunikačných materiáloch týkajúcich sa vykonávania operácie, ktoré sú určené konečným príjemcom alebo verejnosti, a v prípade operácií zahŕňajúcich fyzické investície alebo vybavenie jasne viditeľné a trvalé tabule alebo bilbordy;

umiestnením vhodného označenia s nápisom ‚financované Európskou úniou (zo systému EÚ na obchodovanie s emisiami – [príslušný fond])‘, ako aj znaku Únie a sumy financovania na dokumentoch a komunikačných materiáloch týkajúcich sa vykonávania operácie, ktoré sú určené konečným príjemcom alebo verejnosti, a v prípade operácií zahŕňajúcich fyzické investície alebo vybavenie jasne viditeľné a trvalé tabule alebo bilbordy;

| b) | uverejnením krátkeho opisu operácie vrátane jej cieľov a výsledkov a zdôraznením finančnej podpory z príslušného fondu a z príjmov z EU ETS na svojej oficiálnej webovej stránke a na svojich stránkach sociálnych médií, ak takéto stránky existujú. |
| --- | --- |

b)

b)

uverejnením krátkeho opisu operácie vrátane jej cieľov a výsledkov a zdôraznením finančnej podpory z príslušného fondu a z príjmov z EU ETS na svojej oficiálnej webovej stránke a na svojich stránkach sociálnych médií, ak takéto stránky existujú.

uverejnením krátkeho opisu operácie vrátane jej cieľov a výsledkov a zdôraznením finančnej podpory z príslušného fondu a z príjmov z EU ETS na svojej oficiálnej webovej stránke a na svojich stránkach sociálnych médií, ak takéto stránky existujú.

3.
     
  Komisia prijme všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie vykonávania pravidiel podľa odsekov 1 a 2. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.“

Pozmeňujúci návrh 604

Pozmeňujúci návrh 604

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 21 d (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 21 d (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 30i e (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (21d) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(21d)

(21d)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 30ie

„Článok 30ie

Správa o potrebách dekarbonizácie v rozvojových krajinách

Správa o potrebách dekarbonizácie v rozvojových krajinách

Komisia predloží do 31. decembra 2023 Európskemu parlamentu a Rade správu o potrebách dekarbonizácie v rozvojových krajinách. Uvedená správa obsahuje:

Komisia predloží do 31. decembra 2023 Európskemu parlamentu a Rade správu o potrebách dekarbonizácie v rozvojových krajinách. Uvedená správa obsahuje:

| a) | posúdenie emisií skleníkových plynov rozvojových krajín podľa jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

a)

a)

posúdenie emisií skleníkových plynov rozvojových krajín podľa jednotlivých krajín;

posúdenie emisií skleníkových plynov rozvojových krajín podľa jednotlivých krajín;

| b) | uvedenie hlavných zdrojov emisií podľa krajiny, pričom sa uvedie, pokiaľ je to možné, podiel emisií, ktoré možno pripísať odvetviam, na ktoré sa vzťahuje EU ETS, a odvetviam mimo EU ETS; |
| --- | --- |

b)

b)

uvedenie hlavných zdrojov emisií podľa krajiny, pričom sa uvedie, pokiaľ je to možné, podiel emisií, ktoré možno pripísať odvetviam, na ktoré sa vzťahuje EU ETS, a odvetviam mimo EU ETS;

uvedenie hlavných zdrojov emisií podľa krajiny, pričom sa uvedie, pokiaľ je to možné, podiel emisií, ktoré možno pripísať odvetviam, na ktoré sa vzťahuje EU ETS, a odvetviam mimo EU ETS;

| c) | uvedenie možných spôsobov dekarbonizácie pre každú krajinu; |
| --- | --- |

c)

c)

uvedenie možných spôsobov dekarbonizácie pre každú krajinu;

uvedenie možných spôsobov dekarbonizácie pre každú krajinu;

| d) | vnútroštátne stanovené príspevky v každej krajine podľa Parížskej dohody.“ |
| --- | --- |

d)

d)

vnútroštátne stanovené príspevky v každej krajine podľa Parížskej dohody.“

vnútroštátne stanovené príspevky v každej krajine podľa Parížskej dohody.“

Pozmeňujúci návrh 605

Pozmeňujúci návrh 605

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno c

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno c

Rozhodnutie (EÚ) 2015/1814

Článok 1 – odsek 5 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ak v ktoromkoľvek danom roku celkové množstvo kvót v obehu predstavuje
  833
  až
  1 096
  miliónov kvót, od objemu kvót, s ktorými majú obchodovať členské štáty formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES, sa odpočíta množstvo kvót, ktoré sa rovná rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu stanoveným v najnovšom zverejnení podľa odseku 4 tohto článku a množstvom predstavujúcim
  833
  miliónov kvót, pričom sa toto množstvo umiestni do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka. Ak je celkové množstvo kvót v obehu vyššie ako
  1 096
  miliónov kvót, množstvo kvót, ktoré sa má odpočítať od objemu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES a ktoré sa má umiestniť do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka, sa rovná 12 % celkového množstva kvót v obehu. Odchylne od poslednej vety sa daný percentuálny podiel do 31. decembra 2030 zdvojnásobí. | Ak v ktoromkoľvek danom roku celkové množstvo kvót v obehu predstavuje
  700
  až
  921
  miliónov kvót, od objemu kvót, s ktorými majú obchodovať členské štáty formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES, sa odpočíta množstvo kvót, ktoré sa rovná rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu stanoveným v najnovšom zverejnení podľa odseku 4 tohto článku a množstvom predstavujúcim
  700
  miliónov kvót, pričom sa toto množstvo umiestni do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka. Ak je celkové množstvo kvót v obehu vyššie ako
  921
  miliónov kvót, množstvo kvót, ktoré sa má odpočítať od objemu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES a ktoré sa má umiestniť do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka, sa rovná 12 % celkového množstva kvót v obehu. Odchylne od poslednej vety sa daný percentuálny podiel do 31. decembra 2030 zdvojnásobí.
  Od roku 2025 sa prahové hodnoty uvedené v tomto pododseku znížia úmerne k zníženiu množstva kvót pre celú Úniu uvedeného v článku 9 smernice 2003/87/ES v tom istom roku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Ak v ktoromkoľvek danom roku celkové množstvo kvót v obehu predstavuje
  833
  až
  1 096
  miliónov kvót, od objemu kvót, s ktorými majú obchodovať členské štáty formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES, sa odpočíta množstvo kvót, ktoré sa rovná rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu stanoveným v najnovšom zverejnení podľa odseku 4 tohto článku a množstvom predstavujúcim
  833
  miliónov kvót, pričom sa toto množstvo umiestni do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka. Ak je celkové množstvo kvót v obehu vyššie ako
  1 096
  miliónov kvót, množstvo kvót, ktoré sa má odpočítať od objemu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES a ktoré sa má umiestniť do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka, sa rovná 12 % celkového množstva kvót v obehu. Odchylne od poslednej vety sa daný percentuálny podiel do 31. decembra 2030 zdvojnásobí.

833

1 096

833

1 096

Ak v ktoromkoľvek danom roku celkové množstvo kvót v obehu predstavuje
  700
  až
  921
  miliónov kvót, od objemu kvót, s ktorými majú obchodovať členské štáty formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES, sa odpočíta množstvo kvót, ktoré sa rovná rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu stanoveným v najnovšom zverejnení podľa odseku 4 tohto článku a množstvom predstavujúcim
  700
  miliónov kvót, pričom sa toto množstvo umiestni do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka. Ak je celkové množstvo kvót v obehu vyššie ako
  921
  miliónov kvót, množstvo kvót, ktoré sa má odpočítať od objemu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES a ktoré sa má umiestniť do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka, sa rovná 12 % celkového množstva kvót v obehu. Odchylne od poslednej vety sa daný percentuálny podiel do 31. decembra 2030 zdvojnásobí.
  Od roku 2025 sa prahové hodnoty uvedené v tomto pododseku znížia úmerne k zníženiu množstva kvót pre celú Úniu uvedeného v článku 9 smernice 2003/87/ES v tom istom roku.

700

921

700

921

Od roku 2025 sa prahové hodnoty uvedené v tomto pododseku znížia úmerne k zníženiu množstva kvót pre celú Úniu uvedeného v článku 9 smernice 2003/87/ES v tom istom roku.

Pozmeňujúci návrh 606

Pozmeňujúci návrh 606

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 2 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Článok 2 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Rozhodnutie (EÚ) 2015/1814

Článok 3 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a. | V článku 3 sa odsek 1 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.

2a.

V článku 3 sa odsek 1 nahrádza takto:

Komisia monitoruje fungovanie rezervy prostredníctvom správy uvedenej v článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES. V uvedenej správe by sa mali zvážiť príslušné dôsledky pre konkurencieschopnosť, najmä v priemyselnom odvetví, vrátane ukazovateľov HDP, zamestnanosti a investícií. Do troch rokov od dátumu začatia prevádzky rezervy a následne každých päť rokov Komisia na základe analýzy správneho fungovania európskeho trhu s uhlíkom preskúma rezervu a v prípade potreby predloží návrh Európskemu parlamentu a Rade. Pri každom preskúmaní sa osobitná pozornosť musí venovať percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa majú umiestniť do rezervy podľa článku 1 ods. 5 tohto rozhodnutia, ako aj číselnej hraničnej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu a množstvu kvót, ktoré sa má uvoľniť z rezervy podľa článku 1 ods. 6 alebo 7 tohto rozhodnutia. V rámci preskúmania Komisia tiež posúdi dosah rezervy na rast, zamestnanosť, priemyselnú konkurencieschopnosť Únie a riziko úniku uhlíka.

„Komisia
  s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy uvedenej v článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119
  monitoruje fungovanie rezervy prostredníctvom správy uvedenej v článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES. V uvedenej správe by sa mali zvážiť príslušné dôsledky pre
  dosiahnutie cieľa klimatickej neutrality a klimatických cieľov Únie stanovených v nariadení (EÚ) 2021/1119 a splnenie záväzkov Únie a jej členských štátov vyplývajúcich z Parížskej dohody, pre
  konkurencieschopnosť, najmä v priemyselnom odvetví, vrátane ukazovateľov HDP, zamestnanosti, investícií
  a pre dosiahnutie cieľa zabezpečiť spravodlivú transformáciu, v rámci ktorej sa na nikoho nezabudne.
  Do troch rokov od dátumu začatia prevádzky rezervy a následne každých päť rokov Komisia na základe analýzy správneho fungovania európskeho trhu s uhlíkom preskúma rezervu a v prípade potreby predloží návrh Európskemu parlamentu a Rade. Pri každom preskúmaní sa osobitná pozornosť musí venovať percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa majú umiestniť do rezervy podľa článku 1 ods. 5 tohto rozhodnutia, ako aj číselnej hraničnej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu, množstvu kvót, ktoré sa má uvoľniť z rezervy podľa článku 1 ods. 6 alebo 7 tohto rozhodnutia,
  a ďalším relevantným možnostiam rozvoja trhovej stabilizačnej rezervy.
   V rámci preskúmania Komisia
  a Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy
  tiež posúdi dosah rezervy na rast, zamestnanosť, priemyselnú konkurencieschopnosť Únie a riziko úniku uhlíka.“

Pozmeňujúci návrh 607

Pozmeňujúci návrh 607

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek - 1 – bod - 1 (nový)

Článok 3 – odsek - 1 – bod - 1 (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Názov

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1. | Názov sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1.

-1.

Názov sa nahrádza takto:

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií
  oxidu uhličitého
  z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES.

oxidu uhličitého

„Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií
  skleníkových plynov
  z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES.“

Pozmeňujúci návrh 608

Pozmeňujúci návrh 608

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 a (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1a. | V celom nariadení okrem prípadov uvedených v jeho článku 5 ods. 1 a prílohe I k nariadeniu sa výraz „CO2“ nahrádza výrazom „skleníkový plyn“ v príslušnom gramatickom tvare. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1a.

-1a.

V celom nariadení okrem prípadov uvedených v jeho článku 5 ods. 1 a prílohe I k nariadeniu sa výraz „CO2

Pozmeňujúci návrh 609

Pozmeňujúci návrh 609

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 b (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1b. | Článok 1 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1b.

-1b.

Článok 1 sa nahrádza takto:

Článok 1

„Článok 1

Predmet úpravy

Predmet úpravy

S cieľom podporiť znižovanie emisií
  oxidu uhličitého (CO2) z
   námornej dopravy nákladovo efektívnym spôsobom sa týmto nariadením stanovujú pravidlá presného monitorovania, nahlasovania a overovania emisií
  CO2

  a ostatných relevantných informácií od lodí, ktoré prichádzajú do prístavov, nachádzajú sa v prístavoch alebo odchádzajú z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.

oxidu uhličitého (CO2

CO2

S cieľom podporiť znižovanie emisií
  skleníkových plynov z
  námornej dopravy nákladovo efektívnym spôsobom sa týmto nariadením stanovujú pravidlá presného monitorovania, nahlasovania a overovania
  takýchto
  emisií a ostatných relevantných informácií od lodí, ktoré prichádzajú do prístavov, nachádzajú sa v prístavoch alebo odchádzajú z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.“

skleníkových plynov z

takýchto

(Tento pozmeňujúci návrh sa týka celého textu. Jeho prijatie si bude vyžadovať zodpovedajúce zmeny v celom texte.)

(Tento pozmeňujúci návrh sa týka celého textu. Jeho prijatie si bude vyžadovať zodpovedajúce zmeny v celom texte.)

Pozmeňujúci návrh 610

Pozmeňujúci návrh 610

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 c (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 c (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 2 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1c. | V článku 2 sa odsek 1 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1c.

-1c.

V článku 2 sa odsek 1 nahrádza takto:

1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na lode s hrubou priestornosťou
  nad
  5 000 Gt v súvislosti s emisiami
  CO2

  vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia
  podliehajúcimi
  právomoci členského štátu.

„1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na lode s hrubou priestornosťou 5 000 Gt
  a viac
  v súvislosti s emisiami
  skleníkových plynov
  vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia
  podliehajúcich
  právomoci členského štátu.

1a.
     
  Od 1. januára 2024 sa toto nariadenie vzťahuje na lode s hrubou priestornosťou 400 Gt a viac v súvislosti s emisiami skleníkových plynov vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia podliehajúcich právomoci členského štátu. Lode s hrubou priestornosťou 400 Gt a viac, no menej ako 5 000 Gt, sú však povinné nahlasovať len informácie, ktoré sú relevantné pre zahrnutie takýchto lodí do rozsahu pôsobnosti EU ETS od 1. januára 2027.“

Pozmeňujúci návrh 611

Pozmeňujúci návrh 611

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 d (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 d (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 2 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1d. | V článku 2 sa odsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1d.

-1d.

V článku 2 sa odsek 2 nahrádza takto:

2.   Toto nariadenie sa nevzťahuje na vojnové lode, lodné pomocné mechanizmy, rybárske lode alebo lode, na ktorých sa spracúvajú ryby, drevené lode jednoduchej konštrukcie, lode, ktoré nie sú poháňané mechanickými prostriedkami alebo štátne lode používané na nekomerčné účely.

„2.   Toto nariadenie sa nevzťahuje na vojnové lode, lodné pomocné mechanizmy, rybárske lode alebo lode, na ktorých sa spracúvajú ryby, drevené lode jednoduchej konštrukcie, lode, ktoré nie sú poháňané mechanickými prostriedkami, štátne lode používané na nekomerčné účely
  alebo lode používané na účely civilnej ochrany a na pátracie a záchranné služby
  .“

Pozmeňujúci návrh 612

Pozmeňujúci návrh 612

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 e (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 e (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 3 – odsek 1 – písmeno a

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1e. | V článku 3 sa písmeno a) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1e.

-1e.

V článku 3 sa písmeno a) nahrádza takto:

| a) | „emisie CO2

  “ sú vypustenie CO

  2 do atmosféry
  loďami
  ; |
| --- | --- |

a)

„emisie CO2

  “ sú vypustenie CO

  2 do atmosféry
  loďami
  ;

2

“ sú vypustenie CO

2

loďami

| „a) | ‚emisie
  skleníkových plynov‘ znamenajú uvoľňovanie oxidu uhličitého (
  CO2

  ), metánu (CH4) a oxidu dusného (N

  2

  O)
  do atmosféry;“ |
| --- | --- |

„a)

‚emisie
  skleníkových plynov‘ znamenajú uvoľňovanie oxidu uhličitého (
  CO2

  ), metánu (CH4) a oxidu dusného (N

  2

  O)
  do atmosféry;“

skleníkových plynov‘ znamenajú uvoľňovanie oxidu uhličitého (

2

), metánu (CH4

2

O)

Pozmeňujúci návrh 613

Pozmeňujúci návrh 613

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 f (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 f (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 3 – odsek 1 – písmeno b

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1f. | V článku 3 sa písmeno b) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1f.

-1f.

V článku 3 sa písmeno b) nahrádza takto:

| b) | „prístav zastavenia“ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila náklad alebo cestujúcich;
  s výnimkou zastávok určených
  výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode a/alebo jej vybavenia,
  zastávok
  v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii,
  transferov
  z lode na loď mimo prístavu a 
  zastávok
  s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo
  zastávok potrebných
  v rámci pátracích a záchranných akcií; |
| --- | --- |

b)

„prístav zastavenia“ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila náklad alebo cestujúcich;
  s výnimkou zastávok určených
  výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode a/alebo jej vybavenia,
  zastávok
  v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii,
  transferov
  z lode na loď mimo prístavu a 
  zastávok
  s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo
  zastávok potrebných
  v rámci pátracích a záchranných akcií;

s výnimkou zastávok určených

zastávok

transferov

zastávok

zastávok potrebných

| „b) | ‚prístav zastavenia‘ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila náklad alebo cestujúcich;
  vylúčené z tohto vymedzenia pojmu sú teda zastávky určené
  výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode a/alebo jej vybavenia,
  zastávky
  v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii,
  transfery
  z lode na loď mimo prístavu
  , zastávky v prístave prekládky mimo EÚ
  a 
  zastávky
  s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo
  potrebné
  v rámci pátracích a záchranných akcií;“ |
| --- | --- |

„b)

‚prístav zastavenia‘ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila náklad alebo cestujúcich;
  vylúčené z tohto vymedzenia pojmu sú teda zastávky určené
  výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode a/alebo jej vybavenia,
  zastávky
  v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii,
  transfery
  z lode na loď mimo prístavu
  , zastávky v prístave prekládky mimo EÚ
  a 
  zastávky
  s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo
  potrebné
  v rámci pátracích a záchranných akcií;“

vylúčené z tohto vymedzenia pojmu sú teda zastávky určené

zastávky

transfery

, zastávky v prístave prekládky mimo EÚ

zastávky

potrebné

Pozmeňujúci návrh 614

Pozmeňujúci návrh 614

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 g (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod - 1 g (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 3 – odsek 1 – písmeno c

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1g. | V článku 3 sa písmeno c) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1g.

-1g.

V článku 3 sa písmeno c) nahrádza takto:

| c) | „plavba“ je akýkoľvek pohyb lode začínajúci alebo končiaci v prístave zastavenia na účely komerčnej prepravy pasažierov alebo nákladu; |
| --- | --- |

c)

„plavba“ je akýkoľvek pohyb lode začínajúci alebo končiaci v prístave zastavenia na účely komerčnej prepravy pasažierov alebo nákladu;

| „c) | ‚plavba‘ je akýkoľvek pohyb lode začínajúci alebo končiaci v prístave zastavenia
  alebo konštrukcii nachádzajúcej sa na kontinentálnom šelfe členského štátu, ako sú služby zásobovania na mori,
  na účely komerčnej prepravy pasažierov alebo nákladu
  alebo na vykonávanie servisných činností pre zariadenia na mori
  ;“ |
| --- | --- |

„c)

‚plavba‘ je akýkoľvek pohyb lode začínajúci alebo končiaci v prístave zastavenia
  alebo konštrukcii nachádzajúcej sa na kontinentálnom šelfe členského štátu, ako sú služby zásobovania na mori,
  na účely komerčnej prepravy pasažierov alebo nákladu
  alebo na vykonávanie servisných činností pre zariadenia na mori
  ;“

alebo konštrukcii nachádzajúcej sa na kontinentálnom šelfe členského štátu, ako sú služby zásobovania na mori,

alebo na vykonávanie servisných činností pre zariadenia na mori

Pozmeňujúci návrh 615

Pozmeňujúci návrh 615

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod 3 a (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod 3 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 5 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a. | V článku 5 sa dopĺňa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.

3a.

V článku 5 sa dopĺňa tento odsek:

„2a.
     
  Komisia prijme do 1. júla 2023 delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie ďalším spresnením metód určovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov iných ako emisie CO2. Takéto metódy sú založené na rovnakých zásadách ako metódy monitorovania emisií CO2 stanovené v prílohe I s potrebnými úpravami vzhľadom na povahu príslušných emisií skleníkových plynov.“

Pozmeňujúci návrh 616

Pozmeňujúci návrh 616

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod 4 – písmeno -a (nové)

Článok 3 – odsek 1 – bod 4 – písmeno -a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 6 – odsek 4

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -a) | Odsek 4 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-a)

-a)

Odsek 4 sa nahrádza takto:

4.   Plán monitorovania
  môže obsahovať
  aj informácie o ľadovej triede lode a/alebo postupoch, zodpovednostiach, vzorcoch a zdrojoch údajov na určenie a zaznamenanie prekonanej vzdialenosti a času stráveného na mori v podmienkach mrznúceho mora.

„4.   
  V prípade lodných spoločností, ktoré chcú odovzdať menej emisných kvót na základe ľadovej triedy svojich lodí alebo plavby v podmienkach mrznúceho mora, alebo na základe obidvoch kritérií, podľa smernice 2003/87/ES,
  plán monitorovania
  obsahuje
  aj informácie o ľadovej triede lode a/alebo postupoch, zodpovednostiach, vzorcoch a zdrojoch údajov na určenie a zaznamenanie prekonanej vzdialenosti a času stráveného na mori v podmienkach mrznúceho mora.“

Pozmeňujúci návrh 617

Pozmeňujúci návrh 617

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 9 – odsek 1 – pododsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a. | V článku 9 ods. 1 sa druhý pododsek nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5a.

5a.

V článku 9 ods. 1 sa druhý pododsek nahrádza takto:

Spoločnosti prípadne môžu monitorovať aj informácie týkajúce sa ľadovej triedy lodí a plavby na
  zamrznutom mori
  .

zamrznutom mori

„Spoločnosti prípadne môžu monitorovať aj informácie týkajúce sa ľadovej triedy lodí a plavby
  v podmienkach mrznúceho mora. V prípade lodných spoločností, ktoré chcú odovzdať menej emisných kvót na základe ľadovej triedy svojich lodí alebo plavby v podmienkach mrznúceho mora alebo na základe obidvoch kritérií podľa smernice 2003/87/ES, monitorovanie obsahuje informácie o tom, či plavba zahŕňa plavbu v podmienkach mrznúceho mora vrátane informácií o dátume, čase a mieste plavby v podmienkach mrznúceho mora, metóde použitej na meranie spotreby vykurovacieho oleja, spotreby paliva a emisného faktora paliva pre každý typ paliva pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora a vzdialenosti prejdenej pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora. Poskytnú sa aj informácie o tom, či sa plavba uskutočňuje medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci členského štátu, či sa odchádza z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu alebo sa prichádza do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu.“

Pozmeňujúci návrh 618

Pozmeňujúci návrh 618

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod 6 a (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod 6 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 10 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6a. | V článku 10 sa druhý odsek nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6a.

6a.

V článku 10 sa druhý odsek nahrádza takto:

Spoločnosti prípadne môžu monitorovať aj informácie týkajúce sa ľadovej triedy lodí a plavby na zamrznutom mori.

„Spoločnosti prípadne môžu monitorovať aj informácie týkajúce sa ľadovej triedy lodí a plavby na zamrznutom mori.
  V prípade lodných spoločností, ktoré chcú odovzdať menej emisných kvót na základe ľadovej triedy svojich lodí alebo plavby v podmienkach mrznúceho mora alebo na základe obidvoch kritérií podľa smernice 2003/87/ES, monitorovanie zahŕňa agregované emisie skleníkových plynov zo všetkých plavieb, ktoré zahŕňali plavbu v podmienkach mrznúceho mora, a celkovú vzdialenosť prejdenú počas plavieb, ktoré zahŕňali plavbu v podmienkach mrznúceho mora.“

Pozmeňujúci návrh 619

Pozmeňujúci návrh 619

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 3 – odsek 1 – bod 14 – písmeno a

Článok 3 – odsek 1 – bod 14 – písmeno a

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 23 – odsek 2 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Právomoc prijímať delegované akty
  uvedená
  v článku 5 ods. 2, pokiaľ ide o zabezpečenie fungovania EU ETS, a v článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5, článku 11a ods. 4, článku 13 ods. 6 a článku 15 ods. 6 sa Komisii udeľuje na
  dobu neurčitú odo dňa
  nadobudnutia účinnosti [revidovaného nariadenia o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní (MRV)].“; | „Právomoc prijímať delegované akty
  uvedené
  v článku 5 ods. 2, pokiaľ ide o zabezpečenie fungovania EU ETS, a v článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5, článku 11a ods. 4, článku 13 ods. 6 a článku 15 ods. 6 sa Komisii udeľuje na
  obdobie piatich rokov od
  nadobudnutia účinnosti [revidovaného nariadenia o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní (MRV)]
  . Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia
  .“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Právomoc prijímať delegované akty
  uvedená
  v článku 5 ods. 2, pokiaľ ide o zabezpečenie fungovania EU ETS, a v článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5, článku 11a ods. 4, článku 13 ods. 6 a článku 15 ods. 6 sa Komisii udeľuje na
  dobu neurčitú odo dňa
  nadobudnutia účinnosti [revidovaného nariadenia o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní (MRV)].“;

uvedená

dobu neurčitú odo dňa

„Právomoc prijímať delegované akty
  uvedené
  v článku 5 ods. 2, pokiaľ ide o zabezpečenie fungovania EU ETS, a v článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5, článku 11a ods. 4, článku 13 ods. 6 a článku 15 ods. 6 sa Komisii udeľuje na
  obdobie piatich rokov od
  nadobudnutia účinnosti [revidovaného nariadenia o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní (MRV)]
  . Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia
  .“

uvedené

obdobie piatich rokov od

. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia

Pozmeňujúci návrh 620

Pozmeňujúci návrh 620

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 1 a (nový)

Článok 4 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Odchylne od odseku 1 členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 1 bodom 15 písm. -a) tejto smernice najneskôr do 1. januára 2025. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Odchylne od odseku 1 členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 1 bodom 15 písm. -a) tejto smernice najneskôr do 1. januára 2025. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.

Pozmeňujúci návrh 621

Pozmeňujúci návrh 621

Návrh smernice

Návrh smernice

Príloha I – odsek 1 – písmeno a

Príloha I – odsek 1 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Príloha I – bod 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1. | Táto smernica sa nevzťahuje na zariadenia ani časti zariadení používané na výskum, vývoj a testovanie nových výrobkov a procesov a na zariadenia
  , v ktorých emisie zo spaľovania biomasy v súlade s kritériami stanovenými podľa článku 14 prispievajú k viac ako 95 % celkových emisií skleníkových plynov
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.

Táto smernica sa nevzťahuje na zariadenia ani časti zariadení používané na výskum, vývoj a testovanie nových výrobkov a procesov a na zariadenia
  , v ktorých emisie zo spaľovania biomasy v súlade s kritériami stanovenými podľa článku 14 prispievajú k viac ako 95 % celkových emisií skleníkových plynov
  .

, v ktorých emisie zo spaľovania biomasy v súlade s kritériami stanovenými podľa článku 14 prispievajú k viac ako 95 % celkových emisií skleníkových plynov

| 1. | Táto smernica sa nevzťahuje na zariadenia ani časti zariadení používané na výskum, vývoj a testovanie nových výrobkov a procesov a na zariadenia
  využívajúce výlučne biomasu
  . |
| --- | --- |

1.

Táto smernica sa nevzťahuje na zariadenia ani časti zariadení používané na výskum, vývoj a testovanie nových výrobkov a procesov a na zariadenia
  využívajúce výlučne biomasu
  .

využívajúce výlučne biomasu

Pozmeňujúci návrh 622

Pozmeňujúci návrh 622

Návrh smernice

Návrh smernice

Príloha I – odsek 1 – písmeno a a (nové)

Príloha I – odsek 1 – písmeno a a (nové)

Smernica 2003/87/ES

Príloha I – bod 5

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | bod 5 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

bod 5 sa nahrádza takto:

bod 5 sa nahrádza takto:

| 5. | Keď sa zistí, že prahová hodnota kapacity akejkoľvek činnosti z tejto prílohy sa v nejakom zariadení prekročí, všetky jednotky, v ktorých sa spaľujú palivá, okrem jednotiek na spaľovanie nebezpečného
  alebo komunálneho
  odpadu, sa začlenia do povolenia na emisie skleníkových plynov. |
| --- | --- |

5.

Keď sa zistí, že prahová hodnota kapacity akejkoľvek činnosti z tejto prílohy sa v nejakom zariadení prekročí, všetky jednotky, v ktorých sa spaľujú palivá, okrem jednotiek na spaľovanie nebezpečného
  alebo komunálneho
  odpadu, sa začlenia do povolenia na emisie skleníkových plynov.

alebo komunálneho

| „5. | Keď sa zistí, že prahová hodnota kapacity akejkoľvek činnosti z tejto prílohy sa v nejakom zariadení prekročí, všetky jednotky, v ktorých sa spaľujú palivá, okrem jednotiek na spaľovanie nebezpečného odpadu, sa začlenia do povolenia na emisie skleníkových plynov.“ |
| --- | --- |

„5.

Keď sa zistí, že prahová hodnota kapacity akejkoľvek činnosti z tejto prílohy sa v nejakom zariadení prekročí, všetky jednotky, v ktorých sa spaľujú palivá, okrem jednotiek na spaľovanie nebezpečného odpadu, sa začlenia do povolenia na emisie skleníkových plynov.“

Pozmeňujúci návrh 623

Pozmeňujúci návrh 623

Návrh smernice

Návrh smernice

Príloha I – odsek 1 – písmeno b – bod -i (nový)

Príloha I – odsek 1 – písmeno b – bod -i (nový)

Smernica 2003/87/ES

Príloha I – tabuľka – riadok 1

Platný text

Platný text

| Spaľovanie palív v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW (okrem zariadení na spaľovanie nebezpečného
  alebo komunálneho
  odpadu) | Oxid uhličitý |
| --- | --- |

Spaľovanie palív v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW (okrem zariadení na spaľovanie nebezpečného
  alebo komunálneho
  odpadu)

alebo komunálneho

Oxid uhličitý

Oxid uhličitý

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

| -i) | prvý riadok sa nahrádza takto: |
| --- | --- |

-i)

-i)

prvý riadok sa nahrádza takto:

| Spaľovanie palív v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW (okrem zariadení na spaľovanie nebezpečného odpadu)
  , od 1. januára 2026 vrátane spaľovania palív v spaľovniach komunálneho odpadu | Oxid uhličitý |
| --- | --- |

Spaľovanie palív v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW (okrem zariadení na spaľovanie nebezpečného odpadu)
  , od 1. januára 2026 vrátane spaľovania palív v spaľovniach komunálneho odpadu

, od 1. januára 2026 vrátane spaľovania palív v spaľovniach komunálneho odpadu

Oxid uhličitý

Pozmeňujúci návrh 624

Pozmeňujúci návrh 624

Návrh smernice

Návrh smernice

Príloha I – odsek 1 – písmeno a – bod v

Príloha I – odsek 1 – písmeno a – bod v

Smernica 2003/87/ES

Príloha I – tabuľka – riadok 24 – stĺpec 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Výroba vodíka (H2) a syntézneho plynu s kapacitou výroby väčšou ako 25 ton denne | Výroba vodíka (H2) a syntézneho plynu s kapacitou výroby väčšou ako 25 ton denne
  a výroba vodíka (H2) a syntézneho plynu, ktorého energetický obsah pochádza z obnoviteľných zdrojov energie s kapacitou výroby väčšou ako 5 ton denne |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Výroba vodíka (H2) a syntézneho plynu s kapacitou výroby väčšou ako 25 ton denne

2

Výroba vodíka (H2) a syntézneho plynu s kapacitou výroby väčšou ako 25 ton denne
  a výroba vodíka (H2) a syntézneho plynu, ktorého energetický obsah pochádza z obnoviteľných zdrojov energie s kapacitou výroby väčšou ako 5 ton denne

2

a výroba vodíka (H2

Pozmeňujúci návrh 625

Pozmeňujúci návrh 625

Návrh smernice

Návrh smernice

Príloha I – odsek 1 – písmeno c – bod vii

Príloha I – odsek 1 – písmeno c – bod vii

Smernica 2003/87/ES

Príloha I – tabuľka – riadok 30

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

| „Námorná doprava | Skleníkové plyny, na ktoré sa vzťahuje nariadenie
  (EÚ) 2015/757“ |
| --- | --- |
| Činnosti v oblasti námornej dopravy realizované loďami, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 a ktoré vykonávajú plavby na účely prepravy cestujúcich
  alebo
  nákladu na obchodné účely | |

„Námorná doprava

Skleníkové plyny, na ktoré sa vzťahuje nariadenie
  (EÚ) 2015/757“

Skleníkové plyny, na ktoré sa vzťahuje nariadenie

Činnosti v oblasti námornej dopravy realizované loďami, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 a ktoré vykonávajú plavby na účely prepravy cestujúcich
  alebo
  nákladu na obchodné účely

alebo

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

| „Námorná doprava | Oxid uhličitý (CO2), oxid dusný (N2O) a metán (CH4) v súlade s nariadením
  (EÚ) 2015/757“ |
| --- | --- |
| Činnosti v oblasti námornej dopravy realizované loďami, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 a ktoré vykonávajú plavby na účely prepravy cestujúcich alebo nákladu na obchodné účely
  a od roku 2024 vykonávajú servisné činnosti pre zariadenia na mori | |
| Takéto činnosti nezahŕňajú: | |
| a) | plavby vykonávané na základe zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme alebo na základe povinností vo verejnom záujme stanovených na základe nariadenia Rady (EHS) č. 3577/92; |

„Námorná doprava

Oxid uhličitý (CO2), oxid dusný (N2O) a metán (CH4) v súlade s nariadením
  (EÚ) 2015/757“

Oxid uhličitý (CO2

2

4

Činnosti v oblasti námornej dopravy realizované loďami, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 a ktoré vykonávajú plavby na účely prepravy cestujúcich alebo nákladu na obchodné účely
  a od roku 2024 vykonávajú servisné činnosti pre zariadenia na mori

a od roku 2024 vykonávajú servisné činnosti pre zariadenia na mori

Takéto činnosti nezahŕňajú:

Takéto činnosti nezahŕňajú:

a)

a)

plavby vykonávané na základe zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme alebo na základe povinností vo verejnom záujme stanovených na základe nariadenia Rady (EHS) č. 3577/92;

plavby vykonávané na základe zmluvy o poskytovaní služieb vo verejnom záujme alebo na základe povinností vo verejnom záujme stanovených na základe nariadenia Rady (EHS) č. 3577/92;

| b) | humanitárne plavby; |
| --- | --- |

b)

b)

humanitárne plavby;

humanitárne plavby;

| c) | pátracie a záchranné plavby alebo časti bežných plavieb lodí, pri ktorých bolo potrebné vykonať pátracie a záchranné činnosti; |
| --- | --- |

c)

c)

pátracie a záchranné plavby alebo časti bežných plavieb lodí, pri ktorých bolo potrebné vykonať pátracie a záchranné činnosti;

pátracie a záchranné plavby alebo časti bežných plavieb lodí, pri ktorých bolo potrebné vykonať pátracie a záchranné činnosti;

| d) | vyššiu moc počas celej plavby alebo jej časti. |
| --- | --- |

d)

d)

vyššiu moc počas celej plavby alebo jej časti.

vyššiu moc počas celej plavby alebo jej časti.

Pozmeňujúci návrh 626

Pozmeňujúci návrh 626

Návrh smernice

Návrh smernice

Príloha I – odsek 1 – bod 2

Príloha I – odsek 1 – bod 2

Smernica 2003/87/ES

Príloha III – tabuľka

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

| Činnosť: | Skleníkové plyny |
| --- | --- |
| 1. | Uvádzanie palív, ktoré sa používajú na účely spaľovania
  v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  , do daňového voľného obehu. |

Činnosť:

Skleníkové plyny

1.

1.

Uvádzanie palív, ktoré sa používajú na účely spaľovania
  v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  , do daňového voľného obehu.

v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy

Oxid uhličitý (CO2)

2

Táto činnosť nezahŕňa:

| a) | uvádzanie palív používaných pri činnostiach stanovených v prílohe I k tejto smernici do daňového voľného obehu, okrem prípadov, keď sa používajú na účely spaľovania v rámci činností prepravy skleníkových plynov na geologické ukladanie (riadok činnosti č. 27); |
| --- | --- |

a)

uvádzanie palív používaných pri činnostiach stanovených v prílohe I k tejto smernici do daňového voľného obehu, okrem prípadov, keď sa používajú na účely spaľovania v rámci činností prepravy skleníkových plynov na geologické ukladanie (riadok činnosti č. 27);

| b) | uvádzanie palív s nulovým emisným faktorom do daňového voľného obehu. |
| --- | --- |

b)

uvádzanie palív s nulovým emisným faktorom do daňového voľného obehu.

| 2. | Sektoru budov a odvetviu cestnej dopravy zodpovedajú tieto zdroje emisií vymedzené v usmerneniach panela IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006 s týmito nevyhnutnými úpravami predmetných definícií: |
| --- | --- |

2.

2.

Sektoru budov a odvetviu cestnej dopravy zodpovedajú tieto zdroje emisií vymedzené v usmerneniach panela IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006 s týmito nevyhnutnými úpravami predmetných definícií:

| a) | kombinovaná výroba tepla a elektriny (KVET) (kód kategórie zdroja 1A1a ii) a teplárne (kód zdroja 1A1a iii), pokiaľ vyrábajú teplo pre kategórie uvedené v písmenách c) a d) tohto bodu, a to buď priamo alebo prostredníctvom sietí diaľkového vykurovania; |
| --- | --- |

a)

a)

kombinovaná výroba tepla a elektriny (KVET) (kód kategórie zdroja 1A1a ii) a teplárne (kód zdroja 1A1a iii), pokiaľ vyrábajú teplo pre kategórie uvedené v písmenách c) a d) tohto bodu, a to buď priamo alebo prostredníctvom sietí diaľkového vykurovania;

kombinovaná výroba tepla a elektriny (KVET) (kód kategórie zdroja 1A1a ii) a teplárne (kód zdroja 1A1a iii), pokiaľ vyrábajú teplo pre kategórie uvedené v písmenách c) a d) tohto bodu, a to buď priamo alebo prostredníctvom sietí diaľkového vykurovania;

| b) | cestná doprava (kód kategórie zdroja 1A3b) okrem používania poľnohospodárskych vozidiel na spevnených cestných komunikáciách; |
| --- | --- |

b)

b)

cestná doprava (kód kategórie zdroja 1A3b) okrem používania poľnohospodárskych vozidiel na spevnených cestných komunikáciách;

cestná doprava (kód kategórie zdroja 1A3b) okrem používania poľnohospodárskych vozidiel na spevnených cestných komunikáciách;

| c) | obchodné/inštitucionálne budovy (kód kategórie zdroja 1A4a); |
| --- | --- |

c)

c)

obchodné/inštitucionálne budovy (kód kategórie zdroja 1A4a);

obchodné/inštitucionálne budovy (kód kategórie zdroja 1A4a);

| d) | obytné budovy (kód kategórie zdroja 1A4b). |
| --- | --- |

d)

d)

obytné budovy (kód kategórie zdroja 1A4b).

obytné budovy (kód kategórie zdroja 1A4b).

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

| Činnosť: | Skleníkové plyny |
| --- | --- |
| Uvádzanie palív, ktoré sa používajú na účely spaľovania, do daňového voľného obehu. | Oxid uhličitý (CO2) |
| Táto činnosť nezahŕňa: | |
| a) | uvádzanie palív používaných pri činnostiach stanovených v prílohe I k tejto smernici do daňového voľného obehu, okrem prípadov, keď sa používajú na účely spaľovania v rámci činností prepravy skleníkových plynov na geologické ukladanie (riadok činnosti č. 27); |

Činnosť:

Skleníkové plyny

Uvádzanie palív, ktoré sa používajú na účely spaľovania, do daňového voľného obehu.

Oxid uhličitý (CO2)

2

Táto činnosť nezahŕňa:

a)

uvádzanie palív používaných pri činnostiach stanovených v prílohe I k tejto smernici do daňového voľného obehu, okrem prípadov, keď sa používajú na účely spaľovania v rámci činností prepravy skleníkových plynov na geologické ukladanie (riadok činnosti č. 27);

| b) | uvádzanie palív s nulovým emisným faktorom do daňového voľného obehu; |
| --- | --- |

b)

uvádzanie palív s nulovým emisným faktorom do daňového voľného obehu;

| c) | uvádzanie palív používaných v poľnohospodárstve do daňového voľného obehu; |
| --- | --- |

c)

c)

uvádzanie palív používaných v poľnohospodárstve do daňového voľného obehu;

uvádzanie palív používaných v poľnohospodárstve do daňového voľného obehu;

| d) | uvádzanie palív používaných na lodiach alebo pri činnostiach uvedených v článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/757 do daňového voľného obehu; |
| --- | --- |

d)

d)

uvádzanie palív používaných na lodiach alebo pri činnostiach uvedených v článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/757 do daňového voľného obehu;

uvádzanie palív používaných na lodiach alebo pri činnostiach uvedených v článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/757 do daňového voľného obehu;

| e) | uvádzanie palív používaných pri činnosti „Letecká doprava“ stanovenej v prílohe I do daňového voľného obehu; |
| --- | --- |

e)

e)

uvádzanie palív používaných pri činnosti „Letecká doprava“ stanovenej v prílohe I do daňového voľného obehu;

uvádzanie palív používaných pri činnosti „Letecká doprava“ stanovenej v prílohe I do daňového voľného obehu;

| f) | uvádzanie palív používaných v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov do daňového voľného obehu do 1. januára 2029, s výhradou posúdenia stanoveného v článku 30a ods. 1b. |
| --- | --- |

f)

f)

uvádzanie palív používaných v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov do daňového voľného obehu do 1. januára 2029, s výhradou posúdenia stanoveného v článku 30a ods. 1b.

uvádzanie palív používaných v súkromnej cestnej doprave a na súkromné vykurovanie a chladenie obytných budov do daňového voľného obehu do 1. januára 2029, s výhradou posúdenia stanoveného v článku 30a ods. 1b.

Pozmeňujúci návrh 627

Pozmeňujúci návrh 627

Návrh smernice

Návrh smernice

Príloha I – bod 3 – písmeno a – bod i

Príloha I – bod 3 – písmeno a – bod i

Smernica 2003/87/ES

Príloha IV – časť A – kalkulácia – pododsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Emisný faktor pre biomasu, ktorá spĺňa kritériá udržateľnosti a kritériá týkajúce sa úspor emisií skleníkových plynov pri využívaní biomasy, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001, so všetkými potrebnými úpravami na uplatňovanie podľa tejto smernice, ako sa stanovuje
  vo vykonávacích
  aktoch uvedených v článku 14, sa rovná nule.; | Emisný faktor pre biomasu, ktorá spĺňa kritériá udržateľnosti a kritériá týkajúce sa úspor emisií skleníkových plynov pri využívaní biomasy, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001, so všetkými potrebnými úpravami na uplatňovanie podľa tejto smernice, ako sa stanovuje
  v delegovaných
  aktoch uvedených v článku 14, sa rovná nule.; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Emisný faktor pre biomasu, ktorá spĺňa kritériá udržateľnosti a kritériá týkajúce sa úspor emisií skleníkových plynov pri využívaní biomasy, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001, so všetkými potrebnými úpravami na uplatňovanie podľa tejto smernice, ako sa stanovuje
  vo vykonávacích
  aktoch uvedených v článku 14, sa rovná nule.;

vo vykonávacích

Emisný faktor pre biomasu, ktorá spĺňa kritériá udržateľnosti a kritériá týkajúce sa úspor emisií skleníkových plynov pri využívaní biomasy, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001, so všetkými potrebnými úpravami na uplatňovanie podľa tejto smernice, ako sa stanovuje
  v delegovaných
  aktoch uvedených v článku 14, sa rovná nule.;

v delegovaných

Pozmeňujúci návrh 628

Pozmeňujúci návrh 628

Návrh smernice

Návrh smernice

Príloha I – bod 4 a (nový)

Príloha I – bod 4 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Príloha V a (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 4a. | V smernici 2003/87/ES sa dopĺňa táto príloha: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4a.

4a.

V smernici 2003/87/ES sa dopĺňa táto príloha:

„Príloha Va

„Príloha Va

Možnosť odovzdať upravené množstvo kvót v prípade lodí ľadovej triedy

Možnosť odovzdať upravené množstvo kvót v prípade lodí ľadovej triedy

Upravené množstvo emisných kvót, ktoré sa majú odovzdať v prípade lodí ľadovej triedy, musí zodpovedať upravenému množstvu emisií, ktoré sa vypočíta na základe vzorca uvedeného v tejto prílohe. V upravenom množstve emisií sa zohľadňujú technické charakteristiky, ktoré zvyšujú emisie lodí patriacich do fínsko-švédskej ľadovej triedy IA alebo IA Super alebo ekvivalentnej ľadovej triedy počas akejkoľvek plavby, a ďalšie zvýšenie emisií v dôsledku plavby v podmienkach mrznúceho mora.

Upravené množstvo emisných kvót, ktoré sa majú odovzdať v prípade lodí ľadovej triedy, musí zodpovedať upravenému množstvu emisií, ktoré sa vypočíta na základe vzorca uvedeného v tejto prílohe. V upravenom množstve emisií sa zohľadňujú technické charakteristiky, ktoré zvyšujú emisie lodí patriacich do fínsko-švédskej ľadovej triedy IA alebo IA Super alebo ekvivalentnej ľadovej triedy počas akejkoľvek plavby, a ďalšie zvýšenie emisií v dôsledku plavby v podmienkach mrznúceho mora.

Upravené množstvo emisných kvót, ktoré sa majú každoročne odovzdať, znamená upravené množstvo ročných emisií CO2 R.

Upravené množstvo emisných kvót, ktoré sa majú každoročne odovzdať, znamená upravené množstvo ročných emisií CO2 R

Celkové ročné emisie CO2 T v rámci rozsahu pôsobnosti EU ETS sa vypočítajú na základe nahlasovania podľa nariadenia (EÚ) 2015/757 takto:

Celkové ročné emisie CO2 T

CO2 T = CO2 T plavby medzi členskými štátmi + CO2 B + 0,5 ×(CO2 plavby z členských štátov +CO2 plavby do členských štátov) (1),

CO2 T

2 T plavby medzi členskými štátmi

2 B

2 plavby z členských štátov

2 plavby do členských štátov

kde CO2 T plavby medzi členskými štátmi označuje agregované emisie CO2 zo všetkých plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci členského štátu, CO2 B emisie, ktoré vznikli v prístavoch podliehajúcich právomoci členského štátu pri kotvení, CO2 eq plavby z členských štátov agregované emisie CO2 zo všetkých plavieb z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu a CO2 plavby do členských štátov agregované emisie CO2 zo všetkých plavieb do prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.

kde CO2 T plavby medzi členskými štátmi

2

2 B

2 eq plavby z členských štátov

2

2 plavby do členských štátov

2

Podobne sa celkové ročné emisie lode ľadovej triedy pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora v rozsahu pôsobnosti EU ETS CO2eI vypočítajú na základe nahlasovania podľa nariadenia (EÚ) 2015/757 takto:

Podobne sa celkové ročné emisie lode ľadovej triedy pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora v rozsahu pôsobnosti EU ETS CO2eI

CO2 eI = CO2 eq I plavby medzi členskými štátmi + 0,5 × (CO2 eq I plavby z členských štátov +CO2 plavby do členských štátov) (2),

CO2 eI

2 eq I plavby medzi členskými štátmi

2 eq I plavby z členských štátov

2 plavby do členských štátov

kde CO2eq I plavby medzi členskými štátmi označuje agregované emisie CO2 lode ľadovej triedy pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci členského štátu, CO2eq I plavby z členských štátov emisie lode ľadovej triedy pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora zo všetkých plavieb z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu a CO2eq I plavby do členských štátov emisie lode ľadovej triedy pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora zo všetkých plavieb do prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.

kde CO2eq I plavby medzi členskými štátmi

2

2eq I plavby z členských štátov

2eq I plavby do členských štátov

Celková ročná vzdialenosť prekonaná v rámci EU ETS sa vypočíta takto:

Celková ročná vzdialenosť prekonaná v rámci EU ETS sa vypočíta takto:

DT = DT plavby medzi členskými štátmi + 0,5 × (DT plavby z členských štátov + DT plavby do členských štátov) (3),

DT

T plavby medzi členskými štátmi

T plavby z členských štátov

T plavby do členských štátov

kde DT plavby medzi členskými štátmi označuje súhrnnú vzdialenosť zo všetkých plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci členského štátu, DT plavby z členských štátov súhrnnú vzdialenosť zo všetkých plavieb, ktoré odplávali z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu, a DT plavby do členských štátov súhrnnú vzdialenosť zo všetkých plavieb do prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.

kde DT plavby medzi členskými štátmi

T plavby z členských štátov

T plavby do členských štátov

Súhrnná vzdialenosť prekonaná pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora v rámci EU ETS sa vypočíta takto:

Súhrnná vzdialenosť prekonaná pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora v rámci EU ETS sa vypočíta takto:

DI= DI plavby medzi členskými štátmi + 0,5 × (DI plavby z členských štátov +DI plavby do členských štátov) (4),

DI

I plavby medzi členskými štátmi

I plavby z členských štátov

I plavby do členských štátov

kde DI plavby medzi členskými štátmi označuje súhrnnú vzdialenosť prekonanú v podmienkach mrznúceho mora zo všetkých plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci členského štátu, DI plavby z členských štátov súhrnnú vzdialenosť prekonanú v podmienkach mrznúceho mora zo všetkých plavieb, ktoré odplávali z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu, a DI plavby do členských štátov súhrnnú vzdialenosť prekonanú v podmienkach mrznúceho mora zo všetkých plavieb do prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.

kde DI plavby medzi členskými štátmi

I plavby z členských štátov

I plavby do členských štátov

Upravené množstvo ročných emisií CO2eq R sa vypočíta takto:

Upravené množstvo ročných emisií CO2eq R

CO2 R



  = CO2 T – CO2 TF -



  CO2 NI



  (5),

CO2 R

= CO2 T

2 TF -

CO2 NI

(5),

kde CO2 TF označuje nárast ročných emisií v dôsledku technických vlastností lodí patriacich do fínsko-švédskej ľadovej triedy IA alebo IA Super alebo ekvivalentnej ľadovej triedy a CO2 NI nárast ročných emisií lode ľadovej triedy v dôsledku plavby v podmienkach mrznúceho mora.

kde CO2 TF

2 NI

Zvýšenie ročných emisií v dôsledku technických vlastností lodí patriacich do fínsko-švédskej ľadovej triedy IA alebo IA Super alebo ekvivalentnej ľadovej triedy CO2 TF sa vypočíta takto:

Zvýšenie ročných emisií v dôsledku technických vlastností lodí patriacich do fínsko-švédskej ľadovej triedy IA alebo IA Super alebo ekvivalentnej ľadovej triedy CO2 TF

CO2 TF



  = 0,05 ×(CO2 T – CO2 B

   –
  CO2 NI



  ) (6) Zvýšenie ročných emisií v dôsledku plavby v podmienkach mrznúceho mora sa vypočíta takto:

CO2 TF

= 0,05 ×(CO2 T

2 B

CO2 NI

) (6) Zvýšenie ročných emisií v dôsledku plavby v podmienkach mrznúceho mora sa vypočíta takto:

CO2 NI



  = CO2 I – CO2 RI



  (7)

CO2 NI

= CO2 I

2 RI

(7)

kde upravené ročné emisie pre plavbu v podmienkach mrznúceho mora CO2 RI sú:

kde upravené ročné emisie pre plavbu v podmienkach mrznúceho mora CO2 RI

CO2 RI



  = DI



  × (CO2eq/D)otvorené vody,



  (8)

CO2 RI

= DI

× (CO2eq

otvorené vody,

(8)

kde (CO2eq/D)ow označuje emisie z plavieb na vzdialenosť prekonanú v otvorených vodách. Tieto emisie sú vymedzené takto:

kde (CO2eq

ow

(CO2eq/D)ow



  = (CO2 T – CO2 B – CO2 I)/(DT – DI) (9)

(CO2eq

ow

= (CO2 T

2 B

2 I

T

I

Zoznam všetkých symbolov:

Zoznam všetkých symbolov:

CO2 T celkové ročné emisie v rámci geografického rozsahu EU ETS

CO2 T

CO2 T plavby medzi členskými štátmi agregované emisie CO2 zo všetkých plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci členského štátu

CO2 T plavby medzi členskými štátmi

2

CO2 B emisie, ktoré vznikli pri kotvení v prístavoch podliehajúcich právomoci členského štátu

CO2 B

CO2 eq plavby z členských štátov agregované emisie CO2 zo všetkých plavieb z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu

CO2 eq plavby z členských štátov

2

CO2 plavby do členských štátov agregované emisie CO2 zo všetkých plavieb do prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu

CO2 plavby do členských štátov

2

DT celková ročná vzdialenosť prekonaná v rámci EU ETS

DT

DT plavby medzi členskými štátmi súhrnná vzdialenosť všetkých plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci členského štátu

DT plavby medzi členskými štátmi

DT plavby z členských štátov súhrnná vzdialenosť všetkých plavieb z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu

DT plavby z členských štátov

DT plavby do členských štátov súhrnná vzdialenosť všetkých plavieb do prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu

DT plavby do členských štátov

DI súhrnná vzdialenosť prekonaná pri plavbe v podmienkach mrznúceho mora v rámci geografického rozsahu EU ETS

DI

DI plavby medzi členskými štátmi súhrnná vzdialenosť prekonaná v podmienkach mrznúceho mora zo všetkých plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci členského štátu

DI plavby medzi členskými štátmi

DI plavby z členských štátov súhrnná vzdialenosť prekonaná v podmienkach mrznúceho mora zo všetkých plavieb z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu

DI plavby z členských štátov

DI plavby do členských štátov súhrnná vzdialenosť prekonaná v podmienkach mrznúceho mora zo všetkých plavieb do prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu

DI plavby do členských štátov

CO2 I ročné emisie lode ľadovej triedy z plavby v podmienkach mrznúceho mora

CO2 I

CO2 NI nárast ročných emisií lode ľadovej triedy v dôsledku plavby v podmienkach mrznúceho mora

CO2 NI

CO2 R upravené ročné emisie

CO2 R

CO2 RI upravené ročné emisie pre plavby v podmienkach mrznúceho mora

CO2 RI

CO2 TF ročné emisie v dôsledku technických vlastností lode patriacej do fínsko-švédskej ľadovej triedy IA alebo IA Super alebo ekvivalentnej ľadovej triedy v priemere v porovnaní s loďami určenými na plavbu len v otvorených vodách

CO2 TF

(CO2eq/D)ow ročný priemer emisií z plavieb na vzdialenosť prekonanú len v otvorených vodách“.

(CO2eq

ow

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0162/2022).)

1

(3)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

3

(3)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

3

(1a)  

  Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 28.

1a

Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 28.

(4)  COM(2019)0640.

4

(4)  COM(2019)0640.

4

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

(1a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

1a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

(5)  Osobitný prieskum Eurobarometra 513 o zmene klímy, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_en).

5

(5)  Osobitný prieskum Eurobarometra 513 o zmene klímy, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_en).

5

(7)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

7

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

(8)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

8

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

13

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3).

15

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3).

15

(16)  Parížska dohoda, článok 4 ods. 4.

16

(16)  Parížska dohoda, článok 4 ods. 4.

16

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

(1a)  

  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

1a

Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(1a)  
  Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1).

1a

Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1).

(51)  [doplniť kompletný odkaz na Ú. v. EÚ]

51

(51)  [doplniť kompletný odkaz na Ú. v. EÚ]

51

(19)  
  [Doplniť odkaz na nariadenie o FuelEU Maritime].

19

[Doplniť odkaz na nariadenie o FuelEU Maritime].

(21)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2066 z 19. decembra 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, ktorým sa mení nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012 (Ú. v. EÚ L 334, 31.12.2018, s. 1).

21

(22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

22

(21)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2066 z 19. decembra 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, ktorým sa mení nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012 (Ú. v. EÚ L 334, 31.12.2018, s. 1).

21

(22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

22

(23)  
  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/331 z 19. decembra 2018, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, platné v celej Únii (Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2019, s. 8).

23

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/331 z 19. decembra 2018, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, platné v celej Únii (Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2019, s. 8).

(25)  Smernica Rady (EÚ) 2020/262 z 19. decembra 2019, ktorou sa ustanovuje všeobecný systém spotrebných daní (Ú. v. EÚ L 58, 27.2.2020, s. 4).

25

(25)  Smernica Rady (EÚ) 2020/262 z 19. decembra 2019, ktorou sa ustanovuje všeobecný systém spotrebných daní (Ú. v. EÚ L 58, 27.2.2020, s. 4).

25

(26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

26

(26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

26

(27)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

28

(29)  [Doplniť odkaz na nariadenie, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond].

29

(27)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

28

(29)  [Doplniť odkaz na nariadenie, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond].

29

(*1)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).“

*1

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).“

(*2)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

*2

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

(*)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13)
  .

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13)

(**)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

**

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(*3)  
  Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1).

*3

Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1).

(*4)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“

*4

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“

(*5)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).“

*5

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).“

(*)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

*

(*)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

*

(*)  Rozhodnutie Komisie 2010/670/EÚ z 3. novembra 2010, ktorým sa ustanovujú kritériá a opatrenia na financovanie komerčných demonštračných projektov, ktorých cieľom je environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2, ako aj demonštračných projektov využívajúcich inovačné technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve vytvoreného smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 290, 6.11.2010, s. 39).

*

2

(*)  Rozhodnutie Komisie 2010/670/EÚ z 3. novembra 2010, ktorým sa ustanovujú kritériá a opatrenia na financovanie komerčných demonštračných projektov, ktorých cieľom je environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2, ako aj demonštračných projektov využívajúcich inovačné technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve vytvoreného smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 290, 6.11.2010, s. 39).

*

2

(**)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

**

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

(*)  COM(2019)0640.

*

(**)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

**

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

(*)  COM(2019)0640.

*

(*)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).“

*

(*)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).“

*

(1a)  
  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1031/2010 z 12. novembra 2010 o harmonograme, správe a iných aspektoch obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov formou aukcie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (Ú. v. EÚ L 302, 18.11.2010, s. 1).“

1a

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1031/2010 z 12. novembra 2010 o harmonograme, správe a iných aspektoch obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov formou aukcie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (Ú. v. EÚ L 302, 18.11.2010, s. 1).“

(*)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

(*)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/250 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/250

---

P9_TA(2022)0247

Sociálno-klimatický fond ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 22. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 32/12)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Únia a jej členské štáty sú stranami Parížskej dohody, ktorá bola podpísaná v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) (28) a nadobudla platnosť v novembri 2016. Podľa uvedenej dohody sa tieto strany zaviazali, že obmedzia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a že vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Únia a jej členské štáty sú stranami Parížskej dohody, ktorá bola podpísaná v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) (28) a nadobudla platnosť v novembri 2016. Podľa uvedenej dohody sa tieto strany zaviazali, že obmedzia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a že vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.

| (1) | Únia a jej členské štáty sú stranami Parížskej dohody, ktorá bola podpísaná v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) (28) a nadobudla platnosť v novembri 2016. Podľa uvedenej dohody sa tieto strany zaviazali, že obmedzia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a že vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.
  Prijatím Glasgowského klimatického paktu zmluvné strany Parížskej dohody uznali, že obmedzenie nárastu globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele do roku 2030 s cieľom odstrániť rozdiely v ambíciách v súlade so zisteniami Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC). Malo by sa to uskutočniť spôsobom, ktorý je spravodlivý a rešpektuje zásadu spoločnej, ale rozdielnej zodpovednosti a príslušných schopností vzhľadom na odlišné okolnosti v jednotlivých členských krajinách. |
| --- | --- |

(1)

Únia a jej členské štáty sú stranami Parížskej dohody, ktorá bola podpísaná v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) (28) a nadobudla platnosť v novembri 2016. Podľa uvedenej dohody sa tieto strany zaviazali, že obmedzia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a že vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.
  Prijatím Glasgowského klimatického paktu zmluvné strany Parížskej dohody uznali, že obmedzenie nárastu globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele do roku 2030 s cieľom odstrániť rozdiely v ambíciách v súlade so zisteniami Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC). Malo by sa to uskutočniť spôsobom, ktorý je spravodlivý a rešpektuje zásadu spoločnej, ale rozdielnej zodpovednosti a príslušných schopností vzhľadom na odlišné okolnosti v jednotlivých členských krajinách.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Komisia vo svojom oznámení s názvom Európska zelená dohoda (29) stanovuje novú stratégiu rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na udržateľnú, spravodlivejšiu a prosperujúcejšiu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré do roku 2050 dosiahne nulový stav čistých emisií skleníkových plynov
  a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov
  . Komisia takisto navrhuje chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a ochraňovať zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Komisia sa domnieva, že táto transformácia by mala byť spravodlivá a inkluzívna a nemalo by sa pri nej na nikoho zabudnúť. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Komisia vo svojom oznámení s názvom Európska zelená dohoda (29) stanovuje novú stratégiu rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na udržateľnú, spravodlivejšiu a prosperujúcejšiu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré do roku 2050 dosiahne nulový stav čistých emisií skleníkových plynov
  a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov
  . Komisia takisto navrhuje chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a ochraňovať zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Komisia sa domnieva, že táto transformácia by mala byť spravodlivá a inkluzívna a nemalo by sa pri nej na nikoho zabudnúť.

| (2) | Komisia vo svojom oznámení s názvom Európska zelená dohoda (29) stanovuje novú stratégiu rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na udržateľnú,
  rovnoprávnu,
  spravodlivejšiu a prosperujúcejšiu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré
  najneskôr
  do roku 2050 dosiahne nulový stav čistých emisií skleníkových plynov. Komisia takisto navrhuje
  obnoviť,
  chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a ochraňovať zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Komisia sa domnieva, že táto transformácia by mala byť spravodlivá a inkluzívna a nemalo by sa pri nej na nikoho zabudnúť. |
| --- | --- |

(2)

Komisia vo svojom oznámení s názvom Európska zelená dohoda (29) stanovuje novú stratégiu rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na udržateľnú,
  rovnoprávnu,
  spravodlivejšiu a prosperujúcejšiu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré
  najneskôr
  do roku 2050 dosiahne nulový stav čistých emisií skleníkových plynov. Komisia takisto navrhuje
  obnoviť,
  chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a ochraňovať zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Komisia sa domnieva, že táto transformácia by mala byť spravodlivá a inkluzívna a nemalo by sa pri nej na nikoho zabudnúť.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (30) zakotvuje v práve cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu v rámci celého hospodárstva. Uvedeným nariadením sa stanovuje pevný záväzok Únie znížiť emisie. Do roku 2030 by Únia mala znížiť svoje emisie skleníkových plynov po odpočítaní odstránených množstiev emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990. K dosiahnutiu tohto cieľa by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (30) zakotvuje v práve cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu v rámci celého hospodárstva. Uvedeným nariadením sa stanovuje pevný záväzok Únie znížiť emisie. Do roku 2030 by Únia mala znížiť svoje emisie skleníkových plynov po odpočítaní odstránených množstiev emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990. K dosiahnutiu tohto cieľa by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva.

| (3) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (30) zakotvuje v práve cieľ dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 klimatickú neutralitu v rámci celého hospodárstva. Uvedeným nariadením sa stanovuje pevný záväzok Únie znížiť emisie. Do roku 2030 by Únia mala znížiť svoje emisie skleníkových plynov po odpočítaní odstránených množstiev emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990. K dosiahnutiu tohto cieľa by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (30) zakotvuje v práve cieľ dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 klimatickú neutralitu v rámci celého hospodárstva. Uvedeným nariadením sa stanovuje pevný záväzok Únie znížiť emisie. Do roku 2030 by Únia mala znížiť svoje emisie skleníkových plynov po odpočítaní odstránených množstiev emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990. K dosiahnutiu tohto cieľa by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | V Portskom vyhlásení z 8. mája 2021 sa opätovne potvrdil záväzok Európskej rady, ktorým je snažiť sa budovať sociálnu Európu, a jej odhodlanie čoraz intenzívnejšie vykonávať Európsky pilier sociálnych práv na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni s náležitým ohľadom na príslušné právomoci a zásady subsidiarity a proporcionality. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

V Portskom vyhlásení z 8. mája 2021 sa opätovne potvrdil záväzok Európskej rady, ktorým je snažiť sa budovať sociálnu Európu, a jej odhodlanie čoraz intenzívnejšie vykonávať Európsky pilier sociálnych práv na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni s náležitým ohľadom na príslušné právomoci a zásady subsidiarity a proporcionality.

| (6) | Akčný plán Európskeho piliera sociálnych práv

   (1a)

  zdôrazňuje, že vo všetkých politikách Únie treba posilniť sociálne práva a európsky sociálny rozmer, ako je zakotvené v zmluvách, najmä v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a článku 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).
   V Portskom vyhlásení z 8. mája 2021 sa opätovne potvrdil záväzok Európskej rady, ktorým je snažiť sa budovať sociálnu Európu
  zabezpečujúcu spravodlivú transformáciu
  , a jej odhodlanie čoraz intenzívnejšie vykonávať Európsky pilier sociálnych práv
  hmatateľným spôsobom
  na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni s náležitým ohľadom na príslušné právomoci a zásady subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

(6)

Akčný plán Európskeho piliera sociálnych práv

   (1a)

  zdôrazňuje, že vo všetkých politikách Únie treba posilniť sociálne práva a európsky sociálny rozmer, ako je zakotvené v zmluvách, najmä v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a článku 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).
   V Portskom vyhlásení z 8. mája 2021 sa opätovne potvrdil záväzok Európskej rady, ktorým je snažiť sa budovať sociálnu Európu
  zabezpečujúcu spravodlivú transformáciu
  , a jej odhodlanie čoraz intenzívnejšie vykonávať Európsky pilier sociálnych práv
  hmatateľným spôsobom
  na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni s náležitým ohľadom na príslušné právomoci a zásady subsidiarity a proporcionality.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Fond by mal podporovať len činnosti a príjemcov, ktorí dodržiavajú uplatniteľné právo Únie a vnútroštátne právo v oblasti sociálnych a pracovných práv týkajúce sa okrem iného miezd a pracovných podmienok vrátane kolektívnych zmlúv, a ktorí podporujú udržateľné a kvalitné pracovné miesta. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6a)

Fond by mal podporovať len činnosti a príjemcov, ktorí dodržiavajú uplatniteľné právo Únie a vnútroštátne právo v oblasti sociálnych a pracovných práv týkajúce sa okrem iného miezd a pracovných podmienok vrátane kolektívnych zmlúv, a ktorí podporujú udržateľné a kvalitné pracovné miesta.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | S cieľom plniť záväzky týkajúce sa dosiahnutia klimatickej neutrality sa preskúmali a zmenili právne predpisy Únie v oblasti klímy a energetiky, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

S cieľom plniť záväzky týkajúce sa dosiahnutia klimatickej neutrality sa preskúmali a zmenili právne predpisy Únie v oblasti klímy a energetiky, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov.

| (7) | S cieľom plniť záväzky týkajúce sa dosiahnutia klimatickej neutrality sa preskúmali a zmenili právne predpisy Únie v oblasti klímy a energetiky, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov.
  Spravodlivá transformácia v súlade so zásadami Agendy 2030 OSN a Európskeho piliera sociálnych práv znamená odstránenie energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility v celej Únii. Na tento účel by mal nový Sociálno-klimatický fond prispieť k ochrane najzraniteľnejších domácností a posilneniu ich postavenia. Osobitnú pozornosť treba venovať zabezpečeniu toho, aby tieto domácnosti skutočne využívali výhody rôznych nástrojov financovania, konkrétne nástrojov, ktoré majú členské štáty k dispozícii a ktoré zahŕňajú Kohézny fond, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a príjmy, ktoré v súčasnosti vytvára systém EU ETS. Finančné prostriedky, ktoré majú členské štáty k dispozícii, by sa mali investovať do obnovy budov, vytvárania kvalitných a bezpečných ekologických pracovných miest, ako aj do rozvoja zručností potrebných na zelenú a digitálnu transformáciu, do dekarbonizácie odvetvia dopravy a do lepšieho prístupu k verejnej, spoločnej a bezmotorovej mobilite. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom plniť záväzky týkajúce sa dosiahnutia klimatickej neutrality sa preskúmali a zmenili právne predpisy Únie v oblasti klímy a energetiky, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov.
  Spravodlivá transformácia v súlade so zásadami Agendy 2030 OSN a Európskeho piliera sociálnych práv znamená odstránenie energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility v celej Únii. Na tento účel by mal nový Sociálno-klimatický fond prispieť k ochrane najzraniteľnejších domácností a posilneniu ich postavenia. Osobitnú pozornosť treba venovať zabezpečeniu toho, aby tieto domácnosti skutočne využívali výhody rôznych nástrojov financovania, konkrétne nástrojov, ktoré majú členské štáty k dispozícii a ktoré zahŕňajú Kohézny fond, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a príjmy, ktoré v súčasnosti vytvára systém EU ETS. Finančné prostriedky, ktoré majú členské štáty k dispozícii, by sa mali investovať do obnovy budov, vytvárania kvalitných a bezpečných ekologických pracovných miest, ako aj do rozvoja zručností potrebných na zelenú a digitálnu transformáciu, do dekarbonizácie odvetvia dopravy a do lepšieho prístupu k verejnej, spoločnej a bezmotorovej mobilite.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne účinky na rôzne odvetvia hospodárstva, na občanov a na členské štáty.
  Začlenenie emisií skleníkových plynov zo sektoru budov a odvetvia cestnej dopravy do
  rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (31) by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. V kombinácii s ďalšími opatreniami by
  sa tým mali
  v strednodobom až dlhodobom horizonte
  znížiť náklady na sektor budov a odvetvie cestnej dopravy
  , a poskytnúť nové príležitosti na vytváranie pracovných miest a investície. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne účinky na rôzne odvetvia hospodárstva, na občanov a na členské štáty.
  Začlenenie emisií skleníkových plynov zo sektoru budov a odvetvia cestnej dopravy do
  rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (31) by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. V kombinácii s ďalšími opatreniami by
  sa tým mali
  v strednodobom až dlhodobom horizonte
  znížiť náklady na sektor budov a odvetvie cestnej dopravy
  , a poskytnúť nové príležitosti na vytváranie pracovných miest a investície.

| (8) | Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne účinky na rôzne odvetvia hospodárstva, na občanov a na členské štáty.
  Rozšírenie
  rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (31) by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. V kombinácii s ďalšími opatreniami by
  to malo
  v strednodobom až dlhodobom horizonte
  prispieť k odstráneniu energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility
  a poskytnúť nové príležitosti na vytváranie
  kvalitných
  pracovných miest a 
  udržateľné
  investície
  v plnom súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody
  .
  Komisia by mala zhromažďovať údaje o sociálnom vplyve sprievodných opatrení a o tom, ako tieto opatrenia ovplyvňujú rôzne členské štáty, regióny a zraniteľné skupiny, aby sa zabezpečil preventívny prístup s cieľom znížiť nerovnosti v prístupe k udržateľnej a cenovo dostupnej energii a mobilite. Osobitná pozornosť by sa mala venovať najviac znevýhodneným skupinám a domácnostiam vystaveným chudobe v oblasti mobility alebo energetickej chudobe, aby mali prospech z vykonávania týchto nástrojov financovania a aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

(8)

Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne účinky na rôzne odvetvia hospodárstva, na občanov a na členské štáty.
  Rozšírenie
  rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (31) by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. V kombinácii s ďalšími opatreniami by
  to malo
  v strednodobom až dlhodobom horizonte
  prispieť k odstráneniu energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility
  a poskytnúť nové príležitosti na vytváranie
  kvalitných
  pracovných miest a 
  udržateľné
  investície
  v plnom súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody
  .
  Komisia by mala zhromažďovať údaje o sociálnom vplyve sprievodných opatrení a o tom, ako tieto opatrenia ovplyvňujú rôzne členské štáty, regióny a zraniteľné skupiny, aby sa zabezpečil preventívny prístup s cieľom znížiť nerovnosti v prístupe k udržateľnej a cenovo dostupnej energii a mobilite. Osobitná pozornosť by sa mala venovať najviac znevýhodneným skupinám a domácnostiam vystaveným chudobe v oblasti mobility alebo energetickej chudobe, aby mali prospech z vykonávania týchto nástrojov financovania a aby sa na nikoho nezabudlo.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Na financovanie
  uvedených
  investícií sú však potrebné zdroje. Okrem toho sa ešte pred uskutočnením uvedených investícií náklady, ktoré znášajú domácnosti a používatelia dopravy na vykurovanie, chladenie a varenie, ako aj v prípade cestnej dopravy, pravdepodobne zvýšia
  , keďže dodávatelia palív, na ktorých sa vzťahujú povinnosti v rámci obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy, prenášajú náklady na uhlík na spotrebiteľov
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Na financovanie
  uvedených
  investícií sú však potrebné zdroje. Okrem toho sa ešte pred uskutočnením uvedených investícií náklady, ktoré znášajú domácnosti a používatelia dopravy na vykurovanie, chladenie a varenie, ako aj v prípade cestnej dopravy, pravdepodobne zvýšia
  , keďže dodávatelia palív, na ktorých sa vzťahujú povinnosti v rámci obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy, prenášajú náklady na uhlík na spotrebiteľov
  .

| (9) | Na financovanie
  dostatočných, stabilných a spravodlivých
  investícií sú však potrebné zdroje. Okrem toho sa ešte pred uskutočnením uvedených investícií náklady, ktoré znášajú domácnosti a používatelia dopravy na vykurovanie, chladenie a varenie, ako aj v prípade cestnej dopravy, pravdepodobne zvýšia
  , a to aj kvôli ruskej útočnej vojne vzhľadom na závislosť členských štátov od dovážaných fosílnych palív
  . |
| --- | --- |

(9)

Na financovanie
  dostatočných, stabilných a spravodlivých
  investícií sú však potrebné zdroje. Okrem toho sa ešte pred uskutočnením uvedených investícií náklady, ktoré znášajú domácnosti a používatelia dopravy na vykurovanie, chladenie a varenie, ako aj v prípade cestnej dopravy, pravdepodobne zvýšia
  , a to aj kvôli ruskej útočnej vojne vzhľadom na závislosť členských štátov od dovážaných fosílnych palív
  .

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Vysoké ceny fosílneho plynu v dôsledku závislosti od dovozu a geopolitického napätia, ktoré v niektorých členských štátoch spôsobili vo vykurovacej sezóne 2021/2022 extrémne prudké zvýšenie cien, opäť odhalili závislosť Únie od dovozu fosílneho plynu pre jej priemysel a domácnosti, ktorú pociťujú najmä najchudobnejšie domácnosti. Investície do opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj do vykurovacích systémov založených na obnoviteľných zdrojoch energie vrátane elektrických tepelných čerpadiel, vykurovania a chladenia na diaľkovej úrovni a účasti v spoločenstvách využívajúcich obnoviteľné zdroje energie sú preto nákladovo najefektívnejšou metódou znižovania závislosti od dovozu a emisií a súčasného zvyšovania odolnosti Únie. Na zabezpečenie súladu s týmito zásadami sú potrebné systémy financovania tretími stranami, a to najmä pre najchudobnejšie domácnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9a)

Vysoké ceny fosílneho plynu v dôsledku závislosti od dovozu a geopolitického napätia, ktoré v niektorých členských štátoch spôsobili vo vykurovacej sezóne 2021/2022 extrémne prudké zvýšenie cien, opäť odhalili závislosť Únie od dovozu fosílneho plynu pre jej priemysel a domácnosti, ktorú pociťujú najmä najchudobnejšie domácnosti. Investície do opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj do vykurovacích systémov založených na obnoviteľných zdrojoch energie vrátane elektrických tepelných čerpadiel, vykurovania a chladenia na diaľkovej úrovni a účasti v spoločenstvách využívajúcich obnoviteľné zdroje energie sú preto nákladovo najefektívnejšou metódou znižovania závislosti od dovozu a emisií a súčasného zvyšovania odolnosti Únie. Na zabezpečenie súladu s týmito zásadami sú potrebné systémy financovania tretími stranami, a to najmä pre najchudobnejšie domácnosti.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9b) | Keďže prechod na čistejšiu Európu bude mať hospodárske a sociálne následky, ktoré je ťažké posúdiť ex ante, dosiahnutie záväzku klimatickej neutrality a súčasné zachovanie hospodárskej, sociálnej a teritoriálnej súdržnosti si môže vyžadovať dodatočné investície, a teda aj finančné zdroje. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9b)

Keďže prechod na čistejšiu Európu bude mať hospodárske a sociálne následky, ktoré je ťažké posúdiť ex ante, dosiahnutie záväzku klimatickej neutrality a súčasné zachovanie hospodárskej, sociálnej a teritoriálnej súdržnosti si môže vyžadovať dodatočné investície, a teda aj finančné zdroje.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9c) | Náklady, ktoré dodávatelia palív prenášajú na konečných spotrebiteľov, sa môžu líšiť v prípade každého podniku, regiónu alebo členského štátu. Komisia by preto mala zhromažďovať údaje o podiele nákladov absorbovaných dodávateľmi palív a o podiele nákladov prenesených na konečných spotrebiteľov a mala by o svojich zisteniach každoročne podávať správu Európskemu parlamentu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9c)

Náklady, ktoré dodávatelia palív prenášajú na konečných spotrebiteľov, sa môžu líšiť v prípade každého podniku, regiónu alebo členského štátu. Komisia by preto mala zhromažďovať údaje o podiele nákladov absorbovaných dodávateľmi palív a o podiele nákladov prenesených na konečných spotrebiteľov a mala by o svojich zisteniach každoročne podávať správu Európskemu parlamentu.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9d) | V sektore stavebníctva by celostná reforma štruktúry budov viedla k menšiemu dopytu po energii, čo by efektívnejšie zohľadňovalo ľudí ohrozených vylúčením, a to tých, ktorí najviac trpia energetickou chudobou v EÚ. Vyvážil by sa tiež trend sťahovania rodín medzi vidieckymi, prímestskými, mestskými oblasťami a riedko osídlenými oblasťami, čo by im umožnilo vyhnúť sa potenciálne vyšším cenám nehnuteľností na bývanie a zabránilo následným emisiám skleníkových plynov súvisiacim so zvýšenou mierou používania súkromnej dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9d)

V sektore stavebníctva by celostná reforma štruktúry budov viedla k menšiemu dopytu po energii, čo by efektívnejšie zohľadňovalo ľudí ohrozených vylúčením, a to tých, ktorí najviac trpia energetickou chudobou v EÚ. Vyvážil by sa tiež trend sťahovania rodín medzi vidieckymi, prímestskými, mestskými oblasťami a riedko osídlenými oblasťami, čo by im umožnilo vyhnúť sa potenciálne vyšším cenám nehnuteľností na bývanie a zabránilo následným emisiám skleníkových plynov súvisiacim so zvýšenou mierou používania súkromnej dopravy.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Zvýšenie ceny fosílnych palív môže
  neprimerane
  ovplyvniť
  zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí vynakladajú väčšiu časť svojich príjmov na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

Zvýšenie ceny fosílnych palív môže
  neprimerane
  ovplyvniť
  zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí vynakladajú väčšiu časť svojich príjmov na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív.

| (10) | Očakáva sa, že prechod na klimatickú neutralitu vrátane stanovovania cien uhlíka
  neprimerane
  ovplyvní
  zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí vynakladajú väčšiu časť svojich príjmov na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch
  vrátane vidieckych, ostrovných, horských, vzdialených a menej prístupných oblastí alebo v menej rozvinutých regiónoch alebo územiach, a to aj v menej rozvinutých prímestských oblastiach,
  nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív. |
| --- | --- |

(10)

Očakáva sa, že prechod na klimatickú neutralitu vrátane stanovovania cien uhlíka
  neprimerane
  ovplyvní
  zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí vynakladajú väčšiu časť svojich príjmov na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch
  vrátane vidieckych, ostrovných, horských, vzdialených a menej prístupných oblastí alebo v menej rozvinutých regiónoch alebo územiach, a to aj v menej rozvinutých prímestských oblastiach,
  nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | Časť príjmov získaných začlenením sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES by sa preto mala použiť
  na riešenie
  sociálnych vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

Časť príjmov získaných začlenením sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES by sa preto mala použiť
  na riešenie
  sociálnych vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.

| (11) | Časť príjmov získaných začlenením sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES by sa preto mala použiť
  ako vlastný zdroj na financovanie rozpočtu Únie v rámci všeobecného príjmu v súlade s právne záväznou Medziinštitucionálnou dohodou zo 16. decembra 2020

   (1a)

  (ďalej len „medziinštitucionálna dohoda“), v ktorej sa stanovuje plán na zavedenie nových vlastných zdrojov, čím sa do rozpočtu Únie zavádzajú nové vlastné prostriedky na prispievanie k riešeniu
  sociálnych vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.
  Podľa medziinštitucionálnej dohody sa predpokladá zavedenie koša nových vlastných zdrojov do 1. januára 2023. Zelené vlastné zdroje sú prostriedkom, ktorý má zosúladiť rozpočet Únie s jej politickými prioritami, a tým priniesť pridanú hodnotu Únie, a mali by sa použiť tak, aby prispeli k cieľom začleňovania problematiky klímy, splácaniu dlhov v rámci nástroja NextGenerationEU a odolnosti rozpočtu Únie, pokiaľ ide o jeho fungovanie ako nástroja pre investície a záruky. |
| --- | --- |

(11)

Časť príjmov získaných začlenením sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES by sa preto mala použiť
  ako vlastný zdroj na financovanie rozpočtu Únie v rámci všeobecného príjmu v súlade s právne záväznou Medziinštitucionálnou dohodou zo 16. decembra 2020

   (1a)

  (ďalej len „medziinštitucionálna dohoda“), v ktorej sa stanovuje plán na zavedenie nových vlastných zdrojov, čím sa do rozpočtu Únie zavádzajú nové vlastné prostriedky na prispievanie k riešeniu
  sociálnych vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.
  Podľa medziinštitucionálnej dohody sa predpokladá zavedenie koša nových vlastných zdrojov do 1. januára 2023. Zelené vlastné zdroje sú prostriedkom, ktorý má zosúladiť rozpočet Únie s jej politickými prioritami, a tým priniesť pridanú hodnotu Únie, a mali by sa použiť tak, aby prispeli k cieľom začleňovania problematiky klímy, splácaniu dlhov v rámci nástroja NextGenerationEU a odolnosti rozpočtu Únie, pokiaľ ide o jeho fungovanie ako nástroja pre investície a záruky.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (11a) | Ďalšie fiškálne a stimulačné opatrenia môžu byť potrebné na podporu zraniteľných domácnosti, zraniteľných mikropodnikov, zraniteľných malých podnikov alebo zraniteľných používateľov dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11a)

Ďalšie fiškálne a stimulačné opatrenia môžu byť potrebné na podporu zraniteľných domácnosti, zraniteľných mikropodnikov, zraniteľných malých podnikov alebo zraniteľných používateľov dopravy.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | To má ešte väčší význam vzhľadom na existujúcu úroveň energetickej chudoby. Energetická chudoba je situácia, v ktorej domácnosti
  nemôžu mať
  prístup k základným energetickým službám,
  ako je chladenie pri zvyšovaní teplôt a vykurovanie
  . Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 si nedokázali primerane vykurovať svoje domovy, a v roku 2019 sa v celoúnijnom prieskume (32)6,9  % obyvateľov Únie vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť. Podľa odhadov Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby zažíva energetickú chudobu celkovo viac ako 50 miliónov domácností v Európskej únii. Energetická chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou. Zatiaľ čo sociálne tarify alebo priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe, trvalé riešenia sa môžu zabezpečiť len cielenými štrukturálnymi opatreniami, najmä energetickými obnovami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

To má ešte väčší význam vzhľadom na existujúcu úroveň energetickej chudoby. Energetická chudoba je situácia, v ktorej domácnosti
  nemôžu mať
  prístup k základným energetickým službám,
  ako je chladenie pri zvyšovaní teplôt a vykurovanie
  . Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 si nedokázali primerane vykurovať svoje domovy, a v roku 2019 sa v celoúnijnom prieskume (32)6,9  % obyvateľov Únie vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť. Podľa odhadov Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby zažíva energetickú chudobu celkovo viac ako 50 miliónov domácností v Európskej únii. Energetická chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou. Zatiaľ čo sociálne tarify alebo priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe, trvalé riešenia sa môžu zabezpečiť len cielenými štrukturálnymi opatreniami, najmä energetickými obnovami.

| (12) | To má ešte väčší význam vzhľadom na existujúcu úroveň energetickej chudoby. Energetická chudoba je situácia, v ktorej domácnosti
  nemajú
  prístup k základným energetickým službám
  , ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne a zdravia vrátane primeraného tepla, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče, a v relevantnej existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách je často dôsledkom vysokého podielu výdavkov na energiu v rámci disponibilného príjmu kvôli kombinácii faktorov, ako sú nízky príjem, vysoké ceny energií a nízka kvalita bytového fondu so slabou energetickou hospodárnosťou.
  Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 si nedokázali primerane vykurovať svoje domovy, a v roku 2019 sa v celoúnijnom prieskume (32)6,9  % obyvateľov Únie vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť. Podľa odhadov Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby zažíva energetickú chudobu celkovo viac ako 50 miliónov domácností v Európskej únii. Energetická chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou.
  Napriek tomu, že význam tejto výzvy sa na úrovni Únie uznáva už viac ako desať rokov prostredníctvom rôznych iniciatív, právnych predpisov a usmernení, ešte stále neexistuje žiadne štandardné vymedzenie energetickej chudoby na úrovni Únie a len jedna tretina členských štátov zaviedla vnútroštátne vymedzenie energetickej chudoby. V dôsledku toho nie sú k dispozícii transparentné a porovnateľné údaje o energetickej chudobe v Únii, čo obmedzuje schopnosť účinne monitorovať a posudzovať úroveň energetickej chudoby. Preto by sa malo stanoviť vymedzenie na úrovni Únie s cieľom účinne riešiť energetickú chudobu a merať pokrok v členských štátoch.
  Zatiaľ čo sociálne tarify alebo priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe, trvalé riešenia
  a účinná pomoc v boji proti energetickej chudobe
  sa môžu zabezpečiť len cielenými štrukturálnymi opatreniami,
  uplatňovaním zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, inštaláciou ďalších obnoviteľných zdrojov energie, a to aj prostredníctvom projektov vedených komunitami, ako aj informačnými a osvetovými opatreniami zameranými na domácnosti,
  najmä energetickými obnovami
  , ktoré prispievajú k plneniu požiadavky na obnovu stanovenej v smernici 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie). |
| --- | --- |

(12)

To má ešte väčší význam vzhľadom na existujúcu úroveň energetickej chudoby. Energetická chudoba je situácia, v ktorej domácnosti
  nemajú
  prístup k základným energetickým službám
  , ktoré sú základom dôstojnej životnej úrovne a zdravia vrátane primeraného tepla, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče, a v relevantnej existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách je často dôsledkom vysokého podielu výdavkov na energiu v rámci disponibilného príjmu kvôli kombinácii faktorov, ako sú nízky príjem, vysoké ceny energií a nízka kvalita bytového fondu so slabou energetickou hospodárnosťou.
  Približne 34 miliónov Európanov uviedlo, že v roku 2018 si nedokázali primerane vykurovať svoje domovy, a v roku 2019 sa v celoúnijnom prieskume (32)6,9  % obyvateľov Únie vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť. Podľa odhadov Strediska pre monitorovanie energetickej chudoby zažíva energetickú chudobu celkovo viac ako 50 miliónov domácností v Európskej únii. Energetická chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou.
  Napriek tomu, že význam tejto výzvy sa na úrovni Únie uznáva už viac ako desať rokov prostredníctvom rôznych iniciatív, právnych predpisov a usmernení, ešte stále neexistuje žiadne štandardné vymedzenie energetickej chudoby na úrovni Únie a len jedna tretina členských štátov zaviedla vnútroštátne vymedzenie energetickej chudoby. V dôsledku toho nie sú k dispozícii transparentné a porovnateľné údaje o energetickej chudobe v Únii, čo obmedzuje schopnosť účinne monitorovať a posudzovať úroveň energetickej chudoby. Preto by sa malo stanoviť vymedzenie na úrovni Únie s cieľom účinne riešiť energetickú chudobu a merať pokrok v členských štátoch.
  Zatiaľ čo sociálne tarify alebo priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe, trvalé riešenia
  a účinná pomoc v boji proti energetickej chudobe
  sa môžu zabezpečiť len cielenými štrukturálnymi opatreniami,
  uplatňovaním zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, inštaláciou ďalších obnoviteľných zdrojov energie, a to aj prostredníctvom projektov vedených komunitami, ako aj informačnými a osvetovými opatreniami zameranými na domácnosti,
  najmä energetickými obnovami
  , ktoré prispievajú k plneniu požiadavky na obnovu stanovenej v smernici 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie).

