# Euroopa Liidu C 79/2. m

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 79 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik2. märts 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 79

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik2. märts 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 152. istungjärk, 30.11.2022–1.12.2022 |
| 2023/C 79/01 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Komisjoni tööprogramm ja Euroopa Regioonide Komitee poliitilised prioriteedid 2023. aastal | 1 |
| 2023/C 79/02 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa oskusteaasta 2023 | 8 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 152. istungjärk, 30.11.2022–1.12.2022 |
| 2023/C 79/03 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi kuritegude loetelu laiendamine vaenukõnele ja vaenukuritegudele | 12 |
| 2023/C 79/04 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi kestliku ja ringse tekstiili strateegia | 17 |
| 2023/C 79/05 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine | 23 |
| 2023/C 79/06 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Noortepoliitika tulevik ELis. Arutelu noortepoliitikast ja noorteküsimuste arvestamisest eri poliitikavaldkondades Euroopa noorteaasta 2022 kontekstis | 30 |
| 2023/C 79/07 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ühtekuuluvuspoliitika toetuse suurendamine ebasoodsate looduslike ja demograafiliste tingimustega piirkondadele (ELi toimimise lepingu artikkel 174) | 36 |
| 2023/C 79/08 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Väikesed linnapiirkonnad kui õiglase ülemineku juhtimise peamised osalejad | 44 |
| 2023/C 79/09 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa uus innovatsioonikava | 51 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 152. istungjärk, 30.11.2022–1.12.2022

2023/C 79/01

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Komisjoni tööprogramm ja Euroopa Regioonide Komitee poliitilised prioriteedid 2023. aastal

1

2023/C 79/02

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa oskusteaasta 2023

8

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 152. istungjärk, 30.11.2022–1.12.2022

2023/C 79/03

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi kuritegude loetelu laiendamine vaenukõnele ja vaenukuritegudele

12

2023/C 79/04

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi kestliku ja ringse tekstiili strateegia

17

2023/C 79/05

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine

23

2023/C 79/06

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Noortepoliitika tulevik ELis. Arutelu noortepoliitikast ja noorteküsimuste arvestamisest eri poliitikavaldkondades Euroopa noorteaasta 2022 kontekstis

30

2023/C 79/07

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ühtekuuluvuspoliitika toetuse suurendamine ebasoodsate looduslike ja demograafiliste tingimustega piirkondadele (ELi toimimise lepingu artikkel 174)

36

2023/C 79/08

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Väikesed linnapiirkonnad kui õiglase ülemineku juhtimise peamised osalejad

44

2023/C 79/09

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa uus innovatsioonikava

51

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Regioonide komitee |
| | Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 152. istungjärk, 30.11.2022–1.12.2022 |
| 2023/C 79/10 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Seaduslik ränne. Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi | 59 |
| 2023/C 79/11 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Geograafiliste tähiste süsteemi reform | 74 |
| 2023/C 79/12 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi eelarve uued omavahendid | 99 |

III   Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 152. istungjärk, 30.11.2022–1.12.2022

2023/C 79/10

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Seaduslik ränne. Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi

59

2023/C 79/11

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Geograafiliste tähiste süsteemi reform

74

2023/C 79/12

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi eelarve uued omavahendid

99

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 152. istungjärk, 30.11.2022–1.12.2022

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/1

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Euroopa Komisjoni tööprogramm ja Euroopa Regioonide Komitee poliitilised prioriteedid 2023. aastal“

(2023/C 79/01)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Võttes arvesse

| — | Euroopa Komisjoni 2023. aasta tööprogrammi (1), |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni 2023. aasta tööprogrammi (1),

| — | 2012. aasta veebruaris Euroopa Komisjoniga allkirjastatud koostööprotokolli, |
| --- | --- |

—

2012. aasta veebruaris Euroopa Komisjoniga allkirjastatud koostööprotokolli,

| — | komitee resolutsiooni „Euroopa Regioonide Komitee prioriteedid 2020–2025“ (2), |
| --- | --- |

—

komitee resolutsiooni „Euroopa Regioonide Komitee prioriteedid 2020–2025“ (2),

| — | komitee resolutsiooni „Euroopa Regioonide Komitee ettepanekud seoses Euroopa Komisjoni 2023. aasta tööprogrammiga“ (3), |
| --- | --- |

—

komitee resolutsiooni „Euroopa Regioonide Komitee ettepanekud seoses Euroopa Komisjoni 2023. aasta tööprogrammiga“ (3),

| — | komitee koostatud ELi aastaaruannet linnade ja piirkondade olukorra kohta (4), |
| --- | --- |

—

komitee koostatud ELi aastaaruannet linnade ja piirkondade olukorra kohta (4),

| 1. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjoni 2023. aasta tööprogrammis juhindutakse suuresti Euroopa tuleviku konverentsi ettepanekutest. Kuna mõne ettepaneku rakendamine nõuaks aluslepingu muutmist, nõustub komitee Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni presidendi üleskutsega kutsuda Euroopa Liidu lepingu artikli 48 alusel kokku konvent. Kahjuks puuduvad komisjoni tööprogrammis viited ja konkreetsed ettepanekud seoses nende Euroopa tuleviku konverentsi järeldustega, milles soovitakse paremini tunnustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste lisaväärtust Euroopa demokraatia jaoks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab õigeks komisjoni uuendatud lubadust kasutada kestliku arengu eesmärke oma üldise juhteesmärgina, eelkõige integreerides need Euroopa poolaastasse ja parema õigusloome vahenditesse. Komitee kutsub komisjoni üles vaatama läbi, milline on kestliku arengu eesmärkide kohalikule tasandile viimise täielik potentsiaal. Seda tuleks teha ka oodatavas ELi vabatahtlikus ülevaates, et saavutada majanduse kestlik taastumine ja täita kestliku arengu eesmärgid 2030. aastaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et ühtekuuluvus on Euroopa Liidu põhiväärtus. Seda tõestavad meile rohkem kui kunagi varem järgmised tegurid: praeguse kliimaga seotud hädaolukorra tagajärjed, COVID-19 pandeemia, Venemaa sõda Ukraina vastu ning toiduainete ja energiahindade tõusust tingitud rekordilised inflatsioonimäärad ning struktuurse rände- ja humanitaarkriisi tagajärjed ELi piiridel, eriti Vahemere ja Atlandi ookeani rändevoogude tõttu. Ühtekuuluvuspoliitika on ELi kõige olulisem investeerimispoliitika ning peamine vahend, mille abil toetada territoriaalset koostööd ning edendada solidaarsust ja integratsiooni. Seepärast keskendub komitee koos ühtekuuluvuspoliitika alliansi (5) partneritega 2023. aastal eelkõige mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise raames ühtekuuluvuspoliitika edasisele tugevdamisele ja võimestamisele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pühendub jätkuvalt Ukraina, selle piirkondade ja omavalitsuste täielikule toetamisele ning kavatseb täita oma kohustusi Ukraina ülesehitamisel, kasutades selleks eelkõige Euroopa linnade ja piirkondade liitu Ukraina ülesehitamiseks. Seda liitu tuleks tunnustada Ukraina ülesehitusplatvormi partnerina. Komitee väljendab muret selle pärast, et platvormi kontseptsiooni ning kava selle rahastamisviiside ja juhtimise kohta ei ole veel esitatud. Komitee rõhutab, et ülesehitusprotsessis tuleb tagada kestlik, keskkonnahoidlik ja digitaalne lähenemisviis integreeritud territoriaalsele arengule. Sellega käib käsikäes kohaliku demokraatia edendamine, mis põhineb tugeval partnerlusel Euroopa Liidu kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, läbipaistvusel ja korruptsioonivastasel võitlusel. Lisaks leiab komitee, et ELi panus Ukraina taastamisse nõuaks rahalist toetust, mis väljuks praeguse mitmeaastase finantsraamistiku piiridest. Kõige rohkem pagulasi vastu võtvad piirkonnad ja linnad vajavad ELilt täiendavat rahalist toetust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab endale kohustuse toetada jätkuvalt Ukraina, Moldova ja Gruusia kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid. Seda tehakse korrapäraste kahe- ja mitmepoolsete kohtumiste kaudu, näiteks kasutades Euroopa linnade ja piirkondade liitu Ukraina ülesehitamiseks. Samuti lihtsustatakse vastastikust koostööd ja edendatakse puhkelaagrite korraldamist sõjast mõjutatud lastele; |
| --- | --- |

5.

Euroopa lähendamine inimestele

| 6. | väljendab heameelt selle üle, et ELi otsustusprotsessi uue osana luuakse Euroopa kodanike paneelarutelud ja võetakse järk-järgult kasutusele kohapõhised osalusmehhanismid. Need hakkavad toimuma ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning neile antakse asjakohast ELi tasandi toetust rahastamise ja suutlikkuse suurendamise näol. Komitee arvates tuleb selle protsessi huvides läbi vaadata institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe. Kokkuleppesse tuleb integreerida territoriaalne mõõde, tuginedes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalustavade kogemustele. Samuti rõhutab komitee, et vaja on läbipaistvust ja kodanikele selget tagasisidet nende ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pooldab komisjoni tööprogrammi rõhuasetust vajadusele teadliku poliitikakujundamise järele, mis põhineb tõenditel, parema õigusloome põhimõtetel ja tulevikusuundade strateegilisel analüüsil. Euroopa tuleviku konverentsi ettepanekute elluviimise nimel tuletab komitee meelde kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panust ELi õigusaktide tõendusbaasi tugevdamisse. Seda teevad RegHubi võrgustik ja tulevikukindluse platvorm subsidiaarsuse järelevalve, territoriaalse mõju hindamise ja maaelule avalduva mõju hindamise elluviimise järelevalve kaudu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli Euroopa väärtuste kaitsmisel ning selliste demokraatiaga seotud probleemide lahendamisel nagu desinformatsioon ja pahatahtlikud sekkumised. Komitee on valmis andma panuse demokraatia kaitse paketti ja korruptsioonivastase õigusraamistiku ajakohastamisse. Samuti rõhutab komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hädavajalikku rolli õigusriigi põhimõtete järgimisel. Komitee loodab, et Euroopa tuleviku konverentsi soovitatud iga-aastane õigusriigi edendamise üritus tugineb mitmetele piirkondlikul ja riiklikul tasandil toimuvatele kohtumistele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toetab kindlalt komisjoni jõupingutusi võrdõiguslikkuse liidu loomisel ning teeb ettepaneku Euroopa puudega isiku kaardi kohta, et tagada puudestaatuse vastastikune tunnustamine kõigis liikmesriikides. Samuti nõuab komitee tungivalt, et komisjon rakendaks kava, millega tagada ELis täielik üldine digitaalne juurdepääsetavus. Komitee peab tervitatavaks ka väljakuulutatud õiguslikke algatusi, mis käsitlevad naistevastase ja perevägivalla tõkestamist, tasustamise läbipaistvust ja ELi rassismivastase tegevuskava 2020–2025 rakendamise tagamist. Lisaks tuletab komitee meelde vajadust rakendada LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegiat 2020–2025; |
| --- | --- |

9.

| 10. | võtab kohustuse minna kaugemale Euroopa noorteaasta tulemustest ning suurendada noorte osalust demokraatlikus elus kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist, lähtudes Euroopa noorte ja demokraatia hartast. Komitee kavatseb ka jätkata oma noorte valitud poliitikute programmi, sidudes noorteteema tihedalt Euroopa oskusteaastaga 2023. Komitee rõõmustab ka komisjoni uute algatuste üle, nagu noortefoorum „Youth Ideas Labs“ ja HealthyLifestyle4All; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ootab innukalt komisjoni seadusandlikku ettepanekut vaadata läbi majanduse juhtimise raamistik, mis tuleb kliimakriisi, COVID-19 pandeemia ja Venemaa Ukraina-vastase sõja valguses ümber sõnastada. Raamistik tuleb muuta läbipaistvamaks ja demokraatlikumaks ning selles tuleb Euroopa poolaasta juurde lisada piirkondlik ja kohalik mõõde. Komitee kordab oma üleskutset eristada kulutusi ja investeeringuid, saavutades samal ajal üldise võla vähendamise eesmärgi. Komitee loodab, et töötatakse välja uued eeskirjad, millega toetataks kestlikku majanduskasvu, kahjustamata seejuures kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust investeerida avalikesse teenustesse ja taristusse; |
| --- | --- |

11.