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Pokiaľ ide o odvetvie stavebníctva, celostná obnova budov na základe opatrení zameraných na zlepšenie energetickej efektívnosti zameraním sa na všetky prvky, ktoré tvoria budovu, by viedla k zníženiu spotreby energie každej domácnosti a odrazila by sa v jej peňažných úsporách, vďaka čomu by predstavovala jeden zo spôsobov boja proti energetickej chudobe. Budúca revízia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ by bola základom na dosiahnutie týchto cieľov, a preto by sa mala zohľadňovať pri vykonávaní fondu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12a)

Pokiaľ ide o odvetvie stavebníctva, celostná obnova budov na základe opatrení zameraných na zlepšenie energetickej efektívnosti zameraním sa na všetky prvky, ktoré tvoria budovu, by viedla k zníženiu spotreby energie každej domácnosti a odrazila by sa v jej peňažných úsporách, vďaka čomu by predstavovala jeden zo spôsobov boja proti energetickej chudobe. Budúca revízia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ by bola základom na dosiahnutie týchto cieľov, a preto by sa mala zohľadňovať pri vykonávaní fondu.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12b) | Osobitnú pozornosť treba venovať nájomcom na súkromnom trhu s nájomným bývaním. K týmto nájomcom patria zraniteľné domácnosti postihnuté energetickou chudobou alebo domácnosti ohrozené energetickou chudobou vrátane domácností s nižšími strednými príjmami, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi zvýšením nákladov na vykurovanie alebo vyššími cenami nájmu po renovácii, ale ktoré nie sú v pozícii umožňujúcej obnovu budov, ktoré obývajú. Členské štáty by preto v rámci svojich sociálno-klimatických plánov mali po konzultácii s prenajímateľmi, súkromným sektorom a relevantnými miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti vypracovať energeticky efektívne a ekologické sociálne bývanie a osobitné opatrenia a investície na podporu zraniteľných nájomníkov na súkromnom trhu s prenájmom, napríklad zvážením vnútroštátnych systémov alebo systémov poukazov zameraných na nájomníkov v súkromnom sektore prenájmu, s cieľom vykonať opatrenia na obnovu a prispieť k cieľom Únie v oblasti klímy. V rámci dvojročného podávania správ a hodnotenia opatrení a investícií realizovaných členskými štátmi by Komisia mala posúdiť ich vplyv a účinnosť z hľadiska podpory zraniteľných nájomníkov na trhu súkromného nájomného bývania. Ak sa nedosiahli pozitívne výsledky, toto posúdenie by mala v prípade potreby sprevádzať iniciatíva Komisie po konzultácii s členskými štátmi, zástupcami trhu súkromného nájomného bývania, relevantnými miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom riešiť situáciu zraniteľných nájomníkov na trhu súkromného nájomného bývania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12b)

Osobitnú pozornosť treba venovať nájomcom na súkromnom trhu s nájomným bývaním. K týmto nájomcom patria zraniteľné domácnosti postihnuté energetickou chudobou alebo domácnosti ohrozené energetickou chudobou vrátane domácností s nižšími strednými príjmami, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi zvýšením nákladov na vykurovanie alebo vyššími cenami nájmu po renovácii, ale ktoré nie sú v pozícii umožňujúcej obnovu budov, ktoré obývajú. Členské štáty by preto v rámci svojich sociálno-klimatických plánov mali po konzultácii s prenajímateľmi, súkromným sektorom a relevantnými miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti vypracovať energeticky efektívne a ekologické sociálne bývanie a osobitné opatrenia a investície na podporu zraniteľných nájomníkov na súkromnom trhu s prenájmom, napríklad zvážením vnútroštátnych systémov alebo systémov poukazov zameraných na nájomníkov v súkromnom sektore prenájmu, s cieľom vykonať opatrenia na obnovu a prispieť k cieľom Únie v oblasti klímy. V rámci dvojročného podávania správ a hodnotenia opatrení a investícií realizovaných členskými štátmi by Komisia mala posúdiť ich vplyv a účinnosť z hľadiska podpory zraniteľných nájomníkov na trhu súkromného nájomného bývania. Ak sa nedosiahli pozitívne výsledky, toto posúdenie by mala v prípade potreby sprevádzať iniciatíva Komisie po konzultácii s členskými štátmi, zástupcami trhu súkromného nájomného bývania, relevantnými miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom riešiť situáciu zraniteľných nájomníkov na trhu súkromného nájomného bývania.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12c) | Chudobe v oblasti mobility sa nevenuje dostatočná pozornosť a na úrovni Únie ani na vnútroštátnej úrovni nie sú k dispozícii žiadne jasné vymedzenia. Ide však o čoraz naliehavejší problém v dôsledku rastúcich požiadaviek na postupné vyraďovanie vozidiel so spaľovacím motorom, vysokých cien palív alebo vysokej závislosti od dostupnosti dopravy, prístupnosti a nákladov na cestu do práce alebo každodenných potrieb v oblasti mobility v prípade obyvateľov žijúcich vo vidieckych, ostrovných, horských, okrajových, horských, odľahlých a menej prístupných oblastiach alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12c)

Chudobe v oblasti mobility sa nevenuje dostatočná pozornosť a na úrovni Únie ani na vnútroštátnej úrovni nie sú k dispozícii žiadne jasné vymedzenia. Ide však o čoraz naliehavejší problém v dôsledku rastúcich požiadaviek na postupné vyraďovanie vozidiel so spaľovacím motorom, vysokých cien palív alebo vysokej závislosti od dostupnosti dopravy, prístupnosti a nákladov na cestu do práce alebo každodenných potrieb v oblasti mobility v prípade obyvateľov žijúcich vo vidieckych, ostrovných, horských, okrajových, horských, odľahlých a menej prístupných oblastiach alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | Preto by sa mal zriadiť Sociálny klimatický fond (ďalej len „fond“) s cieľom poskytovať finančné prostriedky členským štátom na podporu ich politík na riešenie sociálnych vplyvov
  obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy. To by sa malo dosiahnuť najmä prostredníctvom dočasnej podpory príjmu a opatrení a investícií zameraných na zníženie závislosti od fosílnych palív prostredníctvom zvýšenej energetickej efektívnosti budov, dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov a poskytnutia lepšieho prístupu k mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami v prospech zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

Preto by sa mal zriadiť Sociálny klimatický fond (ďalej len „fond“) s cieľom poskytovať finančné prostriedky členským štátom na podporu ich politík na riešenie sociálnych vplyvov
  obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy. To by sa malo dosiahnuť najmä prostredníctvom dočasnej podpory príjmu a opatrení a investícií zameraných na zníženie závislosti od fosílnych palív prostredníctvom zvýšenej energetickej efektívnosti budov, dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov a poskytnutia lepšieho prístupu k mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami v prospech zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy.

| (13) | Preto by sa mal zriadiť Sociálny klimatický fond (ďalej len „fond“) s cieľom poskytovať finančné prostriedky členským štátom na podporu ich politík na riešenie sociálnych vplyvov
  prechodu ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka
  na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy. To by sa malo dosiahnuť najmä prostredníctvom dočasnej podpory príjmu a opatrení a investícií zameraných na zníženie závislosti od fosílnych palív prostredníctvom zvýšenej energetickej efektívnosti budov, dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov a poskytnutia lepšieho prístupu k 
  cenovo dostupnej a efektívnej
  mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami v prospech zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy. |
| --- | --- |

(13)

Preto by sa mal zriadiť Sociálny klimatický fond (ďalej len „fond“) s cieľom poskytovať finančné prostriedky členským štátom na podporu ich politík na riešenie sociálnych vplyvov
  prechodu ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka
  na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy. To by sa malo dosiahnuť najmä prostredníctvom dočasnej podpory príjmu a opatrení a investícií zameraných na zníženie závislosti od fosílnych palív prostredníctvom zvýšenej energetickej efektívnosti budov, dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov a poskytnutia lepšieho prístupu k 
  cenovo dostupnej a efektívnej
  mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami v prospech zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Keďže zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy budú potrebovať dodatočnú podporu v súvislosti so zelenou transformáciou, všetkým členským štátom by sa mala prideliť dostatočná a primeraná finančná pomoc. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13a)

Keďže zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy budú potrebovať dodatočnú podporu v súvislosti so zelenou transformáciou, všetkým členským štátom by sa mala prideliť dostatočná a primeraná finančná pomoc.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali sledovať dva ciele. Po prvé, mali by
  zraniteľným domácnostiam, zraniteľným mikropodnikom a zraniteľným používateľom dopravy poskytnúť
  potrebné zdroje na financovanie a realizáciu investícií do energetickej efektívnosti, dekarbonizácie vykurovania a chladenia, vozidiel a mobility s nulovými a nízkymi emisiami. Po druhé, mali by zmierniť vplyv zvýšenia nákladov na fosílne palivá na tých najzraniteľnejších, a tým zabrániť energetickej a 
  dopravnej
  chudobe počas prechodného obdobia, kým sa takéto investície neuskutočnia. Plány by mali obsahovať investičnú zložku podporujúcu dlhodobé riešenie
  znižovania
  závislosti od fosílnych palív
  a mohli by sa v nich plánovať iné opatrenia vrátane dočasnej priamej podpory
  príjmu na zmiernenie nepriaznivých účinkov na príjmy v krátkodobom horizonte. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali sledovať dva ciele. Po prvé, mali by
  zraniteľným domácnostiam, zraniteľným mikropodnikom a zraniteľným používateľom dopravy poskytnúť
  potrebné zdroje na financovanie a realizáciu investícií do energetickej efektívnosti, dekarbonizácie vykurovania a chladenia, vozidiel a mobility s nulovými a nízkymi emisiami. Po druhé, mali by zmierniť vplyv zvýšenia nákladov na fosílne palivá na tých najzraniteľnejších, a tým zabrániť energetickej a 
  dopravnej
  chudobe počas prechodného obdobia, kým sa takéto investície neuskutočnia. Plány by mali obsahovať investičnú zložku podporujúcu dlhodobé riešenie
  znižovania
  závislosti od fosílnych palív
  a mohli by sa v nich plánovať iné opatrenia vrátane dočasnej priamej podpory
  príjmu na zmiernenie nepriaznivých účinkov na príjmy v krátkodobom horizonte.

| (14) | Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali
  prispievať k vykonávaniu zásad Európskeho piliera sociálnych práv a k dosahovaniu cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja a zároveň zabezpečovať, aby sa na nikoho nezabudlo, pričom by mali
  sledovať dva ciele. Po prvé, mali by
  spolu s miestnymi a regionálnymi orgánmi, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou identifikovať a zmapovať zraniteľné domácnosti v energetickej chudobe alebo chudobe v oblasti mobility, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, ktorým budú poskytnuté
  potrebné zdroje na financovanie a realizáciu investícií do energetickej efektívnosti, dekarbonizácie vykurovania a chladenia, vozidiel a mobility s nulovými a nízkymi emisiami.
  Členské štáty by mali poskytnúť podrobnú analýzu hlavných príčin energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility na ich príslušných územiach, a to na základe spolupráce s miestnymi a regionálnymi orgánmi, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. Plány by mali tiež stanoviť zámery a ciele na zníženie počtu ľudí trpiacich energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility, zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy.
  Po druhé, mali by zmierniť vplyv zvýšenia nákladov na fosílne palivá na tých najzraniteľnejších, a tým zabrániť energetickej chudobe
  a chudobe v oblasti mobility
  počas prechodného obdobia, kým sa takéto investície neuskutočnia. Plány by mali obsahovať investičnú zložku podporujúcu dlhodobé riešenie
  postupného odstránenia závislosti od fosílnych palív doplnenú o dočasnú priamu podporu
  príjmu na zmiernenie nepriaznivých účinkov na príjmy v krátkodobom horizonte.
  Tieto plány by zároveň mali zabezpečiť, aby sa zohľadnili opatrenia, ktoré sa už realizovali na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

(14)

Na tento účel by mal každý členský štát Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Dané plány by mali
  prispievať k vykonávaniu zásad Európskeho piliera sociálnych práv a k dosahovaniu cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja a zároveň zabezpečovať, aby sa na nikoho nezabudlo, pričom by mali
  sledovať dva ciele. Po prvé, mali by
  spolu s miestnymi a regionálnymi orgánmi, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou identifikovať a zmapovať zraniteľné domácnosti v energetickej chudobe alebo chudobe v oblasti mobility, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, ktorým budú poskytnuté
  potrebné zdroje na financovanie a realizáciu investícií do energetickej efektívnosti, dekarbonizácie vykurovania a chladenia, vozidiel a mobility s nulovými a nízkymi emisiami.
  Členské štáty by mali poskytnúť podrobnú analýzu hlavných príčin energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility na ich príslušných územiach, a to na základe spolupráce s miestnymi a regionálnymi orgánmi, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. Plány by mali tiež stanoviť zámery a ciele na zníženie počtu ľudí trpiacich energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility, zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy.
  Po druhé, mali by zmierniť vplyv zvýšenia nákladov na fosílne palivá na tých najzraniteľnejších, a tým zabrániť energetickej chudobe
  a chudobe v oblasti mobility
  počas prechodného obdobia, kým sa takéto investície neuskutočnia. Plány by mali obsahovať investičnú zložku podporujúcu dlhodobé riešenie
  postupného odstránenia závislosti od fosílnych palív doplnenú o dočasnú priamu podporu
  príjmu na zmiernenie nepriaznivých účinkov na príjmy v krátkodobom horizonte.
  Tieto plány by zároveň mali zabezpečiť, aby sa zohľadnili opatrenia, ktoré sa už realizovali na vnútroštátnej úrovni.

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (14a) | Pracovníci v stavebníctve a pri obnove sú vystavení najmä riziku expozície azbestu. Preto je pred začatím akýchkoľvek prác na obnove potrebné stanoviť požiadavky na povinnú kontrolu azbestu, registráciu a odstránenie azbestu a iných nebezpečných látok. Energetická obnova by mala byť príležitosťou na bezpečné odstránenie azbestu z budov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14a)

Pracovníci v stavebníctve a pri obnove sú vystavení najmä riziku expozície azbestu. Preto je pred začatím akýchkoľvek prác na obnove potrebné stanoviť požiadavky na povinnú kontrolu azbestu, registráciu a odstránenie azbestu a iných nebezpečných látok. Energetická obnova by mala byť príležitosťou na bezpečné odstránenie azbestu z budov.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (14b) | Plány predložené členskými štátmi by mali zahŕňať opatrenia na poskytovanie informačnej podpory, budovanie kapacít a zabezpečenie odbornej prípravy potrebnej na realizáciu investícií a opatrení zameraných na zníženie závislosti od fosílnych palív zvýšením energetickej efektívnosti budov a zlepšením prístupu k energii z obnoviteľných zdrojov na vykurovanie a chladenie budov, ako aj na zaistenie lepšieho prístupu k udržateľnej mobilite a dopravným službám vrátane potrebnej infraštruktúry a zavádzania nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá. V plánoch by sa mal riešiť aj nedostatok pracovnej sily potrebnej vo všetkých fázach zelenej transformácie, najmä pokiaľ ide o pracovné miesta súvisiace s obnovou budov a integráciou energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj o partnerskú a komunitnú prácu zameranú na riešenie energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14b)

Plány predložené členskými štátmi by mali zahŕňať opatrenia na poskytovanie informačnej podpory, budovanie kapacít a zabezpečenie odbornej prípravy potrebnej na realizáciu investícií a opatrení zameraných na zníženie závislosti od fosílnych palív zvýšením energetickej efektívnosti budov a zlepšením prístupu k energii z obnoviteľných zdrojov na vykurovanie a chladenie budov, ako aj na zaistenie lepšieho prístupu k udržateľnej mobilite a dopravným službám vrátane potrebnej infraštruktúry a zavádzania nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá. V plánoch by sa mal riešiť aj nedostatok pracovnej sily potrebnej vo všetkých fázach zelenej transformácie, najmä pokiaľ ide o pracovné miesta súvisiace s obnovou budov a integráciou energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj o partnerskú a komunitnú prácu zameranú na riešenie energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 15. | Členské štáty
  , za konzultácie
  s orgánmi na regionálnej úrovni, majú najlepšie predpoklady na navrhovanie a vykonávanie plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti ako ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov EÚ. Daným spôsobom možno najlepšie rešpektovať širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv, výskum a inovácie a priemyselné vzťahy a štruktúry sociálneho dialógu, ako aj národné tradície, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

15.

Členské štáty
  , za konzultácie
  s orgánmi na regionálnej úrovni, majú najlepšie predpoklady na navrhovanie a vykonávanie plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti ako ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov EÚ. Daným spôsobom možno najlepšie rešpektovať širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv, výskum a inovácie a priemyselné vzťahy a štruktúry sociálneho dialógu, ako aj národné tradície, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných.

| (15) | Členské štáty
  po zmysluplnej konzultácii
  s orgánmi na
  miestnej a
  regionálnej úrovni
  , hospodárskymi a sociálnymi partnermi a relevantnými organizáciami občianskej spoločnosti
  majú najlepšie predpoklady na navrhovanie a vykonávanie plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti ako ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov EÚ. Daným spôsobom možno najlepšie rešpektovať širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv
  , hospodárskych a sociálnych partnerov, relevantné organizácie občianskej spoločnosti a
  výskum a inovácie a priemyselné vzťahy a štruktúry sociálneho dialógu, ako aj národné tradície, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných
  a k rozširovaniu projektov vypracovaných miestnymi a regionálnymi orgánmi, sociálnymi partnermi a sociálno-ekonomickými subjektmi
  . |
| --- | --- |

(15)

Členské štáty
  po zmysluplnej konzultácii
  s orgánmi na
  miestnej a
  regionálnej úrovni
  , hospodárskymi a sociálnymi partnermi a relevantnými organizáciami občianskej spoločnosti
  majú najlepšie predpoklady na navrhovanie a vykonávanie plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti ako ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov EÚ. Daným spôsobom možno najlepšie rešpektovať širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv
  , hospodárskych a sociálnych partnerov, relevantné organizácie občianskej spoločnosti a
  výskum a inovácie a priemyselné vzťahy a štruktúry sociálneho dialógu, ako aj národné tradície, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných
  a k rozširovaniu projektov vypracovaných miestnymi a regionálnymi orgánmi, sociálnymi partnermi a sociálno-ekonomickými subjektmi
  .

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (15a) | Plány by mali byť navrhnuté komplexne, pričom by sa zároveň malo zabrániť a nadmernej administratívnej záťaži. Od členských štátov by sa preto mala pri navrhovaní a vykonávaní opísaných plánov vyžadovať komplexnosť, pričom by sa malo zabrániť zbytočnej zložitosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15a)

Plány by mali byť navrhnuté komplexne, pričom by sa zároveň malo zabrániť a nadmernej administratívnej záťaži. Od členských štátov by sa preto mala pri navrhovaní a vykonávaní opísaných plánov vyžadovať komplexnosť, pričom by sa malo zabrániť zbytočnej zložitosti.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (16) | Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na energeticky chudobné alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, je kľúčom k spravodlivému prechodu
  na klimatickú neutralitu
  . Podporné opatrenia na podporu znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom pomôcť riešiť sociálne vplyvy
  vyplývajúce z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16)

Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na energeticky chudobné alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, je kľúčom k spravodlivému prechodu
  na klimatickú neutralitu
  . Podporné opatrenia na podporu znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom pomôcť riešiť sociálne vplyvy
  vyplývajúce z obchodovania s emisiami v sektore budov a v odvetví cestnej dopravy
  .

| (16) | Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na energeticky chudobné alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, je kľúčom k spravodlivému prechodu
  ku klimatickej neutralite
  . Podporné opatrenia na podporu znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom pomôcť riešiť sociálne vplyvy
  prechodu ku klimatickej neutralite vrátane sociálnych vplyvov stanovovania cien uhlíka
  . |
| --- | --- |

(16)

Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na energeticky chudobné alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, je kľúčom k spravodlivému prechodu
  ku klimatickej neutralite
  . Podporné opatrenia na podporu znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom pomôcť riešiť sociálne vplyvy
  prechodu ku klimatickej neutralite vrátane sociálnych vplyvov stanovovania cien uhlíka
  .

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (17) | Kým sa prejaví vplyv daných investícií na znižovanie nákladov a emisií,
  spravodlivej transformácii by pomohla
  dobre cielená priama podpora príjmu pre
  najzraniteľnejších
  . Takáto podpora by sa mala chápať ako dočasné opatrenie sprevádzajúce dekarbonizáciu v sektoroch bývania a dopravy. Nebola by trvalá, pretože nerieši základné príčiny energetickej a dopravnej chudoby.
  Takáto podpora by sa mala týkať len priamych vplyvov začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, nie nákladov na elektrinu alebo vykurovanie súvisiacich so začlenením výroby elektrickej energie a tepla do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Oprávnenosť na takúto priamu podporu príjmu by mala byť časovo obmedzená. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17)

Kým sa prejaví vplyv daných investícií na znižovanie nákladov a emisií,
  spravodlivej transformácii by pomohla
  dobre cielená priama podpora príjmu pre
  najzraniteľnejších
  . Takáto podpora by sa mala chápať ako dočasné opatrenie sprevádzajúce dekarbonizáciu v sektoroch bývania a dopravy. Nebola by trvalá, pretože nerieši základné príčiny energetickej a dopravnej chudoby.
  Takáto podpora by sa mala týkať len priamych vplyvov začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, nie nákladov na elektrinu alebo vykurovanie súvisiacich so začlenením výroby elektrickej energie a tepla do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Oprávnenosť na takúto priamu podporu príjmu by mala byť časovo obmedzená.

| (17) | Priama podpora príjmu v kombinácii s dlhodobými štrukturálnymi investičnými opatreniami zameranými na tých istých prijímateľov prispeje k dosiahnutiu cieľov fondu.
  Kým sa prejaví vplyv daných investícií na znižovanie nákladov a emisií,
  k zníženiu nákladov na energie a mobilitu by prispela a spravodlivú transformáciu podporila
  dobre cielená priama podpora príjmu pre
  zraniteľné domácnosti trpiace energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility
  . Takáto podpora by sa mala chápať ako dočasné opatrenie sprevádzajúce dekarbonizáciu v sektoroch bývania a dopravy. Nebola by trvalá, pretože nerieši základné príčiny energetickej chudoby a chudoby v oblasti
  mobility
  .
  Takáto priama podpora príjmu by sa mala obmedziť na 40 % celkových odhadovaných nákladov každého plánu na obdobie 2024 – 2027 a mala by sa stanoviť na obdobie 2028 – 2032 v súlade s posúdením efektívnosti, pridanej hodnoty, pokračujúcej relevantnosti a požadovanej úrovne priamej podpory príjmu vzhľadom na pokrok a účinok vykonávania štrukturálnych investícií a opatrení, ktoré Komisia vykoná pre jednotlivé krajiny, s cieľom postupne ukončiť takúto podporu do konca roku 2032. |
| --- | --- |

(17)

Priama podpora príjmu v kombinácii s dlhodobými štrukturálnymi investičnými opatreniami zameranými na tých istých prijímateľov prispeje k dosiahnutiu cieľov fondu.
  Kým sa prejaví vplyv daných investícií na znižovanie nákladov a emisií,
  k zníženiu nákladov na energie a mobilitu by prispela a spravodlivú transformáciu podporila
  dobre cielená priama podpora príjmu pre
  zraniteľné domácnosti trpiace energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility
  . Takáto podpora by sa mala chápať ako dočasné opatrenie sprevádzajúce dekarbonizáciu v sektoroch bývania a dopravy. Nebola by trvalá, pretože nerieši základné príčiny energetickej chudoby a chudoby v oblasti
  mobility
  .
  Takáto priama podpora príjmu by sa mala obmedziť na 40 % celkových odhadovaných nákladov každého plánu na obdobie 2024 – 2027 a mala by sa stanoviť na obdobie 2028 – 2032 v súlade s posúdením efektívnosti, pridanej hodnoty, pokračujúcej relevantnosti a požadovanej úrovne priamej podpory príjmu vzhľadom na pokrok a účinok vykonávania štrukturálnych investícií a opatrení, ktoré Komisia vykoná pre jednotlivé krajiny, s cieľom postupne ukončiť takúto podporu do konca roku 2032.

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | Zraniteľné domácnosti, zraniteľní používatelia dopravy a zraniteľné mikropodniky by mali byť informované o možnosti podpory z fondu a o spôsoboch, ako túto podporu získať. Preto by sa mali poskytnúť cielené, prístupné a cenovo dostupné informácie, vzdelávanie, osveta a poradenstvo o nákladovo efektívnych opatreniach a investíciách, ako aj o dostupnej podpore. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17a)

Zraniteľné domácnosti, zraniteľní používatelia dopravy a zraniteľné mikropodniky by mali byť informované o možnosti podpory z fondu a o spôsoboch, ako túto podporu získať. Preto by sa mali poskytnúť cielené, prístupné a cenovo dostupné informácie, vzdelávanie, osveta a poradenstvo o nákladovo efektívnych opatreniach a investíciách, ako aj o dostupnej podpore.

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17b) | Fond by mal byť v súlade so záväzkami Únie vyplývajúcimi z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a nemal by slúžiť na podporu žiadnych opatrení ani investícií, ktoré prispievajú k segregácii alebo sociálnemu vylúčeniu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17b)

Fond by mal byť v súlade so záväzkami Únie vyplývajúcimi z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a nemal by slúžiť na podporu žiadnych opatrení ani investícií, ktoré prispievajú k segregácii alebo sociálnemu vylúčeniu.

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (18) | Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Parížskej dohody a na záväzok plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja by akcie v rámci tohto nariadenia mali prispieť k dosiahnutiu cieľa, že
  30 % všetkých výdavkov
  v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 by sa malo vynaložiť na začleňovanie cieľov v oblasti klímy a malo by prispieť k ambícii zabezpečiť 10 % ročných výdavkov na ciele v oblasti biodiverzity v rokoch 2026 a 2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie cieľov v oblasti klímy a biodiverzity. Na tento účel by sa na označovanie výdavkov fondu mala použiť metodika stanovená v prílohe II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 (33). Fond by mal podporovať činnosti, ktoré sú v plnej miere v súlade s 
  klimatickými a environmentálnymi normami a prioritami Únie a ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17
  nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (34). Do plánov by sa mali zahrnúť len takéto opatrenia a investície. Opatrenia priamej podpory príjmu by sa spravidla mali považovať za opatrenia, ktoré majú zanedbateľný predpokladaný vplyv na environmentálne ciele, a ako také by sa mali považovať za opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“. Komisia má v úmysle vydať technické usmernenie pre členské štáty v dostatočnom predstihu pred prípravou plánov.
  V usmernení sa vysvetlí, akým spôsobom musia byť opatrenia a investície v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852.
   V roku 2021
  má Komisia v úmysle predložiť
  návrh odporúčania Rady o tom, ako riešiť sociálne aspekty zelenej transformácie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18)

Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Parížskej dohody a na záväzok plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja by akcie v rámci tohto nariadenia mali prispieť k dosiahnutiu cieľa, že
  30 % všetkých výdavkov
  v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 by sa malo vynaložiť na začleňovanie cieľov v oblasti klímy a malo by prispieť k ambícii zabezpečiť 10 % ročných výdavkov na ciele v oblasti biodiverzity v rokoch 2026 a 2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie cieľov v oblasti klímy a biodiverzity. Na tento účel by sa na označovanie výdavkov fondu mala použiť metodika stanovená v prílohe II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 (33). Fond by mal podporovať činnosti, ktoré sú v plnej miere v súlade s 
  klimatickými a environmentálnymi normami a prioritami Únie a ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17
  nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (34). Do plánov by sa mali zahrnúť len takéto opatrenia a investície. Opatrenia priamej podpory príjmu by sa spravidla mali považovať za opatrenia, ktoré majú zanedbateľný predpokladaný vplyv na environmentálne ciele, a ako také by sa mali považovať za opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“. Komisia má v úmysle vydať technické usmernenie pre členské štáty v dostatočnom predstihu pred prípravou plánov.
  V usmernení sa vysvetlí, akým spôsobom musia byť opatrenia a investície v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852.
   V roku 2021
  má Komisia v úmysle predložiť
  návrh odporúčania Rady o tom, ako riešiť sociálne aspekty zelenej transformácie.

| (18) | Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Parížskej dohody,
  na záväzok EÚ k Európskemu pilieru sociálnych práv
  a na záväzok plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja by akcie v rámci tohto nariadenia mali prispieť k dosiahnutiu cieľa, že
  aspoň 30 % celkovej sumy rozpočtu Únie
  v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027
  a výdavkov Nástroja Európskej únie na obnovu
  by sa malo vynaložiť na začleňovanie cieľov v oblasti klímy a malo by prispieť k ambícii zabezpečiť
  7,5  % ročných výdavkov v rámci VFR na ciele v oblasti biodiverzity v roku 2024 a
  10 % ročných výdavkov na ciele v oblasti biodiverzity v rokoch 2026 a 2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie cieľov v oblasti klímy a biodiverzity. Na tento účel by sa na označovanie výdavkov fondu mala použiť metodika stanovená v prílohe II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 (33). Fond by mal podporovať činnosti, ktoré sú v plnej miere v súlade s 
  technickými kritériami preskúmania stanovenými Komisiou v zmysle článku 10 ods. 3
  nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (34). Do plánov by sa mali zahrnúť len takéto opatrenia a investície. Opatrenia priamej podpory príjmu by sa spravidla mali považovať za opatrenia, ktoré majú zanedbateľný predpokladaný vplyv na environmentálne ciele, a ako také by sa mali považovať za opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“. V roku 2021
  Komisia predložila
  návrh odporúčania Rady o tom, ako riešiť sociálne aspekty zelenej transformácie. |
| --- | --- |

(18)

Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Parížskej dohody,
  na záväzok EÚ k Európskemu pilieru sociálnych práv
  a na záväzok plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja by akcie v rámci tohto nariadenia mali prispieť k dosiahnutiu cieľa, že
  aspoň 30 % celkovej sumy rozpočtu Únie
  v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027
  a výdavkov Nástroja Európskej únie na obnovu
  by sa malo vynaložiť na začleňovanie cieľov v oblasti klímy a malo by prispieť k ambícii zabezpečiť
  7,5  % ročných výdavkov v rámci VFR na ciele v oblasti biodiverzity v roku 2024 a
  10 % ročných výdavkov na ciele v oblasti biodiverzity v rokoch 2026 a 2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie cieľov v oblasti klímy a biodiverzity. Na tento účel by sa na označovanie výdavkov fondu mala použiť metodika stanovená v prílohe II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 (33). Fond by mal podporovať činnosti, ktoré sú v plnej miere v súlade s 
  technickými kritériami preskúmania stanovenými Komisiou v zmysle článku 10 ods. 3
  nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (34). Do plánov by sa mali zahrnúť len takéto opatrenia a investície. Opatrenia priamej podpory príjmu by sa spravidla mali považovať za opatrenia, ktoré majú zanedbateľný predpokladaný vplyv na environmentálne ciele, a ako také by sa mali považovať za opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“. V roku 2021
  Komisia predložila
  návrh odporúčania Rady o tom, ako riešiť sociálne aspekty zelenej transformácie.

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (19) | Stanovovanie cien uhlíka zasahuje
  najmä
  ženy, keďže predstavujú
  85 %
  jednorodičovských rodín
  . Jednorodičovské rodiny čelia mimoriadne vysokému riziku chudoby detí. Počas prípravy a vykonávania plánov by sa mala
  zohľadňovať
  a podporovať rodová rovnosť a rovnosť príležitostí pre všetkých a začleňovanie daných cieľov, ako aj
  otázky
  prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19)

Stanovovanie cien uhlíka zasahuje
  najmä
  ženy, keďže predstavujú
  85 %
  jednorodičovských rodín
  . Jednorodičovské rodiny čelia mimoriadne vysokému riziku chudoby detí. Počas prípravy a vykonávania plánov by sa mala
  zohľadňovať
  a podporovať rodová rovnosť a rovnosť príležitostí pre všetkých a začleňovanie daných cieľov, ako aj
  otázky
  prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne.

| (19) | Energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility sú neúmerne viac postihnuté ženy,
  najmä
  osamelé matky, ktoré predstavujú
  85 %
  jednorodičovských rodín, ako aj osamelé ženy, ženy so zdravotným postihnutím alebo staršie ženy žijúce osamelo
  .
  Okrem toho majú ženy odlišné a komplexnejšie modely mobility.
  Jednorodičovské rodiny
  s nezaopatrenými deťmi
  čelia mimoriadne vysokému riziku chudoby detí. Počas prípravy a vykonávania plánov by sa mala
  presadzovať
  a podporovať rodová rovnosť a rovnosť príležitostí pre všetkých a začleňovanie daných cieľov, ako aj
  práva v oblasti
  prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne. |
| --- | --- |

(19)

Energetickou chudobou a chudobou v oblasti mobility sú neúmerne viac postihnuté ženy,
  najmä
  osamelé matky, ktoré predstavujú
  85 %
  jednorodičovských rodín, ako aj osamelé ženy, ženy so zdravotným postihnutím alebo staršie ženy žijúce osamelo
  .
  Okrem toho majú ženy odlišné a komplexnejšie modely mobility.
  Jednorodičovské rodiny
  s nezaopatrenými deťmi
  čelia mimoriadne vysokému riziku chudoby detí. Počas prípravy a vykonávania plánov by sa mala
  presadzovať
  a podporovať rodová rovnosť a rovnosť príležitostí pre všetkých a začleňovanie daných cieľov, ako aj
  práva v oblasti
  prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne.

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (19a) | Komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a občianske energetické komunity môžu pomôcť členským štátom dosiahnuť ciele tohto nariadenia prístupom zdola nahor, ktorý iniciujú občania, keďže tieto komunity posilňujú postavenie spotrebiteľov a zapájajú ich a umožňujú určitým skupinám odberateľov v domácnosti, ktorí žijú v mestských aj vo vidieckych, ostrovných, horských, vzdialených a menej prístupných oblastiach, alebo v menej rozvinutých regiónoch alebo na územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí, zúčastňovať sa na projektoch v oblasti energetickej efektívnosti, podporovať používanie energie z obnoviteľných zdrojov domácnosťami a zároveň prispievať k boju proti energetickej chudobe. Členské štáty by preto mali podporovať úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických komunít a považovať ich za oprávnených prijímateľov z fondu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19a)

Komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a občianske energetické komunity môžu pomôcť členským štátom dosiahnuť ciele tohto nariadenia prístupom zdola nahor, ktorý iniciujú občania, keďže tieto komunity posilňujú postavenie spotrebiteľov a zapájajú ich a umožňujú určitým skupinám odberateľov v domácnosti, ktorí žijú v mestských aj vo vidieckych, ostrovných, horských, vzdialených a menej prístupných oblastiach, alebo v menej rozvinutých regiónoch alebo na územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí, zúčastňovať sa na projektoch v oblasti energetickej efektívnosti, podporovať používanie energie z obnoviteľných zdrojov domácnosťami a zároveň prispievať k boju proti energetickej chudobe. Členské štáty by preto mali podporovať úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických komunít a považovať ich za oprávnených prijímateľov z fondu.

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 20

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (20) | Členské štáty by mali svoje plány predložiť spolu s aktualizáciou svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (35). Plány by mali zahŕňať opatrenia, ktoré sa majú financovať, ich odhadované náklady a národný príspevok. Mali by zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele na posúdenie účinného vykonávania opatrení. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20)

Členské štáty by mali svoje plány predložiť spolu s aktualizáciou svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (35). Plány by mali zahŕňať opatrenia, ktoré sa majú financovať, ich odhadované náklady a národný príspevok. Mali by zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele na posúdenie účinného vykonávania opatrení.

| (20) | Členské štáty by mali svoje plány predložiť spolu s aktualizáciou svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (35).
  a Európskym kódexom správania pre partnerstvo, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) č. 240/2014

   (35a). Plány by mali zahŕňať opatrenia, ktoré sa majú financovať, ich odhadované náklady a národný príspevok. Mali by zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele na posúdenie účinného vykonávania opatrení. |
| --- | --- |

(20)

Členské štáty by mali svoje plány predložiť spolu s aktualizáciou svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (35).
  a Európskym kódexom správania pre partnerstvo, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) č. 240/2014

   (35a). Plány by mali zahŕňať opatrenia, ktoré sa majú financovať, ich odhadované náklady a národný príspevok. Mali by zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele na posúdenie účinného vykonávania opatrení.

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 20 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (20a) | Vykonávanie opatrení zahrnutých do plánov bude závisieť od primeranej úrovne pracovnej sily vrátane remeselníkov, ako aj kvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, aplikovaných vedcov a inovátorov. Členské štáty by preto mali plány doplniť využitím iných relevantných akcií a programov Únie, aby zabezpečili rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov, a tým vytvorili lepšie príležitosti pre špecializovaných remeselníkov a kvalifikovaných odborníkov, najmä v oblasti pracovných miest súvisiacich s obnovou budov, izoláciou a inštaláciou tepelných čerpadiel a so zavádzaním infraštruktúry pre alternatívne palivá, ako je zavádzanie nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20a)

Vykonávanie opatrení zahrnutých do plánov bude závisieť od primeranej úrovne pracovnej sily vrátane remeselníkov, ako aj kvalifikovaných odborníkov na ekologické technológie, aplikovaných vedcov a inovátorov. Členské štáty by preto mali plány doplniť využitím iných relevantných akcií a programov Únie, aby zabezpečili rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov, a tým vytvorili lepšie príležitosti pre špecializovaných remeselníkov a kvalifikovaných odborníkov, najmä v oblasti pracovných miest súvisiacich s obnovou budov, izoláciou a inštaláciou tepelných čerpadiel a so zavádzaním infraštruktúry pre alternatívne palivá, ako je zavádzanie nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá.

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (21) | Fond a plány by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov, pričom dané reformy a záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov, v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti] (36), akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv (37), Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+)
  zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057

   (38)

  ,
  plánov spravodlivej transformácie
  podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056

   (39) a dlhodobých stratégií členských štátov v súvislosti s obnovou budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (40). Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s vyššie uvedenými právnymi predpismi a plánmi. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21)

Fond a plány by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov, pričom dané reformy a záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov, v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti] (36), akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv (37), Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+)
  zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057

   (38)

  ,
  plánov spravodlivej transformácie
  podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056

   (39) a dlhodobých stratégií členských štátov v súvislosti s obnovou budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (40). Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s vyššie uvedenými právnymi predpismi a plánmi.

| (21) | Fond a plány by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov, pričom dané reformy a záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov, v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti] (36), akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv (37), Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) (38)

  , modernizačného fondu, operačných programov politiky súdržnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/1058, plánov obnovy a odolnosti v súlade s nariadením (EÚ) 2021/241,
  plánov spravodlivej transformácie (39) a dlhodobých stratégií členských štátov v súvislosti s obnovou budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (40). Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s vyššie uvedenými právnymi predpismi a plánmi. |
| --- | --- |

(21)

Fond a plány by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov, pričom dané reformy a záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov, v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady [rrrr/ččč] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti] (36), akčného plánu Európskeho piliera sociálnych práv (37), Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) (38)

  , modernizačného fondu, operačných programov politiky súdržnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/1058, plánov obnovy a odolnosti v súlade s nariadením (EÚ) 2021/241,
  plánov spravodlivej transformácie (39) a dlhodobých stratégií členských štátov v súvislosti s obnovou budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (40). Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s vyššie uvedenými právnymi predpismi a plánmi.

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (21a) | Je nevyhnutné zabezpečiť súlad fondu s národnými energetickými a klimatickými plánmi aj s programami politiky súdržnosti, ktoré majú podobné priority, aby sa zabránilo akémukoľvek prekrývaniu alebo zdvojeniu úsilia. V členských štátoch je tiež je potrebná efektívna koordinácia a strategické programovanie medzi fondom, politikou súdržnosti na roky 2021 – 2027 a inými fondmi Únie, najmä Fondom na spravodlivú transformáciu a Európskym sociálnym fondom plus. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21a)

Je nevyhnutné zabezpečiť súlad fondu s národnými energetickými a klimatickými plánmi aj s programami politiky súdržnosti, ktoré majú podobné priority, aby sa zabránilo akémukoľvek prekrývaniu alebo zdvojeniu úsilia. V členských štátoch je tiež je potrebná efektívna koordinácia a strategické programovanie medzi fondom, politikou súdržnosti na roky 2021 – 2027 a inými fondmi Únie, najmä Fondom na spravodlivú transformáciu a Európskym sociálnym fondom plus.

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 22

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (22) | Únia by mala členské štáty podporovať finančnými prostriedkami
  na vykonávanie
  ich plánov prostredníctvom Sociálno-klimatického fondu. Platby zo Sociálno-klimatického fondu
  by
  mali byť podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch. To by umožnilo účinne zohľadniť vnútroštátne okolnosti a priority a zároveň zjednodušiť financovanie a uľahčiť jeho integráciu do iných vnútroštátnych výdavkových programov a popri tom zaručiť vplyv a integritu výdavkov EÚ. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(22)

Únia by mala členské štáty podporovať finančnými prostriedkami
  na vykonávanie
  ich plánov prostredníctvom Sociálno-klimatického fondu. Platby zo Sociálno-klimatického fondu
  by
  mali byť podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch. To by umožnilo účinne zohľadniť vnútroštátne okolnosti a priority a zároveň zjednodušiť financovanie a uľahčiť jeho integráciu do iných vnútroštátnych výdavkových programov a popri tom zaručiť vplyv a integritu výdavkov EÚ.

| (22) | Únia by mala členské štáty podporovať
  dostatočnými
  finančnými prostriedkami
  primerane vzhľadom na zemepisnú a demografickú realitu jednotlivých členských štátov spolu s technickou podporou pri vykonávaní
  ich plánov prostredníctvom Sociálno-klimatického fondu.
  Osobitná pozornosť by sa mala venovať jedinečným a osobitným výzvam vidieckych, ostrovných, okrajových, horských, vzdialených a menej prístupných regiónov alebo území, ktoré čelia zvýšenému sociálno-ekonomickému vplyvu klimatickej transformácie. Mala by sa stanoviť osobitná minimálna výška finančnej alokácie pre dané regióny, aby sa zabezpečila účinnosť opatrení a investícií pre tieto regióny. Na zaistenie najefektívnejšieho využitia finančných prostriedkov Únie by
  platby zo Sociálno-klimatického fondu mali byť podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch
  a v súlade s nákladmi uvedenými na dosiahnutie týchto míľnikov a cieľov a mali by zabezpečiť, aby nepredlžovali závislosť od fosílnych palív a predchádzali efektu uhlíkovej pasce
  . To by umožnilo účinne zohľadniť vnútroštátne okolnosti a priority a zároveň zjednodušiť financovanie a uľahčiť jeho integráciu do iných vnútroštátnych výdavkových programov a popri tom zaručiť vplyv a integritu výdavkov EÚ. |
| --- | --- |

(22)

Únia by mala členské štáty podporovať
  dostatočnými
  finančnými prostriedkami
  primerane vzhľadom na zemepisnú a demografickú realitu jednotlivých členských štátov spolu s technickou podporou pri vykonávaní
  ich plánov prostredníctvom Sociálno-klimatického fondu.
  Osobitná pozornosť by sa mala venovať jedinečným a osobitným výzvam vidieckych, ostrovných, okrajových, horských, vzdialených a menej prístupných regiónov alebo území, ktoré čelia zvýšenému sociálno-ekonomickému vplyvu klimatickej transformácie. Mala by sa stanoviť osobitná minimálna výška finančnej alokácie pre dané regióny, aby sa zabezpečila účinnosť opatrení a investícií pre tieto regióny. Na zaistenie najefektívnejšieho využitia finančných prostriedkov Únie by
  platby zo Sociálno-klimatického fondu mali byť podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch
  a v súlade s nákladmi uvedenými na dosiahnutie týchto míľnikov a cieľov a mali by zabezpečiť, aby nepredlžovali závislosť od fosílnych palív a predchádzali efektu uhlíkovej pasce
  . To by umožnilo účinne zohľadniť vnútroštátne okolnosti a priority a zároveň zjednodušiť financovanie a uľahčiť jeho integráciu do iných vnútroštátnych výdavkových programov a popri tom zaručiť vplyv a integritu výdavkov EÚ.

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 22 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (22a) | Zásada jednotnosti rozpočtu Únie, podľa ktorej sú všetky príjmové a výdavkové položky Únie uvedené v rozpočte, je požiadavkou zmluvy na základe článku 310 ods. 1 ZFEÚ. Fond sa preto má v plnej miere začleniť do rozpočtu Únie, aby sa okrem iného rešpektovala metóda Spoločenstva, parlamentná demokratická zodpovednosť, dohľad a kontrola, zabezpečila predvídateľnosť financovania a viacročné programovanie a zaručila transparentnosť rozpočtových rozhodnutí prijatých na úrovni Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(22a)

Zásada jednotnosti rozpočtu Únie, podľa ktorej sú všetky príjmové a výdavkové položky Únie uvedené v rozpočte, je požiadavkou zmluvy na základe článku 310 ods. 1 ZFEÚ. Fond sa preto má v plnej miere začleniť do rozpočtu Únie, aby sa okrem iného rešpektovala metóda Spoločenstva, parlamentná demokratická zodpovednosť, dohľad a kontrola, zabezpečila predvídateľnosť financovania a viacročné programovanie a zaručila transparentnosť rozpočtových rozhodnutí prijatých na úrovni Únie.

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (23) | Finančné krytie fondu
  by malo byť v zásade úmerné sumám zodpovedajúcim
  25 % očakávaných príjmov
  zo začlenenia sektora budov a odvetvia
  cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  v období rokov 2026
   – 2032. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 (41) by členské štáty mali uvedené príjmy sprístupniť do rozpočtu Únie ako vlastné zdroje. Členské štáty majú samy financovať
  50 %
  celkových nákladov
  svojho plánu
  . Na tento účel, ako aj na investície a opatrenia na urýchlenie a zmiernenie požadovanej transformácie v prípade občanov, ktorí sú negatívne ovplyvnení, by členské štáty mali
  okrem iného
  využiť na daný účel svoje očakávané príjmy z obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy podľa smernice 2003/87/ES. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23)

Finančné krytie fondu
  by malo byť v zásade úmerné sumám zodpovedajúcim
  25 % očakávaných príjmov
  zo začlenenia sektora budov a odvetvia
  cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  v období rokov 2026
   – 2032. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 (41) by členské štáty mali uvedené príjmy sprístupniť do rozpočtu Únie ako vlastné zdroje. Členské štáty majú samy financovať
  50 %
  celkových nákladov
  svojho plánu
  . Na tento účel, ako aj na investície a opatrenia na urýchlenie a zmiernenie požadovanej transformácie v prípade občanov, ktorí sú negatívne ovplyvnení, by členské štáty mali
  okrem iného
  využiť na daný účel svoje očakávané príjmy z obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy podľa smernice 2003/87/ES.

| (23) | Finančné krytie fondu
  sa stanovuje na základe posúdenia odhadovanej sumy vytvorenej pridelením do rozpočtu Únie
  25 % očakávaných príjmov
  súvisiacich so sektormi komerčnej cestnej dopravy, komerčných budov a iných palív, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa [smernica o ETS], počas prvého obdobia. Táto suma by sa mala doplniť o príjmy zo 150 miliónov kvót, s ktorými sa obchoduje formou aukcie v súlade s článkom 30d ods. 3 smernice 2003/87/ES. Za predpokladu, že cena uhlíka bude 35 EUR za tonu, bude počas trojročného obdobia k dispozícii ďalších 5,25 miliardy EUR. Spolu s finančným krytím by to na dané obdobie predstavovalo sumu vo výške 16,39 miliardy EUR. Návrh Komisie by bol potrebný na stanovenie sumy pre Sociálno-klimatický fond na druhé obdobie 2028 – 2032 vzhľadom na budúce rokovania o VFR a začlenenie sektora súkromných budov a odvetvia súkromnej
  cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  do 1. januára 2029 v súlade s článkom [XX] smernice 2003/87/ES. V dôsledku toho by fond mohol dosiahnuť výšku 72 miliárd EUR počas celého obdobia [dátum nadobudnutia účinnosti]
   – 2032. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 (41) by členské štáty mali uvedené príjmy sprístupniť do rozpočtu Únie ako vlastné zdroje. Členské štáty majú samy financovať
  významný podiel
  celkových nákladov
  svojich plánov
  ,
  ktorý zodpovedá aspoň 60 % v prípade dočasnej priamej podpory príjmu a najmenej 50 % v prípade cielených štrukturálnych opatrení a investícií. Odchylne od toho by malo byť možné obmedziť podiel vnútroštátneho spolufinancovania pre cielené štrukturálne opatrenia a investície na 40 % v prípade členských štátov, ktoré sú oprávnené na navýšenie z modernizačného fondu.
  Na tento účel, ako aj na investície a opatrenia na urýchlenie a zmiernenie požadovanej transformácie v prípade občanov, ktorí sú negatívne ovplyvnení, by členské štáty mali využiť na daný účel
  najskôr
  svoje očakávané príjmy z obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy podľa smernice 2003/87/ES.
  Financovanie fondu by nemalo byť na úkor iných programov a politík Únie. |
| --- | --- |

(23)

Finančné krytie fondu
  sa stanovuje na základe posúdenia odhadovanej sumy vytvorenej pridelením do rozpočtu Únie
  25 % očakávaných príjmov
  súvisiacich so sektormi komerčnej cestnej dopravy, komerčných budov a iných palív, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa [smernica o ETS], počas prvého obdobia. Táto suma by sa mala doplniť o príjmy zo 150 miliónov kvót, s ktorými sa obchoduje formou aukcie v súlade s článkom 30d ods. 3 smernice 2003/87/ES. Za predpokladu, že cena uhlíka bude 35 EUR za tonu, bude počas trojročného obdobia k dispozícii ďalších 5,25 miliardy EUR. Spolu s finančným krytím by to na dané obdobie predstavovalo sumu vo výške 16,39 miliardy EUR. Návrh Komisie by bol potrebný na stanovenie sumy pre Sociálno-klimatický fond na druhé obdobie 2028 – 2032 vzhľadom na budúce rokovania o VFR a začlenenie sektora súkromných budov a odvetvia súkromnej
  cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  do 1. januára 2029 v súlade s článkom [XX] smernice 2003/87/ES. V dôsledku toho by fond mohol dosiahnuť výšku 72 miliárd EUR počas celého obdobia [dátum nadobudnutia účinnosti]
   – 2032. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 (41) by členské štáty mali uvedené príjmy sprístupniť do rozpočtu Únie ako vlastné zdroje. Členské štáty majú samy financovať
  významný podiel
  celkových nákladov
  svojich plánov
  ,
  ktorý zodpovedá aspoň 60 % v prípade dočasnej priamej podpory príjmu a najmenej 50 % v prípade cielených štrukturálnych opatrení a investícií. Odchylne od toho by malo byť možné obmedziť podiel vnútroštátneho spolufinancovania pre cielené štrukturálne opatrenia a investície na 40 % v prípade členských štátov, ktoré sú oprávnené na navýšenie z modernizačného fondu.
  Na tento účel, ako aj na investície a opatrenia na urýchlenie a zmiernenie požadovanej transformácie v prípade občanov, ktorí sú negatívne ovplyvnení, by členské štáty mali využiť na daný účel
  najskôr
  svoje očakávané príjmy z obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy podľa smernice 2003/87/ES.
  Financovanie fondu by nemalo byť na úkor iných programov a politík Únie.

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23a) | V prípade vyššej ceny uhlíka by sa mali fondu prideliť dodatočné finančné prostriedky, aby sa zabezpečilo, že sa rozpočtové prostriedky vyčlenené pre Sociálny klimatický fond v rozpočte Únie zvýšia v závislosti od ceny uhlíka s cieľom ďalej podporiť zraniteľné domácnosti a zraniteľných používatelia dopravy pri prechode ku klimatickej neutralite. Takéto ročné zvýšenia by mali byť zohľadnené vo VFR prostredníctvom automatickej úpravy stropu okruhu 3 a stropu platieb pri kolísaní ceny uhlíka, ktorej mechanizmus sa má stanoviť v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 podľa článku 312 ZFEÚ. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23a)

V prípade vyššej ceny uhlíka by sa mali fondu prideliť dodatočné finančné prostriedky, aby sa zabezpečilo, že sa rozpočtové prostriedky vyčlenené pre Sociálny klimatický fond v rozpočte Únie zvýšia v závislosti od ceny uhlíka s cieľom ďalej podporiť zraniteľné domácnosti a zraniteľných používatelia dopravy pri prechode ku klimatickej neutralite. Takéto ročné zvýšenia by mali byť zohľadnené vo VFR prostredníctvom automatickej úpravy stropu okruhu 3 a stropu platieb pri kolísaní ceny uhlíka, ktorej mechanizmus sa má stanoviť v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 podľa článku 312 ZFEÚ.

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 24

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (24) | Fond by mal podporovať opatrenia, pri ktorých sa dodržiava zásada doplnkovosti financovania z prostriedkov Únie.
  S výnimkou riadne odôvodnených prípadov by
  fond nemal nahrádzať opakujúce sa vnútroštátne výdavky. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(24)

Fond by mal podporovať opatrenia, pri ktorých sa dodržiava zásada doplnkovosti financovania z prostriedkov Únie.
  S výnimkou riadne odôvodnených prípadov by
  fond nemal nahrádzať opakujúce sa vnútroštátne výdavky.

| (24) | Fond by mal podporovať opatrenia, pri ktorých sa dodržiava zásada doplnkovosti financovania z prostriedkov Únie. Fond
  by
  nemal nahrádzať opakujúce sa vnútroštátne výdavky. |
| --- | --- |

(24)

Fond by mal podporovať opatrenia, pri ktorých sa dodržiava zásada doplnkovosti financovania z prostriedkov Únie. Fond
  by
  nemal nahrádzať opakujúce sa vnútroštátne výdavky.

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 25

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (25) | S cieľom zabezpečiť efektívne a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami
  Únie
  a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť
  dvojitému financovaniu
  tých istých výdavkov
  z fondu a iných programov Únie
  . Komisia a členské štáty by mali najmä vo všetkých fázach procesu zaistiť účinnú koordináciu, aby sa zabezpečila konzistentnosť, koherentnosť, komplementarita a synergia medzi zdrojmi financovania. Na daný účel by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby pri predkladaní svojich plánov Komisii uviedli príslušné informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní z Únie. Finančná podpora v rámci fondu by mala dopĺňať podporu poskytovanú v rámci iných programov a nástrojov Únie. Opatrenia a investície financované v rámci fondu by mali byť schopné získať finančné prostriedky z iných programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(25)

S cieľom zabezpečiť efektívne a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami
  Únie
  a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť
  dvojitému financovaniu
  tých istých výdavkov
  z fondu a iných programov Únie
  . Komisia a členské štáty by mali najmä vo všetkých fázach procesu zaistiť účinnú koordináciu, aby sa zabezpečila konzistentnosť, koherentnosť, komplementarita a synergia medzi zdrojmi financovania. Na daný účel by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby pri predkladaní svojich plánov Komisii uviedli príslušné informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní z Únie. Finančná podpora v rámci fondu by mala dopĺňať podporu poskytovanú v rámci iných programov a nástrojov Únie. Opatrenia a investície financované v rámci fondu by mali byť schopné získať finančné prostriedky z iných programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady.

| (25) | S cieľom zabezpečiť efektívne
  , transparentné
  a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi
  únijnými, vnútroštátnymi a prípadne regionálnymi
  programami
  , nástrojmi a fondmi
  a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť
  tomu, aby fond nahrádzal iné programy, investície a fondy Únie v prípade
  tých istých výdavkov. Komisia a členské štáty by mali najmä vo všetkých fázach procesu zaistiť účinnú koordináciu, aby sa zabezpečila konzistentnosť, koherentnosť, komplementarita a synergia medzi zdrojmi financovania
  , a podporovať tvorbu politiky založenú na dôkazoch a sociálne investície v partnerstve so sociálnymi partnermi a verejnými a súkromnými subjektami
  . Na daný účel by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby pri predkladaní svojich plánov Komisii uviedli príslušné informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní z Únie. Finančná podpora v rámci fondu by mala dopĺňať podporu poskytovanú v rámci iných programov a nástrojov Únie. Opatrenia a investície financované v rámci fondu by mali byť schopné získať finančné prostriedky z iných programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady. |
| --- | --- |

(25)

S cieľom zabezpečiť efektívne
  , transparentné
  a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi
  únijnými, vnútroštátnymi a prípadne regionálnymi
  programami
  , nástrojmi a fondmi
  a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť
  tomu, aby fond nahrádzal iné programy, investície a fondy Únie v prípade
  tých istých výdavkov. Komisia a členské štáty by mali najmä vo všetkých fázach procesu zaistiť účinnú koordináciu, aby sa zabezpečila konzistentnosť, koherentnosť, komplementarita a synergia medzi zdrojmi financovania
  , a podporovať tvorbu politiky založenú na dôkazoch a sociálne investície v partnerstve so sociálnymi partnermi a verejnými a súkromnými subjektami
  . Na daný účel by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby pri predkladaní svojich plánov Komisii uviedli príslušné informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní z Únie. Finančná podpora v rámci fondu by mala dopĺňať podporu poskytovanú v rámci iných programov a nástrojov Únie. Opatrenia a investície financované v rámci fondu by mali byť schopné získať finančné prostriedky z iných programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady.

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 25 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (25a) | Na zabezpečenie toho, aby sa podpora v rámci plánov mohla účinne vykonávať od prvých rokov počnúc... [dátum nadobudnutia účinnosti Sociálno-klimatického fondu], malo by byť možné vyplatiť až 13 % finančného príspevku členských štátov vo forme predbežného financovania zo strany Komisie na základe žiadosti členského štátu predloženej spolu so sociálno-klimatickým plánom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(25a)

Na zabezpečenie toho, aby sa podpora v rámci plánov mohla účinne vykonávať od prvých rokov počnúc... [dátum nadobudnutia účinnosti Sociálno-klimatického fondu], malo by byť možné vyplatiť až 13 % finančného príspevku členských štátov vo forme predbežného financovania zo strany Komisie na základe žiadosti členského štátu predloženej spolu so sociálno-klimatickým plánom.

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 27

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (27) | S cieľom zabezpečiť transparentné pravidlá monitorovania a hodnotenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o stanovenie spoločných ukazovateľov na podávanie správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia vykonávania plánov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na odbornej úrovni, a aby uvedené konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v 
  Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016
  . Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a ich odborníci majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(27)

S cieľom zabezpečiť transparentné pravidlá monitorovania a hodnotenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o stanovenie spoločných ukazovateľov na podávanie správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia vykonávania plánov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na odbornej úrovni, a aby uvedené konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v 
  Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016
  . Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a ich odborníci majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (27) | S cieľom
  uľahčiť prípravu sociálno-klimatických plánov a
   zabezpečiť transparentné pravidlá monitorovania a hodnotenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o stanovenie
  vzoru, podľa ktorého majú členské štáty vypracovať svoje sociálno-klimatické plány, a
  spoločných ukazovateľov na podávanie správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia vykonávania plánov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na odbornej úrovni, a aby uvedené konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v 
  európskom kódexe správania pre partnerstvá
  . Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a ich odborníci majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(27)

S cieľom
  uľahčiť prípravu sociálno-klimatických plánov a
   zabezpečiť transparentné pravidlá monitorovania a hodnotenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o stanovenie
  vzoru, podľa ktorého majú členské štáty vypracovať svoje sociálno-klimatické plány, a
  spoločných ukazovateľov na podávanie správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia vykonávania plánov. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na odbornej úrovni, a aby uvedené konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v 
  európskom kódexe správania pre partnerstvá
  . Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a ich odborníci majú systematicky prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 28

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (28) | Vykonávanie fondu by malo prebiehať v súlade so zásadou správneho finančného riadenia vrátane účinnej prevencie a stíhania podvodov, daňových podvodov, daňových únikov, korupcie a konfliktov záujmov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(28)

Vykonávanie fondu by malo prebiehať v súlade so zásadou správneho finančného riadenia vrátane účinnej prevencie a stíhania podvodov, daňových podvodov, daňových únikov, korupcie a konfliktov záujmov.

| (28) | Vykonávanie fondu by malo prebiehať v súlade so zásadou správneho finančného riadenia vrátane
  ochrany rozpočtu Únie v prípade porušenia zásad právneho štátu,
  účinnej prevencie a stíhania podvodov, daňových podvodov, daňových únikov, korupcie a konfliktov záujmov. |
| --- | --- |

(28)

Vykonávanie fondu by malo prebiehať v súlade so zásadou správneho finančného riadenia vrátane
  ochrany rozpočtu Únie v prípade porušenia zásad právneho štátu,
  účinnej prevencie a stíhania podvodov, daňových podvodov, daňových únikov, korupcie a konfliktov záujmov.

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 28 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (28a) | Začlenenie fondu do rozpočtu Únie poskytuje silné záruky, pokiaľ ide o jeho implementáciu, a to vďaka ochrane poskytovanej finančnými právnymi predpismi Únie a platnými odvetvovými a rozpočtovými pravidlami v prípade nezrovnalostí alebo závažných nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly, a opatreniami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092

   (1a)

  na ochranu rozpočtu Únie v prípade porušenia zásad právneho štátu v členských štátoch. Komisia by na tento účel mala zabezpečiť účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a vymáhanie nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých súm a mala by prijať potrebné opatrenia, ktoré by mohli okrem iného zahŕňať pozastavenie platieb, ukončenie právneho záväzku v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046

   (1b)

  , zákaz prijímania takýchto právnych záväzkov alebo pozastavenie vyplácania splátok. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(28a)

Začlenenie fondu do rozpočtu Únie poskytuje silné záruky, pokiaľ ide o jeho implementáciu, a to vďaka ochrane poskytovanej finančnými právnymi predpismi Únie a platnými odvetvovými a rozpočtovými pravidlami v prípade nezrovnalostí alebo závažných nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly, a opatreniami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092

   (1a)

  na ochranu rozpočtu Únie v prípade porušenia zásad právneho štátu v členských štátoch. Komisia by na tento účel mala zabezpečiť účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a vymáhanie nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých súm a mala by prijať potrebné opatrenia, ktoré by mohli okrem iného zahŕňať pozastavenie platieb, ukončenie právneho záväzku v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046

   (1b)

  , zákaz prijímania takýchto právnych záväzkov alebo pozastavenie vyplácania splátok.

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 29

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (29) | Na účely správneho finančného riadenia by sa pri súčasnom rešpektovaní povahy fondu založenej na výsledkoch mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie a vymáhanie finančných prostriedkov, ako aj pre vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory. Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami podporovanými z fondu bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa takáto podpora poskytovala v súlade s pravidlami EÚ o štátnej pomoci, ak je to uplatniteľné. Predovšetkým by mali zabezpečiť, aby sa predchádzalo podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, aby sa odhaľovali a naprávali, a aby sa zabránilo dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie. Ak dotknutý členský štát uspokojivo nesplnil plán alebo v prípade závažných nezrovnalostí, teda podvodu, korupcie a konfliktov záujmov v súvislosti s opatreniami podporovanými prostredníctvom fondu, alebo závažného porušenia povinnosti v rámci dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, malo by byť možné pozastavenie a vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, ako aj zníženie a vymáhanie finančnej alokácie. Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutie zo strany Komisie týkajúce sa pozastavenia a vymáhania vyplatených súm, ako aj vypovedania dohôd týkajúcich sa finančnej podpory rešpektovalo právo členských štátov na predloženie pripomienok. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(29)

Na účely správneho finančného riadenia by sa pri súčasnom rešpektovaní povahy fondu založenej na výsledkoch mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie a vymáhanie finančných prostriedkov, ako aj pre vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory. Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami podporovanými z fondu bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa takáto podpora poskytovala v súlade s pravidlami EÚ o štátnej pomoci, ak je to uplatniteľné. Predovšetkým by mali zabezpečiť, aby sa predchádzalo podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, aby sa odhaľovali a naprávali, a aby sa zabránilo dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie. Ak dotknutý členský štát uspokojivo nesplnil plán alebo v prípade závažných nezrovnalostí, teda podvodu, korupcie a konfliktov záujmov v súvislosti s opatreniami podporovanými prostredníctvom fondu, alebo závažného porušenia povinnosti v rámci dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, malo by byť možné pozastavenie a vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, ako aj zníženie a vymáhanie finančnej alokácie. Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutie zo strany Komisie týkajúce sa pozastavenia a vymáhania vyplatených súm, ako aj vypovedania dohôd týkajúcich sa finančnej podpory rešpektovalo právo členských štátov na predloženie pripomienok.

| (29) | Na účely správneho finančného riadenia by sa pri súčasnom rešpektovaní povahy fondu založenej na výsledkoch mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie a vymáhanie finančných prostriedkov, ako aj pre vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory. Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami podporovanými z fondu bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa takáto podpora poskytovala v súlade s pravidlami EÚ o štátnej pomoci, ak je to uplatniteľné. Predovšetkým by mali zabezpečiť, aby sa predchádzalo podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, aby sa odhaľovali a naprávali, a aby sa zabránilo dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie. Ak dotknutý členský štát uspokojivo nesplnil plán alebo v prípade závažných nezrovnalostí, teda podvodu, korupcie a konfliktov záujmov v súvislosti s opatreniami podporovanými prostredníctvom fondu, alebo závažného porušenia povinnosti v rámci dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, malo by byť možné pozastavenie a vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, ako aj zníženie a vymáhanie finančnej alokácie.
  V prípade vypovedania dohôd týkajúcich sa finančnej podpory alebo zníženia a vymáhania pridelených finančných prostriedkov by sa tieto sumy mali úmerne prideliť ostatným členským štátom.
  Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutie zo strany Komisie týkajúce sa pozastavenia a vymáhania vyplatených súm, ako aj vypovedania dohôd týkajúcich sa finančnej podpory rešpektovalo právo členských štátov na predloženie pripomienok. |
| --- | --- |

(29)

Na účely správneho finančného riadenia by sa pri súčasnom rešpektovaní povahy fondu založenej na výsledkoch mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie a vymáhanie finančných prostriedkov, ako aj pre vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory. Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami podporovanými z fondu bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa takáto podpora poskytovala v súlade s pravidlami EÚ o štátnej pomoci, ak je to uplatniteľné. Predovšetkým by mali zabezpečiť, aby sa predchádzalo podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, aby sa odhaľovali a naprávali, a aby sa zabránilo dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie. Ak dotknutý členský štát uspokojivo nesplnil plán alebo v prípade závažných nezrovnalostí, teda podvodu, korupcie a konfliktov záujmov v súvislosti s opatreniami podporovanými prostredníctvom fondu, alebo závažného porušenia povinnosti v rámci dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, malo by byť možné pozastavenie a vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, ako aj zníženie a vymáhanie finančnej alokácie.
  V prípade vypovedania dohôd týkajúcich sa finančnej podpory alebo zníženia a vymáhania pridelených finančných prostriedkov by sa tieto sumy mali úmerne prideliť ostatným členským štátom.
  Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutie zo strany Komisie týkajúce sa pozastavenia a vymáhania vyplatených súm, ako aj vypovedania dohôd týkajúcich sa finančnej podpory rešpektovalo právo členských štátov na predloženie pripomienok.

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 29 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (29a) | Všetky členské štáty, ktoré využívajú Sociálno-klimatický fond, sú povinné rešpektovať základné hodnoty zakotvené v článku 2 ZEÚ. Dodržiavanie zásady právneho štátu je základným predpokladom dodržiavania zásad správneho finančného riadenia zakotvených v článku 317 ZFEÚ. Komisia by mala zabezpečiť účinné vykonávanie horizontálnych pravidiel ochrany rozpočtu Únie v prípade porušenia zásad právneho štátu v členských štátoch v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092

   (1a)

  . Ak sa zistí, že porušenia zásad právneho štátu v členskom štáte dostatočne priamo ovplyvňujú správne finančné riadenie Sociálno-klimatického fondu alebo ochranu finančných záujmov Únie alebo existuje vážne riziko takéhoto ovplyvnenia, Komisia by mala prijať potrebné opatrenia, ktoré môžu okrem iného zahŕňať pozastavenie platieb, ukončenie právneho záväzku v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046

   (1b)

  , zákaz prijímania takýchto právnych záväzkov alebo pozastavenie vyplácania splátok. V takýchto prípadoch by mala Komisia prijať všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby určení príjemcovia fondu neutrpeli ujmu a mali naďalej prístup k pomoci Únie, pričom Komisia v prípade potreby zabezpečí vyplácanie prostredníctvom miestnych a regionálnych orgánov, mimovládnych organizácií alebo iných subjektov s preukázanou schopnosťou zabezpečiť riadne finančné riadenie fondu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(29a)

Všetky členské štáty, ktoré využívajú Sociálno-klimatický fond, sú povinné rešpektovať základné hodnoty zakotvené v článku 2 ZEÚ. Dodržiavanie zásady právneho štátu je základným predpokladom dodržiavania zásad správneho finančného riadenia zakotvených v článku 317 ZFEÚ. Komisia by mala zabezpečiť účinné vykonávanie horizontálnych pravidiel ochrany rozpočtu Únie v prípade porušenia zásad právneho štátu v členských štátoch v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092

   (1a)

  . Ak sa zistí, že porušenia zásad právneho štátu v členskom štáte dostatočne priamo ovplyvňujú správne finančné riadenie Sociálno-klimatického fondu alebo ochranu finančných záujmov Únie alebo existuje vážne riziko takéhoto ovplyvnenia, Komisia by mala prijať potrebné opatrenia, ktoré môžu okrem iného zahŕňať pozastavenie platieb, ukončenie právneho záväzku v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046

   (1b)

  , zákaz prijímania takýchto právnych záväzkov alebo pozastavenie vyplácania splátok. V takýchto prípadoch by mala Komisia prijať všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby určení príjemcovia fondu neutrpeli ujmu a mali naďalej prístup k pomoci Únie, pričom Komisia v prípade potreby zabezpečí vyplácanie prostredníctvom miestnych a regionálnych orgánov, mimovládnych organizácií alebo iných subjektov s preukázanou schopnosťou zabezpečiť riadne finančné riadenie fondu.

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 30 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (30a) | Počas prípravy, hodnotenia, vykonávania a monitorovania oprávnených projektov v rámci fondu by sa malo zabezpečovať rešpektovanie základných práv a dodržiavanie Charty základných práv Európskej únie. Fond by mal prispievať k odstraňovaniu nerovností, presadzovaniu rodovej rovnosti a začleňovaniu rodového hľadiska, ako aj k boju proti diskriminácii na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie, ako sa uvádza v článku 2 Zmluvy o EÚ, článku 10 ZFEÚ a článku 21 Charty základných práv Európskej únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(30a)

Počas prípravy, hodnotenia, vykonávania a monitorovania oprávnených projektov v rámci fondu by sa malo zabezpečovať rešpektovanie základných práv a dodržiavanie Charty základných práv Európskej únie. Fond by mal prispievať k odstraňovaniu nerovností, presadzovaniu rodovej rovnosti a začleňovaniu rodového hľadiska, ako aj k boju proti diskriminácii na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie, ako sa uvádza v článku 2 Zmluvy o EÚ, článku 10 ZFEÚ a článku 21 Charty základných práv Európskej únie.

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Opatrenia a investície podporované z fondu sú prospešné pre domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy, ktorí sú zraniteľní a osobitne postihnutí
  začlenením emisií skleníkových plynov zo sektora budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to najmä pre
  domácnosti trpiace energetickou chudobou
  a pre občanov, ktorí nemajú možnosť verejnej dopravy ako alternatívu k individuálnym automobilom (
  vo vzdialených a 
  vidieckych
  oblastiach). | Opatrenia a investície podporované z fondu sú prospešné pre domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy, ktorí sú zraniteľní a osobitne postihnutí
  vplyvom prechodu ku klimatickej neutralite, a to aj stanovovaním cien uhlíka, najmä
  domácnosti trpiace energetickou chudobou
  a občania čeliaci chudobe v oblasti mobility, pričom osobitná pozornosť sa venuje osobám žijúcim vo vidieckych, ostrovných, okrajových, horských,
  vzdialených a 
  menej prístupných
  oblastiach
  alebo v menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí, najvzdialenejších regiónov a uhlíkovo náročných regiónov s vysokou nezamestnanosťou
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Opatrenia a investície podporované z fondu sú prospešné pre domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy, ktorí sú zraniteľní a osobitne postihnutí
  začlenením emisií skleníkových plynov zo sektora budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to najmä pre
  domácnosti trpiace energetickou chudobou
  a pre občanov, ktorí nemajú možnosť verejnej dopravy ako alternatívu k individuálnym automobilom (
  vo vzdialených a 
  vidieckych
  oblastiach).

Opatrenia a investície podporované z fondu sú prospešné pre domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy, ktorí sú zraniteľní a osobitne postihnutí
  vplyvom prechodu ku klimatickej neutralite, a to aj stanovovaním cien uhlíka, najmä
  domácnosti trpiace energetickou chudobou
  a občania čeliaci chudobe v oblasti mobility, pričom osobitná pozornosť sa venuje osobám žijúcim vo vidieckych, ostrovných, okrajových, horských,
  vzdialených a 
  menej prístupných
  oblastiach
  alebo v menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí, najvzdialenejších regiónov a uhlíkovo náročných regiónov s vysokou nezamestnanosťou
  .

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Všeobecným cieľom fondu je prispieť k prechodu
  na klimatickú neutralitu
  riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov zo sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Osobitným cieľom fondu je podporovať zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a prostredníctvom opatrení a investícií určených na zvýšenie energetickej efektívnosti budov, dekarbonizáciu vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj poskytovať lepší prístup k mobilite a doprave
  s nulovými a nízkymi emisiami
  . | Všeobecným cieľom fondu je prispieť k 
  sociálne spravodlivému
  prechodu
  ku klimatickej neutralite, pri ktorom sa na nikoho nezabudne, najmä
  riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov zo sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Osobitným cieľom fondu je podporovať zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy
  , najmä osoby čeliace energetickej chudobe a chudobe v oblasti mobility,
  prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a prostredníctvom opatrení a investícií určených na zvýšenie energetickej efektívnosti budov, dekarbonizáciu vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie
  a uskladňovania
  energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj poskytovať lepší prístup
  k efektívnej a cenovo dostupnej
  mobilite a doprave
  v súlade s článkom 6 s cieľom postupne ukončiť a nepredlžovať závislosť od fosílnych palív a predísť efektu uhlíkovej pasce. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Všeobecným cieľom fondu je prispieť k prechodu
  na klimatickú neutralitu
  riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov zo sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Osobitným cieľom fondu je podporovať zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a prostredníctvom opatrení a investícií určených na zvýšenie energetickej efektívnosti budov, dekarbonizáciu vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj poskytovať lepší prístup k mobilite a doprave
  s nulovými a nízkymi emisiami
  .

Všeobecným cieľom fondu je prispieť k 
  sociálne spravodlivému
  prechodu
  ku klimatickej neutralite, pri ktorom sa na nikoho nezabudne, najmä
  riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov zo sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Osobitným cieľom fondu je podporovať zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy
  , najmä osoby čeliace energetickej chudobe a chudobe v oblasti mobility,
  prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a prostredníctvom opatrení a investícií určených na zvýšenie energetickej efektívnosti budov, dekarbonizáciu vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie
  a uskladňovania
  energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj poskytovať lepší prístup
  k efektívnej a cenovo dostupnej
  mobilite a doprave
  v súlade s článkom 6 s cieľom postupne ukončiť a nepredlžovať závislosť od fosílnych palív a predísť efektu uhlíkovej pasce.

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | „obnova budov“
  sú všetky druhy energetickej obnovy
  budov
  vrátane izolácie
  plášťa budovy, t. j. stien, strechy, podlahy, výmena okien, výmena vykurovacích, chladiacich a varných spotrebičov a inštalácia výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mieste; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

„obnova budov“
  sú všetky druhy energetickej obnovy
  budov
  vrátane izolácie
  plášťa budovy, t. j. stien, strechy, podlahy, výmena okien, výmena vykurovacích, chladiacich a varných spotrebičov a inštalácia výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mieste;

| (1) | „obnova budov“
  je akákoľvek energetická obnova
  budov
  a súvisiace bezpečnostné opatrenia vrátane príspevku k plneniu požiadaviek na obnovu stanovených v smernici .../... [o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) [2021/0426(COD)] s cieľom znížiť spotrebu energie budovy, a to aj: izolácia
  plášťa budovy, t. j. stien, strechy, podlahy, výmena okien
  ; pasívne vetranie; inštalácia tepelných čerpadiel a chladiacich systémov;
  výmena vykurovacích, chladiacich a varných spotrebičov
  ; modernizácia elektrických zariadení
  a inštalácia výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mieste
  , systémy na opätovné využitie tepla alebo pripojenie na blízke systémy využívajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a jej uskladnenie
  ; |
| --- | --- |

(1)

„obnova budov“
  je akákoľvek energetická obnova
  budov
  a súvisiace bezpečnostné opatrenia vrátane príspevku k plneniu požiadaviek na obnovu stanovených v smernici .../... [o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) [2021/0426(COD)] s cieľom znížiť spotrebu energie budovy, a to aj: izolácia
  plášťa budovy, t. j. stien, strechy, podlahy, výmena okien
  ; pasívne vetranie; inštalácia tepelných čerpadiel a chladiacich systémov;
  výmena vykurovacích, chladiacich a varných spotrebičov
  ; modernizácia elektrických zariadení
  a inštalácia výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mieste
  , systémy na opätovné využitie tepla alebo pripojenie na blízke systémy využívajúce energiu z obnoviteľných zdrojov a jej uskladnenie
  ;

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | „energetická chudoba“ je
  energetická chudoba, ako je vymedzené v článku 2 bode [(49)] smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [rrrr/ččč]

   (50); |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

„energetická chudoba“ je
  energetická chudoba, ako je vymedzené v článku 2 bode [(49)] smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [rrrr/ččč]

   (50);

| (2) | „energetická chudoba“ je
  chudoba postihujúca domácnosti v najnižších príjmových deciloch vrátane domácností s nižšími strednými príjmami, ktorých výdavky na energiu tvoria významný podiel ich disponibilného príjmu, a to aj v dôsledku nízkej kvality bývania, nedoplatkov na účtoch za energie kvôli finančným ťažkostiam alebo obmedzenému prístupu k základným a cenovo dostupným energetickým službám, ktoré zabezpečujú dôstojnú životnú úroveň a zdravie vrátane dostatočného vykurovania, chladenia, osvetlenia a energie pre elektrické spotrebiče
  ; |
| --- | --- |

(2)

„energetická chudoba“ je
  chudoba postihujúca domácnosti v najnižších príjmových deciloch vrátane domácností s nižšími strednými príjmami, ktorých výdavky na energiu tvoria významný podiel ich disponibilného príjmu, a to aj v dôsledku nízkej kvality bývania, nedoplatkov na účtoch za energie kvôli finančným ťažkostiam alebo obmedzenému prístupu k základným a cenovo dostupným energetickým službám, ktoré zabezpečujú dôstojnú životnú úroveň a zdravie vrátane dostatočného vykurovania, chladenia, osvetlenia a energie pre elektrické spotrebiče
  ;

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a. | „chudoba“ je chudoba, ktorá postihuje domácnosti v najnižšom príjmovom decile vrátane domácností s nižším stredným príjmom, ktorých výdavky na mobilitu tvoria vysoký podiel ich disponibilného príjmu alebo ktoré majú obmedzený prístup k cenovo dostupným verejným alebo alternatívnym druhom dopravy potrebným na uspokojenie základných sociálno-ekonomických potrieb, s osobitným zameraním na domácnosti vo vidieckych, ostrovných, okrajových, horských, vzdialených a menej prístupných oblastiach alebo menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov, ktorá je spôsobená jedným z týchto faktorov závislých od vnútroštátnych alebo miestnych špecifík alebo ich kombináciou: nízky príjem, vysoké výdavky na palivo, postupné vyraďovanie automobilov s motorom s vnútorným spaľovaním, vysoké náklady alebo nedostatok cenovo dostupných alebo disponibilných verejných alebo alternatívnych druhov dopravy; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

2a.

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | „zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti postihnuté energetickou chudobou alebo domácnosti (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami), ktoré sú významne zasiahnuté
  cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

„zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti postihnuté energetickou chudobou alebo domácnosti (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami), ktoré sú významne zasiahnuté
  cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú;

| (11) | „zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti postihnuté energetickou chudobou alebo domácnosti
  , ktorým hrozí energetická chudoba,
  (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami)
  , alebo domácnosti v najnižšom príjmovom decile,
  ktoré sú významne zasiahnuté
  vplyvom prechodu ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka
  a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú; |
| --- | --- |

(11)

„zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti postihnuté energetickou chudobou alebo domácnosti
  , ktorým hrozí energetická chudoba,
  (vrátane domácností s nižšími strednými príjmami)
  , alebo domácnosti v najnižšom príjmovom decile,
  ktoré sú významne zasiahnuté
  vplyvom prechodu ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka
  a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú;

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | „zraniteľné mikropodniky“ sú mikropodniky, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

„zraniteľné mikropodniky“ sú mikropodniky, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia sektora budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú;

| (12) | „zraniteľné mikropodniky“ sú mikropodniky, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia
  emisií skleníkových plynov zo
  sektora budov
  alebo z cestnej dopravy
  do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  v rámci spravodlivého prechodu ku klimatickej neutralite, pri ktorom sa na nikoho nezabudne,
  a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú,
  alebo modernizáciu cestných dopravných prostriedkov, ktoré využívajú na svoju obchodnú činnosť
  ; |
| --- | --- |

(12)

„zraniteľné mikropodniky“ sú mikropodniky, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia
  emisií skleníkových plynov zo
  sektora budov
  alebo z cestnej dopravy
  do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  v rámci spravodlivého prechodu ku klimatickej neutralite, pri ktorom sa na nikoho nezabudne,
  a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú,
  alebo modernizáciu cestných dopravných prostriedkov, ktoré využívajú na svoju obchodnú činnosť
  ;

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | „zraniteľní používatelia dopravy“ sú používatelia dopravy, a to aj z domácností s nižšími strednými príjmami, ktorí sú významne zasiahnutí
  cenovými vplyvmi začlenenia odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktorí nemajú prostriedky na nákup vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami alebo na prechod na alternatívne udržateľné druhy dopravy vrátane verejnej dopravy, najmä vo vidieckych a vzdialených oblastiach
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

„zraniteľní používatelia dopravy“ sú používatelia dopravy, a to aj z domácností s nižšími strednými príjmami, ktorí sú významne zasiahnutí
  cenovými vplyvmi začlenenia odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktorí nemajú prostriedky na nákup vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami alebo na prechod na alternatívne udržateľné druhy dopravy vrátane verejnej dopravy, najmä vo vidieckych a vzdialených oblastiach
  .

| (13) | „zranení používatelia dopravy“ sú používatelia dopravy, a to aj z domácností s nižšími strednými príjmami
  v najnižších príjmových deciloch vrátane domácností s nižšími strednými príjmami,
  ktorí sú
  ohrození chudobou v oblasti mobility a sú
  výrazne zasiahnutí
  vplyvom prechodu ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka
  . |
| --- | --- |

(13)

„zranení používatelia dopravy“ sú používatelia dopravy, a to aj z domácností s nižšími strednými príjmami
  v najnižších príjmových deciloch vrátane domácností s nižšími strednými príjmami,
  ktorí sú
  ohrození chudobou v oblasti mobility a sú
  výrazne zasiahnutí
  vplyvom prechodu ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka
  .

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Každý členský štát predloží Komisii sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“) spolu s aktualizáciou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v uvedenom článku. Plán obsahuje ucelený súbor opatrení a investícií na riešenie vplyvu stanovovania cien uhlíka na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy s cieľom zabezpečiť cenovo dostupné vykurovanie, chladenie a mobilitu a zároveň doplniť a zrýchliť opatrenia potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti klímy. | 1.   Každý členský štát predloží Komisii sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“) spolu s aktualizáciou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v uvedenom článku
  a po zmysluplnej konzultácii s orgánmi na miestnej a regionálnej úrovni, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a relevantnými organizáciami občianskej spoločnosti
  . Plán obsahuje ucelený súbor opatrení a investícií na riešenie
  energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility, najmä vplyvu prechodu ku klimatickej neutralite vrátane
  vplyvu stanovovania cien uhlíka na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy s cieľom zabezpečiť cenovo dostupné
  a udržateľné
  vykurovanie, chladenie a mobilitu a zároveň doplniť a zrýchliť opatrenia potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

1.   Každý členský štát predloží Komisii sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“) spolu s aktualizáciou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v uvedenom článku. Plán obsahuje ucelený súbor opatrení a investícií na riešenie vplyvu stanovovania cien uhlíka na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy s cieľom zabezpečiť cenovo dostupné vykurovanie, chladenie a mobilitu a zároveň doplniť a zrýchliť opatrenia potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti klímy.

1.   Každý členský štát predloží Komisii sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“) spolu s aktualizáciou integrovaného národného energetického a klimatického plánu uvedeného v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 v súlade s postupom a harmonogramom stanoveným v uvedenom článku
  a po zmysluplnej konzultácii s orgánmi na miestnej a regionálnej úrovni, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a relevantnými organizáciami občianskej spoločnosti
  . Plán obsahuje ucelený súbor opatrení a investícií na riešenie
  energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility, najmä vplyvu prechodu ku klimatickej neutralite vrátane
  vplyvu stanovovania cien uhlíka na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy s cieľom zabezpečiť cenovo dostupné
  a udržateľné
  vykurovanie, chladenie a mobilitu a zároveň doplniť a zrýchliť opatrenia potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti klímy.

Pozmeňujúci návrh 60

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 2

Článok 3 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Plán môže zahŕňať vnútroštátne opatrenia poskytujúce dočasnú priamu podporu príjmu pre zraniteľné domácnosti a domácnosti, ktoré sú zraniteľnými používateľmi dopravy, s cieľom znížiť dosah zvýšenia cien fosílnych palív, ktoré vyplýva
  zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  . | 2.   Plán môže zahŕňať vnútroštátne
  alebo prípadne regionálne
  opatrenia poskytujúce dočasnú priamu podporu príjmu pre zraniteľné domácnosti a domácnosti, ktoré sú zraniteľnými používateľmi dopravy, s cieľom znížiť dosah zvýšenia cien fosílnych palív, ktoré vyplýva
  z prechodu ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Plán môže zahŕňať vnútroštátne opatrenia poskytujúce dočasnú priamu podporu príjmu pre zraniteľné domácnosti a domácnosti, ktoré sú zraniteľnými používateľmi dopravy, s cieľom znížiť dosah zvýšenia cien fosílnych palív, ktoré vyplýva
  zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  .

2.   Plán môže zahŕňať vnútroštátne
  alebo prípadne regionálne
  opatrenia poskytujúce dočasnú priamu podporu príjmu pre zraniteľné domácnosti a domácnosti, ktoré sú zraniteľnými používateľmi dopravy, s cieľom znížiť dosah zvýšenia cien fosílnych palív, ktoré vyplýva
  z prechodu ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka
  .

Pozmeňujúci návrh 61

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 3 – úvodná časť

Článok 3 – odsek 3 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Plán zahŕňa vnútroštátne projekty zamerané na: | 3.   Plán zahŕňa vnútroštátne
  , regionálne alebo miestne
  projekty zamerané na: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Plán zahŕňa vnútroštátne projekty zamerané na:

3.   Plán zahŕňa vnútroštátne
  , regionálne alebo miestne
  projekty zamerané na:

Pozmeňujúci návrh 62

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 3 – písmeno a

Článok 3 – odsek 3 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | financovanie opatrení a investícií na účely zvýšenia energetickej efektívnosti budov, na účely vykonávania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, na účely obnovy budov a dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie výroby energie z obnoviteľných zdrojov
  energie
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

financovanie opatrení a investícií na účely zvýšenia energetickej efektívnosti budov, na účely vykonávania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, na účely obnovy budov a dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie výroby energie z obnoviteľných zdrojov
  energie
  ;

energie

| a) | financovanie opatrení a investícií na účely zvýšenia energetickej efektívnosti budov, na účely vykonávania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, na účely obnovy budov
  a súvisiacich bezpečnostných opatrení, a to prípadne v kombinácii so zlepšeniami v súlade s protipožiarnymi a seizmickými bezpečnostnými normami,
  a dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie výroby a uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov
  v súlade s článkom 6
  ; |
| --- | --- |

a)

financovanie opatrení a investícií na účely zvýšenia energetickej efektívnosti budov, na účely vykonávania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, na účely obnovy budov
  a súvisiacich bezpečnostných opatrení, a to prípadne v kombinácii so zlepšeniami v súlade s protipožiarnymi a seizmickými bezpečnostnými normami,
  a dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie výroby a uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov
  v súlade s článkom 6
  ;

a súvisiacich bezpečnostných opatrení, a to prípadne v kombinácii so zlepšeniami v súlade s protipožiarnymi a seizmickými bezpečnostnými normami,

v súlade s článkom 6

Pozmeňujúci návrh 63

Pozmeňujúci návrh 63

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 3 – písmeno b

Článok 3 – odsek 3 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | financovanie opatrení a investícií na účely intenzívnejšieho využívania mobility a dopravy
  s nulovými a nízkymi emisiami
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

financovanie opatrení a investícií na účely intenzívnejšieho využívania mobility a dopravy
  s nulovými a nízkymi emisiami
  .

s nulovými a nízkymi emisiami

| b) | financovanie opatrení a investícií na účely intenzívnejšieho využívania mobility a dopravy
  , a to aj nasmerovaním opatrení a investícií na prechod od súkromnej mobility na verejnú, spoločnú a aktívnu mobilitu v súlade s článkom 6
  . |
| --- | --- |

b)

financovanie opatrení a investícií na účely intenzívnejšieho využívania mobility a dopravy
  , a to aj nasmerovaním opatrení a investícií na prechod od súkromnej mobility na verejnú, spoločnú a aktívnu mobilitu v súlade s článkom 6
  .

, a to aj nasmerovaním opatrení a investícií na prechod od súkromnej mobility na verejnú, spoločnú a aktívnu mobilitu v súlade s článkom 6

Pozmeňujúci návrh 64

Pozmeňujúci návrh 64

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno -a (nové)

Článok 4 – odsek 1 – písmeno -a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | –a) | podrobné kvantitatívne informácie o energetickej chudobe a chudobe v oblasti mobility týkajúce sa:









  i) | presného vymedzenia energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility uplatňovaného na vnútroštátnej úrovni na základe vymedzení pojmov uvedených v článku 2; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

–a)

–a)

podrobné kvantitatívne informácie o energetickej chudobe a chudobe v oblasti mobility týkajúce sa:

i)

i)

presného vymedzenia energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility uplatňovaného na vnútroštátnej úrovni na základe vymedzení pojmov uvedených v článku 2;

presného vymedzenia energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility uplatňovaného na vnútroštátnej úrovni na základe vymedzení pojmov uvedených v článku 2;

| ii) | mapovania počtu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy identifikovaných na začiatku plánu na základe vymedzenia pojmov v článku 2 na identifikáciu potenciálnych prijímateľov plánu; |
| --- | --- |

ii)

ii)

mapovania počtu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy identifikovaných na začiatku plánu na základe vymedzenia pojmov v článku 2 na identifikáciu potenciálnych prijímateľov plánu;

mapovania počtu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy identifikovaných na začiatku plánu na základe vymedzenia pojmov v článku 2 na identifikáciu potenciálnych prijímateľov plánu;

| iii) | vnútroštátnych zámerov a cieľov na zníženie počtu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy počas trvania plánu; |
| --- | --- |

iii)

iii)

vnútroštátnych zámerov a cieľov na zníženie počtu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy počas trvania plánu;

vnútroštátnych zámerov a cieľov na zníženie počtu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy počas trvania plánu;

Pozmeňujúci návrh 65

Pozmeňujúci návrh 65

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno a

Článok 4 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | konkrétne opatrenia a investície v súlade s 
  článkom 3 na zníženie
  účinkov uvedených v písmene c) tohto odseku spolu s vysvetlením, ako by účinne prispievali k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 1 v rámci celkového stanovovania príslušných politík členského štátu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

konkrétne opatrenia a investície v súlade s 
  článkom 3 na zníženie
  účinkov uvedených v písmene c) tohto odseku spolu s vysvetlením, ako by účinne prispievali k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 1 v rámci celkového stanovovania príslušných politík členského štátu;

článkom 3 na zníženie

| a) | konkrétne opatrenia a investície v súlade s 
  článkami 3 a 6 na riešenie
  účinkov uvedených v písmene c) tohto odseku spolu s vysvetlením, ako by účinne prispievali k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 1 v rámci celkového stanovovania príslušných politík členského štátu; |
| --- | --- |

a)

konkrétne opatrenia a investície v súlade s 
  článkami 3 a 6 na riešenie
  účinkov uvedených v písmene c) tohto odseku spolu s vysvetlením, ako by účinne prispievali k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 1 v rámci celkového stanovovania príslušných politík členského štátu;

článkami 3 a 6 na riešenie

Pozmeňujúci návrh 66

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno b a (nové)

Článok 4 – odsek 1 – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | súdržnosť a vzájomné posilňovanie sprievodných opatrení na zníženie účinkov uvedených v písmene c); |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

súdržnosť a vzájomné posilňovanie sprievodných opatrení na zníženie účinkov uvedených v písmene c);

súdržnosť a vzájomné posilňovanie sprievodných opatrení na zníženie účinkov uvedených v písmene c);

Pozmeňujúci návrh 67

Pozmeňujúci návrh 67

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno c

Článok 4 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | odhad pravdepodobných účinkov
  uvedeného
  zvýšenia cien
  na domácnosti, a najmä na
  výskyt energetickej chudoby
  , na mikropodniky a používateľov dopravy, ktorý zahŕňa najmä odhad a identifikáciu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov
  a zraniteľných používateľov dopravy; tieto vplyvy sa majú analyzovať s dostatočnou mierou regionálneho členenia, pričom sa zohľadnia prvky, ako je prístup k verejnej doprave a základným službám, a identifikujú sa najviac postihnuté oblasti, najmä územia, ktoré sú
  vzdialené a vidiecke
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

odhad pravdepodobných účinkov
  uvedeného
  zvýšenia cien
  na domácnosti, a najmä na
  výskyt energetickej chudoby
  , na mikropodniky a používateľov dopravy, ktorý zahŕňa najmä odhad a identifikáciu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov
  a zraniteľných používateľov dopravy; tieto vplyvy sa majú analyzovať s dostatočnou mierou regionálneho členenia, pričom sa zohľadnia prvky, ako je prístup k verejnej doprave a základným službám, a identifikujú sa najviac postihnuté oblasti, najmä územia, ktoré sú
  vzdialené a vidiecke
  ;

uvedeného

na domácnosti, a najmä na

, na mikropodniky a používateľov dopravy, ktorý zahŕňa najmä odhad a identifikáciu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov

vzdialené a vidiecke

| c) | odhad pravdepodobných účinkov zvýšenia cien na výskyt energetickej chudoby
  a chudoby v oblasti mobility, na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a zraniteľných používateľov dopravy; tieto vplyvy sa majú analyzovať s dostatočnou mierou regionálneho členenia, pričom sa zohľadnia prvky, ako je prístup k verejnej doprave a základným službám, a identifikujú sa najviac postihnuté oblasti, najmä územia, ktoré sú
  vidieckymi, ostrovnými, okrajovými, horskými, vzdialenými a menej prístupnými oblasťami alebo menej rozvinutými regiónmi alebo územiami vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov, ktoré budú potrebovať osobitnú pozornosť a podporu pri prechode ku klimatickej neutralite
  ; |
| --- | --- |

c)

odhad pravdepodobných účinkov zvýšenia cien na výskyt energetickej chudoby
  a chudoby v oblasti mobility, na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky
  a zraniteľných používateľov dopravy; tieto vplyvy sa majú analyzovať s dostatočnou mierou regionálneho členenia, pričom sa zohľadnia prvky, ako je prístup k verejnej doprave a základným službám, a identifikujú sa najviac postihnuté oblasti, najmä územia, ktoré sú
  vidieckymi, ostrovnými, okrajovými, horskými, vzdialenými a menej prístupnými oblasťami alebo menej rozvinutými regiónmi alebo územiami vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov, ktoré budú potrebovať osobitnú pozornosť a podporu pri prechode ku klimatickej neutralite
  ;

a chudoby v oblasti mobility, na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky

vidieckymi, ostrovnými, okrajovými, horskými, vzdialenými a menej prístupnými oblasťami alebo menej rozvinutými regiónmi alebo územiami vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov, ktoré budú potrebovať osobitnú pozornosť a podporu pri prechode ku klimatickej neutralite

Pozmeňujúci návrh 68

Pozmeňujúci návrh 68

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno d

Článok 4 – odsek 1 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | ak sa v pláne stanovujú opatrenia uvedené v článku 3 ods. 2, kritériá na identifikáciu oprávnených konečných prijímateľov, uvedenie plánovanej lehoty pre dotknuté opatrenia a ich odôvodnenie na základe kvantitatívneho odhadu a kvalitatívneho vysvetlenia toho, ako sa očakáva, že opatrenia v pláne znížia energetickú a 
  dopravnú
  chudobu a zraniteľnosť domácností, mikropodnikov a používateľov dopravy v súvislosti so zvýšením cien cestnej dopravy a vykurovacích palív; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

ak sa v pláne stanovujú opatrenia uvedené v článku 3 ods. 2, kritériá na identifikáciu oprávnených konečných prijímateľov, uvedenie plánovanej lehoty pre dotknuté opatrenia a ich odôvodnenie na základe kvantitatívneho odhadu a kvalitatívneho vysvetlenia toho, ako sa očakáva, že opatrenia v pláne znížia energetickú a 
  dopravnú
  chudobu a zraniteľnosť domácností, mikropodnikov a používateľov dopravy v súvislosti so zvýšením cien cestnej dopravy a vykurovacích palív;

dopravnú

| d) | ak sa v pláne stanovujú opatrenia uvedené v článku 3 ods. 2, kritériá na identifikáciu oprávnených konečných prijímateľov, uvedenie plánovanej lehoty pre dotknuté opatrenia a ich odôvodnenie na základe kvantitatívneho odhadu a kvalitatívneho vysvetlenia toho, ako sa očakáva, že opatrenia v pláne znížia energetickú chudobu a chudobu
  v oblasti mobility
  a zraniteľnosť domácností, mikropodnikov a používateľov dopravy v súvislosti so zvýšením cien cestnej dopravy a vykurovacích palív;
  ako aj odôvodnenie toho, ako tieto opatrenia dopĺňajú existujúce činnosti členských štátov v tomto smere; |
| --- | --- |

d)

ak sa v pláne stanovujú opatrenia uvedené v článku 3 ods. 2, kritériá na identifikáciu oprávnených konečných prijímateľov, uvedenie plánovanej lehoty pre dotknuté opatrenia a ich odôvodnenie na základe kvantitatívneho odhadu a kvalitatívneho vysvetlenia toho, ako sa očakáva, že opatrenia v pláne znížia energetickú chudobu a chudobu
  v oblasti mobility
  a zraniteľnosť domácností, mikropodnikov a používateľov dopravy v súvislosti so zvýšením cien cestnej dopravy a vykurovacích palív;
  ako aj odôvodnenie toho, ako tieto opatrenia dopĺňajú existujúce činnosti členských štátov v tomto smere;

v oblasti mobility

ako aj odôvodnenie toho, ako tieto opatrenia dopĺňajú existujúce činnosti členských štátov v tomto smere;

Pozmeňujúci návrh 69

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno e

Článok 4 – odsek 1 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | plánované míľniky, ciele a orientačný harmonogram vykonávania opatrení a investícií, ktoré sa majú dokončiť do 31. júla 2032; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

plánované míľniky, ciele a orientačný harmonogram vykonávania opatrení a investícií, ktoré sa majú dokončiť do 31. júla 2032;

| e) | plánované míľniky, ciele a orientačný harmonogram vykonávania opatrení a investícií, ktoré sa majú
  každé dva roky ukončiť integrovanou národnou energetickou a klimatickou správou o pokroku podľa článku 23 a
  dokončiť do 31. júla 2032; |
| --- | --- |

e)

plánované míľniky, ciele a orientačný harmonogram vykonávania opatrení a investícií, ktoré sa majú
  každé dva roky ukončiť integrovanou národnou energetickou a klimatickou správou o pokroku podľa článku 23 a
  dokončiť do 31. júla 2032;

každé dva roky ukončiť integrovanou národnou energetickou a klimatickou správou o pokroku podľa článku 23 a

Pozmeňujúci návrh 70

Pozmeňujúci návrh 70

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno e a (nové)

Článok 4 – odsek 1 – písmeno e a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ea) | prípadne orientačný harmonogram podpory pre vozidlá v súlade s článkom 6 ods. 2 písm. d); |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ea)

ea)

prípadne orientačný harmonogram podpory pre vozidlá v súlade s článkom 6 ods. 2 písm. d);

prípadne orientačný harmonogram podpory pre vozidlá v súlade s článkom 6 ods. 2 písm. d);

Pozmeňujúci návrh 71

Pozmeňujúci návrh 71

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno e b (nové)

Článok 4 – odsek 1 – písmeno e b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | eb) | ako opatrenia a investície v relevantných prípadoch podporujú udržateľné a kvalitné pracovné miesta; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

eb)

eb)

ako opatrenia a investície v relevantných prípadoch podporujú udržateľné a kvalitné pracovné miesta;

ako opatrenia a investície v relevantných prípadoch podporujú udržateľné a kvalitné pracovné miesta;

Pozmeňujúci návrh 72

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno i

Článok 4 – odsek 1 – písmeno i

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| i) | opatrenia na účinné monitorovanie a vykonávanie plánu zo strany dotknutého členského štátu, najmä navrhovaných míľnikov a cieľov vrátane ukazovateľov vykonávania opatrení a investícií, ktoré sú v náležitom prípade k dispozícii na úrade Eurostat a v Európskom stredisku pre monitorovanie energetickej chudoby, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie (EÚ) 2020/1563 (54) týkajúcom sa energetickej chudoby; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

i)

opatrenia na účinné monitorovanie a vykonávanie plánu zo strany dotknutého členského štátu, najmä navrhovaných míľnikov a cieľov vrátane ukazovateľov vykonávania opatrení a investícií, ktoré sú v náležitom prípade k dispozícii na úrade Eurostat a v Európskom stredisku pre monitorovanie energetickej chudoby, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie (EÚ) 2020/1563 (54) týkajúcom sa energetickej chudoby;

54

| i) | opatrenia na účinné monitorovanie a vykonávanie plánu zo strany dotknutého členského štátu
  , ktoré by sa mali vykonať po dôkladnej konzultácii s orgánmi na miestnej a regionálnej úrovni, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a relevantnými organizáciami občianskej spoločnosti v súlade s vnútroštátnym právom a praxou,
  najmä navrhovaných míľnikov a cieľov vrátane ukazovateľov vykonávania opatrení a investícií, ktoré sú v náležitom prípade k dispozícii na úrade Eurostat a v Európskom stredisku pre monitorovanie energetickej chudoby, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie (EÚ) 2020/1563 (54) týkajúcom sa energetickej chudoby; |
| --- | --- |

i)

opatrenia na účinné monitorovanie a vykonávanie plánu zo strany dotknutého členského štátu
  , ktoré by sa mali vykonať po dôkladnej konzultácii s orgánmi na miestnej a regionálnej úrovni, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a relevantnými organizáciami občianskej spoločnosti v súlade s vnútroštátnym právom a praxou,
  najmä navrhovaných míľnikov a cieľov vrátane ukazovateľov vykonávania opatrení a investícií, ktoré sú v náležitom prípade k dispozícii na úrade Eurostat a v Európskom stredisku pre monitorovanie energetickej chudoby, ako sa uvádza v odporúčaní Komisie (EÚ) 2020/1563 (54) týkajúcom sa energetickej chudoby;

, ktoré by sa mali vykonať po dôkladnej konzultácii s orgánmi na miestnej a regionálnej úrovni, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a relevantnými organizáciami občianskej spoločnosti v súlade s vnútroštátnym právom a praxou,

54

Pozmeňujúci návrh 73

Pozmeňujúci návrh 73

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno j

Článok 4 – odsek 1 – písmeno j

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| j) | na účely prípravy, a ak je to možné, na účely vykonávania plánu, zhrnutie konzultačného procesu, ktorý sa uskutočnil v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a s vnútroštátnym právnym rámcom, súhrn miestnych a regionálnych orgánov, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti, mládežníckych organizácií a iných príslušných zainteresovaných strán a spôsobu zohľadnenia vstupu zainteresovaných strán v pláne; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

j)

na účely prípravy, a ak je to možné, na účely vykonávania plánu, zhrnutie konzultačného procesu, ktorý sa uskutočnil v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a s vnútroštátnym právnym rámcom, súhrn miestnych a regionálnych orgánov, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti, mládežníckych organizácií a iných príslušných zainteresovaných strán a spôsobu zohľadnenia vstupu zainteresovaných strán v pláne;

| j) | na účely prípravy, a ak je to možné, na účely vykonávania plánu, zhrnutie konzultačného procesu, ktorý sa uskutočnil v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999
  a článkom 8 nariadenia (EÚ) 2021/1060
  a s vnútroštátnym právnym rámcom, súhrn miestnych a regionálnych orgánov, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti, mládežníckych organizácií a iných príslušných zainteresovaných strán a spôsobu zohľadnenia vstupu zainteresovaných strán v pláne
  , ako aj ich konkrétnych úloh pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní
  ; |
| --- | --- |

j)

na účely prípravy, a ak je to možné, na účely vykonávania plánu, zhrnutie konzultačného procesu, ktorý sa uskutočnil v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999
  a článkom 8 nariadenia (EÚ) 2021/1060
  a s vnútroštátnym právnym rámcom, súhrn miestnych a regionálnych orgánov, sociálnych partnerov, organizácií občianskej spoločnosti, mládežníckych organizácií a iných príslušných zainteresovaných strán a spôsobu zohľadnenia vstupu zainteresovaných strán v pláne
  , ako aj ich konkrétnych úloh pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní
  ;

a článkom 8 nariadenia (EÚ) 2021/1060

, ako aj ich konkrétnych úloh pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní

Pozmeňujúci návrh 74

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – písmeno k a (nové)

Článok 4 – odsek 1 – písmeno k a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ka) | podiel fondu vyčlenený na miestne projekty klimatickej transformácie vedené komunitou. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ka)

ka)

podiel fondu vyčlenený na miestne projekty klimatickej transformácie vedené komunitou.

podiel fondu vyčlenený na miestne projekty klimatickej transformácie vedené komunitou.

Pozmeňujúci návrh 75

Pozmeňujúci návrh 75

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 a (nový)

Článok 4 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisia je splnomocnená prijať do ... [vložte dátum tri mesiace od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia] delegovaný akt v súlade s článkom 25 s cieľom doplniť toto nariadenie, ktorým stanoví vzor, na základe ktorého majú členské štáty vypracovať svoje sociálno-klimatické plány. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Komisia je splnomocnená prijať do ... [vložte dátum tri mesiace od dátumu začatia uplatňovania tohto nariadenia] delegovaný akt v súlade s článkom 25 s cieľom doplniť toto nariadenie, ktorým stanoví vzor, na základe ktorého majú členské štáty vypracovať svoje sociálno-klimatické plány.

Pozmeňujúci návrh 76

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 2 – úvodná časť

Článok 5 – odsek 2 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Vyplatenie podpory
  je podmienené dosiahnutím
  míľnikov a cieľov pre opatrenia a investície stanovené v plánoch. Uvedené míľniky a ciele musia byť zlučiteľné s cieľmi Únie v oblasti klímy a musia zahŕňať najmä: | 2.   Vyplatenie podpory
  sa uskutoční v súlade s uvedenými nákladmi na dosiahnutie
  míľnikov a cieľov pre opatrenia a investície stanovené v plánoch
  podľa článku 6
  . Uvedené míľniky a ciele musia byť zlučiteľné s cieľmi Únie v oblasti klímy
  v súlade so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv
  a musia zahŕňať najmä: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Vyplatenie podpory
  je podmienené dosiahnutím
  míľnikov a cieľov pre opatrenia a investície stanovené v plánoch. Uvedené míľniky a ciele musia byť zlučiteľné s cieľmi Únie v oblasti klímy a musia zahŕňať najmä:

2.   Vyplatenie podpory
  sa uskutoční v súlade s uvedenými nákladmi na dosiahnutie
  míľnikov a cieľov pre opatrenia a investície stanovené v plánoch
  podľa článku 6
  . Uvedené míľniky a ciele musia byť zlučiteľné s cieľmi Únie v oblasti klímy
  v súlade so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv
  a musia zahŕňať najmä:

Pozmeňujúci návrh 77

Pozmeňujúci návrh 77

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 2 – písmeno b

Článok 5 – odsek 2 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | obnovu budov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

obnovu budov;

| b) | obnovu budov
  vrátane príspevku k splneniu požiadaviek na obnovu stanovených v smernici .../... [o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) [2021/0426(COD)]; |
| --- | --- |

b)

obnovu budov
  vrátane príspevku k splneniu požiadaviek na obnovu stanovených v smernici .../... [o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) [2021/0426(COD)];

vrátane príspevku k splneniu požiadaviek na obnovu stanovených v smernici .../... [o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) [2021/0426(COD)];

Pozmeňujúci návrh 78

Pozmeňujúci návrh 78

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 2 – písmeno c

Článok 5 – odsek 2 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | mobilitu a dopravu s nulovými a nízkymi emisiami; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

mobilitu a dopravu s nulovými a nízkymi emisiami;

| c) | mobilitu a dopravu
  v súlade s článkom 6
  ; |
| --- | --- |

c)

mobilitu a dopravu
  v súlade s článkom 6
  ;

v súlade s článkom 6

Pozmeňujúci návrh 79

Pozmeňujúci návrh 79

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 2 – písmeno d

Článok 5 – odsek 2 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | zníženie emisií skleníkových plynov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

zníženie emisií skleníkových plynov;

| d) | zníženia emisií skleníkových plynov
  s cieľom postupne ukončiť a nepredĺžiť závislosť od fosílnych palív a zabrániť efektu uhlíkovej pasce v súvislosti s opatreniami a investíciami v súlade s článkom 6
  ; |
| --- | --- |

d)

zníženia emisií skleníkových plynov
  s cieľom postupne ukončiť a nepredĺžiť závislosť od fosílnych palív a zabrániť efektu uhlíkovej pasce v súvislosti s opatreniami a investíciami v súlade s článkom 6
  ;

s cieľom postupne ukončiť a nepredĺžiť závislosť od fosílnych palív a zabrániť efektu uhlíkovej pasce v súvislosti s opatreniami a investíciami v súlade s článkom 6

Pozmeňujúci návrh 80

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 2 – písmeno e

Článok 5 – odsek 2 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | zníženie počtu zraniteľných domácností,
  najmä
  domácností trpiacich energetickou chudobou, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy, a to aj vo vidieckych
  a
   vzdialených oblastiach. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

zníženie počtu zraniteľných domácností,
  najmä
  domácností trpiacich energetickou chudobou, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy, a to aj vo vidieckych
  a
   vzdialených oblastiach.

najmä

a

| e) | zníženie počtu zraniteľných domácností,
  t. j.
  domácností trpiacich
  alebo ohrozených
  energetickou chudobou, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy, a to aj vo vidieckych
  , ostrovných, okrajových, horských,
  vzdialených
  a menej prístupných
  oblastiach
  alebo menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov, ktoré budú potrebovať osobitnú pozornosť a podporu pri prechode ku klimatickej neutralite
  ; |
| --- | --- |

e)

zníženie počtu zraniteľných domácností,
  t. j.
  domácností trpiacich
  alebo ohrozených
  energetickou chudobou, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy, a to aj vo vidieckych
  , ostrovných, okrajových, horských,
  vzdialených
  a menej prístupných
  oblastiach
  alebo menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov, ktoré budú potrebovať osobitnú pozornosť a podporu pri prechode ku klimatickej neutralite
  ;

t. j.

alebo ohrozených

, ostrovných, okrajových, horských,

a menej prístupných

alebo menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov, ktoré budú potrebovať osobitnú pozornosť a podporu pri prechode ku klimatickej neutralite

Pozmeňujúci návrh 81

Pozmeňujúci návrh 81

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 2 – písmeno e a (nové)

Článok 5 – odsek 2 – písmeno e a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ea) | v relevantných prípadoch príspevok k udržateľným a kvalitným pracovným miestam. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ea)

ea)

v relevantných prípadoch príspevok k udržateľným a kvalitným pracovným miestam.

v relevantných prípadoch príspevok k udržateľným a kvalitným pracovným miestam.

Pozmeňujúci návrh 82

Pozmeňujúci návrh 82

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 3

Článok 5 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Fond podporuje len opatrenia a investície, ktoré rešpektujú zásadu „výrazne nenarušiť“ uvedenú v článku 17 nariadenia
  (EÚ) 2020/852
  . | 3.   Fond podporuje len opatrenia a investície
  , ktoré sú v súlade s technickými kritériami stanovenými v rámci nariadenia (EÚ) 2020/852 a
  ktoré rešpektujú zásadu „výrazne nenarušiť“ uvedenú v článku 17
  tohto
  nariadenia. |
| | Príjemcovia prostriedkov z fondu dodržiavajú platné právne predpisy Únie a vnútroštátne právne predpisy v oblasti sociálnych a pracovných práv. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Fond podporuje len opatrenia a investície, ktoré rešpektujú zásadu „výrazne nenarušiť“ uvedenú v článku 17 nariadenia
  (EÚ) 2020/852
  .

3.   Fond podporuje len opatrenia a investície
  , ktoré sú v súlade s technickými kritériami stanovenými v rámci nariadenia (EÚ) 2020/852 a
  ktoré rešpektujú zásadu „výrazne nenarušiť“ uvedenú v článku 17
  tohto
  nariadenia.

Príjemcovia prostriedkov z fondu dodržiavajú platné právne predpisy Únie a vnútroštátne právne predpisy v oblasti sociálnych a pracovných práv.

Príjemcovia prostriedkov z fondu dodržiavajú platné právne predpisy Únie a vnútroštátne právne predpisy v oblasti sociálnych a pracovných práv.

Pozmeňujúci návrh 83

Pozmeňujúci návrh 83

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 1

Článok 6 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty môžu zahrnúť náklady na opatrenia, ktorými sa poskytuje dočasná priama podpora príjmu zraniteľným domácnostiam a zraniteľným
  domácnostiam, ktoré sú používateľmi
  dopravy, aby absorbovali nárast cien cestnej dopravy a vykurovacích palív. Takáto podpora sa časom znižuje
  a obmedzuje sa na priamy vplyv obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy
  .
  Oprávnenosť na takúto priamu podporu príjmu zaniká v lehotách stanovených v článku 4 ods. 1 písm. d)
  . | 1.   Členské štáty môžu zahrnúť náklady na opatrenia, ktorými sa poskytuje dočasná priama podpora príjmu
  , vrátane zníženia daní a poplatkov za elektrinu ako prechodného opatrenia,
  zraniteľným domácnostiam a zraniteľným
  používateľom dopravy čeliacim energetickej chudobe alebo chudobe v oblasti mobility
  , aby absorbovali nárast cien cestnej dopravy a vykurovacích palív. Takáto podpora
  predstavuje sprostredkovateľskú podporu pre zraniteľné domácnosti, ktorá
  sa časom znižuje
  , v závislosti od vykonávania štrukturálnych opatrení alebo investícií s dlhodobým vplyvom s cieľom účinne vymaniť týchto príjemcov z energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility
  .
  Takáto podpora sa obmedzí na maximálne 40 % celkových odhadovaných nákladov v každom pláne na obdobie 2024 – 2027 a stanoví sa na obdobie 2028 – 2032 v súlade s posúdením Komisie uskutočneným v súlade s článkom 24 ods. 3 s cieľom postupne ukončiť takúto podporu do konca roka 2032
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Členské štáty môžu zahrnúť náklady na opatrenia, ktorými sa poskytuje dočasná priama podpora príjmu zraniteľným domácnostiam a zraniteľným
  domácnostiam, ktoré sú používateľmi
  dopravy, aby absorbovali nárast cien cestnej dopravy a vykurovacích palív. Takáto podpora sa časom znižuje
  a obmedzuje sa na priamy vplyv obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy
  .
  Oprávnenosť na takúto priamu podporu príjmu zaniká v lehotách stanovených v článku 4 ods. 1 písm. d)
  .

1.   Členské štáty môžu zahrnúť náklady na opatrenia, ktorými sa poskytuje dočasná priama podpora príjmu
  , vrátane zníženia daní a poplatkov za elektrinu ako prechodného opatrenia,
  zraniteľným domácnostiam a zraniteľným
  používateľom dopravy čeliacim energetickej chudobe alebo chudobe v oblasti mobility
  , aby absorbovali nárast cien cestnej dopravy a vykurovacích palív. Takáto podpora
  predstavuje sprostredkovateľskú podporu pre zraniteľné domácnosti, ktorá
  sa časom znižuje
  , v závislosti od vykonávania štrukturálnych opatrení alebo investícií s dlhodobým vplyvom s cieľom účinne vymaniť týchto príjemcov z energetickej chudoby a chudoby v oblasti mobility
  .
  Takáto podpora sa obmedzí na maximálne 40 % celkových odhadovaných nákladov v každom pláne na obdobie 2024 – 2027 a stanoví sa na obdobie 2028 – 2032 v súlade s posúdením Komisie uskutočneným v súlade s článkom 24 ods. 3 s cieľom postupne ukončiť takúto podporu do konca roka 2032
  .

Pozmeňujúci návrh 84

Pozmeňujúci návrh 84

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 – úvodná časť

Článok 6 – odsek 2 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov na plány zahrnúť náklady na tieto opatrenia a investície za predpokladu, že sú prospešné predovšetkým pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky alebo zraniteľných používateľov dopravy a že sú určené na: | 2.   Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov na plány zahrnúť náklady na tieto opatrenia a investície
  s trvalým vplyvom
  za predpokladu, že sú prospešné predovšetkým pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky alebo zraniteľných používateľov dopravy a že sú určené na: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov na plány zahrnúť náklady na tieto opatrenia a investície za predpokladu, že sú prospešné predovšetkým pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky alebo zraniteľných používateľov dopravy a že sú určené na:

2.   Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov na plány zahrnúť náklady na tieto opatrenia a investície
  s trvalým vplyvom
  za predpokladu, že sú prospešné predovšetkým pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky alebo zraniteľných používateľov dopravy a že sú určené na:

Pozmeňujúci návrh 85

Pozmeňujúci návrh 85

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 – písmeno a

Článok 6 – odsek 2 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | podporu obnov budov, najmä v prípade tých, ktorí obývajú budovy s najhoršou hospodárnosťou, a to aj vo forme finančnej podpory alebo daňových stimulov, ako je odpočítateľnosť nákladov na obnovu z nájomného, nezávisle od vlastníctva dotknutých budov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

podporu obnov budov, najmä v prípade tých, ktorí obývajú budovy s najhoršou hospodárnosťou, a to aj vo forme finančnej podpory alebo daňových stimulov, ako je odpočítateľnosť nákladov na obnovu z nájomného, nezávisle od vlastníctva dotknutých budov;

| a) | podporu
  kvalitných, nákladovo a energetickej hospodárnych
  obnov budov, najmä
  s cieľom prispieť k dosiahnutiu požiadaviek na obnovu stanovených v smernici .../... [o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) [2021/0426(COD)]]
  v prípade tých, ktorí obývajú budovy s najhoršou hospodárnosťou,
  s osobitným zreteľom na nájomníkov a sociálne bývanie,
  a to aj vo forme finančnej podpory alebo daňových stimulov, ako je odpočítateľnosť nákladov na obnovu z nájomného
  alebo osobitná podpora na obnovu sociálnych bytov s cieľom uľahčiť prístup k cenovo dostupnému energeticky hospodárnemu bývaniu
  , nezávisle od vlastníctva dotknutých budov; |
| --- | --- |

a)

podporu
  kvalitných, nákladovo a energetickej hospodárnych
  obnov budov, najmä
  s cieľom prispieť k dosiahnutiu požiadaviek na obnovu stanovených v smernici .../... [o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) [2021/0426(COD)]]
  v prípade tých, ktorí obývajú budovy s najhoršou hospodárnosťou,
  s osobitným zreteľom na nájomníkov a sociálne bývanie,
  a to aj vo forme finančnej podpory alebo daňových stimulov, ako je odpočítateľnosť nákladov na obnovu z nájomného
  alebo osobitná podpora na obnovu sociálnych bytov s cieľom uľahčiť prístup k cenovo dostupnému energeticky hospodárnemu bývaniu
  , nezávisle od vlastníctva dotknutých budov;

kvalitných, nákladovo a energetickej hospodárnych

s cieľom prispieť k dosiahnutiu požiadaviek na obnovu stanovených v smernici .../... [o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) [2021/0426(COD)]]

s osobitným zreteľom na nájomníkov a sociálne bývanie,

alebo osobitná podpora na obnovu sociálnych bytov s cieľom uľahčiť prístup k cenovo dostupnému energeticky hospodárnemu bývaniu

Pozmeňujúci návrh 86

Pozmeňujúci návrh 86

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 – písmeno a a (nové)

Článok 6 – odsek 2 – písmeno a a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | zabezpečiť prístup k cenovo dostupnému energeticky hospodárnemu bývaniu, a to aj zabezpečením dostatočného energeticky hospodárneho a cenovo dostupného bytového fondu vrátane sociálneho bývania; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

zabezpečiť prístup k cenovo dostupnému energeticky hospodárnemu bývaniu, a to aj zabezpečením dostatočného energeticky hospodárneho a cenovo dostupného bytového fondu vrátane sociálneho bývania;

zabezpečiť prístup k cenovo dostupnému energeticky hospodárnemu bývaniu, a to aj zabezpečením dostatočného energeticky hospodárneho a cenovo dostupného bytového fondu vrátane sociálneho bývania;

Pozmeňujúci návrh 87

Pozmeňujúci návrh 87

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 – písmeno b

Článok 6 – odsek 2 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | prispievanie k dekarbonizácii (vrátane elektrifikácie) v súvislosti s vykurovaním a chladením budov a varením v budovách a k integrácii energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré prispievajú k dosiahnutiu úspor energie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

prispievanie k dekarbonizácii (vrátane elektrifikácie) v súvislosti s vykurovaním a chladením budov a varením v budovách a k integrácii energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré prispievajú k dosiahnutiu úspor energie;

| b) | prispievanie k 
  nákladovo efektívnej
  dekarbonizácii (vrátane elektrifikácie) v súvislosti s vykurovaním a chladením budov a varením v budovách
  zabezpečením prístupu k cenovo dostupným a energeticky efektívnym systémom
  a k integrácii
  a uskladňovaniu
  energie z obnoviteľných zdrojov,
  a to aj prostredníctvom občianskych energetických komunít a vzájomného zdieľania energie na pokrytie zvyškového dopytu, inteligentných vnútorných elektrických zariadení alebo pokrytia nákladov na inteligentné siete a iných opatrení,
  ktoré
  jednoznačne
  prispievajú k dosiahnutiu úspor energie
  , ako aj k pripojeniu k sieťam diaľkového vykurovania, ako sú poukážky, dotácie alebo úvery s nulovým úrokom na investície do výrobkov a služieb na zvýšenie energetickej hospodárnosti budov alebo integráciu energie obnoviteľných zdrojov do budov
  ; |
| --- | --- |

b)

prispievanie k 
  nákladovo efektívnej
  dekarbonizácii (vrátane elektrifikácie) v súvislosti s vykurovaním a chladením budov a varením v budovách
  zabezpečením prístupu k cenovo dostupným a energeticky efektívnym systémom
  a k integrácii
  a uskladňovaniu
  energie z obnoviteľných zdrojov,
  a to aj prostredníctvom občianskych energetických komunít a vzájomného zdieľania energie na pokrytie zvyškového dopytu, inteligentných vnútorných elektrických zariadení alebo pokrytia nákladov na inteligentné siete a iných opatrení,
  ktoré
  jednoznačne
  prispievajú k dosiahnutiu úspor energie
  , ako aj k pripojeniu k sieťam diaľkového vykurovania, ako sú poukážky, dotácie alebo úvery s nulovým úrokom na investície do výrobkov a služieb na zvýšenie energetickej hospodárnosti budov alebo integráciu energie obnoviteľných zdrojov do budov
  ;

nákladovo efektívnej

zabezpečením prístupu k cenovo dostupným a energeticky efektívnym systémom

a uskladňovaniu

a to aj prostredníctvom občianskych energetických komunít a vzájomného zdieľania energie na pokrytie zvyškového dopytu, inteligentných vnútorných elektrických zariadení alebo pokrytia nákladov na inteligentné siete a iných opatrení,

jednoznačne

, ako aj k pripojeniu k sieťam diaľkového vykurovania, ako sú poukážky, dotácie alebo úvery s nulovým úrokom na investície do výrobkov a služieb na zvýšenie energetickej hospodárnosti budov alebo integráciu energie obnoviteľných zdrojov do budov

Pozmeňujúci návrh 88

Pozmeňujúci návrh 88

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 – písmeno b a (nové)

Článok 6 – odsek 2 – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | poskytovanie cielených, prístupných a cenovo dostupných informácií, vzdelávanie, informovanosť a poradenstvo o nákladovo efektívnych opatreniach a investíciách a dostupnej podpore pre obnovu budov a energetickú hospodárnosť, ako aj o udržateľnej a cenovo dostupnej mobilite a alternatívach dopravy, a to aj prostredníctvom energetických auditov budov, individualizovaných konzultácií v oblasti energetiky alebo individualizovaných služieb v oblasti riadenia mobility; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

poskytovanie cielených, prístupných a cenovo dostupných informácií, vzdelávanie, informovanosť a poradenstvo o nákladovo efektívnych opatreniach a investíciách a dostupnej podpore pre obnovu budov a energetickú hospodárnosť, ako aj o udržateľnej a cenovo dostupnej mobilite a alternatívach dopravy, a to aj prostredníctvom energetických auditov budov, individualizovaných konzultácií v oblasti energetiky alebo individualizovaných služieb v oblasti riadenia mobility;

poskytovanie cielených, prístupných a cenovo dostupných informácií, vzdelávanie, informovanosť a poradenstvo o nákladovo efektívnych opatreniach a investíciách a dostupnej podpore pre obnovu budov a energetickú hospodárnosť, ako aj o udržateľnej a cenovo dostupnej mobilite a alternatívach dopravy, a to aj prostredníctvom energetických auditov budov, individualizovaných konzultácií v oblasti energetiky alebo individualizovaných služieb v oblasti riadenia mobility;

Pozmeňujúci návrh 89

Pozmeňujúci návrh 89

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 – písmeno c

Článok 6 – odsek 2 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | podporu verejných a súkromných subjektov pri vývoji a poskytovaní cenovo dostupných riešení energeticky efektívnej obnovy a vhodných finančných nástrojov v súlade so sociálnymi cieľmi fondu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

podporu verejných a súkromných subjektov pri vývoji a poskytovaní cenovo dostupných riešení energeticky efektívnej obnovy a vhodných finančných nástrojov v súlade so sociálnymi cieľmi fondu;

| c) | podporu verejných a súkromných subjektov
  vrátane poskytovateľov sociálneho bývania, najmä verejno-súkromnej spolupráce,
  pri vývoji a poskytovaní
  bezpečných a
  cenovo dostupných riešení energeticky efektívnej obnovy a vhodných finančných nástrojov v súlade so sociálnymi cieľmi fondu
  vrátane riešení inteligentnej siete
  ; |
| --- | --- |

c)

podporu verejných a súkromných subjektov
  vrátane poskytovateľov sociálneho bývania, najmä verejno-súkromnej spolupráce,
  pri vývoji a poskytovaní
  bezpečných a
  cenovo dostupných riešení energeticky efektívnej obnovy a vhodných finančných nástrojov v súlade so sociálnymi cieľmi fondu
  vrátane riešení inteligentnej siete
  ;

vrátane poskytovateľov sociálneho bývania, najmä verejno-súkromnej spolupráce,

bezpečných a

vrátane riešení inteligentnej siete

Pozmeňujúci návrh 90

Pozmeňujúci návrh 90

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 – písmeno d

Článok 6 – odsek 2 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | poskytnutie prístupu k vozidlám
  a bicyklom
  s nulovými
  a nízkymi
  emisiami vrátane finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na ich nákup
  , ako aj
  primeranej verejnej a súkromnej infraštruktúry vrátane nabíjania a doplňovania paliva; v prípade podpory týkajúcej sa vozidiel s nízkymi emisiami
  sa poskytne
  harmonogram postupného znižovania podpory; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

poskytnutie prístupu k vozidlám
  a bicyklom
  s nulovými
  a nízkymi
  emisiami vrátane finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na ich nákup
  , ako aj
  primeranej verejnej a súkromnej infraštruktúry vrátane nabíjania a doplňovania paliva; v prípade podpory týkajúcej sa vozidiel s nízkymi emisiami
  sa poskytne
  harmonogram postupného znižovania podpory;

a bicyklom

a nízkymi

, ako aj

sa poskytne

| d) | poskytnutie
  finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na zlepšenie
  prístupu k vozidlám s nulovými emisiami
  pri súčasnom zachovaní technologickej neutrality a k bicyklom vrátane stimulovania prístupu na trh s ojazdenými vozidlami s nulovými emisiami a jeho ďalšieho rozvoja
  vrátane finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na ich nákup
  v záujme
  primeranej verejnej a súkromnej infraštruktúry vrátane nabíjania a doplňovania paliva
  v prípade podpory týkajúcej sa nákupu vozidiel s nulovými emisiami
  ;
  podpora sa obmedzuje na vozidlá, ktoré sú k dispozícii za priemernú trhovú cenu takýchto vozidiel v členskom štáte v danom roku alebo za nižšiu cenu; opatrenia na podporu vozidiel
  s nízkymi emisiami
  sa v prvom rade zvážia len vtedy, ak ešte nie je možný prístup k mobilite s nulovými emisiami, najmä vo vidieckych, vzdialených a menej prístupných oblastiach. Členské štáty poskytnú
  harmonogram postupného znižovania podpory
  v súlade s technickými kritériami stanovenými Komisiou podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2139
  ; |
| --- | --- |

d)

poskytnutie
  finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na zlepšenie
  prístupu k vozidlám s nulovými emisiami
  pri súčasnom zachovaní technologickej neutrality a k bicyklom vrátane stimulovania prístupu na trh s ojazdenými vozidlami s nulovými emisiami a jeho ďalšieho rozvoja
  vrátane finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na ich nákup
  v záujme
  primeranej verejnej a súkromnej infraštruktúry vrátane nabíjania a doplňovania paliva
  v prípade podpory týkajúcej sa nákupu vozidiel s nulovými emisiami
  ;
  podpora sa obmedzuje na vozidlá, ktoré sú k dispozícii za priemernú trhovú cenu takýchto vozidiel v členskom štáte v danom roku alebo za nižšiu cenu; opatrenia na podporu vozidiel
  s nízkymi emisiami
  sa v prvom rade zvážia len vtedy, ak ešte nie je možný prístup k mobilite s nulovými emisiami, najmä vo vidieckych, vzdialených a menej prístupných oblastiach. Členské štáty poskytnú
  harmonogram postupného znižovania podpory
  v súlade s technickými kritériami stanovenými Komisiou podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2139
  ;

finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na zlepšenie

pri súčasnom zachovaní technologickej neutrality a k bicyklom vrátane stimulovania prístupu na trh s ojazdenými vozidlami s nulovými emisiami a jeho ďalšieho rozvoja

v záujme

v prípade podpory týkajúcej sa nákupu vozidiel s nulovými emisiami

podpora sa obmedzuje na vozidlá, ktoré sú k dispozícii za priemernú trhovú cenu takýchto vozidiel v členskom štáte v danom roku alebo za nižšiu cenu; opatrenia na podporu vozidiel

sa v prvom rade zvážia len vtedy, ak ešte nie je možný prístup k mobilite s nulovými emisiami, najmä vo vidieckych, vzdialených a menej prístupných oblastiach. Členské štáty poskytnú

v súlade s technickými kritériami stanovenými Komisiou podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2139

Pozmeňujúci návrh 91

Pozmeňujúci návrh 91

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 – písmeno e

Článok 6 – odsek 2 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | poskytnutie bezplatného prístupu k verejnej doprave alebo prispôsobených taríf za prístup k verejnej doprave, ako podpory
  udržateľnej mobility na požiadanie
  a
   služieb zdieľanej mobility; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

poskytnutie bezplatného prístupu k verejnej doprave alebo prispôsobených taríf za prístup k verejnej doprave, ako podpory
  udržateľnej mobility na požiadanie
  a
   služieb zdieľanej mobility;

poskytnutie bezplatného prístupu k verejnej doprave alebo prispôsobených taríf za prístup k verejnej doprave, ako podpory

a

| e) | stimulovať využívanie cenovo dostupnej a prístupnej verejnej dopravy s nulovými a nízkymi emisiami, ako aj podporovať súkromné a verejné subjekty vrátane družstiev pri rozvoji a poskytovaní
  udržateľnej mobility na požiadanie, služieb zdieľanej mobility
  a atraktívnych možností aktívnej mobility, najmä vo vidieckych, ostrovných, horských, vzdialených a menej prístupných oblastiach, v menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov
  ; |
| --- | --- |

e)

stimulovať využívanie cenovo dostupnej a prístupnej verejnej dopravy s nulovými a nízkymi emisiami, ako aj podporovať súkromné a verejné subjekty vrátane družstiev pri rozvoji a poskytovaní
  udržateľnej mobility na požiadanie, služieb zdieľanej mobility
  a atraktívnych možností aktívnej mobility, najmä vo vidieckych, ostrovných, horských, vzdialených a menej prístupných oblastiach, v menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov
  ;

stimulovať využívanie cenovo dostupnej a prístupnej verejnej dopravy s nulovými a nízkymi emisiami, ako aj podporovať súkromné a verejné subjekty vrátane družstiev pri rozvoji a poskytovaní

a atraktívnych možností aktívnej mobility, najmä vo vidieckych, ostrovných, horských, vzdialených a menej prístupných oblastiach, v menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov

Pozmeňujúci návrh 92

Pozmeňujúci návrh 92

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 a (nový)

Článok 6 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Členské štáty v relevantných prípadoch podporujú udržateľné a kvalitné pracovné miesta pri vykonávaní opatrení a investícií v súlade s odsekom 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Členské štáty v relevantných prípadoch podporujú udržateľné a kvalitné pracovné miesta pri vykonávaní opatrení a investícií v súlade s odsekom 2.

Pozmeňujúci návrh 93

Pozmeňujúci návrh 93

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 b (nový)

Článok 6 – odsek 2 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisia do 31. júla 2023 poskytne usmernenia týkajúce sa nákladovo efektívnych opatrení a investícií v kontexte odseku 2. Komisia do 31. júla 2026 a potom každé dva roky vyhodnotí nákladovú efektívnosť opatrení a investícií realizovaných členskými štátmi v rámci ich plánov na základe dvojročnej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 23. Komisia podáva správy o najlepších postupoch a usmernenia zodpovedajúcim spôsobom upravuje. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2b.
     
  Komisia do 31. júla 2023 poskytne usmernenia týkajúce sa nákladovo efektívnych opatrení a investícií v kontexte odseku 2. Komisia do 31. júla 2026 a potom každé dva roky vyhodnotí nákladovú efektívnosť opatrení a investícií realizovaných členskými štátmi v rámci ich plánov na základe dvojročnej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 23. Komisia podáva správy o najlepších postupoch a usmernenia zodpovedajúcim spôsobom upravuje.

Pozmeňujúci návrh 94

Pozmeňujúci návrh 94

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 1 – úvodná časť

Článok 7 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Fond
  nepodporuje
  opatrenia vo forme priamej podpory príjmu podľa článku 3 ods. 2 tohto nariadenia
  a odhadované celkové náklady na plány nezahŕňajú opatrenia vo forme priamej podpory príjmu podľa článku 3 ods. 2 tohto nariadenia v prípade domácností,
  ktoré už využívajú: | 1.   Fond
  nenahrádza
  opatrenia vo forme priamej podpory príjmu podľa článku 3 ods. 2 tohto nariadenia
  v rozsahu, v akom sú dodatočné a doplnkové k podpore poskytovanej domácnostiam,
  ktoré už využívajú: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Fond
  nepodporuje
  opatrenia vo forme priamej podpory príjmu podľa článku 3 ods. 2 tohto nariadenia
  a odhadované celkové náklady na plány nezahŕňajú opatrenia vo forme priamej podpory príjmu podľa článku 3 ods. 2 tohto nariadenia v prípade domácností,
  ktoré už využívajú:

1.   Fond
  nenahrádza
  opatrenia vo forme priamej podpory príjmu podľa článku 3 ods. 2 tohto nariadenia
  v rozsahu, v akom sú dodatočné a doplnkové k podpore poskytovanej domácnostiam,
  ktoré už využívajú:

Pozmeňujúci návrh 95

Pozmeňujúci návrh 95

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 1 – písmeno a

Článok 7 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | verejnú intervenciu do cenovej úrovne palív
  , na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

verejnú intervenciu do cenovej úrovne palív
  , na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES
  ;

, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES

| a) | verejnú intervenciu do cenovej úrovne palív
  používaných na spaľovanie pri vykurovaní a chladení budov alebo v cestnej doprave
  ; |
| --- | --- |

a)

verejnú intervenciu do cenovej úrovne palív
  používaných na spaľovanie pri vykurovaní a chladení budov alebo v cestnej doprave
  ;

používaných na spaľovanie pri vykurovaní a chladení budov alebo v cestnej doprave

Pozmeňujúci návrh 96

Pozmeňujúci návrh 96

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 2

Článok 7 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Ak dotknutý členský štát vo svojom pláne preukáže, že verejné intervencie uvedené v odseku 1 plne nekompenzujú cenové zvýšenie
  vyplývajúce zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  , priama podpora príjmu sa môže zahrnúť do odhadovaných celkových nákladov v limitoch cenového zvýšenia, ktoré nie je plne vykompenzované. | 2.   Ak dotknutý členský štát vo svojom pláne preukáže, že verejné intervencie uvedené v odseku 1 plne nekompenzujú cenové zvýšenie, priama podpora príjmu sa môže zahrnúť do odhadovaných celkových nákladov v limitoch cenového zvýšenia, ktoré nie je plne vykompenzované. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Ak dotknutý členský štát vo svojom pláne preukáže, že verejné intervencie uvedené v odseku 1 plne nekompenzujú cenové zvýšenie
  vyplývajúce zo začlenenia sektora budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES
  , priama podpora príjmu sa môže zahrnúť do odhadovaných celkových nákladov v limitoch cenového zvýšenia, ktoré nie je plne vykompenzované.

2.   Ak dotknutý členský štát vo svojom pláne preukáže, že verejné intervencie uvedené v odseku 1 plne nekompenzujú cenové zvýšenie, priama podpora príjmu sa môže zahrnúť do odhadovaných celkových nákladov v limitoch cenového zvýšenia, ktoré nie je plne vykompenzované.

Pozmeňujúci návrh 97

Pozmeňujúci návrh 97

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 8 – odsek 1

Článok 8 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov zahrnúť finančnú podporu poskytnutú verejným alebo súkromným subjektom iným, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní požívatelia dopravy, ak dané subjekty vykonávajú opatrenia a investície, ktoré sú v konečnom dôsledku prospešné pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy. | Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov zahrnúť finančnú podporu poskytnutú verejným alebo súkromným subjektom
  , a to s prísnym vylúčením finančných sprostredkovateľov,
  iným, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní požívatelia dopravy
  trpiaci energetickou chudobou alebo chudobou v oblasti mobility
  , ak dané subjekty vykonávajú opatrenia a investície
  v ich mene
  , ktoré sú v konečnom dôsledku
  priamo
  prospešné pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy
  , ak tieto subjekty spĺňajú sociálne a environmentálne záruky uvedené v článku 5
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov zahrnúť finančnú podporu poskytnutú verejným alebo súkromným subjektom iným, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní požívatelia dopravy, ak dané subjekty vykonávajú opatrenia a investície, ktoré sú v konečnom dôsledku prospešné pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy.

Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov zahrnúť finančnú podporu poskytnutú verejným alebo súkromným subjektom
  , a to s prísnym vylúčením finančných sprostredkovateľov,
  iným, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní požívatelia dopravy
  trpiaci energetickou chudobou alebo chudobou v oblasti mobility
  , ak dané subjekty vykonávajú opatrenia a investície
  v ich mene
  , ktoré sú v konečnom dôsledku
  priamo
  prospešné pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy
  , ak tieto subjekty spĺňajú sociálne a environmentálne záruky uvedené v článku 5
  .

, a to s prísnym vylúčením finančných sprostredkovateľov,

trpiaci energetickou chudobou alebo chudobou v oblasti mobility

v ich mene

priamo

, ak tieto subjekty spĺňajú sociálne a environmentálne záruky uvedené v článku 5

Pozmeňujúci návrh 98

Pozmeňujúci návrh 98

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 8 – odsek 2

Článok 8 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Členské štáty zabezpečia potrebné zákonné a zmluvné záruky na zabezpečenie toho, aby sa celá výhoda preniesla na domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy. | Členské štáty zabezpečia potrebné zákonné a zmluvné záruky na zabezpečenie toho, aby sa celá výhoda preniesla na domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy.
  Takéto subjekty musia spĺňať požiadavky na viditeľnosť stanovené v článku 22a. |
| | Komisia vydá usmernenie o minimálnych zásadách a zárukách a podporuje najlepšie postupy. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Členské štáty zabezpečia potrebné zákonné a zmluvné záruky na zabezpečenie toho, aby sa celá výhoda preniesla na domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy.

Členské štáty zabezpečia potrebné zákonné a zmluvné záruky na zabezpečenie toho, aby sa celá výhoda preniesla na domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy.
  Takéto subjekty musia spĺňať požiadavky na viditeľnosť stanovené v článku 22a.

Takéto subjekty musia spĺňať požiadavky na viditeľnosť stanovené v článku 22a.

Komisia vydá usmernenie o minimálnych zásadách a zárukách a podporuje najlepšie postupy.

Komisia vydá usmernenie o minimálnych zásadách a zárukách a podporuje najlepšie postupy.

Pozmeňujúci návrh 99

Pozmeňujúci návrh 99

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1

Článok 9 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Finančné krytie na vykonávanie fondu na obdobie
  2025
   – 2027 je
  23 700 000 000 EUR
  v bežných cenách. | 1.   Finančné krytie na vykonávanie fondu na obdobie
  [dátum nadobudnutia účinnosti]
  – 2027 je
  najmenej 11 140 000 000 EUR
  v bežných cenách.
  Fond sa doplní príjmami pochádzajúcimi z obchodovania formou aukcie so 150 miliónmi kvót v súlade s článkom 30d ods. 3 [smernice o ETS] [orientačná suma vo výške 5 250 000 000 ] v tomto období. Toto financovanie sa uplatňujú v súlade s týmto nariadením. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Finančné krytie na vykonávanie fondu na obdobie
  2025
   – 2027 je
  23 700 000 000 EUR
  v bežných cenách.

1.   Finančné krytie na vykonávanie fondu na obdobie
  [dátum nadobudnutia účinnosti]
  – 2027 je
  najmenej 11 140 000 000 EUR
  v bežných cenách.
  Fond sa doplní príjmami pochádzajúcimi z obchodovania formou aukcie so 150 miliónmi kvót v súlade s článkom 30d ods. 3 [smernice o ETS] [orientačná suma vo výške 5 250 000 000 ] v tomto období. Toto financovanie sa uplatňujú v súlade s týmto nariadením.

Pozmeňujúci návrh 100

Pozmeňujúci návrh 100

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 2

Článok 9 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Finančné krytie na vykonávanie fondu na obdobie 2028 – 2032 je
  48 500 000 000 EUR v bežných cenách
  , a to v závislosti od dostupnosti súm v rámci ročných stropov uplatniteľného viacročného finančného rámca uvedeného v článku 312 ZFEÚ. | 2.   Finančné krytie na vykonávanie fondu na obdobie 2028 – 2032 je
  stanovené po revízii tohto nariadenia
  , a to v závislosti od dostupnosti súm v rámci ročných stropov uplatniteľného viacročného finančného rámca uvedeného v článku 312 ZFEÚ
  a posúdenia a prípadne, ak sú podmienky splnené, cieleného hodnotenia podľa [článku 30a(1a)] smernice 2003/87/ES
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Finančné krytie na vykonávanie fondu na obdobie 2028 – 2032 je
  48 500 000 000 EUR v bežných cenách
  , a to v závislosti od dostupnosti súm v rámci ročných stropov uplatniteľného viacročného finančného rámca uvedeného v článku 312 ZFEÚ.

2.   Finančné krytie na vykonávanie fondu na obdobie 2028 – 2032 je
  stanovené po revízii tohto nariadenia
  , a to v závislosti od dostupnosti súm v rámci ročných stropov uplatniteľného viacročného finančného rámca uvedeného v článku 312 ZFEÚ
  a posúdenia a prípadne, ak sú podmienky splnené, cieleného hodnotenia podľa [článku 30a(1a)] smernice 2003/87/ES
  .

Pozmeňujúci návrh 101

Pozmeňujúci návrh 101

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 2 a (nový)

Článok 9 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Dodatočné kvóty sa sprístupnia na základe osobitnej technickej úpravy založenej na kolísaní cien uhlíka ustanovenej v článku 4b ... [nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093

   (1a)

  v znení zmien] s cieľom zabezpečiť, aby sa dostupné rozpočtové prostriedky pre Sociálno-klimatický fond v rozpočte Únie zvýšili v súlade s cenou uhlíka
  .
  Predĺženie tejto osobitnej technickej úpravy založenej na fluktuácii ceny uhlíka sa zváži v kontexte rokovaní o uplatniteľnom viacročnom finančnom rámci. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Dodatočné kvóty sa sprístupnia na základe osobitnej technickej úpravy založenej na kolísaní cien uhlíka ustanovenej v článku 4b ... [nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093

   (1a)

  v znení zmien] s cieľom zabezpečiť, aby sa dostupné rozpočtové prostriedky pre Sociálno-klimatický fond v rozpočte Únie zvýšili v súlade s cenou uhlíka
  .
  Predĺženie tejto osobitnej technickej úpravy založenej na fluktuácii ceny uhlíka sa zváži v kontexte rokovaní o uplatniteľnom viacročnom finančnom rámci.

Pozmeňujúci návrh 102

Pozmeňujúci návrh 102

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 2 b (nový)

Článok 9 – odsek 2 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  V súlade s [článkom 30d ods. 5] smernice 2003/87/ES členské štáty použijú príjmy z kvót, s ktorými sa obchoduje formou aukcie v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES, najprv na vnútroštátne spolufinancovanie svojich plánov a v prípade všetkých zostávajúcich príjmov na sociálno-klimatické opatrenia a investície v súlade s článkom 6 tohto nariadenia, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie ako všeobecný príjem. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2b.
     
  V súlade s [článkom 30d ods. 5] smernice 2003/87/ES členské štáty použijú príjmy z kvót, s ktorými sa obchoduje formou aukcie v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES, najprv na vnútroštátne spolufinancovanie svojich plánov a v prípade všetkých zostávajúcich príjmov na sociálno-klimatické opatrenia a investície v súlade s článkom 6 tohto nariadenia, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie ako všeobecný príjem.

Pozmeňujúci návrh 103

Pozmeňujúci návrh 103

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 a (nový)

Článok 10 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 10a




  Osobitné výzvy, ktorým čelia ostrovné členské štáty, ostrovy a najvzdialenejšie regióny




  Členské štáty pri príprave svojich sociálno-klimatických plánov v súlade s článkom 3 zohľadňujú najmä situáciu ostrovných členských štátov, ostrovov a najvzdialenejších regiónov. Ostrovné členské štáty, ostrovy a najvzdialenejšie regióny čelia vážnym sociálno-ekonomickým výzvam vyplývajúcim zo zeleného prechodu ku klimatickej neutralite a nulovej bilancii emisií vzhľadom na ich osobitné potreby a sociálne vplyvy. Týmto územiam sa alokuje primeraná minimálna suma finančných prostriedkov spolu s príslušným odôvodnením, pričom sa zohľadnia osobitné výzvy týchto území. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 10a

Osobitné výzvy, ktorým čelia ostrovné členské štáty, ostrovy a najvzdialenejšie regióny

Členské štáty pri príprave svojich sociálno-klimatických plánov v súlade s článkom 3 zohľadňujú najmä situáciu ostrovných členských štátov, ostrovov a najvzdialenejších regiónov. Ostrovné členské štáty, ostrovy a najvzdialenejšie regióny čelia vážnym sociálno-ekonomickým výzvam vyplývajúcim zo zeleného prechodu ku klimatickej neutralite a nulovej bilancii emisií vzhľadom na ich osobitné potreby a sociálne vplyvy. Týmto územiam sa alokuje primeraná minimálna suma finančných prostriedkov spolu s príslušným odôvodnením, pričom sa zohľadnia osobitné výzvy týchto území.

Pozmeňujúci návrh 104

Pozmeňujúci návrh 104

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 – odsek 1

Článok 12 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v rámci fondu dopĺňa podporu poskytovanú v rámci iných fondov, programov a nástrojov Únie. Opatrenia a investície podporované v rámci fondu môžu získať podporu z iných fondov, programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady. | 1.   Podpora v rámci fondu dopĺňa podporu poskytovanú v rámci iných fondov, programov a nástrojov
  na úrovni
  Únie
  a na vnútroštátnej a prípadne regionálnej úrovni a využíva sa v súčinnosti, doplnkovosti a súdržnosti a súlade s týmito fondmi, programami a nástrojmi, najmä s modernizačným fondom, Programom InvestEU, Nástrojom technickej podpory, Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a fondmi, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/1060
  . Opatrenia a investície podporované v rámci fondu môžu získať podporu z iných fondov, programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Podpora v rámci fondu dopĺňa podporu poskytovanú v rámci iných fondov, programov a nástrojov Únie. Opatrenia a investície podporované v rámci fondu môžu získať podporu z iných fondov, programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady.

1.   Podpora v rámci fondu dopĺňa podporu poskytovanú v rámci iných fondov, programov a nástrojov
  na úrovni
  Únie
  a na vnútroštátnej a prípadne regionálnej úrovni a využíva sa v súčinnosti, doplnkovosti a súdržnosti a súlade s týmito fondmi, programami a nástrojmi, najmä s modernizačným fondom, Programom InvestEU, Nástrojom technickej podpory, Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a fondmi, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/1060
  . Opatrenia a investície podporované v rámci fondu môžu získať podporu z iných fondov, programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady.

Pozmeňujúci návrh 105

Pozmeňujúci návrh 105

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 1

Článok 13 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Maximálna výška finančnej alokácie sa vypočíta pre každý členský štát, ako sa uvádza v prílohe I a prílohe II. | 1.   
  Bez toho, aby bol dotknutý článok 9 ods. 1a
  maximálna výška finančnej alokácie sa vypočíta pre každý členský štát, ako sa uvádza v prílohe I a prílohe II. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Maximálna výška finančnej alokácie sa vypočíta pre každý členský štát, ako sa uvádza v prílohe I a prílohe II.

1.   
  Bez toho, aby bol dotknutý článok 9 ods. 1a
  maximálna výška finančnej alokácie sa vypočíta pre každý členský štát, ako sa uvádza v prílohe I a prílohe II.

Pozmeňujúci návrh 106

Pozmeňujúci návrh 106

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 2 a (nový)

Článok 13 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Každý členský štát môže predložiť žiadosť až do výšky svojej maximálnej finančnej alokácie na vykonávanie plánu a do maximálnej výšky svojho podielu na dodatočnej alokácii sprístupnenej podľa článku 9 ods. 1a), ako sa uvádza v prílohe II, a na základe metodiky výpočtu uvedenej v prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Každý členský štát môže predložiť žiadosť až do výšky svojej maximálnej finančnej alokácie na vykonávanie plánu a do maximálnej výšky svojho podielu na dodatočnej alokácii sprístupnenej podľa článku 9 ods. 1a), ako sa uvádza v prílohe II, a na základe metodiky výpočtu uvedenej v prílohe I.

Pozmeňujúci návrh 107

Pozmeňujúci návrh 107

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 a (nový)

Článok 13 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 13a




  Predbežné financovanie





  1.
     
  Pod podmienkou, že Komisia prijme vykonávací akt uvedený v článku 16 ods. 1 tohto nariadenia, ak členský štát požiada o predbežné financovanie spolu s predložením plánu, Komisia vyplatí zálohovú platbu až do výšky 13 % finančného príspevku podľa článku [] tohto nariadenia. Odchylne od článku 116 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 Komisia vykoná zodpovedajúcu platbu v rámci možností do dvoch mesiacov po tom, ako Komisia prijme individuálny právny záväzok uvedený v článku 18 tohto nariadenia.






  2.
     
  V prípade predbežného financovania podľa odseku 1 tohto článku sa finančné príspevky uvedené v článku [] úmerne upravia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 13a

Predbežné financovanie

1.
     
  Pod podmienkou, že Komisia prijme vykonávací akt uvedený v článku 16 ods. 1 tohto nariadenia, ak členský štát požiada o predbežné financovanie spolu s predložením plánu, Komisia vyplatí zálohovú platbu až do výšky 13 % finančného príspevku podľa článku [] tohto nariadenia. Odchylne od článku 116 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 Komisia vykoná zodpovedajúcu platbu v rámci možností do dvoch mesiacov po tom, ako Komisia prijme individuálny právny záväzok uvedený v článku 18 tohto nariadenia.

2.
     
  V prípade predbežného financovania podľa odseku 1 tohto článku sa finančné príspevky uvedené v článku [] úmerne upravia.

Pozmeňujúci návrh 108

Pozmeňujúci návrh 108

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 1 – pododsek 1 a (nový)

Článok 14 – odsek 1 – pododsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Odchylne od prvého pododsek členské štáty prispievajú prinajmenšom do výšky 60 % celkových odhadovaných nákladov na opatrenia a investície, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 1 v ich plánoch. Príspevok členských štátov, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa v trhových cenách bol v rokoch 2016 až 2018 nižší ako 65 % priemeru Únie, sa obmedzuje na najviac 40 % celkových odhadovaných nákladov na opatrenia a investície, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 2 v ich plánoch. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Odchylne od prvého pododsek členské štáty prispievajú prinajmenšom do výšky 60 % celkových odhadovaných nákladov na opatrenia a investície, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 1 v ich plánoch. Príspevok členských štátov, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa v trhových cenách bol v rokoch 2016 až 2018 nižší ako 65 % priemeru Únie, sa obmedzuje na najviac 40 % celkových odhadovaných nákladov na opatrenia a investície, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 2 v ich plánoch.

Odchylne od prvého pododsek členské štáty prispievajú prinajmenšom do výšky 60 % celkových odhadovaných nákladov na opatrenia a investície, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 1 v ich plánoch. Príspevok členských štátov, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa v trhových cenách bol v rokoch 2016 až 2018 nižší ako 65 % priemeru Únie, sa obmedzuje na najviac 40 % celkových odhadovaných nákladov na opatrenia a investície, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 2 v ich plánoch.

Pozmeňujúci návrh 109

Pozmeňujúci návrh 109

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 – odsek 2

Článok 14 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Členské štáty použijú na svoj národný príspevok na celkové odhadované náklady svojich plánov
  okrem iného
  príjmy z obchodovania so svojimi kvótami formou aukcie v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES. | 2.   Členské štáty použijú na svoj národný príspevok na celkové odhadované náklady svojich plánov
  najskôr všetky
  príjmy z obchodovania so svojimi kvótami formou aukcie v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Členské štáty použijú na svoj národný príspevok na celkové odhadované náklady svojich plánov
  okrem iného
  príjmy z obchodovania so svojimi kvótami formou aukcie v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES.

2.   Členské štáty použijú na svoj národný príspevok na celkové odhadované náklady svojich plánov
  najskôr všetky
  príjmy z obchodovania so svojimi kvótami formou aukcie v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES.

Pozmeňujúci návrh 110

Pozmeňujúci návrh 110

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 2 – písmeno a – bod i

Článok 15 – odsek 2 – písmeno a – bod i

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| i) | či plán predstavuje reakciu na sociálny vplyv a výzvy, ktorým čelia zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy v dotknutom členskom štáte
  v dôsledku zavádzania systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES
  , a to najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, s náležitým zohľadnením výziev identifikovaných v posúdeniach Komisie týkajúcich sa aktualizácie integrovaného národného energetického a klimatického plánu dotknutého členského štátu a jeho pokroku podľa článku 9 ods. 3 a článkov 13 a 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako aj v odporúčaniach Komisie členským štátom vydaných podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vzhľadom na dlhodobý cieľ klimatickej neutrality v Únii do roku 2050; zohľadnia sa pri tom osobitné výzvy a finančná alokácia dotknutého členského štátu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

i)

či plán predstavuje reakciu na sociálny vplyv a výzvy, ktorým čelia zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy v dotknutom členskom štáte
  v dôsledku zavádzania systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES
  , a to najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, s náležitým zohľadnením výziev identifikovaných v posúdeniach Komisie týkajúcich sa aktualizácie integrovaného národného energetického a klimatického plánu dotknutého členského štátu a jeho pokroku podľa článku 9 ods. 3 a článkov 13 a 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako aj v odporúčaniach Komisie členským štátom vydaných podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vzhľadom na dlhodobý cieľ klimatickej neutrality v Únii do roku 2050; zohľadnia sa pri tom osobitné výzvy a finančná alokácia dotknutého členského štátu;

v dôsledku zavádzania systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES

| i) | či plán predstavuje
  dostatočnú a účinnú
  reakciu na sociálny vplyv a výzvy, ktorým čelia zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy v dotknutom členskom štáte
  , zasiahnutom prechodom ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka,
  a to najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou
  a chudobou v oblasti mobility
  , s náležitým zohľadnením výziev identifikovaných v posúdeniach Komisie týkajúcich sa aktualizácie integrovaného národného energetického a klimatického plánu dotknutého členského štátu a jeho pokroku podľa článku 9 ods. 3 a článkov 13 a 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako aj v odporúčaniach Komisie členským štátom vydaných podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vzhľadom
  na ciele a zámery Únie do roku 2030 v oblasti klímy a energeticky a
  na dlhodobý cieľ klimatickej neutrality v Únii do roku 2050; zohľadnia sa pri tom osobitné výzvy a finančná alokácia dotknutého členského štátu; |
| --- | --- |

i)

či plán predstavuje
  dostatočnú a účinnú
  reakciu na sociálny vplyv a výzvy, ktorým čelia zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy v dotknutom členskom štáte
  , zasiahnutom prechodom ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka,
  a to najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou
  a chudobou v oblasti mobility
  , s náležitým zohľadnením výziev identifikovaných v posúdeniach Komisie týkajúcich sa aktualizácie integrovaného národného energetického a klimatického plánu dotknutého členského štátu a jeho pokroku podľa článku 9 ods. 3 a článkov 13 a 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako aj v odporúčaniach Komisie členským štátom vydaných podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vzhľadom
  na ciele a zámery Únie do roku 2030 v oblasti klímy a energeticky a
  na dlhodobý cieľ klimatickej neutrality v Únii do roku 2050; zohľadnia sa pri tom osobitné výzvy a finančná alokácia dotknutého členského štátu;

dostatočnú a účinnú

, zasiahnutom prechodom ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka,

a chudobou v oblasti mobility

na ciele a zámery Únie do roku 2030 v oblasti klímy a energeticky a

Pozmeňujúci návrh 111

Pozmeňujúci návrh 111

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 2 – písmeno a – bod i a (nový)

Článok 15 – odsek 2 – písmeno a – bod i a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ia) | či bol plán vypracovaný na základe zmysluplných konzultácií s miestnymi a regionálnymi orgánmi, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a relevantnými organizáciami občianskej spoločnosti v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá stanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ia)

ia)

či bol plán vypracovaný na základe zmysluplných konzultácií s miestnymi a regionálnymi orgánmi, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a relevantnými organizáciami občianskej spoločnosti v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá stanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014;

či bol plán vypracovaný na základe zmysluplných konzultácií s miestnymi a regionálnymi orgánmi, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a relevantnými organizáciami občianskej spoločnosti v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá stanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014;

Pozmeňujúci návrh 112

Pozmeňujúci návrh 112

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 2 – písmeno a – bod ii

Článok 15 – odsek 2 – písmeno a – bod ii

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| ii) | či sa od plánu očakáva, že zabezpečí, aby
  žiadne opatrenie ani investícia
  zahrnuté do plánu nespôsobili výrazné narušenie plnenia environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ii)

či sa od plánu očakáva, že zabezpečí, aby
  žiadne opatrenie ani investícia
  zahrnuté do plánu nespôsobili výrazné narušenie plnenia environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852;

žiadne opatrenie ani investícia

| ii) | či sa od plánu očakáva, že zabezpečí, aby
  opatrenia a investície
  zahrnuté do plánu nespôsobili výrazné narušenie plnenia environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852; |
| --- | --- |

ii)

či sa od plánu očakáva, že zabezpečí, aby
  opatrenia a investície
  zahrnuté do plánu nespôsobili výrazné narušenie plnenia environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852;

opatrenia a investície

Pozmeňujúci návrh 113

Pozmeňujúci návrh 113

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 2 – písmeno a – bod ii a (nový)

Článok 15 – odsek 2 – písmeno a – bod ii a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | iia) | či príjemcovia prostriedkov z fondu dodržiavajú platné právne predpisy Únie a vnútroštátne právne predpisy v oblasti sociálnych a pracovných práv; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

iia)

iia)

či príjemcovia prostriedkov z fondu dodržiavajú platné právne predpisy Únie a vnútroštátne právne predpisy v oblasti sociálnych a pracovných práv;

či príjemcovia prostriedkov z fondu dodržiavajú platné právne predpisy Únie a vnútroštátne právne predpisy v oblasti sociálnych a pracovných práv;

Pozmeňujúci návrh 114

Pozmeňujúci návrh 114

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 2 – písmeno a – bod iii

Článok 15 – odsek 2 – písmeno a – bod iii

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| iii) | či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré prispievajú k zelenej transformácii, a to aj k riešeniu výziev, ktoré z nej vyplývajú, a najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a míľnikov stratégie pre mobilitu do roku 2030. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

iii)

či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré prispievajú k zelenej transformácii, a to aj k riešeniu výziev, ktoré z nej vyplývajú, a najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a míľnikov stratégie pre mobilitu do roku 2030.

| iii) | či plán obsahuje
  inovatívne a existujúce
  opatrenia a 
  účinné
  investície
  do riešení
  , ktoré prispievajú k zelenej transformácii, a to aj k riešeniu výziev, ktoré z nej vyplývajú
  , a zároveň k riešeniu sociálnych vplyvov
  , a najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030
  a roku 2050
  a míľnikov stratégie pre mobilitu do roku 2030. |
| --- | --- |

iii)

či plán obsahuje
  inovatívne a existujúce
  opatrenia a 
  účinné
  investície
  do riešení
  , ktoré prispievajú k zelenej transformácii, a to aj k riešeniu výziev, ktoré z nej vyplývajú
  , a zároveň k riešeniu sociálnych vplyvov
  , a najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030
  a roku 2050
  a míľnikov stratégie pre mobilitu do roku 2030.

inovatívne a existujúce

účinné

do riešení

, a zároveň k riešeniu sociálnych vplyvov

a roku 2050

Pozmeňujúci návrh 115

Pozmeňujúci návrh 115

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 2 – písmeno b – bod i

Článok 15 – odsek 2 – písmeno b – bod i

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| i) | či sa očakáva, že plán bude mať trvalý vplyv na výzvy, ktorými sa daný plán zaoberá, a najmä na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, v dotknutom členskom štáte; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

i)

či sa očakáva, že plán bude mať trvalý vplyv na výzvy, ktorými sa daný plán zaoberá, a najmä na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou, v dotknutom členskom štáte;

| i) | či sa očakáva, že plán bude mať trvalý vplyv na
  cieľ Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2030 a na
  výzvy, ktorými sa daný plán zaoberá, a najmä na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou
  a chudobou v oblasti mobility
  , v dotknutom členskom štáte; |
| --- | --- |

i)

či sa očakáva, že plán bude mať trvalý vplyv na
  cieľ Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2030 a na
  výzvy, ktorými sa daný plán zaoberá, a najmä na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, najmä domácnosti trpiace energetickou chudobou
  a chudobou v oblasti mobility
  , v dotknutom členskom štáte;

cieľ Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2030 a na

a chudobou v oblasti mobility

Pozmeňujúci návrh 116

Pozmeňujúci návrh 116

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 2 – písmeno b – bod iii a (nový)

Článok 15 – odsek 2 – písmeno b – bod iii a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | iiia) | či sú opatrenia a investície navrhované dotknutým členským štátom vnútorne súdržné a či podporujú doplnkovosť, synergiu, súdržnosť a konzistentnosť s inými nástrojmi a programami Únie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

iiia)

iiia)

či sú opatrenia a investície navrhované dotknutým členským štátom vnútorne súdržné a či podporujú doplnkovosť, synergiu, súdržnosť a konzistentnosť s inými nástrojmi a programami Únie;

či sú opatrenia a investície navrhované dotknutým členským štátom vnútorne súdržné a či podporujú doplnkovosť, synergiu, súdržnosť a konzistentnosť s inými nástrojmi a programami Únie;

Pozmeňujúci návrh 117

Pozmeňujúci návrh 117

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 2 – písmeno b – bod iii b (nový)

Článok 15 – odsek 2 – písmeno b – bod iii b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | iiib) | či plán v relevantných prípadoch prispieva k udržateľným a kvalitným pracovným miestam; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

iiib)

iiib)

či plán v relevantných prípadoch prispieva k udržateľným a kvalitným pracovným miestam;

či plán v relevantných prípadoch prispieva k udržateľným a kvalitným pracovným miestam;

Pozmeňujúci návrh 118

Pozmeňujúci návrh 118

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15 – odsek 2 – písmeno c – bod i

Článok 15 – odsek 2 – písmeno c – bod i

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| i) | či je odôvodnenie výšky odhadovaných celkových nákladov na plán predložené zo strany členského štátu odôvodnené, hodnoverné, v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vnútroštátnemu environmentálnemu a sociálnemu vplyvu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

i)

či je odôvodnenie výšky odhadovaných celkových nákladov na plán predložené zo strany členského štátu odôvodnené, hodnoverné, v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vnútroštátnemu environmentálnemu a sociálnemu vplyvu;

| i) | či je odôvodnenie výšky odhadovaných celkových nákladov na plán predložené členským štátom odôvodnené, hodnoverné, v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vnútroštátnemu environmentálnemu a sociálnemu vplyvu
  pri súčasnom zohľadnení vnútroštátnych špecifík, ktoré môžu mať vplyv na náklady uvedené v pláne
  ; |
| --- | --- |

i)

či je odôvodnenie výšky odhadovaných celkových nákladov na plán predložené členským štátom odôvodnené, hodnoverné, v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vnútroštátnemu environmentálnemu a sociálnemu vplyvu
  pri súčasnom zohľadnení vnútroštátnych špecifík, ktoré môžu mať vplyv na náklady uvedené v pláne
  ;

pri súčasnom zohľadnení vnútroštátnych špecifík, ktoré môžu mať vplyv na náklady uvedené v pláne

Pozmeňujúci návrh 119

Pozmeňujúci návrh 119

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 16 – odsek 1 – pododsek 1

Článok 16 – odsek 1 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Na základe posúdenia v súlade s článkom 15 Komisia rozhodne o pláne členského štátu prostredníctvom vykonávacieho aktu do
  šiestich
  mesiacov od dátumu predloženia uvedeného plánu podľa článku 3 ods. 1 tohto nariadenia. | Na základe posúdenia v súlade s článkom 15 Komisia rozhodne o pláne členského štátu prostredníctvom vykonávacieho aktu do
  troch
  mesiacov od dátumu predloženia uvedeného plánu podľa článku 3 ods. 1 tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Na základe posúdenia v súlade s článkom 15 Komisia rozhodne o pláne členského štátu prostredníctvom vykonávacieho aktu do
  šiestich
  mesiacov od dátumu predloženia uvedeného plánu podľa článku 3 ods. 1 tohto nariadenia.