Vastupidavate kogukondade rajamine

| 12. | ootab 2023. aastal uusi olulisi samme Euroopa haridusruumi kavakohaseks saavutamiseks. Komitee väljendab toetust praeguse ELi õpirände raamistiku ajakohastamisele, et võimaldada õppijatel kaasava käsituse abil haridussüsteemide vahel hõlpsamini liikuda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt alalise liikuvuskava „Culture Moves Europe“ algatamise üle. Samas peab komitee kahetsusväärseks, et 2023. aastaks ei ole kultuuri ja kultuuripärandi valdkonnas konkreetseid uusi algatusi. Komitee nõuab, et ELi kultuurivaldkonna uus töökava 2023–2026 aitaks integreerida neid poliitikameetmeid teistesse sektoritesse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab komisjoni ettepanekut nimetada 2023. aasta Euroopa oskusteaastaks, kus piirkondadel ja linnadel on aktiivne roll. Oskusteaastaga soovitakse edendada põhjalikumat, tõhusamat ja kaasavamat koolitust ning oskuste täiendamist ja ümberõpet rohe- ja digipöörde ning majanduse taastumise jaoks. Komitee rõhutab vajadust kaasata hariduse valdkonda aktiivselt piiriüleseid ja mitmekeelseid lahendusi. Komitee toetab jätkuva innuga komisjoni asjakohaseid algatusi, nagu oskuste pakt, ning jõupingutusi tegeleda naiste väga vähese esindatusega teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika erialadel ja hariduses. Lisaks toetab komitee komisjoni erilist keskendumist tööturu suuremale aktiveerimisele, pöörates eritähelepanu naistele ja noortele, eriti noortele, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ootab huviga Euroopa sotsiaalkindlustuspassiga (ESSPASS) seotud komisjoni algatust sotsiaalkindlustussüsteemide ja sotsiaalsete turvavõrgustike digiüleminekuks, et toetada töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | lubab anda panuse komisjoni ettepanekusse võtta vastu nõukogu soovitus sotsiaalmajanduse raamtingimuste arendamise kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama Euroopa linnapeade kliima- ja energiapakti tööd ning selliseid algatusi nagu uus Euroopa Bauhaus ja ELi missioon „Kliimaneutraalsed ja arukad linnad“. Need on peamised vahendid Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamiseks linnades ja piirkondades kogu ELis ning aitavad kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel täita kliimamuutustega kohanemise eesmärke, eelkõige saartel, teistes ebasoodsate looduslike ja demograafiliste tingimustega piirkondades ning äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu sellele, et transpordisüsteemi CO2 heite vähendamine ning üleminek säästvamatele ja keskkonnahoidlikumatele transpordiliikidele on Euroopa rohelise kokkuleppe oluline tugisammas. Seepärast kiidab komitee heaks komisjoni tulevased algatused transpordi säästvamaks muutmiseks, eelkõige kaubaveopaketi muutmist keskkonnahoidlikumaks. Sellega seoses nõuab komitee kaubaveo ja ühistranspordi edasist piiriülest arendamist, et paremini ühendada piirialasid ning lihtsustada piiriüleseid tariife ja piletite broneerimist. Lisaks kutsub komitee komisjoni üles avaliku teenindamise kohustuse suuniste läbivaatamisel keskenduma ELi rohelise kokkuleppe eesmärkide rakendamisele. Komitee nõuab, et uued, 2023. aastal avaldatavad suunised ei piiraks liigselt kohalike ühistranspordiametite pädevust. Samuti ei tohiks suunistega kehtestada uusi õiguslikke kontseptsioone, mis võivad tekitada õiguslikku ebakindlust ja pärssida tulevasi investeeringuid ühistransporditeenustesse ja nende arendamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toetab kava „REPowerEU“ üldeesmärki ning rõõmustab, et kavas tunnistatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust elanikke kaitsta tuleb toetada rahalise ja tehnilise abiga, sealhulgas otserahastamisega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt teate üle ELi elektrituru põhjaliku reformi ja Euroopa vesinikupanga loomise kohta eesmärgiga valmistada EL paremini ette vähese CO2 heitega tulevikuks. Seejuures palub komitee komisjonil koostada kõikehõlmav seadusandlik ettepanek energiaostuvõimetuse kohta, et anda liikmesriikidele selged suunised selliste meetmete väljatöötamiseks, mille abil võideldakse probleemi algpõhjustega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles rohkem ära tegema kohalike ja piirkondlike omavalitsuste digitaalse vastupidavuse suurendamiseks, et kaitsta ELi elutähtsat taristut füüsiliste ja küberrünnakute eest, eelkõige Ukraina sõja kontekstis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tegema koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, viies ellu algatusi, mis tulenevad Glasgow kliimapaktist ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärgu järeldustest. Samuti palub komitee komisjonil toetada mitmetasandilist koostööd ning piirkondlikult ja kohalikult kindlaks määratud panust. Suurendada tuleb jõupingutusi kohalikul tasandil juhitava kliimamuutustega kohanemise edendamiseks, et saavutada ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia kaugeleulatuvad eesmärgid ning minimeerida kodumajapidamiste ja ettevõtjate kulusid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on valmis tegelema 2020. aasta järgse üleilmse elurikkuse raamistiku elluviimisega ning kutsub komisjoni üles tagama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele võtmerolli selle rakendamisel. Elurikkuse eesmärgid tuleks integreerida ELi poliitikakujundamisse, et viia 2050. aastaks ellu ühine visioon elada loodusega kooskõlas. Kahekordistada tuleb jõupingutusi, et käsitleda elurikkuse vähenemist kiireloomulise kriisina ning püüda saavutada selle koostoimet kliimamuutuste, fossiilkütuste ja saaste vastu võitlemise meetmetega. Siinkohal avaldab komitee kahetsust, et komisjoni tööprogrammis ei ole õiguslikult siduvat ettepanekut tõhustada metsaseiret, aruandlust ja andmete kogumist ELis, nagu on välja kuulutatud ELi metsastrateegias; |
| --- | --- |

23.

| 24. | lubab jätkata koostööd nullsaasteteemalise sidusrühmade platvormi raames, edendada mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisi nullsaaste tegevuskava puhul, sealhulgas järelevalvet, ja koostada hilisemas etapis ELi piirkondade keskkonnategevuse tulemustabeli. Komitee kutsub üles vaatama läbi ja tugevdama kemikaalimäärust REACH ja CLP-määrust. Komitee kordab oma üleskutset võtta sarnaselt kliimamäärusega vastu ookeanimäärus. Komitee peab tervitatavaks teadet uue algatuse kohta, mille eesmärk on kaitsta, kestlikult majandada ja taastada ELi muldasid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll üleminekus ringmajandusele, jäätmepoliitikas ning sõltuvuse vähendamisel ELi-välistest osalejatest ja kasutamata toorainetest. Komitee avaldab kahetsust, et komisjoni tööprogrammis ei viidata kaupade säästva tarbimise algatusele, millega edendatakse parandamist ja korduskasutamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab heameelt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamise üle. Komitee kutsub üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi selliste uute poliitikavahendite väljatöötamisse ja olemasolevate täiustamisse, millega hinnatakse uute õigusaktide mõju VKEdele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ootab teatist ühtse turu 30 aasta täitumise kohta ja nõuab ELi ülemaailmse juhtpositsiooni edasist kasutamist kliimaneutraalsete, ringluspõhiste, tehniliste ja demokraatlike standardite ja normide kinnistamiseks väljaspool ELi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei tegele piisavalt konkurentsimoonutustega, mis tulenevad ELi ja liikmesriikide toetuskavadest pandeemia ja energiakriisi järel. Tegeleda tuleb ka moonutustega, mida põhjustavad välismaised ettevõtjad, kes saavad abi oma valitsuselt, kahjustades kohalikku ja piirkondlikku majandust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt komisjoni innukuse üle jätkata digikümnendi eesmärkide saavutamist ja tugevdada ELi vastupanuvõimet, nähes ette ELi kriitilise tähtsusega toorainete õigusakti. See peaks täiendama hiljutist ELi kiibimäärust ja looma aluse peamiste toodete, sealhulgas pooljuhtide tootmiseks ELis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toetab strateegilist lähenemisviisi seaduslikule rändele ja lisameetmeid, mille eesmärk on meelitada ELi nii vähese kui ka hea kvalifikatsiooniga kodanikke kolmandatest riikidest. Selleks tunnustatakse kvalifikatsioone ühetaoliselt ja hõlbustatakse juurdepääsu tööturule; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kordab, et ELi välispiiridel asuvad linnad ja piirkonnad on rändevoogudega tegelemisel jätkuvalt eesliinil ning vajavad tugevat toetust ELi tasandilt. Komitee tuletab komisjonile meelde oma arvamuses „Uus rände- ja varjupaigalepe“ esitatud soovitusi rände- ja varjupaigalepet käsitleva ühise tegevuskava rakendamisel ja palub sellesse hõlmata kohaliku ja piirkondliku tasandi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab vajadust tugevdada Euroopa välisjulgeolekut, toetades liikmesriike ELi välispiiri kaitsmisel rohkem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde oma arvamuses „Schengeni ala muudetud juhtimine“ esitatud soovitusi ja rõhutab, et sisepiirikontrolli tuleks lubada ainult viimase abinõuna ja alles pärast võimalike alternatiivsete meetmete kaalumist. Komitee toetab Bulgaaria, Horvaatia ja Rumeenia ühinemist Schengeni alaga, võttes aluseks riikide edusammud; |
| --- | --- |

33.

| 34. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni tööprogrammis puudub viide taaste- ja vastupidavusrahastule, kuigi see rahastu on ELi peamine vahend COVIDi-järgseks kestlikuks taastumiseks ELis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | väljendab kahetsust, et seoses ELi elanikkonnakaitsega ei esita komisjon selget kava pikaajaliste kohustuste või meetmete kohta, välja arvatud tulekahjude kustutamise suutlikkuse kahekordistamine 2023. aasta metsatulekahjude hooaja eel. Kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tuleks piisavalt konsulteerida ning nad tuleks kaasata asjaomaste vahendite hankimisse, hooldamisse, koordineerimisse ja kasutamisse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab rohkem ELi tasandi algatusi, sealhulgas struktureeritumat mehhanismi katastroofide ennetamise ja nendeks valmisoleku meetmete toetamiseks, et tugevdada ELi piirkondade ja linnade üldist vastupanuvõimet. Siinkohal kinnitab komitee taas oma valmisolekut anda panus Euroopa nõrkuste tulemustabeli väljatöötamisse piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa maaelu tegevuskava rakendataks praegusel ja tulevasel rahastamisperioodil kõigis poliitikavaldkondades. Tegevuskaval peaksid olema kõrged eesmärgid tugevdada maapiirkondade uuenduslikku arengut ja vastupanuvõimet, korraldada piirkondade arukat koostööd ja ergutada kodanike tegevust kohaliku arengu strateegiates. Aruka arengu kontseptsiooni tuleb vaadelda integreeritud ja tervikliku vahendina, mis ühendab omavahel arukate külade, arukate linnade ja arukate piirkondade kontseptsioonid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei maini oma 2023. aasta tööprogrammis nimetatud põlvkondlike probleemide hulgas sõnaselgelt paljude Euroopa piirkondade demograafilisi raskusi. Need kujutavad endast üht suurtest probleemidest, mida Euroopa Liit peab kõigis oma poliitikavaldkondades arvesse võtma, et võimaldada piirkondadevaheliste erinevuste tegelikku vähendamist, mis on Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitika üks peamine eesmärk; |
| --- | --- |

38.

| 39. | julgustab komisjoni kasutama maailmapärandit Euroopa maapiirkondade majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse edendamiseks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, kui oluline on kasutada ELi tulevase kestliku toidusüsteemi õigusliku raamistiku pakutavat võimalust põhjalikult ja struktuurselt uuendada toidusüsteemi, nii et see peaks vastu spekuleerimisele rahvusvahelistel turgudel ja kaitseb põllumajandustootjate sissetulekuid. Avaliku sektori varusid peamise turu reguleerimise vahendina tuleks kasutada nii turgude stabiliseerimiseks kui ka strateegiliste varude loomiseks, et vältida toidukriise; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub Euroopa Komisjoni üles maksimaalselt suurendama võimalusi, mida pakuvad toiduainete riigihanked. Täpsemalt võiks komisjon teha kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ettepaneku kestlike toiduainete riigihangete võimalike kriteeriumide kohta, et edendada tervislikku ja kestlikku toitumist koolides ja avalikes asutustes. Seeläbi toetataks meie toidusüsteemide süsteemset muutmist. Komitee rõhutab ka süsteemsete meetmete tähtsust toidu raiskamise vähendamisel ning kutsub komisjoni üles andma suuniseid ja tagama järelevalve. Seejuures tuleks tugineda ELi toidukao ja toidujäätmete platvormi tööle; |
| --- | --- |

41.

| 42. | soovib, et Euroopa uue seemneid käsitleva õigusaktiga võimaldataks kohalike põllumajandustootjate seemnete kasutamist ja turustamist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teeb ettepaneku, et EL rakendaks Euroopa Parlamendi soovitusi põllumajandusmaa koondumise kohta ELis ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vastu võetud valduse vastutustundliku haldamise vabatahtlikke suuniseid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on valmis andma panuse tulevasse vaimse tervise algatusse ning juhib tähelepanu sellele, et ta on nimetanud vaimset tervist COVIDi-järgsel ajastul peamiseks terviseprobleemiks. Linnade ja piirkondade olukorda käsitlevas 2022. aasta aruandes esitas komitee mõned näited kohalike ja piirkondlike lähenemisviisidest; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kinnitab taas oma toetust vähktõvevastasele võitlusele ning loodab, et soovituste eelnõud suitsuvaba keskkonna kohta ja vaktsiinennetatavate vähivormide kohta parandavad eurooplaste kaitse taset. Komitee kavatseb teha tööd kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et suurendada teadlikkust ning jagada parimaid ennetus- ja sõeluuringustrateegiaid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes loetletud Euroopa kodanike peamiste nõudmiste hulgas oli ka ELi digitaalse tervisepassi kasutuselevõtt. Komitee ootab, et ELi seadusandjad jõuaksid kiiresti kokkuleppele Euroopa terviseandmeruumis. Selles tuleks arvesse võtta komitee arvamuses „Euroopa terviseandmeruum“ esitatud soovitusi ja seda, et Euroopa terviseliit ei oleks täielik ilma tugeva terviseandmete edastamise raamistikuta; |
| --- | --- |

46.