šiestich

Na základe posúdenia v súlade s článkom 15 Komisia rozhodne o pláne členského štátu prostredníctvom vykonávacieho aktu do
  troch
  mesiacov od dátumu predloženia uvedeného plánu podľa článku 3 ods. 1 tohto nariadenia.

troch

Pozmeňujúci návrh 120

Pozmeňujúci návrh 120

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 16 – odsek 1 – pododsek 2 – písmeno b

Článok 16 – odsek 1 – pododsek 2 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | finančná alokácia Únie pridelená v súlade s 
  článkom
  13 tohto nariadenia, ktorá sa má vyplatiť v splátkach vtedy, keď členský štát uspokojivo dosiahne príslušné míľniky a ciele určené v súvislosti s vykonávaním plánu, ktoré na obdobie 2028 – 2032 podliehajú dostupnosti súm uvedených v článku 9 ods. 2 tohto nariadenia v rámci ročných stropov viacročného finančného rámca uvedeného v článku 312 ZFEÚ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

finančná alokácia Únie pridelená v súlade s 
  článkom
  13 tohto nariadenia, ktorá sa má vyplatiť v splátkach vtedy, keď členský štát uspokojivo dosiahne príslušné míľniky a ciele určené v súvislosti s vykonávaním plánu, ktoré na obdobie 2028 – 2032 podliehajú dostupnosti súm uvedených v článku 9 ods. 2 tohto nariadenia v rámci ročných stropov viacročného finančného rámca uvedeného v článku 312 ZFEÚ;

článkom

| b) | finančná alokácia Únie pridelená v súlade s 
  článkami
  13
  a 13a
  tohto nariadenia, ktorá sa má vyplatiť
  ako predbežné financovanie a
   v splátkach vtedy, keď členský štát uspokojivo dosiahne príslušné míľniky a ciele určené v súvislosti s vykonávaním plánu, ktoré na obdobie 2028 – 2032 podliehajú dostupnosti súm uvedených v článku 9 ods. 2 tohto nariadenia v rámci ročných stropov viacročného finančného rámca uvedeného v článku 312 ZFEÚ; |
| --- | --- |

b)

finančná alokácia Únie pridelená v súlade s 
  článkami
  13
  a 13a
  tohto nariadenia, ktorá sa má vyplatiť
  ako predbežné financovanie a
   v splátkach vtedy, keď členský štát uspokojivo dosiahne príslušné míľniky a ciele určené v súvislosti s vykonávaním plánu, ktoré na obdobie 2028 – 2032 podliehajú dostupnosti súm uvedených v článku 9 ods. 2 tohto nariadenia v rámci ročných stropov viacročného finančného rámca uvedeného v článku 312 ZFEÚ;

článkami

a 13a

ako predbežné financovanie a

Pozmeňujúci návrh 121

Pozmeňujúci návrh 121

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 16 – odsek 1 a (nový)

Článok 16 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Členský štát môže začať vykonávať opatrenia a investície stanovené v jeho pláne od ... [vložte dátum začatia uplatňovania tohto nariadenia] predtým, ako Komisia vydá kladné rozhodnutie podľa odseku 1. Tým nie je dotknutý výsledok posúdenia Komisie podľa článku 15 a jej právomoc schváliť alebo zamietnuť plán. Pridelenie finančných prostriedkov Únie na takéto prebiehajúce opatrenia a investície zostáva podmienené schválením plánu na základe rozhodnutia Komisie a splnením príslušných míľnikov a cieľov daným členským štátom. Ak Komisia kladne posúdi plán, jej rozhodnutie uvedené v odseku 1 sa bude v relevantných prípadoch vzťahovať aj na takéto prebiehajúce opatrenia a investície a ich vykonávanie zohľadní. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Členský štát môže začať vykonávať opatrenia a investície stanovené v jeho pláne od ... [vložte dátum začatia uplatňovania tohto nariadenia] predtým, ako Komisia vydá kladné rozhodnutie podľa odseku 1. Tým nie je dotknutý výsledok posúdenia Komisie podľa článku 15 a jej právomoc schváliť alebo zamietnuť plán. Pridelenie finančných prostriedkov Únie na takéto prebiehajúce opatrenia a investície zostáva podmienené schválením plánu na základe rozhodnutia Komisie a splnením príslušných míľnikov a cieľov daným členským štátom. Ak Komisia kladne posúdi plán, jej rozhodnutie uvedené v odseku 1 sa bude v relevantných prípadoch vzťahovať aj na takéto prebiehajúce opatrenia a investície a ich vykonávanie zohľadní.

Pozmeňujúci návrh 122

Pozmeňujúci návrh 122

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 1

Článok 17 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Ak už dotknutý členský štát nemôže, či už úplne alebo čiastočne, splniť sociálno-klimatický plán vrátane príslušných míľnikov a cieľov z dôvodu objektívnych okolností
  , predovšetkým z dôvodu skutočných priamych účinkov systému obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES
  , dotknutý členský štát môže
  Komisii predložiť
  zmenu svojho plánu na účely zahrnutia potrebných a riadne odôvodnených zmien. Členské štáty môžu pri príprave takejto žiadosti požiadať o technickú podporu. | 1.   Ak už dotknutý členský štát nemôže, či už úplne alebo čiastočne, splniť sociálno-klimatický plán vrátane príslušných míľnikov a cieľov z dôvodu objektívnych okolností, dotknutý členský štát môže
  na základe zmysluplných konzultácií s relevantnými zainteresovanými stranami v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá ustanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014 predložiť Komisii
  zmenu svojho plánu na účely zahrnutia potrebných a riadne odôvodnených zmien. Členské štáty môžu pri príprave takejto žiadosti požiadať o technickú podporu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Ak už dotknutý členský štát nemôže, či už úplne alebo čiastočne, splniť sociálno-klimatický plán vrátane príslušných míľnikov a cieľov z dôvodu objektívnych okolností
  , predovšetkým z dôvodu skutočných priamych účinkov systému obchodovania s emisiami v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES
  , dotknutý členský štát môže
  Komisii predložiť
  zmenu svojho plánu na účely zahrnutia potrebných a riadne odôvodnených zmien. Členské štáty môžu pri príprave takejto žiadosti požiadať o technickú podporu.

1.   Ak už dotknutý členský štát nemôže, či už úplne alebo čiastočne, splniť sociálno-klimatický plán vrátane príslušných míľnikov a cieľov z dôvodu objektívnych okolností, dotknutý členský štát môže
  na základe zmysluplných konzultácií s relevantnými zainteresovanými stranami v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá ustanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014 predložiť Komisii
  zmenu svojho plánu na účely zahrnutia potrebných a riadne odôvodnených zmien. Členské štáty môžu pri príprave takejto žiadosti požiadať o technickú podporu.

Pozmeňujúci návrh 123

Pozmeňujúci návrh 123

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 1 a (nový)

Článok 17 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ak sa sprístupnia dodatočné prostriedky podľa článku 9 ods. 1a, dotknutý členský štát môže Komisii predložiť cielenú zmenu svojho plánu s cieľom: |
| | a) | zvýšiť počet prijímateľov opatrenia alebo investície stanovených v jeho pláne alebo náklady vzniknuté v súvislosti s nimi; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Ak sa sprístupnia dodatočné prostriedky podľa článku 9 ods. 1a, dotknutý členský štát môže Komisii predložiť cielenú zmenu svojho plánu s cieľom:

a)

a)

zvýšiť počet prijímateľov opatrenia alebo investície stanovených v jeho pláne alebo náklady vzniknuté v súvislosti s nimi;

zvýšiť počet prijímateľov opatrenia alebo investície stanovených v jeho pláne alebo náklady vzniknuté v súvislosti s nimi;

| b) | pridať opatrenia alebo investície v súlade s článkom 6. |
| --- | --- |

b)

b)

pridať opatrenia alebo investície v súlade s článkom 6.

pridať opatrenia alebo investície v súlade s článkom 6.

Pozmeňujúci návrh 124

Pozmeňujúci návrh 124

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 3

Článok 17 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Ak Komisia posúdi zmenený plán kladne, v súlade s článkom 16 ods. 1 prostredníctvom vykonávacieho aktu do troch mesiacov od oficiálneho predloženia zmeneného plánu zo strany členského štátu prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie dôvody svojho kladného posúdenia. | 3.   Ak Komisia posúdi zmenený plán kladne, v súlade s článkom 16 ods. 1 prostredníctvom vykonávacieho aktu do troch mesiacov od oficiálneho predloženia zmeneného plánu zo strany členského štátu prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie dôvody svojho kladného posúdenia.
  Ak sa plán zmení, ako sa stanovuje v odseku 1a písm. a), táto lehota sa skráti na šesť týždňov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Ak Komisia posúdi zmenený plán kladne, v súlade s článkom 16 ods. 1 prostredníctvom vykonávacieho aktu do troch mesiacov od oficiálneho predloženia zmeneného plánu zo strany členského štátu prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie dôvody svojho kladného posúdenia.

3.   Ak Komisia posúdi zmenený plán kladne, v súlade s článkom 16 ods. 1 prostredníctvom vykonávacieho aktu do troch mesiacov od oficiálneho predloženia zmeneného plánu zo strany členského štátu prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie dôvody svojho kladného posúdenia.
  Ak sa plán zmení, ako sa stanovuje v odseku 1a písm. a), táto lehota sa skráti na šesť týždňov.

Pozmeňujúci návrh 125

Pozmeňujúci návrh 125

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 5

Článok 17 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Každý dotknutý členský štát do 15. marca 2027 posúdi vhodnosť svojich plánov vzhľadom na skutočné priame účinky
  systému obchodovania s emisiami pre sektor budov a odvetvie cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/087/ES
  . Uvedené posúdenia sa predkladajú Komisii ako súčasť dvojročných správ o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999. | 5.   Každý dotknutý členský štát do 15. marca 2027 posúdi vhodnosť svojich plánov vzhľadom na skutočné priame účinky
  vplyvu prechodu ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka
  . Uvedené posúdenia sa predkladajú Komisii ako súčasť dvojročných správ o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Každý dotknutý členský štát do 15. marca 2027 posúdi vhodnosť svojich plánov vzhľadom na skutočné priame účinky
  systému obchodovania s emisiami pre sektor budov a odvetvie cestnej dopravy, zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/087/ES
  . Uvedené posúdenia sa predkladajú Komisii ako súčasť dvojročných správ o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

5.   Každý dotknutý členský štát do 15. marca 2027 posúdi vhodnosť svojich plánov vzhľadom na skutočné priame účinky
  vplyvu prechodu ku klimatickej neutralite vrátane stanovovania cien uhlíka
  . Uvedené posúdenia sa predkladajú Komisii ako súčasť dvojročných správ o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Pozmeňujúci návrh 126

Pozmeňujúci návrh 126

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 18 – odsek 1

Článok 18 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Po tom, ako Komisia prijme rozhodnutie uvedené v článku 16, včas uzavrie s dotknutým členským štátom dohodu, ktorá predstavuje individuálny právny záväzok v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 na obdobie
  2025 –
  2027.
  Uvedená dohoda sa môže uzavrieť najskôr jeden rok pred rokom začatia aukcií podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES. | 1.   Po tom, ako Komisia prijme rozhodnutie uvedené v článku 16, včas uzavrie s dotknutým členským štátom dohodu, ktorá predstavuje individuálny právny záväzok v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 na obdobie
  od ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] do
  2027. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Po tom, ako Komisia prijme rozhodnutie uvedené v článku 16, včas uzavrie s dotknutým členským štátom dohodu, ktorá predstavuje individuálny právny záväzok v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 na obdobie
  2025 –
  2027.
  Uvedená dohoda sa môže uzavrieť najskôr jeden rok pred rokom začatia aukcií podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES.

1.   Po tom, ako Komisia prijme rozhodnutie uvedené v článku 16, včas uzavrie s dotknutým členským štátom dohodu, ktorá predstavuje individuálny právny záväzok v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 na obdobie
  od ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] do
  2027.

Pozmeňujúci návrh 127

Pozmeňujúci návrh 127

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 4 – pododsek 1

Článok 19 – odsek 4 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ak Komisia na základe posúdenia uvedeného v odseku 3 dospeje k záveru, že míľniky a ciele stanovené v rozhodnutí Komisie uvedenom v článku 16 neboli uspokojivo dosiahnuté, platba celej finančnej alokácie alebo jej časti sa pozastaví. Dotknutý členský štát môže do jedného mesiaca od oznámenia posúdenia Komisie predložiť svoje pripomienky. | Ak Komisia na základe posúdenia uvedeného v odseku
  2
  dospeje k záveru, že míľniky a ciele stanovené v rozhodnutí Komisie uvedenom v článku 16 neboli uspokojivo dosiahnuté, platba celej finančnej alokácie alebo jej časti sa pozastaví.
  Pozastavená suma zodpovedá nákladom na opatrenia, pri ktorých nie sú uspokojivo splnené míľniky a ciele.
  Dotknutý členský štát môže do jedného mesiaca od oznámenia posúdenia Komisie predložiť svoje pripomienky. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Ak Komisia na základe posúdenia uvedeného v odseku 3 dospeje k záveru, že míľniky a ciele stanovené v rozhodnutí Komisie uvedenom v článku 16 neboli uspokojivo dosiahnuté, platba celej finančnej alokácie alebo jej časti sa pozastaví. Dotknutý členský štát môže do jedného mesiaca od oznámenia posúdenia Komisie predložiť svoje pripomienky.

Ak Komisia na základe posúdenia uvedeného v odseku
  2
  dospeje k záveru, že míľniky a ciele stanovené v rozhodnutí Komisie uvedenom v článku 16 neboli uspokojivo dosiahnuté, platba celej finančnej alokácie alebo jej časti sa pozastaví.
  Pozastavená suma zodpovedá nákladom na opatrenia, pri ktorých nie sú uspokojivo splnené míľniky a ciele.
  Dotknutý členský štát môže do jedného mesiaca od oznámenia posúdenia Komisie predložiť svoje pripomienky.

2

Pozastavená suma zodpovedá nákladom na opatrenia, pri ktorých nie sú uspokojivo splnené míľniky a ciele.

Pozmeňujúci návrh 128

Pozmeňujúci návrh 128

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 4 a (nový)

Článok 19 – odsek 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ak Komisia zistí, že dotknutý členský štát podľa tohto článku neuviedol do účinnosti zákon, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [rrrr/ččč], ktorou sa mení kapitola IVa smernice .../.../ES [(COD)2021/0211], platba finančnej alokácie sa pozastaví. Pozastavenie sa zruší, len ak dotknutý členský štát uviedol uvedené zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia do účinnosti. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4a.
     
  Ak Komisia zistí, že dotknutý členský štát podľa tohto článku neuviedol do účinnosti zákon, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [rrrr/ččč], ktorou sa mení kapitola IVa smernice .../.../ES [(COD)2021/0211], platba finančnej alokácie sa pozastaví. Pozastavenie sa zruší, len ak dotknutý členský štát uviedol uvedené zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia do účinnosti.

Pozmeňujúci návrh 129

Pozmeňujúci návrh 129

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 7

Článok 19 – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Keď dotknutý členský štát do 12 mesiacov odo dňa uzavretia príslušných dohôd uvedených v článku 18 nedosiahne pri žiadnom z príslušných míľnikov a cieľov konkrétny pokrok, Komisia vypovie príslušné dohody uvedené v článku 18 a zruší viazanosť sumy finančnej alokácie. Rozhodnutie o vypovedaní dohôd uvedených v článku 18 prijme Komisia po tom, ako dotknutému členskému štátu poskytne možnosť predložiť vlastné pripomienky v lehote dvoch mesiacov od oznámenia svojho posúdenia, či sa dosiahol konkrétny pokrok. | 7.   Keď dotknutý členský štát do 12 mesiacov odo dňa uzavretia príslušných dohôd uvedených v článku 18 nedosiahne pri žiadnom z príslušných míľnikov a cieľov konkrétny pokrok, Komisia vypovie príslušné dohody uvedené v článku 18 a zruší viazanosť sumy finančnej alokácie.
  Akékoľvek predbežné financovanie v súlade s článkom [13a] sa vráti v plnej výške.
  Rozhodnutie o vypovedaní dohôd uvedených v článku 18 prijme Komisia po tom, ako dotknutému členskému štátu poskytne možnosť predložiť vlastné pripomienky v lehote dvoch mesiacov od oznámenia svojho posúdenia, či sa dosiahol konkrétny pokrok.
  Všetky sumy, ktorých viazanosť bola zrušená, sa úmerne pridelia ostatným členským štátom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Keď dotknutý členský štát do 12 mesiacov odo dňa uzavretia príslušných dohôd uvedených v článku 18 nedosiahne pri žiadnom z príslušných míľnikov a cieľov konkrétny pokrok, Komisia vypovie príslušné dohody uvedené v článku 18 a zruší viazanosť sumy finančnej alokácie. Rozhodnutie o vypovedaní dohôd uvedených v článku 18 prijme Komisia po tom, ako dotknutému členskému štátu poskytne možnosť predložiť vlastné pripomienky v lehote dvoch mesiacov od oznámenia svojho posúdenia, či sa dosiahol konkrétny pokrok.

7.   Keď dotknutý členský štát do 12 mesiacov odo dňa uzavretia príslušných dohôd uvedených v článku 18 nedosiahne pri žiadnom z príslušných míľnikov a cieľov konkrétny pokrok, Komisia vypovie príslušné dohody uvedené v článku 18 a zruší viazanosť sumy finančnej alokácie.
  Akékoľvek predbežné financovanie v súlade s článkom [13a] sa vráti v plnej výške.
  Rozhodnutie o vypovedaní dohôd uvedených v článku 18 prijme Komisia po tom, ako dotknutému členskému štátu poskytne možnosť predložiť vlastné pripomienky v lehote dvoch mesiacov od oznámenia svojho posúdenia, či sa dosiahol konkrétny pokrok.
  Všetky sumy, ktorých viazanosť bola zrušená, sa úmerne pridelia ostatným členským štátom.

Pozmeňujúci návrh 130

Pozmeňujúci návrh 130

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 20 – odsek 1

Článok 20 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty pri vykonávaní fondu ako príjemcovia finančných prostriedkov v rámci fondu prijmú všetky primerané opatrenia na ochranu finančných záujmov Únie a na zabezpečenie toho, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými fondom bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom, najmä pokiaľ ide o predchádzanie podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu. Na tento účel členské štáty zabezpečia účinný a efektívny systém vnútornej kontroly, ako sa ďalej podrobnejšie uvádza v prílohe III, a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm. Členské štáty môžu využívať svoje bežné vnútroštátne systémy rozpočtového riadenia. | 1.   Členské štáty pri vykonávaní fondu ako príjemcovia finančných prostriedkov v rámci fondu
  dodržiavajú základné hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o Európskej únii vrátane zásad právneho štátu
  . Prijmú všetky primerané opatrenia na ochranu finančných záujmov Únie a na zabezpečenie toho, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými fondom bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom, najmä pokiaľ ide o 
  ochranu rozpočtu Únie v prípade porušenia zásad právneho štátu a
  predchádzanie podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu. Na tento účel členské štáty zabezpečia účinný a efektívny systém vnútornej kontroly, ako sa ďalej podrobnejšie uvádza v prílohe III, a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm. Členské štáty môžu využívať svoje bežné vnútroštátne systémy rozpočtového riadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Členské štáty pri vykonávaní fondu ako príjemcovia finančných prostriedkov v rámci fondu prijmú všetky primerané opatrenia na ochranu finančných záujmov Únie a na zabezpečenie toho, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými fondom bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom, najmä pokiaľ ide o predchádzanie podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu. Na tento účel členské štáty zabezpečia účinný a efektívny systém vnútornej kontroly, ako sa ďalej podrobnejšie uvádza v prílohe III, a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm. Členské štáty môžu využívať svoje bežné vnútroštátne systémy rozpočtového riadenia.

1.   Členské štáty pri vykonávaní fondu ako príjemcovia finančných prostriedkov v rámci fondu
  dodržiavajú základné hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o Európskej únii vrátane zásad právneho štátu
  . Prijmú všetky primerané opatrenia na ochranu finančných záujmov Únie a na zabezpečenie toho, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými fondom bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom, najmä pokiaľ ide o 
  ochranu rozpočtu Únie v prípade porušenia zásad právneho štátu a
  predchádzanie podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu. Na tento účel členské štáty zabezpečia účinný a efektívny systém vnútornej kontroly, ako sa ďalej podrobnejšie uvádza v prílohe III, a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm. Členské štáty môžu využívať svoje bežné vnútroštátne systémy rozpočtového riadenia.

Pozmeňujúci návrh 131

Pozmeňujúci návrh 131

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 20 – odsek 1 a (nový)

Článok 20 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pri vykonávaní fondu Komisia prijme všetky vhodné opatrenia v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2020/2092 na zabezpečenie ochrany finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými z fondu v prípade porušenia zásad právneho štátu v členských štátoch. Na tento účel Komisia zabezpečí účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Pri vykonávaní fondu Komisia prijme všetky vhodné opatrenia v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2020/2092 na zabezpečenie ochrany finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými z fondu v prípade porušenia zásad právneho štátu v členských štátoch. Na tento účel Komisia zabezpečí účinný a efektívny systém vnútornej kontroly a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm.

Pozmeňujúci návrh 132

Pozmeňujúci návrh 132

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 20 – odsek 5 a (nový)

Článok 20 – odsek 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ak sa zistí, že porušenia zásad právneho štátu v členskom štáte majú vplyv na správne finančné riadenie fondu alebo ochranu finančných záujmov Únie alebo existuje vážne riziko takéhoto ovplyvnenia, Komisia prijme vhodné opatrenia v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2020/2092, ktoré môžu okrem iného zahŕňať pozastavenie platieb dotknutým vnútroštátnym orgánom. V takýchto prípadoch Komisia prijme všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby určení koneční príjemcovia fondu mali naďalej prístup k pomoci Únie, pričom Komisia zabezpečí vyplácanie prostredníctvom miestnych a regionálnych orgánov, mimovládnych organizácií alebo iných subjektov s preukázanou schopnosťou zabezpečiť riadne finančné riadenie fondu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5a.
     
  Ak sa zistí, že porušenia zásad právneho štátu v členskom štáte majú vplyv na správne finančné riadenie fondu alebo ochranu finančných záujmov Únie alebo existuje vážne riziko takéhoto ovplyvnenia, Komisia prijme vhodné opatrenia v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2020/2092, ktoré môžu okrem iného zahŕňať pozastavenie platieb dotknutým vnútroštátnym orgánom. V takýchto prípadoch Komisia prijme všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby určení koneční príjemcovia fondu mali naďalej prístup k pomoci Únie, pričom Komisia zabezpečí vyplácanie prostredníctvom miestnych a regionálnych orgánov, mimovládnych organizácií alebo iných subjektov s preukázanou schopnosťou zabezpečiť riadne finančné riadenie fondu.

Pozmeňujúci návrh 133

Pozmeňujúci návrh 133

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 1 – úvodná časť

Článok 21 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia a dotknuté členské štáty úmerne k svojim príslušným zodpovednostiam podporujú synergie a zabezpečujú účinnú koordináciu medzi fondom a inými programami a nástrojmi Únie vrátane Programu InvestEU, Nástroja technickej podpory, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/1060. Na uvedený účel: | Komisia a dotknuté členské štáty úmerne k svojim príslušným zodpovednostiam podporujú synergie a zabezpečujú účinnú koordináciu medzi fondom a inými programami a nástrojmi Únie vrátane
  modernizačného fondu,
  Programu InvestEU, Nástroja technickej podpory, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/1060. Na uvedený účel: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia a dotknuté členské štáty úmerne k svojim príslušným zodpovednostiam podporujú synergie a zabezpečujú účinnú koordináciu medzi fondom a inými programami a nástrojmi Únie vrátane Programu InvestEU, Nástroja technickej podpory, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/1060. Na uvedený účel:

Komisia a dotknuté členské štáty úmerne k svojim príslušným zodpovednostiam podporujú synergie a zabezpečujú účinnú koordináciu medzi fondom a inými programami a nástrojmi Únie vrátane
  modernizačného fondu,
  Programu InvestEU, Nástroja technickej podpory, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2021/1060. Na uvedený účel:

modernizačného fondu,

Pozmeňujúci návrh 134

Pozmeňujúci návrh 134

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 1 – písmeno a

Článok 21 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | zabezpečujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a súlad medzi rôznymi nástrojmi na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a v príslušných prípadoch na regionálnej úrovni, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas vykonávania; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

zabezpečujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a súlad medzi rôznymi nástrojmi na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a v príslušných prípadoch na regionálnej úrovni, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas vykonávania;

| a) | zabezpečujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a súlad medzi rôznymi nástrojmi na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a v príslušných prípadoch na
  miestnej a
  regionálnej úrovni, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas vykonávania; |
| --- | --- |

a)

zabezpečujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a súlad medzi rôznymi nástrojmi na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a v príslušných prípadoch na
  miestnej a
  regionálnej úrovni, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas vykonávania;

miestnej a

Pozmeňujúci návrh 135

Pozmeňujúci návrh 135

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 1 – písmeno c

Článok 21 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | zabezpečujú úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu a kontrolu na úrovni Únie, na vnútroštátnej a v príslušných prípadoch na regionálnej úrovni na účely splnenia cieľov fondu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

zabezpečujú úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu a kontrolu na úrovni Únie, na vnútroštátnej a v príslušných prípadoch na regionálnej úrovni na účely splnenia cieľov fondu.

| c) | zabezpečujú úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu a kontrolu na úrovni Únie, na vnútroštátnej a v príslušných prípadoch na
  miestnej a
  regionálnej úrovni
  vrátane relevantných zainteresovaných strán v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá ustanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014
  na účely splnenia cieľov fondu. |
| --- | --- |

c)

zabezpečujú úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu a kontrolu na úrovni Únie, na vnútroštátnej a v príslušných prípadoch na
  miestnej a
  regionálnej úrovni
  vrátane relevantných zainteresovaných strán v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá ustanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014
  na účely splnenia cieľov fondu.

miestnej a

vrátane relevantných zainteresovaných strán v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá ustanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014

Pozmeňujúci návrh 136

Pozmeňujúci návrh 136

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 22 – odsek 2

Článok 22 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.
     
  Príjemcovia finančných prostriedkov Únie musia priznať pôvod uvedených finančných prostriedkov a zabezpečiť viditeľnosť finančných prostriedkov Únie, najmä pri propagácii akcií a ich výsledkov, a to tým, že poskytnú ucelené, účinné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.
     
  Príjemcovia finančných prostriedkov Únie musia priznať pôvod uvedených finančných prostriedkov a zabezpečiť viditeľnosť finančných prostriedkov Únie, najmä pri propagácii akcií a ich výsledkov, a to tým, že poskytnú ucelené, účinné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 137

Pozmeňujúci návrh 137

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 22 a (nový)

Článok 22 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 22a |
| | Viditeľnosť finančných prostriedkov Únie |
| | 1.
     
  Každý členský štát zabezpečí: |
| | a) | zviditeľnenie sprostredkovateľských subjektov a konečných príjemcov podpory Únie pri všetkých činnostiach súvisiacich s operáciami podporovanými z fondu, a to aj zobrazením znaku Únie; ako aj |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 22a

Článok 22a

Viditeľnosť finančných prostriedkov Únie

Viditeľnosť finančných prostriedkov Únie

1.
     
  Každý členský štát zabezpečí:

a)

a)

zviditeľnenie sprostredkovateľských subjektov a konečných príjemcov podpory Únie pri všetkých činnostiach súvisiacich s operáciami podporovanými z fondu, a to aj zobrazením znaku Únie; ako aj

zviditeľnenie sprostredkovateľských subjektov a konečných príjemcov podpory Únie pri všetkých činnostiach súvisiacich s operáciami podporovanými z fondu, a to aj zobrazením znaku Únie; ako aj

| b) | informovanie občanov Únie o úlohe a úspešných výsledkoch fondov, a to prostredníctvom jednotného webového portálu, ktorý poskytuje prístup k všetkým programom týkajúcim sa daného členského štátu. |
| --- | --- |

b)

b)

informovanie občanov Únie o úlohe a úspešných výsledkoch fondov, a to prostredníctvom jednotného webového portálu, ktorý poskytuje prístup k všetkým programom týkajúcim sa daného členského štátu.

informovanie občanov Únie o úlohe a úspešných výsledkoch fondov, a to prostredníctvom jednotného webového portálu, ktorý poskytuje prístup k všetkým programom týkajúcim sa daného členského štátu.

2.
     
  Členské štáty potvrdia a v relevantných prípadoch zabezpečia, aby sprostredkovateľské subjekty potvrdili podporu z fondu a pôvod týchto finančných prostriedkov tým, že:

| a) | zabezpečia zviditeľnenie financovania z prostriedkov Únie pre konečných príjemcov a verejnosť, a to zobrazením emblému Únie a príslušného vyhlásenia o financovaní, ktoré znie „financované Európskou úniou – Sociálno-klimatický fond“ v dokumentoch a komunikačných materiáloch týkajúcich sa vykonávania operácie, ktoré sú určené konečným príjemcom alebo verejnosti; |
| --- | --- |

a)

a)

zabezpečia zviditeľnenie financovania z prostriedkov Únie pre konečných príjemcov a verejnosť, a to zobrazením emblému Únie a príslušného vyhlásenia o financovaní, ktoré znie „financované Európskou úniou – Sociálno-klimatický fond“ v dokumentoch a komunikačných materiáloch týkajúcich sa vykonávania operácie, ktoré sú určené konečným príjemcom alebo verejnosti;

zabezpečia zviditeľnenie financovania z prostriedkov Únie pre konečných príjemcov a verejnosť, a to zobrazením emblému Únie a príslušného vyhlásenia o financovaní, ktoré znie „financované Európskou úniou – Sociálno-klimatický fond“ v dokumentoch a komunikačných materiáloch týkajúcich sa vykonávania operácie, ktoré sú určené konečným príjemcom alebo verejnosti;

| b) | uverejnenia na svojom oficiálnom webovom sídle, ak také sídlo existuje, a na stránkach sociálnych médií krátky opis operácie zodpovedajúci úrovni podpory vrátane jej cieľov a výsledkov a vyzdvihnutia finančnej podpory zo strany Únie; ako aj |
| --- | --- |

b)

b)

uverejnenia na svojom oficiálnom webovom sídle, ak také sídlo existuje, a na stránkach sociálnych médií krátky opis operácie zodpovedajúci úrovni podpory vrátane jej cieľov a výsledkov a vyzdvihnutia finančnej podpory zo strany Únie; ako aj

uverejnenia na svojom oficiálnom webovom sídle, ak také sídlo existuje, a na stránkach sociálnych médií krátky opis operácie zodpovedajúci úrovni podpory vrátane jej cieľov a výsledkov a vyzdvihnutia finančnej podpory zo strany Únie; ako aj

| c) | oznámia výšku podpory z fondu pre konečných prijímateľov v prípade operácií zahŕňajúcich finančné nástroje vrátane dočasnej priamej podpory príjmu v súlade s článkom 6 ods. 1. |
| --- | --- |

c)

c)

oznámia výšku podpory z fondu pre konečných prijímateľov v prípade operácií zahŕňajúcich finančné nástroje vrátane dočasnej priamej podpory príjmu v súlade s článkom 6 ods. 1.

oznámia výšku podpory z fondu pre konečných prijímateľov v prípade operácií zahŕňajúcich finančné nástroje vrátane dočasnej priamej podpory príjmu v súlade s článkom 6 ods. 1.

3.
     
  Ak členský štát nesplní povinnosti podľa odsekov 1 a 2 a neprijme nápravné opatrenia, Komisia pri zohľadnení zásady proporcionality uplatní opatrenia, ktorými sa zruší podpora z fondu pre dotknutý členský štát až do výšky 5 % ročne.

Pozmeňujúci návrh 138

Pozmeňujúci návrh 138

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 1 – úvodná časť

Článok 23 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Každý dotknutý členský štát podáva Komisii každé dva roky správu o vykonávaní svojho plánu ako súčasť svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s jeho článkom 28. Dotknuté členské štáty zahrnú do svojej správy o pokroku: | 1.   Každý dotknutý členský štát podáva Komisii každé dva roky správu o vykonávaní svojho plánu ako súčasť svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s jeho článkom 28
  a na základe zmysluplnej konzultácie s relevantnými zainteresovanými stranami v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá ustanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014
  . Dotknuté členské štáty zahrnú do svojej správy o pokroku: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Každý dotknutý členský štát podáva Komisii každé dva roky správu o vykonávaní svojho plánu ako súčasť svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s jeho článkom 28. Dotknuté členské štáty zahrnú do svojej správy o pokroku:

1.   Každý dotknutý členský štát podáva Komisii každé dva roky správu o vykonávaní svojho plánu ako súčasť svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s jeho článkom 28
  a na základe zmysluplnej konzultácie s relevantnými zainteresovanými stranami v súlade so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvá ustanoveného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 240/2014
  . Dotknuté členské štáty zahrnú do svojej správy o pokroku:

Pozmeňujúci návrh 139

Pozmeňujúci návrh 139

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 1 – písmeno a

Článok 23 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | podrobné kvantitatívne informácie o počte domácností trpiacich energetickou chudobou; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

podrobné kvantitatívne informácie o počte domácností trpiacich energetickou chudobou;

| a) | podrobné kvantitatívne informácie o počte domácností trpiacich energetickou chudobou
  a chudobou v oblasti mobility, najmä zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy
  ; |
| --- | --- |

a)

podrobné kvantitatívne informácie o počte domácností trpiacich energetickou chudobou
  a chudobou v oblasti mobility, najmä zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy
  ;

a chudobou v oblasti mobility, najmä zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy

Pozmeňujúci návrh 140

Pozmeňujúci návrh 140

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 1 – písmeno a a (nové)

Článok 23 – odsek 1 – písmeno a a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | podrobné informácie o uplatňovaní vymedzení pojmu energetická chudoba a chudoba v oblasti mobility v súlade s článkom 2 ods. 2 a 2a na základe konkrétnych a merateľných kritérií; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

podrobné informácie o uplatňovaní vymedzení pojmu energetická chudoba a chudoba v oblasti mobility v súlade s článkom 2 ods. 2 a 2a na základe konkrétnych a merateľných kritérií;

podrobné informácie o uplatňovaní vymedzení pojmu energetická chudoba a chudoba v oblasti mobility v súlade s článkom 2 ods. 2 a 2a na základe konkrétnych a merateľných kritérií;

Pozmeňujúci návrh 141

Pozmeňujúci návrh 141

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 1 – písmeno b

Článok 23 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | ak je to uplatniteľné,
  podrobné informácie o pokroku pri dosahovaní
  národného orientačného cieľa
  znížiť počet domácností trpiacich energetickou chudobou; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

ak je to uplatniteľné,
  podrobné informácie o pokroku pri dosahovaní
  národného orientačného cieľa
  znížiť počet domácností trpiacich energetickou chudobou;

ak je to uplatniteľné,

národného orientačného cieľa

| b) | podrobné informácie o pokroku pri dosahovaní
  národných orientačných zámerov a cieľov
  znížiť počet domácností trpiacich energetickou chudobou
  a chudobou v oblasti mobility, najmä zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy
  . |
| --- | --- |

b)

podrobné informácie o pokroku pri dosahovaní
  národných orientačných zámerov a cieľov
  znížiť počet domácností trpiacich energetickou chudobou
  a chudobou v oblasti mobility, najmä zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy
  .

národných orientačných zámerov a cieľov

a chudobou v oblasti mobility, najmä zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy

Pozmeňujúci návrh 142

Pozmeňujúci návrh 142

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 1 – písmeno c

Článok 23 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | podrobné informácie o výsledkoch opatrení a investícií zahrnutých do svojho plánu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

podrobné informácie o výsledkoch opatrení a investícií zahrnutých do svojho plánu;

| c) | podrobné informácie o výsledkoch opatrení a investícií zahrnutých do svojho plánu
  , najmä pokiaľ ide o dosiahnuté zníženie emisií a počet ľudí majúcich z daných opatrení prospech
  ; |
| --- | --- |

c)

podrobné informácie o výsledkoch opatrení a investícií zahrnutých do svojho plánu
  , najmä pokiaľ ide o dosiahnuté zníženie emisií a počet ľudí majúcich z daných opatrení prospech
  ;

, najmä pokiaľ ide o dosiahnuté zníženie emisií a počet ľudí majúcich z daných opatrení prospech

Pozmeňujúci návrh 143

Pozmeňujúci návrh 143

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 1 – písmeno c a (nové)

Článok 23 – odsek 1 – písmeno c a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ca) | vysvetlenie, ako majú opatrenia uvedené v plán prispieť k rodovej rovnosti a rovnakým príležitostiam pre všetkých a k uplatňovaniu uvedených cieľov v súlade so zásadami 2 a 3 Európskeho piliera sociálnych práv, cieľom trvalo udržateľného rozvoja OSN č. 5 a v relevantnom prípade s vnútroštátnou stratégiou v oblasti rodovej rovnosti; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ca)

ca)

vysvetlenie, ako majú opatrenia uvedené v plán prispieť k rodovej rovnosti a rovnakým príležitostiam pre všetkých a k uplatňovaniu uvedených cieľov v súlade so zásadami 2 a 3 Európskeho piliera sociálnych práv, cieľom trvalo udržateľného rozvoja OSN č. 5 a v relevantnom prípade s vnútroštátnou stratégiou v oblasti rodovej rovnosti;

vysvetlenie, ako majú opatrenia uvedené v plán prispieť k rodovej rovnosti a rovnakým príležitostiam pre všetkých a k uplatňovaniu uvedených cieľov v súlade so zásadami 2 a 3 Európskeho piliera sociálnych práv, cieľom trvalo udržateľného rozvoja OSN č. 5 a v relevantnom prípade s vnútroštátnou stratégiou v oblasti rodovej rovnosti;

Pozmeňujúci návrh 144

Pozmeňujúci návrh 144

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 1 – písmeno c b (nové)

Článok 23 – odsek 1 – písmeno c b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | cb) | podrobné informácie o podiele a zacielení priamej podpory príjmu zahrnutej do svojho plánu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

cb)

cb)

podrobné informácie o podiele a zacielení priamej podpory príjmu zahrnutej do svojho plánu;

podrobné informácie o podiele a zacielení priamej podpory príjmu zahrnutej do svojho plánu;

Pozmeňujúci návrh 145

Pozmeňujúci návrh 145

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 1 – písmeno f

Článok 23 – odsek 1 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | v roku 2027 posúdenie plánu uvedené v článku 17 ods. 5 vzhľadom na skutočné priame účinky systému obchodovania s emisiami
  v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy,
  zriadeného podľa
  kapitoly IVa
  smernice 2003/87/ES; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

v roku 2027 posúdenie plánu uvedené v článku 17 ods. 5 vzhľadom na skutočné priame účinky systému obchodovania s emisiami
  v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy,
  zriadeného podľa
  kapitoly IVa
  smernice 2003/87/ES;

v prípade sektora budov a odvetvia cestnej dopravy,

kapitoly IVa

| f) | v roku 2027 posúdenie plánu uvedené v článku 17 ods. 5 vzhľadom na skutočné priame účinky systému obchodovania s emisiami zriadeného podľa smernice 2003/87/ES; |
| --- | --- |

f)

v roku 2027 posúdenie plánu uvedené v článku 17 ods. 5 vzhľadom na skutočné priame účinky systému obchodovania s emisiami zriadeného podľa smernice 2003/87/ES;

Pozmeňujúci návrh 146

Pozmeňujúci návrh 146

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 2 a (nový)

Článok 23 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisia monitoruje podiel nákladov súvisiacich s odovzdávaním kvót podľa kapitoly IVa smernice .../.../ES[(COD)2021/0211], ktoré absorbujú dodávatelia palív a ktoré sa prenášajú na konečných spotrebiteľov. Komisia každoročne informuje Európsky parlament o svojich zisteniach. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Komisia monitoruje podiel nákladov súvisiacich s odovzdávaním kvót podľa kapitoly IVa smernice .../.../ES[(COD)2021/0211], ktoré absorbujú dodávatelia palív a ktoré sa prenášajú na konečných spotrebiteľov. Komisia každoročne informuje Európsky parlament o svojich zisteniach.

Pozmeňujúci návrh 147

Pozmeňujúci návrh 147

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 4

Článok 23 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 25 na doplnenie tohto nariadenia s cieľom stanoviť spoločné ukazovatele, ktoré sa majú používať na podávanie správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia fondu pri dosahovaní cieľov stanovených v článku 1. | 4.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 25 na doplnenie tohto nariadenia s cieľom stanoviť spoločné ukazovatele, ktoré sa majú používať na podávanie správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia fondu pri dosahovaní cieľov stanovených v článku 1
  , ako aj vzor, podľa ktorého majú členské štáty podávať správy
  .
  Komisia prijme tieto delegované akty najneskôr do ...[3 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 25 na doplnenie tohto nariadenia s cieľom stanoviť spoločné ukazovatele, ktoré sa majú používať na podávanie správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia fondu pri dosahovaní cieľov stanovených v článku 1.

4.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 25 na doplnenie tohto nariadenia s cieľom stanoviť spoločné ukazovatele, ktoré sa majú používať na podávanie správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia fondu pri dosahovaní cieľov stanovených v článku 1
  , ako aj vzor, podľa ktorého majú členské štáty podávať správy
  .
  Komisia prijme tieto delegované akty najneskôr do ...[3 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

Pozmeňujúci návrh 148

Pozmeňujúci návrh 148

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 a (nový)

Článok 23 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 23a |
| | Transparentnosť |
| | 1.
     
  Komisia bez zbytočného odkladu postúpi plány predložené členskými štátmi a rozhodnutia zverejnené Komisiou súčasne a za rovnakých podmienok Európskemu parlamentu a Rade. |
| | 2.
     
  Informácie, ktoré Komisia zašle Rade alebo ktorémukoľvek z jej prípravných orgánov v súvislosti s týmto nariadením alebo jeho vykonávaním, sa súčasne sprístupnia Európskemu parlamentu, v prípade potreby s výhradou mechanizmov zachovávania dôvernosti. |
| | 3.
     
  Komisia poskytne príslušným výborom Európskeho parlamentu prehľad svojich predbežných zistení týkajúcich sa uspokojivého plnenia príslušných míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch predložených členskými štátmi. |
| | 4.
     
  Príslušné výbory Európskeho parlamentu môžu vyzvať Komisiu, aby poskytla informácie o súčasnom stave posudzovania plánov Komisiou. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 23a

Článok 23a

Transparentnosť

Transparentnosť

1.
     
  Komisia bez zbytočného odkladu postúpi plány predložené členskými štátmi a rozhodnutia zverejnené Komisiou súčasne a za rovnakých podmienok Európskemu parlamentu a Rade.

2.
     
  Informácie, ktoré Komisia zašle Rade alebo ktorémukoľvek z jej prípravných orgánov v súvislosti s týmto nariadením alebo jeho vykonávaním, sa súčasne sprístupnia Európskemu parlamentu, v prípade potreby s výhradou mechanizmov zachovávania dôvernosti.

3.
     
  Komisia poskytne príslušným výborom Európskeho parlamentu prehľad svojich predbežných zistení týkajúcich sa uspokojivého plnenia príslušných míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch predložených členskými štátmi.

4.
     
  Príslušné výbory Európskeho parlamentu môžu vyzvať Komisiu, aby poskytla informácie o súčasnom stave posudzovania plánov Komisiou.

Pozmeňujúci návrh 149

Pozmeňujúci návrh 149

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 b (nový)

Článok 23 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 23b |
| | Sociálno-klimatický dialóg |
| | 1.
     
  S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môžu príslušné výbory Európskeho parlamentu dvakrát ročne vyzvať Komisiu, aby prediskutovala tieto záležitosti: |
| | a) | plány predložené členskými štátmi; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 23b

Článok 23b

Sociálno-klimatický dialóg

Sociálno-klimatický dialóg

1.
     
  S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môžu príslušné výbory Európskeho parlamentu dvakrát ročne vyzvať Komisiu, aby prediskutovala tieto záležitosti:

a)

a)

plány predložené členskými štátmi;

plány predložené členskými štátmi;

| b) | posúdenie plánov predložených členskými štátmi Komisiou; |
| --- | --- |

b)

b)

posúdenie plánov predložených členskými štátmi Komisiou;

posúdenie plánov predložených členskými štátmi Komisiou;

| c) | stav plnenia míľnikov a cieľov plánov predložených členskými štátmi; |
| --- | --- |

c)

c)

stav plnenia míľnikov a cieľov plánov predložených členskými štátmi;

stav plnenia míľnikov a cieľov plánov predložených členskými štátmi;

| d) | postupy týkajúce sa platieb, pozastavenia a vypovedania vrátane všetkých predložených pripomienok a nápravných opatrení prijatých členskými štátmi na zabezpečenie uspokojivého plnenia míľnikov a cieľov; |
| --- | --- |

d)

d)

postupy týkajúce sa platieb, pozastavenia a vypovedania vrátane všetkých predložených pripomienok a nápravných opatrení prijatých členskými štátmi na zabezpečenie uspokojivého plnenia míľnikov a cieľov;

postupy týkajúce sa platieb, pozastavenia a vypovedania vrátane všetkých predložených pripomienok a nápravných opatrení prijatých členskými štátmi na zabezpečenie uspokojivého plnenia míľnikov a cieľov;

| e) | akékoľvek ďalšie relevantné informácie a dokumentáciu, ktoré Komisia poskytne príslušnému výboru Európskeho parlamentu v súvislosti s vykonávaním fondu. |
| --- | --- |

e)

e)

akékoľvek ďalšie relevantné informácie a dokumentáciu, ktoré Komisia poskytne príslušnému výboru Európskeho parlamentu v súvislosti s vykonávaním fondu.

akékoľvek ďalšie relevantné informácie a dokumentáciu, ktoré Komisia poskytne príslušnému výboru Európskeho parlamentu v súvislosti s vykonávaním fondu.

2.
     
  Európsky parlament môže vyjadriť svoje názory v uzneseniach k záležitostiam uvedeným v odseku 1.

3.
     
  Komisia zohľadní všetky prvky vyplývajúce z názorov vyjadrených v rámci sociálno-klimatického dialógu vrátane uznesení Európskeho parlamentu, ak sú k dispozícii.

Pozmeňujúci návrh 150

Pozmeňujúci návrh 150

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 24 – odsek 1

Článok 24 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisia do 1. júla
  2028
  predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov hodnotiacu správu o vykonávaní a fungovaní fondu. | 1.   Komisia do 1.júla
  2026
  predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov hodnotiacu správu o vykonávaní a fungovaní fondu
  do uvedeného dátumu, pričom zohľadní najmä výsledky prvých správ predložených členskými štátmi v súlade s článkom 23
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Komisia do 1. júla
  2028
  predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov hodnotiacu správu o vykonávaní a fungovaní fondu.

1.   Komisia do 1.júla
  2026
  predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov hodnotiacu správu o vykonávaní a fungovaní fondu
  do uvedeného dátumu, pričom zohľadní najmä výsledky prvých správ predložených členskými štátmi v súlade s článkom 23
  .

Pozmeňujúci návrh 151

Pozmeňujúci návrh 151

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 24 – odsek 2 a (nový)

Článok 24 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Za každý rok činnosti fondu Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o znížení emisií CO2 vyplývajúcich z investícií do energetickej hospodárnosti budov, integrácie energie z obnoviteľných zdrojov a poskytnutia lepšieho prístupu k mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Za každý rok činnosti fondu Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o znížení emisií CO2 vyplývajúcich z investícií do energetickej hospodárnosti budov, integrácie energie z obnoviteľných zdrojov a poskytnutia lepšieho prístupu k mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami.

Pozmeňujúci návrh 152

Pozmeňujúci návrh 152

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 24 – odsek 3

Článok 24 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   V hodnotiacej správe sa predovšetkým posúdi miera dosiahnutia cieľov fondu, stanovených v článku 1, efektívnosť využívania zdrojov a únijná pridaná hodnota. Zváži sa v nej pokračujúci význam všetkých cieľov a akcií stanovených v článku 6 vzhľadom na vplyv na emisie skleníkových plynov v dôsledku systému obchodovania s emisiami
  v prípade budov a cestnej dopravy
  podľa
  kapitoly IVa
  smernice 2003/87/ES a v dôsledku vnútroštátnych opatrení prijatých na splnenie záväzného ročného znižovania emisií skleníkových plynov členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (63). Zváži sa v nej aj pokračujúci význam finančného krytia fondu vo vzťahu k možnému vývoju v súvislosti s aukciou emisných kvót v rámci systému obchodovania s emisiami
  v sektore budov a odvetví cestnej dopravy
  podľa
  kapitoly IVa
  smernice 2003/87/ES a ďalšie relevantné faktory. | 3.   V hodnotiacej správe
  uvedenej v odseku 1
  sa predovšetkým posúdi: |
| | a) | miera dosiahnutia cieľov fondu, stanovených v článku 1, efektívnosť využívania zdrojov a únijná pridaná hodnota; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   V hodnotiacej správe sa predovšetkým posúdi miera dosiahnutia cieľov fondu, stanovených v článku 1, efektívnosť využívania zdrojov a únijná pridaná hodnota. Zváži sa v nej pokračujúci význam všetkých cieľov a akcií stanovených v článku 6 vzhľadom na vplyv na emisie skleníkových plynov v dôsledku systému obchodovania s emisiami
  v prípade budov a cestnej dopravy
  podľa
  kapitoly IVa
  smernice 2003/87/ES a v dôsledku vnútroštátnych opatrení prijatých na splnenie záväzného ročného znižovania emisií skleníkových plynov členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (63). Zváži sa v nej aj pokračujúci význam finančného krytia fondu vo vzťahu k možnému vývoju v súvislosti s aukciou emisných kvót v rámci systému obchodovania s emisiami
  v sektore budov a odvetví cestnej dopravy
  podľa
  kapitoly IVa
  smernice 2003/87/ES a ďalšie relevantné faktory.

3.   V hodnotiacej správe
  uvedenej v odseku 1
  sa predovšetkým posúdi:

a)

a)

miera dosiahnutia cieľov fondu, stanovených v článku 1, efektívnosť využívania zdrojov a únijná pridaná hodnota;

| b) | podľa jednotlivých krajín pokrok a účinok vykonávania štrukturálnych investícií a opatrení a využívanie priamej podpory príjmu vzhľadom na dosiahnutie míľnikov a cieľov v plánoch a následnú potrebu a požadovanú úroveň priamej podpory príjmu v tejto súvislosti podľa pravidiel stanovených v článku 6 ods. 1 na obdobie 2028 – 2032; |
| --- | --- |

b)

b)

podľa jednotlivých krajín pokrok a účinok vykonávania štrukturálnych investícií a opatrení a využívanie priamej podpory príjmu vzhľadom na dosiahnutie míľnikov a cieľov v plánoch a následnú potrebu a požadovanú úroveň priamej podpory príjmu v tejto súvislosti podľa pravidiel stanovených v článku 6 ods. 1 na obdobie 2028 – 2032;

podľa jednotlivých krajín pokrok a účinok vykonávania štrukturálnych investícií a opatrení a využívanie priamej podpory príjmu vzhľadom na dosiahnutie míľnikov a cieľov v plánoch a následnú potrebu a požadovanú úroveň priamej podpory príjmu v tejto súvislosti podľa pravidiel stanovených v článku 6 ods. 1 na obdobie 2028 – 2032;

| c) | uplatňovanie vymedzení pojmov energetická chudoba a chudoba v oblasti mobility, ako ich nahlásili členské štáty v súlade s článkom 23 ods. 1 písm. aa), a či v budúcnosti môže byť potrebný podrobnejší prístup, a v prípade potreby predloží návrh Európskemu parlamentu a Rade; |
| --- | --- |

c)

c)

uplatňovanie vymedzení pojmov energetická chudoba a chudoba v oblasti mobility, ako ich nahlásili členské štáty v súlade s článkom 23 ods. 1 písm. aa), a či v budúcnosti môže byť potrebný podrobnejší prístup, a v prípade potreby predloží návrh Európskemu parlamentu a Rade;

uplatňovanie vymedzení pojmov energetická chudoba a chudoba v oblasti mobility, ako ich nahlásili členské štáty v súlade s článkom 23 ods. 1 písm. aa), a či v budúcnosti môže byť potrebný podrobnejší prístup, a v prípade potreby predloží návrh Európskemu parlamentu a Rade;

Zváži sa v nej pokračujúci význam všetkých cieľov a akcií stanovených v článku 6 vzhľadom na vplyv na emisie skleníkových plynov v dôsledku systému obchodovania s emisiami podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES a v dôsledku vnútroštátnych opatrení prijatých na splnenie záväzného ročného znižovania emisií skleníkových plynov členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (63). Zváži sa v nej aj pokračujúci význam finančného krytia fondu vo vzťahu k možnému vývoju v súvislosti s aukciou emisných kvót v rámci systému obchodovania s emisiami podľa smernice 2003/87/ES a ďalšie relevantné faktory.
  Ako súčasť hodnotiacej správy uvedenej v odseku 1 Komisia zváži aj predĺženie osobitnej technickej úpravy založenej na fluktuácii ceny uhlíka podľa článku 9, a to v kontexte rokovaní o budúcom viacročnom finančnom rámci.

63

Ako súčasť hodnotiacej správy uvedenej v odseku 1 Komisia zváži aj predĺženie osobitnej technickej úpravy založenej na fluktuácii ceny uhlíka podľa článku 9, a to v kontexte rokovaní o budúcom viacročnom finančnom rámci.

Pozmeňujúci návrh 153

Pozmeňujúci návrh 153

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 25 – odsek 2

Článok 25 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 23 ods. 4 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú. | 2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené
  v článku 4 ods. 2a a
  v článku 23 ods. 4 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 23 ods. 4 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené
  v článku 4 ods. 2a a
  v článku 23 ods. 4 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú.

Pozmeňujúci návrh 154

Pozmeňujúci návrh 154

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 25 – odsek 3

Článok 25 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 23 ods. 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. | 3.   Delegovanie právomoci uvedené v 
  článku 4 ods. 2a
  a článku 23 ods. 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 23 ods. 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v 
  článku 4 ods. 2a
  a článku 23 ods. 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

Pozmeňujúci návrh 155

Pozmeňujúci návrh 155

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 26 – odsek 2

Článok 26 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Uplatňuje sa odo dňa, do ktorého členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)[rrrr/ččč]

   (64)

  , ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o kapitolu IVa smernice 2003/87/ES. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Uplatňuje sa odo dňa, do ktorého členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)[rrrr/ččč]

   (64)

  , ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o kapitolu IVa smernice 2003/87/ES.

Uplatňuje sa odo dňa, do ktorého členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)[rrrr/ččč]

64

, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o kapitolu IVa smernice 2003/87/ES.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 156

Pozmeňujúci návrh 156

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha I – odsek 9

Príloha I – odsek 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V prípade členských štátov s HND na obyvateľa nižším ako 90 % hodnoty EÚ27 nemôže byť hodnota nižšia ako podiel referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842 pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje [kapitola IVa smernice 2003/87/ES] za priemer obdobia 2016 – 2018. Hodnoty členských štátov s HND na obyvateľa vyšším ako hodnota EÚ27 sa úmerne upravia tak, aby sa zabezpečilo, že súčet všetkých hodnôt sa rovná 100 %. | V prípade všetkých členských štátov nemôže byť hodnota αi nižšia ako 0,07  % súčtu finančného krytia uvedeného v článku 9 ods. 1 a 2.
   V prípade členských štátov s HND na obyvateľa nižším ako 90 % hodnoty EÚ27 nemôže byť hodnota
  αi

  nižšia ako podiel referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842 pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje [kapitola IVa smernice 2003/87/ES] za priemer obdobia 2016 – 2018. Hodnoty
  αi

  členských štátov s HND na obyvateľa vyšším ako hodnota EÚ27 sa úmerne upravia tak, aby sa zabezpečilo, že súčet všetkých hodnôt
  αi

  sa rovná 100 %. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V prípade členských štátov s HND na obyvateľa nižším ako 90 % hodnoty EÚ27 nemôže byť hodnota nižšia ako podiel referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842 pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje [kapitola IVa smernice 2003/87/ES] za priemer obdobia 2016 – 2018. Hodnoty členských štátov s HND na obyvateľa vyšším ako hodnota EÚ27 sa úmerne upravia tak, aby sa zabezpečilo, že súčet všetkých hodnôt sa rovná 100 %.

V prípade všetkých členských štátov nemôže byť hodnota αi nižšia ako 0,07  % súčtu finančného krytia uvedeného v článku 9 ods. 1 a 2.
   V prípade členských štátov s HND na obyvateľa nižším ako 90 % hodnoty EÚ27 nemôže byť hodnota
  αi

  nižšia ako podiel referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842 pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje [kapitola IVa smernice 2003/87/ES] za priemer obdobia 2016 – 2018. Hodnoty
  αi

  členských štátov s HND na obyvateľa vyšším ako hodnota EÚ27 sa úmerne upravia tak, aby sa zabezpečilo, že súčet všetkých hodnôt
  αi

  sa rovná 100 %.

V prípade všetkých členských štátov nemôže byť hodnota αi

αi

αi

αi

Pozmeňujúci návrh 157

Pozmeňujúci návrh 157

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha II – odsek 1 a (nový)

Príloha II – odsek 1 a (nový)

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Dodatočné pridelené prostriedky podľa článku 9 ods. 1a sa pridelia členským štátom na základe tohto podielu.

Dodatočné pridelené prostriedky podľa článku 9 ods. 1a sa pridelia členským štátom na základe tohto podielu.

Maximálna výška finančnej alokácie na členský štát EÚ

Maximálna výška finančnej alokácie na členský štát EÚ

| Členský štát | Podiel ako % celku | SPOLU




  [dátum nadobudnutia účinnosti] – 2032




  (v EUR, bežné ceny) | Suma za obdobie




  [dátum nadobudnutia účinnosti] – 2027




  (v EUR, bežné ceny) | Suma za obdobie




  2028 – 2032




  (v EUR, bežné ceny) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgicko | 2,56 | [1 844 737 639 ] | [605 544 073 ] | [1 239 193 566 ] |
| Bulharsko | 3,85 | [2 778 104 958 ] | [911 926 420 ] | [1 866 178 538 ] |
| Česko | 2,40 | [1 735 707 679 ] | [569 754 460 ] | [1 165 953 219 ] |
| Dánsko | 0,50 | [361 244 536 ] | [118 580 270 ] | [242 664 266 ] |
| Nemecko | 8,19 | [5 910 983 488 ] | [1 940 308 984 ] | [3 970 674 504 ] |
| Estónsko | 0,29 | [207 004 992 ] | [67 950 392 ] | [139 054 600 ] |
| Írsko | 1,02 | [737 392 966 ] | [242 052 816 ] | [495 340 150 ] |
| Grécko | 5,52 | [3 986 664 037 ] | [1 308 641 796 ] | [2 678 022 241 ] |
| Španielsko | 10,53 | [7 599 982 898 ] | [2 494 731 228 ] | [5 105 251 670 ] |
| Francúzsko | 11,20 | [8 087 962 701 ] | [2 654 912 964 ] | [5 433 049 737 ] |
| Chorvátsko | 1,94 | [1 403 864 753 ] | [460 825 411 ] | [943 039 343 ] |
| Taliansko | 10,81 | [7 806 923 117 ] | [2 562 660 358 ] | [5 244 262 759 ] |
| Cyprus | 0,20 | [145 738 994 ] | [47 839 531 ] | [97 899 463 ] |
| Lotyšsko | 0,71 | [515 361 901 ] | [169 170 042 ] | [346 191 859 ] |
| Litva | 1,02 | [738 205 618 ] | [242 319 573 ] | [495 886 046 ] |
| Luxembursko | 0,10 | [73 476 421 ] | [24 118 991 ] | [49 357 430 ] |
| Maďarsko | 4,33 | [3 129 860 199 ] | [1 027 391 783 ] | [2 102 468 416 ] |
| Malta | 0,01 | [5 112 942 ] | [1 678 348 ] | [3 434 594 ] |
| Holandsko | 1,11 | [800 832 270 ] | [262 877 075 ] | [537 955 195 ] |
| Rakúsko | 0,89 | [643 517 259 ] | [211 237 660 ] | [432 279 599 ] |
| Poľsko | 17,61 | [12 714 118 688 ] | [4 173 471 093 ] | [8 540 647 595 ] |
| Portugalsko | 1,88 | [1 359 497 281 ] | [446 261 573 ] | [913 235 708 ] |
| Rumunsko | 9,26 | [6 682 901 998 ] | [2 193 694 977 ] | [4 489 207 021 ] |
| Slovinsko | 0,55 | [397 623 987 ] | [130 522 001 ] | [267 101 985 ] |
| Slovensko | 2,36 | [1 701 161 680 ] | [558 414 568 ] | [1 142 747 112 ] |
| Fínsko | 0,54 | [386 966 933 ] | [127 023 772 ] | [259 943 161 ] |
| Švédsko | 0,62 | [445 050 067 ] | [146 089 842 ] | [298 960 225 ] |
| EU27 | 100 % | [72 200 000 000 ] | [23 700 000 000 ] | [48 500 000 000 ] |

Členský štát

Členský štát

Podiel ako % celku

Podiel ako % celku

SPOLU

SPOLU

[dátum nadobudnutia účinnosti] – 2032

[dátum nadobudnutia účinnosti] – 2032

(v EUR, bežné ceny)

(v EUR, bežné ceny)

Suma za obdobie

Suma za obdobie

[dátum nadobudnutia účinnosti] – 2027

[dátum nadobudnutia účinnosti] – 2027

(v EUR, bežné ceny)

(v EUR, bežné ceny)

Suma za obdobie

Suma za obdobie

2028 – 2032

2028 – 2032

(v EUR, bežné ceny)

(v EUR, bežné ceny)

Belgicko

Belgicko

2,56

2,56

[1 844 737 639 ]

[1 844 737 639 ]

[605 544 073 ]

[605 544 073 ]

[1 239 193 566 ]

[1 239 193 566 ]

Bulharsko

Bulharsko

3,85

3,85

[2 778 104 958 ]

[2 778 104 958 ]

[911 926 420 ]

[911 926 420 ]

[1 866 178 538 ]

[1 866 178 538 ]

Česko

Česko

2,40

2,40

[1 735 707 679 ]

[1 735 707 679 ]

[569 754 460 ]

[569 754 460 ]

[1 165 953 219 ]

[1 165 953 219 ]

Dánsko

Dánsko

0,50

0,50

[361 244 536 ]

[361 244 536 ]

[118 580 270 ]

[118 580 270 ]

[242 664 266 ]

[242 664 266 ]

Nemecko

Nemecko

8,19

8,19

[5 910 983 488 ]

[5 910 983 488 ]

[1 940 308 984 ]

[1 940 308 984 ]

[3 970 674 504 ]

[3 970 674 504 ]

Estónsko

Estónsko

0,29

0,29

[207 004 992 ]

[207 004 992 ]

[67 950 392 ]

[67 950 392 ]

[139 054 600 ]

[139 054 600 ]

Írsko

Írsko

1,02

1,02

[737 392 966 ]

[737 392 966 ]

[242 052 816 ]

[242 052 816 ]

[495 340 150 ]

[495 340 150 ]

Grécko

Grécko

5,52

5,52

[3 986 664 037 ]

[3 986 664 037 ]

[1 308 641 796 ]

[1 308 641 796 ]

[2 678 022 241 ]

[2 678 022 241 ]

Španielsko

Španielsko

10,53

10,53

[7 599 982 898 ]

[7 599 982 898 ]

[2 494 731 228 ]

[2 494 731 228 ]

[5 105 251 670 ]

[5 105 251 670 ]

Francúzsko

Francúzsko

11,20

11,20

[8 087 962 701 ]

[8 087 962 701 ]

[2 654 912 964 ]

[2 654 912 964 ]

[5 433 049 737 ]

[5 433 049 737 ]

Chorvátsko

Chorvátsko

1,94

1,94

[1 403 864 753 ]

[1 403 864 753 ]

[460 825 411 ]

[460 825 411 ]

[943 039 343 ]

[943 039 343 ]

Taliansko

Taliansko

10,81

10,81

[7 806 923 117 ]

[7 806 923 117 ]

[2 562 660 358 ]

[2 562 660 358 ]

[5 244 262 759 ]

[5 244 262 759 ]

Cyprus

Cyprus

0,20

0,20

[145 738 994 ]

[145 738 994 ]

[47 839 531 ]

[47 839 531 ]

[97 899 463 ]

[97 899 463 ]

Lotyšsko

Lotyšsko

0,71

0,71

[515 361 901 ]

[515 361 901 ]

[169 170 042 ]

[169 170 042 ]

[346 191 859 ]

[346 191 859 ]

Litva

Litva

1,02

1,02

[738 205 618 ]

[738 205 618 ]

[242 319 573 ]

[242 319 573 ]

[495 886 046 ]

[495 886 046 ]

Luxembursko

Luxembursko

0,10

0,10

[73 476 421 ]

[73 476 421 ]

[24 118 991 ]

[24 118 991 ]

[49 357 430 ]

[49 357 430 ]

Maďarsko

Maďarsko

4,33

4,33

[3 129 860 199 ]

[3 129 860 199 ]

[1 027 391 783 ]

[1 027 391 783 ]

[2 102 468 416 ]

[2 102 468 416 ]

Malta

Malta

0,01

0,01

[5 112 942 ]

[5 112 942 ]

[1 678 348 ]

[1 678 348 ]

[3 434 594 ]

[3 434 594 ]

Holandsko

Holandsko

1,11

1,11

[800 832 270 ]

[800 832 270 ]

[262 877 075 ]

[262 877 075 ]

[537 955 195 ]

[537 955 195 ]

Rakúsko

Rakúsko

0,89

0,89

[643 517 259 ]

[643 517 259 ]

[211 237 660 ]

[211 237 660 ]

[432 279 599 ]

[432 279 599 ]

Poľsko

Poľsko

17,61

17,61

[12 714 118 688 ]

[12 714 118 688 ]

[4 173 471 093 ]

[4 173 471 093 ]

[8 540 647 595 ]

[8 540 647 595 ]

Portugalsko

Portugalsko

1,88

1,88

[1 359 497 281 ]

[1 359 497 281 ]

[446 261 573 ]

[446 261 573 ]

[913 235 708 ]

[913 235 708 ]

Rumunsko

Rumunsko

9,26

9,26

[6 682 901 998 ]

[6 682 901 998 ]

[2 193 694 977 ]

[2 193 694 977 ]

[4 489 207 021 ]

[4 489 207 021 ]

Slovinsko

Slovinsko

0,55

0,55

[397 623 987 ]

[397 623 987 ]

[130 522 001 ]

[130 522 001 ]

[267 101 985 ]

[267 101 985 ]

Slovensko

Slovensko

2,36

2,36

[1 701 161 680 ]

[1 701 161 680 ]

[558 414 568 ]

[558 414 568 ]

[1 142 747 112 ]

[1 142 747 112 ]

Fínsko

Fínsko

0,54

0,54

[386 966 933 ]

[386 966 933 ]

[127 023 772 ]

[127 023 772 ]

[259 943 161 ]

[259 943 161 ]

Švédsko

Švédsko

0,62

0,62

[445 050 067 ]

[445 050 067 ]

[146 089 842 ]

[146 089 842 ]

[298 960 225 ]

[298 960 225 ]

EU27

EU27

100 %

100 %

[72 200 000 000 ]

[72 200 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

---

(1)  Vec bola vrátená gestorským výborom na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0157/2022).

1

(28)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

28

(28)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

28

(29)  COM(2019)0640.

29

(29)  COM(2019)0640.

29

(30)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

30

(30)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

30

(1a)  
  Schválené Európskou radou 24. a 25. júna 2021.

1a

Schválené Európskou radou 24. a 25. júna 2021.

(31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

31

(31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

31

(1a)  
  Medziinštitucionálna dohoda zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28).

1a

Medziinštitucionálna dohoda zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28).

(32)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

32

(32)  Údaje z roku 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

32

(33)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159).

33

(34)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

34

(33)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159).

33

(34)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

34

(35)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

35

(35)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

35

(35a)  
  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 1).

35a

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 240/2014 zo 7. januára 2014 o európskom kódexe správania pre partnerstvo v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 1).

(36)  [Doplniť odkaz]

36

(37)  Schválené Európskou radou 24. a 25. júna 2021.

37

(38)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1296/2013 (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 21).

38

(39)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).

39

(40)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

40

(36)  [Doplniť odkaz]

36

(37)  Schválené Európskou radou 24. a 25. júna 2021.

37

(38)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1296/2013 (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 21).

38

(39)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).

39

(40)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

40

(41)  Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1).

41

(41)  Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1).

41

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(1b)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

1b

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

(1b)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

1b

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

(50)  
  [Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [rrrr/ččč] (Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...]).] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti].

50

[Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [rrrr/ččč] (Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...]).] [Návrh na prepracovanie smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti].

(54)  Ú. v. EÚ L 357, 27.10.2020, s. 35.

54

(54)  Ú. v. EÚ L 357, 27.10.2020, s. 35.

54

(1a)  
  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

1a

Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

(63)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

63

(63)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

63

(64)  
  [Smernica Európskeho parlamentu a Rady (Eú)....rrrr/ččč (Ú. v. EÚ .....).] [Smernica, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES]

64

[Smernica Európskeho parlamentu a Rady (Eú)....rrrr/ččč (Ú. v. EÚ .....).] [Smernica, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES]

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/320 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/320

---

P9_TA(2022)0248

Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 22. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 32/13)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Komisia vo svojom oznámení o Európskej zelenej dohode (31) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, kde v roku 2050 neexistujú čisté emisie (emisie po odpočítaní odstránených emisií) skleníkových plynov (ďalej len „emisie GHG“) a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Cieľom Európskej zelenej dohody je takisto chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál EÚ a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť zároveň spravodlivá a inkluzívna a nesmie sa pri nej na nikoho zabudnúť. Komisia takisto oznámila vo svojom akčnom pláne EÚ Komisia takisto oznámila vo svojom akčnom pláne EÚ nazvanom Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy (32) podporu pre relevantné nástroje a stimuly na lepšie uplatňovanie zásady „znečisťovateľ platí“, ako sa uvádza v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a tým aj úplné ukončenie éry „bezplatného znečisťovania“ s cieľom maximalizovať synergie medzi dekarbonizáciou a cieľom nulového znečistenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Komisia vo svojom oznámení o Európskej zelenej dohode (31) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, kde v roku 2050 neexistujú čisté emisie (emisie po odpočítaní odstránených emisií) skleníkových plynov (ďalej len „emisie GHG“) a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Cieľom Európskej zelenej dohody je takisto chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál EÚ a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť zároveň spravodlivá a inkluzívna a nesmie sa pri nej na nikoho zabudnúť. Komisia takisto oznámila vo svojom akčnom pláne EÚ Komisia takisto oznámila vo svojom akčnom pláne EÚ nazvanom Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy (32) podporu pre relevantné nástroje a stimuly na lepšie uplatňovanie zásady „znečisťovateľ platí“, ako sa uvádza v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a tým aj úplné ukončenie éry „bezplatného znečisťovania“ s cieľom maximalizovať synergie medzi dekarbonizáciou a cieľom nulového znečistenia.

| (1) | Komisia vo svojom oznámení o Európskej zelenej dohode (31) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, kde
  najneskôr
  v roku 2050 neexistujú čisté emisie (emisie po odpočítaní odstránených emisií) skleníkových plynov (ďalej len „emisie GHG“) a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Cieľom Európskej zelenej dohody je takisto chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál EÚ a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť zároveň spravodlivá a inkluzívna a nesmie sa pri nej na nikoho zabudnúť. Komisia takisto oznámila vo svojom akčnom pláne EÚ Komisia takisto oznámila vo svojom akčnom pláne EÚ nazvanom Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy (32) podporu pre relevantné nástroje a stimuly na lepšie uplatňovanie zásady „znečisťovateľ platí“, ako sa uvádza v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a tým aj úplné ukončenie éry „bezplatného znečisťovania“ s cieľom maximalizovať synergie medzi dekarbonizáciou a cieľom nulového znečistenia. |
| --- | --- |

(1)

Komisia vo svojom oznámení o Európskej zelenej dohode (31) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, kde
  najneskôr
  v roku 2050 neexistujú čisté emisie (emisie po odpočítaní odstránených emisií) skleníkových plynov (ďalej len „emisie GHG“) a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Cieľom Európskej zelenej dohody je takisto chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál EÚ a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť zároveň spravodlivá a inkluzívna a nesmie sa pri nej na nikoho zabudnúť. Komisia takisto oznámila vo svojom akčnom pláne EÚ Komisia takisto oznámila vo svojom akčnom pláne EÚ nazvanom Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy (32) podporu pre relevantné nástroje a stimuly na lepšie uplatňovanie zásady „znečisťovateľ platí“, ako sa uvádza v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a tým aj úplné ukončenie éry „bezplatného znečisťovania“ s cieľom maximalizovať synergie medzi dekarbonizáciou a cieľom nulového znečistenia.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Parížska dohoda (33) prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „UNFCCC“) nadobudla platnosť v novembri 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa v jej článku 2 dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Parížska dohoda (33) prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „UNFCCC“) nadobudla platnosť v novembri 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa v jej článku 2 dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.

| (2) | Parížska dohoda (33) prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „UNFCCC“) nadobudla platnosť v novembri 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa v jej článku 2 dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.
  V rámci Glasgowského klimatického paktu prijatého 13. novembra 2021 zmluvné strany tiež uznali, že obmedzením zvýšenia globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by sa výrazne znížili riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia ciele na rok 2030 s cieľom preklenúť medzery v ambíciách. |
| --- | --- |

(2)

Parížska dohoda (33) prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „UNFCCC“) nadobudla platnosť v novembri 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa v jej článku 2 dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.
  V rámci Glasgowského klimatického paktu prijatého 13. novembra 2021 zmluvné strany tiež uznali, že obmedzením zvýšenia globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by sa výrazne znížili riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia ciele na rok 2030 s cieľom preklenúť medzery v ambíciách.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (35) sa v právnych predpisoch zakotvil cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality v rámci celého hospodárstva do roku 2050. V nariadení sa stanovuje aj záväzný záväzok Únie znížiť do roku 2030 emisie GHG minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (35) sa v právnych predpisoch zakotvil cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality v rámci celého hospodárstva do roku 2050. V nariadení sa stanovuje aj záväzný záväzok Únie znížiť do roku 2030 emisie GHG minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (5) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (35) sa v právnych predpisoch zakotvil cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality v rámci celého hospodárstva
  najneskôr
  do roku 2050. V nariadení sa stanovuje aj záväzný záväzok Únie znížiť do roku 2030 emisie GHG minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(5)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (35) sa v právnych predpisoch zakotvil cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality v rámci celého hospodárstva
  najneskôr
  do roku 2050. V nariadení sa stanovuje aj záväzný záväzok Únie znížiť do roku 2030 emisie GHG minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Osobitná správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) o vplyvoch zvýšenia globálnej teploty o 1,5  oC nad úrovne predindustriálneho obdobia a súvisiacich modeloch vývoja globálnych emisií GHG (36) poskytuje silný vedecký základ na boj proti zmene klímy a ilustruje potrebu zintenzívniť opatrenia v oblasti klímy. Táto správa potvrdzuje, že
  na zníženie pravdepodobnosti extrémnych poveternostných javov sa emisie GHG musia naliehavo znížiť
  a že
  zmenu klímy je potrebné obmedziť na zvýšenie globálnej teploty o 1,5  oC
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Osobitná správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) o vplyvoch zvýšenia globálnej teploty o 1,5  oC nad úrovne predindustriálneho obdobia a súvisiacich modeloch vývoja globálnych emisií GHG (36) poskytuje silný vedecký základ na boj proti zmene klímy a ilustruje potrebu zintenzívniť opatrenia v oblasti klímy. Táto správa potvrdzuje, že
  na zníženie pravdepodobnosti extrémnych poveternostných javov sa emisie GHG musia naliehavo znížiť
  a že
  zmenu klímy je potrebné obmedziť na zvýšenie globálnej teploty o 1,5  oC
  .

| (6) | Osobitná správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) o vplyvoch zvýšenia globálnej teploty o 1,5  oC nad úrovne predindustriálneho obdobia a súvisiacich modeloch vývoja globálnych emisií GHG (36) poskytuje silný vedecký základ na boj proti zmene klímy a ilustruje potrebu zintenzívniť opatrenia v oblasti klímy. Táto správa potvrdzuje, že
  negatívne vplyvy zmeny klímy a potreba adaptačných opatrení budú výrazne vyššie, ak bude nárast priemernej globálnej teploty vyšší ako 1,5  oC
  a že
  na zníženie pravdepodobnosti extrémnych poveternostných javov a emisie GHG musia naliehavo znížiť
  . |
| --- | --- |

(6)

Osobitná správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) o vplyvoch zvýšenia globálnej teploty o 1,5  oC nad úrovne predindustriálneho obdobia a súvisiacich modeloch vývoja globálnych emisií GHG (36) poskytuje silný vedecký základ na boj proti zmene klímy a ilustruje potrebu zintenzívniť opatrenia v oblasti klímy. Táto správa potvrdzuje, že
  negatívne vplyvy zmeny klímy a potreba adaptačných opatrení budú výrazne vyššie, ak bude nárast priemernej globálnej teploty vyšší ako 1,5  oC
  a že
  na zníženie pravdepodobnosti extrémnych poveternostných javov a emisie GHG musia naliehavo znížiť
  .