Ühtekuuluvus, meie põhiväärtus

| 47. | kordab oma tugevat toetust praeguste ühtekuuluvusprogrammide tõhusale, paindlikule ja jätkusuutlikule rakendamisele, mis aitaks tagada tulevikus tugeva ühtekuuluvuspoliitika. Komitee toonitab, et kaheksandas ühtekuuluvusaruandes esitatud ühtekuuluvuse mittekahjustamise põhimõttega rõhutatakse, et ühtekuuluvus on ELi üldväärtus. Komitee taunib sellega seoses asjaolu, et komisjoni 2023. aasta tööprogramm ei sisalda viidet praeguste kriiside asümmeetrilisele territoriaalsele mõjule ega viidet vajadusele uurida ELi poliitikameetmete võimalikku territoriaalset mõju. Nii ei täida komisjon 2022. aasta tööprogrammis juba võetud kohustust tugevdada territoriaalse mõju hindamist ja maapiirkondadele avalduva mõju hindamist. Komitee tuletab samuti meelde Euroopa Parlamendi üleskutset kaasata Euroopa Regioonide Komitee ühtekuuluvuspoliitika mittekahjustamise põhimõtte väljatöötamisse ning kinnitab oma valmisolekut teha selles valdkonnas koostööd Euroopa Komisjoniga. Komitee kordab tungivalt oma üleskutset komisjonile tagada, et mõjuhinnangud sisaldaksid iga seadusandliku algatuse võimalike territoriaalselt diferentseeritud mõjude hindamist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | peab tervitatavaks komisjoni kavatsust teha ettepanek mitmeaastase finantsraamistiku õigeaegseks läbivaatamiseks. Läbivaatamine peaks hõlmama üldist arutelu järgmise mitmeaastase finantsraamistiku struktuuri ja vahendite üle. Selles tuleks keskenduda jätkuvalt lihtsustamisele, rahastamisvahendite temaatilisele fookusele ning võib-olla ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendussüsteemile; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub Euroopa Komisjoni üles analüüsima osalemise ja jagatud eelarve täitmise mudeleid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide üle läbirääkimiste pidamisel, nende kavandamisel ja rakendamisel. Eesmärk on kaardistada eri mudelid kogu ELis ning optimeerida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutuselevõtu igas etapis; |
| --- | --- |

49.

| 50. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni tööprogrammis ei esitata ühtegi uut algatust, mille eesmärk oleks tegeleda sellega, et nõukogus blokeeritakse määrust, mis käsitleb mehhanismi õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamiseks piiriüleses kontekstis. Komitee rõhutab, kui oluline on ühtekuuluvuse parandamise nimel edasi arendada ja lihtsustada piiriülest koostööd ning võtta seda arvesse seadusandlikes algatustes. Komitee rõõmustab siiski Euroopa piiriüleste mittetulundusühingute põhikirja käsitleva seadusandliku algatuse väljakuulutamise üle, mis võimaldab neil ühingutel saada ühtsest turust täit kasu, nii et koostööl ei ole takistusi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab, et komisjon järgiks Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi ühissoovitust luua saarte pakt ja Euroopa Liidu saarte tegevuskava. Selles osaleksid peamised sidusrühmad, nimelt riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, ettevõtjad, ühiskondlikud organisatsioonid, kodanikuühiskond, akadeemilised ringkonnad ja valitsusvälised organisatsioonid, võttes eeskuju linnade paktist ja tulevasest maaelupaktist. Komitee tuletab komisjonile meelde vajadust teha uuring Euroopa Liidu saarepiirkondade erinevate olukordade kohta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et oluline on hakata ellu viima äärepoolseimate piirkondade ajakohastatud strateegiat, millest saavad kasu nii äärepoolseimad piirkonnad ise kui ka EL tervikuna; |
| --- | --- |

52.

| 53. | annab jätkuvalt otsese panuse Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisse kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava hindamisse kohapeal. Siinkohal kordab komitee vajadust SKPd täiendavate näitajate järele, et mõõta majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut ja lihtsustada nii üleminekut kestlikule heaolumajandusele. Samuti on vaja sotsiaal- ja tööhõivepoliitikas tõhusaid seire- ja andmekogumismehhanisme, sest piirkondade vahel on ikka veel märkimisväärseid erinevusi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on seisukohal, et lisaks rohelisele taksonoomiale kui panusele rohelise kokkuleppe rakendamisse peaks komisjon kiiresti esitama ettepaneku sotsiaalse taksonoomia loomiseks. Sotsiaalse taksonoomiata puuduvad investoritel ja ettevõtjatel selged suunised selle kohta, mida võib käsitada sotsiaalse investeeringuna. Seetõttu on raske rahastada sotsiaalselt motiveeritud tegevust tervishoiu, sotsiaaleluruumide, sotsiaalteenuste jms valdkonnas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kordab oma üleskutset koostada Euroopa eluasemestrateegia, mille eesmärk on edendada taskukohaseid ja kestlikke eluasemeid ning sotsiaaleluruume ja ajutist majutust. See strateegia tuleks lisada Euroopa poolaastasse ja peaks hõlmama liikmesriikide kvantitatiivseid avaliku sektori investeeringute eesmärke; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub komisjoni üles kinnitama oma selget pühendumust õiglase ja kestliku ülemineku fondile 2.0 pärast 2027. aastat. Komitee rõhutab, et autotööstuspiirkondadel ei ole praegu eraldi rahastamisvõimalusi, kuigi ka nemad seisavad üleminekuprotsessis silmitsi suurte probleemidega. Komitee kordab oma üleskutset esitada ELi temaatiline ja territoriaalne programm, mis hõlmab autotööstuspiirkondi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | peab tervitatavaks komisjoni võetud kohustust anda Lääne-Balkani kandidaatriikide ning Ukraina, Moldova ja Gruusia ühinemisprotsessile uut hoogu. Komitee kaasab kahe uue kandidaatriigi – Ukraina ja Moldova – kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oma laienemistöösse ning püüab luua nendega kahepoolseid struktuure. Komitee kordab oma valmisolekut luua 2023. aastal Albaaniaga ühine nõuandekomitee. Komitee toetab jätkuvalt dialoogi ja praktilist koostööd Türgiga. Nagu on palunud ELi nõukogu eesistujariik Tšehhi Vabariik, esitab komitee 2023. aasta alguses oma seisukoha idapartnerluse tuleviku kohta kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist; |
| --- | --- |

57.

| 58. | võtab omale kohustuse luua kohalikul ja piirkondlikul tasandil tugevamaid sidemeid ELi lõunanaabrite ja kolmandate riikidega. Seda tehakse eelkõige teabevahetuse ja koostöövõimaluste kaudu foorumil „Linnad ja piirkonnad rahvusvahelise partnerluse nimel“, mis korraldatakse 2023. aastal koostöös Euroopa Komisjoniga; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni taas üles võtma järelmeetmeid seoses komitee palvega süvendada Ühendkuningriigi ja ELi suhteid territoriaalsest perspektiivist. Komitee aitab lihtsustada ja arendada territoriaalset koostööd Ühendkuningriigi detsentraliseeritud osade ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, sealhulgas väljaspool kaubandus- ja koostöölepingu institutsionaalset raamistikku; |
| --- | --- |

59.

| 60. | teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, ELi nõukogu eesistujariikidele Tšehhi Vabariigile, Rootsile ja Hispaaniale ning Euroopa Ülemkogu eesistujale. |
| --- | --- |

60.

Brüssel, 1. detsember 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 548 final.

1

(2)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

2

(3)  COR-2022-02657-00-00-RES-TRA.

3

(4)  https://cor.europa.eu/en/our-work/Pages/State-of-Regions-and-Cities-2022.aspx?origin=spotlight

4

(5)  https://cor.europa.eu/et/engage/Pages/cohesion-alliance.aspx

5

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/8

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Euroopa oskusteaasta 2023“

(2023/C 79/02)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa oskusteaasta 2023 kohta (1),

| 1. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni ettepaneku üle nimetada 2023. aasta Euroopa oskusteaastaks ning toetab ettepaneku üldeesmärke kui õigeaegset ja väärtuslikku panust sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse vastupanuvõime tugevdamisse, muu hulgas COVID-19 kriisi järel ja Ukrainas toimuva sõja taustal, ning uute oskustega seotud nõuete täitmisse, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | soovitab tihedalt kaasata noori ja noorteorganisatsioone Euroopa oskusteaasta kavandamisse, elluviimisse ja hindamisse Euroopa noorteaasta eeskujul ja noorteküsimuste süvalaiendamise vaimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et kuna on raske prognoosida tulevasi tööturu suundumusi ja nendest tingituna hariduses ja koolituses vaja minevate muutuste tempot, on väga oluline põhjalikult muuta kõigi sidusrühmade mõtteviisi ja käitumist. Komitee loodab sellega seoses, et Euroopa oskusteaasta annab võimaluse kujundada koostöös kõigi valitsustasanditega elujõuline ja loov ökosüsteem, kus inimesed, eelkõige noored, saavad arutada ja ühiselt kavandada haridus- ja koolitusalaseid lahendusi, et sellele üleminekule kaasa aidata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toonitab, et Euroopa oskusteaasta peab andma võimaluse investeerida oskustepoliitika tulevikukindluse tagamisse. Koos tööelu üha kasvava digitaalse mõõtmega nõuab see paradigma muutust oskustes. Komitee rõhutab sellega seoses, et tuleb soodustada ja edendada rohe- ja digipöörde jaoks vajalikke oskusi, säilitades samal ajal traditsioonilised oskused ja teadmised; |
| --- | --- |

4.

| 5. | eeldab, et Euroopa oskusteaasta hoogustab 2021. aasta Euroopa oskuste tegevuskava rakendamist ning muutub verstapostiks Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas seatud ELi peamiste eesmärkide saavutamisel (vähemalt 60 % täiskasvanute osalemine igal aastal koolitusel ning vähemalt 78 % tööhõivemäära saavutamine 2030. aastaks) ning naiste ja noorte tööturule (taas)sisenemise võimaldamisel ja toetamisel. Komitee loodab samuti, et andes inimestele stiimuleid oma oskuste ja seeläbi tööalase konkurentsivõime parandamiseks, aitab Euroopa oskusteaasta kaasa ka Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava kolmanda peamise eesmärgi saavutamisele, milleks on vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu vähendamine vähemalt 15 miljoni võrra; |
| --- | --- |

5.