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Približne 27 % celosvetových emisií CO2 zo spaľovania palív v súčasnosti súvisí s tovarom, s ktorým sa obchoduje na medzinárodnej úrovni, a hoci Únia podstatne znížila svoje domáce emisie GHG, emisie GHG pochádzajúce z dovozu do Únie sa neustále zvyšujú, čím sa podkopáva úsilie Únie o zníženie jej globálnej stopy skleníkových plynov. Únia je zodpovedná za to, aby aj naďalej zohrávala vedúcu úlohu v globálnych opatreniach v oblasti klímy v spolupráci so všetkými ostatnými svetovými hospodárstvami, pretože len prostredníctvom činností všetkých strán bude možné dosiahnuť ciele stanovené v Parížskej dohode. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7a)

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Pokiaľ
  má
  značný počet medzinárodných partnerov EÚ
  politický prístup
  ,
  ktorý nevedie k rovnakej úrovni ambícií
  v oblasti klímy,
  existuje
  riziko úniku uhlíka. K úniku uhlíka dochádza, ak z dôvodu nákladov súvisiacich s politikami v oblasti klímy podniky pôsobiace v niektorých priemyselných odvetviach alebo pododvetviach presunú výrobu do iných krajín alebo ak by dovoz z týchto krajín nahradil rovnocenné výrobky, pri ktorých sa produkuje menej emisií GHG. Mohlo by to viesť k zvyšovaniu ich celkových emisií v celosvetovom meradle, čo by ohrozilo znižovanie emisií GHG, ktoré je naliehavo potrebné, ak má svet udržať globálnu priemernú teplotu výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

Pokiaľ
  má
  značný počet medzinárodných partnerov EÚ
  politický prístup
  ,
  ktorý nevedie k rovnakej úrovni ambícií
  v oblasti klímy,
  existuje
  riziko úniku uhlíka. K úniku uhlíka dochádza, ak z dôvodu nákladov súvisiacich s politikami v oblasti klímy podniky pôsobiace v niektorých priemyselných odvetviach alebo pododvetviach presunú výrobu do iných krajín alebo ak by dovoz z týchto krajín nahradil rovnocenné výrobky, pri ktorých sa produkuje menej emisií GHG. Mohlo by to viesť k zvyšovaniu ich celkových emisií v celosvetovom meradle, čo by ohrozilo znižovanie emisií GHG, ktoré je naliehavo potrebné, ak má svet udržať globálnu priemernú teplotu výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia.

| (8) | Pokiaľ značný počet medzinárodných partnerov EÚ
  nedosiahne rovnakú úroveň ambícií v oblasti klímy
  ,
  a pokiaľ bude EÚ zvyšovať svoje ambície
  v oblasti klímy,
  mohlo by existovať
  riziko úniku uhlíka. K úniku uhlíka dochádza, ak z dôvodu nákladov súvisiacich s politikami v oblasti klímy podniky pôsobiace v niektorých priemyselných odvetviach alebo pododvetviach presunú výrobu do iných krajín alebo ak by dovoz z týchto krajín nahradil rovnocenné výrobky, pri ktorých sa produkuje menej emisií GHG. Mohlo by to viesť k zvyšovaniu ich celkových emisií v celosvetovom meradle
  a zároveň k obmedzeniu efektívnosti politík Únie zameraných na znižovanie emisií
  , čo by ohrozilo znižovanie emisií GHG, ktoré je naliehavo potrebné, ak má svet udržať globálnu priemernú teplotu výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia. |
| --- | --- |

(8)

Pokiaľ značný počet medzinárodných partnerov EÚ
  nedosiahne rovnakú úroveň ambícií v oblasti klímy
  ,
  a pokiaľ bude EÚ zvyšovať svoje ambície
  v oblasti klímy,
  mohlo by existovať
  riziko úniku uhlíka. K úniku uhlíka dochádza, ak z dôvodu nákladov súvisiacich s politikami v oblasti klímy podniky pôsobiace v niektorých priemyselných odvetviach alebo pododvetviach presunú výrobu do iných krajín alebo ak by dovoz z týchto krajín nahradil rovnocenné výrobky, pri ktorých sa produkuje menej emisií GHG. Mohlo by to viesť k zvyšovaniu ich celkových emisií v celosvetovom meradle
  a zároveň k obmedzeniu efektívnosti politík Únie zameraných na znižovanie emisií
  , čo by ohrozilo znižovanie emisií GHG, ktoré je naliehavo potrebné, ak má svet udržať globálnu priemernú teplotu výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Iniciatíva týkajúca sa mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) je súčasťou balíka Fit for 55. Uvedený mechanizmus má slúžiť ako základný prvok súboru nástrojov EÚ na dosiahnutie cieľa klimaticky neutrálnej Únie do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou tým, že sa
  zameria na riešenie rizík
  úniku uhlíka
  vyplývajúcich z
   vyššej ambície Únie v oblasti klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Iniciatíva týkajúca sa mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) je súčasťou balíka Fit for 55. Uvedený mechanizmus má slúžiť ako základný prvok súboru nástrojov EÚ na dosiahnutie cieľa klimaticky neutrálnej Únie do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou tým, že sa
  zameria na riešenie rizík
  úniku uhlíka
  vyplývajúcich z
   vyššej ambície Únie v oblasti klímy.

| (9) | Iniciatíva týkajúca sa mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) je súčasťou balíka Fit for 55. Uvedený mechanizmus má slúžiť ako základný prvok súboru nástrojov EÚ na dosiahnutie cieľa klimaticky neutrálnej Únie
  najneskôr
  do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou tým, že sa
  zabráni
  úniku uhlíka
  v dôsledku
   vyššej ambície Únie v oblasti klímy.
  Môže to prispieť aj k vytvoreniu rovnakých podmienok pre náklady na dekarbonizáciu, k zvýšeniu dopytu po nízkouhlíkových výrobkoch a procesoch, ako aj k zabráneniu narušeniam hospodárskej súťaže a podpore spravodlivého obchodu. |
| --- | --- |

(9)

Iniciatíva týkajúca sa mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) je súčasťou balíka Fit for 55. Uvedený mechanizmus má slúžiť ako základný prvok súboru nástrojov EÚ na dosiahnutie cieľa klimaticky neutrálnej Únie
  najneskôr
  do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou tým, že sa
  zabráni
  úniku uhlíka
  v dôsledku
   vyššej ambície Únie v oblasti klímy.
  Môže to prispieť aj k vytvoreniu rovnakých podmienok pre náklady na dekarbonizáciu, k zvýšeniu dopytu po nízkouhlíkových výrobkoch a procesoch, ako aj k zabráneniu narušeniam hospodárskej súťaže a podpore spravodlivého obchodu.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých hrozí únik uhlíka, sú prechodné bezodplatné prideľovanie kvót EU ETS a finančné opatrenia na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami GHG do cien elektrickej energie resp. stanovených v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES. Bezodplatné prideľovanie kvót v rámci EU ETS však
  oslabuje
  signál o cene, ktorý systém poskytuje zariadeniam prijímajúcim kvóty v porovnaní s úplným obchodovaním s kvótami formou aukcie, a teda
  ovplyvňuje
  stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých hrozí únik uhlíka, sú prechodné bezodplatné prideľovanie kvót EU ETS a finančné opatrenia na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami GHG do cien elektrickej energie resp. stanovených v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES. Bezodplatné prideľovanie kvót v rámci EU ETS však
  oslabuje
  signál o cene, ktorý systém poskytuje zariadeniam prijímajúcim kvóty v porovnaní s úplným obchodovaním s kvótami formou aukcie, a teda
  ovplyvňuje
  stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií.

| (10) | Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých hrozí únik uhlíka, sú prechodné bezodplatné prideľovanie kvót EU ETS a finančné opatrenia na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami GHG do cien elektrickej energie resp. stanovených v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES.
  Bezodplatné prideľovanie kvót na úrovni subjektov s najlepšími výsledkami je pre určité priemyselné odvetvia politickým nástrojom na riešenie rizika úniku uhlíka v prípade, že neexistujú spravodlivé rovnaké podmienky. Bezodplatné prideľovanie kvót
  v rámci EU ETS
  , ako aj poskytovanie kompenzácií nepriamych emisných nákladov
  však
  oslabujú
  signál o cene, ktorý systém poskytuje zariadeniam prijímajúcim kvóty, v porovnaní s úplným obchodovaním s kvótami formou aukcie, a teda
  znižujú
  stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií. |
| --- | --- |

(10)

Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých hrozí únik uhlíka, sú prechodné bezodplatné prideľovanie kvót EU ETS a finančné opatrenia na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami GHG do cien elektrickej energie resp. stanovených v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES.
  Bezodplatné prideľovanie kvót na úrovni subjektov s najlepšími výsledkami je pre určité priemyselné odvetvia politickým nástrojom na riešenie rizika úniku uhlíka v prípade, že neexistujú spravodlivé rovnaké podmienky. Bezodplatné prideľovanie kvót
  v rámci EU ETS
  , ako aj poskytovanie kompenzácií nepriamych emisných nákladov
  však
  oslabujú
  signál o cene, ktorý systém poskytuje zariadeniam prijímajúcim kvóty, v porovnaní s úplným obchodovaním s kvótami formou aukcie, a teda
  znižujú
  stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (11a) | Zariadenia v rámci systému EU ETS čelia rastúcej cene uhlíka a spoločnosti potrebujú dlhodobý prehľad, predvídateľnosť a právnu istotu, aby mohli robiť investičné rozhodnutia. Preto by sa mal stanoviť jasný spôsob pre postupné zavádzanie zostávajúcich odvetví a pododvetví, ktoré sú vystavené riziku úniku uhlíka. Tým sa posilní nový právny rámec na boj proti úniku uhlíka, poskytne sa potrebný čas na zabezpečenie bezproblémového uplatňovania mechanizmu CBAM a zariadeniam a spoločnostiam sa umožní uskutočniť potrebné investície do dekarbonizácie priemyselných procesov v stabilnom a predvídateľnom právnom kontexte. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11a)

Zariadenia v rámci systému EU ETS čelia rastúcej cene uhlíka a spoločnosti potrebujú dlhodobý prehľad, predvídateľnosť a právnu istotu, aby mohli robiť investičné rozhodnutia. Preto by sa mal stanoviť jasný spôsob pre postupné zavádzanie zostávajúcich odvetví a pododvetví, ktoré sú vystavené riziku úniku uhlíka. Tým sa posilní nový právny rámec na boj proti úniku uhlíka, poskytne sa potrebný čas na zabezpečenie bezproblémového uplatňovania mechanizmu CBAM a zariadeniam a spoločnostiam sa umožní uskutočniť potrebné investície do dekarbonizácie priemyselných procesov v stabilnom a predvídateľnom právnom kontexte.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | Hoci cieľom mechanizmu CBAM je zabrániť riziku úniku uhlíka, toto nariadenie takisto podporuje využívanie účinnejších technológií z hľadiska emisií GHG zo strany výrobcov z tretích krajín, aby sa produkovalo menej emisií na jednotku výstupu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

Hoci cieľom mechanizmu CBAM je zabrániť riziku úniku uhlíka, toto nariadenie takisto podporuje využívanie účinnejších technológií z hľadiska emisií GHG zo strany výrobcov z tretích krajín, aby sa produkovalo menej emisií na jednotku výstupu.

| (12) | Hoci cieľom mechanizmu CBAM je zabrániť riziku úniku uhlíka, toto nariadenie takisto podporuje využívanie účinnejších technológií z hľadiska emisií GHG zo strany výrobcov z tretích krajín, aby sa produkovalo menej emisií na jednotku výstupu.
  Z tohto dôvodu by mechanizmus CBAM mohol byť účinným opatrením na zníženie emisií v tretích krajinách, pričom by súčasne zabezpečoval rovnaké podmienky pre priemysel Únie. |
| --- | --- |

(12)

Hoci cieľom mechanizmu CBAM je zabrániť riziku úniku uhlíka, toto nariadenie takisto podporuje využívanie účinnejších technológií z hľadiska emisií GHG zo strany výrobcov z tretích krajín, aby sa produkovalo menej emisií na jednotku výstupu.
  Z tohto dôvodu by mechanizmus CBAM mohol byť účinným opatrením na zníženie emisií v tretích krajinách, pričom by súčasne zabezpečoval rovnaké podmienky pre priemysel Únie.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | Ako nástroj na ochranu pred únikom uhlíka a na zníženie emisií GHG by mal mechanizmus CBAM zabezpečiť, aby dovážané výrobky podliehali regulačnému systému, ktorý uplatňuje náklady na emisie oxidu uhličitého rovnocenné s tými, ktoré by boli inak znášané v rámci EU ETS. Mechanizmus CBAM je opatrenie v oblasti klímy, ktoré by malo
  zabrániť riziku úniku uhlíka
  a 
  podporiť ambicióznejší cieľ Únie na zmiernenie zmeny klímy
  a zabezpečiť zlučiteľnosť s pravidlami WTO. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

Ako nástroj na ochranu pred únikom uhlíka a na zníženie emisií GHG by mal mechanizmus CBAM zabezpečiť, aby dovážané výrobky podliehali regulačnému systému, ktorý uplatňuje náklady na emisie oxidu uhličitého rovnocenné s tými, ktoré by boli inak znášané v rámci EU ETS. Mechanizmus CBAM je opatrenie v oblasti klímy, ktoré by malo
  zabrániť riziku úniku uhlíka
  a 
  podporiť ambicióznejší cieľ Únie na zmiernenie zmeny klímy
  a zabezpečiť zlučiteľnosť s pravidlami WTO.

| (13) | Ako nástroj na ochranu pred únikom uhlíka a na zníženie emisií GHG by mal mechanizmus CBAM zabezpečiť, aby dovážané výrobky podliehali regulačnému systému, ktorý uplatňuje náklady na emisie oxidu uhličitého rovnocenné s tými, ktoré by boli inak znášané v rámci EU ETS
  , čo povedie k ekvivalentnému stanovovaniu cien uhlíka pre dovoz a domáce výrobky a rovnakým podmienkam
  . Mechanizmus CBAM je opatrenie v oblasti klímy, ktoré by malo
  podporiť znižovanie emisií v Únii v súlade s Európskou zelenou dohodou
  a 
  nariadením (EÚ) 2021/1119 a zabrániť riziku úniku uhlíka
  a zabezpečiť zlučiteľnosť s pravidlami WTO. |
| --- | --- |

(13)

Ako nástroj na ochranu pred únikom uhlíka a na zníženie emisií GHG by mal mechanizmus CBAM zabezpečiť, aby dovážané výrobky podliehali regulačnému systému, ktorý uplatňuje náklady na emisie oxidu uhličitého rovnocenné s tými, ktoré by boli inak znášané v rámci EU ETS
  , čo povedie k ekvivalentnému stanovovaniu cien uhlíka pre dovoz a domáce výrobky a rovnakým podmienkam
  . Mechanizmus CBAM je opatrenie v oblasti klímy, ktoré by malo
  podporiť znižovanie emisií v Únii v súlade s Európskou zelenou dohodou
  a 
  nariadením (EÚ) 2021/1119 a zabrániť riziku úniku uhlíka
  a zabezpečiť zlučiteľnosť s pravidlami WTO.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisia by mala analyzovať administratívne náklady, ktoré vznikli v súvislosti s mechanizmom CBAM, a zároveň zabezpečiť, aby zamestnanci absolvovali primeranú odbornú prípravu na plnenie svojich povinností. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13a)

Komisia by mala analyzovať administratívne náklady, ktoré vznikli v súvislosti s mechanizmom CBAM, a zároveň zabezpečiť, aby zamestnanci absolvovali primeranú odbornú prípravu na plnenie svojich povinností.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | Aby sa v prípade budúcich dohôd z mechanizmu CBAM vylúčili tretie krajiny alebo územia, ktoré sú plne integrované v systéme EU ETS alebo sú s ním prepojené, v súlade s článkom 290 ZFEÚ by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty, pokiaľ ide o zmenu zoznamu krajín v prílohe II. Naopak, tieto tretie krajiny alebo územia by mali byť vylúčené zo zoznamu v prílohe II a mali by podliehať mechanizmu CBAM v prípade, že nebudú účinne účtovať cenu ETS za tovar vyvezený do Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

Aby sa v prípade budúcich dohôd z mechanizmu CBAM vylúčili tretie krajiny alebo územia, ktoré sú plne integrované v systéme EU ETS alebo sú s ním prepojené, v súlade s článkom 290 ZFEÚ by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty, pokiaľ ide o zmenu zoznamu krajín v prílohe II. Naopak, tieto tretie krajiny alebo územia by mali byť vylúčené zo zoznamu v prílohe II a mali by podliehať mechanizmu CBAM v prípade, že nebudú účinne účtovať cenu ETS za tovar vyvezený do Únie.

| (15) | Aby sa v prípade budúcich dohôd z mechanizmu CBAM vylúčili tretie krajiny alebo územia, ktoré sú plne integrované v systéme EU ETS alebo sú s ním prepojené, v súlade s článkom 290 ZFEÚ by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty, pokiaľ ide o zmenu zoznamu krajín v prílohe II. Naopak, tieto tretie krajiny alebo územia by mali byť vylúčené zo zoznamu v prílohe II a mali by podliehať mechanizmu CBAM v prípade, že nebudú účinne účtovať cenu ETS za tovar vyvezený do Únie.
  Komisia bude monitorovať a riešiť možné praktiky obchádzania v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(15)

Aby sa v prípade budúcich dohôd z mechanizmu CBAM vylúčili tretie krajiny alebo územia, ktoré sú plne integrované v systéme EU ETS alebo sú s ním prepojené, v súlade s článkom 290 ZFEÚ by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty, pokiaľ ide o zmenu zoznamu krajín v prílohe II. Naopak, tieto tretie krajiny alebo územia by mali byť vylúčené zo zoznamu v prílohe II a mali by podliehať mechanizmu CBAM v prípade, že nebudú účinne účtovať cenu ETS za tovar vyvezený do Únie.
  Komisia bude monitorovať a riešiť možné praktiky obchádzania v tretích krajinách.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (15a) | S cieľom zabezpečiť, aby ekologickú transformáciu v najvzdialenejších regiónoch sprevádzala hospodárska a sociálna súdržnosť, by sa pred skončením prechodného obdobia malo vykonať posúdenie vplyvu potenciálnych hospodárskych a sociálnych vplyvov špecifických pre tieto regióny. Komisia by mala zabezpečiť súlad s článkom 349 ZFEÚ a navrhnúť vhodné opatrenia pre najvzdialenejšie regióny pri uplatňovaní mechanizmu CBAM, najmä z dôvodu osobitného colného a daňového režimu, ktorý sa uplatňuje na najvzdialenejšie regióny. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15a)

S cieľom zabezpečiť, aby ekologickú transformáciu v najvzdialenejších regiónoch sprevádzala hospodárska a sociálna súdržnosť, by sa pred skončením prechodného obdobia malo vykonať posúdenie vplyvu potenciálnych hospodárskych a sociálnych vplyvov špecifických pre tieto regióny. Komisia by mala zabezpečiť súlad s článkom 349 ZFEÚ a navrhnúť vhodné opatrenia pre najvzdialenejšie regióny pri uplatňovaní mechanizmu CBAM, najmä z dôvodu osobitného colného a daňového režimu, ktorý sa uplatňuje na najvzdialenejšie regióny.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (17) | Emisie GHG, ktoré má mechanizmus CBAM regulovať, by mali zodpovedať emisiám GHG, na ktoré sa vzťahuje príloha I k EU ETS v smernici 2003/87/ES, konkrétne oxid uhličitý (ďalej len „CO2“), prípadne aj oxid dusný (N2O) a úplne fluórované uhľovodíky (PFC). Mechanizmus CBAM by sa mal
  spočiatku
  uplatňovať na priame emisie týchto GHG
  od
   výroby tovaru až do času dovozu na colné územie Únie
  a po skončení prechodného obdobia a ďalšom posúdení by sa mal uplatňovať
  aj na nepriame emisie, a tak odzrkadľovať rozsah pôsobnosti EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17)

Emisie GHG, ktoré má mechanizmus CBAM regulovať, by mali zodpovedať emisiám GHG, na ktoré sa vzťahuje príloha I k EU ETS v smernici 2003/87/ES, konkrétne oxid uhličitý (ďalej len „CO2“), prípadne aj oxid dusný (N2O) a úplne fluórované uhľovodíky (PFC). Mechanizmus CBAM by sa mal
  spočiatku
  uplatňovať na priame emisie týchto GHG
  od
   výroby tovaru až do času dovozu na colné územie Únie
  a po skončení prechodného obdobia a ďalšom posúdení by sa mal uplatňovať
  aj na nepriame emisie, a tak odzrkadľovať rozsah pôsobnosti EU ETS.

| (17) | Emisie GHG, ktoré má mechanizmus CBAM regulovať, by mali zodpovedať emisiám GHG, na ktoré sa vzťahuje príloha I k EU ETS v smernici 2003/87/ES, konkrétne oxid uhličitý (ďalej len „CO2“), prípadne aj oxid dusný (N2O) a úplne fluórované uhľovodíky (PFC). Mechanizmus CBAM by
  mal odrážať budúce revízie EU ETS z hľadiska regulovaných emisií skleníkových plynov. Mechanizmus CBAM by
  sa mal uplatňovať na priame emisie týchto GHG
  z
   výroby tovaru až do času dovozu na colné územie Únie
  , ako
  aj na nepriame emisie, a tak odzrkadľovať rozsah pôsobnosti EU ETS.
  Súdržnosť medzi mechanizmom CBAM a EU ETS je nevyhnutná na dodržiavanie zásad WTO. |
| --- | --- |

(17)

Emisie GHG, ktoré má mechanizmus CBAM regulovať, by mali zodpovedať emisiám GHG, na ktoré sa vzťahuje príloha I k EU ETS v smernici 2003/87/ES, konkrétne oxid uhličitý (ďalej len „CO2“), prípadne aj oxid dusný (N2O) a úplne fluórované uhľovodíky (PFC). Mechanizmus CBAM by
  mal odrážať budúce revízie EU ETS z hľadiska regulovaných emisií skleníkových plynov. Mechanizmus CBAM by
  sa mal uplatňovať na priame emisie týchto GHG
  z
   výroby tovaru až do času dovozu na colné územie Únie
  , ako
  aj na nepriame emisie, a tak odzrkadľovať rozsah pôsobnosti EU ETS.
  Súdržnosť medzi mechanizmom CBAM a EU ETS je nevyhnutná na dodržiavanie zásad WTO.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (19) | Hoci EU ETS stanovuje absolútny strop emisií GHG z činností v jeho rozsahu pôsobnosti a umožňuje obchodovateľnosť kvót (tzv. systém stropov a obchodovania), mechanizmus CBAM by nemal stanoviť kvantitatívne obmedzenia na dovoz, aby sa zabezpečilo, že obchodné toky nebudú obmedzené. Navyše, kým EU ETS sa uplatňuje na zariadenia so sídlom v Únii, mechanizmus CBAM by sa mal uplatňovať na určitý tovar dovezený na colné územie Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19)

Hoci EU ETS stanovuje absolútny strop emisií GHG z činností v jeho rozsahu pôsobnosti a umožňuje obchodovateľnosť kvót (tzv. systém stropov a obchodovania), mechanizmus CBAM by nemal stanoviť kvantitatívne obmedzenia na dovoz, aby sa zabezpečilo, že obchodné toky nebudú obmedzené. Navyše, kým EU ETS sa uplatňuje na zariadenia so sídlom v Únii, mechanizmus CBAM by sa mal uplatňovať na určitý tovar dovezený na colné územie Únie.

| (19) | Hoci EU ETS stanovuje absolútny strop emisií GHG z činností v jeho rozsahu pôsobnosti a umožňuje obchodovateľnosť kvót (tzv. systém stropov a obchodovania), mechanizmus CBAM by nemal stanoviť kvantitatívne obmedzenia na dovoz, aby sa zabezpečilo, že obchodné toky nebudú obmedzené
  ani narušené
  . Navyše, kým EU ETS sa uplatňuje na zariadenia so sídlom v Únii, mechanizmus CBAM by sa mal uplatňovať na určitý tovar dovezený na colné územie Únie
  s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky a zabrániť riziku úniku uhlíka a zároveň zabezpečiť súlad s pravidlami WTO
  . |
| --- | --- |

(19)

Hoci EU ETS stanovuje absolútny strop emisií GHG z činností v jeho rozsahu pôsobnosti a umožňuje obchodovateľnosť kvót (tzv. systém stropov a obchodovania), mechanizmus CBAM by nemal stanoviť kvantitatívne obmedzenia na dovoz, aby sa zabezpečilo, že obchodné toky nebudú obmedzené
  ani narušené
  . Navyše, kým EU ETS sa uplatňuje na zariadenia so sídlom v Únii, mechanizmus CBAM by sa mal uplatňovať na určitý tovar dovezený na colné územie Únie
  s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky a zabrániť riziku úniku uhlíka a zároveň zabezpečiť súlad s pravidlami WTO
  .

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 20

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (20) | Systém CBAM má určité špecifické vlastnosti v porovnaní s EU ETS vrátane výpočtu ceny certifikátov CBAM, možností obchodovať s certifikátmi a ich časovej platnosti. Sú odôvodnené potrebou zachovať účinnosť mechanizmu CBAM ako opatrenia na postupné zamedzenie úniku uhlíka a na zabezpečenie toho, aby riadenie systému nebolo nadmerne zaťažujúce, pokiaľ ide o povinnosti uložené prevádzkovateľom a administratívne zdroje, pričom sa zároveň zachová rovnaká úroveň pružnosti, ktorá je prevádzkovateľom dostupná v EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20)

Systém CBAM má určité špecifické vlastnosti v porovnaní s EU ETS vrátane výpočtu ceny certifikátov CBAM, možností obchodovať s certifikátmi a ich časovej platnosti. Sú odôvodnené potrebou zachovať účinnosť mechanizmu CBAM ako opatrenia na postupné zamedzenie úniku uhlíka a na zabezpečenie toho, aby riadenie systému nebolo nadmerne zaťažujúce, pokiaľ ide o povinnosti uložené prevádzkovateľom a administratívne zdroje, pričom sa zároveň zachová rovnaká úroveň pružnosti, ktorá je prevádzkovateľom dostupná v EU ETS.

| (20) | Systém CBAM má určité špecifické vlastnosti v porovnaní s EU ETS vrátane výpočtu ceny certifikátov CBAM, možností obchodovať s certifikátmi a ich časovej platnosti. Sú odôvodnené potrebou zachovať účinnosť mechanizmu CBAM ako opatrenia na postupné zamedzenie úniku uhlíka a na zabezpečenie toho, aby riadenie systému nebolo nadmerne zaťažujúce, pokiaľ ide o povinnosti uložené prevádzkovateľom
  , najmä malým a stredným podnikom (MSP)
  a administratívne zdroje, pričom sa zároveň zachová rovnaká úroveň pružnosti, ktorá je prevádzkovateľom dostupná v EU ETS. |
| --- | --- |

(20)

Systém CBAM má určité špecifické vlastnosti v porovnaní s EU ETS vrátane výpočtu ceny certifikátov CBAM, možností obchodovať s certifikátmi a ich časovej platnosti. Sú odôvodnené potrebou zachovať účinnosť mechanizmu CBAM ako opatrenia na postupné zamedzenie úniku uhlíka a na zabezpečenie toho, aby riadenie systému nebolo nadmerne zaťažujúce, pokiaľ ide o povinnosti uložené prevádzkovateľom
  , najmä malým a stredným podnikom (MSP)
  a administratívne zdroje, pričom sa zároveň zachová rovnaká úroveň pružnosti, ktorá je prevádzkovateľom dostupná v EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (21) | V záujme zachovania účinnosti mechanizmu CBAM ako opatrenia proti úniku uhlíka je potrebné, aby tesne odrážal cenu EU ETS. Kým na trhu EU ETS sa cena kvót určuje aukciami, cena certifikátov CBAM by mala v rozumnej miere odrážať cenu takýchto aukcií prostredníctvom priemerov vypočítaných každý týždeň. Takéto týždenné priemerné ceny tesne odrážajú cenové výkyvy EU ETS a umožňujú dovozcom primeranú maržu na využitie zmien v cenách EU ETS, pričom sa zároveň zabezpečí, aby systém zostal pre správne orgány riaditeľný. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21)

V záujme zachovania účinnosti mechanizmu CBAM ako opatrenia proti úniku uhlíka je potrebné, aby tesne odrážal cenu EU ETS. Kým na trhu EU ETS sa cena kvót určuje aukciami, cena certifikátov CBAM by mala v rozumnej miere odrážať cenu takýchto aukcií prostredníctvom priemerov vypočítaných každý týždeň. Takéto týždenné priemerné ceny tesne odrážajú cenové výkyvy EU ETS a umožňujú dovozcom primeranú maržu na využitie zmien v cenách EU ETS, pričom sa zároveň zabezpečí, aby systém zostal pre správne orgány riaditeľný.

| (21) | V záujme zachovania účinnosti mechanizmu CBAM ako opatrenia proti úniku uhlíka
  a zabezpečenia jeho súladu s pravidlami WTO
  je potrebné, aby tesne odrážal cenu EU ETS. Kým na trhu EU ETS sa cena kvót určuje aukciami, cena certifikátov CBAM by mala v rozumnej miere odrážať cenu takýchto aukcií prostredníctvom priemerov vypočítaných každý týždeň. Takéto týždenné priemerné ceny tesne odrážajú cenové výkyvy EU ETS a umožňujú dovozcom primeranú maržu na využitie zmien v cenách EU ETS, pričom sa zároveň zabezpečí, aby systém zostal pre správne orgány riaditeľný. |
| --- | --- |

(21)

V záujme zachovania účinnosti mechanizmu CBAM ako opatrenia proti úniku uhlíka
  a zabezpečenia jeho súladu s pravidlami WTO
  je potrebné, aby tesne odrážal cenu EU ETS. Kým na trhu EU ETS sa cena kvót určuje aukciami, cena certifikátov CBAM by mala v rozumnej miere odrážať cenu takýchto aukcií prostredníctvom priemerov vypočítaných každý týždeň. Takéto týždenné priemerné ceny tesne odrážajú cenové výkyvy EU ETS a umožňujú dovozcom primeranú maržu na využitie zmien v cenách EU ETS, pričom sa zároveň zabezpečí, aby systém zostal pre správne orgány riaditeľný.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (23) | Vzhľadom na to, že sa mechanizmus CBAM uplatňuje na dovoz tovaru na colné územie Únie, a nie na zariadenia, určité úpravy a zjednodušenia by bolo potrebné uplatniť aj na režim mechanizmu CBAM. Jedno z takýchto zjednodušení by malo pozostávať z deklaratívneho systému, v ktorom by dovozcovia mali nahlasovať celkové overené emisie GHG viazané v tovare dovezenom v danom kalendárnom roku. Mal by sa uplatňovať aj odlišný harmonogram v porovnaní s cyklom dodržiavania podmienok systému EU ETS, aby sa zabránilo potenciálnym zbrzdeniam vyplývajúcim z povinností akreditovaných overovateľov podľa tohto nariadenia a EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23)

Vzhľadom na to, že sa mechanizmus CBAM uplatňuje na dovoz tovaru na colné územie Únie, a nie na zariadenia, určité úpravy a zjednodušenia by bolo potrebné uplatniť aj na režim mechanizmu CBAM. Jedno z takýchto zjednodušení by malo pozostávať z deklaratívneho systému, v ktorom by dovozcovia mali nahlasovať celkové overené emisie GHG viazané v tovare dovezenom v danom kalendárnom roku. Mal by sa uplatňovať aj odlišný harmonogram v porovnaní s cyklom dodržiavania podmienok systému EU ETS, aby sa zabránilo potenciálnym zbrzdeniam vyplývajúcim z povinností akreditovaných overovateľov podľa tohto nariadenia a EU ETS.

| (23) | Vzhľadom na to, že sa mechanizmus CBAM uplatňuje na dovoz tovaru na colné územie Únie, a nie na zariadenia, určité úpravy a zjednodušenia by bolo potrebné uplatniť aj na režim mechanizmu CBAM. Jedno z takýchto zjednodušení by malo pozostávať z 
  jednoduchého a dostupného
  deklaratívneho systému, v ktorom by dovozcovia mali nahlasovať celkové overené emisie GHG viazané v tovare dovezenom v danom kalendárnom roku. Mal by sa uplatňovať aj odlišný harmonogram v porovnaní s cyklom dodržiavania podmienok systému EU ETS, aby sa zabránilo potenciálnym zbrzdeniam vyplývajúcim z povinností akreditovaných overovateľov podľa tohto nariadenia a EU ETS. |
| --- | --- |

(23)

Vzhľadom na to, že sa mechanizmus CBAM uplatňuje na dovoz tovaru na colné územie Únie, a nie na zariadenia, určité úpravy a zjednodušenia by bolo potrebné uplatniť aj na režim mechanizmu CBAM. Jedno z takýchto zjednodušení by malo pozostávať z 
  jednoduchého a dostupného
  deklaratívneho systému, v ktorom by dovozcovia mali nahlasovať celkové overené emisie GHG viazané v tovare dovezenom v danom kalendárnom roku. Mal by sa uplatňovať aj odlišný harmonogram v porovnaní s cyklom dodržiavania podmienok systému EU ETS, aby sa zabránilo potenciálnym zbrzdeniam vyplývajúcim z povinností akreditovaných overovateľov podľa tohto nariadenia a EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23a) | Vzhľadom na jedinečnú povahu mechanizmu CBAM a potrebu úzkej koordinácie na úrovni Únie by sa mal zriadiť orgán CBAM, ktorý by riadne vykonával a monitoroval toto nariadenie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23a)

Vzhľadom na jedinečnú povahu mechanizmu CBAM a potrebu úzkej koordinácie na úrovni Únie by sa mal zriadiť orgán CBAM, ktorý by riadne vykonával a monitoroval toto nariadenie.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 24

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (24) | Pokiaľ ide o sankcie
  , členské štáty by mali uplatňovať pokuty za porušenie tohto nariadenia a zabezpečiť ich vykonávanie. Výška
  týchto pokút
  by mala byť
  totožná s pokutami uplatňovanými
  v 
  rámci Únie
  v 
  prípade porušenia systému EU ETS podľa článku 16 ods. 3 a 4 smernice 2003/87/ES
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(24)

Pokiaľ ide o sankcie
  , členské štáty by mali uplatňovať pokuty za porušenie tohto nariadenia a zabezpečiť ich vykonávanie. Výška
  týchto pokút
  by mala byť
  totožná s pokutami uplatňovanými
  v 
  rámci Únie
  v 
  prípade porušenia systému EU ETS podľa článku 16 ods. 3 a 4 smernice 2003/87/ES
  .

| (24) | Mechanizmus CBAM by mal byť starostlivo navrhnutý a mal by byť pod dohľadom orgánu mechanizmu CBAM a colných orgánov, okrem iného s cieľom predchádzať, identifikovať a sankcionovať akýkoľvek typ postupov obchádzania vrátane zneužitia alebo podvodu. Orgán CBAM a
  členské štáty by mali
  v súlade so svojím vnútroštátnym právom
  uplatňovať
  správne alebo trestnoprávne
  pokuty za porušenie tohto nariadenia a zabezpečiť ich vykonávanie. Výška
  pokút pre schválených deklarantov, ktorí do 31. mája každého roka neodovzdajú počet certifikátov CBAM zodpovedajúci emisiám viazaným v tovare dovezenom počas predchádzajúceho roku alebo ktorí predložia orgánu nepravdivé informácie týkajúce sa viazaných emisií s cieľom získať výhodnejšie individuálne zaobchádzanie,
  by mala byť
  rovnaká ako trojnásobok priemernej ceny certifikátov CBAM
  v 
  predchádzajúcom roku za každý certifikát CBAM, ktorý schválený deklarant neodovzdal
  v 
  súlade s článkom 22. Platba pokuty by nemala zbaviť schváleného deklaranta povinnosti odovzdať orgánu mechanizmu CBAM počet certifikátov CBAM, ktoré neboli odovzdané
  . |
| --- | --- |

(24)

Mechanizmus CBAM by mal byť starostlivo navrhnutý a mal by byť pod dohľadom orgánu mechanizmu CBAM a colných orgánov, okrem iného s cieľom predchádzať, identifikovať a sankcionovať akýkoľvek typ postupov obchádzania vrátane zneužitia alebo podvodu. Orgán CBAM a
  členské štáty by mali
  v súlade so svojím vnútroštátnym právom
  uplatňovať
  správne alebo trestnoprávne
  pokuty za porušenie tohto nariadenia a zabezpečiť ich vykonávanie. Výška
  pokút pre schválených deklarantov, ktorí do 31. mája každého roka neodovzdajú počet certifikátov CBAM zodpovedajúci emisiám viazaným v tovare dovezenom počas predchádzajúceho roku alebo ktorí predložia orgánu nepravdivé informácie týkajúce sa viazaných emisií s cieľom získať výhodnejšie individuálne zaobchádzanie,
  by mala byť
  rovnaká ako trojnásobok priemernej ceny certifikátov CBAM
  v 
  predchádzajúcom roku za každý certifikát CBAM, ktorý schválený deklarant neodovzdal
  v 
  súlade s článkom 22. Platba pokuty by nemala zbaviť schváleného deklaranta povinnosti odovzdať orgánu mechanizmu CBAM počet certifikátov CBAM, ktoré neboli odovzdané
  .

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 26

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (26) | Pokrytie výrobkov v rámci mechanizmu CBAM by malo odrážať činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, pretože ten vychádza z kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií prepojených s environmentálnym cieľom smernice 2003/87/ES a je najkomplexnejším regulačným systémom emisií GHG v Únii. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(26)

Pokrytie výrobkov v rámci mechanizmu CBAM by malo odrážať činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, pretože ten vychádza z kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií prepojených s environmentálnym cieľom smernice 2003/87/ES a je najkomplexnejším regulačným systémom emisií GHG v Únii.

| (26) | Pokrytie výrobkov v rámci mechanizmu CBAM by malo odrážať činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, pretože ten vychádza z kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií prepojených s environmentálnym cieľom smernice 2003/87/ES a je najkomplexnejším regulačným systémom emisií GHG v Únii.
  Komisia by mala do 1. januára 2030 stanoviť harmonogram postupného začlenenia všetkých tovarov do odvetví, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES. Uprednostniť by sa mal tovar, ktorý je najviac vystavený úniku uhlíka a s najväčšou uhlíkovou náročnosťou. |
| --- | --- |

(26)

Pokrytie výrobkov v rámci mechanizmu CBAM by malo odrážať činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, pretože ten vychádza z kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií prepojených s environmentálnym cieľom smernice 2003/87/ES a je najkomplexnejším regulačným systémom emisií GHG v Únii.
  Komisia by mala do 1. januára 2030 stanoviť harmonogram postupného začlenenia všetkých tovarov do odvetví, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES. Uprednostniť by sa mal tovar, ktorý je najviac vystavený úniku uhlíka a s najväčšou uhlíkovou náročnosťou.

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 29

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (29) | Tovar, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, by sa mal vybrať po dôkladnej analýze jeho významu z hľadiska kumulovaných emisií GHG a rizika úniku uhlíka v zodpovedajúcich odvetviach EU ETS, pričom sa obmedzí zložitosť a administratívna záťaž. Skutočný výber by mal konkrétne zohľadniť základné materiály a základné výrobky, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, s cieľom zabezpečiť, aby bol dovoz energeticky náročných výrobkov do Únie v rovnakom postavení ako výrobky EÚ, pokiaľ ide o stanovovanie cien uhlíka v rámci EU ETS a aby sa zmiernilo riziko úniku uhlíka. Ďalšími relevantnými kritériami pre zúženie výberu by mali byť: po prvé, význam odvetví z hľadiska emisií, najmä to, či odvetvie patrí medzi najväčších súhrnných producentov emisií GHG; po druhé, vystavenie odvetvia značnému riziku úniku uhlíka, ako sa vymedzuje podľa smernice 2003/87/ES; po tretie, potreba uviesť do rovnováhy široké pokrytie, pokiaľ ide o emisie GHG, pri obmedzení zložitosti a administratívneho úsilia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(29)

Tovar, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, by sa mal vybrať po dôkladnej analýze jeho významu z hľadiska kumulovaných emisií GHG a rizika úniku uhlíka v zodpovedajúcich odvetviach EU ETS, pričom sa obmedzí zložitosť a administratívna záťaž. Skutočný výber by mal konkrétne zohľadniť základné materiály a základné výrobky, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, s cieľom zabezpečiť, aby bol dovoz energeticky náročných výrobkov do Únie v rovnakom postavení ako výrobky EÚ, pokiaľ ide o stanovovanie cien uhlíka v rámci EU ETS a aby sa zmiernilo riziko úniku uhlíka. Ďalšími relevantnými kritériami pre zúženie výberu by mali byť: po prvé, význam odvetví z hľadiska emisií, najmä to, či odvetvie patrí medzi najväčších súhrnných producentov emisií GHG; po druhé, vystavenie odvetvia značnému riziku úniku uhlíka, ako sa vymedzuje podľa smernice 2003/87/ES; po tretie, potreba uviesť do rovnováhy široké pokrytie, pokiaľ ide o emisie GHG, pri obmedzení zložitosti a administratívneho úsilia.

| (29) | Tovar, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, by sa mal vybrať po dôkladnej analýze jeho významu z hľadiska kumulovaných emisií GHG a rizika úniku uhlíka v zodpovedajúcich odvetviach EU ETS, pričom sa obmedzí zložitosť a administratívna záťaž
  pre priemysel, spoločnosti a MSP Únie
  . Skutočný výber by mal konkrétne zohľadniť základné materiály a základné výrobky, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, s cieľom zabezpečiť, aby bol dovoz energeticky náročných výrobkov do Únie v rovnakom postavení ako výrobky EÚ, pokiaľ ide o stanovovanie cien uhlíka v rámci EU ETS a aby sa zmiernilo riziko úniku uhlíka. Ďalšími relevantnými kritériami pre zúženie výberu by mali byť: po prvé, význam odvetví z hľadiska emisií, najmä to, či odvetvie patrí medzi najväčších súhrnných producentov emisií GHG; po druhé, vystavenie odvetvia značnému riziku úniku uhlíka, ako sa vymedzuje podľa smernice 2003/87/ES; po tretie, potreba uviesť do rovnováhy široké pokrytie, pokiaľ ide o emisie GHG, pri obmedzení zložitosti a administratívneho úsilia.
  Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj tomu, aby sa zabránilo akémukoľvek riziku narušenia trhu medzi rôznymi odvetviami, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM. |
| --- | --- |

(29)

Tovar, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, by sa mal vybrať po dôkladnej analýze jeho významu z hľadiska kumulovaných emisií GHG a rizika úniku uhlíka v zodpovedajúcich odvetviach EU ETS, pričom sa obmedzí zložitosť a administratívna záťaž
  pre priemysel, spoločnosti a MSP Únie
  . Skutočný výber by mal konkrétne zohľadniť základné materiály a základné výrobky, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, s cieľom zabezpečiť, aby bol dovoz energeticky náročných výrobkov do Únie v rovnakom postavení ako výrobky EÚ, pokiaľ ide o stanovovanie cien uhlíka v rámci EU ETS a aby sa zmiernilo riziko úniku uhlíka. Ďalšími relevantnými kritériami pre zúženie výberu by mali byť: po prvé, význam odvetví z hľadiska emisií, najmä to, či odvetvie patrí medzi najväčších súhrnných producentov emisií GHG; po druhé, vystavenie odvetvia značnému riziku úniku uhlíka, ako sa vymedzuje podľa smernice 2003/87/ES; po tretie, potreba uviesť do rovnováhy široké pokrytie, pokiaľ ide o emisie GHG, pri obmedzení zložitosti a administratívneho úsilia.
  Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj tomu, aby sa zabránilo akémukoľvek riziku narušenia trhu medzi rôznymi odvetviami, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 30

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (30) | Použitie prvého kritéria umožňuje vytvoriť zoznam týchto priemyselných odvetví, pokiaľ ide o kumulované emisie: železo a oceľ, rafinérie, cement, základné organické chemikálie a hnojivá. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(30)

Použitie prvého kritéria umožňuje vytvoriť zoznam týchto priemyselných odvetví, pokiaľ ide o kumulované emisie: železo a oceľ, rafinérie, cement, základné organické chemikálie a hnojivá.

| (30) | Použitie prvého kritéria umožňuje vytvoriť zoznam týchto priemyselných odvetví, pokiaľ ide o kumulované emisie: železo a oceľ, rafinérie, cement,
  hliník,
  základné organické chemikálie
  , vodík, polyméry,
  a hnojivá. |
| --- | --- |

(30)

Použitie prvého kritéria umožňuje vytvoriť zoznam týchto priemyselných odvetví, pokiaľ ide o kumulované emisie: železo a oceľ, rafinérie, cement,
  hliník,
  základné organické chemikálie
  , vodík, polyméry,
  a hnojivá.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 32

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (32) | Najmä organické chemikálie nie sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vzhľadom na technické obmedzenia, ktoré neumožňujú jasne definovať viazané emisie dovezeného tovaru. Pre tento tovar je základným parametrom uplatniteľná referenčná hodnota v rámci EU ETS, ktorá neumožňuje jednoznačné prideľovanie emisií viazaných na jednotlivý dovážaný tovar. Cielenejšie prideľovanie pre organické chemikálie si bude vyžadovať viac údajov a hlbšiu analýzu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(32)

Najmä organické chemikálie nie sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vzhľadom na technické obmedzenia, ktoré neumožňujú jasne definovať viazané emisie dovezeného tovaru. Pre tento tovar je základným parametrom uplatniteľná referenčná hodnota v rámci EU ETS, ktorá neumožňuje jednoznačné prideľovanie emisií viazaných na jednotlivý dovážaný tovar. Cielenejšie prideľovanie pre organické chemikálie si bude vyžadovať viac údajov a hlbšiu analýzu.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 33

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (33) | Podobné
  technické obmedzenia platia aj pre rafinérske výrobky, pri ktorých nemožno jednoznačne určiť emisie GHG pre jednotlivé výstupné výrobky. Relevantná referenčná hodnota v rámci EU ETS sa zároveň priamo nevzťahuje na konkrétne výrobky, ako je benzín, nafta alebo kerozín, ale na celý rafinérsky výstup. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(33)

Podobné
  technické obmedzenia platia aj pre rafinérske výrobky, pri ktorých nemožno jednoznačne určiť emisie GHG pre jednotlivé výstupné výrobky. Relevantná referenčná hodnota v rámci EU ETS sa zároveň priamo nevzťahuje na konkrétne výrobky, ako je benzín, nafta alebo kerozín, ale na celý rafinérsky výstup.

| (33) | Niektoré
  technické obmedzenia platia aj pre rafinérske výrobky, pri ktorých nemožno jednoznačne určiť emisie GHG pre jednotlivé výstupné výrobky. Relevantná referenčná hodnota v rámci EU ETS sa zároveň priamo nevzťahuje na konkrétne výrobky, ako je benzín, nafta alebo kerozín, ale na celý rafinérsky výstup.
  S cieľom včas rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia by Komisia mala vypracovať spravodlivú metodiku na výpočet viazaných emisií z rafinérskych výrobkov pred koncom prechodnej fázy. |
| --- | --- |

(33)

Niektoré
  technické obmedzenia platia aj pre rafinérske výrobky, pri ktorých nemožno jednoznačne určiť emisie GHG pre jednotlivé výstupné výrobky. Relevantná referenčná hodnota v rámci EU ETS sa zároveň priamo nevzťahuje na konkrétne výrobky, ako je benzín, nafta alebo kerozín, ale na celý rafinérsky výstup.
  S cieľom včas rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia by Komisia mala vypracovať spravodlivú metodiku na výpočet viazaných emisií z rafinérskych výrobkov pred koncom prechodnej fázy.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 34

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (34) | Hliníkové výrobky by
  však
  mali byť zahrnuté do mechanizmu CBAM, pretože sú do veľkej miery vystavené úniku uhlíka. Navyše pri viacerých priemyselných použitiach priamo konkurujú oceľovým výrobkom, pretože ich vlastnosti sa do veľkej miery podobajú vlastnostiam oceľových výrobkov. Zahrnutie hliníka má takisto svoj význam, pretože rozsah pôsobnosti mechanizmu CBAM
  sa môže rozšíriť, aby v budúcnosti pokryl
  aj nepriame emisie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(34)

Hliníkové výrobky by
  však
  mali byť zahrnuté do mechanizmu CBAM, pretože sú do veľkej miery vystavené úniku uhlíka. Navyše pri viacerých priemyselných použitiach priamo konkurujú oceľovým výrobkom, pretože ich vlastnosti sa do veľkej miery podobajú vlastnostiam oceľových výrobkov. Zahrnutie hliníka má takisto svoj význam, pretože rozsah pôsobnosti mechanizmu CBAM
  sa môže rozšíriť, aby v budúcnosti pokryl
  aj nepriame emisie.

| (34) | Hliníkové výrobky by mali byť zahrnuté do mechanizmu CBAM, pretože sú do veľkej miery vystavené úniku uhlíka. Navyše pri viacerých priemyselných použitiach priamo konkurujú oceľovým výrobkom, pretože ich vlastnosti sa do veľkej miery podobajú vlastnostiam oceľových výrobkov. Zahrnutie hliníka má takisto svoj význam, pretože rozsah pôsobnosti mechanizmu CBAM
  zahŕňa
  aj nepriame emisie. |
| --- | --- |

(34)

Hliníkové výrobky by mali byť zahrnuté do mechanizmu CBAM, pretože sú do veľkej miery vystavené úniku uhlíka. Navyše pri viacerých priemyselných použitiach priamo konkurujú oceľovým výrobkom, pretože ich vlastnosti sa do veľkej miery podobajú vlastnostiam oceľových výrobkov. Zahrnutie hliníka má takisto svoj význam, pretože rozsah pôsobnosti mechanizmu CBAM
  zahŕňa
  aj nepriame emisie.

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 36

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (36) | Toto nariadenie by sa naopak nemalo uplatňovať na určité výrobky, ktorých výroba neprináša významné emisie, ako sú železný a oceľový šrot (pod číselným znakom KN 7204), ferozliatiny (číselný znak KN 7202) a určité hnojivá (v rámci číselného znaku KN 3105 60 00). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(36)

Toto nariadenie by sa naopak nemalo uplatňovať na určité výrobky, ktorých výroba neprináša významné emisie, ako sú železný a oceľový šrot (pod číselným znakom KN 7204), ferozliatiny (číselný znak KN 7202) a určité hnojivá (v rámci číselného znaku KN 3105 60 00).

| (36) | Toto nariadenie by sa naopak nemalo uplatňovať
  v prvej fáze
  na určité výrobky, ktorých výroba neprináša významné emisie, ako sú železný a oceľový šrot (pod číselným znakom KN 7204), ferozliatiny (číselný znak KN 7202) a určité hnojivá (v rámci číselného znaku KN 3105 60 00). |
| --- | --- |

(36)

Toto nariadenie by sa naopak nemalo uplatňovať
  v prvej fáze
  na určité výrobky, ktorých výroba neprináša významné emisie, ako sú železný a oceľový šrot (pod číselným znakom KN 7204), ferozliatiny (číselný znak KN 7202) a určité hnojivá (v rámci číselného znaku KN 3105 60 00).

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 40

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (40) | Schválený deklarant by mal mať možnosť požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré má odovzdať, v závislosti od ceny uhlíka už zaplatenej za tieto emisie v iných jurisdikciách. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(40)

Schválený deklarant by mal mať možnosť požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré má odovzdať, v závislosti od ceny uhlíka už zaplatenej za tieto emisie v iných jurisdikciách.

| (40) | Schválený deklarant by mal mať možnosť požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré má odovzdať, v závislosti od
  jasnej
  ceny uhlíka už zaplatenej za tieto emisie v iných jurisdikciách. |
| --- | --- |

(40)

Schválený deklarant by mal mať možnosť požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré má odovzdať, v závislosti od
  jasnej
  ceny uhlíka už zaplatenej za tieto emisie v iných jurisdikciách.

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 45

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (45) | Fyzikálne vlastnosti elektrickej energie ako výrobku, najmä nemožnosť sledovať skutočný tok elektrónov, sú dôvodom mierne odlišného návrhu mechanizmu CBAM.
  Štandardné hodnoty by sa mali použiť ako štandardný prístup a
   schválení deklaranti by mali mať možnosť požiadať o výpočet svojich povinností v rámci mechanizmu CBAM na základe skutočných emisií. Obchod s elektrickou energiou je odlišný od obchodu s iným tovarom najmä preto, že sa s ňou obchoduje prostredníctvom prepojených elektrizačných sústav s využitím energetických búrz a osobitných foriem obchodovania. Prepojenie trhu je prísne regulovaná forma obchodovania s elektrickou energiou, ktorá umožňuje zoskupiť ponuky na kúpu a predaj naprieč Úniou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(45)

Fyzikálne vlastnosti elektrickej energie ako výrobku, najmä nemožnosť sledovať skutočný tok elektrónov, sú dôvodom mierne odlišného návrhu mechanizmu CBAM.
  Štandardné hodnoty by sa mali použiť ako štandardný prístup a
   schválení deklaranti by mali mať možnosť požiadať o výpočet svojich povinností v rámci mechanizmu CBAM na základe skutočných emisií. Obchod s elektrickou energiou je odlišný od obchodu s iným tovarom najmä preto, že sa s ňou obchoduje prostredníctvom prepojených elektrizačných sústav s využitím energetických búrz a osobitných foriem obchodovania. Prepojenie trhu je prísne regulovaná forma obchodovania s elektrickou energiou, ktorá umožňuje zoskupiť ponuky na kúpu a predaj naprieč Úniou.

| (45) | Fyzikálne vlastnosti elektrickej energie ako výrobku, najmä nemožnosť sledovať skutočný tok elektrónov, sú dôvodom mierne odlišného návrhu mechanizmu CBAM. Schválení deklaranti by mali mať možnosť požiadať o výpočet svojich povinností v rámci mechanizmu CBAM na základe skutočných
  overených
  emisií
  . Štandardné hodnoty by sa mali používať len vtedy, ak nie sú k dispozícii údaje o skutočných emisiách
  . Obchod s elektrickou energiou je odlišný od obchodu s iným tovarom najmä preto, že sa s ňou obchoduje prostredníctvom prepojených elektrizačných sústav s využitím energetických búrz a osobitných foriem obchodovania. Prepojenie trhu je prísne regulovaná forma obchodovania s elektrickou energiou, ktorá umožňuje zoskupiť ponuky na kúpu a predaj naprieč Úniou. |
| --- | --- |

(45)

Fyzikálne vlastnosti elektrickej energie ako výrobku, najmä nemožnosť sledovať skutočný tok elektrónov, sú dôvodom mierne odlišného návrhu mechanizmu CBAM. Schválení deklaranti by mali mať možnosť požiadať o výpočet svojich povinností v rámci mechanizmu CBAM na základe skutočných
  overených
  emisií
  . Štandardné hodnoty by sa mali používať len vtedy, ak nie sú k dispozícii údaje o skutočných emisiách
  . Obchod s elektrickou energiou je odlišný od obchodu s iným tovarom najmä preto, že sa s ňou obchoduje prostredníctvom prepojených elektrizačných sústav s využitím energetických búrz a osobitných foriem obchodovania. Prepojenie trhu je prísne regulovaná forma obchodovania s elektrickou energiou, ktorá umožňuje zoskupiť ponuky na kúpu a predaj naprieč Úniou.

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 46 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (46a) | S cieľom znížiť riziko úniku uhlíka, ako aj zabezpečiť rovnaké podmienky pre priemysel Únie by sa mali zakázať všetky praktiky obchádzania. Komisia by mala vyhodnotiť riziko praktík obchádzania vo všetkých odvetviach uvedených v prílohe I, najmä pravdepodobnosť prekládky, zmenených obchodných modelov smerom k nadväzujúcim výrobkom, ako aj presun zdrojov, absorpciu nákladov, manipuláciu s údajmi o emisiách, nesprávne označovanie tovaru a drobné úpravy výrobku s cieľom doviezť výrobok pod iným kombinovaným nomenklatúrnym (CN) kódexom. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať v prípade potreby delegované akty na posilnenie opatrení proti obchádzaniu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(46a)

S cieľom znížiť riziko úniku uhlíka, ako aj zabezpečiť rovnaké podmienky pre priemysel Únie by sa mali zakázať všetky praktiky obchádzania. Komisia by mala vyhodnotiť riziko praktík obchádzania vo všetkých odvetviach uvedených v prílohe I, najmä pravdepodobnosť prekládky, zmenených obchodných modelov smerom k nadväzujúcim výrobkom, ako aj presun zdrojov, absorpciu nákladov, manipuláciu s údajmi o emisiách, nesprávne označovanie tovaru a drobné úpravy výrobku s cieľom doviezť výrobok pod iným kombinovaným nomenklatúrnym (CN) kódexom. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať v prípade potreby delegované akty na posilnenie opatrení proti obchádzaniu.

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 49

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (49) | Keď budú tretie krajiny úzko začlenené do trhu Únie s elektrickou energiou prostredníctvom prepojenia trhu, mali by sa nájsť technické riešenia na zabezpečenie uplatňovania mechanizmu CBAM na elektrickú energiu vyvážanú z týchto krajín na colné územie Únie. Ak technické riešenia nebude možné nájsť, tretie krajiny prepojené s trhom by mali mať časovo obmedzenú výnimku z mechanizmu CBAM najneskôr do roku 2030, výlučne pokiaľ ide o vývoz elektrickej energie a za predpokladu splnenia určitých podmienok. Tieto tretie krajiny by však mali vypracovať plán a zaviazať sa, že zavedú mechanizmus stanovovania cien uhlíka, ktorým sa stanoví ekvivalentná cena ako v systéme EU ETS, a mali by sa zaviazať, že dosiahnu uhlíkovú neutralitu do roku 2050,
  [ako
  aj
  ?] zosúladia
  sa s legislatívou Únie v oblastiach životného prostredia, klímy, hospodárskej súťaže a energetiky. Uvedená výnimka by sa mala kedykoľvek zrušiť, ak existujú dôvody domnievať sa, že dotknutá krajina si neplní svoje záväzky alebo do roku 2030 neprijala systém obchodovania s emisiami rovnocenný s EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(49)

Keď budú tretie krajiny úzko začlenené do trhu Únie s elektrickou energiou prostredníctvom prepojenia trhu, mali by sa nájsť technické riešenia na zabezpečenie uplatňovania mechanizmu CBAM na elektrickú energiu vyvážanú z týchto krajín na colné územie Únie. Ak technické riešenia nebude možné nájsť, tretie krajiny prepojené s trhom by mali mať časovo obmedzenú výnimku z mechanizmu CBAM najneskôr do roku 2030, výlučne pokiaľ ide o vývoz elektrickej energie a za predpokladu splnenia určitých podmienok. Tieto tretie krajiny by však mali vypracovať plán a zaviazať sa, že zavedú mechanizmus stanovovania cien uhlíka, ktorým sa stanoví ekvivalentná cena ako v systéme EU ETS, a mali by sa zaviazať, že dosiahnu uhlíkovú neutralitu do roku 2050,
  [ako
  aj
  ?] zosúladia
  sa s legislatívou Únie v oblastiach životného prostredia, klímy, hospodárskej súťaže a energetiky. Uvedená výnimka by sa mala kedykoľvek zrušiť, ak existujú dôvody domnievať sa, že dotknutá krajina si neplní svoje záväzky alebo do roku 2030 neprijala systém obchodovania s emisiami rovnocenný s EU ETS.

| (49) | Keď budú tretie krajiny úzko začlenené do trhu Únie s elektrickou energiou prostredníctvom prepojenia trhu, mali by sa nájsť technické riešenia na zabezpečenie uplatňovania mechanizmu CBAM na elektrickú energiu vyvážanú z týchto krajín na colné územie Únie. Ak technické riešenia nebude možné nájsť, tretie krajiny prepojené s trhom by mali mať časovo obmedzenú výnimku z mechanizmu CBAM najneskôr do roku 2030, výlučne pokiaľ ide o vývoz elektrickej energie a za predpokladu splnenia určitých podmienok. Tieto tretie krajiny by však mali vypracovať plán a zaviazať sa, že zavedú
  jasný
  mechanizmus stanovovania cien uhlíka, ktorým sa stanoví ekvivalentná cena ako v systéme EU ETS, a mali by sa zaviazať, že dosiahnu uhlíkovú neutralitu
  najneskôr
  do roku 2050,
  ako
  aj
  že
  sa
  zosúladia
  s legislatívou Únie v oblastiach životného prostredia, klímy, hospodárskej súťaže a energetiky. Uvedená výnimka by sa mala kedykoľvek zrušiť, ak existujú dôvody domnievať sa, že dotknutá krajina si neplní svoje záväzky alebo do roku 2030 neprijala systém obchodovania s emisiami rovnocenný s EU ETS. |
| --- | --- |

(49)

Keď budú tretie krajiny úzko začlenené do trhu Únie s elektrickou energiou prostredníctvom prepojenia trhu, mali by sa nájsť technické riešenia na zabezpečenie uplatňovania mechanizmu CBAM na elektrickú energiu vyvážanú z týchto krajín na colné územie Únie. Ak technické riešenia nebude možné nájsť, tretie krajiny prepojené s trhom by mali mať časovo obmedzenú výnimku z mechanizmu CBAM najneskôr do roku 2030, výlučne pokiaľ ide o vývoz elektrickej energie a za predpokladu splnenia určitých podmienok. Tieto tretie krajiny by však mali vypracovať plán a zaviazať sa, že zavedú
  jasný
  mechanizmus stanovovania cien uhlíka, ktorým sa stanoví ekvivalentná cena ako v systéme EU ETS, a mali by sa zaviazať, že dosiahnu uhlíkovú neutralitu
  najneskôr
  do roku 2050,
  ako
  aj
  že
  sa
  zosúladia
  s legislatívou Únie v oblastiach životného prostredia, klímy, hospodárskej súťaže a energetiky. Uvedená výnimka by sa mala kedykoľvek zrušiť, ak existujú dôvody domnievať sa, že dotknutá krajina si neplní svoje záväzky alebo do roku 2030 neprijala systém obchodovania s emisiami rovnocenný s EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 51

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (51) | Na uľahčenie a zabezpečenie riadneho fungovania mechanizmu CBAM by Komisia mala príslušným orgánom zodpovedným za uplatňovanie tohto nariadenia poskytovať pomoc pri vykonávaní ich povinností. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(51)

Na uľahčenie a zabezpečenie riadneho fungovania mechanizmu CBAM by Komisia mala príslušným orgánom zodpovedným za uplatňovanie tohto nariadenia poskytovať pomoc pri vykonávaní ich povinností.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 51 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (51a) | Je potrebné zabezpečiť, aby strany dotknuté rozhodnutiami orgánu mechanizmu CBAM mali prístup k nevyhnutným nápravným opatreniam. Preto by sa mal zaviesť vhodný odvolací mechanizmus, aby proti rozhodnutiam orgánu mechanizmu CBAM bolo možné podať odvolanie prostredníctvom odvolacej rady, ktorej rozhodnutia môžu byť predmetom konania na Súdnom dvore Európskej únie v súlade so ZFEÚ. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(51a)

Je potrebné zabezpečiť, aby strany dotknuté rozhodnutiami orgánu mechanizmu CBAM mali prístup k nevyhnutným nápravným opatreniam. Preto by sa mal zaviesť vhodný odvolací mechanizmus, aby proti rozhodnutiam orgánu mechanizmu CBAM bolo možné podať odvolanie prostredníctvom odvolacej rady, ktorej rozhodnutia môžu byť predmetom konania na Súdnom dvore Európskej únie v súlade so ZFEÚ.

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 52

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (52) | Komisia by mala vyhodnotiť uplatňovanie tohto nariadenia
  pred skončením prechodného obdobia
  a podať správu Európskemu parlamentu a Rade.
  Správa
  Komisie by sa
  mala
  zamerať najmä na možnosti zintenzívnenia opatrení v oblasti klímy zameraných na cieľ klimaticky neutrálnej Únie do roku 2050. Ako súčasť hodnotenia by Komisia mala začať zhromažďovať informácie potrebné na prípadné rozšírenie rozsahu pôsobnosti
  na nepriame emisie
  ,
  ako aj
  na iný tovar a služby vystavené riziku úniku uhlíka, a vyvinúť metódy výpočtu viazaných emisií, ktoré vychádzajú z metód environmentálnej stopy (47). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(52)

Komisia by mala vyhodnotiť uplatňovanie tohto nariadenia
  pred skončením prechodného obdobia
  a podať správu Európskemu parlamentu a Rade.
  Správa
  Komisie by sa
  mala
  zamerať najmä na možnosti zintenzívnenia opatrení v oblasti klímy zameraných na cieľ klimaticky neutrálnej Únie do roku 2050. Ako súčasť hodnotenia by Komisia mala začať zhromažďovať informácie potrebné na prípadné rozšírenie rozsahu pôsobnosti
  na nepriame emisie
  ,
  ako aj
  na iný tovar a služby vystavené riziku úniku uhlíka, a vyvinúť metódy výpočtu viazaných emisií, ktoré vychádzajú z metód environmentálnej stopy (47).

| (52) | Komisia by mala
  pravidelne
  vyhodnotiť uplatňovanie tohto nariadenia a podať správu Európskemu parlamentu a Rade.
  Správy
  Komisie by sa
  mali
  zamerať najmä na možnosti zintenzívnenia opatrení v oblasti klímy zameraných na cieľ klimaticky neutrálnej Únie do roku 2050. Ako súčasť
  prvého
  hodnotenia by Komisia mala začať zhromažďovať informácie potrebné na prípadné
  ďalšie
  rozšírenie rozsahu pôsobnosti
  prílohy I
  , na iný tovar a služby vystavené riziku úniku uhlíka,
  napríklad nadväzujúce výrobky,
  a vyvinúť metódy výpočtu viazaných emisií, ktoré vychádzajú z metód environmentálnej stopy (47).
  Komisia by mala svoje následné hodnotenia sústrediť na vplyv na konkurencieschopnosť priemyslu EÚ a nadväzujúcich odvetví, vplyv na MSP, možnú neprimeranú administratívnu záťaž, možné praktiky obchádzania, narušenie obchodných modelov a možnosti posilnenia opatrení v oblasti klímy smerom k dosiahnutiu klimaticky neutrálnej Únie do roku 2050 a v prípade potreby priložiť tieto hodnotenia k legislatívnym návrhom. |
| --- | --- |

(52)

Komisia by mala
  pravidelne
  vyhodnotiť uplatňovanie tohto nariadenia a podať správu Európskemu parlamentu a Rade.
  Správy
  Komisie by sa
  mali
  zamerať najmä na možnosti zintenzívnenia opatrení v oblasti klímy zameraných na cieľ klimaticky neutrálnej Únie do roku 2050. Ako súčasť
  prvého
  hodnotenia by Komisia mala začať zhromažďovať informácie potrebné na prípadné
  ďalšie
  rozšírenie rozsahu pôsobnosti
  prílohy I
  , na iný tovar a služby vystavené riziku úniku uhlíka,
  napríklad nadväzujúce výrobky,
  a vyvinúť metódy výpočtu viazaných emisií, ktoré vychádzajú z metód environmentálnej stopy (47).
  Komisia by mala svoje následné hodnotenia sústrediť na vplyv na konkurencieschopnosť priemyslu EÚ a nadväzujúcich odvetví, vplyv na MSP, možnú neprimeranú administratívnu záťaž, možné praktiky obchádzania, narušenie obchodných modelov a možnosti posilnenia opatrení v oblasti klímy smerom k dosiahnutiu klimaticky neutrálnej Únie do roku 2050 a v prípade potreby priložiť tieto hodnotenia k legislatívnym návrhom.

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 52 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (52a) | S cieľom umožniť rýchlu a účinnú reakciu na nepredvídateľné, výnimočné a nevyprovokované okolnosti, ktoré majú ničivé dôsledky na hospodársku a priemyselnú infraštruktúru jednej alebo viacerých tretích krajín, ktoré podliehajú mechanizmu CBAM, by Komisia mala podľa potreby predložiť legislatívny návrh, ktorým sa zmení toto nariadenie. Takýto legislatívny návrh by mal stanoviť opatrenia, ktoré sú najvhodnejšie vzhľadom na okolnosti, ktorým tretia krajina alebo krajiny čelia, pričom by sa mali zachovať ciele tohto nariadenia. Tieto opatrenia by mali byť časovo obmedzené. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(52a)

S cieľom umožniť rýchlu a účinnú reakciu na nepredvídateľné, výnimočné a nevyprovokované okolnosti, ktoré majú ničivé dôsledky na hospodársku a priemyselnú infraštruktúru jednej alebo viacerých tretích krajín, ktoré podliehajú mechanizmu CBAM, by Komisia mala podľa potreby predložiť legislatívny návrh, ktorým sa zmení toto nariadenie. Takýto legislatívny návrh by mal stanoviť opatrenia, ktoré sú najvhodnejšie vzhľadom na okolnosti, ktorým tretia krajina alebo krajiny čelia, pričom by sa mali zachovať ciele tohto nariadenia. Tieto opatrenia by mali byť časovo obmedzené.

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 53 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (53a) | Popri dialógu s tretími krajinami by Komisia mal v každom štádiu po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia spolupracovať so všetkými zainteresovanými stranami v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, vrátane zástupcov priemyslu, odborových zväzov a občianskej spoločnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(53a)

Popri dialógu s tretími krajinami by Komisia mal v každom štádiu po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia spolupracovať so všetkými zainteresovanými stranami v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, vrátane zástupcov priemyslu, odborových zväzov a občianskej spoločnosti.

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 54 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (54a) | Komisia by sa mala aktívne usilovať o zriadenie medzinárodného „uhlíkového klubu“ na zabezpečenie nepretržitej výmeny s obchodnými partnermi Únie v dobrej viere. Malo by ísť o otvorené medzinárodné fórum, ktoré by mohlo byť umiestnené v rámci vhodnej multilaterálnej organizácie, ako je napríklad WTO alebo príslušný a otvorený orgán OECD. Jeho cieľom by malo byť umožniť porovnávanie a koordináciu opatrení v oblasti stanovovania cien uhlíka, ako aj opatrení, ktoré nie sú zamerané na stanovovanie cien uhlíka a majú vplyv na znižovanie emisií. Uhlíkový klub by mal podporovať aj porovnateľnosť opatrení v oblasti klímy zabezpečením kvality monitorovania klímy, podávania správ a overovania medzi svojimi členmi. Členstvo v klube by malo byť neformálne, otvorené a dobrovoľné pre krajiny, ktoré majú vysoké ambície v oblasti klímy v súlade s Parížskou dohodou. Vzhľadom na to, že mechanizmus CBAM je prvým opatrením svojho druhu, ktoré má byť nástrojom spolupráce zameraným na boj proti úniku uhlíka, takýto uhlíkový klub poskytne prostriedky na zapojenie a transparentnosť medzi Úniou s jej obchodnými partnermi. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(54a)

Komisia by sa mala aktívne usilovať o zriadenie medzinárodného „uhlíkového klubu“ na zabezpečenie nepretržitej výmeny s obchodnými partnermi Únie v dobrej viere. Malo by ísť o otvorené medzinárodné fórum, ktoré by mohlo byť umiestnené v rámci vhodnej multilaterálnej organizácie, ako je napríklad WTO alebo príslušný a otvorený orgán OECD. Jeho cieľom by malo byť umožniť porovnávanie a koordináciu opatrení v oblasti stanovovania cien uhlíka, ako aj opatrení, ktoré nie sú zamerané na stanovovanie cien uhlíka a majú vplyv na znižovanie emisií. Uhlíkový klub by mal podporovať aj porovnateľnosť opatrení v oblasti klímy zabezpečením kvality monitorovania klímy, podávania správ a overovania medzi svojimi členmi. Členstvo v klube by malo byť neformálne, otvorené a dobrovoľné pre krajiny, ktoré majú vysoké ambície v oblasti klímy v súlade s Parížskou dohodou. Vzhľadom na to, že mechanizmus CBAM je prvým opatrením svojho druhu, ktoré má byť nástrojom spolupráce zameraným na boj proti úniku uhlíka, takýto uhlíkový klub poskytne prostriedky na zapojenie a transparentnosť medzi Úniou s jej obchodnými partnermi.

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 55

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (55) | Účelom mechanizmu CBAM je podporovať čistejšie výrobné procesy a EÚ je pripravená spolupracovať s krajinami s nízkym a stredným príjmom na dekarbonizácii ich výrobných odvetví. Únia by navyše mala podporovať menej rozvinuté krajiny prostredníctvom potrebnej technickej pomoci s cieľom uľahčiť ich prispôsobenie sa novým povinnostiam stanoveným týmto nariadením. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(55)

Účelom mechanizmu CBAM je podporovať čistejšie výrobné procesy a EÚ je pripravená spolupracovať s krajinami s nízkym a stredným príjmom na dekarbonizácii ich výrobných odvetví. Únia by navyše mala podporovať menej rozvinuté krajiny prostredníctvom potrebnej technickej pomoci s cieľom uľahčiť ich prispôsobenie sa novým povinnostiam stanoveným týmto nariadením.

| (55) | Účelom mechanizmu CBAM je podporovať čistejšie výrobné procesy a EÚ je pripravená spolupracovať s krajinami s nízkym a stredným príjmom na dekarbonizácii ich výrobných odvetví. Únia by navyše mala podporovať menej rozvinuté krajiny prostredníctvom potrebnej technickej pomoci s cieľom uľahčiť ich prispôsobenie sa novým povinnostiam stanoveným týmto nariadením.
  Zatiaľ čo príjmy z predaja certifikátov CBAM vstúpia do rozpočtu Únie ako všeobecný príjem a nemali by byť pridelené na žiadny konkrétny rozpočtový výdavok Únie, vzhľadom na zásadu univerzálnosti, ktorou sa riadi rozpočet Únie, by Únia mala financovať úsilie najmenej rozvinutých krajín o dekarbonizáciu ich výrobných odvetví s ročnou sumou zodpovedajúcou minimálne úrovni príjmov z predaja certifikátov CBAM. Takéto financovanie by sa malo poskytovať prostredníctvom finančnej podpory, ktorú Únia poskytuje na medzinárodné financovanie v oblasti klímy a príslušných geografických programov a tematického programu globálne výzvy Nástroja susedstva, rozvojovej a medzinárodnej spolupráce zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947

   (1a)

  . Potrebné úpravy rozpočtových prostriedkov nástroja by sa mali vykonať prostredníctvom ročného rozpočtového postupu Únie do roku 2027 a potom by sa mali zahrnúť do ďalšieho viacročného finančného rámca. |
| --- | --- |

(55)

Účelom mechanizmu CBAM je podporovať čistejšie výrobné procesy a EÚ je pripravená spolupracovať s krajinami s nízkym a stredným príjmom na dekarbonizácii ich výrobných odvetví. Únia by navyše mala podporovať menej rozvinuté krajiny prostredníctvom potrebnej technickej pomoci s cieľom uľahčiť ich prispôsobenie sa novým povinnostiam stanoveným týmto nariadením.
  Zatiaľ čo príjmy z predaja certifikátov CBAM vstúpia do rozpočtu Únie ako všeobecný príjem a nemali by byť pridelené na žiadny konkrétny rozpočtový výdavok Únie, vzhľadom na zásadu univerzálnosti, ktorou sa riadi rozpočet Únie, by Únia mala financovať úsilie najmenej rozvinutých krajín o dekarbonizáciu ich výrobných odvetví s ročnou sumou zodpovedajúcou minimálne úrovni príjmov z predaja certifikátov CBAM. Takéto financovanie by sa malo poskytovať prostredníctvom finančnej podpory, ktorú Únia poskytuje na medzinárodné financovanie v oblasti klímy a príslušných geografických programov a tematického programu globálne výzvy Nástroja susedstva, rozvojovej a medzinárodnej spolupráce zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947

   (1a)

  . Potrebné úpravy rozpočtových prostriedkov nástroja by sa mali vykonať prostredníctvom ročného rozpočtového postupu Únie do roku 2027 a potom by sa mali zahrnúť do ďalšieho viacročného finančného rámca.

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 57 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (57a) | Komisia by mala pravidelne monitorovať všetky zmeny v obchodných tokoch z najmenej rozvinutých krajín, ktoré môžu vyplývať z mechanizmu CBAM, aby bolo možné vyhodnotiť efektívnosť tohto nariadenia vrátane jeho prínosu k predchádzaniu úniku uhlíka a jeho vplyvu na obchodné toky medzi Úniou a najmenej rozvinutými krajinami. Komisia by mala taktiež pravidelne monitorovať technickú pomoc poskytovanú najmenej rozvinutým krajinám s cieľom vyhodnotiť, či účinne prispieva k procesu dekarbonizácie v týchto krajinách. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(57a)

Komisia by mala pravidelne monitorovať všetky zmeny v obchodných tokoch z najmenej rozvinutých krajín, ktoré môžu vyplývať z mechanizmu CBAM, aby bolo možné vyhodnotiť efektívnosť tohto nariadenia vrátane jeho prínosu k predchádzaniu úniku uhlíka a jeho vplyvu na obchodné toky medzi Úniou a najmenej rozvinutými krajinami. Komisia by mala taktiež pravidelne monitorovať technickú pomoc poskytovanú najmenej rozvinutým krajinám s cieľom vyhodnotiť, či účinne prispieva k procesu dekarbonizácie v týchto krajinách.

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 59

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (59) | Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby sa tieto konzultácie viedli v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (51). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(59)

Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby sa tieto konzultácie viedli v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (51). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (59) | Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na úrovni expertov
  a príslušných priemyselných odvetví
  , a aby sa tieto konzultácie viedli v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (51). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(59)

Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na úrovni expertov
  a príslušných priemyselných odvetví
  , a aby sa tieto konzultácie viedli v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (51). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 61

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (61) | Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby správnych a peňažných sankcií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(61)

Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby správnych a peňažných sankcií.

| (61) | Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby správnych a peňažných sankcií.
  Podľa Europolu podvody s emisnými kvótami spôsobili škodu na verejných príjmoch vo výške viac ako 5 miliárd EUR. CBAM by mal preto zaviesť vhodné a účinné mechanizmy, aby sa zabránilo strate verejných príjmov. |
| --- | --- |

(61)

Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby správnych a peňažných sankcií.
  Podľa Europolu podvody s emisnými kvótami spôsobili škodu na verejných príjmoch vo výške viac ako 5 miliárd EUR. CBAM by mal preto zaviesť vhodné a účinné mechanizmy, aby sa zabránilo strate verejných príjmov.

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 61 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (61a) | Orgán mechanizmu CBAM by mal byť financovaný spôsobom, ktorý zaručí jeho životaschopné fungovanie a umožní riadne finančné hospodárenie. Všetky náklady na zriadenie a činnosť orgánu by sa mali hradiť zo všeobecných príjmov rozpočtu Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(61a)

Orgán mechanizmu CBAM by mal byť financovaný spôsobom, ktorý zaručí jeho životaschopné fungovanie a umožní riadne finančné hospodárenie. Všetky náklady na zriadenie a činnosť orgánu by sa mali hradiť zo všeobecných príjmov rozpočtu Únie.

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Týmto nariadením sa stanovuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) na riešenie problému emisií skleníkových plynov viazaných v tovare uvedenom v prílohe I pri jeho dovoze na colné územie Únie s cieľom
  zabrániť
  riziku úniku uhlíka. | 1.   Týmto nariadením sa stanovuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) na riešenie problému emisií skleníkových plynov viazaných v tovare uvedenom v prílohe I pri jeho dovoze na colné územie Únie s cieľom
  znížiť globálne emisie uhlíka a podporiť vykonávanie cieľov Parížskej dohody zabránením akémukoľvek potenciálnemu
  riziku úniku uhlíka
  z Únie a podporiť znižovanie emisií v tretích krajinách. Na tento účel je cieľom mechanizmu CBAM vyrovnať stanovovanie cien uhlíka pre dovoz a domáce výrobky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

1.   Týmto nariadením sa stanovuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) na riešenie problému emisií skleníkových plynov viazaných v tovare uvedenom v prílohe I pri jeho dovoze na colné územie Únie s cieľom
  zabrániť
  riziku úniku uhlíka.

1.   Týmto nariadením sa stanovuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) na riešenie problému emisií skleníkových plynov viazaných v tovare uvedenom v prílohe I pri jeho dovoze na colné územie Únie s cieľom
  znížiť globálne emisie uhlíka a podporiť vykonávanie cieľov Parížskej dohody zabránením akémukoľvek potenciálnemu
  riziku úniku uhlíka
  z Únie a podporiť znižovanie emisií v tretích krajinách. Na tento účel je cieľom mechanizmu CBAM vyrovnať stanovovanie cien uhlíka pre dovoz a domáce výrobky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 46

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 3

Článok 1 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Tento mechanizmus
  sa
  postupne
  stane alternatívou k mechanizmom stanoveným
  podľa smernice 2003/87/ES s cieľom zabrániť riziku úniku uhlíka, najmä k bezodplatnému prideľovaniu kvót v súlade s článkom 10a uvedenej smernice. | 3.   Tento mechanizmus
  je nastavený tak, aby
  postupne
  nahradil mechanizmy stanovené
  podľa smernice 2003/87/ES s cieľom zabrániť riziku úniku uhlíka, najmä k bezodplatnému prideľovaniu kvót v súlade s článkom 10a uvedenej smernice. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Tento mechanizmus
  sa
  postupne
  stane alternatívou k mechanizmom stanoveným
  podľa smernice 2003/87/ES s cieľom zabrániť riziku úniku uhlíka, najmä k bezodplatnému prideľovaniu kvót v súlade s článkom 10a uvedenej smernice.

3.   Tento mechanizmus
  je nastavený tak, aby
  postupne
  nahradil mechanizmy stanovené
  podľa smernice 2003/87/ES s cieľom zabrániť riziku úniku uhlíka, najmä k bezodplatnému prideľovaniu kvót v súlade s článkom 10a uvedenej smernice.

Pozmeňujúci návrh 47

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 a (nový)

Článok 2 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Od 1. januára 2030 sa toto nariadenie bude uplatňovať na všetky odvetvia, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES. |
| | Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 28 prijať delegovaný akt, ktorým sa dopĺňa toto nariadenie tým, že sa zostaví harmonogram postupného začlenenia všetkých tovarov do odvetví, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES. V tomto delegovanom akte Komisia uprednostňuje tovar, ktorý je najviac vystavený úniku uhlíka a s najväčšou uhlíkovou náročnosťou. Uvedený delegovaný akt sa prijme do 30. júna 2025. |
| | Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 28, ktorým sa dopĺňa príloha I pridaním všetkých tovarov do odvetví, na ktoré sa vzťahuje EÚ ETS. |
| | Komisia do ... [troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] prijme delegované akty v súlade s článkom 28 a doplní prílohu I pridaním nadväzujúcich výrobkov tovaru uvedeného v prílohe I. Tieto nadväzujúce výrobky by mali obsahovať významný podiel aspoň jedného tovaru uvedeného v prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Od 1. januára 2030 sa toto nariadenie bude uplatňovať na všetky odvetvia, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES.

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 28 prijať delegovaný akt, ktorým sa dopĺňa toto nariadenie tým, že sa zostaví harmonogram postupného začlenenia všetkých tovarov do odvetví, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES. V tomto delegovanom akte Komisia uprednostňuje tovar, ktorý je najviac vystavený úniku uhlíka a s najväčšou uhlíkovou náročnosťou. Uvedený delegovaný akt sa prijme do 30. júna 2025.

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 28 prijať delegovaný akt, ktorým sa dopĺňa toto nariadenie tým, že sa zostaví harmonogram postupného začlenenia všetkých tovarov do odvetví, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES. V tomto delegovanom akte Komisia uprednostňuje tovar, ktorý je najviac vystavený úniku uhlíka a s najväčšou uhlíkovou náročnosťou. Uvedený delegovaný akt sa prijme do 30. júna 2025.

Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 28, ktorým sa dopĺňa príloha I pridaním všetkých tovarov do odvetví, na ktoré sa vzťahuje EÚ ETS.

Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 28, ktorým sa dopĺňa príloha I pridaním všetkých tovarov do odvetví, na ktoré sa vzťahuje EÚ ETS.

Komisia do ... [troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] prijme delegované akty v súlade s článkom 28 a doplní prílohu I pridaním nadväzujúcich výrobkov tovaru uvedeného v prílohe I. Tieto nadväzujúce výrobky by mali obsahovať významný podiel aspoň jedného tovaru uvedeného v prílohe I.

Komisia do ... [troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] prijme delegované akty v súlade s článkom 28 a doplní prílohu I pridaním nadväzujúcich výrobkov tovaru uvedeného v prílohe I. Tieto nadväzujúce výrobky by mali obsahovať významný podiel aspoň jedného tovaru uvedeného v prílohe I.

Pozmeňujúci návrh 48

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 6

Článok 2 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Komisia je splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty s cieľom
  určiť
  podmienky uplatňovania mechanizmu CBAM na tovar uvedený v odseku 2.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. | 6.   Komisia je splnomocnená prijímať
  delegované
  akty
  v súlade
  s 
  článkom 28 s
  cieľom
  doplniť toto nariadenie tým, že vymedzí
  podmienky uplatňovania mechanizmu CBAM na tovar uvedený v odseku 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Komisia je splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty s cieľom
  určiť
  podmienky uplatňovania mechanizmu CBAM na tovar uvedený v odseku 2.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

6.   Komisia je splnomocnená prijímať
  delegované
  akty
  v súlade
  s 
  článkom 28 s
  cieľom
  doplniť toto nariadenie tým, že vymedzí
  podmienky uplatňovania mechanizmu CBAM na tovar uvedený v odseku 2.

Pozmeňujúci návrh 49

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 7 – písmeno b

Článok 2 – odsek 7 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | vnútroštátnym právom uvedenej tretej krajiny alebo územia sa vykonávajú hlavné ustanovenia právnych predpisov Únie v oblasti trhu s elektrickou energiou vrátane rozvoja obnoviteľných zdrojov energie
  a
   prepojenia trhov s elektrickou energiou; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

vnútroštátnym právom uvedenej tretej krajiny alebo územia sa vykonávajú hlavné ustanovenia právnych predpisov Únie v oblasti trhu s elektrickou energiou vrátane rozvoja obnoviteľných zdrojov energie
  a
   prepojenia trhov s elektrickou energiou;

a

| b) | vnútroštátnym právom uvedenej tretej krajiny alebo územia sa vykonávajú hlavné ustanovenia právnych predpisov Únie v oblasti trhu s elektrickou energiou vrátane rozvoja obnoviteľných zdrojov energie, prepojenia trhov s elektrickou energiou
  , a vykonáva sa acquis Únie v oblasti klímy, životného prostredia a hospodárskej súťaže pri plnom dodržiavaní dohodnutých lehôt
  ; |
| --- | --- |

b)

vnútroštátnym právom uvedenej tretej krajiny alebo územia sa vykonávajú hlavné ustanovenia právnych predpisov Únie v oblasti trhu s elektrickou energiou vrátane rozvoja obnoviteľných zdrojov energie, prepojenia trhov s elektrickou energiou
  , a vykonáva sa acquis Únie v oblasti klímy, životného prostredia a hospodárskej súťaže pri plnom dodržiavaní dohodnutých lehôt
  ;

, a vykonáva sa acquis Únie v oblasti klímy, životného prostredia a hospodárskej súťaže pri plnom dodržiavaní dohodnutých lehôt

Pozmeňujúci návrh 50

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 7 – písmeno e

Článok 2 – odsek 7 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | tretia krajina alebo územie preukázalo pri vykonávaní plánu podľa písmena c) podstatný pokrok v zosúladení domácich právnych predpisov s právom Únie, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy na základe tohto plánu vrátane pokroku v stanovovaní cien uhlíka na rovnakej úrovni ako Únia, aspoň pokiaľ ide o výrobu elektrickej energie. Vykonávanie systému obchodovania s emisiami v oblasti elektrickej energie s cenou ekvivalentnou s EU ETS sa finalizuje do 1. januára
  2030
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

tretia krajina alebo územie preukázalo pri vykonávaní plánu podľa písmena c) podstatný pokrok v zosúladení domácich právnych predpisov s právom Únie, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy na základe tohto plánu vrátane pokroku v stanovovaní cien uhlíka na rovnakej úrovni ako Únia, aspoň pokiaľ ide o výrobu elektrickej energie. Vykonávanie systému obchodovania s emisiami v oblasti elektrickej energie s cenou ekvivalentnou s EU ETS sa finalizuje do 1. januára
  2030
  ;

2030

| e) | tretia krajina alebo územie preukázalo pri vykonávaní plánu podľa písmena c) podstatný pokrok v zosúladení domácich právnych predpisov s právom Únie, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy na základe tohto plánu vrátane pokroku v stanovovaní cien uhlíka na rovnakej úrovni ako Únia, aspoň pokiaľ ide o výrobu elektrickej energie. Vykonávanie systému obchodovania s emisiami v oblasti elektrickej energie s cenou ekvivalentnou s EU ETS sa finalizuje do 1. januára
  2028
  ; |
| --- | --- |

e)

tretia krajina alebo územie preukázalo pri vykonávaní plánu podľa písmena c) podstatný pokrok v zosúladení domácich právnych predpisov s právom Únie, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy na základe tohto plánu vrátane pokroku v stanovovaní cien uhlíka na rovnakej úrovni ako Únia, aspoň pokiaľ ide o výrobu elektrickej energie. Vykonávanie systému obchodovania s emisiami v oblasti elektrickej energie s cenou ekvivalentnou s EU ETS sa finalizuje do 1. januára
  2028
  ;

2028

Pozmeňujúci návrh 51

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 8

Článok 2 – odsek 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 8.   Tretie krajiny alebo územia, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v odseku 7 písm. a) až f), sú uvedené v časti B prílohy II k tomuto nariadeniu a predložia
  dve
  správy o splnení podmienok podľa odseku 7 písm. a) až f) – jednu pred 1. júlom
  2025
  a druhú pred 1. júlom 2029. Do 31. decembra
  2025
  a do 31. decembra 2029 Komisia posúdi, a to najmä na základe plánu podľa odseku 7 písm. c) a správ získaných od tretej krajiny alebo územia, či daná krajina alebo územie naďalej dodržiava podmienky stanovené v odseku 7. | 8.   Tretie krajiny alebo územia, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v odseku 7 písm. a) až f), sú uvedené v časti B prílohy II k tomuto nariadeniu a predložia
  tri podrobné
  správy o splnení podmienok podľa odseku 7 písm. a) až f) – jednu pred 1. júlom
  2024


  , jednu pred 1. júlom 2027
  a ďalšiu pred 1. júlom 2029. Do 31. decembra
  2024


  , do 31. decembra 2027
  a do 31. decembra 2029 Komisia posúdi, a to najmä na základe plánu podľa odseku 7 písm. c) a správ získaných od tretej krajiny alebo územia, či daná krajina alebo územie naďalej dodržiava podmienky stanovené v odseku 7. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

8.   Tretie krajiny alebo územia, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v odseku 7 písm. a) až f), sú uvedené v časti B prílohy II k tomuto nariadeniu a predložia
  dve
  správy o splnení podmienok podľa odseku 7 písm. a) až f) – jednu pred 1. júlom
  2025
  a druhú pred 1. júlom 2029. Do 31. decembra
  2025
  a do 31. decembra 2029 Komisia posúdi, a to najmä na základe plánu podľa odseku 7 písm. c) a správ získaných od tretej krajiny alebo územia, či daná krajina alebo územie naďalej dodržiava podmienky stanovené v odseku 7.

8.   Tretie krajiny alebo územia, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v odseku 7 písm. a) až f), sú uvedené v časti B prílohy II k tomuto nariadeniu a predložia
  tri podrobné
  správy o splnení podmienok podľa odseku 7 písm. a) až f) – jednu pred 1. júlom
  2024


  , jednu pred 1. júlom 2027
  a ďalšiu pred 1. júlom 2029. Do 31. decembra
  2024


  , do 31. decembra 2027
  a do 31. decembra 2029 Komisia posúdi, a to najmä na základe plánu podľa odseku 7 písm. c) a správ získaných od tretej krajiny alebo územia, či daná krajina alebo územie naďalej dodržiava podmienky stanovené v odseku 7.

Pozmeňujúci návrh 52

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 9 – písmeno b (nové)

Článok 2 – odsek 9 – písmeno b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | ak má Komisia dôkazy, že v dôsledku zvýšeného vývozu elektrickej energie do Únie sa emisie z výroby elektrickej energie v krajine alebo na území zvýšili. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

ak má Komisia dôkazy, že v dôsledku zvýšeného vývozu elektrickej energie do Únie sa emisie z výroby elektrickej energie v krajine alebo na území zvýšili.

ak má Komisia dôkazy, že v dôsledku zvýšeného vývozu elektrickej energie do Únie sa emisie z výroby elektrickej energie v krajine alebo na území zvýšili.

Pozmeňujúci návrh 53

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 12

Článok 2 – odsek 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 12.   Únia môže v rámci uplatňovania článku 9 uzavrieť dohody s tretími krajinami s cieľom zohľadniť mechanizmy stanovovania cien uhlíka v týchto krajinách. | 12.   Únia môže v rámci uplatňovania článku 9 uzavrieť dohody s tretími krajinami s cieľom zohľadniť mechanizmy stanovovania cien uhlíka v týchto krajinách.
  Takéto dohody nesmú viesť k neprimeranému preferenčnému zaobchádzaniu s dovozom z tretích krajín, pokiaľ ide o certifikáty CBAM, ktoré majú odovzdať, a zohľadnia sa v nich všetky mechanizmy stanovovania cien uhlíka, ktoré sa považujú za praktiky obchádzania v zmysle článku 27 ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

12.   Únia môže v rámci uplatňovania článku 9 uzavrieť dohody s tretími krajinami s cieľom zohľadniť mechanizmy stanovovania cien uhlíka v týchto krajinách.