| 6. | eeldab, et Euroopa oskusteaasta rakendamine aitab kaasa ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 elluviimisele ja selle 17 kestliku arengu eesmärgi saavutamisele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | eeldab, et Euroopa oskusteaasta annab võimaluse hinnata ELi eri piirkondades tehtud edusamme seoses taasterahastu „NextGenerationEU“ konkreetsete sätetega selle juhtalgatuse „Ümberõpe ja oskuste täiendamine“ raames ning kohandada haridus- ja koolitussüsteeme, et toetada igas vanuses inimeste digioskusi ning kutseharidust ja -koolitust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et COVID-19 kriis ja Ukrainas toimuva sõja tagajärjed on põhjustanud märkimisväärseid tagasilööke hariduse, tööhõive, vaimse tervise ja netosissetuleku valdkonnas. Komitee nõuab sellega seoses, et Euroopa oskusteaasta edendaks meetmeid töötuse, sealhulgas pikaajalise töötuse ja vaeghõive vähendamiseks ning tegeleks selliste oluliste teemadega, nagu noored, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel (NEET-noored), ja tulevikukindlad oskused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et mentorlus võib olla hindamatu vahend koolituslünkade ja oskuste nappuse, samuti töötuse määra ja lõppkokkuvõttes sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamiseks, edendades samal ajal põlvkondadevahelist solidaarsust. Komitee kutsub seepärast töötama välja Euroopa mentorluse raamistiku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et oskuste nappuse probleemiga, sealhulgas kaugetes või hõredalt asustatud kogukondades, tuleb tegeleda täiendus- ja ümberõppe, elukestva õppe, digiõppe, koolituse ja uutesse tehnoloogiatesse investeerimise abil; Komitee leiab, et kui lisada põhioskused, mis on valdkonnaülesed ja täiendavad rohelisi ja muid eluks vajalikke oskusi, kõikidesse koolituskavadesse ning kutsehariduse ja -õppe programmidesse, siis suurendab see sotsiaalset vastupanuvõimet ja elukestvat tööalast konkurentsivõimet ning tagab võimestatud tööjõu, kes tunneb, et suudab anda mõtestatud panuse rohepöördesse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et rohe- ja digipöörde elluviimiseks tuleb kindlasti investeerida avaliku sektori töötajate suutlikkuse suurendamisse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ja lähtudes mitmetasandilisest valitsemisest on enamikus liikmesriikides kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel haridus- ja koolituspoliitikas olulised ülesanded ning tööhõivepoliitikas strateegiline roll. Komitee rõhutab seega, et linnad ja piirkonnad esindavad valitsemistasandit, kus sidemed haridus- ja koolitusasutuste ja tööturu tegevuse vahel on kõige tugevamad ning seepärast tuleks neid rahastada ja rakendada ning võtta järelmeetmeid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab lisaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisele rollile, et ka muud osalejad, sealhulgas erasektor ja kolmanda sektori organisatsioonid, peavad olema kaasatud selliste meetmete rakendamisse, millega tagatakse inimeste (taas)integreerumine tööturule. Komitee leiab, et oskuste ja koolitussüsteemide abil tuleks hoolitseda selle eest, et ühitada eri põlvkondade pädevust paremini tööturu kiiresti muutuvate vajadustega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab asjakohaseid meetmeid, et veelgi enam tunnustada mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskusi ning tagada, et neid oskusi saab valideerida formaalse hariduse alustamisel või sellesse naasmisel või tööle asumisel, samuti selleks, et soodustada valdkonnaüleseid oskusi, mis vastavad tööhõive muutuvale olemusele, ning edendada keeleoskust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et oskuste omandamise ja ümberõppe maht on üle ELi väga erinev, mis põhjustab Euroopa piirkondades oskuste nappust ja oskuste mittevastavust tööturu vajadustele. Komitee palub sellega seoses Euroopa Komisjonil kaasata veelgi rohkem kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning kõiki asjaomaseid osalejaid, sest universaalne lähenemisviis ei toimi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab vajadust pideva dialoogi järele Euroopa, riiklike, piirkondlike ja kohalike partnerite vahel, et teha kindlaks oskustega seotud konkreetsed kohalikud ja piirkondlikud vajadused. Komitee kordab oma nõudmist keskenduda Euroopa oskusteaasta elluviimisel tehtavate edusammude jälgimisel ja hindamisel rohkem kohalikule tasandile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnistab suurt mõju, mida oskustele võib avaldada ELi ühtekuuluvuspoliitika, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu, aidates tuvastada ja tugevdada strateegilisi tegevusvaldkondi, edendades sotsiaalset ühtekuuluvust, aidates kõigil kodanikel kasutada oma potentsiaali ja täita oma ametialaseid ootusi ning tagades üldise pikaajalise positiivse mõju ELi konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et Euroopa oskusteaasta pikaajalise pärandi tagamiseks ja oskustepoliitika valdkonnaülese olemuse tunnistamiseks peaks Euroopa oskusteaasta üks lisaeesmärk olema vähendada ajude äravoolu ja optimeerida ajude juurdevoolu, et aidata kaasa suuremale territoriaalsele ühtekuuluvusele. Komitee viitab samuti vajadusele luua rohkem viise, et meelitada kolmandate riikide tööjõudu täitma vabu ametikohti tööjõu nappuse all kannatavates sektorites, nagu hooldus ja tervishoid, samuti talentide ja hädavajalike oskustega inimeste ligimeelitamiseks, sest see on vajalik Euroopa konkurentsivõime säilitamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab tervitatavaks kaasavusele omistatud tähtsust ja tunnistab, et Euroopa oskusteaasta eesmärke on võimalik täita ainult siis, kui võetakse arvesse kõigi inimeste vajadusi ja püüdlusi kogu nende mitmekesisuses. See hõlmab ka maapiirkondi, äärealasid ja vähem arenenud piirkondi, tagades selle, et kedagi ei jäeta kõrvale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiidab ettepanekut kutsuda kokku riiklike koordinaatorite koosolekud, et korraldada Euroopa oskusteaasta tegevust, tagades samal ajal kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele sõnaõiguse oskusteaasta kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel. Komitee teeb ettepaneku kaasata komitee vaatlejana riiklike koordinaatorite koosolekutele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab olema juurdepääs ELi rahastamisvõimalustele, et toetada kohalikke ja piirkondlikke oskustealaseid algatusi kogu 2023. aasta jooksul ja ka hiljem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub üles kaasama täiendus- ja ümberõppe algatustesse ettevõtjaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, sest neil on oluline roll innovatsiooni edendamisel, töökohtade loomisel ja kestlikule majanduskasvule kaasaaitamisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tegema tihedat koostööd haridusasutuste ja tööstusega, et aidata kindlaks teha kohalikud ja piirkondlikud tööturu vajadused ning panustada nende rahuldamisse, suurendades seeläbi noorte võimalusi omandada oskusi, mis tagavad inimväärsed ja tulevikukindlad töökohad; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et pandeemiast ning digi- ja rohepöördest tingitud töömaailma muutumine on mõjutanud eelkõige naisi. Seepärast peaks soolise võrdõiguslikkuse mõõtme kaasamine kaksiküleminekusse, tulevikukindlate oskuste edendamine ja juurdepääs digioskustele olema kõigi elukestva õppe alaste meetmete lahutamatu osa. Lisaks tuleb koolitusprogrammide kavandamisel ja rakendamisel arvesse võtta soolist mõõdet ja käsitleda soolist kallutatust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | eeldab, et Euroopa oskusteaasta aitab kiirendada Euroopa haridusruumi lõpuleviimist, et tagada kõigile kvaliteetne haridus. EL peaks suurendama koostööd haridus- ja koolitussüsteemide ning eri õppekavade vahel, tuginedes inimeste vajadustele ja tööturu nõudmistele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub üles pöörama Euroopa oskusteaastal nõuetekohast tähelepanu kodanikuoskustele, mida õpetatakse asjakohase kodanikuhariduse kaudu, et anda igas vanuses inimestele võimalus olla aktiivne kodanik või saada selleks, osaleda täiel määral demokraatlikus elus ning panna vastu meediamanipulatsioonile, desinformatsioonile ja vihakõnele, sealhulgas internetis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab pakilist vajadust reformimeetmete järele, et muuta kutseharidus ja -õpe ning töökohapõhine õpe tulevastele ülesannetele sobivaks, nagu on märgitud Euroopa oskusteaasta ettepanekus. Tuleb edendada piirkondlikke ökosüsteeme ja olemasolevaid ühtseid kontaktpunkte, et parandada juurdepääsu kvaliteetsele kutseharidusele ja -õppele. Selliste ökosüsteemide tugevdamine võib tagada edukate poliitiliste algatuste vajaliku järjepidevuse ja luua paremad seosed Euroopa Sotsiaalfond+-ist saadava rahalise toetusega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et haridust, koolitust ning kutseharidust ja -õpet tuleb pidevalt ajakohastada ning kujundada tulevikus vajaminevatest oskustest lähtudes. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad aidata luua kohalikul ja piirkondlikul tasandil järelevalvesüsteeme ning oskuste prognoosimise ja sobitamise mehhanisme. Komitee on sellega seoses veendunud, et täiendusõppe ning kutsehariduse ja -õppe saab muuta vastupidavaks, kui integreerida need majandus-, tööstus- ja innovatsioonistrateegiatesse, sealhulgas nendesse, miks on seotud kestliku taastumise, rohe- ja digipöörde ning aruka spetsialiseerumisega; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et pidades silmas pakilist vajadust parandada rohepöörde ja süveneva energiakriisi taustal hoonete energiatõhusust, tuleb tingimata keskenduda ehitussektori töötajate ümber- ja täiendusõppele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et üleminek heiteta ja digitehnoloogiat kasutavatele sõidukitele avaldab suurt mõju piirkondlikele autotööstuse ökosüsteemidele ja sotsiaal-majanduslikele struktuuridele. Komitee rõhutab samas, et maanteetranspordi dekarboniseerimine mõjutab tugevalt auto- ja tarnetööstuse spetsialiseerunud töötajaid, nõudes 2,4 miljoni töötaja kiiret täiendus- ja ümberõpet 2030. aastaks. Seepärast kutsub komitee looma Euroopa raamistikku, millega prognoosida ja juhtida sektoris toimuvaid muutusi, et tagada õiglane üleminek auto- ja tarnetööstusega piirkondadele. Piirkondlikud ümberkujundamiskavad tuleb välja töötada tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et kuigi raudteesektori suurenev digiüleminek ja automatiseerimine toob kaasa kasvava nõudluse IKT- ja küberturvalisuse spetsialistide järele, tuleb tõhusalt tegeleda märkimisväärse oskuste nappusega ja muutuvate vajadustega oskuste järele, muu hulgas raudteesektori struktureeritud praktikakavade abil ja raudteetranspordi kutsealade hariduse edendamisega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde, et kutsehariduse tipptaseme keskused toimivad kohalike äriinvesteeringute katalüsaatorina, luues oskuste ökosüsteeme; Need toetavad kestlikku taastumist, rohe- ja digipööret, piirkondlikku innovatsiooni ja VKEde tehnoloogiainnovatsiooni. Komitee rõhutab sellega seoses, et oluline on kaasata kutsehariduse tipptaseme keskustesse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui kõnealuste ökosüsteemide võimendajad; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab vajadust kutsehariduse ja -õppe suurema paindlikkuse järele, et reageerida kiiretele ühiskondlikele ja töömaailma muutustele, samuti kutsehariduse ja -õppe digiülemineku kiirendamise, tänapäevaste ja uuenduslike õppeviiside ning suuremate investeeringute järele õpetajate ja koolitajate oskustesse ja teadmistesse. Komitee rõhutab, kui oluline on investeerida rohkem täiendus- ja ümberõppesse ning koolitusse, eriti pärast COVID-19 kriisi, mis kiirendas hüppeliselt digipööret hariduses ja muutusi töökorralduses, ning võttes arvesse üldist Euroopa tasandi oskustepoliitikat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | loodab, et otsus Euroopa oskusteaasta 2023 kohta võetakse kiiresti vastu, et meetmeid saaks hakata ellu viima juba 2023. aasta alguses; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kohustub eeltoodut silmas pidades panustama Euroopa oskusteaasta eesmärkide saavutamisse, muu hulgas Euroopa aastale pühendatud komitee tegevuskava rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, ELi nõukogu eesistujariikidele Rootsile ja Hispaaniale ning Euroopa Ülemkogu eesistujale. |
| --- | --- |

36.

Brüssel, 1. detsember 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 526 final.

1

---

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 152. istungjärk, 30.11.2022–1.12.2022

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/12

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „ELi kuritegude loetelu laiendamine vaenukõnele ja vaenukuritegudele“

(2023/C 79/03)

| Raportöör: | Aleksandra DULKIEWICZ (PL/EPP), Gdański linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokument: | komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kaasavam ja kaitsvam Euroopa; vaenukõne ja vaenukuritegude lisamine ELi kuritegude loetellu“
  COM(2021) 777 final |

Raportöör:

Aleksandra DULKIEWICZ (PL/EPP), Gdański linnapea

Viitedokument:

komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kaasavam ja kaitsvam Euroopa; vaenukõne ja vaenukuritegude lisamine ELi kuritegude loetellu“

COM(2021) 777 final

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | märgib, et vaenukõne ja vaenukuritegude kriminaliseerimise viis ELi tasandil on praegu sätestatud nõukogu 2008. aasta raamotsuses rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta (nõukogu raamotsus 2008/913/JSK (1)). Kogu ELi hõlmavate õigusaktidega hõlmatud vaenukuritegude kataloog piirdub rassi, nahavärvi, usutunnistuse ning rahvusliku või etnilise päritoluga seotud põhjustega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et vaenukõne ja vaenukuritegude muude vormide kriminaliseerimine, eelkõige soo, seksuaalse sättumuse, vanuse ja puude alusel, on liikmesriigiti erinev. Kuna praegu puudub aluslepingus ühtse üleeuroopalise kriminaalõiguse alus, et võidelda vaenukõne ja vaenukuritegude kõigi vormide vastu, kutsub komitee nõukogu üles laiendama kiiresti Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 83 lõike 1 kohast ELi kuritegude loetelu, kehtestades asjaomaste riiklike karistussätete ühised miinimumstandardid täielikult subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toetab sellega seoses tuliselt Euroopa Komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega lisatakse vaenukõne ja vaenukuriteod ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kuriteoliikide hulka, kooskõlas 2021. aasta detsembri teatise „Kaasavam ja kaitsvam Euroopa: vaenukõne ja vaenukuritegude lisamine ELi kuritegude loetellu“ lisaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et vaenukõne, vaenukuriteod, valeuudised, desinformatsioon ja vandenõuteooriad on nähtused, mille vastu tuleb resoluutselt astuda. Samuti tuleks rõhutada, et võitlus vaenukõne ja vaenukuritegude vastu on ka võitlus eelarvamuste, rassismi, šovinismi, homofoobia ja antisemitismi vastu. Vaenukõne ja -kuriteod ei mõjuta ainult konkreetseid ohvreid, põhjustades neile kannatusi ja piirates nende põhiõigusi ja -vabadusi, vaid mõjutavad ka ühiskonda laiemalt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunneb muret selle nähtuse tohutu ulatuse ja kummalise ükskõiksuse pärast selle suhtes, mis kutsub esile vaenukõne ja vaenukuritegude normaliseerimise ohu ning lausa selle pideva kohalolu meie igapäevaelus; |
| --- | --- |

5.

Poliitikasoovitused

| 6. | mõistab hukka olukorrad, kus vaenukõne on muutunud poliitilise konflikti keelekasutuse osaks, ning jälgib murega, kuidas äärmuslikud vaated ja jõhkrad avaldused on saanud tavapäraseks osaks avalikus arutelus. On oht, et populistide seas kasutatav agressiivne retoorika poliitilistes vaidlustes aitab luua õhkkonda, kus võivad areneda radikalism, valeuudised ja desinformatsioon, mis võivad viia vaenukuritegudeni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on teadlik, et vaenukõne ja vaenukuriteod mõjutavad kõiki vanuserühmi, ainus erinevus on keskkond, milles nad seda õpivad; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks noortele, kes ühelt poolt on eriti haavatavad virtuaalse ja füüsilise vaenukõne ja vaenukuritegude toimepanemisele õhutamise suhtes ning teiselt poolt võivad olla tugevad liitlased võitluses selle vastu; märgib, et kuigi kõige sagedasemad vaenukõne sihtmärgid on pagulased, inimesed, kes ei ole heteronormatiivsed, ning rahvus- ja usuvähemused, on viimastel aastatel järsult suurenenud nende inimeste osakaal, kes puutuvad vaenukõnega kokku meedias, sotsiaalmeedias ja igapäevaelus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et vihkamisest tingitud verbaalne ja füüsiline vägivald ei tekita muret üksnes vähemuskogukondadele. Selles kontekstis on üha sagedamini vaenukõne ja vaenukuritegude ohvrid ametivõimud – inimesed, kellel on valimistel saadud mandaat või avalikud kohustused, ja institutsioonid. See mõjutab eriti rängalt kohalikke ja piirkondlikke poliitikuid näiteks pagulaste, rändajate või LGBTIQ+ inimeste õiguste kaitsmisel ning viimasel ajal seoses võitlusega selliste ülemaailmsete ohtude vastu nagu Venemaa sissetung Ukrainasse või COVID-19 pandeemia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et poliitikud ja riigiasutused on eriti võimekad mõjutama avalikku arvamust ja diskursust, ning kutsub seetõttu kõigi tasandite poliitilisi juhte üles hoiduma keelekasutusest, mis võib esile kutsuda vaenukõnet või vaenukuritegusid konkreetsete rühmade vastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab muret, et kolmandad riigid kasutavad teadlikult vaenukõnet ja vaenukuritegusid organiseeritud kampaaniate korraldamiseks, mis mõjutavad polariseerumist ja tekitavad lõhesid ELis. Vaenukõnel ja vaenukuritegudel on oma osa relvakonfliktide õhutamisel. Need ei ole enam kohalik nähtus, vaid on muutumas ülemaailmseks ohuks. Selline vaenukõne näide on president Putini administratsiooni praegune sõnum Ukraina vastu suunatud agressiooni põhjuste ning sõja ajal toime pandud vägivalla ja vaenukuritegude ulatuse kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu vaenukõne ja vaenukuritegude ülemaailmsele mõõtmele, mis on osaliselt tingitud ideede levitamise lihtsusest eri digikanalites. Seetõttu peab tõhusa süüdistuse esitamiseks olema piiriülene mõõde. Komitee nõustub täielikult Euroopa Komisjoni hinnanguga, et selliste kuritegude raskuse ja nende piiriülese olemusega saab tegeleda üksnes ELi tasandi ühistegevuse abil, mis tähendaks ühist kriminaalõiguslikku vastumeedet liidu tasandil ja tõhusamat õigusalast koostööd liikmesriikide vahel. Selline tegevus ei tohiks olla vastuolus subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | juhib tähelepanu negatiivsetele kõrvalmõjudele, mida internetis leviv vaenukõne võib avaldada kohalikele kogukondadele ja selle tulemusena inimestevaheliste lõhede tekkimisele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse (protsessi) häirimisele; on veendunud, et vaenukuritegude ja vaenukõne tagajärjed on kõige tuntavamad kohalikes kogukondades; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb muret selle pärast, et vaenukuriteod levitavad hirmu ja häbimärgistamist, millel on suurem hävitav mõju, ulatudes konkreetse linna või piirkonna piiridest kaugemale ja võides laieneda suuremateks konfliktideks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suurt vastutust aktiivses võitluses vaenukuritegude ja vaenukõne vastu ning diskrimineerimise ja tõrjutuse, sealhulgas poliitiliselt ja ideoloogiliselt motiveeritud vägivalla ennetamisel; märgib, et tegevusetus ja suutmatus seda tõsiselt võtta võib kaasa tuua olukorra eskaleerumise ja süvenemise; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et linnapeadel ning muudel piirkondlikel ja kohalikel juhtidel on otsustav positsioon ja nad võivad mängida olulist rolli selliste vahejuhtumite varajaste märkide tuvastamisel oma kogukonnas; on samuti seisukohal, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks julgustada võtma ennetavaid meetmeid vastavalt kohalikele oludele; nõuab, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele koostataks konkreetsed soovitused selle kohta, kuidas seda nähtust kohalikes kogukondades tõhusalt ära hoida; soovib harmoonilist koostööd õiguskaitseasutustega, kellelt oodatakse pidevat ja tõhusat võitlust vaenukõne ja vaenukuritegude vastu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | soovitab võtta vastu õigusaktid, milles käsitletakse võitlust vaenukõne vastu digiteenustes, et sotsiaalmeedia ei aitaks kaasa ei vaenukõne ega vaenukuritegude mõju levikule ja võimendamisele. Kehtivad eeskirjad ei ole piisavad tagamaks, et internetiteenuse osutajad aitaksid tõhusalt võidelda vaenukõne vastu ja seda oma teenustes ennetada. Uuringud (2) näitavad, et digiteenuste osutajad ja platvormid sageli ei jõusta või ei suuda jõustada oma kogukonna suuniseid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et praegu seadusandlikus etapis olev digiteenuste õigusakt annab võimaluse kehtestada miinimumstandardid selliste ressursside läbipaistvuse kohta, mida platvormid peavad kasutama, et tagada nii desinformatsiooni käsitlevate õigusraamistike kui ka oma kogukonna suuniste rakendamine. See õigusakt võiks olla stiimul vahendusteenuste osutajate, avalikkuse ja riigi vaheliste suhete parandamiseks. Suurte platvormide sotsiaal-majanduslik potentsiaal nõuab kooskõlastatud jõupingutusi üleeuroopalisel tasandil ja Euroopa ühtse turu tugevuse kasutamist argumendina; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab digiteenuste õigusakti vastuvõtmist ELi tasandil ja selle rakendamist liikmesriikides. Liikmesriigid peaksid osalema digiteenuste õigusakti edasises töös ja edendamises ELis. Tasub edendada digiteenuste õigusakti kui ELi õigusakti, mis ei konkureeri eraldiseisvate sõltumatute eeskirjadega digiteenuste või sõnavabaduse kohta internetis, mille võtaksid vastu liikmesriigid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu õiguskaitseasutuste rollile ennetamise, avastamise ja lõpuks süüdistuse esitamise protsessis; loodab, et kogu ELi hõlmava kuritegude kataloogi laiendamine vaenukuritegudele aitab kaasa järjepidevale reageerimisele ning et sellega omistatakse tähtsust vaenukõne ja vaenukuritegude kriminaalõiguslikule menetlemisele selle igas etapis (politsei, prokuratuur, kohtud); juhib tähelepanu sõltumatute kohtute rollile selles protsessis – oma kohtupraktikaga määravad nad kindlaks piirid ühelt poolt lubatavate ja sõnavabaduse kasutamise alla kuuluvate tegude ja teiselt poolt vaenukõne vahel; soovitab, et sellele probleemile reageerimise standardid oleksid kogu Euroopa Liidus ühesugused; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et kaalutaks sellise mudeli loomist, mille puhul vaenukõne eest esitatakse riiklik süüdistus, mitte era- või kaebusmenetluste kaudu. Selle nähtuse ohjeldamine on avalikes huvides ja kuritegude toimepanijad peaksid olema teadlikud sellest, et neile määratakse vältimatult karistus. Samuti on vaja ületada vaenukuritegusid toime panevate inimeste anonüümsuse takistus, mille puhul peavad õiguskaitseasutused võtma meetmeid ja internetiteenuse osutajad peavad olema valmis koostööd tegema; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et edusammud võrdõiguslikkuse ja inimõiguste valdkonnas, sealhulgas õiguskaitseasutused, kes võitlevad tõhusalt vaenukuritegude ja vaenukõne vastu, sõltuvad suurel määral kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostööst; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu sellele, et peamine takistus, mis takistab õiguskaitseasutusi tõhusalt tegutsemast, on vaenukuritegudest teatamata jätmine; juhib tähelepanu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kohalike omavalitsuste ametnikud peaksid kasutama ära oma lähedust elanikkonnale ning edendama poliitikat, mille eesmärk on suurendada sellest probleemist teadlikkust (sealhulgas riigiteenistujate seas) ning julgustada ohvreid vaenukõnest ja vaenukuritegudest teatama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks olema roll vaenukuritegudest teatamise takistuste kõrvaldamisel, näiteks suurendades teadlikkust ohvrite õigustest, andes õigusteavet selle kohta, kuidas vahejuhtumitest teatada, tagades rändajatele, et nad saavad esitada kuriteoteateid olenemata oma õiguslikust seisundist, ning edendades anonüümset teatamist kolmandate isikute kaudu. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid edendama ka häid tavasid ja ohvrite nimel tehtavat koostööd, kaasates politsei, kohalikud võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastased asutused, sotsiaalsed vabaühendused ja muud ohvriabiteenistused; |
| --- | --- |

23.

| 24. | järeldab, et isegi parimad õiguslikud lahendused ei aita, kui õiguskaitseasutused ei jõusta neid kuritegude toimepanijatele süüdistuse esitamisega. Samuti on õiguskaitseasutuste võimalus reageerida piiratud, kui internetiteenuse osutajad (kes osutavad teenuseid elektrooniliselt) ei jaga vaenukuritegusid toime pannud inimeste andmeid ja rikuvad seega ilmselgelt seadust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väidab, et teades vaenukõne sagedast tihedat seotust avaliku ja poliitilise arutelu retoorikaga, on õiguskaitseorganite jaoks veelgi olulisem, et need organid (eelkõige prokuratuur) säilitaksid sõltumatuse ja et seda nähtust võetaks tõsiselt. Olenemata riikide erinevustest vaenukõne reguleerimises, tõkestamises ja ennetamises ning konkreetsetel põhjustel kaitsmises, on väga oluline tagada institutsioonide stabiilsus. See tähendab esiteks sõltumatuid kohtuid ja teiseks prokuratuuri, mis on vaba survest ja võimeline tegema sõltumatuid otsuseid seda liiki kuritegude eest riikliku süüdistuste esitamiseks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et mitmes ELi liikmesriigis hõlmavad võrdõiguslikkust edendavate asutuste volitused ka vaenukõnet ja vaenukuritegusid (3) ning seega on neil selles protsessis oluline roll. Komitee toetab sellega seoses Euroopa Komisjoni soovitusi liikmesriikidele, et aidata neil parandada võrdõiguslikkust edendavate asutuste sõltumatust ja tõhusust (4), ning ootab väljakuulutatud seadusandlikku ettepanekut nende rolli ja sõltumatuse edasise tugevdamise kohta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | juhib tähelepanu vajadusele teha koostööd vabaühendustega, kes toetavad teadlikkuse suurendamist ning võitlevad vaenukõne ja vaenupõhiste vägivallaaktide vastu. Nimetatud peamiste sidusrühmade, sealhulgas kohalike omavalitsuste kogemusi tuleb kasutada vaenu vastu välja astumiseks ja selle vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kõik koolid peaksid rakendama diskrimineerimisvastaseid haridusprogramme ja -oskusi, et tulla toime ja elada ühiskonnas, mis on kodakondsuse, rassi, ideoloogia ja usu poolest mitmekultuuriline. Nende haridusprogrammide põhielement peaks olema vaenukõne vastane tegevus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teeb ettepaneku lisada vaenukõne üldharidusõppe õppekavasse ning ergutab piirkondi, kellel on selles valdkonnas pädevus, võtma selleks meetmeid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et tänased Euroopa kodanikud peavad olema haritud ja valdama suhtlemisoskusi, et mitte ületada ei internetis ega ka avalikes kohtades sõna- või väljendusvabaduse piire; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub üles looma ulatuslikke avalikke kampaaniaid, sealhulgas kogu ELi hõlmavaid kampaaniaid, et edendada võrdõiguslikkust ja ennetada diskrimineerimist, näiteks Euroopa tuleviku konverentsi järelmeetmena; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub üles toetama kohalikke ja piirkondlikke organisatsioone ning sotsiaalpartnereid, kes töötavad samades valdkondades, mis tegelevad verbaalse ja füüsilise vaenu vastase võitlusega mitmekultuurilise hariduse kaudu; juhib tähelepanu sellele, et me leiame positiivse näite Euroopa Regioonide Komitee, ICORNi ja Gdański linna rahastatud Paweł Adamowiczi auhinna ideest; |
| --- | --- |

32.