12.   Únia môže v rámci uplatňovania článku 9 uzavrieť dohody s tretími krajinami s cieľom zohľadniť mechanizmy stanovovania cien uhlíka v týchto krajinách.
  Takéto dohody nesmú viesť k neprimeranému preferenčnému zaobchádzaniu s dovozom z tretích krajín, pokiaľ ide o certifikáty CBAM, ktoré majú odovzdať, a zohľadnia sa v nich všetky mechanizmy stanovovania cien uhlíka, ktoré sa považujú za praktiky obchádzania v zmysle článku 27 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 54

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – bod 11

Článok 3 – odsek 1 – bod 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | „príslušný orgán“
  je orgán
  určený každým členským štátom
  v súlade s článkom 11 tohto nariadenia; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(11)

„príslušný orgán“
  je orgán
  určený každým členským štátom
  v súlade s článkom 11 tohto nariadenia;

„príslušný orgán“

určený každým členským štátom

| (11) | „orgán mechanizmu CBAM“
  je orgán
  zriadený
  v súlade s článkom 11 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

(11)

„orgán mechanizmu CBAM“
  je orgán
  zriadený
  v súlade s článkom 11 tohto nariadenia;

„orgán mechanizmu CBAM“

zriadený

Pozmeňujúci návrh 55

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – bod 15

Článok 3 – odsek 1 – bod 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | „priame emisie“ sú emisie z výrobných procesov tovaru, nad ktorými má výrobca priamu kontrolu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(15)

„priame emisie“ sú emisie z výrobných procesov tovaru, nad ktorými má výrobca priamu kontrolu;

| (15) | „priame emisie“ sú emisie z výrobných procesov tovaru, nad ktorými má výrobca priamu kontrolu
  , vrátane emisií z vykurovania a chladenia spotrebovaných počas výrobných procesov
  ; |
| --- | --- |

(15)

„priame emisie“ sú emisie z výrobných procesov tovaru, nad ktorými má výrobca priamu kontrolu
  , vrátane emisií z vykurovania a chladenia spotrebovaných počas výrobných procesov
  ;

, vrátane emisií z vykurovania a chladenia spotrebovaných počas výrobných procesov

Pozmeňujúci návrh 56

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – bod 16

Článok 3 – odsek 1 – bod 16

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (16) | „viazané emisie“ sú priame emisie uvoľnené počas výroby tovaru vypočítané podľa metód stanovených v prílohe III; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(16)

„viazané emisie“ sú priame emisie uvoľnené počas výroby tovaru vypočítané podľa metód stanovených v prílohe III;

| (16) | „viazané emisie“ sú priame
  a nepriame
  emisie uvoľnené počas výroby tovaru
  a elektrina spotrebovaná počas výrobných procesov tovaru
  vypočítané podľa metód stanovených v prílohe III; |
| --- | --- |

(16)

„viazané emisie“ sú priame
  a nepriame
  emisie uvoľnené počas výroby tovaru
  a elektrina spotrebovaná počas výrobných procesov tovaru
  vypočítané podľa metód stanovených v prílohe III;

a nepriame

a elektrina spotrebovaná počas výrobných procesov tovaru

Pozmeňujúci návrh 57

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – bod 18

Článok 3 – odsek 1 – bod 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (18) | „certifikát CBAM“ je certifikát v elektronickej forme, ktorý zodpovedá jednej tone viazaných emisií v tovare; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(18)

„certifikát CBAM“ je certifikát v elektronickej forme, ktorý zodpovedá jednej tone viazaných emisií v tovare;

| (18) | „certifikát CBAM“ je certifikát
  spoločný pre všetky členské štáty
  v elektronickej forme, ktorý zodpovedá jednej tone viazaných emisií v tovare; |
| --- | --- |

(18)

„certifikát CBAM“ je certifikát
  spoločný pre všetky členské štáty
  v elektronickej forme, ktorý zodpovedá jednej tone viazaných emisií v tovare;

spoločný pre všetky členské štáty

Pozmeňujúci návrh 58

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – bod 22

Článok 3 – odsek 1 – bod 22

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (22) | „skutočné emisie“ sú emisie vypočítané na základe primárnych údajov z výrobných procesov tovaru; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(22)

„skutočné emisie“ sú emisie vypočítané na základe primárnych údajov z výrobných procesov tovaru;

| (22) | „skutočné emisie“ sú emisie vypočítané
  a overené
  na základe primárnych údajov z výrobných procesov tovaru
  a z výroby elektriny spotrebovanej počas výrobných procesov tovaru
  ; |
| --- | --- |

(22)

„skutočné emisie“ sú emisie vypočítané
  a overené
  na základe primárnych údajov z výrobných procesov tovaru
  a z výroby elektriny spotrebovanej počas výrobných procesov tovaru
  ;

a overené

a z výroby elektriny spotrebovanej počas výrobných procesov tovaru

Pozmeňujúci návrh 59

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – bod 23

Článok 3 – odsek 1 – bod 23

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (23) | „cena uhlíka“ je peňažná suma zaplatená v tretej krajine vo forme dane alebo emisných kvót v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov, vypočítaná na základe skleníkových plynov, na ktoré sa také opatrenie vzťahuje a ktoré sa uvoľnia počas výroby tovaru; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(23)

„cena uhlíka“ je peňažná suma zaplatená v tretej krajine vo forme dane alebo emisných kvót v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov, vypočítaná na základe skleníkových plynov, na ktoré sa také opatrenie vzťahuje a ktoré sa uvoľnia počas výroby tovaru;

| (23) | „cena uhlíka“ je peňažná suma zaplatená v tretej krajine vo forme dane
  , poplatku
  alebo emisných kvót v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov, vypočítaná na základe skleníkových plynov, na ktoré sa také opatrenie vzťahuje a ktoré sa uvoľnia počas výroby tovaru; |
| --- | --- |

(23)

„cena uhlíka“ je peňažná suma zaplatená v tretej krajine vo forme dane
  , poplatku
  alebo emisných kvót v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov, vypočítaná na základe skleníkových plynov, na ktoré sa také opatrenie vzťahuje a ktoré sa uvoľnia počas výroby tovaru;

, poplatku

Pozmeňujúci návrh 60

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – bod 28

Článok 3 – odsek 1 – bod 28

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (28) | „nepriame emisie“ sú emisie z 
  výroby
  elektrickej energie
  , vykurovania a chladenia
  , ktoré sa spotrebujú počas výrobných procesov tovaru. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(28)

„nepriame emisie“ sú emisie z 
  výroby
  elektrickej energie
  , vykurovania a chladenia
  , ktoré sa spotrebujú počas výrobných procesov tovaru.

výroby

, vykurovania a chladenia

| (28) | „nepriame emisie“ sú emisie
  skleníkových plynov
  z 
  výrobných procesov
  elektrickej energie, ktoré sa spotrebujú počas výrobných procesov tovaru. |
| --- | --- |

(28)

„nepriame emisie“ sú emisie
  skleníkových plynov
  z 
  výrobných procesov
  elektrickej energie, ktoré sa spotrebujú počas výrobných procesov tovaru.

skleníkových plynov

výrobných procesov

Pozmeňujúci návrh 61

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – bod 28 a (nový)

Článok 3 – odsek 1 – bod 28 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (28a) | „najmenej rozvinutá krajina“ je krajina zaradená do zoznamu takýchto krajín, ktorý zostavil Hospodárska a sociálna rada Organizácie Spojených národov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(28a)

(28a)

„najmenej rozvinutá krajina“ je krajina zaradená do zoznamu takýchto krajín, ktorý zostavil Hospodárska a sociálna rada Organizácie Spojených národov;

Pozmeňujúci návrh 62

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – písmeno 28 b (nové)

Článok 3 – odsek 1 – písmeno 28 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (28b) | „koeficient CBAM“ je koeficient znižujúci bezodplatné prideľovanie kvót zariadeniam vyrábajúcim tovar uvedený v prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(28b)

(28b)

„koeficient CBAM“ je koeficient znižujúci bezodplatné prideľovanie kvót zariadeniam vyrábajúcim tovar uvedený v prílohe I.

Pozmeňujúci návrh 63

Pozmeňujúci návrh 63

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 1 – písmeno 28 c (nové)

Článok 3 – odsek 1 – písmeno 28 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (28c) | „nadväzujúce výrobky“ sú výrobky vyrobené s použitím tovaru ako je uvedené v prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(28c)

(28c)

„nadväzujúce výrobky“ sú výrobky vyrobené s použitím tovaru ako je uvedené v prílohe I.

Pozmeňujúci návrh 64

Pozmeňujúci návrh 64

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1

Článok 4 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Tovar dováža na colné územie Únie iba deklarant, ktorého schválil
  príslušný orgán
  v súlade s článkom 17 (ďalej len „schválený deklarant“). | Tovar dováža na colné územie Únie iba deklarant, ktorého schválil
  orgán mechanizmu CBAM
  v súlade s článkom 17 (ďalej len „schválený deklarant“). |
| | (Označenie „orgán CBAM“ sa uplatňuje v celom texte. Jeho prijatie si bude vyžadovať zodpovedajúce zmeny v celom texte.) |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Tovar dováža na colné územie Únie iba deklarant, ktorého schválil
  príslušný orgán
  v súlade s článkom 17 (ďalej len „schválený deklarant“).

príslušný orgán

Tovar dováža na colné územie Únie iba deklarant, ktorého schválil
  orgán mechanizmu CBAM
  v súlade s článkom 17 (ďalej len „schválený deklarant“).

orgán mechanizmu CBAM

(Označenie „orgán CBAM“ sa uplatňuje v celom texte. Jeho prijatie si bude vyžadovať zodpovedajúce zmeny v celom texte.)

(Označenie „orgán CBAM“ sa uplatňuje v celom texte. Jeho prijatie si bude vyžadovať zodpovedajúce zmeny v celom texte.)

Pozmeňujúci návrh 65

Pozmeňujúci návrh 65

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 1

Článok 5 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Každý deklarant pred dovezením tovaru, ako sa uvádza v článku 2, požiada
  príslušný orgán
  v mieste, kde je usadený, o povolenie na dovoz tohto tovaru na colné územie Únie. | 1.   Každý deklarant pred dovezením tovaru, ako sa uvádza v článku 2, požiada
  orgán mechanizmu CBAM
  v mieste, kde je usadený, o povolenie na dovoz tohto tovaru na colné územie Únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Každý deklarant pred dovezením tovaru, ako sa uvádza v článku 2, požiada
  príslušný orgán
  v mieste, kde je usadený, o povolenie na dovoz tohto tovaru na colné územie Únie.

1.   Každý deklarant pred dovezením tovaru, ako sa uvádza v článku 2, požiada
  orgán mechanizmu CBAM
  v mieste, kde je usadený, o povolenie na dovoz tohto tovaru na colné územie Únie.

Pozmeňujúci návrh 66

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 3 – písmeno e

Článok 5 – odsek 3 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | čestné vyhlásenie, že deklarant sa nedopustil žiadneho závažného alebo opakovaného porušenia colných predpisov, daňových pravidiel ani pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu počas piatich rokov predchádzajúcich roku podania žiadosti a nemá záznam o spáchaní závažného trestného činu súvisiaceho s 
  jeho
  hospodárskou činnosťou; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

čestné vyhlásenie, že deklarant sa nedopustil žiadneho závažného alebo opakovaného porušenia colných predpisov, daňových pravidiel ani pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu počas piatich rokov predchádzajúcich roku podania žiadosti a nemá záznam o spáchaní závažného trestného činu súvisiaceho s 
  jeho
  hospodárskou činnosťou;

jeho

| e) | čestné vyhlásenie, že deklarant
  alebo prípadne člen správnej rady deklaranta
  sa nedopustil žiadneho závažného alebo opakovaného porušenia colných predpisov, daňových pravidiel ani pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu počas piatich rokov predchádzajúcich roku podania žiadosti a nemá záznam o spáchaní závažného trestného činu súvisiaceho s hospodárskou činnosťou
  deklaranta
  ; |
| --- | --- |

e)

čestné vyhlásenie, že deklarant
  alebo prípadne člen správnej rady deklaranta
  sa nedopustil žiadneho závažného alebo opakovaného porušenia colných predpisov, daňových pravidiel ani pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu počas piatich rokov predchádzajúcich roku podania žiadosti a nemá záznam o spáchaní závažného trestného činu súvisiaceho s hospodárskou činnosťou
  deklaranta
  ;

alebo prípadne člen správnej rady deklaranta

deklaranta

Pozmeňujúci návrh 67

Pozmeňujúci návrh 67

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 3 – písmeno f

Článok 5 – odsek 3 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | informácie potrebné na preukázanie finančnej a operačnej spôsobilosti deklaranta plniť si povinnosti podľa tohto nariadenia, a ak o tom rozhodne
  príslušný orgán
  na základe posúdenia rizík, podporné dokumenty potvrdzujúce uvedené informácie, napríklad výkaz ziskov a strát a súvaha za maximálne tri posledné rozpočtové roky, za ktoré sa vykonala závierka; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

informácie potrebné na preukázanie finančnej a operačnej spôsobilosti deklaranta plniť si povinnosti podľa tohto nariadenia, a ak o tom rozhodne
  príslušný orgán
  na základe posúdenia rizík, podporné dokumenty potvrdzujúce uvedené informácie, napríklad výkaz ziskov a strát a súvaha za maximálne tri posledné rozpočtové roky, za ktoré sa vykonala závierka;

príslušný orgán

| f) | informácie potrebné na preukázanie finančnej a operačnej spôsobilosti deklaranta plniť si povinnosti podľa tohto nariadenia, a ak o tom rozhodne
  orgán mechanizmu CBAM
  na základe posúdenia rizík, podporné dokumenty potvrdzujúce uvedené informácie, napríklad výkaz ziskov a strát a súvaha za maximálne tri posledné rozpočtové roky, za ktoré sa vykonala závierka; |
| --- | --- |

f)

informácie potrebné na preukázanie finančnej a operačnej spôsobilosti deklaranta plniť si povinnosti podľa tohto nariadenia, a ak o tom rozhodne
  orgán mechanizmu CBAM
  na základe posúdenia rizík, podporné dokumenty potvrdzujúce uvedené informácie, napríklad výkaz ziskov a strát a súvaha za maximálne tri posledné rozpočtové roky, za ktoré sa vykonala závierka;

orgán mechanizmu CBAM

Pozmeňujúci návrh 68

Pozmeňujúci návrh 68

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 4

Článok 5 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Žiadateľ môže kedykoľvek stiahnuť svoju žiadosť. | 4.   Žiadateľ môže kedykoľvek
  upraviť alebo
  stiahnuť svoju žiadosť. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Žiadateľ môže kedykoľvek stiahnuť svoju žiadosť.

4.   Žiadateľ môže kedykoľvek
  upraviť alebo
  stiahnuť svoju žiadosť.

Pozmeňujúci návrh 69

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 5

Článok 5 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Schválený deklarant bezodkladne informuje
  príslušný orgán
  o každej zmene informácií poskytnutých podľa odseku 3, ktorá nastane po prijatí rozhodnutia a ktorá môže ovplyvniť rozhodnutie prijaté podľa článku 17 alebo obsah povolenia v súlade s článkom 17. | 5.   Schválený deklarant bezodkladne informuje
  orgán mechanizmu CBAM
  o každej zmene informácií poskytnutých podľa odseku 3, ktorá nastane po prijatí rozhodnutia a ktorá môže ovplyvniť rozhodnutie prijaté podľa článku 17 alebo obsah povolenia v súlade s článkom 17. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Schválený deklarant bezodkladne informuje
  príslušný orgán
  o každej zmene informácií poskytnutých podľa odseku 3, ktorá nastane po prijatí rozhodnutia a ktorá môže ovplyvniť rozhodnutie prijaté podľa článku 17 alebo obsah povolenia v súlade s článkom 17.

5.   Schválený deklarant bezodkladne informuje
  orgán mechanizmu CBAM
  o každej zmene informácií poskytnutých podľa odseku 3, ktorá nastane po prijatí rozhodnutia a ktorá môže ovplyvniť rozhodnutie prijaté podľa článku 17 alebo obsah povolenia v súlade s článkom 17.

Pozmeňujúci návrh 70

Pozmeňujúci návrh 70

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 6

Článok 5 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty týkajúce sa štandardného formátu žiadosti, meškaní a postupu, ktorý má
  príslušný orgán
  dodržiavať pri spracúvaní žiadostí o povolenie v súlade s odsekom 1, ako aj pravidiel, ako má
  príslušný orgán
  identifikovať deklarantov na dovoz elektrickej energie. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. | 6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty týkajúce sa štandardného formátu žiadosti, meškaní a postupu, ktorý má
  orgán mechanizmu CBAM
  dodržiavať pri spracúvaní žiadostí o povolenie v súlade s odsekom 1, ako aj pravidiel, ako má
  orgán mechanizmu CBAM
  identifikovať deklarantov na dovoz elektrickej energie. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty týkajúce sa štandardného formátu žiadosti, meškaní a postupu, ktorý má
  príslušný orgán
  dodržiavať pri spracúvaní žiadostí o povolenie v súlade s odsekom 1, ako aj pravidiel, ako má
  príslušný orgán
  identifikovať deklarantov na dovoz elektrickej energie. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty týkajúce sa štandardného formátu žiadosti, meškaní a postupu, ktorý má
  orgán mechanizmu CBAM
  dodržiavať pri spracúvaní žiadostí o povolenie v súlade s odsekom 1, ako aj pravidiel, ako má
  orgán mechanizmu CBAM
  identifikovať deklarantov na dovoz elektrickej energie. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 71

Pozmeňujúci návrh 71

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 1

Článok 6 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Do 31. mája každého roku každý schválený deklarant predloží
  príslušnému orgánu
  vyhlásenie (ďalej len „vyhlásenie CBAM“) za kalendárny rok predchádzajúci vyhláseniu. | 1.   Do 31. mája každého roku každý schválený deklarant predloží
  orgánu mechanizmu CBAM
  vyhlásenie (ďalej len „vyhlásenie CBAM“) za kalendárny rok predchádzajúci vyhláseniu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Do 31. mája každého roku každý schválený deklarant predloží
  príslušnému orgánu
  vyhlásenie (ďalej len „vyhlásenie CBAM“) za kalendárny rok predchádzajúci vyhláseniu.

1.   Do 31. mája každého roku každý schválený deklarant predloží
  orgánu mechanizmu CBAM
  vyhlásenie (ďalej len „vyhlásenie CBAM“) za kalendárny rok predchádzajúci vyhláseniu.

Pozmeňujúci návrh 72

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 – písmeno c a (nové)

Článok 6 – odsek 2 – písmeno c a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ca) | kópiu správy o overení vydaná akreditovaným overovateľom podľa článku 8 a prílohy V. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ca)

ca)

kópiu správy o overení vydaná akreditovaným overovateľom podľa článku 8 a prílohy V.

kópiu správy o overení vydaná akreditovaným overovateľom podľa článku 8 a prílohy V.

Pozmeňujúci návrh 73

Pozmeňujúci návrh 73

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 5

Článok 7 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Schválený deklarant uchováva záznamy informácií uvedené v odseku 4 vrátane správy overovateľa do konca štvrtého roku po roku, v ktorom vyhlásenie CBAM bolo alebo malo byť predložené. | 5.   Schválený deklarant uchováva záznamy informácií uvedené v odseku 4 vrátane správy overovateľa do konca štvrtého roku po roku, v ktorom vyhlásenie CBAM bolo alebo malo byť predložené.
  Uvedené záznamy sú dostatočne podrobné, aby akreditovaní overovatelia mohli overiť viazané emisie v súlade s článkom 8 a aby orgán mechanizmu CBAM mohol preskúmať vyhlásenie CBAM v súlade s článkom 19 ods. 1. Schválený deklarant uchováva tieto záznamy počas obdobia uvedeného v článku 19 ods. 1, v ktorom môže orgán mechanizmu CBAM preskúmať vyhlásenie CBAM. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Schválený deklarant uchováva záznamy informácií uvedené v odseku 4 vrátane správy overovateľa do konca štvrtého roku po roku, v ktorom vyhlásenie CBAM bolo alebo malo byť predložené.

5.   Schválený deklarant uchováva záznamy informácií uvedené v odseku 4 vrátane správy overovateľa do konca štvrtého roku po roku, v ktorom vyhlásenie CBAM bolo alebo malo byť predložené.
  Uvedené záznamy sú dostatočne podrobné, aby akreditovaní overovatelia mohli overiť viazané emisie v súlade s článkom 8 a aby orgán mechanizmu CBAM mohol preskúmať vyhlásenie CBAM v súlade s článkom 19 ods. 1. Schválený deklarant uchováva tieto záznamy počas obdobia uvedeného v článku 19 ods. 1, v ktorom môže orgán mechanizmu CBAM preskúmať vyhlásenie CBAM.

Pozmeňujúci návrh 74

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 6

Článok 7 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktoré sa týkajú
  podrobných pravidiel o prvkoch
  metód výpočtu stanovených v prílohe III vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov, emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a štandardných hodnôt a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, ako aj stanovenia metód na zabezpečenie spoľahlivosti údajov, na základe ktorých sa určia štandardné hodnoty vrátane úrovne podrobnosti a overovania údajov. Ak je to potrebné, v uvedených aktoch sa stanoví, že štandardné hodnoty možno prispôsobiť pre konkrétne oblasti, regióny alebo krajiny s cieľom zohľadniť špecifické objektívne faktory, ako sú geografické podmienky, prírodné zdroje, trhové podmienky, hlavné zdroje energie alebo priemyselné procesy. Vykonávacie akty vychádzajú z existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa overovania emisií a údajov o činnosti zariadení podľa smernice 2003/87/ES, najmä vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067. | 6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktoré sa týkajú
  prvkov
  metód výpočtu stanovených v prílohe III vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov, emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a štandardných hodnôt a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, ako aj stanovenia metód na zabezpečenie spoľahlivosti údajov, na základe ktorých sa určia štandardné hodnoty vrátane úrovne podrobnosti a overovania údajov. Ak je to potrebné, v uvedených aktoch sa stanoví, že štandardné hodnoty možno prispôsobiť pre konkrétne oblasti, regióny alebo krajiny s cieľom zohľadniť špecifické objektívne faktory, ako sú geografické podmienky, prírodné zdroje, trhové podmienky, hlavné zdroje energie alebo priemyselné procesy. Vykonávacie akty vychádzajú z existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa overovania emisií a údajov o činnosti zariadení podľa smernice 2003/87/ES, najmä vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktoré sa týkajú
  podrobných pravidiel o prvkoch
  metód výpočtu stanovených v prílohe III vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov, emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a štandardných hodnôt a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, ako aj stanovenia metód na zabezpečenie spoľahlivosti údajov, na základe ktorých sa určia štandardné hodnoty vrátane úrovne podrobnosti a overovania údajov. Ak je to potrebné, v uvedených aktoch sa stanoví, že štandardné hodnoty možno prispôsobiť pre konkrétne oblasti, regióny alebo krajiny s cieľom zohľadniť špecifické objektívne faktory, ako sú geografické podmienky, prírodné zdroje, trhové podmienky, hlavné zdroje energie alebo priemyselné procesy. Vykonávacie akty vychádzajú z existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa overovania emisií a údajov o činnosti zariadení podľa smernice 2003/87/ES, najmä vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067.

6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktoré sa týkajú
  prvkov
  metód výpočtu stanovených v prílohe III vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov, emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a štandardných hodnôt a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, ako aj stanovenia metód na zabezpečenie spoľahlivosti údajov, na základe ktorých sa určia štandardné hodnoty vrátane úrovne podrobnosti a overovania údajov. Ak je to potrebné, v uvedených aktoch sa stanoví, že štandardné hodnoty možno prispôsobiť pre konkrétne oblasti, regióny alebo krajiny s cieľom zohľadniť špecifické objektívne faktory, ako sú geografické podmienky, prírodné zdroje, trhové podmienky, hlavné zdroje energie alebo priemyselné procesy. Vykonávacie akty vychádzajú z existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa overovania emisií a údajov o činnosti zariadení podľa smernice 2003/87/ES, najmä vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067.

Pozmeňujúci návrh 75

Pozmeňujúci návrh 75

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 7 a (nový)

Článok 7 – odsek 7 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28, ktorými sa dopĺňa toto nariadenie na účely vymedzenia metodiky výpočtu skutočných viazaných nepriamych emisií pre jednoduchý a zložitý tovar a príslušných štandardných hodnôt, ako aj metodiky určovania ceny mechanizmu CBAM nepriamych viazaných emisií. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7a.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28, ktorými sa dopĺňa toto nariadenie na účely vymedzenia metodiky výpočtu skutočných viazaných nepriamych emisií pre jednoduchý a zložitý tovar a príslušných štandardných hodnôt, ako aj metodiky určovania ceny mechanizmu CBAM nepriamych viazaných emisií.

Pozmeňujúci návrh 76

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 8 – odsek 1

Článok 8 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Schválený deklarant zabezpečuje, aby celkové viazané emisie uvedené vo vyhlásení CBAM predloženom podľa
  článku
   6 overil overovateľ akreditovaný podľa článku 18 na základe zásad overovania stanovených v prílohe V. | 1.   Schválený deklarant
  mechanizmu CBAM
  zabezpečuje, aby celkové viazané emisie uvedené vo vyhlásení CBAM predloženom podľa
  článkov
   6
  a 35, ako aj metodiku a podporné údaje a dokumenty
  overil overovateľ akreditovaný podľa článku 18 na základe zásad overovania stanovených v prílohe V. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Schválený deklarant zabezpečuje, aby celkové viazané emisie uvedené vo vyhlásení CBAM predloženom podľa
  článku
   6 overil overovateľ akreditovaný podľa článku 18 na základe zásad overovania stanovených v prílohe V.

1.   Schválený deklarant
  mechanizmu CBAM
  zabezpečuje, aby celkové viazané emisie uvedené vo vyhlásení CBAM predloženom podľa
  článkov
   6
  a 35, ako aj metodiku a podporné údaje a dokumenty
  overil overovateľ akreditovaný podľa článku 18 na základe zásad overovania stanovených v prílohe V.

Pozmeňujúci návrh 77

Pozmeňujúci návrh 77

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 8 – odsek 1 a (nový)

Článok 8 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Orgán mechanizmu CBAM je podľa tohto článku oprávnený overovať presnosť informácií poskytnutých vo vyhlásení CBAM. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  Orgán mechanizmu CBAM je podľa tohto článku oprávnený overovať presnosť informácií poskytnutých vo vyhlásení CBAM.

Pozmeňujúci návrh 78

Pozmeňujúci návrh 78

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 8 – odsek 3 – pododsek 1

Článok 8 – odsek 3 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia je splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty, ktoré sa týkajú
  zásad
  overovania
  uvedených
  v odseku 1, pokiaľ ide o možnosť upustiť od povinnosti overovateľa navštíviť zariadenie, kde sa príslušný tovar vyrába, a povinnosti stanoviť prahové hodnoty pre rozhodovanie o tom, či skreslené údaje alebo neplnenie povinností sú závažné, ako aj pokiaľ ide o podpornú dokumentáciu potrebnú pre správu o overení. | Komisia je splnomocnená prijímať
  delegované
  akty
  v súlade s článkom 28
  , ktoré sa týkajú
  dopĺňania tohto nariadenia o zásady
  overovania
  uvedené
  v odseku 1, pokiaľ ide o možnosť upustiť od povinnosti overovateľa navštíviť zariadenie, kde sa príslušný tovar vyrába, a povinnosti stanoviť prahové hodnoty pre rozhodovanie o tom, či skreslené údaje alebo neplnenie povinností sú závažné, ako aj pokiaľ ide o podpornú dokumentáciu potrebnú pre správu o overení.
  Možnosť upustiť od povinnosti akreditovaného overovateľa navštíviť zariadenie, v ktorom sa príslušný tovar vyrába, sa môže použiť len za riadne odôvodnených okolností, keď má zariadenie dobre známy štandardný profil, pokiaľ ide o výrobu a technológiu, čo umožňuje spoľahlivý odhad viazaných emisií. V každom prípade je orgán mechanizmu CBAM naďalej oprávnený overovať presnosť informácií uvedených vo vyhlásení CBAM. Ustanovenia týchto delegovaných aktov zodpovedajú ustanoveniam vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia je splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty, ktoré sa týkajú
  zásad
  overovania
  uvedených
  v odseku 1, pokiaľ ide o možnosť upustiť od povinnosti overovateľa navštíviť zariadenie, kde sa príslušný tovar vyrába, a povinnosti stanoviť prahové hodnoty pre rozhodovanie o tom, či skreslené údaje alebo neplnenie povinností sú závažné, ako aj pokiaľ ide o podpornú dokumentáciu potrebnú pre správu o overení.

vykonávacie

zásad

uvedených

Komisia je splnomocnená prijímať
  delegované
  akty
  v súlade s článkom 28
  , ktoré sa týkajú
  dopĺňania tohto nariadenia o zásady
  overovania
  uvedené
  v odseku 1, pokiaľ ide o možnosť upustiť od povinnosti overovateľa navštíviť zariadenie, kde sa príslušný tovar vyrába, a povinnosti stanoviť prahové hodnoty pre rozhodovanie o tom, či skreslené údaje alebo neplnenie povinností sú závažné, ako aj pokiaľ ide o podpornú dokumentáciu potrebnú pre správu o overení.
  Možnosť upustiť od povinnosti akreditovaného overovateľa navštíviť zariadenie, v ktorom sa príslušný tovar vyrába, sa môže použiť len za riadne odôvodnených okolností, keď má zariadenie dobre známy štandardný profil, pokiaľ ide o výrobu a technológiu, čo umožňuje spoľahlivý odhad viazaných emisií. V každom prípade je orgán mechanizmu CBAM naďalej oprávnený overovať presnosť informácií uvedených vo vyhlásení CBAM. Ustanovenia týchto delegovaných aktov zodpovedajú ustanoveniam vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067.

delegované

v súlade s článkom 28

dopĺňania tohto nariadenia o zásady

uvedené

Možnosť upustiť od povinnosti akreditovaného overovateľa navštíviť zariadenie, v ktorom sa príslušný tovar vyrába, sa môže použiť len za riadne odôvodnených okolností, keď má zariadenie dobre známy štandardný profil, pokiaľ ide o výrobu a technológiu, čo umožňuje spoľahlivý odhad viazaných emisií. V každom prípade je orgán mechanizmu CBAM naďalej oprávnený overovať presnosť informácií uvedených vo vyhlásení CBAM. Ustanovenia týchto delegovaných aktov zodpovedajú ustanoveniam vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067.

Pozmeňujúci návrh 79

Pozmeňujúci návrh 79

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 8 – odsek 3 – pododsek 2

Článok 8 – odsek 3 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Vykonávacie akty uvedené v prvom pododseku sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Vykonávacie akty uvedené v prvom pododseku sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Vykonávacie akty uvedené v prvom pododseku sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 80

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – názov

Článok 9 – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Cena uhlíka zaplatená v krajine pôvodu | Jasná
  cena uhlíka zaplatená v krajine pôvodu |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Cena uhlíka zaplatená v krajine pôvodu

Jasná
  cena uhlíka zaplatená v krajine pôvodu

Jasná

Pozmeňujúci návrh 81

Pozmeňujúci návrh 81

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1

Článok 9 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Schválený deklarant môže vo svojom vyhlásení CBAM požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, aby sa zohľadnila cena uhlíka zaplatená za deklarované viazané emisie v krajine pôvodu. | 1.   Schválený deklarant môže vo svojom vyhlásení CBAM požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, aby sa zohľadnila
  jasná
  cena uhlíka zaplatená za deklarované viazané emisie v krajine pôvodu.
  Toto zníženie môže predstavovať aj 100 %, ak cena uhlíka zaplatená v krajine pôvodu je rovnaká alebo vyššia ako cena uhlíka v Únii. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Schválený deklarant môže vo svojom vyhlásení CBAM požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, aby sa zohľadnila cena uhlíka zaplatená za deklarované viazané emisie v krajine pôvodu.

1.   Schválený deklarant môže vo svojom vyhlásení CBAM požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, aby sa zohľadnila
  jasná
  cena uhlíka zaplatená za deklarované viazané emisie v krajine pôvodu.
  Toto zníženie môže predstavovať aj 100 %, ak cena uhlíka zaplatená v krajine pôvodu je rovnaká alebo vyššia ako cena uhlíka v Únii.

Pozmeňujúci návrh 82

Pozmeňujúci návrh 82

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 2

Článok 9 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Schválený deklarant uchováva záznamy o dokumentácii osvedčenej
  nezávislou osobou
  , ktorá sa vyžaduje na preukázanie toho, že na deklarované viazané emisie sa vzťahovala cena uhlíka v krajine pôvodu tovaru, a uchováva dôkaz o skutočnej platbe danej ceny uhlíka, na ktorú sa nemal vzťahovať žiaden vývozný rabat ani žiadna iná forma kompenzácie pri vývoze. | 2.   Schválený deklarant uchováva záznamy o dokumentácii osvedčenej
  akreditovaným overovateľom
  , ktorá sa vyžaduje na preukázanie toho, že na deklarované viazané emisie sa vzťahovala
  jasná
  cena uhlíka v krajine pôvodu tovaru, a uchováva dôkaz o skutočnej platbe danej ceny uhlíka, na ktorú sa nemal vzťahovať žiaden vývozný rabat ani žiadna iná forma
  priamej alebo nepriamej
  kompenzácie pri vývoze.
  Názov a kontaktné údaje akreditovaného overovateľa sa uvádzajú v dokumentácii. Schválený deklarant zašle takúto dokumentáciu príslušnému orgánu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Schválený deklarant uchováva záznamy o dokumentácii osvedčenej
  nezávislou osobou
  , ktorá sa vyžaduje na preukázanie toho, že na deklarované viazané emisie sa vzťahovala cena uhlíka v krajine pôvodu tovaru, a uchováva dôkaz o skutočnej platbe danej ceny uhlíka, na ktorú sa nemal vzťahovať žiaden vývozný rabat ani žiadna iná forma kompenzácie pri vývoze.

2.   Schválený deklarant uchováva záznamy o dokumentácii osvedčenej
  akreditovaným overovateľom
  , ktorá sa vyžaduje na preukázanie toho, že na deklarované viazané emisie sa vzťahovala
  jasná
  cena uhlíka v krajine pôvodu tovaru, a uchováva dôkaz o skutočnej platbe danej ceny uhlíka, na ktorú sa nemal vzťahovať žiaden vývozný rabat ani žiadna iná forma
  priamej alebo nepriamej
  kompenzácie pri vývoze.
  Názov a kontaktné údaje akreditovaného overovateľa sa uvádzajú v dokumentácii. Schválený deklarant zašle takúto dokumentáciu príslušnému orgánu.

Pozmeňujúci návrh 83

Pozmeňujúci návrh 83

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 4

Článok 9 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktorými sa stanovuje metodika výpočtu zníženia počtu certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, pokiaľ ide o prepočítanie ceny uhlíka zaplatenej v cudzej mene na euro podľa priemerného ročného výmenného kurzu v súlade s odsekom 1 a pokiaľ ide o kvalifikáciu
  nezávislej osoby osvedčujúcej
  informácie, ako aj dôkazné prostriedky o zaplatenej cene uhlíka a neuplatnení vývozných rabatov ani iných foriem kompenzácie pri vývoze podľa odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. | 4.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktorými sa stanovuje metodika výpočtu zníženia počtu certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, pokiaľ ide o prepočítanie ceny uhlíka zaplatenej v cudzej mene na euro podľa priemerného ročného výmenného kurzu v súlade s odsekom 1 a pokiaľ ide o kvalifikáciu
  akreditovaného overovateľa osvedčujúceho
  informácie, ako aj dôkazné prostriedky o zaplatenej cene uhlíka a neuplatnení vývozných rabatov ani iných foriem
  priamej a nepriamej
  kompenzácie pri vývoze podľa odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktorými sa stanovuje metodika výpočtu zníženia počtu certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, pokiaľ ide o prepočítanie ceny uhlíka zaplatenej v cudzej mene na euro podľa priemerného ročného výmenného kurzu v súlade s odsekom 1 a pokiaľ ide o kvalifikáciu
  nezávislej osoby osvedčujúcej
  informácie, ako aj dôkazné prostriedky o zaplatenej cene uhlíka a neuplatnení vývozných rabatov ani iných foriem kompenzácie pri vývoze podľa odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

4.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktorými sa stanovuje metodika výpočtu zníženia počtu certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, pokiaľ ide o prepočítanie ceny uhlíka zaplatenej v cudzej mene na euro podľa priemerného ročného výmenného kurzu v súlade s odsekom 1 a pokiaľ ide o kvalifikáciu
  akreditovaného overovateľa osvedčujúceho
  informácie, ako aj dôkazné prostriedky o zaplatenej cene uhlíka a neuplatnení vývozných rabatov ani iných foriem
  priamej a nepriamej
  kompenzácie pri vývoze podľa odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 84

Pozmeňujúci návrh 84

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1

Článok 10 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisia na žiadosť prevádzkovateľa zariadenia, ktoré sa nachádza v tretej krajine, zaregistruje informácie o tomto prevádzkovateľovi a jeho zariadení v 
  centrálnej databáze uvedenej
  v článku 14
  ods. 4
  . | 1.   Komisia na žiadosť prevádzkovateľa zariadenia, ktoré sa nachádza v tretej krajine, zaregistruje informácie o tomto prevádzkovateľovi a jeho zariadení v 
  registri CBAM uvedenom
  v článku 14. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Komisia na žiadosť prevádzkovateľa zariadenia, ktoré sa nachádza v tretej krajine, zaregistruje informácie o tomto prevádzkovateľovi a jeho zariadení v 
  centrálnej databáze uvedenej
  v článku 14
  ods. 4
  .

1.   Komisia na žiadosť prevádzkovateľa zariadenia, ktoré sa nachádza v tretej krajine, zaregistruje informácie o tomto prevádzkovateľovi a jeho zariadení v 
  registri CBAM uvedenom
  v článku 14.

Pozmeňujúci návrh 85

Pozmeňujúci návrh 85

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 6

Článok 10 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Záznamy uvedené v odseku 5 písm. c) sú dostatočne podrobné na umožnenie overenia v súlade s odsekom 5 písm. b) a takisto na to, aby
  ktorýkoľvek príslušný orgán
  mohol v súlade s článkom 19 ods. 1 preskúmať vyhlásenie CBAM predložené schváleným deklarantom, ktorému boli poskytnuté príslušné informácie v súlade s odsekom 8. | 6.   Záznamy uvedené v odseku 5 písm. c) sú dostatočne podrobné na umožnenie overenia v súlade s odsekom 5 písm. b) a takisto na to, aby
  orgán mechanizmu CBAM
  mohol v súlade s článkom 19 ods. 1 preskúmať
  a overiť
  vyhlásenie CBAM predložené schváleným deklarantom, ktorému boli poskytnuté príslušné informácie v súlade s odsekom 8. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Záznamy uvedené v odseku 5 písm. c) sú dostatočne podrobné na umožnenie overenia v súlade s odsekom 5 písm. b) a takisto na to, aby
  ktorýkoľvek príslušný orgán
  mohol v súlade s článkom 19 ods. 1 preskúmať vyhlásenie CBAM predložené schváleným deklarantom, ktorému boli poskytnuté príslušné informácie v súlade s odsekom 8.

6.   Záznamy uvedené v odseku 5 písm. c) sú dostatočne podrobné na umožnenie overenia v súlade s odsekom 5 písm. b) a takisto na to, aby
  orgán mechanizmu CBAM
  mohol v súlade s článkom 19 ods. 1 preskúmať
  a overiť
  vyhlásenie CBAM predložené schváleným deklarantom, ktorému boli poskytnuté príslušné informácie v súlade s odsekom 8.

Pozmeňujúci návrh 86

Pozmeňujúci návrh 86

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 7

Článok 10 – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   
  Prevádzkovateľ môže schválenému deklarantovi poskytnúť informácie o overovaní
  viazaných
  emisií
  uvedených v odseku 5. Schválený deklarant je oprávnený využiť tieto
  poskytnuté
  informácie na splnenie povinnosti uvedenej v článku 8. | 7.   
  Informácie o overených
  viazaných
  emisiách
  uvedených v odseku 5
  sú verejne prístupné prostredníctvom registra CBAM
  . Schválený deklarant je oprávnený využiť tieto informácie na splnenie povinnosti uvedenej v článku 8. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   
  Prevádzkovateľ môže schválenému deklarantovi poskytnúť informácie o overovaní
  viazaných
  emisií
  uvedených v odseku 5. Schválený deklarant je oprávnený využiť tieto
  poskytnuté
  informácie na splnenie povinnosti uvedenej v článku 8.

7.   
  Informácie o overených
  viazaných
  emisiách
  uvedených v odseku 5
  sú verejne prístupné prostredníctvom registra CBAM
  . Schválený deklarant je oprávnený využiť tieto informácie na splnenie povinnosti uvedenej v článku 8.

Pozmeňujúci návrh 87

Pozmeňujúci návrh 87

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Kapitola III – názov

Kapitola III – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Príslušné orgány | Orgán mechanizmu CBAM |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Príslušné orgány

Príslušné orgány

Orgán mechanizmu CBAM

Orgán mechanizmu CBAM

Pozmeňujúci návrh 88

Pozmeňujúci návrh 88

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – názov

Článok 11 – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Príslušné orgány | Orgán mechanizmu CBAM |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Príslušné orgány

Príslušné orgány

Orgán mechanizmu CBAM

Orgán mechanizmu CBAM

Pozmeňujúci návrh 89

Pozmeňujúci návrh 89

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 1 – pododsek 1

Článok 11 – odsek 1 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Každý členský štát určí príslušný orgán na plnenie povinností podľa
  tohto nariadenia
  a informuje o tom Komisiu
  . | Komisia zriadi orgán mechanizmu CBAM, ktorý bude plniť povinnosti vyplývajúce z
  tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Každý členský štát určí príslušný orgán na plnenie povinností podľa
  tohto nariadenia
  a informuje o tom Komisiu
  .

Každý členský štát určí príslušný orgán na plnenie povinností podľa

a informuje o tom Komisiu

Komisia zriadi orgán mechanizmu CBAM, ktorý bude plniť povinnosti vyplývajúce z
  tohto nariadenia.

Komisia zriadi orgán mechanizmu CBAM, ktorý bude plniť povinnosti vyplývajúce z

Pozmeňujúci návrh 90

Pozmeňujúci návrh 90

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 1 – pododsek 2

Článok 11 – odsek 1 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia sprístupní členským štátom zoznam všetkých príslušných orgánov a uverejní túto informáciu v Úradnom vestníku Európskej únie. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia sprístupní členským štátom zoznam všetkých príslušných orgánov a uverejní túto informáciu v Úradnom vestníku Európskej únie.

Komisia sprístupní členským štátom zoznam všetkých príslušných orgánov a uverejní túto informáciu v Úradnom vestníku Európskej únie.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 91

Pozmeňujúci návrh 91

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 11 – odsek 2

Článok 11 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.
     
  Členské štáty požadujú, aby si príslušné orgány navzájom vymieňali akékoľvek informácie, ktoré sú podstatné alebo potrebné na výkon ich funkcií a povinností. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.
     
  Členské štáty požadujú, aby si príslušné orgány navzájom vymieňali akékoľvek informácie, ktoré sú podstatné alebo potrebné na výkon ich funkcií a povinností.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 92

Pozmeňujúci návrh 92

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12

Článok 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 12 | vypúšťa sa |
| Komisia | |
| Komisia pomáha príslušným orgánom pri plnení ich povinností podľa tohto nariadenia a koordinuje ich činnosť. | |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 12

Článok 12

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Komisia

Komisia

Komisia pomáha príslušným orgánom pri plnení ich povinností podľa tohto nariadenia a koordinuje ich činnosť.

Komisia pomáha príslušným orgánom pri plnení ich povinností podľa tohto nariadenia a koordinuje ich činnosť.

Pozmeňujúci návrh 93

Pozmeňujúci návrh 93

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 12 a (nový)

Článok 12 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 12a |
| | Rozhodnutia prijaté orgánom mechanizmu CBAM |
| | 1.
     
  Orgán mechanizmu CBAM bezodkladne prijme rozhodnutia na vykonávanie tohto nariadenia. |
| | 2.
     
  Rozhodnutie orgánu mechanizmu CBAM nadobúda účinnosť dňom oznámenia uvedeného rozhodnutia adresátovi. |
| | 3.
     
  Ak sa orgán mechanizmu CBAM domnieva, že nemá všetky informácie potrebné na prijatie rozhodnutia, kontaktuje adresáta rozhodnutia a spresní, aké dodatočné informácie požaduje. V takom prípade adresát rozhodnutia bezodkladne predloží požadované dodatočné informácie orgánu mechanizmu CBAM. |
| | 4.
     
  Adresát rozhodnutia bezodkladne informuje orgán mechanizmu CBAM o akýchkoľvek zmenách poskytnutých informácií, ktoré sa vyskytnú po prijatí rozhodnutia. V takom prípade orgán mechanizmu CBAM prehodnotí svoje rozhodnutie na základe uvedených informácií a potvrdí alebo zmení toto rozhodnutie. |
| | 5.
     
  Ak orgán mechanizmu CBAM navrhne prijať rozhodnutie, ktoré má nepriaznivý vplyv na adresáta rozhodnutia, uvedie dôvody, na ktorých sa navrhnuté rozhodnutie zakladá, a uvedie v rozhodnutí odkaz na právo na odvolanie stanovené v článku 27a. Pred prijatím takéhoto rozhodnutia orgán mechanizmu CBAM poskytne adresátovi navrhnutého rozhodnutia príležitosť, aby v stanovenej lehote oznámil svoje stanovisko orgánu mechanizmu CBAM. Po uplynutí tejto lehoty orgán mechanizmu CBAM oznámi rozhodnutie adresátovi. |
| | 6.
     
  Orgán mechanizmu CBAM môže kedykoľvek zrušiť, odvolať alebo zmeniť svoje rozhodnutie na základe odôvodnenej žiadosti adresáta rozhodnutia alebo prípadne z vlastnej iniciatívy. |
| | 7.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty na doplnenie tohto nariadenia uvedením ďalších podrobných opatrení a procesných pravidiel týkajúcich sa tohto článku. Uvedené delegované akty sa prijmú v súlade s článkom 28. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 12a

Článok 12a

Rozhodnutia prijaté orgánom mechanizmu CBAM

Rozhodnutia prijaté orgánom mechanizmu CBAM

1.
     
  Orgán mechanizmu CBAM bezodkladne prijme rozhodnutia na vykonávanie tohto nariadenia.

2.
     
  Rozhodnutie orgánu mechanizmu CBAM nadobúda účinnosť dňom oznámenia uvedeného rozhodnutia adresátovi.

3.
     
  Ak sa orgán mechanizmu CBAM domnieva, že nemá všetky informácie potrebné na prijatie rozhodnutia, kontaktuje adresáta rozhodnutia a spresní, aké dodatočné informácie požaduje. V takom prípade adresát rozhodnutia bezodkladne predloží požadované dodatočné informácie orgánu mechanizmu CBAM.

4.
     
  Adresát rozhodnutia bezodkladne informuje orgán mechanizmu CBAM o akýchkoľvek zmenách poskytnutých informácií, ktoré sa vyskytnú po prijatí rozhodnutia. V takom prípade orgán mechanizmu CBAM prehodnotí svoje rozhodnutie na základe uvedených informácií a potvrdí alebo zmení toto rozhodnutie.

5.
     
  Ak orgán mechanizmu CBAM navrhne prijať rozhodnutie, ktoré má nepriaznivý vplyv na adresáta rozhodnutia, uvedie dôvody, na ktorých sa navrhnuté rozhodnutie zakladá, a uvedie v rozhodnutí odkaz na právo na odvolanie stanovené v článku 27a. Pred prijatím takéhoto rozhodnutia orgán mechanizmu CBAM poskytne adresátovi navrhnutého rozhodnutia príležitosť, aby v stanovenej lehote oznámil svoje stanovisko orgánu mechanizmu CBAM. Po uplynutí tejto lehoty orgán mechanizmu CBAM oznámi rozhodnutie adresátovi.

6.
     
  Orgán mechanizmu CBAM môže kedykoľvek zrušiť, odvolať alebo zmeniť svoje rozhodnutie na základe odôvodnenej žiadosti adresáta rozhodnutia alebo prípadne z vlastnej iniciatívy.

7.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty na doplnenie tohto nariadenia uvedením ďalších podrobných opatrení a procesných pravidiel týkajúcich sa tohto článku. Uvedené delegované akty sa prijmú v súlade s článkom 28.

Pozmeňujúci návrh 94

Pozmeňujúci návrh 94

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 13 – odsek 1

Článok 13 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Na všetky informácie, ktoré
  príslušný orgán
  získal pri plnení svojich povinností a ktoré majú dôverný charakter alebo boli poskytnuté ako dôverné, sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva.
  Príslušný orgán
  takéto informácie nemôže zverejniť bez výslovného súhlasu osoby alebo orgánu, ktorý ich poskytol. Informácie možno poskytnúť colným orgánom, Komisii a Európskej prokuratúre a zaobchádza sa s nimi v súlade s nariadením Rady (ES) č. 515/97. | Na všetky informácie, ktoré
  orgán mechanizmu CBAM
  získal pri plnení svojich povinností a ktoré majú dôverný charakter alebo boli poskytnuté ako dôverné, sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva.
  Orgán mechanizmu CBAM
  takéto informácie nemôže zverejniť bez výslovného súhlasu osoby alebo orgánu, ktorý ich poskytol. Informácie možno poskytnúť colným orgánom, Komisii a Európskej prokuratúre a zaobchádza sa s nimi v súlade s nariadením Rady (ES) č. 515/97. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Na všetky informácie, ktoré
  príslušný orgán
  získal pri plnení svojich povinností a ktoré majú dôverný charakter alebo boli poskytnuté ako dôverné, sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva.
  Príslušný orgán
  takéto informácie nemôže zverejniť bez výslovného súhlasu osoby alebo orgánu, ktorý ich poskytol. Informácie možno poskytnúť colným orgánom, Komisii a Európskej prokuratúre a zaobchádza sa s nimi v súlade s nariadením Rady (ES) č. 515/97.

príslušný orgán

Príslušný orgán

Na všetky informácie, ktoré
  orgán mechanizmu CBAM
  získal pri plnení svojich povinností a ktoré majú dôverný charakter alebo boli poskytnuté ako dôverné, sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva.
  Orgán mechanizmu CBAM
  takéto informácie nemôže zverejniť bez výslovného súhlasu osoby alebo orgánu, ktorý ich poskytol. Informácie možno poskytnúť colným orgánom, Komisii a Európskej prokuratúre a zaobchádza sa s nimi v súlade s nariadením Rady (ES) č. 515/97.

orgán mechanizmu CBAM

Orgán mechanizmu CBAM

Pozmeňujúci návrh 95

Pozmeňujúci návrh 95

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14

Článok 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 14 | vypúšťa sa |
| Národné registre a centrálna databáza | |
| 1.
     
  Príslušný orgán každého členského štátu zriadi národný register deklarantov schválených v uvedenom členskom štáte, a to vo forme štandardizovanej elektronickej databázy, ktorá obsahuje údaje o certifikátoch CBAM týchto deklarantov, a zabezpečí zachovanie dôvernosti informácií v súlade s podmienkami stanovenými v článku 13. | |
| 2.
     
  Databáza uvedená v odseku 1 obsahuje účty s informáciami o každom schválenom deklarantovi, najmä: | |
| a) | meno (názov) a kontaktné údaje schváleného deklaranta; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 14

Článok 14

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Národné registre a centrálna databáza

Národné registre a centrálna databáza

1.
     
  Príslušný orgán každého členského štátu zriadi národný register deklarantov schválených v uvedenom členskom štáte, a to vo forme štandardizovanej elektronickej databázy, ktorá obsahuje údaje o certifikátoch CBAM týchto deklarantov, a zabezpečí zachovanie dôvernosti informácií v súlade s podmienkami stanovenými v článku 13.

2.
     
  Databáza uvedená v odseku 1 obsahuje účty s informáciami o každom schválenom deklarantovi, najmä:

a)

a)

meno (názov) a kontaktné údaje schváleného deklaranta;

meno (názov) a kontaktné údaje schváleného deklaranta;

| b) | číslo EORI schváleného deklaranta; |
| --- | --- |

b)

b)

číslo EORI schváleného deklaranta;

číslo EORI schváleného deklaranta;

| c) | číslo účtu CBAM; |
| --- | --- |

c)

c)

číslo účtu CBAM;

číslo účtu CBAM;

| d) | počet certifikátov CBAM každého schváleného deklaranta, ich predajnú cenu, dátum nákupu, dátum odovzdania alebo dátum spätného odkúpenia, alebo dátum zrušenia príslušným orgánom. |
| --- | --- |

d)

d)

počet certifikátov CBAM každého schváleného deklaranta, ich predajnú cenu, dátum nákupu, dátum odovzdania alebo dátum spätného odkúpenia, alebo dátum zrušenia príslušným orgánom.

počet certifikátov CBAM každého schváleného deklaranta, ich predajnú cenu, dátum nákupu, dátum odovzdania alebo dátum spätného odkúpenia, alebo dátum zrušenia príslušným orgánom.

3.
     
  Informácie v databáze uvedené v odseku 2 sú dôverné.

4.
     
  Komisia zriadi verejne prístupnú centrálnu databázu s menami (názvami), adresami a kontaktnými údajmi prevádzkovateľov a miestom zariadení v tretích krajinách v súlade s článkom 10 ods. 2. Prevádzkovateľ sa môže rozhodnúť nesprístupniť svoje meno (názov), adresu a kontaktné údaje verejnosti.

Pozmeňujúci návrh 96

Pozmeňujúci návrh 96

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 14 a (nový)

Článok 14 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 14a |
| | Register CBAM |
| | 1.
     
  Orgán mechanizmu CBAM zriadi register CBAM na vykonávanie postupov týkajúcich sa certifikátov CBAM v súlade s článkami 20, 21 a 22. |
| | 2.
     
  Register CBAM obsahuje elektronickú databázu s informáciami o každom schválenom deklarantovi, najmä: |
| | a) | meno (názov) a kontaktné údaje; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 14a

Článok 14a

Register CBAM

Register CBAM

1.
     
  Orgán mechanizmu CBAM zriadi register CBAM na vykonávanie postupov týkajúcich sa certifikátov CBAM v súlade s článkami 20, 21 a 22.

2.
     
  Register CBAM obsahuje elektronickú databázu s informáciami o každom schválenom deklarantovi, najmä:

a)

a)

meno (názov) a kontaktné údaje;

meno (názov) a kontaktné údaje;

| b) | číslo EORI; |
| --- | --- |

b)

b)

číslo EORI;

číslo EORI;

| c) | číslo účtu CBAM; |
| --- | --- |

c)

c)

číslo účtu CBAM;

číslo účtu CBAM;

| d) | počet nakúpených certifikátov CBAM, ich predajnú cenu a dátum nákupu. |
| --- | --- |

d)

d)

počet nakúpených certifikátov CBAM, ich predajnú cenu a dátum nákupu.

počet nakúpených certifikátov CBAM, ich predajnú cenu a dátum nákupu.

3.
     
  Register CBAM obsahuje v samostatnej časti databázy aj názvy a ďalšie údaje o prevádzkovateľoch a zariadeniach v tretích krajinách, ktoré sú registrované v súlade s článkom 10. Táto časť databázy obsahuje v prípade potreby najmä overené emisie zariadení.

4.
     
  Informácie v databáze sú dôverné s výnimkou mien schválených deklarantov a prevádzkovateľov, miesta a prípadne názvov zariadení v tretích krajinách a ich overených emisií, ktoré budú prístupné verejnosti v interoperabilnom formáte.

5.
     
  Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa infraštruktúry a osobitných postupov registra CBAM a elektronických databáz obsahujúcich informácie uvedené v odsekoch 2 a 3. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 97

Pozmeňujúci návrh 97

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 15

Článok 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 15 | vypúšťa sa |
| Centrálny správca | |
| 1.
     
  Komisia koná ako centrálny správca s cieľom viesť nezávislý protokol transakcií, v ktorom sa zaznamenáva nákup certifikátov CBAM, ich držba, odovzdávanie, spätné odkúpenie a zrušenie, a zabezpečuje koordináciu národných registrov. | |
| 2.
     
  Centrálny správca vykonáva kontroly na základe rizika týkajúce sa transakcií zaznamenaných v národných registroch prostredníctvom nezávislého protokolu transakcií, aby zabezpečil, že pri nákupe, držbe, odovzdávaní, spätnom odkúpení a zrušení certifikátov CBAM nedochádza k nezrovnalostiam. | |
| 3.
     
  Ak sa v dôsledku kontrol vykonaných podľa odseku 2 zistia nezrovnalosti, Komisia informuje dotknutý členský štát alebo dotknuté členské štáty na účely ďalšieho vyšetrovania s cieľom napraviť zistené nezrovnalosti. | |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 15

Článok 15

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Centrálny správca

Centrálny správca

1.
     
  Komisia koná ako centrálny správca s cieľom viesť nezávislý protokol transakcií, v ktorom sa zaznamenáva nákup certifikátov CBAM, ich držba, odovzdávanie, spätné odkúpenie a zrušenie, a zabezpečuje koordináciu národných registrov.

2.
     
  Centrálny správca vykonáva kontroly na základe rizika týkajúce sa transakcií zaznamenaných v národných registroch prostredníctvom nezávislého protokolu transakcií, aby zabezpečil, že pri nákupe, držbe, odovzdávaní, spätnom odkúpení a zrušení certifikátov CBAM nedochádza k nezrovnalostiam.

3.
     
  Ak sa v dôsledku kontrol vykonaných podľa odseku 2 zistia nezrovnalosti, Komisia informuje dotknutý členský štát alebo dotknuté členské štáty na účely ďalšieho vyšetrovania s cieľom napraviť zistené nezrovnalosti.

Pozmeňujúci návrh 98

Pozmeňujúci návrh 98

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 16 – názov

Článok 16 – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Účty v 
  národných registroch | Účty v 
  registri CBAM |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Účty v 
  národných registroch

národných registroch

Účty v 
  registri CBAM

registri CBAM

Pozmeňujúci návrh 99

Pozmeňujúci návrh 99

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 16 – odsek 1

Článok 16 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Príslušný orgán
  pridelí každému schválenému deklarantovi jedinečné číslo účtu CBAM. | 1.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  pridelí každému schválenému deklarantovi jedinečné číslo účtu CBAM. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   
  Príslušný orgán
  pridelí každému schválenému deklarantovi jedinečné číslo účtu CBAM.

1.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  pridelí každému schválenému deklarantovi jedinečné číslo účtu CBAM.

Pozmeňujúci návrh 100

Pozmeňujúci návrh 100

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 16 – odsek 2

Článok 16 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Každému schválenému deklarantovi sa udelí prístup k jeho účtu v registri. | 2.   Každému schválenému deklarantovi sa udelí prístup k jeho účtu v registri
  CBAM
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Každému schválenému deklarantovi sa udelí prístup k jeho účtu v registri.

2.   Každému schválenému deklarantovi sa udelí prístup k jeho účtu v registri
  CBAM
  .

Pozmeňujúci návrh 101

Pozmeňujúci návrh 101

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 16 – odsek 3

Článok 16 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Príslušný orgán
  zriadi účet ihneď po udelení povolenia uvedeného v článku 17 ods. 1 a oznámi to schválenému deklarantovi. | 3.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  zriadi účet ihneď po udelení povolenia uvedeného v článku 17 ods. 1 a oznámi to schválenému deklarantovi. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   
  Príslušný orgán
  zriadi účet ihneď po udelení povolenia uvedeného v článku 17 ods. 1 a oznámi to schválenému deklarantovi.

3.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  zriadi účet ihneď po udelení povolenia uvedeného v článku 17 ods. 1 a oznámi to schválenému deklarantovi.

Pozmeňujúci návrh 102

Pozmeňujúci návrh 102

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 16 – odsek 4

Článok 16 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Ak schválený deklarant ukončil svoju hospodársku činnosť alebo jeho povolenie bolo zrušené,
  príslušný orgán
  uzavrie účet tohto deklaranta. | 4.   Ak schválený deklarant ukončil svoju hospodársku činnosť alebo jeho povolenie bolo zrušené,
  orgán mechanizmu CBAM
  uzavrie účet tohto deklaranta. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Ak schválený deklarant ukončil svoju hospodársku činnosť alebo jeho povolenie bolo zrušené,
  príslušný orgán
  uzavrie účet tohto deklaranta.

4.   Ak schválený deklarant ukončil svoju hospodársku činnosť alebo jeho povolenie bolo zrušené,
  orgán mechanizmu CBAM
  uzavrie účet tohto deklaranta.

Pozmeňujúci návrh 103

Pozmeňujúci návrh 103

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 1 – úvodná časť

Článok 17 – odsek 1 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Príslušný orgán
  udelí povolenie deklarantovi, ktorý predloží žiadosť o povolenie v súlade s článkom 5 ods. 1, ak sú splnené tieto podmienky: | 1.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  udelí povolenie deklarantovi, ktorý predloží žiadosť o povolenie v súlade s článkom 5 ods. 1, ak sú splnené tieto podmienky: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   
  Príslušný orgán
  udelí povolenie deklarantovi, ktorý predloží žiadosť o povolenie v súlade s článkom 5 ods. 1, ak sú splnené tieto podmienky:

1.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  udelí povolenie deklarantovi, ktorý predloží žiadosť o povolenie v súlade s článkom 5 ods. 1, ak sú splnené tieto podmienky:

Pozmeňujúci návrh 104

Pozmeňujúci návrh 104

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 2

Článok 17 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Ak
  príslušný orgán
  zistí, že nie sú splnené podmienky uvedené v odseku 1 alebo ak žiadateľ neposkytol informácie uvedené v článku 5 ods. 3, udelenie povolenia deklarantovi odmietne. | 2.   Ak
  orgán mechanizmu CBAM
  zistí, že nie sú splnené podmienky uvedené v odseku 1 alebo ak žiadateľ neposkytol informácie uvedené v článku 5 ods. 3, udelenie povolenia deklarantovi odmietne. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Ak
  príslušný orgán
  zistí, že nie sú splnené podmienky uvedené v odseku 1 alebo ak žiadateľ neposkytol informácie uvedené v článku 5 ods. 3, udelenie povolenia deklarantovi odmietne.

2.   Ak
  orgán mechanizmu CBAM
  zistí, že nie sú splnené podmienky uvedené v odseku 1 alebo ak žiadateľ neposkytol informácie uvedené v článku 5 ods. 3, udelenie povolenia deklarantovi odmietne.

Pozmeňujúci návrh 105

Pozmeňujúci návrh 105

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 3

Článok 17 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ak príslušný orgán odmietne udeliť deklarantovi povolenie, deklarant žiadajúci o povolenie môže pred odvolaním podľa vnútroštátneho práva podať námietku príslušnému orgánu, ktorý buď vydá pokyn, aby vnútroštátny správca otvoril účet, alebo potvrdí odmietnutie v odôvodnenom rozhodnutí, s prihliadnutím na požiadavky vnútroštátneho práva, ktoré sledujú legitímny cieľ zlučiteľný s týmto nariadením a sú primerané. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.
     
  Ak príslušný orgán odmietne udeliť deklarantovi povolenie, deklarant žiadajúci o povolenie môže pred odvolaním podľa vnútroštátneho práva podať námietku príslušnému orgánu, ktorý buď vydá pokyn, aby vnútroštátny správca otvoril účet, alebo potvrdí odmietnutie v odôvodnenom rozhodnutí, s prihliadnutím na požiadavky vnútroštátneho práva, ktoré sledujú legitímny cieľ zlučiteľný s týmto nariadením a sú primerané.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 106

Pozmeňujúci návrh 106

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 4 – úvodná časť

Článok 17 – odsek 4 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Rozhodnutie
  príslušného orgánu
  , ktorým sa deklarantovi udeľuje povolenie, obsahuje tieto informácie: | 4.   Rozhodnutie
  orgánu mechanizmu CBAM
  , ktorým sa deklarantovi udeľuje povolenie, obsahuje tieto informácie: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Rozhodnutie
  príslušného orgánu
  , ktorým sa deklarantovi udeľuje povolenie, obsahuje tieto informácie:

4.   Rozhodnutie
  orgánu mechanizmu CBAM
  , ktorým sa deklarantovi udeľuje povolenie, obsahuje tieto informácie:

Pozmeňujúci návrh 107

Pozmeňujúci návrh 107

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 6 – pododsek 1

Článok 17 – odsek 6 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Príslušný orgán
  požaduje poskytnutie záruky na účely udelenia povolenia deklarantovi v súlade s odsekom 1, ak medzi tým, ako sa deklarant usadil, a rokom predloženia žiadosti v súlade s článkom 5 ods. 1 neprešli celé dva roky. | Orgán mechanizmu CBAM
  požaduje poskytnutie záruky na účely udelenia povolenia deklarantovi v súlade s odsekom 1, ak medzi tým, ako sa deklarant usadil, a rokom predloženia žiadosti v súlade s článkom 5 ods. 1 neprešli celé dva roky. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Príslušný orgán
  požaduje poskytnutie záruky na účely udelenia povolenia deklarantovi v súlade s odsekom 1, ak medzi tým, ako sa deklarant usadil, a rokom predloženia žiadosti v súlade s článkom 5 ods. 1 neprešli celé dva roky.

Príslušný orgán

Orgán mechanizmu CBAM
  požaduje poskytnutie záruky na účely udelenia povolenia deklarantovi v súlade s odsekom 1, ak medzi tým, ako sa deklarant usadil, a rokom predloženia žiadosti v súlade s článkom 5 ods. 1 neprešli celé dva roky.

Orgán mechanizmu CBAM

Pozmeňujúci návrh 108

Pozmeňujúci návrh 108

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 6 – pododsek 2

Článok 17 – odsek 6 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Príslušný orgán
  stanoví výšku záruky v maximálnej výške hodnoty certifikátov CBAM podľa odhadu
  príslušného orgánu
  , ktoré musí schválený deklarant odovzdať v súlade s článkom 22. | Orgán mechanizmu CBAM
  stanoví výšku záruky v maximálnej výške hodnoty certifikátov CBAM podľa odhadu
  orgánu mechanizmu CBAM
  , ktoré musí schválený deklarant odovzdať v súlade s článkom 22. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Príslušný orgán
  stanoví výšku záruky v maximálnej výške hodnoty certifikátov CBAM podľa odhadu
  príslušného orgánu
  , ktoré musí schválený deklarant odovzdať v súlade s článkom 22.

Príslušný orgán

príslušného orgánu

Orgán mechanizmu CBAM
  stanoví výšku záruky v maximálnej výške hodnoty certifikátov CBAM podľa odhadu
  orgánu mechanizmu CBAM
  , ktoré musí schválený deklarant odovzdať v súlade s článkom 22.

Orgán mechanizmu CBAM

orgánu mechanizmu CBAM

Pozmeňujúci návrh 109

Pozmeňujúci návrh 109

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 7

Článok 17 – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Záruku poskytne finančná inštitúcia pôsobiaca v Únii ako bankovú záruku splatnú na prvé požiadanie alebo sa poskytne inou formou záruky s rovnakým stupňom istoty. Ak
  príslušný orgán
  zistí, že poskytnutá záruka nezabezpečuje alebo už ďalej nepredstavuje istú alebo postačujúcu záruku výšky povinností v rámci mechanizmu CBAM, požiada schváleného deklaranta, aby poskytol dodatočnú záruku alebo nahradil pôvodnú záruku novou zárukou podľa vlastnej voľby. | 7.   Záruku poskytne finančná inštitúcia pôsobiaca v Únii ako bankovú záruku splatnú na prvé požiadanie alebo sa poskytne inou formou záruky s rovnakým stupňom istoty. Ak
  orgán mechanizmu CBAM
  zistí, že poskytnutá záruka nezabezpečuje alebo už ďalej nepredstavuje istú alebo postačujúcu záruku výšky povinností v rámci mechanizmu CBAM, požiada schváleného deklaranta, aby poskytol dodatočnú záruku alebo nahradil pôvodnú záruku novou zárukou podľa vlastnej voľby. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Záruku poskytne finančná inštitúcia pôsobiaca v Únii ako bankovú záruku splatnú na prvé požiadanie alebo sa poskytne inou formou záruky s rovnakým stupňom istoty. Ak
  príslušný orgán
  zistí, že poskytnutá záruka nezabezpečuje alebo už ďalej nepredstavuje istú alebo postačujúcu záruku výšky povinností v rámci mechanizmu CBAM, požiada schváleného deklaranta, aby poskytol dodatočnú záruku alebo nahradil pôvodnú záruku novou zárukou podľa vlastnej voľby.

7.   Záruku poskytne finančná inštitúcia pôsobiaca v Únii ako bankovú záruku splatnú na prvé požiadanie alebo sa poskytne inou formou záruky s rovnakým stupňom istoty. Ak
  orgán mechanizmu CBAM
  zistí, že poskytnutá záruka nezabezpečuje alebo už ďalej nepredstavuje istú alebo postačujúcu záruku výšky povinností v rámci mechanizmu CBAM, požiada schváleného deklaranta, aby poskytol dodatočnú záruku alebo nahradil pôvodnú záruku novou zárukou podľa vlastnej voľby.

Pozmeňujúci návrh 110

Pozmeňujúci návrh 110

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 8

Článok 17 – odsek 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 8.   
  Príslušný orgán
  uvoľní záruku ihneď po 31. máji druhého roku, v ktorom schválený deklarant odovzdal certifikáty CBAM v súlade s článkom 22. | 8.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  uvoľní záruku ihneď po 31. máji druhého roku, v ktorom schválený deklarant odovzdal certifikáty CBAM v súlade s článkom 22. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

8.   
  Príslušný orgán
  uvoľní záruku ihneď po 31. máji druhého roku, v ktorom schválený deklarant odovzdal certifikáty CBAM v súlade s článkom 22.

8.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  uvoľní záruku ihneď po 31. máji druhého roku, v ktorom schválený deklarant odovzdal certifikáty CBAM v súlade s článkom 22.

Pozmeňujúci návrh 111

Pozmeňujúci návrh 111

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 8 a (nový)

Článok 17 – odsek 8 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Orgán mechanizmu CBAM môže overiť presnosť a úplnosť informácií poskytnutých žiadateľom v súlade s článkom 5 ods. 3 a existenciu, pravosť, správnosť a platnosť akéhokoľvek podporného dokumentu. Orgán mechanizmu CBAM môže takéto kontroly vykonávať v priestoroch žiadateľa. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

8a.
     
  Orgán mechanizmu CBAM môže overiť presnosť a úplnosť informácií poskytnutých žiadateľom v súlade s článkom 5 ods. 3 a existenciu, pravosť, správnosť a platnosť akéhokoľvek podporného dokumentu. Orgán mechanizmu CBAM môže takéto kontroly vykonávať v priestoroch žiadateľa.

Pozmeňujúci návrh 112

Pozmeňujúci návrh 112

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 9

Článok 17 – odsek 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 9.   
  Príslušný orgán
  odvolá udelenie povolenia deklarantovi, ktorý už nespĺňa podmienky stanovené v odseku 1 alebo ktorý nespolupracuje s týmto orgánom. | 9.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  odvolá udelenie povolenia deklarantovi, ktorý už nespĺňa podmienky stanovené v odseku 1 alebo ktorý nespolupracuje s týmto orgánom
  alebo o ktorom sa zistilo, že opakovane alebo závažne porušuje toto nariadenie
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9.   
  Príslušný orgán
  odvolá udelenie povolenia deklarantovi, ktorý už nespĺňa podmienky stanovené v odseku 1 alebo ktorý nespolupracuje s týmto orgánom.

9.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  odvolá udelenie povolenia deklarantovi, ktorý už nespĺňa podmienky stanovené v odseku 1 alebo ktorý nespolupracuje s týmto orgánom
  alebo o ktorom sa zistilo, že opakovane alebo závažne porušuje toto nariadenie
  .

Pozmeňujúci návrh 113

Pozmeňujúci návrh 113

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 17 – odsek 9 a (nový)

Článok 17 – odsek 9 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov praktické podmienky uplatňovania kritérií uvedených v odseku 1 a záruk uvedených v odseku 6. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9a.
     
  Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov praktické podmienky uplatňovania kritérií uvedených v odseku 1 a záruk uvedených v odseku 6. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 114

Pozmeňujúci návrh 114

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 18 – odsek 1

Článok 18 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Každá osoba akreditovaná podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067 sa považuje za akreditovaného overovateľa podľa tohto nariadenia. | 1.   Každá
  právnická
  osoba akreditovaná podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067 sa považuje za akreditovaného overovateľa podľa tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Každá osoba akreditovaná podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067 sa považuje za akreditovaného overovateľa podľa tohto nariadenia.

1.   Každá
  právnická
  osoba akreditovaná podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067 sa považuje za akreditovaného overovateľa podľa tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 115

Pozmeňujúci návrh 115

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 18 – odsek 2

Článok 18 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.
     
  Okrem odseku 1 vnútroštátny akreditačný orgán môže na požiadanie akreditovať osobu ako overovateľa podľa tohto nariadenia po overení dokumentácie potvrdzujúcej jej spôsobilosť uplatňovať zásady overovania uvedené v prílohe V na účely vykonávania povinností kontroly viazaných emisií stanovenej v článkoch 8, 10 a 38. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.
     
  Okrem odseku 1 vnútroštátny akreditačný orgán môže na požiadanie akreditovať osobu ako overovateľa podľa tohto nariadenia po overení dokumentácie potvrdzujúcej jej spôsobilosť uplatňovať zásady overovania uvedené v prílohe V na účely vykonávania povinností kontroly viazaných emisií stanovenej v článkoch 8, 10 a 38.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 116

Pozmeňujúci návrh 116

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 18 – odsek 3

Článok 18 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28 na účely akreditácie uvedenej v odseku
  2
  , v ktorých spresní podmienky kontroly a dohľadu nad akreditovanými overovateľmi, zrušenia akreditácie a vzájomného uznávania a partnerského hodnotenia akreditačných orgánov. | 3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28 na účely akreditácie uvedenej v odseku
  1
  , v ktorých spresní podmienky kontroly a dohľadu nad akreditovanými overovateľmi, zrušenia akreditácie a vzájomného uznávania a partnerského hodnotenia akreditačných orgánov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28 na účely akreditácie uvedenej v odseku
  2
  , v ktorých spresní podmienky kontroly a dohľadu nad akreditovanými overovateľmi, zrušenia akreditácie a vzájomného uznávania a partnerského hodnotenia akreditačných orgánov.

3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28 na účely akreditácie uvedenej v odseku
  1
  , v ktorých spresní podmienky kontroly a dohľadu nad akreditovanými overovateľmi, zrušenia akreditácie a vzájomného uznávania a partnerského hodnotenia akreditačných orgánov.

Pozmeňujúci návrh 117

Pozmeňujúci návrh 117

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 1

Článok 19 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Príslušný orgán
  môže preskúmať vyhlásenie CBAM v rámci lehoty, ktorá sa končí štvrtým rokom po roku, v ktorom malo byť vyhlásenie predložené. Preskúmanie môže pozostávať z overenia informácií poskytnutých vo vyhlásení CBAM na základe informácií oznámených colnými orgánmi v súlade s článkom 25 ods. 2 a akýchkoľvek iných relevantných dôkazov, ako aj na základe každého auditu, ktorý sa považuje za potrebný, a to aj v priestoroch schváleného deklaranta. | 1.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  môže preskúmať vyhlásenie CBAM v rámci lehoty, ktorá sa končí štvrtým rokom po roku, v ktorom malo byť vyhlásenie predložené. Preskúmanie môže pozostávať z overenia informácií poskytnutých vo vyhlásení CBAM na základe informácií oznámených colnými orgánmi v súlade s článkom 25 ods. 2 a akýchkoľvek iných relevantných dôkazov, ako aj na základe každého auditu, ktorý sa považuje za potrebný, a to aj v priestoroch schváleného deklaranta. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   
  Príslušný orgán
  môže preskúmať vyhlásenie CBAM v rámci lehoty, ktorá sa končí štvrtým rokom po roku, v ktorom malo byť vyhlásenie predložené. Preskúmanie môže pozostávať z overenia informácií poskytnutých vo vyhlásení CBAM na základe informácií oznámených colnými orgánmi v súlade s článkom 25 ods. 2 a akýchkoľvek iných relevantných dôkazov, ako aj na základe každého auditu, ktorý sa považuje za potrebný, a to aj v priestoroch schváleného deklaranta.

1.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  môže preskúmať vyhlásenie CBAM v rámci lehoty, ktorá sa končí štvrtým rokom po roku, v ktorom malo byť vyhlásenie predložené. Preskúmanie môže pozostávať z overenia informácií poskytnutých vo vyhlásení CBAM na základe informácií oznámených colnými orgánmi v súlade s článkom 25 ods. 2 a akýchkoľvek iných relevantných dôkazov, ako aj na základe každého auditu, ktorý sa považuje za potrebný, a to aj v priestoroch schváleného deklaranta.

Pozmeňujúci návrh 118

Pozmeňujúci návrh 118

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 3

Článok 19 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Ak
  príslušný orgán
  zistí, že deklarovaný počet certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, je nesprávny alebo že nebolo predložené žiadne vyhlásenie CBAM podľa odseku 2, upraví počet certifikátov CBAM, ktoré schválený deklarant mal predložiť.
  Príslušný orgán
  oznámi úpravu schválenému deklarantovi a požiada ho, aby odovzdal dodatočné certifikáty CBAM do jedného mesiaca. | 3.   Ak
  orgán mechanizmu CBAM
  zistí, že deklarovaný počet certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, je nesprávny alebo že nebolo predložené žiadne vyhlásenie CBAM podľa odseku 2, upraví počet certifikátov CBAM, ktoré schválený deklarant mal predložiť.
  Orgán mechanizmu CBAM
  oznámi úpravu schválenému deklarantovi a požiada ho, aby odovzdal dodatočné certifikáty CBAM do jedného mesiaca. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Ak
  príslušný orgán
  zistí, že deklarovaný počet certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, je nesprávny alebo že nebolo predložené žiadne vyhlásenie CBAM podľa odseku 2, upraví počet certifikátov CBAM, ktoré schválený deklarant mal predložiť.
  Príslušný orgán
  oznámi úpravu schválenému deklarantovi a požiada ho, aby odovzdal dodatočné certifikáty CBAM do jedného mesiaca.

3.   Ak
  orgán mechanizmu CBAM
  zistí, že deklarovaný počet certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, je nesprávny alebo že nebolo predložené žiadne vyhlásenie CBAM podľa odseku 2, upraví počet certifikátov CBAM, ktoré schválený deklarant mal predložiť.
  Orgán mechanizmu CBAM
  oznámi úpravu schválenému deklarantovi a požiada ho, aby odovzdal dodatočné certifikáty CBAM do jedného mesiaca.

Pozmeňujúci návrh 119

Pozmeňujúci návrh 119

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 4

Článok 19 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.
     
  Príjemca oznámenia uvedeného v odseku 3 sa proti oznámeniu môže odvolať. Príjemcovi oznámenia sa poskytujú informácie týkajúce sa postupu, ktorý sa má dodržať v prípade odvolania. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.
     
  Príjemca oznámenia uvedeného v odseku 3 sa proti oznámeniu môže odvolať. Príjemcovi oznámenia sa poskytujú informácie týkajúce sa postupu, ktorý sa má dodržať v prípade odvolania.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 120

Pozmeňujúci návrh 120

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 19 – odsek 5

Článok 19 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Ak sa odovzdal vyšší počet certifikátov CBAM, ako sa mal odovzdať,
  príslušný orgán
  bezodkladne vráti schválenému deklarantovi hodnotu nadbytočne odovzdaných certifikátov CBAM vypočítanú pri priemernej cene, ktorú schválený deklarant zaplatil za certifikáty CBAM
  počas roku dovozu
  . | 5.   Ak sa odovzdal vyšší počet certifikátov CBAM, ako sa mal odovzdať,
  orgán mechanizmu CBAM
  bezodkladne vráti schválenému deklarantovi hodnotu nadbytočne odovzdaných certifikátov CBAM vypočítanú pri priemernej cene, ktorú schválený deklarant zaplatil za certifikáty CBAM
  v čase nákupu
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Ak sa odovzdal vyšší počet certifikátov CBAM, ako sa mal odovzdať,
  príslušný orgán
  bezodkladne vráti schválenému deklarantovi hodnotu nadbytočne odovzdaných certifikátov CBAM vypočítanú pri priemernej cene, ktorú schválený deklarant zaplatil za certifikáty CBAM
  počas roku dovozu
  .

5.   Ak sa odovzdal vyšší počet certifikátov CBAM, ako sa mal odovzdať,
  orgán mechanizmu CBAM
  bezodkladne vráti schválenému deklarantovi hodnotu nadbytočne odovzdaných certifikátov CBAM vypočítanú pri priemernej cene, ktorú schválený deklarant zaplatil za certifikáty CBAM
  v čase nákupu
  .

Pozmeňujúci návrh 121

Pozmeňujúci návrh 121

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 20 – odsek 1

Článok 20 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Príslušný orgán každého členského štátu
  predáva
  deklarantom
  schváleným
  v uvedenom členskom štáte
  certifikáty CBAM za cenu vypočítanú v súlade s článkom 21. | 1.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  predáva schváleným
  deklarantom
  certifikáty CBAM za cenu vypočítanú v súlade s článkom 21. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   
  Príslušný orgán každého členského štátu
  predáva
  deklarantom
  schváleným
  v uvedenom členskom štáte
  certifikáty CBAM za cenu vypočítanú v súlade s článkom 21.

1.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  predáva schváleným
  deklarantom
  certifikáty CBAM za cenu vypočítanú v súlade s článkom 21.

Pozmeňujúci návrh 122

Pozmeňujúci návrh 122

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 20 – odsek 2

Článok 20 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Príslušný orgán
  zabezpečí, aby sa každému certifikátu CBAM pridelil pri jeho vytvorení jedinečný identifikačný kód, a zaregistruje jedinečné identifikačné číslo, cenu a dátum predaja certifikátu v 
  národnom
  registri na účte schváleného deklaranta, ktorý ho zakupuje. | 2.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  zabezpečí, aby sa každému certifikátu CBAM pridelil pri jeho vytvorení jedinečný identifikačný kód, a zaregistruje jedinečné identifikačné číslo, cenu a dátum predaja certifikátu v registri
  CBAM
  na účte schváleného deklaranta, ktorý ho zakupuje. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   
  Príslušný orgán
  zabezpečí, aby sa každému certifikátu CBAM pridelil pri jeho vytvorení jedinečný identifikačný kód, a zaregistruje jedinečné identifikačné číslo, cenu a dátum predaja certifikátu v 
  národnom
  registri na účte schváleného deklaranta, ktorý ho zakupuje.

2.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  zabezpečí, aby sa každému certifikátu CBAM pridelil pri jeho vytvorení jedinečný identifikačný kód, a zaregistruje jedinečné identifikačné číslo, cenu a dátum predaja certifikátu v registri
  CBAM
  na účte schváleného deklaranta, ktorý ho zakupuje.

Pozmeňujúci návrh 123

Pozmeňujúci návrh 123

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 21 – odsek 3

Článok 21 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty s cieľom
  ďalej definovať metodiku
  výpočtu priemernej ceny certifikátov CBAM a praktické opatrenia týkajúce sa uverejňovania tejto ceny. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. | 3.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty s cieľom
  zaviesť metodiku stanovenú v odseku 1 a týkajúcu sa
  výpočtu priemernej ceny certifikátov CBAM a praktické opatrenia týkajúce sa uverejňovania tejto ceny. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty s cieľom
  ďalej definovať metodiku
  výpočtu priemernej ceny certifikátov CBAM a praktické opatrenia týkajúce sa uverejňovania tejto ceny. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

3.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty s cieľom
  zaviesť metodiku stanovenú v odseku 1 a týkajúcu sa
  výpočtu priemernej ceny certifikátov CBAM a praktické opatrenia týkajúce sa uverejňovania tejto ceny. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 124

Pozmeňujúci návrh 124

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 22 – odsek 1

Článok 22 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Schválený deklarant do 31. mája každého roku odovzdá
  príslušnému orgánu
  počet certifikátov CBAM, ktorý zodpovedá viazaným emisiám deklarovaným v súlade s článkom 6 ods. 2 písm. c) a overeným v súlade s článkom 8 za kalendárny rok predchádzajúci odovzdaniu. | 1.   Schválený deklarant do 31. mája každého roku odovzdá
  orgánu mechanizmu CBAM
  počet certifikátov CBAM, ktorý zodpovedá viazaným emisiám
  vypočítaným v súlade s prílohou IIIa a
  deklarovaným v súlade s článkom 6 ods. 2 písm. c) a overeným v súlade s článkom 8 za kalendárny rok predchádzajúci odovzdaniu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Schválený deklarant do 31. mája každého roku odovzdá
  príslušnému orgánu
  počet certifikátov CBAM, ktorý zodpovedá viazaným emisiám deklarovaným v súlade s článkom 6 ods. 2 písm. c) a overeným v súlade s článkom 8 za kalendárny rok predchádzajúci odovzdaniu.

1.   Schválený deklarant do 31. mája každého roku odovzdá
  orgánu mechanizmu CBAM
  počet certifikátov CBAM, ktorý zodpovedá viazaným emisiám
  vypočítaným v súlade s prílohou IIIa a
  deklarovaným v súlade s článkom 6 ods. 2 písm. c) a overeným v súlade s článkom 8 za kalendárny rok predchádzajúci odovzdaniu.