Järeldused

| 33. | on seisukohal, et EL on avalike vaenu ilmingute vastu võitlemise õigusaktide väljatöötamise ja kohaldamise tagaja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunnistab, et vaenukõne ja vaenukuritegude mõjul on piiriülene mõõde, mistõttu tuleb nendega tegeleda ELi tasandi ühistegevuse kaudu. Komitee kutsub seetõttu üles tegelema tõhusalt vaenukõne ja vaenukuritegudega, mis on toime pandud muudel kui raamotsusega 2008/913/JSK hõlmatud põhjustel, sealhulgas sooidentiteet, seksuaalne sättumus, vanus ja puue, nagu on määratletud Euroopa Komisjoni võrdõiguslikkuse liidu ettepanekus. On oluline, et nõukogu laiendaks kiiresti kuritegude loetelu vaenukuritegudele (ELi toimimise lepingu artikli 83 lõige 1), et tagada õiguskaitseasutuste tõhus toimimine nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

34.

| 35. | juhib tähelepanu sellele, et ainus vastus vaenukõnele ja vaenukuritegudele on töötada välja terviklik õiguslik strateegia kuritegude vastu võitlemiseks, nendest teatamiseks ja nende eest järjepidevaks vastutuselevõtmiseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab ELi tasandil miinimumeeskirjade kehtestamist vaenukõne ja vaenukuritegude eest määratavate karistuste kohta, mis võimaldaksid muuta riiklikke õigusakte, et kriminaliseerida liikmesus organisatsioonides, mis edendavad või õhutavad vaenu mis tahes alustel ja osalemist sellises tegevuses. Mis tahes maailma või Euroopa nurgas ei tohiks lubada aktsepteerida demokraatiavastaseid vaateid, vaenukõnet ja vaenulikkust teise inimese vastu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | soovitab parandada vaenukuritegusid käsitlevate andmete salvestamise ja kogumise meetodeid ning soovitab pidada liikmesriikidega ekspertide arutelusid Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) egiidi all, et aidata riiklikel ametiasutustel lahendada probleeme, mis on seotud õigusaktide praktilise kohaldamisega, ning tagada vaenukuritegude ja vaenukõne tõhus uurimine, nende eest süüdistuse esitamine ja süüdimõistmine; peab siinkohal oluliseks ka vaenukõne ja vaenukuritegudega tegelevate sotsiaalasutuste ja -organisatsioonide rolli; |
| --- | --- |

37.

| 38. | peab vaenukõne ja vaenukuritegude ohvrite kaitsmiseks vajalikuks organisatsioonilisi ja õiguslikke lahendusi, mida ELi institutsioonid ja organisatsioonid, liikmesriigid ja Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kodanikuühiskond peavad toetama ja edendama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et vaenukõne vastu võitlemise ja tsensuuri vahel on õhuke piir. Vaenukõne ja vaenukuritegude vastu võitlemiseks õiguslike lahenduste väljatöötamisel tuleks tagada õigus sõnavabadusele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tõdeb, et rahvusvahelisel tasandil puudub vaenukuritegude standardmääratlus. Komitee nõuab seetõttu arengupüüdeid, et tugevdada kohtupraktikat ning seega vaenukõne ja vaenukuritegude eest vastutusele võtmise tõhusust. Selleks võiks eeskujuks olla Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus CM/Rec(2022)16 (5) või Euroopa Komisjoni kasutatud määratlus, mis sisaldub raamotsuses 2008/913/JSK; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on teadlik, et me ei reguleeri äärmuslikku poliitilist retoorikat. Liikmesriigid vastutavad endiselt selle kindlaksmääramise eest, kuidas nad sõnavabadust määratlevad; on siiski veendunud, et verbaalsete ja füüsiliste vaenujuhtumite vastu võitlemiseks peame kehtestama ELi standardid. Just selleks on vaja laiendada ELis kuritegude kataloogi, et see hõlmaks vaenukõnet ja vaenukuritegusid. |
| --- | --- |

41.

Brüssel, 1. detsember 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (ELT L 328, 6.12.2008, lk 55).

1

(2)  Asjakohane aruanne on kättesaadav aadressil 210831_Reset_Facebook_Bundestagswahl_EN.pdf (hateaid.org).

2

(3)  Näiteks võib tuua Poola ombudsmani büroo.

3

(4)  Komisjoni 22. juuni 2018. aasta soovitus võrdõiguslikkusega tegelevaid asutusi käsitlevate standardite kohta (C(2018) 3850 final).

4

(5)  Ministrite komitee soovitus CM/Rec(2022)16 liikmesriikidele vaenukõne vastu võitlemise kohta: https://search.coe.int/cm/Pages/result_detailsaspx?ObjectId=0900001680a67955.

5

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/17

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „ELi kestliku ja ringse tekstiili strateegia“

(2023/C 79/04)

| Raportöör: | Luca MENESINI (IT/PES), Lucca provintsivanem (Toscana) |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi kestliku ja ringse tekstiili strateegia“
  COM(2022) 141 final |

Raportöör:

Luca MENESINI (IT/PES), Lucca provintsivanem (Toscana)

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi kestliku ja ringse tekstiili strateegia“

COM(2022) 141 final

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | väljendab heameelt „ELi kestliku ja ringse tekstiili strateegia“ valdkonnaülese käsituse üle, mille eesmärk on luua sidus raamistik ja visioon tekstiilisektori üleminekuks kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe, ringmajanduse tegevuskava ja Euroopa tööstusstrateegia eesmärkidega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ootab huviga kogu tekstiiliökosüsteemi rohe- ja digipöörde tegevuskava valmimist ja avaldamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnistab pakilist vajadust lasta ELi turule pika kasutuseaga ja ringlussevõetavaid tekstiiltooteid, mis on suures osas valmistatud ringlussevõetud kiududest, ei sisalda ohtlikke aineid ning on toodetud sotsiaalõigusi järgides ja keskkonda hoides. Komitee nõuab moesektoris paradigma muutust, et lõpetada rõivaste ületootmine ja -tarbimine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu Euroopa Keskkonnaameti andmetele, mis näitavad, et tarbimise seisukohast on tekstiiltoodete olelusring pärast toitu, eluaset ja liikuvust kliimale ja keskkonnale avalduva negatiivse mõju osas keskmiselt neljandal kohal (1). Tekstiiltooted olid 2020. aastal kolmandal kohal vee- ja maakasutuse ning viiendal kohal toorainete kasutuse ja kasvuhoonegaaside heite osas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsisektori tähtsust Euroopa tööstuses, arvestades et sektor annab tööd rohkem kui kahele miljonile töötajale ning on tööhõive, majandusarengu ja innovatsiooni edendaja neis piirkondlikes ökosüsteemides, kus ta tegutseb. Komitee peab esmatähtsaks minna esmaseid materjale kasutavalt ja lineaarselt tootmissüsteemilt üle regeneratiivsele ja ringluspõhisele mudelile. Komitee peab selles üleminekus ülioluliseks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, eelkõige a) kohalike omavalitsuste ja kohalike osalejate, nagu sotsiaalsed ettevõtted, kogumisettevõtted ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, rolli seoses tekstiili kogumise, taaskasutamise ja ringlussevõtu süsteemidega, b) piirkondade rolli kohalike omavalitsuste toetamisel nende ülesannete täitmisel ning c) erasektori rolli teadus- ja innovatsiooniprotsesside liikumapaneva jõuna; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnistab, et laiendatud tootjavastutus on osutunud tõhusaks vahendiks, et parandada jäätmete liigiti kogumist ja nende edasist käitlemist kooskõlas jäätmehierarhiaga. Komitee kutsub kaasseadusandjaid üles määrama ELi tasandil kindlaks, millised tekstiiltooted kuuluvad direktiivi ja laiendatud tootjavastutuse süsteemi kohaldamisalasse, võttes sihikule kiirmoetoodete kõrvaldamise suured kulud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et tekstiilijäätmete liigiti kogumine muutub 2025. aasta jaanuariks kõigile jäätmetekitajatele kohustuslikuks. Komitee ootab samuti, et jäätmete raamdirektiivi läbivaatamisel, mis on kavandatud 2024. aastaks, võetakse arvesse ka konkreetseid kvantitatiivseid eesmärke tekstiilijäätmete tekke vältimiseks ning nende korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks. Samuti ootab komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulise rolliga arvestamist; |
| --- | --- |

7.

Tarbimisharjumuste ümberkujundamine

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et aastatel 2000–2015 maailma tekstiilitootmine peaaegu kahekordistus. Arvestades, et suurim osa (81 %) ELis kasutatavast tekstiilist läheb rõivasteks, soodustab suundumus, et riideid kasutatakse enne nende äraviskamist üha lühemat aega, kõige rohkem jätkusuutmatut ületootmist ja -tarbimist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab sekkumismudelite ulatuslikumat kasutuselevõttu, et edendada tekstiilmaterjalide teadlikku ja kestlikku kasutamist, eelkõige seoses teatavate rõivatüüpidega, nagu mantlid või lasterõivad, mille tarbijad tõenäolisemalt enne kasuliku eluea lõppu ära viskavad. Asjakohaste meetmetega, nagu vahetusskeemid (swap schemes), moeraamatukogud (fashion libraries) ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad, lahendatakse eri laadi probleeme, mis on seotud eelarvamustega kasutatud riiete kvaliteedi, hügieeni või mitmekesisuse osas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab vajadust kiirendada uuenduslike lahenduste otsimist (masinad, seadmed, digiplatvormid) kogutud tekstiilijäätmete sorteerimiseks, taaskasutamiseks ja ringlussevõtuks ning materjalide omaduste optimeerimiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et turunõudlus ringluspõhiste toodete ja teenuste järele on endiselt ebapiisav, mis kujutab endast suurt takistust ringmajanduse ärimudelite rakendamisel. Komitee julgustab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi etendama soodustavat rolli, rakendades vahendeid, millega toetatakse pigem kasutusel kui omandil põhinevate ärimudelite kasutuselevõtmist, kehtestades eeskirjad tekstiiltoodete (sealhulgas jäätmevoogude) transpordi ja kaubanduse kohta, edendades regulatiivseid stiimuleid (näiteks käibemaksu vähendamine või laiendatud tootjavastutuse põhimõtte kohaldamine), et toetada pigem laenutamist kui ostmist ning jagamis-, tagasivõtu- ja edasimüügiplatvorme ja kasutatud riiete kauplusi, ning väärtustades taas rõivaste parandamist, väärindamist ja hooldust. Komitee tunnistab samuti, et sellistel ärimudelitel võib olla positiivne mõju keskkonnasäästlikkusele tervishoiu-, turismi- ja ehitussektoris ja muude oluliste avalike teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt algatuse üle, mis käsitleb tarbijate võimestamist üleminekul rohelisele majandusele, (2) ja sellest tulenevate ELi eeskirjade üle, millega tagatakse, et tarbijatele antakse müügikohas teavet tekstiiltoodete vastupidavusega seotud müügigarantii kohta ja asjakohast teavet nende parandatavuse kohta. Komitee julgustab komisjoni jätkama roheväidete algatuse raames (3) tööd igat liiki keskkonnaväidete miinimumkriteeriumide alal; |
| --- | --- |

12.

Ringlust toetava disaini muutmine laialt levinud reaalsuseks

| 13. | tunnistab, et suurema vastupidavuse kavandamine võib pikendada tekstiili, rõivaste, nahktoodete ja jalatsite eluiga, vähendades seeläbi jäätmeid ning üldist esmaste materjalide ja kemikaalide kasutamist. Komitee tunnustab tööd, mida komisjon teeb, et töötada välja siduvad tootespetsiifilised ökodisaininõuded eesmärgiga suurendada tekstiili, rõivaste, nahktoodete ja jalatsite vastupidavust, korduskasutatavust, parandatavust, kiust-kiuks ringlussevõetavust ja ringlussevõetud kiu kohustuslikku sisaldust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab kindlalt vajadust ühiste kestlikkusstandardite järele, mida peetakse hädavajalikuks, et kaasata rõivatootjad oma toodete keskkonnamõju hindamisse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt strateegia nende aspektide üle, mis käsitlevad selgema teabe andmist ringluse kohta tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitööstuses ja digitaalset tootepassi, mis põhineb ringluse ja muude keskkonnaaspektidega seotud kohustuslikel teabenõuetel. Komitee kutsub komisjoni üles tegema digitaalse tootepassi kättesaadavaks kõigile sidusrühmadele ja tarbijatele ning lisama teabe töötingimuste ning toodete parandamise ja korduskasutamise kohta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et tekstiilile, rõivastele, nahktoodetele ja jalatsitele miinimumnõuete kehtestamisel, mille eesmärk peaks olema üldise keskkonnatõhususe parandamine kogu olelusringi jooksul, tuleks järgida järgmisi põhimõtteid:






  a) | tagatised toote minimaalse kasutusea kohta ja minimaalse kasutusea nõuetele vastavuse kohta, ning selged, kaugeleulatuvad ja kohustuslikud korduskasutamise ja korduskasutamiseks ettevalmistamise eesmärgid; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

tagatised toote minimaalse kasutusea kohta ja minimaalse kasutusea nõuetele vastavuse kohta, ning selged, kaugeleulatuvad ja kohustuslikud korduskasutamise ja korduskasutamiseks ettevalmistamise eesmärgid;

| b) | tagatised parandatavuse ja modulaarsuse kohta, sealhulgas konkreetsed näitajad, et hinnata mittelõhkuva lahtivõtmise lihtsust, ning selle kohta, et toodete olulised osad on kergesti asendatavad ja parandatavad; |
| --- | --- |

b)

tagatised parandatavuse ja modulaarsuse kohta, sealhulgas konkreetsed näitajad, et hinnata mittelõhkuva lahtivõtmise lihtsust, ning selle kohta, et toodete olulised osad on kergesti asendatavad ja parandatavad;

| c) | tagatised ringlussevõetavuse kohta, sealhulgas piirangud eri materjalide, kemikaalide, värvainete ja viimistluste kombinatsioonidele, mis ei sobi ringlussevõtuks, ning selliste toodete võimalik edendamine, mille jaoks on olemas kättesaadav ja toimiv ringlussevõtutehnoloogia; |
| --- | --- |

c)

tagatised ringlussevõetavuse kohta, sealhulgas piirangud eri materjalide, kemikaalide, värvainete ja viimistluste kombinatsioonidele, mis ei sobi ringlussevõtuks, ning selliste toodete võimalik edendamine, mille jaoks on olemas kättesaadav ja toimiv ringlussevõtutehnoloogia;

| d) | tagatised kestliku ja eetilise päritoluga materjalide kohta, tingimusel et neid kasutatakse pikema kasutusea jooksul ja neid saab ringlusse võtta, et vähendada uute fossiilkütustest toodetud sünteetiliste kiudude mahtu; |
| --- | --- |

d)

tagatised kestliku ja eetilise päritoluga materjalide kohta, tingimusel et neid kasutatakse pikema kasutusea jooksul ja neid saab ringlusse võtta, et vähendada uute fossiilkütustest toodetud sünteetiliste kiudude mahtu;

| e) | tagatised mikroplasti eraldumise maksimumtaseme kohta tootmise ja kasutamise ajal ning olelusringi lõpus; |
| --- | --- |

e)

tagatised mikroplasti eraldumise maksimumtaseme kohta tootmise ja kasutamise ajal ning olelusringi lõpus;

| f) | tagatised selle kohta, et uued tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitööstuse tooted sisaldavad teatud ulatuses tarbimisjärgset tekstiili; |
| --- | --- |

f)

tagatised selle kohta, et uued tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitööstuse tooted sisaldavad teatud ulatuses tarbimisjärgset tekstiili;

| 17. | nõuab REACHi määruse (4) ulatuslikumat ühtlustamist tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitööstuse eripäraga seonduvate ringluspõhimõtetega, et seada esmatähtsaks jõupingutused vähendada ohtlike kemikaalide kasutamist, levitada teavet valmistoodetes kasutatavate kemikaalide kohta ja tagada jälgitavus; |
| --- | --- |

17.

Kohalike omavalitsuste rolli tugevdamine ringmajandusele üleminekul

| 18. | on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on tähtis roll teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisel sektoris ning koostoime ja ühenduste loomisel teiste sektorite ja piirkondadega, kus seistakse silmitsi samade probleemidega. Komitee kutsub komisjoni üles edendama kogu ELis ringse tekstiili valdkonnas piirkondlike innovatsiooniklastrite loomist, laiendamist ja omavahelist ühendamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunnustab mõnes Euroopa tööstuspiirkonnas saadud kogemusi, nagu kohaliku tasandi rohelised kokkulepped või ringmoe lepped, mis põhinevad vabatahtlikel mitut sidusrühma hõlmavatel kokkulepetel, et hõlbustada tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitööstuse üleminekut ringmajanduse mudelile. Need mudelid seavad üldised eesmärgid sektorile ja konkreetsed eesmärgid väärtusahela iga lüli jaoks, et lahendada sektori keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme, kehtestades konkreetsed kohustused tootjatele, jäätmekäitlejatele, kohalikele omavalitsustele, kogumisorganisatsioonidele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, samuti teadus- ja tehnoloogiakeskustele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunnistab, et korduskasutussektoris tegutsevate sotsiaalsete ettevõtete edendamine on eriti oluline kohalike, jätkusuutlike ja kaasavate töökohtade loomiseks, (5) kuna sotsiaalsed ettevõtted arendavad kohalikke korduskasutamise tavasid, luues samas konkreetset sotsiaalset ja majanduslikku kasu neid ümbritsevatele kogukondadele. Komitee rõhutab, et sotsiaalse ettevõtluse sektoril on siiski vaja ületada palju raskusi, et olla konkurentsivõimeline ja tagada teenuste järjepidev osutamine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab, et komisjon võtaks hiljuti vastuvõetud ELi sotsiaalmajanduse tegevuskava (6) raames vastu suunised selle kohta, kuidas toetada ringmajandusele üleminekut ning partnerlusi sotsiaalsete ettevõtete ja muude osalejate, sealhulgas teenindus- ja kaubandusettevõtete vahel, käsitledes eelkõige tekstiiltoodete koduskasutamise ja parandamisega kaasnevaid võimalusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnistab, et kohalike tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsijäätmete kogumise süsteemide ebapiisav tõhusus on endiselt suur probleem, ning tuletab meelde, et sektori tõhusaks üleminekuks ringmajandusele peaksid nende jäätmete kogumise, eraldamise ja ringlussevõtu kogukulud olema väiksemad kui kodumajapidamisjäätmete käitlemise kulud; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles töötama välja suunised kohalike tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsijäätmete kogumise ja käitlemise süsteemide väljaarendamiseks, võttes arvesse järgmist:






  a) | avalik arutelu enne eesmärkide saavutamiseks meetmete kavandamist; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

avalik arutelu enne eesmärkide saavutamiseks meetmete kavandamist;

| b) | vahendid koostöö edendamiseks eri osalejate vahel, kes suudavad tõhustada kogumist, järgnevat töötlemist ja müüki; |
| --- | --- |

b)

vahendid koostöö edendamiseks eri osalejate vahel, kes suudavad tõhustada kogumist, järgnevat töötlemist ja müüki;

| c) | mehhanismid tekstiilijäätmete kogumise ja töötlemise majandusliku kestlikkuse edendamiseks kõigi väärtusahela lülide jaoks (sealhulgas laiendatud tootjavastutuse põhimõtted); |
| --- | --- |

c)

mehhanismid tekstiilijäätmete kogumise ja töötlemise majandusliku kestlikkuse edendamiseks kõigi väärtusahela lülide jaoks (sealhulgas laiendatud tootjavastutuse põhimõtted);

| d) | mehhanism, millega kaitsta ja edendada kohalike osalejate juba toimivaid korduskasutuse ja parandamise parimaid tavasid; |
| --- | --- |

d)

mehhanism, millega kaitsta ja edendada kohalike osalejate juba toimivaid korduskasutuse ja parandamise parimaid tavasid;

Kestliku tootmise mudelite toetamine

| 24. | nõuab, et komisjon lisaks ELi kestlike toodete algatusse meetmed müümata toodete hävitamise keelustamiseks (st üleliigsed varud, realiseerimata ja tagastatud esemed, pöörates erilist tähelepanu e-kaubanduses tagastatud esemetele) ning kehtestaks tootmisetapi eesmärgid, mis võivad soodustada tootmisjäätmete vältimist ja ületootmise vähendamist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et kehtestataks kohustuslikud keskkonnahoidlike riigihangete miinimumkriteeriumid, (7) mille kohaldamisala määratakse kindlaks mõju hindamise põhjal, ning nõuded, mis käsitlevad liikmesriikide stiimuleid tekstiiltoodete jaoks. Komitee soovitab samuti, et komisjon töötaks välja suunised stiimulite ja kriteeriumide kohta selliste riigi- ja muude hankelepingute sõlmimiseks, mis edendavad kestlikku arengut; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub liikmesriike üles reguleerima keskkonnahoidlike riigihangete valdkonda riiklike tegevuskavade või strateegiate näol, ühtlustades riigi tasandil kohaldatavaid kriteeriume rohkem ELi juhtpõhimõtetega (8). Komitee peab samuti vajalikuks vahetada kohalikke ja piirkondlikke teadmisi ja häid tavasid, et neid edendada ja hõlbustada nende ulatuslikumat ja laialdasemat rakendamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | loodab, et EList kui olulisest üleilmse tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitööstuse väärtusahela importijast ja eksportijast (9) saab kestlike ja ringsete tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitööstuse väärtusahelate, uute tehnoloogialahenduste ning uuenduslike ärimudelite edendamisel üleilmne teenäitaja, kes seisab rohe- ja digipöörde eest, tegeleb sotsiaalsete probleemidega, tagab kestlikkusnõuete täitmise ja võimaldab tootmisega tegelevatel VKEdel muutuda maailmas konkurentsivõimeliseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles valmistama ette uut seadusandlikku algatust, et tõhusalt keelata sunniviisilise töö, sealhulgas lapstööjõu abil valmistatud toodete ELi turule laskmine. Komitee nõuab kestlikkuse huvides tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitoodete lisamist äriühingute hoolsuskohustust käsitlevatesse õigusaktidesse. Kestlikkust käsitlevat õigusraamistikku ei tuleks kohaldada mitte ainult ELi tootjate, vaid ka kõigi müügiettevõtjate suhtes, olenemata sellest, kus tooted on toodetud; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et oluline on olla teadlik vajadusest kaasata ja toetada nii väikeseid kui ka suuri põllumajandusettevõtteid, mis toodavad looduslikke materjale (nt villa), millel on oluline roll ringlussevõetavate tekstiilide tootmises, töötlemises ja korduskasutamises. |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et komisjon toetaks konkreetselt tehnoloogilisi investeeringuid väärtusahelasse ning võtaks konkreetseid teadus-, arendus- ja innovatsioonimeetmeid, mis on vajalikud, et saavutada tekstiili-, naha- ja jalatsisektoris tegelik üleminek lineaarselt tootmismudelilt ringluspõhisemale mudelile, ning julgustab uurima ja tootma erinevate tootmis- ja ringlussevõtuahelate ühendamisel saadavaid uusi materjale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | soovitab võtta ELi tasandil vastu tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitööstuse laiendatud tootjavastutuse (keskkonnahoidlikkust arvesse võtvate tasudega) selge määratluse ja kohaldamisala, et saaks teha kindlaks, hoida ära, leevendada ja lõpetada nii ettevõtete enda tegevusest kui ka nende üleilmsetest väärtusahelatest tulenevat ja tuleneda võivat kahjulikku mõju inimõigustele, sh töötaja õigustele, ja keskkonnale, ning selle mõju eest vastutuse võtta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitööstuse ökosüsteemis on digi- ja rohepöördega kaasnevate töövõimaluste ärakasutamiseks vaja hästi kvalifitseeritud tööjõudu, kuid praegu on kõrge kvalifikatsiooniga vaid 13 % tööjõust (10). Tuleks parandada VKEde konkurentsivõimet, et hoida ja luua uusi talente. Samuti tuleb meie tööstuses kestlike tooraine tootmisel ja tekstiiltoodete valmistamisel parandada töötingimusi ja suurendada tootlikkust. Selleks et meelitada ligi kvalifitseeritud noori talente ja rikastada VKEsid oskustega, soovitab komitee luua tekstiiliökosüsteemis ulatusliku partnerluse, mille kaudu edendatakse oskuste täiendamist, ümberõpet ning rohe- ja digioskuste omandamist ja ülekandmist, sh erialateadmised olelusringi ja väärtusahela hindamise kohta. Komitee kutsub komisjoni üles võtma sektori tarbimisjärgse käitlemise valdkonna töökohtade toetusvahendite väljatöötamisel arvesse eeldatavalt suurenevat kogutava tekstiili, rõivaste, nahktoodete ja jalatsite kogust, mis tuleneb jäätmete kohustuslikust liigiti kogumisest; |
| --- | --- |

32.

| 33. | peab kahetsusväärseks andmeid, mis näitavad, et naised moodustavad tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsitööstuses enamuse madalapalgalisest ja kvalifitseerimata tööjõust. Komitee on veendunud, et tarneahela kestlikkuse parandamine hõlmab olulist soolise võrdõiguslikkuse mõõdet, ning nõuab meetmete kokkuleppimist, et oluliselt suurendada naiste juurdepääsu kõrgematele ametikohtadele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | julgustab samuti sihipäraselt kasutama programmi „Erasmus+“ vahendeid sellisteks katseprojektideks ja eksperimentaalalgatusteks kutseõppe ja kõrghariduse valdkonnas, mis aitavad kaasa tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsisektoris vajalike rohe- ja digioskuste omandamisele, et suurendada sektori atraktiivsust noorte jaoks ja soodustada töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | väljendab heameelt ELi oskuste pakti üle, (11) mille eesmärk on maksimeerida kogu tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsisektori ökosüsteemi, sealhulgas moe- ja jaemüügisegmendi töötajate täiendus- ja ümberõppesse tehtavate investeeringute mõju; |
| --- | --- |

35.