Pozmeňujúci návrh 125

Pozmeňujúci návrh 125

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 22 – odsek 2

Článok 22 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Na účely odseku 1 schválený deklarant zabezpečuje, aby požadovaný počet certifikátov CBAM bol k dispozícii na jeho účte v 
  národnom
  registri. Schválený deklarant okrem toho zabezpečuje, aby počet certifikátov CBAM na jeho účte v 
  národnom
  registri na konci každého štvrťroku zodpovedal minimálne 80 % viazaných emisií, určených odkazom na štandardné hodnoty v súlade s metódami uvedenými v prílohe III, pri každom tovare, ktorý doviezol od začiatku kalendárneho roku. | 2.   Na účely odseku 1 schválený deklarant zabezpečuje, aby požadovaný počet certifikátov CBAM bol k dispozícii na jeho účte v registri
  CBAM
  . Schválený deklarant okrem toho zabezpečuje, aby počet certifikátov CBAM na jeho účte v registri
  CBAM
  na konci každého štvrťroku zodpovedal minimálne 80 % viazaných emisií, určených odkazom na štandardné hodnoty v súlade s metódami uvedenými v prílohe III, pri každom tovare, ktorý doviezol od začiatku kalendárneho roku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Na účely odseku 1 schválený deklarant zabezpečuje, aby požadovaný počet certifikátov CBAM bol k dispozícii na jeho účte v 
  národnom
  registri. Schválený deklarant okrem toho zabezpečuje, aby počet certifikátov CBAM na jeho účte v 
  národnom
  registri na konci každého štvrťroku zodpovedal minimálne 80 % viazaných emisií, určených odkazom na štandardné hodnoty v súlade s metódami uvedenými v prílohe III, pri každom tovare, ktorý doviezol od začiatku kalendárneho roku.

2.   Na účely odseku 1 schválený deklarant zabezpečuje, aby požadovaný počet certifikátov CBAM bol k dispozícii na jeho účte v registri
  CBAM
  . Schválený deklarant okrem toho zabezpečuje, aby počet certifikátov CBAM na jeho účte v registri
  CBAM
  na konci každého štvrťroku zodpovedal minimálne 80 % viazaných emisií, určených odkazom na štandardné hodnoty v súlade s metódami uvedenými v prílohe III, pri každom tovare, ktorý doviezol od začiatku kalendárneho roku.

Pozmeňujúci návrh 126

Pozmeňujúci návrh 126

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 22 – odsek 3

Článok 22 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Ak
  príslušný
  orgán zistí, že počet certifikátov CBAM na účte schváleného deklaranta nie je v súlade s povinnosťami podľa odseku 2 druhej vety, uvedený orgán oznámi úpravu a požiada, aby schválený deklarant v lehote jedného mesiaca odovzdal dodatočné certifikáty CBAM. | 3.   Ak orgán
  mechanizmu CBAM
  zistí, že počet certifikátov CBAM na účte schváleného deklaranta nie je v súlade s povinnosťami podľa odseku 2 druhej vety, uvedený orgán oznámi úpravu a požiada, aby schválený deklarant v lehote jedného mesiaca odovzdal dodatočné certifikáty CBAM. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Ak
  príslušný
  orgán zistí, že počet certifikátov CBAM na účte schváleného deklaranta nie je v súlade s povinnosťami podľa odseku 2 druhej vety, uvedený orgán oznámi úpravu a požiada, aby schválený deklarant v lehote jedného mesiaca odovzdal dodatočné certifikáty CBAM.

3.   Ak orgán
  mechanizmu CBAM
  zistí, že počet certifikátov CBAM na účte schváleného deklaranta nie je v súlade s povinnosťami podľa odseku 2 druhej vety, uvedený orgán oznámi úpravu a požiada, aby schválený deklarant v lehote jedného mesiaca odovzdal dodatočné certifikáty CBAM.

Pozmeňujúci návrh 127

Pozmeňujúci návrh 127

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 22 – odsek 4

Článok 22 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.
     
  Príjemca oznámenia uvedeného v odseku 3 sa proti oznámeniu môže odvolať. Príjemcovi oznámenia sa poskytujú informácie týkajúce sa postupu, ktorý sa má dodržať v prípade odvolania. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.
     
  Príjemca oznámenia uvedeného v odseku 3 sa proti oznámeniu môže odvolať. Príjemcovi oznámenia sa poskytujú informácie týkajúce sa postupu, ktorý sa má dodržať v prípade odvolania.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 128

Pozmeňujúci návrh 128

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 23 – odsek 1

Článok 23 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Príslušný orgán každého členského štátu
  na požiadanie
  deklaranta
  schváleného
  v uvedenom členskom štáte
  spätne odkúpi prebytočné certifikáty CBAM, ktoré zostávajú na účte deklaranta v 
  národnom
  registri po odovzdaní certifikátov v súlade s článkom 22. Žiadosť o spätné odkúpenie sa predkladá do 30. júna každého roku, v ktorom boli certifikáty CBAM odovzdané. | 1.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  na požiadanie schváleného
  deklaranta
  spätne odkúpi prebytočné certifikáty CBAM, ktoré zostávajú na účte deklaranta v registri
  CBAM
  po odovzdaní certifikátov v súlade s článkom 22. Žiadosť o spätné odkúpenie sa predkladá do 30. júna každého roku, v ktorom boli certifikáty CBAM odovzdané. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   
  Príslušný orgán každého členského štátu
  na požiadanie
  deklaranta
  schváleného
  v uvedenom členskom štáte
  spätne odkúpi prebytočné certifikáty CBAM, ktoré zostávajú na účte deklaranta v 
  národnom
  registri po odovzdaní certifikátov v súlade s článkom 22. Žiadosť o spätné odkúpenie sa predkladá do 30. júna každého roku, v ktorom boli certifikáty CBAM odovzdané.

1.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  na požiadanie schváleného
  deklaranta
  spätne odkúpi prebytočné certifikáty CBAM, ktoré zostávajú na účte deklaranta v registri
  CBAM
  po odovzdaní certifikátov v súlade s článkom 22. Žiadosť o spätné odkúpenie sa predkladá do 30. júna každého roku, v ktorom boli certifikáty CBAM odovzdané.

Pozmeňujúci návrh 129

Pozmeňujúci návrh 129

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 24 – odsek 1

Článok 24 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Do 30. júna každého roku
  príslušný
  orgán
  každého členského štátu
  zruší všetky certifikáty CBAM, ktoré boli zakúpené počas roka pred predchádzajúcim kalendárnym rokom a ktoré zostali v 
  národnom
  registri na účtoch deklarantov
  schválených v uvedenom členskom štáte
  . | Do 30. júna každého roku orgán
  mechanizmu CBAM
  zruší všetky certifikáty CBAM, ktoré boli zakúpené počas roka pred predchádzajúcim kalendárnym rokom a ktoré zostali v registri
  CBAM
  na účtoch
  schválených
  deklarantov
  a bez zbytočného odkladu o tom informujú dotknutých schválených deklarantov
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Do 30. júna každého roku
  príslušný
  orgán
  každého členského štátu
  zruší všetky certifikáty CBAM, ktoré boli zakúpené počas roka pred predchádzajúcim kalendárnym rokom a ktoré zostali v 
  národnom
  registri na účtoch deklarantov
  schválených v uvedenom členskom štáte
  .

príslušný

každého členského štátu

národnom

schválených v uvedenom členskom štáte

Do 30. júna každého roku orgán
  mechanizmu CBAM
  zruší všetky certifikáty CBAM, ktoré boli zakúpené počas roka pred predchádzajúcim kalendárnym rokom a ktoré zostali v registri
  CBAM
  na účtoch
  schválených
  deklarantov
  a bez zbytočného odkladu o tom informujú dotknutých schválených deklarantov
  .

mechanizmu CBAM

CBAM

schválených

a bez zbytočného odkladu o tom informujú dotknutých schválených deklarantov

Pozmeňujúci návrh 130

Pozmeňujúci návrh 130

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 24 a (nový)

Článok 24 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 24a |
| | Príjmy z predaja certifikátov CBAM |
| | 1.
     
  Príjmy z predaja certifikátov CBAM nepredstavujú pripísané príjmy. Toto nariadenie nebráni tomu, aby sa príjmy z predaja certifikátov CBAM vymedzili ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ZFEÚ a zahrnuli do rozpočtu Únie ako všeobecný príjem. |
| | 2.
     
  Aby sa zabezpečilo, že mechanizmus CBAM splní svoj cieľ znížiť globálne emisie uhlíka a pomôže splniť ciele Únie v oblasti klímy a medzinárodné záväzky, vrátane Parížskej dohody, poskytuje sa finančná podpora Únii na podporu zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu v najmenej rozvinutých krajinách vrátane ich úsilia o dekarbonizáciu a transformáciu ich výrobných odvetví bez toho, aby bol dotknutý odsek 1. Takéto financovanie sa sprístupní z rozpočtu Únie s cieľom prispieť k medzinárodnému financovaniu opatrení v oblasti zmeny klímy tým, že sa uľahčí prispôsobenie dotknutých priemyselných odvetví novým povinnostiam stanoveným týmto nariadením a doplní sa technickou pomocou pod podmienkou úplného vykonávania a presadzovania medzinárodne uznávaných pracovných a sociálnych práv, ako sú základné pracovné normy MOP v prijímajúcej krajine. |
| | Nová finančná podpora z rozpočtu Únie by sa mala poskytovať v rámci príslušného geografického a tematického programu Nástroja susedstva, rozvojovej a medzinárodnej spolupráce zriadeného nariadením (EÚ) 2021/947 v sume určenej na ročnom základe, ktorá by mala zodpovedať aspoň úrovni príjmov plynúcich z predaja certifikátov CBAM. |
| | 3.
     
  Na zabezpečenie transparentnosti používania príjmov z predaja certifikátov CBAM Komisia každoročne podáva Európskemu parlamentu a Rade správu o tom, ako bola využitá uvedená finančná podpora vo výške príjmov za predchádzajúci rok a ako sa tým prispelo k dekarbonizácii výrobného priemyslu v najmenej rozvinutých krajinách. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 24a

Článok 24a

Príjmy z predaja certifikátov CBAM

Príjmy z predaja certifikátov CBAM

1.
     
  Príjmy z predaja certifikátov CBAM nepredstavujú pripísané príjmy. Toto nariadenie nebráni tomu, aby sa príjmy z predaja certifikátov CBAM vymedzili ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ZFEÚ a zahrnuli do rozpočtu Únie ako všeobecný príjem.

2.
     
  Aby sa zabezpečilo, že mechanizmus CBAM splní svoj cieľ znížiť globálne emisie uhlíka a pomôže splniť ciele Únie v oblasti klímy a medzinárodné záväzky, vrátane Parížskej dohody, poskytuje sa finančná podpora Únii na podporu zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu v najmenej rozvinutých krajinách vrátane ich úsilia o dekarbonizáciu a transformáciu ich výrobných odvetví bez toho, aby bol dotknutý odsek 1. Takéto financovanie sa sprístupní z rozpočtu Únie s cieľom prispieť k medzinárodnému financovaniu opatrení v oblasti zmeny klímy tým, že sa uľahčí prispôsobenie dotknutých priemyselných odvetví novým povinnostiam stanoveným týmto nariadením a doplní sa technickou pomocou pod podmienkou úplného vykonávania a presadzovania medzinárodne uznávaných pracovných a sociálnych práv, ako sú základné pracovné normy MOP v prijímajúcej krajine.

Nová finančná podpora z rozpočtu Únie by sa mala poskytovať v rámci príslušného geografického a tematického programu Nástroja susedstva, rozvojovej a medzinárodnej spolupráce zriadeného nariadením (EÚ) 2021/947 v sume určenej na ročnom základe, ktorá by mala zodpovedať aspoň úrovni príjmov plynúcich z predaja certifikátov CBAM.

Nová finančná podpora z rozpočtu Únie by sa mala poskytovať v rámci príslušného geografického a tematického programu Nástroja susedstva, rozvojovej a medzinárodnej spolupráce zriadeného nariadením (EÚ) 2021/947 v sume určenej na ročnom základe, ktorá by mala zodpovedať aspoň úrovni príjmov plynúcich z predaja certifikátov CBAM.

3.
     
  Na zabezpečenie transparentnosti používania príjmov z predaja certifikátov CBAM Komisia každoročne podáva Európskemu parlamentu a Rade správu o tom, ako bola využitá uvedená finančná podpora vo výške príjmov za predchádzajúci rok a ako sa tým prispelo k dekarbonizácii výrobného priemyslu v najmenej rozvinutých krajinách.

Pozmeňujúci návrh 131

Pozmeňujúci návrh 131

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 25

Článok 25

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 25 | vypúšťa sa |
| Postupy na hranici pri dovoze tovaru | |
| 1.
     
  Colné orgány nepovolia dovoz tovaru, pokiaľ príslušný orgán neudelil deklarantovi povolenie najneskôr v čase prepustenia tovaru do voľného obehu. | |
| 2.
     
  Colné orgány pravidelne oznamujú príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom bolo deklarantovi udelené povolenie, informácie o tovare deklarovanom na dovoz, ktoré zahŕňajú deklarantovo číslo EORI a číslo účtu CBAM, 8-miestny číselný znak KN tovaru, množstvo, krajinu pôvodu, dátum vyhlásenia a colný režim. | |
| 3.
     
  Colné orgány vykonávajú kontroly tovaru v súlade s článkom 46 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 vrátane 8-miestneho číselného znaku KN, množstva a krajiny pôvodu dovážaného tovaru. Komisia zahrnie riziká súvisiace s mechanizmom CBAM do návrhu spoločných kritérií a noriem rizika podľa článku 50 nariadenia (EÚ) č. 952/2013. | |
| 4.
     
  Colné orgány môžu v súlade s článkom 12 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 poskytovať dôverné informácie alebo informácie poskytnuté ako dôverné, ktoré colné orgány získali pri plnení svojich povinností, príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom bol deklarant schválený. Príslušné orgány členských štátov zaobchádzajú s týmito informáciami a vymieňajú si ich v súlade s nariadením Rady (ES) č. 515/97. | |
| 5.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktorými sa vymedzujú informácie, harmonogram a prostriedky používané na oznamovanie informácií podľa odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. | |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 25

Článok 25

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Postupy na hranici pri dovoze tovaru

Postupy na hranici pri dovoze tovaru

1.
     
  Colné orgány nepovolia dovoz tovaru, pokiaľ príslušný orgán neudelil deklarantovi povolenie najneskôr v čase prepustenia tovaru do voľného obehu.

2.
     
  Colné orgány pravidelne oznamujú príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom bolo deklarantovi udelené povolenie, informácie o tovare deklarovanom na dovoz, ktoré zahŕňajú deklarantovo číslo EORI a číslo účtu CBAM, 8-miestny číselný znak KN tovaru, množstvo, krajinu pôvodu, dátum vyhlásenia a colný režim.

3.
     
  Colné orgány vykonávajú kontroly tovaru v súlade s článkom 46 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 vrátane 8-miestneho číselného znaku KN, množstva a krajiny pôvodu dovážaného tovaru. Komisia zahrnie riziká súvisiace s mechanizmom CBAM do návrhu spoločných kritérií a noriem rizika podľa článku 50 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

4.
     
  Colné orgány môžu v súlade s článkom 12 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 poskytovať dôverné informácie alebo informácie poskytnuté ako dôverné, ktoré colné orgány získali pri plnení svojich povinností, príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom bol deklarant schválený. Príslušné orgány členských štátov zaobchádzajú s týmito informáciami a vymieňajú si ich v súlade s nariadením Rady (ES) č. 515/97.

5.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktorými sa vymedzujú informácie, harmonogram a prostriedky používané na oznamovanie informácií podľa odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 132

Pozmeňujúci návrh 132

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 25 a (nový)

Článok 25 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 25a |
| | Postupy na hranici pri dovoze tovaru |
| | 1.
     
  Colné orgány zabezpečia, aby bol deklarant tovaru zaregistrovaný orgánom mechanizmu CBAM, keď deklaruje tovar na dovoz a najneskôr pri prepustení tovaru do voľného obehu. |
| | 2.
     
  Colné orgány pravidelne oznamujú orgánu mechanizmu CBAM konkrétne informácie o tovare uvedenom v prílohe I, ktorý je deklarovaný na dovoz. Tieto informácie zahŕňajú aspoň množstvo, krajinu pôvodu a deklaranta tovaru. Colné orgány môžu oznámiť orgánu mechanizmu CBAM na účely tohto nariadenia dôverné informácie uvedené v článku 12 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 952/2013. |
| | 3.
     
  Za dovezený tovar sa považuje tovar s pôvodom v tretích krajinách v súlade s pravidlami nepreferenčného pôvodu tovaru vymedzenými v článku 59 nariadenia (EÚ) č. 952/2013. |
| | 4.
     
  Komisia stanoví prostredníctvom vykonávacích aktov frekvenciu poskytovania informácií a informácie uvedené v odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. |
| | 5.
     
  Komisia môže odo dňa začatia uplatňovania opatrenia podľa článku 26a alebo článku 27 a po tom, ako včas informovala členské štáty, nariadiť colným orgánom, aby prijali potrebné kroky na registráciu dovozov, aby sa odo dňa tejto registrácie mohli na dané dovozy následne uplatniť opatrenia. Komisia môže podmieniť dovoz registráciou po žiadosti výrobného odvetvia Únie, ktorá obsahuje dostatočné dôkazy na odôvodnenie takého postupu, alebo z vlastnej iniciatívy Komisie. Registrácia sa zavedie rozhodnutím Komisie, ktoré spresní účel opatrenia a v prípade potreby odhadovanú výšku možnej budúcej colnej povinnosti. Dovozy podliehajú registrácii maximálne deväť mesiacov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 25a

Článok 25a

Postupy na hranici pri dovoze tovaru

Postupy na hranici pri dovoze tovaru

1.
     
  Colné orgány zabezpečia, aby bol deklarant tovaru zaregistrovaný orgánom mechanizmu CBAM, keď deklaruje tovar na dovoz a najneskôr pri prepustení tovaru do voľného obehu.

2.
     
  Colné orgány pravidelne oznamujú orgánu mechanizmu CBAM konkrétne informácie o tovare uvedenom v prílohe I, ktorý je deklarovaný na dovoz. Tieto informácie zahŕňajú aspoň množstvo, krajinu pôvodu a deklaranta tovaru. Colné orgány môžu oznámiť orgánu mechanizmu CBAM na účely tohto nariadenia dôverné informácie uvedené v článku 12 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

3.
     
  Za dovezený tovar sa považuje tovar s pôvodom v tretích krajinách v súlade s pravidlami nepreferenčného pôvodu tovaru vymedzenými v článku 59 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

4.
     
  Komisia stanoví prostredníctvom vykonávacích aktov frekvenciu poskytovania informácií a informácie uvedené v odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

5.
     
  Komisia môže odo dňa začatia uplatňovania opatrenia podľa článku 26a alebo článku 27 a po tom, ako včas informovala členské štáty, nariadiť colným orgánom, aby prijali potrebné kroky na registráciu dovozov, aby sa odo dňa tejto registrácie mohli na dané dovozy následne uplatniť opatrenia. Komisia môže podmieniť dovoz registráciou po žiadosti výrobného odvetvia Únie, ktorá obsahuje dostatočné dôkazy na odôvodnenie takého postupu, alebo z vlastnej iniciatívy Komisie. Registrácia sa zavedie rozhodnutím Komisie, ktoré spresní účel opatrenia a v prípade potreby odhadovanú výšku možnej budúcej colnej povinnosti. Dovozy podliehajú registrácii maximálne deväť mesiacov.

Pozmeňujúci návrh 133

Pozmeňujúci návrh 133

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 26

Článok 26

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 26 | vypúšťa sa |
| Pokuty | |
| 1.
     
  Schválený deklarant, ktorý do 31. mája každého roku neodovzdá počet certifikátov CBAM zodpovedajúci emisiám viazaným v tovare dovezenom v predchádzajúcom roku, je povinný zaplatiť pokutu totožnú s pokutou za prekročenie emisií stanovenou v článku 16 ods. 3 smernice 2003/87/ES, zvýšenú podľa článku 16 ods. 4 uvedenej smernice, a to v roku dovozu tovaru za každý certifikát CBAM, ktorý mal schválený deklarant odovzdať. | |
| 2.
     
  Každá iná osoba ako schválený deklarant, ktorá uvedie na colné územie Únie tovar bez odovzdania certifikátov CBAM v súlade s týmto nariadením, je povinná zaplatiť pokutu uvedenú v odseku 1 v roku uvedenia tovaru, a to za každý certifikát CBAM, ktorý táto osoba mala odovzdať. | |
| 3.
     
  Platba pokuty v žiadnom prípade nezbavuje schváleného deklaranta povinnosti odovzdať príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom bolo deklarantovi udelené povolenie, počet certifikátov CBAM, ktoré v danom roku neboli odovzdané. | |
| 4.
     
  Ak príslušný orgán zistí, že schválený deklarant si nesplnil povinnosť odovzdať certifikáty CBAM, ako je uvedené v odseku 1, alebo že osoba uviedla na colné územie Únie tovar, ako je uvedené v odseku 2, príslušný orgán uloží pokutu a schválenému deklarantovi alebo v prípade, keď sa uplatňuje odsek 2, danej osobe oznámi: | |
| a) | že príslušný orgán dospel k záveru, že schválený deklarant alebo daná osoba si nesplnila povinnosť odovzdať certifikáty CBAM za daný rok; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 26

Článok 26

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pokuty

Pokuty

1.
     
  Schválený deklarant, ktorý do 31. mája každého roku neodovzdá počet certifikátov CBAM zodpovedajúci emisiám viazaným v tovare dovezenom v predchádzajúcom roku, je povinný zaplatiť pokutu totožnú s pokutou za prekročenie emisií stanovenou v článku 16 ods. 3 smernice 2003/87/ES, zvýšenú podľa článku 16 ods. 4 uvedenej smernice, a to v roku dovozu tovaru za každý certifikát CBAM, ktorý mal schválený deklarant odovzdať.

2.
     
  Každá iná osoba ako schválený deklarant, ktorá uvedie na colné územie Únie tovar bez odovzdania certifikátov CBAM v súlade s týmto nariadením, je povinná zaplatiť pokutu uvedenú v odseku 1 v roku uvedenia tovaru, a to za každý certifikát CBAM, ktorý táto osoba mala odovzdať.

3.
     
  Platba pokuty v žiadnom prípade nezbavuje schváleného deklaranta povinnosti odovzdať príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom bolo deklarantovi udelené povolenie, počet certifikátov CBAM, ktoré v danom roku neboli odovzdané.

4.
     
  Ak príslušný orgán zistí, že schválený deklarant si nesplnil povinnosť odovzdať certifikáty CBAM, ako je uvedené v odseku 1, alebo že osoba uviedla na colné územie Únie tovar, ako je uvedené v odseku 2, príslušný orgán uloží pokutu a schválenému deklarantovi alebo v prípade, keď sa uplatňuje odsek 2, danej osobe oznámi:

a)

a)

že príslušný orgán dospel k záveru, že schválený deklarant alebo daná osoba si nesplnila povinnosť odovzdať certifikáty CBAM za daný rok;

že príslušný orgán dospel k záveru, že schválený deklarant alebo daná osoba si nesplnila povinnosť odovzdať certifikáty CBAM za daný rok;

| b) | dôvody svojho záveru; |
| --- | --- |

b)

b)

dôvody svojho záveru;

dôvody svojho záveru;

| c) | výšku pokuty uloženej schválenému deklarantovi alebo danej osobe; |
| --- | --- |

c)

c)

výšku pokuty uloženej schválenému deklarantovi alebo danej osobe;

výšku pokuty uloženej schválenému deklarantovi alebo danej osobe;

| d) | dátum, od ktorého je pokuta splatná; |
| --- | --- |

d)

d)

dátum, od ktorého je pokuta splatná;

dátum, od ktorého je pokuta splatná;

| e) | opatrenia, ktoré má podľa príslušného orgánu schválený deklarant alebo daná osoba prijať, aby si splnili povinnosť podľa písmena a) v závislosti od skutočností a okolností prípadu, a |
| --- | --- |

e)

e)

opatrenia, ktoré má podľa príslušného orgánu schválený deklarant alebo daná osoba prijať, aby si splnili povinnosť podľa písmena a) v závislosti od skutočností a okolností prípadu, a

opatrenia, ktoré má podľa príslušného orgánu schválený deklarant alebo daná osoba prijať, aby si splnili povinnosť podľa písmena a) v závislosti od skutočností a okolností prípadu, a

| f) | právo schváleného deklaranta alebo danej osoby na odvolanie podľa vnútroštátnych pravidiel. |
| --- | --- |

f)

f)

právo schváleného deklaranta alebo danej osoby na odvolanie podľa vnútroštátnych pravidiel.

právo schváleného deklaranta alebo danej osoby na odvolanie podľa vnútroštátnych pravidiel.

5.
     
  Členské štáty môžu za nedodržanie právnych predpisov týkajúcich sa mechanizmu CBAM okrem pokút uvedených v odseku 2 uplatniť administratívne alebo trestné sankcie v súlade so svojimi vnútroštátnymi pravidlami. Takéto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

Pozmeňujúci návrh 134

Pozmeňujúci návrh 134

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 26 a (nový)

Článok 26 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 26a |
| | Pokuty |
| | 1.
     
  Schválený deklarant, ktorý každý rok do 31. mája neodovzdá počet certifikátov CBAM zodpovedajúci emisiám viazaným v tovare dovezenom počas predchádzajúceho roku alebo predloží orgánu nepravdivé informácie o skutočných emisiách s cieľom získať výhodnejšie individuálne zaobchádzanie, je povinný zaplatiť pokutu. |
| | 2.
     
  Výška pokuty sa rovná trojnásobku priemernej ceny certifikátov CBAM v predchádzajúcom roku za každý certifikát CBAM, ktorý schválený deklarant neodovzdal v súlade s článkom 22. Platba pokuty nezbavuje schváleného deklaranta povinnosti odovzdať orgánu mechanizmu CBAM počet certifikátov CBAM, ktoré neboli odovzdané. |
| | 3.
     
  V prípade opakovaných priestupkov môže orgán mechanizmu CBAM rozhodnúť o pozastavení účtu CBAM schváleného deklaranta. |
| | 4.
     
  Členské štáty okrem pokuty uvedenej v odseku 2 uplatnia administratívne alebo trestné sankcie za nedodržanie CBAM v súlade so svojím vnútroštátnym právnym poriadkom. Takéto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. |
| | 5.
     
  Ak orgán mechanizmu CBAM zistí, že schválený deklarant nesplnil povinnosť odovzdať certifikáty CBAM alebo predložil orgánu nepravdivé informácie, orgán mechanizmu CBAM uloží pokutu uvedenú v odseku 2 a oznámi schválenému deklarantovi: |
| | a) | že príslušný orgán dospel k záveru, že schválený deklarant alebo daná osoba si nesplnila povinnosť odovzdať certifikáty CBAM za daný rok v súlade s článkom 22 alebo predložila orgánu nepravdivé informácie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 26a

Článok 26a

Pokuty

Pokuty

1.
     
  Schválený deklarant, ktorý každý rok do 31. mája neodovzdá počet certifikátov CBAM zodpovedajúci emisiám viazaným v tovare dovezenom počas predchádzajúceho roku alebo predloží orgánu nepravdivé informácie o skutočných emisiách s cieľom získať výhodnejšie individuálne zaobchádzanie, je povinný zaplatiť pokutu.

2.
     
  Výška pokuty sa rovná trojnásobku priemernej ceny certifikátov CBAM v predchádzajúcom roku za každý certifikát CBAM, ktorý schválený deklarant neodovzdal v súlade s článkom 22. Platba pokuty nezbavuje schváleného deklaranta povinnosti odovzdať orgánu mechanizmu CBAM počet certifikátov CBAM, ktoré neboli odovzdané.

3.
     
  V prípade opakovaných priestupkov môže orgán mechanizmu CBAM rozhodnúť o pozastavení účtu CBAM schváleného deklaranta.

4.
     
  Členské štáty okrem pokuty uvedenej v odseku 2 uplatnia administratívne alebo trestné sankcie za nedodržanie CBAM v súlade so svojím vnútroštátnym právnym poriadkom. Takéto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

5.
     
  Ak orgán mechanizmu CBAM zistí, že schválený deklarant nesplnil povinnosť odovzdať certifikáty CBAM alebo predložil orgánu nepravdivé informácie, orgán mechanizmu CBAM uloží pokutu uvedenú v odseku 2 a oznámi schválenému deklarantovi:

a)

a)

že príslušný orgán dospel k záveru, že schválený deklarant alebo daná osoba si nesplnila povinnosť odovzdať certifikáty CBAM za daný rok v súlade s článkom 22 alebo predložila orgánu nepravdivé informácie;

že príslušný orgán dospel k záveru, že schválený deklarant alebo daná osoba si nesplnila povinnosť odovzdať certifikáty CBAM za daný rok v súlade s článkom 22 alebo predložila orgánu nepravdivé informácie;

| b) | dôvody svojho záveru; |
| --- | --- |

b)

b)

dôvody svojho záveru;

dôvody svojho záveru;

| c) | výšku pokuty uloženej deklarantovi; |
| --- | --- |

c)

c)

výšku pokuty uloženej deklarantovi;

výšku pokuty uloženej deklarantovi;

| d) | dátum, od ktorého je pokuta splatná; |
| --- | --- |

d)

d)

dátum, od ktorého je pokuta splatná;

dátum, od ktorého je pokuta splatná;

| e) | opatrenia, ktoré má podľa príslušného orgánu deklarant prijať na splnenie svojich povinností podľa písmena a) v závislosti od skutočností a okolností prípadu a |
| --- | --- |

e)

e)

opatrenia, ktoré má podľa príslušného orgánu deklarant prijať na splnenie svojich povinností podľa písmena a) v závislosti od skutočností a okolností prípadu a

opatrenia, ktoré má podľa príslušného orgánu deklarant prijať na splnenie svojich povinností podľa písmena a) v závislosti od skutočností a okolností prípadu a

| f) | právo autorizovaného deklaranta na odvolanie podľa vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

f)

f)

právo autorizovaného deklaranta na odvolanie podľa vnútroštátnych právnych predpisov.

právo autorizovaného deklaranta na odvolanie podľa vnútroštátnych právnych predpisov.

Pozmeňujúci návrh 135

Pozmeňujúci návrh 135

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2

Článok 27 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Praktiky obchádzania
  zahrnujú situácie
  ,
  keď zmena
  v 
  štruktúre obchodu vo vzťahu k tovaru zahrnutému do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia
  nemá dostatočne náležitú príčinu alebo iné ekonomické opodstatnenie okrem vyhýbania sa povinnostiam stanoveným v tomto nariadení a 
  pozostávajú z náhrady tohto tovaru mierne upravenými výrobkami
  ,
  ktoré nie sú uvedené v zozname tovaru v prílohe I
  ,
  ale patria do odvetvia zahrnutého do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. | 2.   Praktiky obchádzania
  sú akékoľvek opatrenia
  ,
  ktorých cieľom je vyhnúť sa akýmkoľvek povinnostiam stanoveným
  v 
  tomto nariadení. Ide o situácie, ktoré vychádzajú z praktiky, procesu alebo práce, ktorá
  nemá dostatočne náležitú príčinu alebo iné ekonomické opodstatnenie okrem vyhýbania sa
  zmierňovacím
  povinnostiam stanoveným v tomto nariadení a 
  môžu pozostávať
  ,
  okrem iného
  ,
  z: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Praktiky obchádzania
  zahrnujú situácie
  ,
  keď zmena
  v 
  štruktúre obchodu vo vzťahu k tovaru zahrnutému do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia
  nemá dostatočne náležitú príčinu alebo iné ekonomické opodstatnenie okrem vyhýbania sa povinnostiam stanoveným v tomto nariadení a 
  pozostávajú z náhrady tohto tovaru mierne upravenými výrobkami
  ,
  ktoré nie sú uvedené v zozname tovaru v prílohe I
  ,
  ale patria do odvetvia zahrnutého do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

2.   Praktiky obchádzania
  sú akékoľvek opatrenia
  ,
  ktorých cieľom je vyhnúť sa akýmkoľvek povinnostiam stanoveným
  v 
  tomto nariadení. Ide o situácie, ktoré vychádzajú z praktiky, procesu alebo práce, ktorá
  nemá dostatočne náležitú príčinu alebo iné ekonomické opodstatnenie okrem vyhýbania sa
  zmierňovacím
  povinnostiam stanoveným v tomto nariadení a 
  môžu pozostávať
  ,
  okrem iného
  ,
  z:

Pozmeňujúci návrh 136

Pozmeňujúci návrh 136

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno a (nové)

Článok 27 – odsek 2 – písmeno a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | a) | priamych a nepriamych dotácií, ako sú výhodné daňové dojednania, ceny energie, vývozné zľavy alebo iné formy kompenzácie pri vývoze tovaru, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, s cieľom absorbovať čiastočné alebo celé náklady spojené s cenou CO2 zaplatenou v tretej krajine; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

a)

priamych a nepriamych dotácií, ako sú výhodné daňové dojednania, ceny energie, vývozné zľavy alebo iné formy kompenzácie pri vývoze tovaru, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, s cieľom absorbovať čiastočné alebo celé náklady spojené s cenou CO2 zaplatenou v tretej krajine;

priamych a nepriamych dotácií, ako sú výhodné daňové dojednania, ceny energie, vývozné zľavy alebo iné formy kompenzácie pri vývoze tovaru, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, s cieľom absorbovať čiastočné alebo celé náklady spojené s cenou CO2 zaplatenou v tretej krajine;

Pozmeňujúci návrh 137

Pozmeňujúci návrh 137

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno b (nové)

Článok 27 – odsek 2 – písmeno b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | b) | z ceny uhlíka zaplatenej v tretej krajine, ktorá sa ukladá len na tovar vyvážaný do Únie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

b)

z ceny uhlíka zaplatenej v tretej krajine, ktorá sa ukladá len na tovar vyvážaný do Únie;

z ceny uhlíka zaplatenej v tretej krajine, ktorá sa ukladá len na tovar vyvážaný do Únie;

Pozmeňujúci návrh 138

Pozmeňujúci návrh 138

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno c (nové)

Článok 27 – odsek 2 – písmeno c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | c) | náhrady tohto tovaru mierne upravenými výrobkami, ktoré nie sú uvedené v zozname tovaru v prílohe I, ale patria do odvetvia zahrnutého do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

c)

náhrady tohto tovaru mierne upravenými výrobkami, ktoré nie sú uvedené v zozname tovaru v prílohe I, ale patria do odvetvia zahrnutého do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia;

náhrady tohto tovaru mierne upravenými výrobkami, ktoré nie sú uvedené v zozname tovaru v prílohe I, ale patria do odvetvia zahrnutého do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia;

Pozmeňujúci návrh 139

Pozmeňujúci návrh 139

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno d (nové)

Článok 27 – odsek 2 – písmeno d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | d) | externého zabezpečovania výroby nadväzujúcich výrobkov, ktoré obsahujú jeden alebo viacero tovarov uvedených v prílohe I, s cieľom vyhnúť sa plateniu ceny CO2 v Únii; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

d)

externého zabezpečovania výroby nadväzujúcich výrobkov, ktoré obsahujú jeden alebo viacero tovarov uvedených v prílohe I, s cieľom vyhnúť sa plateniu ceny CO2 v Únii;

externého zabezpečovania výroby nadväzujúcich výrobkov, ktoré obsahujú jeden alebo viacero tovarov uvedených v prílohe I, s cieľom vyhnúť sa plateniu ceny CO2 v Únii;

Pozmeňujúci návrh 140

Pozmeňujúci návrh 140

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno e (nové)

Článok 27 – odsek 2 – písmeno e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | e) | prepravy príslušného výrobku cez tretie krajiny, kde sa uplatňujú nulové alebo výhodnejšie povinnosti; alebo |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

e)

prepravy príslušného výrobku cez tretie krajiny, kde sa uplatňujú nulové alebo výhodnejšie povinnosti; alebo

prepravy príslušného výrobku cez tretie krajiny, kde sa uplatňujú nulové alebo výhodnejšie povinnosti; alebo

Pozmeňujúci návrh 141

Pozmeňujúci návrh 141

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 2 – písmeno f (nové)

Článok 27 – odsek 2 – písmeno f (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | f) | reorganizácie vývozcami alebo výrobcami ich predajných štruktúr alebo kanálov predaja a výroby, alebo akýchkoľvek iných druhov duálnych výrobných a duálnych predajných praktík. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

f)

reorganizácie vývozcami alebo výrobcami ich predajných štruktúr alebo kanálov predaja a výroby, alebo akýchkoľvek iných druhov duálnych výrobných a duálnych predajných praktík.

reorganizácie vývozcami alebo výrobcami ich predajných štruktúr alebo kanálov predaja a výroby, alebo akýchkoľvek iných druhov duálnych výrobných a duálnych predajných praktík.

Pozmeňujúci návrh 142

Pozmeňujúci návrh 142

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 3

Článok 27 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Členský štát alebo každá strana, ktorá je dotknutá
  situáciami
  opísanými v odseku 2 alebo má z nich prospech, môže Komisii oznámiť, ak
  počas dvojmesačného obdobia v porovnaní s rovnakým obdobím v predchádzajúcom roku čelí výraznému poklesu objemu dovezeného tovaru zahrnutého do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia a zvýšeniu objemu dovozu mierne upravených výrobkov, ktoré nie sú zahrnuté v zozname tovaru v prílohe I
  . Komisia sústavne monitoruje
  každú významnú zmenu v štruktúre obchodu s tovarom a mierne upravenými výrobkami
  na
  úrovni Únie
  . | 3.   Členský štát alebo každá strana, ktorá je dotknutá
  ktoroukoľvek zo situácií
  opísanými v odseku 2 alebo má z nich prospech, môže Komisii oznámiť, ak
  čelí praktikám obchádzania. Zainteresované strany iné ako priamo dotknuté strany, napríklad organizácie na ochranu životného prostredia a mimovládne organizácie, ktoré nájdu konkrétne dôkazy o obchádzaní tohto nariadenia, to môžu takisto oznámiť Komisii
  . Komisia sústavne monitoruje
  s cieľom identifikovať praktiky obchádzania, a to aj prostredníctvom dohľadu nad trhom alebo
  na
  základe a všetkých relevantných zdrojov informácií, ako sú napríklad podania a správy od organizácií občianskej spoločnosti
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Členský štát alebo každá strana, ktorá je dotknutá
  situáciami
  opísanými v odseku 2 alebo má z nich prospech, môže Komisii oznámiť, ak
  počas dvojmesačného obdobia v porovnaní s rovnakým obdobím v predchádzajúcom roku čelí výraznému poklesu objemu dovezeného tovaru zahrnutého do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia a zvýšeniu objemu dovozu mierne upravených výrobkov, ktoré nie sú zahrnuté v zozname tovaru v prílohe I
  . Komisia sústavne monitoruje
  každú významnú zmenu v štruktúre obchodu s tovarom a mierne upravenými výrobkami
  na
  úrovni Únie
  .

3.   Členský štát alebo každá strana, ktorá je dotknutá
  ktoroukoľvek zo situácií
  opísanými v odseku 2 alebo má z nich prospech, môže Komisii oznámiť, ak
  čelí praktikám obchádzania. Zainteresované strany iné ako priamo dotknuté strany, napríklad organizácie na ochranu životného prostredia a mimovládne organizácie, ktoré nájdu konkrétne dôkazy o obchádzaní tohto nariadenia, to môžu takisto oznámiť Komisii
  . Komisia sústavne monitoruje
  s cieľom identifikovať praktiky obchádzania, a to aj prostredníctvom dohľadu nad trhom alebo
  na
  základe a všetkých relevantných zdrojov informácií, ako sú napríklad podania a správy od organizácií občianskej spoločnosti
  .

Pozmeňujúci návrh 143

Pozmeňujúci návrh 143

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 4

Článok 27 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Oznámenie uvedené v odseku 3 musí obsahovať dôvody, na ktorých je založené, a relevantné údaje a štatistiky
  týkajúce sa tovaru a výrobkov uvedených
  v odseku 
  2
  . | 4.   Oznámenie uvedené v odseku 3 musí obsahovať dôvody, na ktorých je založené, a relevantné údaje a štatistiky
  na podporu tvrdenia o obchádzaní tohto nariadenia. Komisia začne prešetrovanie takejto žiadosti uvedenej
  v 
  oznámení členského štátu, dotknutej strany alebo zainteresovanej strany za predpokladu, že oznámenie spĺňa požiadavky uvedené v tomto
  odseku
  , alebo ak Komisia sama určí, že takéto prešetrovanie je potrebné. Pri vykonávaní prešetrovania môžu Komisii pomáhať príslušné orgány a colné orgány. Komisia ukončí prešetrovanie do deviatich mesiacov od dátumu oznámenia. Keď sa začne prešetrovanie, Komisia to oznámi všetkým príslušným orgánom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Oznámenie uvedené v odseku 3 musí obsahovať dôvody, na ktorých je založené, a relevantné údaje a štatistiky
  týkajúce sa tovaru a výrobkov uvedených
  v odseku 
  2
  .

4.   Oznámenie uvedené v odseku 3 musí obsahovať dôvody, na ktorých je založené, a relevantné údaje a štatistiky
  na podporu tvrdenia o obchádzaní tohto nariadenia. Komisia začne prešetrovanie takejto žiadosti uvedenej
  v 
  oznámení členského štátu, dotknutej strany alebo zainteresovanej strany za predpokladu, že oznámenie spĺňa požiadavky uvedené v tomto
  odseku
  , alebo ak Komisia sama určí, že takéto prešetrovanie je potrebné. Pri vykonávaní prešetrovania môžu Komisii pomáhať príslušné orgány a colné orgány. Komisia ukončí prešetrovanie do deviatich mesiacov od dátumu oznámenia. Keď sa začne prešetrovanie, Komisia to oznámi všetkým príslušným orgánom.

Pozmeňujúci návrh 144

Pozmeňujúci návrh 144

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 5

Článok 27 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Ak má Komisia vzhľadom na relevantné údaje, správy a štatistiky, vrátane údajov, ktoré poskytli colné orgány členských štátov, dostatočné dôvody domnievať sa, že v jednom alebo vo viacerých členských štátoch dochádza k okolnostiam uvedeným v odseku 
  3
  , je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28
  s cieľom
  doplniť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia a zahrnúť doň mierne upravené výrobky na účely ochrany pred obchádzaním pravidiel. | 5.   Ak má Komisia vzhľadom na relevantné údaje, správy a štatistiky, vrátane údajov, ktoré poskytli colné orgány členských štátov, dostatočné dôvody domnievať sa, že v jednom alebo vo viacerých členských štátoch dochádza k okolnostiam uvedeným v odseku 
  2
  , je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28, doplniť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia a zahrnúť doň mierne upravené výrobky
  alebo nadväzujúce výrobky, ktoré obsahujú jeden alebo viacero tovarov uvedených v prílohe I, ktoré prekročili minimálnu prahovú hodnotu
  na účely ochrany pred obchádzaním pravidiel. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Ak má Komisia vzhľadom na relevantné údaje, správy a štatistiky, vrátane údajov, ktoré poskytli colné orgány členských štátov, dostatočné dôvody domnievať sa, že v jednom alebo vo viacerých členských štátoch dochádza k okolnostiam uvedeným v odseku 
  3
  , je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28
  s cieľom
  doplniť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia a zahrnúť doň mierne upravené výrobky na účely ochrany pred obchádzaním pravidiel.

5.   Ak má Komisia vzhľadom na relevantné údaje, správy a štatistiky, vrátane údajov, ktoré poskytli colné orgány členských štátov, dostatočné dôvody domnievať sa, že v jednom alebo vo viacerých členských štátoch dochádza k okolnostiam uvedeným v odseku 
  2
  , je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28, doplniť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia a zahrnúť doň mierne upravené výrobky
  alebo nadväzujúce výrobky, ktoré obsahujú jeden alebo viacero tovarov uvedených v prílohe I, ktoré prekročili minimálnu prahovú hodnotu
  na účely ochrany pred obchádzaním pravidiel.

Pozmeňujúci návrh 145

Pozmeňujúci návrh 145

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 – odsek 5 a (nový)

Článok 27 – odsek 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisia uverejní všetky prípady prešetrovaní obchádzania a ich výsledky vo výročnej správe. Správa zahŕňa aj informácie o stave prebiehajúcich odvolacích konaní proti sankciám a súhrnné informácie o intenzite emisií podľa krajiny pôvodu pre rôzny tovar uvedený v prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5a.
     
  Komisia uverejní všetky prípady prešetrovaní obchádzania a ich výsledky vo výročnej správe. Správa zahŕňa aj informácie o stave prebiehajúcich odvolacích konaní proti sankciám a súhrnné informácie o intenzite emisií podľa krajiny pôvodu pre rôzny tovar uvedený v prílohe I.

Pozmeňujúci návrh 146

Pozmeňujúci návrh 146

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Kapitola VI a (nová)

Kapitola VI a (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Kapitola VIa |
| | Odvolanie |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Kapitola VIa

Kapitola VIa

Odvolanie

Odvolanie

Pozmeňujúci návrh 147

Pozmeňujúci návrh 147

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 a (nový)

Článok 27 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 27a |
| | Odvolanie proti rozhodnutiam prijatým orgánom mechanizmu CBAM |
| | 1.
     
  Odvolanie možno podať proti rozhodnutiam prijatým orgánom mechanizmu CBAM. Odvolanie sa podáva proti rozhodnutiam orgánu mechanizmu CBAM, ktoré majú nepriaznivý vplyv na akúkoľvek zainteresovanú osobu, vrátane rozhodnutí o pokutách, obchádzaní a hodnotách skutočných emisií. Tieto rozhodnutia nadobúdajú účinnosť až odo dňa uplynutia dvojmesačnej lehoty na podanie odvolania. |
| | 2.
     
  Odvolanie podané podľa odseku 1 má odkladný účinok. |
| | 3.
     
  Výrobky, ktorých sa odvolanie týka, podliehajú registrácii v súlade s článkom 25a ods. 5. |
| | 4.
     
  Podať odvolanie môže každý účastník konania, na ktorého má rozhodnutie nepriaznivý vplyv. Ďalší účastníci uvedeného konania sú ipso iure účastníkmi odvolacieho konania. |
| | 5.
     
  Zriadi sa odvolacia rada, ktorú budú tvoriť traja riadni členovia, predseda a dvaja náhradníci. Európsky parlament, Rada a Komisia vymenujú každý jedného člena. Rada vymenuje predsedu. Európsky parlament a Rada vymenujú každý jedného náhradníka. |
| | 6.
     
  Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 28 týkajúce sa dopĺňania tohto nariadenia, pokiaľ ide o stanovenie zloženia, vymenúvania a rokovacieho poriadku odvolacej rady s cieľom zabezpečiť nezávislosť jej členov, a to aj počas prechodného obdobia. Počas prechodného obdobia vykonáva funkcie odvolacej rady Komisia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 27a

Článok 27a

Odvolanie proti rozhodnutiam prijatým orgánom mechanizmu CBAM

Odvolanie proti rozhodnutiam prijatým orgánom mechanizmu CBAM

1.
     
  Odvolanie možno podať proti rozhodnutiam prijatým orgánom mechanizmu CBAM. Odvolanie sa podáva proti rozhodnutiam orgánu mechanizmu CBAM, ktoré majú nepriaznivý vplyv na akúkoľvek zainteresovanú osobu, vrátane rozhodnutí o pokutách, obchádzaní a hodnotách skutočných emisií. Tieto rozhodnutia nadobúdajú účinnosť až odo dňa uplynutia dvojmesačnej lehoty na podanie odvolania.

2.
     
  Odvolanie podané podľa odseku 1 má odkladný účinok.

3.
     
  Výrobky, ktorých sa odvolanie týka, podliehajú registrácii v súlade s článkom 25a ods. 5.

4.
     
  Podať odvolanie môže každý účastník konania, na ktorého má rozhodnutie nepriaznivý vplyv. Ďalší účastníci uvedeného konania sú ipso iure účastníkmi odvolacieho konania.

5.
     
  Zriadi sa odvolacia rada, ktorú budú tvoriť traja riadni členovia, predseda a dvaja náhradníci. Európsky parlament, Rada a Komisia vymenujú každý jedného člena. Rada vymenuje predsedu. Európsky parlament a Rada vymenujú každý jedného náhradníka.

6.
     
  Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 28 týkajúce sa dopĺňania tohto nariadenia, pokiaľ ide o stanovenie zloženia, vymenúvania a rokovacieho poriadku odvolacej rady s cieľom zabezpečiť nezávislosť jej členov, a to aj počas prechodného obdobia. Počas prechodného obdobia vykonáva funkcie odvolacej rady Komisia.

Pozmeňujúci návrh 148

Pozmeňujúci návrh 148

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 b (nový)

Článok 27 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 27b |
| | Preskúmanie odvolaní |
| | 1.
     
  Odvolacia rada preskúma, či je odvolanie prípustné. |
| | 2.
     
  Pri preskúmaní odvolania odvolacia rada vyzve strany uvedené v článku 27a ods. 4 tak často, ako je to potrebné, aby predložili pripomienky v lehote, ktorú stanoví odvolacia rada, v súvislosti s podaniami ostatných strán odvolania alebo oznámeniami vydanými odvolacou radou. |
| | 3.
     
  Po preskúmaní prípustnosti odvolania, odvolacia rada rozhodne o odvolaní. Odvolacia rada môže buď vykonávať akúkoľvek právomoc v rámci príslušnosti orgánu mechanizmu CBAM, alebo prípad postúpiť tomuto orgánu na ďalšie konanie. |
| | 4.
     
  Ak odvolacia rada postúpi vec orgánu mechanizmu CBAM na ďalšie konanie, tento orgán je viazaný závermi odvolacej rady, pokiaľ skutočnosti zostanú rovnaké. |
| | 5.
     
  Rozhodnutie odvolacej rady nadobudnú účinnosť až dňom uplynutia dvojmesačnej lehoty po oznámení rozhodnutia alebo ak bola v tejto lehote na Všeobecný súd podaná žaloba, dňom zamietnutia takejto žaloby alebo odvolania podaného proti rozhodnutiu Všeobecného súdu na Súdnom dvore. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 27b

Článok 27b

Preskúmanie odvolaní

Preskúmanie odvolaní

1.
     
  Odvolacia rada preskúma, či je odvolanie prípustné.

2.
     
  Pri preskúmaní odvolania odvolacia rada vyzve strany uvedené v článku 27a ods. 4 tak často, ako je to potrebné, aby predložili pripomienky v lehote, ktorú stanoví odvolacia rada, v súvislosti s podaniami ostatných strán odvolania alebo oznámeniami vydanými odvolacou radou.

3.
     
  Po preskúmaní prípustnosti odvolania, odvolacia rada rozhodne o odvolaní. Odvolacia rada môže buď vykonávať akúkoľvek právomoc v rámci príslušnosti orgánu mechanizmu CBAM, alebo prípad postúpiť tomuto orgánu na ďalšie konanie.

4.
     
  Ak odvolacia rada postúpi vec orgánu mechanizmu CBAM na ďalšie konanie, tento orgán je viazaný závermi odvolacej rady, pokiaľ skutočnosti zostanú rovnaké.

5.
     
  Rozhodnutie odvolacej rady nadobudnú účinnosť až dňom uplynutia dvojmesačnej lehoty po oznámení rozhodnutia alebo ak bola v tejto lehote na Všeobecný súd podaná žaloba, dňom zamietnutia takejto žaloby alebo odvolania podaného proti rozhodnutiu Všeobecného súdu na Súdnom dvore.

Pozmeňujúci návrh 149

Pozmeňujúci návrh 149

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 27 c (nový)

Článok 27 c (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 27c |
| | Žaloby podané na Súdny dvor |
| | 1.
     
  Proti rozhodnutiu odvolacej rady možno na Všeobecnom súde alebo na Súdnom dvore podať žalobu v súlade s článkom 263 ZFEÚ. |
| | 2.
     
  Ak odvolacia rada neprijme rozhodnutie, možno na Všeobecnom súde alebo na Súdnom dvore podať žalobu pre nečinnosť v súlade s článkom 265 ZFEÚ. |
| | 3.
     
  Orgán mechanizmu CBAM je povinný prijať opatrenia nevyhnutné na dosiahnutie súladu s rozsudkom Všeobecného súdu alebo v prípade odvolania proti uvedenému rozsudku s rozsudkom Súdneho dvora. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 27c

Článok 27c

Žaloby podané na Súdny dvor

Žaloby podané na Súdny dvor

1.
     
  Proti rozhodnutiu odvolacej rady možno na Všeobecnom súde alebo na Súdnom dvore podať žalobu v súlade s článkom 263 ZFEÚ.

2.
     
  Ak odvolacia rada neprijme rozhodnutie, možno na Všeobecnom súde alebo na Súdnom dvore podať žalobu pre nečinnosť v súlade s článkom 265 ZFEÚ.

3.
     
  Orgán mechanizmu CBAM je povinný prijať opatrenia nevyhnutné na dosiahnutie súladu s rozsudkom Všeobecného súdu alebo v prípade odvolania proti uvedenému rozsudku s rozsudkom Súdneho dvora.

Pozmeňujúci návrh 150

Pozmeňujúci návrh 150

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 28 – odsek 2

Článok 28 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 2 ods. 10 a 11, článku 18 ods. 3
  a
   článku 27 ods. 5 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú. | 2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 2 ods.
  1a, 6,
  10 a 11, článku
  7 ods. 7a, článku 8
  ods. 3
  , článku 12
  a 
  ods. 7,
  článku
  18 ods. 3, článku
  27 ods. 5
  , článku 27a ods. 6, článku 31 ods. 2 a článku 35 ods. 6
  sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 2 ods. 10 a 11, článku 18 ods. 3
  a
   článku 27 ods. 5 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 2 ods.
  1a, 6,
  10 a 11, článku
  7 ods. 7a, článku 8
  ods. 3
  , článku 12
  a 
  ods. 7,
  článku
  18 ods. 3, článku
  27 ods. 5
  , článku 27a ods. 6, článku 31 ods. 2 a článku 35 ods. 6
  sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú.

Pozmeňujúci návrh 151

Pozmeňujúci návrh 151

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 28 – odsek 3

Článok 28 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 2 ods. 10 a 11, článku 18 ods. 3
  a
   článku 27 ods. 5 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. | 3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 2 ods.
  1a, 6,
  10 a 11, článku
  7 ods. 7a, článku 8 ods. 3, článku 12a ods. 7, článku
  18 ods. 3, článku 27 ods. 5
  , článku 27a ods. 6, článku 31 ods. 2 a článku 35 ods. 6
  môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 2 ods. 10 a 11, článku 18 ods. 3
  a
   článku 27 ods. 5 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 2 ods.
  1a, 6,
  10 a 11, článku
  7 ods. 7a, článku 8 ods. 3, článku 12a ods. 7, článku
  18 ods. 3, článku 27 ods. 5
  , článku 27a ods. 6, článku 31 ods. 2 a článku 35 ods. 6
  môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.

Pozmeňujúci návrh 152

Pozmeňujúci návrh 152

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 28 – odsek 7

Článok 28 – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 2 ods. 10 a 11, článku 18 ods. 3 a článku 
  27
  ods. 
  5
  nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. | 7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 2 ods.
  1a, 6,
  10 a 11, článku
  7 ods. 7a, článku 8 ods. 3, článku 12a ods. 7, článku
  18 ods. 3
  , článku 27 ods. 5, článku 27a ods. 6, článku 31 ods. 2
  a článku 
  35
  ods. 
  6
  nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 2 ods. 10 a 11, článku 18 ods. 3 a článku 
  27
  ods. 
  5
  nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 2 ods.
  1a, 6,
  10 a 11, článku
  7 ods. 7a, článku 8 ods. 3, článku 12a ods. 7, článku
  18 ods. 3
  , článku 27 ods. 5, článku 27a ods. 6, článku 31 ods. 2
  a článku 
  35
  ods. 
  6
  nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Pozmeňujúci návrh 153

Pozmeňujúci návrh 153

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 1

Článok 30 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisia zhromažďuje potrebné informácie
  s cieľom rozšíriť rozsah
  pôsobnosti
  tohto nariadenia
  na
  nepriame emisie
  a 
  iný tovar, ako je uvedený
  v 
  prílohe I,
  a 
  vyvíja
  metódy výpočtu viazaných emisií na základe metód environmentálnej stopy. | 1.   Komisia
  , po konzultácii s relevantnými zainteresovanými subjektmi,
  zhromažďuje potrebné informácie
  na rozšírenie rozsahu
  pôsobnosti na
  iné odvetvia
  a 
  na nadväzujúce výrobky uvedené
  v 
  článku 2 ods. 1a tohto nariadenia a na vývoj
  metódy výpočtu viazaných emisií na základe metód environmentálnej stopy. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Komisia zhromažďuje potrebné informácie
  s cieľom rozšíriť rozsah
  pôsobnosti
  tohto nariadenia
  na
  nepriame emisie
  a 
  iný tovar, ako je uvedený
  v 
  prílohe I,
  a 
  vyvíja
  metódy výpočtu viazaných emisií na základe metód environmentálnej stopy.

1.   Komisia
  , po konzultácii s relevantnými zainteresovanými subjektmi,
  zhromažďuje potrebné informácie
  na rozšírenie rozsahu
  pôsobnosti na
  iné odvetvia
  a 
  na nadväzujúce výrobky uvedené
  v 
  článku 2 ods. 1a tohto nariadenia a na vývoj
  metódy výpočtu viazaných emisií na základe metód environmentálnej stopy.

Pozmeňujúci návrh 260

Pozmeňujúci návrh 260

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 2

Článok 30 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pred koncom prechodného obdobia Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia. Správa
  obsahuje
  najmä
  posúdenie možností ďalšieho rozšírenia rozsahu viazaných emisií
  na
  nepriame
  emisie
  a iný tovar, pri ktorom hrozí riziko úniku uhlíka, nad rámec tovaru, na ktorý sa už vzťahuje toto nariadenie
  ,
  ako aj posúdenie systému
  správy
  . Obsahuje aj posúdenie možnosti ďalej rozšíriť rozsah pôsobnosti
  na
  viazané emisie
  v 
  prepravných službách, ako aj
  na
  tovar v ďalšej časti hodnotového reťazca a služby, pri ktorých môže v budúcnosti hroziť riziko úniku uhlíka
  . | 2.   Pred koncom prechodného obdobia Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia.
  Prvá
  správa
  sa zameriava
  najmä
  na možnosti posilniť toto nariadenie smerom k cieľu klimaticky neutrálnej Únie najneskôr do roku 2050 a posúdi možnosti ďalej rozšíriť rozsah pôsobnosti
  na
  viazané
  emisie
  v prepravných službách. Okrem toho sa v nej vyhodnotia technické špecifiká výpočtu viazaných emisií pre organické chemikálie a polyméry
  ,
  ich hodnotové reťazce a schopnosť mechanizmu dostatočne riešiť riziko úniku uhlíka v týchto odvetviach. Na základe tejto
  správy
  môže Komisia v prípade potreby predložiť legislatívny návrh
  na
  úpravu koeficientu CBAM uvedeného
  v 
  článku 31 alebo
  na
  odloženie nadobudnutia účinnosti článku 36 ods. 3 písm. d), pokiaľ ide o uvedený tovar
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Pred koncom prechodného obdobia Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia. Správa
  obsahuje
  najmä
  posúdenie možností ďalšieho rozšírenia rozsahu viazaných emisií
  na
  nepriame
  emisie
  a iný tovar, pri ktorom hrozí riziko úniku uhlíka, nad rámec tovaru, na ktorý sa už vzťahuje toto nariadenie
  ,
  ako aj posúdenie systému
  správy
  . Obsahuje aj posúdenie možnosti ďalej rozšíriť rozsah pôsobnosti
  na
  viazané emisie
  v 
  prepravných službách, ako aj
  na
  tovar v ďalšej časti hodnotového reťazca a služby, pri ktorých môže v budúcnosti hroziť riziko úniku uhlíka
  .

2.   Pred koncom prechodného obdobia Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia.
  Prvá
  správa
  sa zameriava
  najmä
  na možnosti posilniť toto nariadenie smerom k cieľu klimaticky neutrálnej Únie najneskôr do roku 2050 a posúdi možnosti ďalej rozšíriť rozsah pôsobnosti
  na
  viazané
  emisie
  v prepravných službách. Okrem toho sa v nej vyhodnotia technické špecifiká výpočtu viazaných emisií pre organické chemikálie a polyméry
  ,
  ich hodnotové reťazce a schopnosť mechanizmu dostatočne riešiť riziko úniku uhlíka v týchto odvetviach. Na základe tejto
  správy
  môže Komisia v prípade potreby predložiť legislatívny návrh
  na
  úpravu koeficientu CBAM uvedeného
  v 
  článku 31 alebo
  na
  odloženie nadobudnutia účinnosti článku 36 ods. 3 písm. d), pokiaľ ide o uvedený tovar
  .

Pozmeňujúci návrh 157

Pozmeňujúci návrh 157

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 3

Článok 30 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  K správe Komisie sa podľa potreby pripojí legislatívny návrh
  . | 3.   
  Po roku 2028 bude Komisia monitorovať fungovanie mechanizmu CBAM a každé dva roky predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní mechanizmu CBAM na základe prvkov uvedených v odseku 2a
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   
  K správe Komisie sa podľa potreby pripojí legislatívny návrh
  .

3.   
  Po roku 2028 bude Komisia monitorovať fungovanie mechanizmu CBAM a každé dva roky predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní mechanizmu CBAM na základe prvkov uvedených v odseku 2a
  .

Pozmeňujúci návrh 158

Pozmeňujúci návrh 158

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 30 – odsek 3 a (nový)

Článok 30 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ak nastane nepredvídateľná, výnimočná a nevyprovokovaná udalosť mimo kontroly jednej alebo viacerých tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, a táto udalosť má deštruktívne dôsledky na hospodársku a priemyselnú infraštruktúru dotknutých krajín, Komisia posúdi situáciu a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia s cieľom stanoviť potrebné predbežné opatrenia na riešenie týchto výnimočných okolností. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.
     
  Ak nastane nepredvídateľná, výnimočná a nevyprovokovaná udalosť mimo kontroly jednej alebo viacerých tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, a táto udalosť má deštruktívne dôsledky na hospodársku a priemyselnú infraštruktúru dotknutých krajín, Komisia posúdi situáciu a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia s cieľom stanoviť potrebné predbežné opatrenia na riešenie týchto výnimočných okolností.

Pozmeňujúci návrh 261

Pozmeňujúci návrh 261

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 31 – odsek 1 a (nový)

Článok 31 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  V súvislosti s výrobou produktov uvedených v prílohe I v rámci Únie sa od dátumu začatia uplatňovania mechanizmu CBAM, ako sa uvádza v článku 36 ods. 3, neprideľujú žiadne bezodplatné kvóty. |
| | Odchylne od prvého pododseku sa na výrobu uvedených výrobkov do roku 2032 vzťahujú bezodplatné kvóty prideľované v obmedzených množstvách. Uplatňuje sa koeficient CBAM, ktorým sa znižuje množstvo bezodplatne pridelených kvót na výrobu týchto produktov. Koeficient CBAM sa rovná 100 % v období od 1. januára 2023 do 31. decembra 2026 a v závislosti od uplatnenia článku 36 ods. 3 písm. d) tohto nariadenia, 93 % v roku 2027, 84 % v roku 2028, 69 % v roku 2029, 50 % v roku 2030, 25 % v roku 2031 a dosiahne 0 % v roku 2032. |
| | Koeficient CBAM pre tovar zahrnutý do tohto nariadenia po ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia], sa v súlade s harmonogramom stanoveným v článku 2 ods. 1a rovná 100 % v prvom roku, 93 % v druhom roku, 84 % v treťom roku, 69 % vo štvrtom roku, 50 % v piatom roku, 25 % v šiestom roku a po šiestich rokoch dosiahne 0 %. |
| | Zníženie množstva bezodplatne prideľovaných kvót sa vypočítava každoročne ako priemerný podiel dopytu po bezodplatne prideľovaných kvótach na výrobu produktov uvedených v prílohe I v porovnaní s vypočítaným celkovým dopytom po bezodplatne prideľovaných kvótach pre všetky zariadenia za príslušné obdobie uvedené v článku 11 ods. 1 smernice 2003/87/ES, pričom sa uplatní koeficient CBAM. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  V súvislosti s výrobou produktov uvedených v prílohe I v rámci Únie sa od dátumu začatia uplatňovania mechanizmu CBAM, ako sa uvádza v článku 36 ods. 3, neprideľujú žiadne bezodplatné kvóty.

Odchylne od prvého pododseku sa na výrobu uvedených výrobkov do roku 2032 vzťahujú bezodplatné kvóty prideľované v obmedzených množstvách. Uplatňuje sa koeficient CBAM, ktorým sa znižuje množstvo bezodplatne pridelených kvót na výrobu týchto produktov. Koeficient CBAM sa rovná 100 % v období od 1. januára 2023 do 31. decembra 2026 a v závislosti od uplatnenia článku 36 ods. 3 písm. d) tohto nariadenia, 93 % v roku 2027, 84 % v roku 2028, 69 % v roku 2029, 50 % v roku 2030, 25 % v roku 2031 a dosiahne 0 % v roku 2032.

Odchylne od prvého pododseku sa na výrobu uvedených výrobkov do roku 2032 vzťahujú bezodplatné kvóty prideľované v obmedzených množstvách. Uplatňuje sa koeficient CBAM, ktorým sa znižuje množstvo bezodplatne pridelených kvót na výrobu týchto produktov. Koeficient CBAM sa rovná 100 % v období od 1. januára 2023 do 31. decembra 2026 a v závislosti od uplatnenia článku 36 ods. 3 písm. d) tohto nariadenia, 93 % v roku 2027, 84 % v roku 2028, 69 % v roku 2029, 50 % v roku 2030, 25 % v roku 2031 a dosiahne 0 % v roku 2032.

Koeficient CBAM pre tovar zahrnutý do tohto nariadenia po ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia], sa v súlade s harmonogramom stanoveným v článku 2 ods. 1a rovná 100 % v prvom roku, 93 % v druhom roku, 84 % v treťom roku, 69 % vo štvrtom roku, 50 % v piatom roku, 25 % v šiestom roku a po šiestich rokoch dosiahne 0 %.

Koeficient CBAM pre tovar zahrnutý do tohto nariadenia po ... [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia], sa v súlade s harmonogramom stanoveným v článku 2 ods. 1a rovná 100 % v prvom roku, 93 % v druhom roku, 84 % v treťom roku, 69 % vo štvrtom roku, 50 % v piatom roku, 25 % v šiestom roku a po šiestich rokoch dosiahne 0 %.

Zníženie množstva bezodplatne prideľovaných kvót sa vypočítava každoročne ako priemerný podiel dopytu po bezodplatne prideľovaných kvótach na výrobu produktov uvedených v prílohe I v porovnaní s vypočítaným celkovým dopytom po bezodplatne prideľovaných kvótach pre všetky zariadenia za príslušné obdobie uvedené v článku 11 ods. 1 smernice 2003/87/ES, pričom sa uplatní koeficient CBAM.

Zníženie množstva bezodplatne prideľovaných kvót sa vypočítava každoročne ako priemerný podiel dopytu po bezodplatne prideľovaných kvótach na výrobu produktov uvedených v prílohe I v porovnaní s vypočítaným celkovým dopytom po bezodplatne prideľovaných kvótach pre všetky zariadenia za príslušné obdobie uvedené v článku 11 ods. 1 smernice 2003/87/ES, pričom sa uplatní koeficient CBAM.

Pozmeňujúci návrh 262

Pozmeňujúci návrh 262

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 31 – odsek 1 b (nový)

Článok 31 – odsek 1 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky sa odchylne od odseku 1 písm. a), prvého a druhého pododseku na výrobu produktov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu v Únii naďalej prideľujú bezodplatné kvóty za predpokladu, že takéto produkty sú vyrobené na vývoz do tretích krajín bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS. |
| | Do 31. decembra 2025 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie podrobné posúdenie účinkov EU ETS a CBAM na výrobu produktov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu v Únii, ktoré sú vyrobené na vývoz do tretích krajín, a na vývoj globálnych emisií, ako aj posúdenie zlučiteľnosti výnimky stanovenej v prvom pododseku s pravidlami WTO. |
| | Komisia v prípade potreby priloží k tejto správe legislatívny návrh, ktorým sa zabezpečí ochrana pred rizikom úniku uhlíka, ktorým sa vyrovná tvorba cien uhlíka pri výrobe výrobkov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu v Únii, ktoré sa vyrábajú na vývoz do tretích krajín bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS, a to spôsobom, ktorý je zlučiteľný s pravidlami WTO do 31. decembra 2026, pričom sa posúdia najmä potenciálne mechanizmy úpravy vývozu pre zariadenia patriace do 10 % najúčinnejších zariadení, ako sa stanovuje v článku 10a smernice 2003/87/ES, vzhľadom na zlučiteľnosť s pravidlami WTO alebo akékoľvek iné návrhy, ktoré Komisia považuje za vhodné. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1b.
     
  S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky sa odchylne od odseku 1 písm. a), prvého a druhého pododseku na výrobu produktov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu v Únii naďalej prideľujú bezodplatné kvóty za predpokladu, že takéto produkty sú vyrobené na vývoz do tretích krajín bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS.

Do 31. decembra 2025 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie podrobné posúdenie účinkov EU ETS a CBAM na výrobu produktov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu v Únii, ktoré sú vyrobené na vývoz do tretích krajín, a na vývoj globálnych emisií, ako aj posúdenie zlučiteľnosti výnimky stanovenej v prvom pododseku s pravidlami WTO.

Do 31. decembra 2025 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie podrobné posúdenie účinkov EU ETS a CBAM na výrobu produktov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu v Únii, ktoré sú vyrobené na vývoz do tretích krajín, a na vývoj globálnych emisií, ako aj posúdenie zlučiteľnosti výnimky stanovenej v prvom pododseku s pravidlami WTO.

Komisia v prípade potreby priloží k tejto správe legislatívny návrh, ktorým sa zabezpečí ochrana pred rizikom úniku uhlíka, ktorým sa vyrovná tvorba cien uhlíka pri výrobe výrobkov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu v Únii, ktoré sa vyrábajú na vývoz do tretích krajín bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS, a to spôsobom, ktorý je zlučiteľný s pravidlami WTO do 31. decembra 2026, pričom sa posúdia najmä potenciálne mechanizmy úpravy vývozu pre zariadenia patriace do 10 % najúčinnejších zariadení, ako sa stanovuje v článku 10a smernice 2003/87/ES, vzhľadom na zlučiteľnosť s pravidlami WTO alebo akékoľvek iné návrhy, ktoré Komisia považuje za vhodné.

Komisia v prípade potreby priloží k tejto správe legislatívny návrh, ktorým sa zabezpečí ochrana pred rizikom úniku uhlíka, ktorým sa vyrovná tvorba cien uhlíka pri výrobe výrobkov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu v Únii, ktoré sa vyrábajú na vývoz do tretích krajín bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka podobných systému EU ETS, a to spôsobom, ktorý je zlučiteľný s pravidlami WTO do 31. decembra 2026, pričom sa posúdia najmä potenciálne mechanizmy úpravy vývozu pre zariadenia patriace do 10 % najúčinnejších zariadení, ako sa stanovuje v článku 10a smernice 2003/87/ES, vzhľadom na zlučiteľnosť s pravidlami WTO alebo akékoľvek iné návrhy, ktoré Komisia považuje za vhodné.

Pozmeňujúci návrh 160

Pozmeňujúci návrh 160

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 31 – odsek 2

Článok 31 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komisia je splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty, v ktorých sa stanovuje metodika výpočtu zníženia uvedeného v odseku 1.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2. | 2.   Komisia je splnomocnená prijímať
  delegované
  akty
  v súlade s článkom 28 týkajúce sa dopĺňania tohto nariadenia
  , v ktorých sa stanovuje metodika výpočtu zníženia uvedeného v odseku 1. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Komisia je splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty, v ktorých sa stanovuje metodika výpočtu zníženia uvedeného v odseku 1.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

2.   Komisia je splnomocnená prijímať
  delegované
  akty
  v súlade s článkom 28 týkajúce sa dopĺňania tohto nariadenia
  , v ktorých sa stanovuje metodika výpočtu zníženia uvedeného v odseku 1.

Pozmeňujúci návrh 161

Pozmeňujúci návrh 161

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 31 – odsek 2 a (nový)

Článok 31 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Od roku 2025 Komisia každý rok v rámci svojej výročnej správy Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES posúdi účinnosť mechanizmu CBAM pri riešení rizika úniku uhlíka v prípade tovaru vyrobeného v Únii na vývoz do tretích krajín, ktoré neuplatňujú EU ETS alebo podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka. V správe sa posúdi najmä vývoj vývozu Únie v odvetviach CBAM a vývoj, pokiaľ ide o obchodné toky a viazané emisie tohto tovaru na svetovom trhu. Ak sa v správe dospeje k záveru, že existuje riziko úniku uhlíka v prípade tovaru vyrobeného v Únii na vývoz do takých tretích krajín, ktoré neuplatňujú EU ETS alebo podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka, Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na riešenie tohto rizika úniku uhlíka spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami WTO a zohľadňuje dekarbonizáciu zariadení v Únii. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Od roku 2025 Komisia každý rok v rámci svojej výročnej správy Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES posúdi účinnosť mechanizmu CBAM pri riešení rizika úniku uhlíka v prípade tovaru vyrobeného v Únii na vývoz do tretích krajín, ktoré neuplatňujú EU ETS alebo podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka. V správe sa posúdi najmä vývoj vývozu Únie v odvetviach CBAM a vývoj, pokiaľ ide o obchodné toky a viazané emisie tohto tovaru na svetovom trhu. Ak sa v správe dospeje k záveru, že existuje riziko úniku uhlíka v prípade tovaru vyrobeného v Únii na vývoz do takých tretích krajín, ktoré neuplatňujú EU ETS alebo podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka, Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na riešenie tohto rizika úniku uhlíka spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami WTO a zohľadňuje dekarbonizáciu zariadení v Únii.

Pozmeňujúci návrh 162

Pozmeňujúci návrh 162

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 33 – odsek 3

Článok 33 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Colné orgány prostredníctvom mechanizmu dohľadu ustanoveného podľa článku 56 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 oznámia
  príslušnému
  orgánu
  členského štátu dovozu
  informácie o dovážanom tovare vrátane zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime pasívny zušľachťovací styk. Uvedené informácie zahŕňajú číslo EORI deklaranta, 8-miestny číselný znak KN, množstvo, krajinu pôvodu a deklaranta tovaru, dátum vyhlásenia a colný režim. | 3.   Colné orgány prostredníctvom mechanizmu dohľadu ustanoveného podľa článku 56 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 oznámia orgánu
  mechanizmu CBAM
  informácie o dovážanom tovare vrátane zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime pasívny zušľachťovací styk. Uvedené informácie zahŕňajú číslo EORI deklaranta, 8-miestny číselný znak KN, množstvo, krajinu pôvodu a deklaranta tovaru, dátum vyhlásenia a colný režim. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Colné orgány prostredníctvom mechanizmu dohľadu ustanoveného podľa článku 56 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 oznámia
  príslušnému
  orgánu
  členského štátu dovozu
  informácie o dovážanom tovare vrátane zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime pasívny zušľachťovací styk. Uvedené informácie zahŕňajú číslo EORI deklaranta, 8-miestny číselný znak KN, množstvo, krajinu pôvodu a deklaranta tovaru, dátum vyhlásenia a colný režim.

3.   Colné orgány prostredníctvom mechanizmu dohľadu ustanoveného podľa článku 56 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 oznámia orgánu
  mechanizmu CBAM
  informácie o dovážanom tovare vrátane zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime pasívny zušľachťovací styk. Uvedené informácie zahŕňajú číslo EORI deklaranta, 8-miestny číselný znak KN, množstvo, krajinu pôvodu a deklaranta tovaru, dátum vyhlásenia a colný režim.

Pozmeňujúci návrh 163

Pozmeňujúci návrh 163

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 35 – odsek 1

Článok 35 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Každý deklarant predloží za každý štvrťrok kalendárneho roku správu (ďalej len „správa o CBAM“), ktorá obsahuje informácie o tovare dovezenom počas daného štvrťroku,
  príslušnému
  orgánu
  členského štátu dovozu alebo, ak sa tovar doviezol do viac ako jedného členského štátu, príslušnému orgánu členského štátu podľa výberu deklaranta,
  najneskôr do jedného mesiaca po skončení každého štvrťroku. | 1.   Každý deklarant predloží za každý štvrťrok kalendárneho roku správu (ďalej len „správa o CBAM“), ktorá obsahuje informácie o tovare dovezenom počas daného štvrťroku, orgánu
  mechanizmu CBAM
  najneskôr do jedného mesiaca po skončení každého štvrťroku. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Každý deklarant predloží za každý štvrťrok kalendárneho roku správu (ďalej len „správa o CBAM“), ktorá obsahuje informácie o tovare dovezenom počas daného štvrťroku,
  príslušnému
  orgánu
  členského štátu dovozu alebo, ak sa tovar doviezol do viac ako jedného členského štátu, príslušnému orgánu členského štátu podľa výberu deklaranta,
  najneskôr do jedného mesiaca po skončení každého štvrťroku.

1.   Každý deklarant predloží za každý štvrťrok kalendárneho roku správu (ďalej len „správa o CBAM“), ktorá obsahuje informácie o tovare dovezenom počas daného štvrťroku, orgánu
  mechanizmu CBAM
  najneskôr do jedného mesiaca po skončení každého štvrťroku.

Pozmeňujúci návrh 164

Pozmeňujúci návrh 164

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 35 – odsek 2 – písmeno c

Článok 35 – odsek 2 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | skutočné celkové viazané nepriame emisie vyjadrené v tonách emisií CO2e na tonu každého druhu tovaru okrem elektrickej energie, vypočítané v súlade s metódou stanovenou
  vo vykonávacom
  akte uvedenom v odseku 6; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

skutočné celkové viazané nepriame emisie vyjadrené v tonách emisií CO2e na tonu každého druhu tovaru okrem elektrickej energie, vypočítané v súlade s metódou stanovenou
  vo vykonávacom
  akte uvedenom v odseku 6;

2

vo vykonávacom

| c) | skutočné celkové viazané nepriame emisie vyjadrené v tonách emisií CO2e na tonu každého druhu tovaru okrem elektrickej energie, vypočítané v súlade s metódou stanovenou
  v delegovanom
  akte uvedenom v odseku 6; |
| --- | --- |

c)

skutočné celkové viazané nepriame emisie vyjadrené v tonách emisií CO2e na tonu každého druhu tovaru okrem elektrickej energie, vypočítané v súlade s metódou stanovenou
  v delegovanom
  akte uvedenom v odseku 6;

2

v delegovanom

Pozmeňujúci návrh 165

Pozmeňujúci návrh 165

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 35 – odsek 3

Článok 35 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Príslušný orgán
  oznámi Komisii informácie uvedené v odseku 2 najneskôr dva mesiace po skončení štvrťroku, na ktorý sa vzťahuje správa. | 3.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  oznámi Komisii informácie uvedené v odseku 2 najneskôr dva mesiace po skončení štvrťroku, na ktorý sa vzťahuje správa. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   
  Príslušný orgán
  oznámi Komisii informácie uvedené v odseku 2 najneskôr dva mesiace po skončení štvrťroku, na ktorý sa vzťahuje správa.

3.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  oznámi Komisii informácie uvedené v odseku 2 najneskôr dva mesiace po skončení štvrťroku, na ktorý sa vzťahuje správa.

Pozmeňujúci návrh 166

Pozmeňujúci návrh 166

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 35 – odsek 4

Článok 35 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   
  Príslušný orgán
  uloží deklarantom, ktorý nepredložia správu o CBAM, primeranú a odrádzajúcu pokutu. | 4.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  uloží deklarantom, ktorý nepredložia správu o CBAM, primeranú a odrádzajúcu pokutu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   
  Príslušný orgán
  uloží deklarantom, ktorý nepredložia správu o CBAM, primeranú a odrádzajúcu pokutu.

4.   
  Orgán mechanizmu CBAM
  uloží deklarantom, ktorý nepredložia správu o CBAM, primeranú a odrádzajúcu pokutu.

Pozmeňujúci návrh 167

Pozmeňujúci návrh 167

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 35 – odsek 5 – úvodná časť

Článok 35 – odsek 5 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Ak
  príslušný orgán
  zistí, že deklarant nesplnil povinnosť predložiť správu o CBAM podľa odseku 1,
  príslušný orgán
  uloží pokutu a oznámi deklarantovi: | 5.   Ak
  orgán mechanizmu CBAM
  zistí, že deklarant nesplnil povinnosť predložiť správu o CBAM podľa odseku 1,
  orgán mechanizmu CBAM
  uloží pokutu a oznámi deklarantovi: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Ak
  príslušný orgán
  zistí, že deklarant nesplnil povinnosť predložiť správu o CBAM podľa odseku 1,
  príslušný orgán
  uloží pokutu a oznámi deklarantovi:

5.   Ak
  orgán mechanizmu CBAM
  zistí, že deklarant nesplnil povinnosť predložiť správu o CBAM podľa odseku 1,
  orgán mechanizmu CBAM
  uloží pokutu a oznámi deklarantovi:

Pozmeňujúci návrh 168

Pozmeňujúci návrh 168

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 35 – odsek 5 – písmeno a

Článok 35 – odsek 5 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | že
  príslušný orgán
  dospel k záveru, že deklarant nesplnil povinnosť predložiť správu za daný štvrťrok; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

že
  príslušný orgán
  dospel k záveru, že deklarant nesplnil povinnosť predložiť správu za daný štvrťrok;

príslušný orgán

| a) | že
  orgán mechanizmu CBAM
  dospel k záveru, že deklarant nesplnil povinnosť predložiť správu za daný štvrťrok; |
| --- | --- |

a)

že
  orgán mechanizmu CBAM
  dospel k záveru, že deklarant nesplnil povinnosť predložiť správu za daný štvrťrok;

orgán mechanizmu CBAM

Pozmeňujúci návrh 169

Pozmeňujúci návrh 169

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 35 – odsek 5 – písmeno e

Článok 35 – odsek 5 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | opatrenia, ktoré má podľa
  príslušného orgánu
  deklarant prijať na splnenie svojej povinnosti podľa písmena a) v závislosti od skutočností a okolností prípadu a |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

opatrenia, ktoré má podľa
  príslušného orgánu
  deklarant prijať na splnenie svojej povinnosti podľa písmena a) v závislosti od skutočností a okolností prípadu a

príslušného orgánu

| e) | opatrenia, ktoré má podľa
  orgánu mechanizmu CBAM
  deklarant prijať na splnenie svojej povinnosti podľa písmena a) v závislosti od skutočností a okolností prípadu a |
| --- | --- |

e)

opatrenia, ktoré má podľa
  orgánu mechanizmu CBAM
  deklarant prijať na splnenie svojej povinnosti podľa písmena a) v závislosti od skutočností a okolností prípadu a

orgánu mechanizmu CBAM

Pozmeňujúci návrh 170

Pozmeňujúci návrh 170

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 35 – odsek 6

Článok 35 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktoré sa týkajú informácií, na ktoré sa vzťahuje ohlasovacia povinnosť, postupov oznamovania informácií podľa odseku 3 a prepočtu ceny uhlíka zaplatenej v cudzej mene na euro podľa priemerného ročného výmenného kurzu. Komisia je splnomocnená prijímať aj vykonávacie akty, v ktorých ďalej vymedzí potrebné prvky metódy výpočtu stanovenej v prílohe III vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov, emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, a stanoví metódy na zabezpečenie spoľahlivosti údajov vrátane úrovne podrobnosti a overovania týchto údajov. Komisia je ďalej splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty s cieľom vypracovať metódu výpočtu nepriamych emisií viazaných v dovážanom tovare. | 6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktoré sa týkajú informácií, na ktoré sa vzťahuje ohlasovacia povinnosť, postupov oznamovania informácií podľa odseku 3 a prepočtu ceny uhlíka zaplatenej v cudzej mene na euro podľa priemerného ročného výmenného kurzu. Komisia je splnomocnená prijímať aj vykonávacie akty, v ktorých ďalej vymedzí potrebné prvky metódy výpočtu stanovenej v prílohe III vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov, emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, a stanoví metódy na zabezpečenie spoľahlivosti údajov vrátane úrovne podrobnosti a overovania týchto údajov. Komisia je ďalej splnomocnená prijímať
  delegované
  akty
  v súlade s článkom 28 týkajúce sa dopĺňania tohto nariadenia
  s cieľom vypracovať metódu výpočtu nepriamych emisií viazaných v dovážanom tovare. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktoré sa týkajú informácií, na ktoré sa vzťahuje ohlasovacia povinnosť, postupov oznamovania informácií podľa odseku 3 a prepočtu ceny uhlíka zaplatenej v cudzej mene na euro podľa priemerného ročného výmenného kurzu. Komisia je splnomocnená prijímať aj vykonávacie akty, v ktorých ďalej vymedzí potrebné prvky metódy výpočtu stanovenej v prílohe III vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov, emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, a stanoví metódy na zabezpečenie spoľahlivosti údajov vrátane úrovne podrobnosti a overovania týchto údajov. Komisia je ďalej splnomocnená prijímať
  vykonávacie
  akty s cieľom vypracovať metódu výpočtu nepriamych emisií viazaných v dovážanom tovare.

6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktoré sa týkajú informácií, na ktoré sa vzťahuje ohlasovacia povinnosť, postupov oznamovania informácií podľa odseku 3 a prepočtu ceny uhlíka zaplatenej v cudzej mene na euro podľa priemerného ročného výmenného kurzu. Komisia je splnomocnená prijímať aj vykonávacie akty, v ktorých ďalej vymedzí potrebné prvky metódy výpočtu stanovenej v prílohe III vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov, emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, a stanoví metódy na zabezpečenie spoľahlivosti údajov vrátane úrovne podrobnosti a overovania týchto údajov. Komisia je ďalej splnomocnená prijímať
  delegované
  akty
  v súlade s článkom 28 týkajúce sa dopĺňania tohto nariadenia
  s cieľom vypracovať metódu výpočtu nepriamych emisií viazaných v dovážanom tovare.

Pozmeňujúce návrhy 198, 216 a 263

Pozmeňujúce návrhy 198, 216 a 263

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 36 – odsek 3 – písmeno a

Článok 36 – odsek 3 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | Články 32 až 34 sa uplatňujú do 31. decembra
  2025
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

Články 32 až 34 sa uplatňujú do 31. decembra
  2025
  .

2025

| a) | Články 32 až 34 sa uplatňujú do 31. decembra
  2026
  . |
| --- | --- |

a)

Články 32 až 34 sa uplatňujú do 31. decembra
  2026
  .

2026

Pozmeňujúce návrhy 199 a 217

Pozmeňujúce návrhy 199 a 217

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 36 – odsek 3 – písmeno b

Článok 36 – odsek 3 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (b) | Článok 35 sa uplatňuje do 28. februára
  2026
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(b)

Článok 35 sa uplatňuje do 28. februára
  2026
  .

2026

| (b) | Článok 35 sa uplatňuje do 28. februára
  2027
  . |
| --- | --- |

(b)

Článok 35 sa uplatňuje do 28. februára
  2027
  .

2027

Pozmeňujúci návrh 264

Pozmeňujúci návrh 264

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 36 – odsek 3 – písmeno c

Článok 36 – odsek 3 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | Články 5 a 17 sa uplatňujú od 1. septembra
  2025
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

Články 5 a 17 sa uplatňujú od 1. septembra
  2025
  .

2025

| c) | Články 5 a 17 sa uplatňujú od 1. septembra
  2026
  . |
| --- | --- |

c)

Články 5 a 17 sa uplatňujú od 1. septembra
  2026
  .

2026

Pozmeňujúce návrhy 200, 218 a 265

Pozmeňujúce návrhy 200, 218 a 265

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 36 – odsek 3 – písmeno d

Článok 36 – odsek 3 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | Články 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 a 31 sa uplatňujú od 1. januára
  2026
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

Články 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 a 31 sa uplatňujú od 1. januára
  2026
  .

2026

| d) | Články 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 a 31 sa uplatňujú od 1. januára
  2027
  . |
| --- | --- |

d)

Články 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 a 31 sa uplatňujú od 1. januára
  2027
  .

2027

Pozmeňujúci návrh 175

Pozmeňujúci návrh 175

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha I

Príloha I

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Zoznam tovaru a skleníkových plynov

| 1. | Na účely identifikácie tovaru sa toto nariadenie uplatňuje na tovar uvedený v nasledujúcich odvetviach, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky kombinovanej nomenklatúry (ďalej len „KN“) uvedené ďalej, ktoré prislúchajú číselným znakom uvedeným v nariadení Rady (EHS) č. 2658/87 (1). |
| --- | --- |

1.

Na účely identifikácie tovaru sa toto nariadenie uplatňuje na tovar uvedený v nasledujúcich odvetviach, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky kombinovanej nomenklatúry (ďalej len „KN“) uvedené ďalej, ktoré prislúchajú číselným znakom uvedeným v nariadení Rady (EHS) č. 2658/87 (1

| 2. | Na účely tohto nariadenia sú skleníkovými plynmi vzťahujúcimi sa na tovar, ktorý patrí do ďalej uvedených odvetví, skleníkové plyny, ktoré sú uvedené osobitne pri každom druhu tovaru. |
| --- | --- |

2.

Na účely tohto nariadenia sú skleníkovými plynmi vzťahujúcimi sa na tovar, ktorý patrí do ďalej uvedených odvetví, skleníkové plyny, ktoré sú uvedené osobitne pri každom druhu tovaru.

Cement

Cement

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2523 10 00  – Slinky cementové | Oxid uhličitý |
| 2523 21 00  – Cement portlandský biely, tiež umelo farbený | Oxid uhličitý |
| 2523 29 00  – Ostatný cement portlandský | Oxid uhličitý |
| 2523 90 00  – Ostatné cementy hydraulické | Oxid uhličitý |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

2523 10 00  – Slinky cementové

Oxid uhličitý

2523 21 00  – Cement portlandský biely, tiež umelo farbený

Oxid uhličitý

2523 29 00  – Ostatný cement portlandský

Oxid uhličitý

2523 90 00  – Ostatné cementy hydraulické

Oxid uhličitý

Elektrická energia

Elektrická energia

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Elektrická energia | Oxid uhličitý |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

2716 00 00  – Elektrická energia

Oxid uhličitý

Hnojivá

Hnojivá

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Kyselina dusičná; zmes kyseliny sírovej a dusičnej (nitričná zmes) | Oxid uhličitý a oxid dusný |
| 2814  – Amoniak (čpavok), bezvodý alebo vo vodnom roztoku | Oxid uhličitý |
| 2834 21 00  – Dusičnany draslíka | Oxid uhličitý a oxid dusný |
| 3102  – Minerálne alebo chemické hnojivá dusíkaté | Oxid uhličitý a oxid dusný |
| 3105  – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva alebo tri z hnojivých prvkov dusík, fosfor a draslík; ostatné hnojivá; výrobky tejto kapitoly v tabletách alebo podobných formách alebo v balení s hrubou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg






  — | Okrem: 3105 60 00  – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva hnojivé prvky fosfor a draslík |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

2808 00 00  – Kyselina dusičná; zmes kyseliny sírovej a dusičnej (nitričná zmes)

Oxid uhličitý a oxid dusný

2814  – Amoniak (čpavok), bezvodý alebo vo vodnom roztoku

Oxid uhličitý

2834 21 00  – Dusičnany draslíka

Oxid uhličitý a oxid dusný

3102  – Minerálne alebo chemické hnojivá dusíkaté

Oxid uhličitý a oxid dusný

3105  – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva alebo tri z hnojivých prvkov dusík, fosfor a draslík; ostatné hnojivá; výrobky tejto kapitoly v tabletách alebo podobných formách alebo v balení s hrubou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg

—

Okrem: 3105 60 00  – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva hnojivé prvky fosfor a draslík

Oxid uhličitý a oxid dusný

Železo a oceľ

Železo a oceľ

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 72 – Železo a oceľ
  Okrem:
  7202  – Ferozliatiny
  7204  – Železný a oceľový odpad a šrot; pretavený odpad zo železa a ocele v ingotoch | Oxid uhličitý |
| 7301  – Štetovnice zo železa alebo ocele, tiež vŕtané, razené alebo vyrobené zo zostavených prvkov; zvárané uholníky, tvarovky a profily zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |
| 7302  – Konštrukčný materiál železničných alebo električkových tratí, zo železa alebo ocele: koľajnice, prídržné koľajnice a ozubnice, hrotnice, srdcovky, výhybky, prestavné tyče, výmeny a ostatné priecestné zariadenia, podvaly (priečne podvaly), koľajnicové spojky, koľajnicové stoličky a kliny koľajnicových stoličiek, podkladnice, prídržky, podperné dosky, klieštiny, ťahadlá a ostatný materiál špeciálne prispôsobený na kladenie, spájanie alebo upevňovanie koľajníc | Oxid uhličitý |
| 7303 00  – Rúry, rúrky a duté profily, z liatiny | Oxid uhličitý |
| 7304  – Rúry, rúrky a duté profily, bezšvové, zo železa (okrem liatiny) alebo z ocele | Oxid uhličitý |
| 7305  – Ostatné rúry a rúrky (napríklad zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), s kruhovým prierezom, vonkajším priemerom presahujúcim 406,4  mm, zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |
| 7306  – Ostatné rúry, rúrky a duté profily (napríklad spájané sponou [open seam] alebo zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |
| 7307  – Príslušenstvo na rúry alebo rúrky (napríklad spojky, kolená, nátrubky), zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |
| 7308  – Konštrukcie (okrem montovaných stavieb položky 9406 ) a časti konštrukcií (napríklad mosty, časti mostov, stavidlá, veže, stožiare a priehradové stĺpy, strechy a strešné rámové konštrukcie, dvere a okná a ich rámy, zárubne, prahy dverí, okenice, stĺpikové zábradlie, piliere a stĺpiky), zo železa alebo ocele; dosky, tyče, prúty, uholníky, tvarovky, profily, rúrky a podobné výrobky, pripravené na použitie v konštrukciách, zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |
| 7309  – Nádrže, cisterny, sudy a podobné zásobníky na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom presahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia | Oxid uhličitý |
| 7310  – Cisterny, sudy, barely, plechovky, škatule a podobné zásobníky, na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom nepresahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia | Oxid uhličitý |
| 7311  – Zásobníky na stlačený alebo skvapalnený plyn, zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

72 – Železo a oceľ

Okrem:

7202  – Ferozliatiny

7204  – Železný a oceľový odpad a šrot; pretavený odpad zo železa a ocele v ingotoch

Oxid uhličitý

7301  – Štetovnice zo železa alebo ocele, tiež vŕtané, razené alebo vyrobené zo zostavených prvkov; zvárané uholníky, tvarovky a profily zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7302  – Konštrukčný materiál železničných alebo električkových tratí, zo železa alebo ocele: koľajnice, prídržné koľajnice a ozubnice, hrotnice, srdcovky, výhybky, prestavné tyče, výmeny a ostatné priecestné zariadenia, podvaly (priečne podvaly), koľajnicové spojky, koľajnicové stoličky a kliny koľajnicových stoličiek, podkladnice, prídržky, podperné dosky, klieštiny, ťahadlá a ostatný materiál špeciálne prispôsobený na kladenie, spájanie alebo upevňovanie koľajníc

Oxid uhličitý

7303 00  – Rúry, rúrky a duté profily, z liatiny

Oxid uhličitý

7304  – Rúry, rúrky a duté profily, bezšvové, zo železa (okrem liatiny) alebo z ocele

Oxid uhličitý

7305  – Ostatné rúry a rúrky (napríklad zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), s kruhovým prierezom, vonkajším priemerom presahujúcim 406,4  mm, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7306  – Ostatné rúry, rúrky a duté profily (napríklad spájané sponou [open seam] alebo zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7307  – Príslušenstvo na rúry alebo rúrky (napríklad spojky, kolená, nátrubky), zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7308  – Konštrukcie (okrem montovaných stavieb položky 9406 ) a časti konštrukcií (napríklad mosty, časti mostov, stavidlá, veže, stožiare a priehradové stĺpy, strechy a strešné rámové konštrukcie, dvere a okná a ich rámy, zárubne, prahy dverí, okenice, stĺpikové zábradlie, piliere a stĺpiky), zo železa alebo ocele; dosky, tyče, prúty, uholníky, tvarovky, profily, rúrky a podobné výrobky, pripravené na použitie v konštrukciách, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7309  – Nádrže, cisterny, sudy a podobné zásobníky na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom presahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý

7310  – Cisterny, sudy, barely, plechovky, škatule a podobné zásobníky, na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom nepresahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý

7311  – Zásobníky na stlačený alebo skvapalnený plyn, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

Hliník

Hliník

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 7601  – Neopracovaný (surový) hliník | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7603  – Hliníkový prášok a hliníkové vločky | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7604  – Hliníkové tyče, prúty a profily | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7605  – Hliníkové drôty | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7606  – Hliníkové dosky, plechy a pásy, s hrúbkou presahujúcou 0,2  mm | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7607  – Hliníkové fólie (tiež potlačené alebo podložené papierom, lepenkou, plastmi alebo podobnými podkladovými materiálmi) s hrúbkou (bez podložky) nepresahujúcou 0,2  mm | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7608  – Hliníkové rúry a rúrky | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7609 00 00  – Hliníkové príslušenstvo k rúram a rúrkam (napríklad spojky, kolená, nátrubky) | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

7601  – Neopracovaný (surový) hliník

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7603  – Hliníkový prášok a hliníkové vločky

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7604  – Hliníkové tyče, prúty a profily

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7605  – Hliníkové drôty

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7606  – Hliníkové dosky, plechy a pásy, s hrúbkou presahujúcou 0,2  mm

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7607  – Hliníkové fólie (tiež potlačené alebo podložené papierom, lepenkou, plastmi alebo podobnými podkladovými materiálmi) s hrúbkou (bez podložky) nepresahujúcou 0,2  mm

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7608  – Hliníkové rúry a rúrky

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7609 00 00  – Hliníkové príslušenstvo k rúram a rúrkam (napríklad spojky, kolená, nátrubky)

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Zoznam tovaru a skleníkových plynov

| 1. | Na účely identifikácie tovaru sa toto nariadenie uplatňuje na tovar uvedený v nasledujúcich odvetviach, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky kombinovanej nomenklatúry (ďalej len „KN“) uvedené ďalej, ktoré prislúchajú číselným znakom uvedeným v nariadení Rady (EHS) č. 2658/87 (1). |
| --- | --- |

1.

Na účely identifikácie tovaru sa toto nariadenie uplatňuje na tovar uvedený v nasledujúcich odvetviach, v súčasnosti patriacich pod číselné znaky kombinovanej nomenklatúry (ďalej len „KN“) uvedené ďalej, ktoré prislúchajú číselným znakom uvedeným v nariadení Rady (EHS) č. 2658/87 (1

| 2. | Na účely tohto nariadenia sú skleníkovými plynmi vzťahujúcimi sa na tovar, ktorý patrí do ďalej uvedených odvetví, skleníkové plyny, ktoré sú uvedené osobitne pri každom druhu tovaru. |
| --- | --- |

2.

Na účely tohto nariadenia sú skleníkovými plynmi vzťahujúcimi sa na tovar, ktorý patrí do ďalej uvedených odvetví, skleníkové plyny, ktoré sú uvedené osobitne pri každom druhu tovaru.

Cement

Cement

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2523 30 00  – Cement hlinitanový | Oxid uhličitý |
| 2523 10 00  – Slinky cementové | Oxid uhličitý |
| 2523 21 00  – Cement portlandský biely, tiež umelo farbený | Oxid uhličitý |
| 2523 29 00  – Ostatný cement portlandský | Oxid uhličitý |
| 2523 90 00  – Ostatné cementy hydraulické | Oxid uhličitý |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

2523 30 00  – Cement hlinitanový

2523 30 00  – Cement hlinitanový

Oxid uhličitý

Oxid uhličitý

2523 10 00  – Slinky cementové

Oxid uhličitý

2523 21 00  – Cement portlandský biely, tiež umelo farbený

Oxid uhličitý

2523 29 00  – Ostatný cement portlandský

Oxid uhličitý

2523 90 00  – Ostatné cementy hydraulické

Oxid uhličitý

Elektrická energia

Elektrická energia

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Elektrická energia | Oxid uhličitý |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

2716 00 00  – Elektrická energia

Oxid uhličitý

Hnojivá

Hnojivá

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Kyselina dusičná; zmes kyseliny sírovej a dusičnej (nitričná zmes) | Oxid uhličitý a oxid dusný |
| 2814  – Amoniak (čpavok), bezvodý alebo vo vodnom roztoku | Oxid uhličitý |
| 2834 21 00  – Dusičnany draslíka | Oxid uhličitý a oxid dusný |
| 3102  – Minerálne alebo chemické hnojivá dusíkaté | Oxid uhličitý a oxid dusný |
| 3105  – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva alebo tri z hnojivých prvkov dusík, fosfor a draslík; ostatné hnojivá; výrobky tejto kapitoly v tabletách alebo podobných formách alebo v balení s hrubou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg






  — | Okrem: 3105 60 00  – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva hnojivé prvky fosfor a draslík |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

2808 00 00  – Kyselina dusičná; zmes kyseliny sírovej a dusičnej (nitričná zmes)

Oxid uhličitý a oxid dusný

2814  – Amoniak (čpavok), bezvodý alebo vo vodnom roztoku

Oxid uhličitý

2834 21 00  – Dusičnany draslíka

Oxid uhličitý a oxid dusný

3102  – Minerálne alebo chemické hnojivá dusíkaté

Oxid uhličitý a oxid dusný

3105  – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva alebo tri z hnojivých prvkov dusík, fosfor a draslík; ostatné hnojivá; výrobky tejto kapitoly v tabletách alebo podobných formách alebo v balení s hrubou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg

—

Okrem: 3105 60 00  – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva hnojivé prvky fosfor a draslík

Oxid uhličitý a oxid dusný

Železo a oceľ

Železo a oceľ

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 72 – Železo a oceľ
  Okrem:
  7202  – Ferozliatiny
  7204  – Železný a oceľový odpad a šrot; pretavený odpad zo železa a ocele v ingotoch | Oxid uhličitý |
| 7301  – Štetovnice zo železa alebo ocele, tiež vŕtané, razené alebo vyrobené zo zostavených prvkov; zvárané uholníky, tvarovky a profily zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |
| 7302  – Konštrukčný materiál železničných alebo električkových tratí, zo železa alebo ocele: koľajnice, prídržné koľajnice a ozubnice, hrotnice, srdcovky, výhybky, prestavné tyče, výmeny a ostatné priecestné zariadenia, podvaly (priečne podvaly), koľajnicové spojky, koľajnicové stoličky a kliny koľajnicových stoličiek, podkladnice, prídržky, podperné dosky, klieštiny, ťahadlá a ostatný materiál špeciálne prispôsobený na kladenie, spájanie alebo upevňovanie koľajníc | Oxid uhličitý |
| 7303 00  – Rúry, rúrky a duté profily, z liatiny | Oxid uhličitý |
| 7304  – Rúry, rúrky a duté profily, bezšvové, zo železa (okrem liatiny) alebo z ocele | Oxid uhličitý |
| 7305  – Ostatné rúry a rúrky (napríklad zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), s kruhovým prierezom, vonkajším priemerom presahujúcim 406,4  mm, zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |
| 7306  – Ostatné rúry, rúrky a duté profily (napríklad spájané sponou [open seam] alebo zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |
| 7307  – Príslušenstvo na rúry alebo rúrky (napríklad spojky, kolená, nátrubky), zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |
| 7308  – Konštrukcie (okrem montovaných stavieb položky 9406 ) a časti konštrukcií (napríklad mosty, časti mostov, stavidlá, veže, stožiare a priehradové stĺpy, strechy a strešné rámové konštrukcie, dvere a okná a ich rámy, zárubne, prahy dverí, okenice, stĺpikové zábradlie, piliere a stĺpiky), zo železa alebo ocele; dosky, tyče, prúty, uholníky, tvarovky, profily, rúrky a podobné výrobky, pripravené na použitie v konštrukciách, zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |
| 7309  – Nádrže, cisterny, sudy a podobné zásobníky na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom presahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia | Oxid uhličitý |
| 7310  – Cisterny, sudy, barely, plechovky, škatule a podobné zásobníky, na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom nepresahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia | Oxid uhličitý |
| 7311  – Zásobníky na stlačený alebo skvapalnený plyn, zo železa alebo ocele | Oxid uhličitý |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

72 – Železo a oceľ

Okrem:

7202  – Ferozliatiny

7204  – Železný a oceľový odpad a šrot; pretavený odpad zo železa a ocele v ingotoch

Oxid uhličitý

7301  – Štetovnice zo železa alebo ocele, tiež vŕtané, razené alebo vyrobené zo zostavených prvkov; zvárané uholníky, tvarovky a profily zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7302  – Konštrukčný materiál železničných alebo električkových tratí, zo železa alebo ocele: koľajnice, prídržné koľajnice a ozubnice, hrotnice, srdcovky, výhybky, prestavné tyče, výmeny a ostatné priecestné zariadenia, podvaly (priečne podvaly), koľajnicové spojky, koľajnicové stoličky a kliny koľajnicových stoličiek, podkladnice, prídržky, podperné dosky, klieštiny, ťahadlá a ostatný materiál špeciálne prispôsobený na kladenie, spájanie alebo upevňovanie koľajníc

Oxid uhličitý

7303 00  – Rúry, rúrky a duté profily, z liatiny

Oxid uhličitý

7304  – Rúry, rúrky a duté profily, bezšvové, zo železa (okrem liatiny) alebo z ocele

Oxid uhličitý

7305  – Ostatné rúry a rúrky (napríklad zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), s kruhovým prierezom, vonkajším priemerom presahujúcim 406,4  mm, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7306  – Ostatné rúry, rúrky a duté profily (napríklad spájané sponou [open seam] alebo zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7307  – Príslušenstvo na rúry alebo rúrky (napríklad spojky, kolená, nátrubky), zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7308  – Konštrukcie (okrem montovaných stavieb položky 9406 ) a časti konštrukcií (napríklad mosty, časti mostov, stavidlá, veže, stožiare a priehradové stĺpy, strechy a strešné rámové konštrukcie, dvere a okná a ich rámy, zárubne, prahy dverí, okenice, stĺpikové zábradlie, piliere a stĺpiky), zo železa alebo ocele; dosky, tyče, prúty, uholníky, tvarovky, profily, rúrky a podobné výrobky, pripravené na použitie v konštrukciách, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7309  – Nádrže, cisterny, sudy a podobné zásobníky na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom presahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý

7310  – Cisterny, sudy, barely, plechovky, škatule a podobné zásobníky, na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom nepresahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý

7311  – Zásobníky na stlačený alebo skvapalnený plyn, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

Hliník

Hliník

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 7601  – Neopracovaný (surový) hliník | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7603  – Hliníkový prášok a hliníkové vločky | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7604  – Hliníkové tyče, prúty a profily | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7605  – Hliníkové drôty | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7606  – Hliníkové dosky, plechy a pásy, s hrúbkou presahujúcou 0,2  mm | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7607  – Hliníkové fólie (tiež potlačené alebo podložené papierom, lepenkou, plastmi alebo podobnými podkladovými materiálmi) s hrúbkou (bez podložky) nepresahujúcou 0,2  mm | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7608  – Hliníkové rúry a rúrky | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7609 00 00  – Hliníkové príslušenstvo k rúram a rúrkam (napríklad spojky, kolená, nátrubky) | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

7601  – Neopracovaný (surový) hliník

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7603  – Hliníkový prášok a hliníkové vločky

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7604  – Hliníkové tyče, prúty a profily

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7605  – Hliníkové drôty

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7606  – Hliníkové dosky, plechy a pásy, s hrúbkou presahujúcou 0,2  mm

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7607  – Hliníkové fólie (tiež potlačené alebo podložené papierom, lepenkou, plastmi alebo podobnými podkladovými materiálmi) s hrúbkou (bez podložky) nepresahujúcou 0,2  mm

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7608  – Hliníkové rúry a rúrky

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7609 00 00  – Hliníkové príslušenstvo k rúram a rúrkam (napríklad spojky, kolená, nátrubky)

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

Chemikálie

Chemikálie

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 29 – Organické chemikálie | Oxid uhličitý |
| 280410000  – Vodík | Oxid uhličitý |
| 281410000  – Amoniak kvapalný | Oxid uhličitý |
| 2814 20 00  – Amoniak vo vodnom roztoku | Oxid uhličitý |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

29 – Organické chemikálie

29 – Organické chemikálie

Oxid uhličitý

Oxid uhličitý

280410000  – Vodík

280410000  – Vodík

Oxid uhličitý

Oxid uhličitý

281410000  – Amoniak kvapalný

281410000  – Amoniak kvapalný

Oxid uhličitý

Oxid uhličitý

2814 20 00  – Amoniak vo vodnom roztoku

2814 20 00  – Amoniak vo vodnom roztoku

Oxid uhličitý

Oxid uhličitý

Polyméry

Polyméry

| Číselný znak KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 39 – Plasty a výrobky z nich | Oxid uhličitý a oxid dusný |

Číselný znak KN

Číselný znak KN

Skleníkový plyn

Skleníkový plyn

39 – Plasty a výrobky z nich

39 – Plasty a výrobky z nich

Oxid uhličitý a oxid dusný

Oxid uhličitý a oxid dusný

Pozmeňujúci návrh 176

Pozmeňujúci návrh 176

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha III – bod 2 – názov

Príloha III – bod 2 – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2. | Určenie skutočných
  priamych
  viazaných emisií pre jednoduchý tovar |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.

Určenie skutočných
  priamych
  viazaných emisií pre jednoduchý tovar

priamych

| 2. | Určenie skutočných viazaných emisií pre jednoduchý tovar |
| --- | --- |

2.

Určenie skutočných viazaných emisií pre jednoduchý tovar

Pozmeňujúci návrh 177

Pozmeňujúci návrh 177

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha III – bod 2 – úvodná časť

Príloha III – bod 2 – úvodná časť

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Na určenie špecifických skutočných viazaných emisií jednoduchého tovaru vyrobeného v danom zariadení sa zohľadňujú
  len priame
  emisie. Na tento účel sa uplatňuje táto rovnica: | Na určenie špecifických skutočných viazaných emisií jednoduchého tovaru vyrobeného v danom zariadení sa zohľadňujú
  priame aj nepriame
  emisie. Na tento účel sa uplatňuje táto rovnica: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Na určenie špecifických skutočných viazaných emisií jednoduchého tovaru vyrobeného v danom zariadení sa zohľadňujú
  len priame
  emisie. Na tento účel sa uplatňuje táto rovnica:

len priame

Na určenie špecifických skutočných viazaných emisií jednoduchého tovaru vyrobeného v danom zariadení sa zohľadňujú
  priame aj nepriame
  emisie. Na tento účel sa uplatňuje táto rovnica:

priame aj nepriame

Pozmeňujúci návrh 178

Pozmeňujúci návrh 178

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha III – bod 2 – odsek 3

Príloha III – bod 2 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| „Priradené emisie“ sú časť
  priamych
  emisií zariadenia počas vykazovaného obdobia spôsobených výrobným procesom, ktorým vzniká tovar g, pri uplatnení systémových hraníc procesu vymedzených vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 7 ods. 6. Priradené emisie sa vypočítavajú pomocou tejto rovnice:

  AttrEmg = DirEm | „Priradené emisie“ sú časť emisií zariadenia počas vykazovaného obdobia spôsobených výrobným procesom, ktorým vzniká tovar g, pri uplatnení systémových hraníc procesu vymedzených vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 7 ods. 6. Priradené emisie sa vypočítavajú pomocou tejto rovnice:


  Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

„Priradené emisie“ sú časť
  priamych
  emisií zariadenia počas vykazovaného obdobia spôsobených výrobným procesom, ktorým vzniká tovar g, pri uplatnení systémových hraníc procesu vymedzených vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 7 ods. 6. Priradené emisie sa vypočítavajú pomocou tejto rovnice:

priamych

AttrEmg = DirEm

AttrEmg

„Priradené emisie“ sú časť emisií zariadenia počas vykazovaného obdobia spôsobených výrobným procesom, ktorým vzniká tovar g, pri uplatnení systémových hraníc procesu vymedzených vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 7 ods. 6. Priradené emisie sa vypočítavajú pomocou tejto rovnice:

Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp

Attrg

el

el, exp

Pozmeňujúci návrh 179

Pozmeňujúci návrh 179

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha III – bod 3 – názov

Príloha III – bod 3 – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3. | Určenie skutočných
  priamych
  viazaných emisií pre zložitý tovar |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.

Určenie skutočných
  priamych
  viazaných emisií pre zložitý tovar

priamych

| 3. | Určenie skutočných viazaných emisií pre zložitý tovar |
| --- | --- |

3.

Určenie skutočných viazaných emisií pre zložitý tovar

Pozmeňujúci návrh 180

Pozmeňujúci návrh 180

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha III – bod 4 – odsek 2

Príloha III – bod 4 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Na účely určenia štandardných hodnôt sa na určenie viazaných emisií použijú len skutočné hodnoty. Pri absencii skutočných údajov možno použiť hodnoty uvádzané v literatúre. Komisia uverejní usmernenia k prístupu pri korekcii odpadových plynov alebo skleníkových plynov použitých ako vstup procesu pred zberom údajov vyžadovaných na určenie príslušných štandardných hodnôt pre každý druh tovaru uvedený v prílohe I. Štandardné hodnoty sa určujú na základe najlepších dostupných údajov.
  Periodicky
  sa revidujú vykonávajúcimi aktmi na základe najaktuálnejších a najspoľahlivejších informácií, a to aj na základe informácií, ktoré poskytne tretia krajina alebo skupina tretích krajín. | Na účely určenia štandardných hodnôt sa na určenie viazaných emisií použijú len skutočné hodnoty
  z krajiny, v ktorej vznikli skutočné emisie
  . Pri absencii skutočných údajov
  alebo ak by použitie skutočných údajov viedlo k nízkym štandardným hodnotám, ktoré by uprednostňovali parazitovanie,
  možno použiť hodnoty uvádzané v literatúre. Komisia uverejní usmernenia k prístupu pri korekcii odpadových plynov alebo skleníkových plynov použitých ako vstup procesu pred zberom údajov vyžadovaných na určenie príslušných štandardných hodnôt pre každý druh tovaru uvedený v prílohe I. Štandardné hodnoty sa určujú na základe najlepších dostupných údajov.
  Najlepšie dostupné údaje sa v čo najväčšej možnej miere zakladajú na spoľahlivých a verejne dostupných informáciách o type použitej technológie a procesov, návrhu zariadenia, pôvode vstupných materiálov a jednoduchého tovaru používaného vo výrobnom procese, o zdroji energie a iných údajoch. Štandardné hodnoty
  sa
  periodicky
  revidujú vykonávajúcimi aktmi
  uvedenými v článku 7 ods. 6
  na základe najaktuálnejších a najspoľahlivejších informácií, a to aj na základe informácií, ktoré poskytne tretia krajina alebo skupina tretích krajín. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Na účely určenia štandardných hodnôt sa na určenie viazaných emisií použijú len skutočné hodnoty. Pri absencii skutočných údajov možno použiť hodnoty uvádzané v literatúre. Komisia uverejní usmernenia k prístupu pri korekcii odpadových plynov alebo skleníkových plynov použitých ako vstup procesu pred zberom údajov vyžadovaných na určenie príslušných štandardných hodnôt pre každý druh tovaru uvedený v prílohe I. Štandardné hodnoty sa určujú na základe najlepších dostupných údajov.
  Periodicky
  sa revidujú vykonávajúcimi aktmi na základe najaktuálnejších a najspoľahlivejších informácií, a to aj na základe informácií, ktoré poskytne tretia krajina alebo skupina tretích krajín.

Periodicky

Na účely určenia štandardných hodnôt sa na určenie viazaných emisií použijú len skutočné hodnoty
  z krajiny, v ktorej vznikli skutočné emisie
  . Pri absencii skutočných údajov
  alebo ak by použitie skutočných údajov viedlo k nízkym štandardným hodnotám, ktoré by uprednostňovali parazitovanie,
  možno použiť hodnoty uvádzané v literatúre. Komisia uverejní usmernenia k prístupu pri korekcii odpadových plynov alebo skleníkových plynov použitých ako vstup procesu pred zberom údajov vyžadovaných na určenie príslušných štandardných hodnôt pre každý druh tovaru uvedený v prílohe I. Štandardné hodnoty sa určujú na základe najlepších dostupných údajov.
  Najlepšie dostupné údaje sa v čo najväčšej možnej miere zakladajú na spoľahlivých a verejne dostupných informáciách o type použitej technológie a procesov, návrhu zariadenia, pôvode vstupných materiálov a jednoduchého tovaru používaného vo výrobnom procese, o zdroji energie a iných údajoch. Štandardné hodnoty
  sa
  periodicky
  revidujú vykonávajúcimi aktmi
  uvedenými v článku 7 ods. 6
  na základe najaktuálnejších a najspoľahlivejších informácií, a to aj na základe informácií, ktoré poskytne tretia krajina alebo skupina tretích krajín.

z krajiny, v ktorej vznikli skutočné emisie

alebo ak by použitie skutočných údajov viedlo k nízkym štandardným hodnotám, ktoré by uprednostňovali parazitovanie,

Najlepšie dostupné údaje sa v čo najväčšej možnej miere zakladajú na spoľahlivých a verejne dostupných informáciách o type použitej technológie a procesov, návrhu zariadenia, pôvode vstupných materiálov a jednoduchého tovaru používaného vo výrobnom procese, o zdroji energie a iných údajoch. Štandardné hodnoty

periodicky

uvedenými v článku 7 ods. 6

Pozmeňujúci návrh 181

Pozmeňujúci návrh 181

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha III – bod 4 – bod 4.1 – odsek 1

Príloha III – bod 4 – bod 4.1 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V prípade, ak schválený deklarant nemôže adekvátne určiť skutočné emisie, použijú sa štandardné hodnoty. Tieto hodnoty sa stanovia na úrovni priemernej emisnej intenzity každej vyvážajúcej
  krajiny
  a pre každý tovar uvedený v prílohe I s výnimkou elektrickej energie, navýšenej o prirážku, ktorá sa určí vo vykonávacích aktoch tohto nariadenia. Ak pre daný druh tovaru nemožno uplatniť spoľahlivé údaje týkajúce sa vyvážajúcej krajiny, štandardné hodnoty vychádzajú z priemernej emisnej intenzity
  10
   % zariadení EÚ s najhoršími výsledkami pre uvedený druh tovaru. | V prípade, ak schválený deklarant nemôže adekvátne určiť skutočné emisie, použijú sa štandardné hodnoty. Tieto hodnoty sa stanovia na úrovni priemernej emisnej intenzity
  10 % zariadení s najhoršími výsledkami v
   každej vyvážajúcej
  krajine
  a pre každý tovar uvedený v prílohe I s výnimkou elektrickej energie, navýšenej o prirážku, ktorá sa určí vo vykonávacích aktoch tohto nariadenia. Ak pre daný druh tovaru nemožno uplatniť spoľahlivé údaje týkajúce sa vyvážajúcej krajiny, štandardné hodnoty vychádzajú z priemernej emisnej intenzity
  5
   % zariadení EÚ s najhoršími výsledkami pre uvedený druh tovaru.
  Štandardné hodnoty nesmú byť za žiadnych okolností nižšie ako pravdepodobné viazané emisie a vývozca nesmie mať prospech z neposkytnutia spoľahlivých údajov o skutočných emisiách, tak aby bolo treba použiť štandardné hodnoty. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V prípade, ak schválený deklarant nemôže adekvátne určiť skutočné emisie, použijú sa štandardné hodnoty. Tieto hodnoty sa stanovia na úrovni priemernej emisnej intenzity každej vyvážajúcej
  krajiny
  a pre každý tovar uvedený v prílohe I s výnimkou elektrickej energie, navýšenej o prirážku, ktorá sa určí vo vykonávacích aktoch tohto nariadenia. Ak pre daný druh tovaru nemožno uplatniť spoľahlivé údaje týkajúce sa vyvážajúcej krajiny, štandardné hodnoty vychádzajú z priemernej emisnej intenzity
  10
   % zariadení EÚ s najhoršími výsledkami pre uvedený druh tovaru.

krajiny

10

V prípade, ak schválený deklarant nemôže adekvátne určiť skutočné emisie, použijú sa štandardné hodnoty. Tieto hodnoty sa stanovia na úrovni priemernej emisnej intenzity
  10 % zariadení s najhoršími výsledkami v
   každej vyvážajúcej
  krajine
  a pre každý tovar uvedený v prílohe I s výnimkou elektrickej energie, navýšenej o prirážku, ktorá sa určí vo vykonávacích aktoch tohto nariadenia. Ak pre daný druh tovaru nemožno uplatniť spoľahlivé údaje týkajúce sa vyvážajúcej krajiny, štandardné hodnoty vychádzajú z priemernej emisnej intenzity
  5
   % zariadení EÚ s najhoršími výsledkami pre uvedený druh tovaru.
  Štandardné hodnoty nesmú byť za žiadnych okolností nižšie ako pravdepodobné viazané emisie a vývozca nesmie mať prospech z neposkytnutia spoľahlivých údajov o skutočných emisiách, tak aby bolo treba použiť štandardné hodnoty.

10 % zariadení s najhoršími výsledkami v

krajine

5

Štandardné hodnoty nesmú byť za žiadnych okolností nižšie ako pravdepodobné viazané emisie a vývozca nesmie mať prospech z neposkytnutia spoľahlivých údajov o skutočných emisiách, tak aby bolo treba použiť štandardné hodnoty.

Pozmeňujúci návrh 182

Pozmeňujúci návrh 182

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha III – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odsek 1

Príloha III – bod 4 – bod 4.2 – bod 4.2.1 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Špecifické štandardné hodnoty vychádzajú z 
  najlepších údajov dostupných Komisii, na základe ktorých sa určuje priemerný emisný faktor CO2 v tonách CO2 na megawatthodinu zdrojov určujúcich ceny
  v tretej krajine, skupine tretích krajín alebo regióne v rámci tretej krajiny. | Špecifické štandardné hodnoty vychádzajú z 
  10 % zariadení vyrábajúcich elektrinu s najhoršími výsledkami
  v tretej krajine, skupine tretích krajín alebo regióne v rámci tretej krajiny. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Špecifické štandardné hodnoty vychádzajú z 
  najlepších údajov dostupných Komisii, na základe ktorých sa určuje priemerný emisný faktor CO2 v tonách CO2 na megawatthodinu zdrojov určujúcich ceny
  v tretej krajine, skupine tretích krajín alebo regióne v rámci tretej krajiny.

najlepších údajov dostupných Komisii, na základe ktorých sa určuje priemerný emisný faktor CO2

2

Špecifické štandardné hodnoty vychádzajú z 
  10 % zariadení vyrábajúcich elektrinu s najhoršími výsledkami
  v tretej krajine, skupine tretích krajín alebo regióne v rámci tretej krajiny.

10 % zariadení vyrábajúcich elektrinu s najhoršími výsledkami

Pozmeňujúci návrh 183

Pozmeňujúci návrh 183

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha III a (nová)

Príloha III a (nová)

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Príloha IIIa

Príloha IIIa

Metodika výpočtu zníženia počtu certifikátov CBAM v dôsledku bezodplatného prideľovania kvót v rámci EU ETS

Metodika výpočtu zníženia počtu certifikátov CBAM v dôsledku bezodplatného prideľovania kvót v rámci EU ETS

Image 1C0322023SK39910120220623SK0015.000139923991P9_TC1-COD(2022)0166Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenie na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1033.)C0322023SK40010120220623SK0016.000140024001P9_TC1-COD(2022)0090Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokiaľ ide o uskladňovanie plynu(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1032.)C0322023SK40110120220623SK0017.000140124011P9_TC1-COD(2022)0031Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/953 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1034.)C0322023SK40210120220623SK0018.000140224021P9_TC1-COD(2022)0030Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/954 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1035.)

Pozmeňujúci návrh 184

Pozmeňujúci návrh 184

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha V – časť 1 – odsek 1 – písmeno c

Príloha V – časť 1 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | návštevy zariadenia zo strany overovateľa sú povinné okrem prípadov, keď sú splnené osobitné kritériá na upustenie od návštevy zariadenia; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

návštevy zariadenia zo strany overovateľa sú povinné okrem prípadov, keď sú splnené osobitné kritériá na upustenie od návštevy zariadenia;

| c) | návštevy zariadenia zo strany overovateľa sú povinné okrem prípadov, keď sú splnené osobitné kritériá na upustenie od návštevy zariadenia
  podľa článku 8 ods. 3
  ; |
| --- | --- |

c)

návštevy zariadenia zo strany overovateľa sú povinné okrem prípadov, keď sú splnené osobitné kritériá na upustenie od návštevy zariadenia
  podľa článku 8 ods. 3
  ;

podľa článku 8 ods. 3

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0160/2022).

1

(31)  Oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640).

31

(32)  Oznámenie Komisie z 12. mája 2021 o ceste k zdravej planéte pre všetkých (COM(2021)0400).

32

(31)  Oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640).

31

(32)  Oznámenie Komisie z 12. mája 2021 o ceste k zdravej planéte pre všetkých (COM(2021)0400).

32

(33)  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

33

(33)  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

33

(35)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

35

(35)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

35

(36)  IPCC, 2018: Global Warming of 1.5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1.5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty (Globálne oteplenie o 1,5 oC: osobitná správa IPCC o vplyve globálneho oteplenia o 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a súvisiacich postupoch znižovania emisií skleníkových plynov v kontexte posilnenia globálnej reakcie na hrozbu zmeny klímy, udržateľného rozvoja a úsilia o odstránenie chudoby) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor a T. Waterfield (editori)].

36

o

o

o

o

(36)  IPCC, 2018: Global Warming of 1.5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1.5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty (Globálne oteplenie o 1,5 oC: osobitná správa IPCC o vplyve globálneho oteplenia o 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a súvisiacich postupoch znižovania emisií skleníkových plynov v kontexte posilnenia globálnej reakcie na hrozbu zmeny klímy, udržateľného rozvoja a úsilia o odstránenie chudoby) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor a T. Waterfield (editori)].

36

o

o

o

o

(47)  Odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ z 9. apríla 2013 týkajúce sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu (Ú. v. EÚ L 124, 4.5.2013, s. 1).

47

(47)  Odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ z 9. apríla 2013 týkajúce sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu (Ú. v. EÚ L 124, 4.5.2013, s. 1).

47

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1).

(51)  Medziinštitucionálna dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o lepšej tvorbe práva (Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1).

51

(51)  Medziinštitucionálna dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o lepšej tvorbe práva (Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1).

51

(1)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

(1)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

---

Štvrtok 23. júna 2022

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/399 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/399

---

P9_TA(2022)0250

Výnimočná dočasná podpora v rámci EPFRV v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenie na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v reakcii na dôsledky ruskej invázie na Ukrajinu (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 32/14)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0242), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0242),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 42 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 42 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0185/2022),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. júna 2022 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. júna 2022 (1),

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste zo 17. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste zo 17. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

---

P9_TC1-COD(2022)0166

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenie na poskytnutie výnimočnej dočasnej podpory v rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) v reakcii na dôsledky invázie Ruska na Ukrajinu

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1033.)

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/400 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/400

---

P9_TA(2022)0251

Skladovanie plynu ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 32/15)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0135), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0135),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0126/2022),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z. 18. mája 2022 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z. 18. mája 2022 (1),

| — | po porade s Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

po porade s Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 25. mája 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 25. mája 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

---

P9_TC1-COD(2022)0090

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa menia nariadenia (EÚ) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokiaľ ide o uskladňovanie plynu

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1032.)

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/401 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/401

---

P9_TA(2022)0252

Digitálny COVID preukaz EÚ – občania Únie ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/953 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 32/16)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0050), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0050),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 21 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0031/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 21 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0031/2022),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | zo zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch,

| — | so zreteľom na pozíciu vo forme pozmeňujúcich návrhov Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu vo forme pozmeňujúcich návrhov Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0138/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0138/2022),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0031

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/953 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ) s cieľom uľahčiť voľný pohyb počas pandémie ochorenia COVID-19

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1034.)

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/402 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/402

---

P9_TA(2022)0253

Digitálny COVID preukaz EÚ – štátni príslušníci tretích krajín ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/954 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2023/C 32/17)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0055), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0055),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 77 ods. 2 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0032/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 77 ods. 2 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0032/2022),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 15. júna 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0137/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0137/2022),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0030

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/954 o rámci pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia (digitálny COVID preukaz EÚ), pokiaľ ide o štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na území členských štátov alebo v nich majú oprávnený pobyt, počas pandémie ochorenia COVID-19

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1035.)

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/403 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/403

---

P9_TA(2022)0254

Návrh opravného rozpočtu č. 3/2022: financovanie nákladov na prijímanie ľudí utekajúcich z Ukrajiny

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 3/2022 na rozpočtový rok 2022 – financovanie nákladov na prijímanie ľudí utekajúcich z Ukrajiny (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

(2023/C 32/18)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únii,

| — | so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (1), a najmä na jeho článok 44, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (1), a najmä na jeho článok 44,

| — | so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2022 prijatý s konečnou platnosťou 24. novembra 2021 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2022 prijatý s konečnou platnosťou 24. novembra 2021 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (3) (nariadenie o VFR), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (3) (nariadenie o VFR),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (4),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (5),

| — | so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 3/2022, ktorý prijala Komisia 22. apríla 2022 (COM(2022)0262), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 3/2022, ktorý prijala Komisia 22. apríla 2022 (COM(2022)0262),

| — | so zreteľom na pozíciu k návrhu opravného rozpočtu č. 3/2022, ktorú Rada prijala 16. mája 2022 a ktorú postúpila Európskemu parlamentu v ten istý deň (09095/2022 – C9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu k návrhu opravného rozpočtu č. 3/2022, ktorú Rada prijala 16. mája 2022 a ktorú postúpila Európskemu parlamentu v ten istý deň (09095/2022 – C9-0182/2022),

| — | so zreteľom na články 94 a 96 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 94 a 96 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na list od Výboru pre zahraničné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list od Výboru pre zahraničné veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0181/2022),

| A. | keďže Komisia navrhuje, aby sa z rozpočtu Únie poskytla v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (ďalej len „AMIF“) a Nástroja na riadenie hraníc a víza (ďalej len „BMVI“) suma 400 miliónov EUR na financovanie nákladov na prvé prijatie a registráciu ľudí utekajúcich z Ukrajiny v nadväznosti na nezákonnú, nevyvolanú a neopodstatnenú útočnú vojnu, ktorú vedie Ruská federácia proti Ukrajine od 24. februára 2022; |
| --- | --- |

A.

keďže Komisia navrhuje, aby sa z rozpočtu Únie poskytla v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (ďalej len „AMIF“) a Nástroja na riadenie hraníc a víza (ďalej len „BMVI“) suma 400 miliónov EUR na financovanie nákladov na prvé prijatie a registráciu ľudí utekajúcich z Ukrajiny v nadväznosti na nezákonnú, nevyvolanú a neopodstatnenú útočnú vojnu, ktorú vedie Ruská federácia proti Ukrajine od 24. februára 2022;

| B. | keďže návrh opravného rozpočtu č. 3/2022 je jedným z prvkov, ktoré sa používajú na dosiahnutie navrhovaných 400 miliónov EUR, spolu so zmenami pracovných programov pre tematické nástroje AMIF a BMVI na roky 2021 – 2022, na základe ktorých sa poskytuje suma 124 miliónov EUR vo forme núdzovej pomoci v rámci každého programu, a s návrhom na presun rozpočtového orgánu (DEC 11/2022) na posilnenie fondu AMIF o 52,2 milióna EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 74 miliónov EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch; |
| --- | --- |

B.

keďže návrh opravného rozpočtu č. 3/2022 je jedným z prvkov, ktoré sa používajú na dosiahnutie navrhovaných 400 miliónov EUR, spolu so zmenami pracovných programov pre tematické nástroje AMIF a BMVI na roky 2021 – 2022, na základe ktorých sa poskytuje suma 124 miliónov EUR vo forme núdzovej pomoci v rámci každého programu, a s návrhom na presun rozpočtového orgánu (DEC 11/2022) na posilnenie fondu AMIF o 52,2 milióna EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 74 miliónov EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch;

| C. | keďže čistý vplyv návrhu opravného rozpočtu č. 3/2022 na výdavky predstavuje zvýšenie prostriedkov fondu AMIF o 99,8 milióna EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a zvýšenie o 176 miliónov EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch, z toho 76 miliónov EUR pre AMIF a 100 miliónov EUR pre BMVI; |
| --- | --- |

C.

keďže čistý vplyv návrhu opravného rozpočtu č. 3/2022 na výdavky predstavuje zvýšenie prostriedkov fondu AMIF o 99,8 milióna EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a zvýšenie o 176 miliónov EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch, z toho 76 miliónov EUR pre AMIF a 100 miliónov EUR pre BMVI;

| 1. | víta návrh opravného rozpočtu č. 3/2022, ako ho predložila Komisia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína záväzok Európskeho parlamentu aktivovať všetky dostupné rozpočtové nástroje Únie s cieľom naďalej poskytovať čo najsilnejšiu hospodársku a finančnú podporu Ukrajine a ľuďom, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine; opätovne zdôrazňuje potrebu solidarity medzi členskými štátmi a spoločných opatrení v reakcii na tok miliónov utečencov utekajúcich z Ukrajiny vrátane prerozdelenia utečencov; zdôrazňuje význam pokračujúcej podpory Moldavskej republike pri presune osôb do členských štátov v rámci platformy solidarity; naliehavo vyzýva najmä Komisiu, aby nastavila a využívala finančné prostriedky určené na programy cezhraničnej spolupráce medzi Ukrajinou a členskými štátmi na obdobie rokov 2021 – 2027 s cieľom zvýšiť odolnosť komunít žijúcich na hraniciach vzhľadom na prebiehajúcu utečeneckú krízu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že Európsky parlament zabezpečil v rokovaniach o VFR zvýšenie prostriedkov nástroja BMVI o 1 miliardu EUR, aby program mohol v plnej miere plniť svoje ciele; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Komisia sa rozhodla znížiť finančné prostriedky nástroja BMVI s cieľom kompenzovať v priebehu súčasného VFR posilnenie Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť o 63 miliónov EUR a Europolu o 185 miliónov EUR; trvá na svojom stanovisku, že nové úlohy agentúr si vyžadujú nové zdroje a nemali by byť na úkor existujúcich programov alebo agentúr; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že ani fond NextGenerationEU, jeho zložka Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti ani flexibilita v rámci súčasného VFR nepostačujú na plné krytie finančných potrieb vyvolaných vojnou na Ukrajine; okrem toho očakáva, že hospodárska a sociálna situácia v Únii sa v nadchádzajúcich mesiacoch ešte viac zhorší, a vyzýva členské štáty a Komisiu, aby urýchlene zaviedli potrebné mechanizmy solidarity a kompenzácie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je hlboko znepokojený tým, že VFR už narazil na svoje limity a nepostačuje na to, aby sa ním naďalej udržateľným spôsobom riešili mnohé vnútorné a vonkajšie krízy; poukazuje najmä na potrebu zvýšiť strop okruhu 4, aby sa zohľadnili skutočné finančné potreby Únie v oblasti migrácie a riadenia hraníc; vyzýva preto Komisiu, aby čo najskôr, najneskôr však v prvom štvrťroku 2023, vykonala hĺbkové preskúmanie fungovania súčasného VFR a čo najskôr predložila legislatívny návrh komplexnej revízie VFR; predpokladá, že v takejto revízii sa zohľadnia dlhodobé dôsledky vojny na Ukrajine a prijaté núdzové opatrenia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | schvaľuje pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 3/2022; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poveruje svoju predsedníčku, aby vyhlásila opravný rozpočet č. 2/2022 za prijatý s konečnou platnosťou a aby zabezpečila jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 45, 24.2.2022, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1.

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/405 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/405

---

P9_TA(2022)0255

Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2022/001 FR/Air France – Francúzsko

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, na základe žiadosti Francúzska – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

(2023/C 32/19)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0201 – C9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0201 – C9-0170/2022),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/691 z 28. apríla 2021 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie (EGF), ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1309/2013 (1) (ďalej len „nariadenie o EGF“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/691 z 28. apríla 2021 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie (EGF), ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1309/2013 (1) (ďalej len „nariadenie o EGF“),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 (2) (ďalej len „nariadenie o VFR“), a najmä na jeho článok 8, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 (2) (ďalej len „nariadenie o VFR“), a najmä na jeho článok 8,

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (3), a najmä na jej bod 9, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (3), a najmä na jej bod 9,

| — | so zreteľom na listy Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre regionálny rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na listy Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre regionálny rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0183/2022),

| A. | keďže Únia vytvorila legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytnúť dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí trpia dôsledkami globalizácie a technologických a environmentálnych zmien, ako sú zmeny štruktúry svetového obchodu, obchodné spory, výrazné zmeny v obchodných vzťahoch Únie alebo v zložení vnútorného trhu a finančné alebo hospodárske krízy, ako aj prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo pri súčasnom zaručení mobility prístupnej pre všetkých, alebo dôsledkami digitalizácie alebo automatizácie; |
| --- | --- |

A.

keďže Únia vytvorila legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytnúť dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí trpia dôsledkami globalizácie a technologických a environmentálnych zmien, ako sú zmeny štruktúry svetového obchodu, obchodné spory, výrazné zmeny v obchodných vzťahoch Únie alebo v zložení vnútorného trhu a finančné alebo hospodárske krízy, ako aj prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo pri súčasnom zaručení mobility prístupnej pre všetkých, alebo dôsledkami digitalizácie alebo automatizácie;

| B. | keďže Únia rozšírila rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie (EGF), s cieľom poskytovať finančnú podporu v prípade akejkoľvek významnej udalosti spôsobujúcej reštrukturalizáciu, a tým pokryť hospodárske dôsledky krízy spôsobenej koronavírusom; |
| --- | --- |

B.

keďže Únia rozšírila rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie (EGF), s cieľom poskytovať finančnú podporu v prípade akejkoľvek významnej udalosti spôsobujúcej reštrukturalizáciu, a tým pokryť hospodárske dôsledky krízy spôsobenej koronavírusom;

| C. | keďže Francúzsko predložilo žiadosť EGF/2022/001 FR/Air France o finančný príspevok z EGF po tom, ako bolo prepustených 282 pracovníkov v hospodárskom odvetví patriacom podľa klasifikácie NACE Revision 2 do divízie 33 (Oprava a inštalácia strojov a prístrojov) a 51 (Letecká doprava), najmä v 12 francúzskych regiónoch úrovne NUTS 2 v kontinentálnom Francúzsku (4) a štyroch francúzskych regiónoch úrovne NUTS 2 v zámorských regiónoch (5), a to v referenčnom období na podanie žiadosti od 1. júla 2021 do 1. novembra 2021; |
| --- | --- |

C.

keďže Francúzsko predložilo žiadosť EGF/2022/001 FR/Air France o finančný príspevok z EGF po tom, ako bolo prepustených 282 pracovníkov v hospodárskom odvetví patriacom podľa klasifikácie NACE Revision 2 do divízie 33 (Oprava a inštalácia strojov a prístrojov) a 51 (Letecká doprava), najmä v 12 francúzskych regiónoch úrovne NUTS 2 v kontinentálnom Francúzsku (4) a štyroch francúzskych regiónoch úrovne NUTS 2 v zámorských regiónoch (5), a to v referenčnom období na podanie žiadosti od 1. júla 2021 do 1. novembra 2021;

| D. | keďže žiadosť sa týka 282 prepustených pracovníkov, ktorých činnosť v spoločnosti Air France a jej dvoch dcérskych spoločnostiach (6) sa skončila počas referenčného obdobia, pričom 1 298 pracovníkov bolo prepustených pred referenčným obdobím alebo po ňom v dôsledku rovnakých udalostí, ktoré spôsobili ukončenie činnosti prepustených pracovníkov počas referenčného obdobia, a preto sa všetkých 1 580 pracovníkov bude považovať za oprávnených príjemcov; |
| --- | --- |

D.

keďže žiadosť sa týka 282 prepustených pracovníkov, ktorých činnosť v spoločnosti Air France a jej dvoch dcérskych spoločnostiach (6) sa skončila počas referenčného obdobia, pričom 1 298 pracovníkov bolo prepustených pred referenčným obdobím alebo po ňom v dôsledku rovnakých udalostí, ktoré spôsobili ukončenie činnosti prepustených pracovníkov počas referenčného obdobia, a preto sa všetkých 1 580 pracovníkov bude považovať za oprávnených príjemcov;

| E. | keďže uplatňovanie je založené na intervenčných kritériách uvedených v článku 4 ods. 2 písm. a) nariadenia o EGF, podľa ktorého musí v referenčnom období štyroch mesiacov v podniku v členskom štáte dôjsť k ukončeniu činnosti najmenej 200 pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie, vrátane pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie u dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov, a/alebo samostatne zárobkovo činných osôb, ktorých činnosť sa skončila; |
| --- | --- |

E.

keďže uplatňovanie je založené na intervenčných kritériách uvedených v článku 4 ods. 2 písm. a) nariadenia o EGF, podľa ktorého musí v referenčnom období štyroch mesiacov v podniku v členskom štáte dôjsť k ukončeniu činnosti najmenej 200 pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie, vrátane pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie u dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov, a/alebo samostatne zárobkovo činných osôb, ktorých činnosť sa skončila;

| F. | keďže spoločnosť Air France bola vážne zasiahnutá krízou spôsobenou ochorením COVID-19, ktorá spôsobila prudký pokles príjmov a dopravy; |
| --- | --- |

F.

keďže spoločnosť Air France bola vážne zasiahnutá krízou spôsobenou ochorením COVID-19, ktorá spôsobila prudký pokles príjmov a dopravy;

| G. | keďže reštrukturalizácia regionálnych dcérskych spoločností Air France do spoločnosti Hop vyvolala sociálne obavy ešte pred začiatkom krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a spoločnosť Air France sa počas pandémie rozhodla výrazne znížiť kapacitu spoločnosti Hop, pokiaľ ide o personál aj lietadlá; |
| --- | --- |

G.

keďže reštrukturalizácia regionálnych dcérskych spoločností Air France do spoločnosti Hop vyvolala sociálne obavy ešte pred začiatkom krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a spoločnosť Air France sa počas pandémie rozhodla výrazne znížiť kapacitu spoločnosti Hop, pokiaľ ide o personál aj lietadlá;

| H. | keďže francúzske orgány zaviedli rôzne opatrenia, ako sú úvery so štátnou zárukou, na podporu spoločnosti Air France, ale spoločnosť naďalej musela prijať dodatočné opatrenia na riešenie krízy vrátane zníženia prevádzky, nového vymedzenia domácej siete a zjednodušenia podporných funkcií, čo viedlo k zníženiu počtu zamestnancov; |
| --- | --- |

H.

keďže francúzske orgány zaviedli rôzne opatrenia, ako sú úvery so štátnou zárukou, na podporu spoločnosti Air France, ale spoločnosť naďalej musela prijať dodatočné opatrenia na riešenie krízy vrátane zníženia prevádzky, nového vymedzenia domácej siete a zjednodušenia podporných funkcií, čo viedlo k zníženiu počtu zamestnancov;

| I. | keďže Komisia vyhlásila, že zdravotná kríza viedla k hospodárskej kríze, navrhla plán obnovy hospodárstva a zdôraznila úlohu EGF ako núdzového nástroja (7); |
| --- | --- |

I.

keďže Komisia vyhlásila, že zdravotná kríza viedla k hospodárskej kríze, navrhla plán obnovy hospodárstva a zdôraznila úlohu EGF ako núdzového nástroja (7);

| J. | keďže letecké spoločnosti v Európe čelia vážnym problémom a výzvam v dôsledku globálnej hospodárskej súťaže a keďže sú potrebné opatrenia na posilnenie ochrany práv pracovníkov leteckých spoločností na úrovni Únie a zabezpečenie toho, aby toto dôležité odvetvie zostalo konkurencieschopné a aby sa v Únii udržali dôstojné pracoviská; |
| --- | --- |

J.

keďže letecké spoločnosti v Európe čelia vážnym problémom a výzvam v dôsledku globálnej hospodárskej súťaže a keďže sú potrebné opatrenia na posilnenie ochrany práv pracovníkov leteckých spoločností na úrovni Únie a zabezpečenie toho, aby toto dôležité odvetvie zostalo konkurencieschopné a aby sa v Únii udržali dôstojné pracoviská;

| K. | keďže v súlade s článkom 8 nariadenia o VFR nesmie EGF prekročiť maximálnu ročnú sumu 186 miliónov EUR (v cenách roku 2018); |
| --- | --- |

K.

keďže v súlade s článkom 8 nariadenia o VFR nesmie EGF prekročiť maximálnu ročnú sumu 186 miliónov EUR (v cenách roku 2018);

| L. | keďže Únia zohráva dôležitú úlohu pri poskytovaní potrebnej solidarity prostredníctvom finančných príspevkov z EGF, ktorých cieľom je príjemcov rýchle opätovne začleniť do dôstojného a udržateľného zamestnania v ich pôvodných odvetviach činnosti alebo inde, a zároveň ich pripraviť na ekologickejšie a digitálnejšie európske hospodárstvo; |
| --- | --- |

L.

keďže Únia zohráva dôležitú úlohu pri poskytovaní potrebnej solidarity prostredníctvom finančných príspevkov z EGF, ktorých cieľom je príjemcov rýchle opätovne začleniť do dôstojného a udržateľného zamestnania v ich pôvodných odvetviach činnosti alebo inde, a zároveň ich pripraviť na ekologickejšie a digitálnejšie európske hospodárstvo;

| 1. | súhlasí s Komisiou, že sú splnené podmienky stanovené v článku 4 ods. 2 písm. a) nariadenia o EGF a že Francúzsko má podľa uvedeného nariadenia nárok na finančný príspevok vo výške 17 742 607 EUR, čo predstavuje 85 % celkových nákladov vo výške 20 873 656 EUR, ktoré zahŕňajú len výdavky na personalizované služby; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že francúzske orgány podali žiadosť 21. januára 2022 a že Komisia 10. mája 2022 dokončila svoje hodnotenie a v ten istý deň o tom informovala Európsky parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že žiadosť sa týka celkovo 1 580 pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie a ktorých činnosť sa skončila; víta skutočnosť, že podľa očakávaní Francúzska sa na opatreniach zúčastnia všetci oprávnení prijímatelia (ďalej len „dotknutí prijímatelia“); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že sociálne dôsledky prepúšťania budú podľa očakávaní pre Francúzsko značné, najmä v regióne Île-de-France, kde prišlo o zamestnanie 57 % z daných prepustených pracovníkov; konštatuje, že francúzske ministerstvo práce spresnilo, že reštrukturalizácia spoločnosti Air France ovplyvnila bilanciu pracovných miest na dotknutých územiach; zdôrazňuje, že regióny a hospodárske odvetvia, ktoré čelia ťažkostiam, si vyžadujú integrovanú a spoločnú európsku reakciu na podporu ich odolnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že 56 % prepustených pracovníkov tvoria ženy a 30,8 % má viac ako 54 rokov; ďalej konštatuje, že 96 prepustených pracovníkov má zdravotné postihnutie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poznamenáva, že Francúzsko začalo poskytovať personalizované služby dotknutým prijímateľom 1. februára 2021 a že obdobie oprávnenosti na finančný príspevok z EGF preto trvá od 1. februára 2021 do 24 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o financovaní; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína, že personalizované služby, ktoré sa majú poskytnúť pracovníkom, pozostávajú z týchto opatrení: poradenské služby a profesijné poradenstvo, odborná príprava, vrátane horizontálnych kompetencií, rekvalifikácie, zvyšovania úrovne zručností, stáží a kariérového poradenstva, príspevok na založenie podniku, príspevky na novoprijatého zamestnanca, príspevok na urýchlené opätovné zamestnanie, doplatky ku mzde; zdôrazňuje význam rýchleho poskytovania pracovných príležitostí v Únii prepusteným kvalifikovaným pracovníkom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú by Únia mala zohrávať pri poskytovaní potrebných kvalifikácií pre spravodlivú a digitálnu transformáciu v súlade s Európskou zelenou dohodou a hlavnými európskymi politickými cieľmi; dôrazne podporuje skutočnosť, že po zvyšok súčasného VFR bude EGF naďalej prejavovať solidaritu s dotknutými osobami a naďalej kladie dôraz na vplyv reštrukturalizácie na pracovníkov; žiada, aby budúce aplikácie maximalizovali súdržnosť politík; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta skutočnosť, že Francúzsko vypracovalo koordinovaný balík personalizovaných služieb po porade so zamestnancami a predstaviteľmi odborov (8); |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta skutočnosť, že spoločnosť Air France zaviedla rozsiahly balík aktívnych opatrení na trhu práce zameraných na pomoc prepusteným pracovníkom v súlade so svojimi právnymi záväzkami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že spoločnosť Air France v rámci „plánu rozvoja zručností“ pravidelne ponúka svojim zamestnancom odbornú prípravu, v ktorej sa pozornosť venuje digitálnym zručnostiam a zručnostiam požadovaným v hospodárstve efektívne využívajúcom zdroje, a víta skutočnosť, že táto odborná príprava je prepusteným pracovníkom k dispozícii počas trvania ich účasti na opatreniach EGF; zdôrazňuje, že je dôležité pripraviť pracovníkov na zelené a digitálne hospodárstvo Únie a pracovať na dvojakej transformácii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že digitálna a ekologická transformácia bude mať vplyv aj na trh práce, najmä v leteckom priemysle; preto by sa osobitná pozornosť mala venovať kvalifikovanému vzdelávaniu vrátane odborného vzdelávania a podpory tzv. duálneho systému učňovskej prípravy, ktorý sa ukázal ako účinný v niektorých členských štátoch; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že francúzske orgány potvrdili, že na uvedené oprávnené opatrenia nedostávajú pomoc z iných fondov ani finančných nástrojov Únie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opakuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré na základe vnútroštátnych právnych predpisov alebo kolektívnych dohôd zodpovedajú podniky, ani žiadne príspevky alebo nároky pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie, aby sa v plnej miere zaistil doplnkový charakter pridelenej pomoci; |
| --- | --- |

14.

| 15. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poveruje svoju predsedníčku, aby podpísala toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečila jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 153, 3.5.2021, s. 48.

(2)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  Île-de-France (FR10), Nord-Pas de Calais (FRE1), Alsace (FRF1), Pays de la Loire (FRG0), Bretagne (FRH0), Aquitaine (FRI1), Languedoc-Roussillon (FRJ1), Midi-Pyrénées (FRJ2), Auvergne (FRK1), Rhône-Alpes (FRK2), Provence-Alpes-Côte d’Azur (FRL0) a Corse (FRM0).

(5)  Guadeloupe (FRY1), Martinique (FRY2), Guyane (FRY3) a La Réunion (FRY4).

(6)  Hop a Hop Training.

(7)  COM(2020)0442.

(8)  SNPNC, UNAC, UNSA-PNC, CFDT, FO, a CFE/CGC.

---

PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, na základe žiadosti Francúzska

(EGF/2022/001 FR/Air France)

(Znenie tejto prílohy sa neuvádza, pretože zodpovedá konečnému aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2022/1164.)

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/409 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/409

---

P9_TA(2022)0256

Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing – Grécko

Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, na základe žiadosti Grécka – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

(2023/C 32/20)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0248 – C9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2022)0248 – C9-0190/2022),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/691 z 28. apríla 2021 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie (EGF), ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1309/2013 (1) (ďalej len „nariadenie o EGF“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/691 z 28. apríla 2021 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie (EGF), ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1309/2013 (1) (ďalej len „nariadenie o EGF“),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 (2) (ďalej len „nariadenie o VFR“), a najmä na jeho článok 8, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 (2) (ďalej len „nariadenie o VFR“), a najmä na jeho článok 8,

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (3), a najmä na jej bod 9, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (3), a najmä na jej bod 9,

| — | so zreteľom na listy od Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a od Výboru pre regionálny rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na listy od Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a od Výboru pre regionálny rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0185/2022),

| A. | keďže Únia vytvorila legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytnúť dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí trpia dôsledkami globalizácie a technologických a environmentálnych zmien, ako sú zmeny štruktúry svetového obchodu, obchodné spory, výrazné zmeny v obchodných vzťahoch Únie alebo v zložení vnútorného trhu a finančné alebo hospodárske krízy, ako aj prechod na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo, alebo dôsledkami digitalizácie alebo automatizácie; |
| --- | --- |

A.

keďže Únia vytvorila legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytnúť dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí trpia dôsledkami globalizácie a technologických a environmentálnych zmien, ako sú zmeny štruktúry svetového obchodu, obchodné spory, výrazné zmeny v obchodných vzťahoch Únie alebo v zložení vnútorného trhu a finančné alebo hospodárske krízy, ako aj prechod na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo, alebo dôsledkami digitalizácie alebo automatizácie;

| B. | keďže Únia rozšírila rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie (ďalej len „EGF“), s cieľom poskytovať finančnú podporu v prípade akejkoľvek významnej udalosti vedúcej k reštrukturalizácii, a tak pokryť hospodárske dôsledky krízy vyvolanej koronavírusom; |
| --- | --- |

B.

keďže Únia rozšírila rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie (ďalej len „EGF“), s cieľom poskytovať finančnú podporu v prípade akejkoľvek významnej udalosti vedúcej k reštrukturalizácii, a tak pokryť hospodárske dôsledky krízy vyvolanej koronavírusom;

| C. | keďže Grécko po prepustení 206 pracovníkov v odvetví hospodárstva zaradenom do divízie 27 klasifikácie NACE Revision 2 (Výroba elektrických zariadení) v regióne úrovne NUTS 2 Attica (EL30) v Grécku podalo žiadosť EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing o finančný príspevok z EGF v referenčnom období pre podanie žiadosti od 1. apríla 2021 do 1. októbra 2021; |
| --- | --- |

C.

keďže Grécko po prepustení 206 pracovníkov v odvetví hospodárstva zaradenom do divízie 27 klasifikácie NACE Revision 2 (Výroba elektrických zariadení) v regióne úrovne NUTS 2 Attica (EL30) v Grécku podalo žiadosť EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing o finančný príspevok z EGF v referenčnom období pre podanie žiadosti od 1. apríla 2021 do 1. októbra 2021;

| D. | keďže žiadosť sa týka 206 prepustených pracovníkov, ktorých činnosť sa v referenčnom období skončila v šiestich podnikoch (4) a ktorí sa všetci budú považovať za oprávnených prijímateľov; keďže 180 prepustených pracovníkov tvoria muži (87,4 %) a 26 ženy (12,6 %); keďže 26 prepustených pracovníkov má menej ako 30 rokov (12,6 %), 137 je vo veku 30 až 54 rokov (66,5 %) a 43 má viac ako 54 rokov (20,9 %); keďže 167 prepustených pracovníkov má nižšie sekundárne alebo ešte nižšie vzdelanie (81,1 %), 6 vyššie sekundárne alebo postsekundárne vzdelanie (2,9 %) a 33 vysokoškolské vzdelanie (16,0 %); |
| --- | --- |

D.

keďže žiadosť sa týka 206 prepustených pracovníkov, ktorých činnosť sa v referenčnom období skončila v šiestich podnikoch (4) a ktorí sa všetci budú považovať za oprávnených prijímateľov; keďže 180 prepustených pracovníkov tvoria muži (87,4 %) a 26 ženy (12,6 %); keďže 26 prepustených pracovníkov má menej ako 30 rokov (12,6 %), 137 je vo veku 30 až 54 rokov (66,5 %) a 43 má viac ako 54 rokov (20,9 %); keďže 167 prepustených pracovníkov má nižšie sekundárne alebo ešte nižšie vzdelanie (81,1 %), 6 vyššie sekundárne alebo postsekundárne vzdelanie (2,9 %) a 33 vysokoškolské vzdelanie (16,0 %);

| E. | keďže žiadosť vychádza z intervenčných kritérií uvedených v článku 4 ods. 2 písm. b) nariadenia o EGF, podľa ktorého je potrebné ukončenie činnosti najmenej 200 pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie v referenčnom období šiestich mesiacov v podnikoch v rovnakom ekonomickom odvetví vymedzenom na úrovni divízie klasifikácie NACE Revision 2 a nachádzajú sa v jednom regióne alebo vo dvoch susedných regiónoch vymedzených v členskom štáte ako regióny úrovne NUTS 2; |
| --- | --- |

E.

keďže žiadosť vychádza z intervenčných kritérií uvedených v článku 4 ods. 2 písm. b) nariadenia o EGF, podľa ktorého je potrebné ukončenie činnosti najmenej 200 pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie v referenčnom období šiestich mesiacov v podnikoch v rovnakom ekonomickom odvetví vymedzenom na úrovni divízie klasifikácie NACE Revision 2 a nachádzajú sa v jednom regióne alebo vo dvoch susedných regiónoch vymedzených v členskom štáte ako regióny úrovne NUTS 2;

| F. | keďže výdavky na nové domáce spotrebiče v Grécku boli výrazne ovplyvnené na jednej strane hospodárskou krízou v rokoch 2008 až 2016 (pokles o 35 %) a na druhej strane pandémiou ochorenia COVID-19 (pokles o 50 % v rokoch 2019 až 2020), pričom rokoch 2017 až 2019 vzrástli o 9,5 %; |
| --- | --- |

F.

keďže výdavky na nové domáce spotrebiče v Grécku boli výrazne ovplyvnené na jednej strane hospodárskou krízou v rokoch 2008 až 2016 (pokles o 35 %) a na druhej strane pandémiou ochorenia COVID-19 (pokles o 50 % v rokoch 2019 až 2020), pričom rokoch 2017 až 2019 vzrástli o 9,5 %;

| G. | keďže základné digitálne zručnosti gréckeho obyvateľstva ostávajú nedostatočne rozvinuté a zaostávajú za priemerom Únie, čo znamená vysoké riziko technologického zaostávania a digitálnej negramotnosti; keďže podľa indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) (5) Komisie za rok 2021 sa Grécko v integrácii digitálnych technológií do pracovných činností umiestnilo spomedzi 27 členských štátov EÚ na 22. mieste a v porovnaní s priemerom EÚ (31 %) len 23 % osôb má lepšie ako základné digitálne zručnosti; |
| --- | --- |

G.

keďže základné digitálne zručnosti gréckeho obyvateľstva ostávajú nedostatočne rozvinuté a zaostávajú za priemerom Únie, čo znamená vysoké riziko technologického zaostávania a digitálnej negramotnosti; keďže podľa indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) (5) Komisie za rok 2021 sa Grécko v integrácii digitálnych technológií do pracovných činností umiestnilo spomedzi 27 členských štátov EÚ na 22. mieste a v porovnaní s priemerom EÚ (31 %) len 23 % osôb má lepšie ako základné digitálne zručnosti;

| H. | keďže v tejto súvislosti strata konkurencieschopnosti výrobného závodu Pitsos v dôsledku kombinácie faktorov, ako je nedostatočná automatizácia a moderná výroba, vysoké výrobné náklady na domáce spotrebiče, výpadok domácich dodávok elektrických komponentov, rozhodnutie manažmentu BSH-Pitsos nepodporovať kapitálové investície potrebné na optimalizáciu výrobného zariadenia závodu a rozhodnutie presunúť výrobu do Turecka s nižšími výrobnými nákladmi (pričom útvar kvality, predaja a služieb ostal v Grécku) viedli k oznámeniu o zatvorení výrobného závodu Pitsos v septembri 2017; keďže výroba pokračovala do začiatku roka 2021 a 166 pracovníkov bolo prepustených v roku 2021; |
| --- | --- |

H.

keďže v tejto súvislosti strata konkurencieschopnosti výrobného závodu Pitsos v dôsledku kombinácie faktorov, ako je nedostatočná automatizácia a moderná výroba, vysoké výrobné náklady na domáce spotrebiče, výpadok domácich dodávok elektrických komponentov, rozhodnutie manažmentu BSH-Pitsos nepodporovať kapitálové investície potrebné na optimalizáciu výrobného zariadenia závodu a rozhodnutie presunúť výrobu do Turecka s nižšími výrobnými nákladmi (pričom útvar kvality, predaja a služieb ostal v Grécku) viedli k oznámeniu o zatvorení výrobného závodu Pitsos v septembri 2017; keďže výroba pokračovala do začiatku roka 2021 a 166 pracovníkov bolo prepustených v roku 2021;

| I. | keďže 40 pracovníkov bolo prepustených v piatich ďalších podnikoch, ktoré zasiahli problémy spojené s prispôsobením sa rýchlo sa meniacemu digitálnemu hospodárstvu; |
| --- | --- |

I.

keďže 40 pracovníkov bolo prepustených v piatich ďalších podnikoch, ktoré zasiahli problémy spojené s prispôsobením sa rýchlo sa meniacemu digitálnemu hospodárstvu;

| J. | keďže hoci miera nezamestnanosti v Grécku od roku 2013, keď dosiahla najvyššiu úroveň 27,5 %, postupne klesá, je v Grécku miera nezamestnanosti naďalej veľmi vysoká; keďže v roku 2021 bola miera nezamestnanosti v Grécku druhá najvyššia v Únii na úrovni 14,7 % v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 7,0 % (6); |
| --- | --- |

J.

keďže hoci miera nezamestnanosti v Grécku od roku 2013, keď dosiahla najvyššiu úroveň 27,5 %, postupne klesá, je v Grécku miera nezamestnanosti naďalej veľmi vysoká; keďže v roku 2021 bola miera nezamestnanosti v Grécku druhá najvyššia v Únii na úrovni 14,7 % v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 7,0 % (6);

| K. | keďže podľa článku 8 nariadenia o VFR nesmie EGF prekročiť maximálnu ročnú sumu 186 miliónov EUR (v cenách roku 2018); |
| --- | --- |

K.

keďže podľa článku 8 nariadenia o VFR nesmie EGF prekročiť maximálnu ročnú sumu 186 miliónov EUR (v cenách roku 2018);

| L. | keďže finančné príspevky z EGF by mali byť zacielené predovšetkým na aktívne opatrenia politiky trhu práce a personalizované služby zamerané na rýchle opätovné začlenenie prijímateľov do dôstojného a udržateľného zamestnania v pôvodnom odvetví ich činnosti alebo mimo neho a zároveň na ich prípravu na ekologickejšie a digitálnejšie európske hospodárstvo; |
| --- | --- |

L.

keďže finančné príspevky z EGF by mali byť zacielené predovšetkým na aktívne opatrenia politiky trhu práce a personalizované služby zamerané na rýchle opätovné začlenenie prijímateľov do dôstojného a udržateľného zamestnania v pôvodnom odvetví ich činnosti alebo mimo neho a zároveň na ich prípravu na ekologickejšie a digitálnejšie európske hospodárstvo;

| 1. | súhlasí s Komisiou, že sú splnené podmienky stanovené v článku 4 ods. 2 písm. b) nariadenia o EGF a Grécko má nárok na finančný príspevok vo výške 1 495 830 EUR podľa uvedeného nariadenia, čo predstavuje 85 % celkových nákladov vo výške 1 759 800 EUR, zložených z výdavkov na personalizované služby vo výške 1 689 800 EUR a výdavkov na vykonávanie EGF (7) vo výške 70 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že grécke orgány podali žiadosť 21. decembra 2021 a že Komisia 30. mája 2022 dokončila svoje hodnotenie a v ten istý deň o tom informovala Európsky parlament; domnieva sa, že lehota na hodnotenie by sa mala skrátiť, aby dotknutí prijímatelia dostávali potrebnú pomoc s menším oneskorením; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že žiadosť sa týka celkovo 206 pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie a ktorých činnosť sa skončila; víta skutočnosť, že podľa očakávaní Grécka sa na opatreniach zúčastnia všetci oprávnení prijímatelia (dotknutí prijímatelia); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že sa predpokladá značný sociálny vplyv prepúšťania v gréckom regióne Atika, kde bol decembri 2021 evidovaný najvyšší počet nezamestnaných v Grécku (342 744, čo predstavuje 31 % evidovaných gréckych nezamestnaných) a v ktorom je 24,1 % obyvateľstva ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením (8); |
| --- | --- |

4.

| 5. | upozorňuje, že 81,1 % prepustených pracovníkov má nižšie sekundárne alebo ešte nižšie vzdelanie a bude mať problémy nájsť si nové zamestnanie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poznamenáva, že Grécko začne poskytovať dotknutým prijímateľom personalizované služby hneď, ako rozpočtové orgány prijmú rozhodnutie o mobilizácii, a že výdavky na opatrenia budú teda oprávnené na finančný príspevok z EGF, a to od dátumu, ku ktorému Grécko začne poskytovať personalizované služby, do 24 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o financovaní (9); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína, že personalizované služby, ktoré sa majú poskytnúť pracovníkom, pozostávajú z týchto opatrení: profesionálne poradenstvo, odborná príprava v oblasti digitálnych zručností, odborná príprava a vzdelávanie, vysokoškolské vzdelávanie, príspevok na založenie podniku a rôzne príspevky; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú by Únia mala zohrávať pri poskytovaní potrebných kvalifikácií pre spravodlivú transformáciu v súlade s Európskou zelenou dohodou; dôrazne podporuje skutočnosť, že v rokoch 2021 – 2027 bude EGF naďalej prejavovať solidaritu s dotknutými osobami a naďalej klásť dôraz na vplyv reštrukturalizácie na pracovníkov, a vyzýva na maximálnu súdržnosť politík pri predkladaní budúcich žiadostí; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta skutočnosť, že Grécko po porade so zástupcami zamestnancov a viacerými bývalými zamestnancami vypracovalo koordinovaný balík personalizovaných služieb; |
| --- | --- |

9.

| 10. | víta skutočnosť, že odborná príprava v oblasti digitálnych zručností bola zahrnutá do návrhu opatrení ako horizontálny prvok, ktorý prispeje k šíreniu horizontálnych zručností potrebných v digitálnom priemyselnom veku, ako aj v hospodárstve, ktoré efektívne využíva zdroje, a to v súlade s článkom 7 ods. 2 nariadenia o EGF; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poznamenáva, že 1. marca 2022 začali Grécku vznikať administratívne náklady na vykonávanie EGF a že výdavky na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ sa budú preto kvalifikovať na finančný príspevok z EGF od 1. marca 2022 na obdobie 31 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o financovaní; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby skrátila čas potrebný na posudzovanie žiadostí o pomoc z EGF a rýchlejšie mobilizovala EGF s cieľom znížiť tlak na vnútroštátne systémy sociálneho zabezpečenia dotknutých regiónov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že grécke orgány potvrdili, že na uvedené oprávnené opatrenia nedostávajú pomoc z iných fondov ani finančných nástrojov Únie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opakovane pripomína, že na zabezpečenie plnej miery doplnkového charakteru pridelenej pomoci nesmie pomoc z EGF nahrádzať opatrenia či príspevky ani žiadne nároky či práva prepustených pracovníkov, za ktoré na základe vnútroštátnych právnych predpisov alebo kolektívnych zmlúv zodpovedajú podniky, ako aj opatrenia členských štátov požadované na posilnenie konkurencieschopnosti podnikov, najmä MSP, a ich schopnosti adaptovať sa na rýchlo sa transformujúce digitálne hospodárstvo, opatrenia na zlepšenie digitálnych zručností pracovníkov s cieľom riešiť riziko technologického zaostávania a digitálnej negramotnosti, opatrenia na zvýšenie kúpnej sily obyvateľstva, ako aj ďalšie cielené aktívne politiky zamestnanosti na boj proti nezamestnanosti a podporu opätovného začlenenia prepustených pracovníkov do trhu práce; |
| --- | --- |

14.

| 15. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva na urýchlené uvoľnenie finančného príspevku z EGF vo výške 1 495 830 EUR pre Grécko; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poveruje svoju predsedníčku, aby podpísala toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečila jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 153, 3.5.2021, s. 48.

(2)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  Bsh Oikiakes Syskeves Anon. Viom. Etairia [Bsh-Pitsos], Seller Hellas Avee, Nexans HellasMonoprosopi Ave, Kampourakis Georgios – G.E.M.A., Sammler V. Michalopoulos Aeve, Mavilek Avee

(5)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi-greece

(6)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00203/default/table?lang=en

(7)  V súlade s článkom 7 ods. 5 nariadenia o EGF.

(8)  Podľa Eurostatu.

(9)  S výnimkou formálneho štúdia v trvaní viac ako dva roky, v prípade ktorého budú výdavky oprávnené až do termínu na predloženie záverečnej správy.

---

PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, na základe žiadosti Grécka (EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing)

(Znenie tejto prílohy sa neuvádza, pretože zodpovedá konečnému aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2022/1163.)

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/414 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/414

---

P9_TA(2022)0259

Návrh na vymenovanie člena Dvora audítorov – holandský kandidát

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu na vymenovanie Stephanusa Abrahama Bloka za člena Dvora audítorov (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

(Konzultácia)

(2023/C 32/21)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0150/2022),

| — | so zreteľom na článok 129 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 129 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A9-0180/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A9-0180/2022),

| A. | keďže prostredníctvom listu z 8. apríla 2022 Rada konzultovala s Európskym parlamentom o návrhu na vymenovanie Stephanusa Abrahama Bloka za člena Dvora audítorov; |
| --- | --- |

A.

keďže prostredníctvom listu z 8. apríla 2022 Rada konzultovala s Európskym parlamentom o návrhu na vymenovanie Stephanusa Abrahama Bloka za člena Dvora audítorov;

| B. | keďže Výbor pre kontrolu rozpočtu následne posúdil kvalifikáciu pána Bloka, najmä pokiaľ ide o podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; keďže v rámci tohto posúdenia výbor dostal od pána Bloka životopis a odpovede na písomné otázky, ktoré mu boli poslané; |
| --- | --- |

B.

keďže Výbor pre kontrolu rozpočtu následne posúdil kvalifikáciu pána Bloka, najmä pokiaľ ide o podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; keďže v rámci tohto posúdenia výbor dostal od pána Bloka životopis a odpovede na písomné otázky, ktoré mu boli poslané;

| C. | keďže následne výbor usporiadal 15. júna 2022 vypočutie, počas ktorého pán Blok predniesol úvodné vyhlásenie a následne odpovedal na otázky, ktoré mu položili členovia výboru; |
| --- | --- |

C.

keďže následne výbor usporiadal 15. júna 2022 vypočutie, počas ktorého pán Blok predniesol úvodné vyhlásenie a následne odpovedal na otázky, ktoré mu položili členovia výboru;

| 1. | súhlasí s návrhom Rady vymenovať Stephanusa Abrahama Bloka za člena Dvora audítorov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto rozhodnutie Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/415 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/415

---

P9_TA(2022)0260

Obnovenie Dohody o vedeckej a technologickej spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Brazílskou federatívnou republikou ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o obnovení Dohody o vedeckej a technologickej spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Brazílskou federatívnou republikou (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

(Súhlas)

(2023/C 32/22)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (14207/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (14207/2021),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2005/781/ES zo 6. júna 2005 o uzavretí Dohody o vedeckej a technologickej spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Brazílskou federatívnou republikou (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2005/781/ES zo 6. júna 2005 o uzavretí Dohody o vedeckej a technologickej spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Brazílskou federatívnou republikou (1),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 186, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0478/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 186, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0478/2021),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0176/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0176/2022),

| 1. | udeľuje súhlas s obnovením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Brazílskej federatívnej republiky. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 295, 11.11.2005, s. 37.

---

| 27.1.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 32/416 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 32/416

---

P9_TA(2022)0261

Dohovor o uznávaní a výkone cudzích rozsudkov v občianskych alebo obchodných veciach: pristúpenie Európskej únie ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o pristúpení Európskej únie k Dohovoru o uznávaní a výkone cudzích rozsudkov v občianskych alebo obchodných veciach (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

(Súhlas)

(2023/C 32/23)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (13494/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (13494/2021),

| — | so zreteľom na Dohovor o uznávaní a výkone cudzích rozsudkov v občianskych alebo obchodných veciach (13494/2021 ADD 1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o uznávaní a výkone cudzích rozsudkov v občianskych alebo obchodných veciach (13494/2021 ADD 1),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 81 ods. 2 písm. a) a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0465/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 81 ods. 2 písm. a) a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0465/2021),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre právne veci (A9-0177/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre právne veci (A9-0177/2022),

| 1. | udeľuje súhlas s pristúpením Európskej únie k dohovoru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---