Jäätmete muutmine ressursiks

| 36. | märgib, et seoses tekstiilijäätmete liigiti kogumist käsitleva ELi määruse rakendamisega 2025. aastaks ning liikmesriikides asutatud tootjavastutusorganisatsioonide positiivse mõjuga jäätmete kogumisele ja käitlemisele eeldatakse, et tõenäoliselt sobib edaspidi väiksem osa kogutud esemetest edasimüügiks Euroopas ja märkimisväärselt suureneb nende tarbimisjärgsete kodumajapidamistest pärit tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsijäätmete osakaal, mida saab ringlusse võtta (12). Seoses ELi ringlussevõtusuutlikkuse suurendamisega teeb komitee ettepaneku võtta investeeringute kavandamisel arvesse mõju, mis avaldub üldiselt tööjõumahukamale väärindamis- ja korduskasutamissektorile ning sellest tulenevat tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse dünaamikat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | leiab, et ringlussevõetud kiu kohalikul tootmisel võib olla oluline roll Euroopa tekstiili väärtusahela tugevdamisel. Kuigi tekstiili ringlussevõtu sektor võib pärast arenemist ja laienemist muutuda autonoomseks ja kasumlikuks, on vaja lühiajaliselt rahastada üleminekut, sealhulgas võimaluse korral laiendatud tootjavastutuse kavade ja muu toetuse kaudu, et kohandada praegust tööstust eesmärgiga suurendada selle suutlikkust kasutada ringlussevõetud tooteid eri sektorites: rõivad, autodes kasutatav tekstiil, kodutekstiil, tehnilised kangad jne; |
| --- | --- |

37.

| 38. | väljendab heameelt selle üle, et a) liigiti kogutud ja korduskasutamiseks ettevalmistatud rõivad ja muud tekstiiltooted, b) tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsijäätmetest taaskasutusse/ringlusse võetud tsellulooskiud ning c) tekstiili-, rõiva-, naha- ja jalatsijäätmetest taaskasutusse/ringlusse võetud segakiud on lisatud jäätmevoogude prioriteetsesse nimistusse, et töötada ELis välja jäätmeksoleku lakkamise kriteeriumid, mis oleks stiimuliks ELi ringlussevõtu tööstuse suutlikkuse suurendamiseks kõnealuses sektoris. |
| --- | --- |

38.

Brüssel, 30. november 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  „Textiles and the environment: the role of design in Europe’s circular economy“ (Euroopa Keskkonnaamet, 2022).

1

(2)  COM(2022) 143 final – Ettepanek: direktiiv, millega muudetakse direktiive 2005/29/EÜ ja 2011/83/EL seoses tarbijate võimestamisega üleminekul rohelisele majandusele, pakkudes paremat kaitset ebaausate tavade vastu ja paremat teavet.

2

(3)  „Initiative on substantiating green claims“ – Keskkond – Euroopa Komisjon (europa.eu).

3

(4)  Kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist käsitlev määrus.

4

(5)  Sotsiaalne ettevõte loob 1 000 tonni korduskasutamiseks kogutud tekstiili kohta keskmiselt 20–35 töökohta. Allikad: OECD/Euroopa Komisjon (2022), „Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy“ ja RREUSE (2021), „Job creation in the reuse sector: data insights from social enterprises“.

5

(6)  COM(2021) 778 final.

6

(7)  Keskkonnahoidlikud riigihanked ei puuduta mitte ainult avaliku sektoriga seotud tekstiili, rõivaste, nahktoodete ja jalatsite tarbimise mõju, vaid neil on ka potentsiaal saata tugevaid signaale kogu turule, et arendada ja edendada tekstiili, rõivaste, nahktoodete ja jalatsite tootmises ja asjaomaste teenuste osutamises uuenduslikke, kestlikke ja ringluspõhisemaid lahendusi, mida saab kasutusele võtta erasektoris.

7

(8)  Teadusuuringute Ühiskeskuse tehniline aruanne (2020), „EU Green Public Procurement (GPP) Criteria for Textile Products and Services. Guidance Document“.

8

(9)  2020. aastal imporditi ELi 27 liikmesriiki 8,7 miljonit tonni valmistekstiili 125 miljardi euro väärtuses. 45 % impordimahust moodustavad rõivad, millele järgnevad kodutekstiil, muu tekstiil ja jalatsid (allikas: Eurostat, 2021).

9

allikas

(10)  Eurostati 2019. aasta tööjõu-uuring.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1517&langId=et

11

(12)  Ligikaudu 1,7 miljonit tonni 2030. aastaks, tuginedes aruandele „Scaling textile recycling in Europe – turning waste into value“, McKinsey (2021).

12

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/23

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“

(2023/C 79/05)

| Raportöör: | Piotr CAŁBECKI (PL/EPP), Kujawy-Pomorze vojevoodkonnavanem |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“
  COM(2022) 133 final |

Raportöör:

Piotr CAŁBECKI (PL/EPP), Kujawy-Pomorze vojevoodkonnavanem

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“

COM(2022) 133 final

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | mõistab hukka Venemaa provotseerimata agressiooni Ukraina vastu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toetab kindlalt Ukraina püüdlusi ühineda Euroopa Liiduga, märkides käesoleva arvamuse teema kontekstis, et sellel on väga oluline mõju ELi toiduga kindlustatuse tugevdamisele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni teatise „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“ üle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab tungivat vajadust tegeleda ELi riikide toidusüsteemide nõrkade külgedega, et teha põhjalikke struktuurilisi muutusi ning valmistuda tuleviku kriisideks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et EL on toiduainete netoimportija koguse, kalorite ja kasvatamiseks kasutatava maa-ala poolest ning netoeksportija üksnes väärtuse poolest, peamiselt tänu geograafilise tähisega veinidele ning piiritusjookidele. Oleks asjakohane innustada liikmesriike lühiajaliselt vähendama biokütuste tootmist, et suurendada omavarustatust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toetab kindlalt soovi suurendada ELi toidualast sõltumatust ja saavutada suurem autonoomia, soodustades kohalikku ja piirkondlikku mitmekesist toidutootmist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et riikides, mis on otse seotud rahvusvahelises kaubanduses kehtivate hindadega, nagu ELi liikmesriigid, on praegune ülemaailmne toiduhindade kriis viimase 15 aasta jooksul juba kolmas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab komitee keskset rolli Euroopa linnade ja piirkondade institutsioonilise esindajana Ukraina partnerite toetamise protsessis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et toiduga kindlustatuse valdkonna meetmeid, mida EL on käimasoleva sõja tõttu äkitselt sunnitud võtma, tuleks lisaks praeguse probleemi lahendamisele kasutada ka struktuursemate muutuste läbiviimiseks ühises põllumajanduspoliitikas, et parandada elukvaliteeti, suurendada ELi majanduse konkurentsivõimet ning saavutada toidutarnega seotud valdkondades märkimisväärset keskkonnaalast kasu. Tuleb arvesse võtta põllumajandustootjate ja -töötlejate, põllumajandustootjate organisatsioonide ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjate esindajate nõudmisi. Viimaste kasumlikkus on Euroopa Liidus juba aastaid vähenenud või isegi haihtunud, mille tulemusena on järsult vähenenud ettevõtete arv ja põllumajandustöötajate arv, maapiirkondades on toimunud kahjulikud sotsiaalsed ja kultuurilised muutused, halvenenud on toidu kvaliteet ja tõusnud põllumajandustoodete hind, eriti nende toodete hind, mis vastavad inimtervise, toiteväärtuse ja maitseomaduste ning minimaalse keskkonnamõju osas rangematele kvaliteedistandarditele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub üles kasutama käimasolevaid arutelusid Euroopa elektrituru reformi üle selleks, et vaadata läbi toiduvarude küsimus ja vähendada ühise põllumajanduspoliitika turule orienteeritust, võttes eeskujuks nafta, mille puhul on liikmesriikidel kriisivarud 90-päevase tarbimise katteks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab hukka Ukraina sõja kasutamise ettekäändena, miks ei peeta arutelusid ega võeta meetmeid ühise põllumajanduspoliitika puuduste kõrvaldamiseks ning pikaajaliste suundumuste ja muutuste peatamiseks toiduainetootmise süsteemis, muu hulgas strateegia „Talust taldrikule“ rakendamise abil, sest Euroopa toidusüsteem oli juba haavatav tulenevalt ühise põllumajanduspoliitika turumeetmete kaotamisele järgnenud dereguleerimisest, mis tõi kaasa Euroopa põllumajanduse tootmispotentsiaali nõrgenemise tootmistegurite alakompenseerimise tõttu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toetab kooskõlas komitee varasema arvamusega (1) strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide rakendamist pestitsiidide, keemiliste väetiste ja antimikroobikumide kasutamise vähendamiseks ning mahepõllumajanduse osakaalu suurendamiseks, kuid märgib, et pestitsiidide kasutamise vähendamise eesmärgid ei tohiks, vähemalt Ukrainas toimuva sõja ajal, ohustada ülemaailmset toiduga kindlustatust. Samuti nõuab komitee strateegia „Talust taldrikule“ arvuliste eesmärkide elluviimisel saavutatud edusammude põhjalikku hindamist ja jälgimist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et suurim osa maailma väetiste ja nende tooraine ning taimekaitsevahendite tootmisest pärines viimastel aastatel Venemaalt, Ukrainast ja Valgevenest. Sõltuvuse vähendamine imporditud sisenditest, nagu väetised või pestitsiidid, aitab suurendada meie toidusüsteemi vastupanuvõimet. Tuleb tugevdada innovatsiooni ja parimate tavade rakendamist (eelkõige ökoloogilistele eesmärkidele vastavaid tavasid ja uuendusi), et säilitada ja pikas perspektiivis suurendada saagikust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | soovitab Euroopa Komisjonil hoiduda rohestamiskavast loobumisest, sest on olemas tõhusamaid meetmeid, sealhulgas biokütuste tootmise ajutine peatamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab maapiirkondade strateegilist rolli kliimaküsimustes ja toiduga kindlustatuse tagamisel, sest kohalikud toidu väärtusahelad tagavad stabiilsema sissetuleku ja hõlmavad väikeseid põllumajandusettevõtteid. Komitee kutsub üles detsentraliseerima Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi juhtimine kõigis liikmesriikides seoses kohaliku ja piirkondliku põllumajanduspoliitika rakendamisega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab oma soovitust mõjutada tarbijakäitumist nii, et kasvaks puu- ja köögivilja osakaal toitumises, ostetaks rohkem säästvate tootmismeetodite abil toodetud kohalikke/piirkondlikke, värskeid ja hooajalisi toiduaineid ning üle maailma väheneks liha-, rasva- ja suhkrutarbimine. Tuleb võtta ulatuslikke meetmeid, et muuta need võimalused kõigile lihtsaks ja taskukohaseks (2). Seetõttu teeb komitee ettepaneku oluliselt tugevdada Euroopa Komisjoni olemasolevaid programme tervisliku ja kestliku toitumise edendamiseks, nagu ESF+-i programm ELis enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on samuti seisukohal, et kvaliteetsete kohalike toidusüsteemide arendamine on parim viis tagada põllumajandustootjatele stabiilne ja inimväärne sissetulek. Komitee kiidab sellega seoses heaks sotsiaalse tingimuslikkuse kehtestamise ühises põllumajanduspoliitikas ning on seisukohal, et selles valdkonnas ELis kehtivaid standardeid tuleks kohaldada ka importijatele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab vajadust tagada kohalike toidu-, väetise- ja energiatarnijate ulatuslikum kaasamine kriisivarude ja ülemaailmsete varude loomisse. Rahvusvahelise kaubanduse osas soovitab komitee taastada toorainelepingud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut parandada üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika raames raudteeühendusi Ukrainaga, eelkõige eesmärgiga edendada esmatähtsate toorainete transporti. Seda silmas pidades on Euroopa ühendamise rahastu eelarve kavandatav suurendamine kiiduväärt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab vajadust võtta kiiresti laiaulatuslikke meetmeid, et kohandada toidumajandust kliimamuutustega, ning nõuab samuti põllumajandustootmise kindlustussüsteemi tugevdamist ja suuremat vastupanuvõimet kliimamuutuste kahjuliku mõju suhtes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | julgustab uurima uusi vihmavee käitlemise süsteeme, ehitama uusi veehoidlaid ning renoveerima niisutussüsteeme ja joogiveevõrke, millega soodustatakse põllumajandustootmist, toiduainetööstust ja uuenduslikke investeeringuid toidutootmisesse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub Euroopa Komisjoni üles viima lõpule oma töö toiduga kindlustatuse hädaolukorrakava osas, eesmärgiga töötada välja ja viia ellu pikaajaline strateegia, et tagada piirkondades elementaarne toiduga kindlustatus, mis tähendab suutlikkust rahuldada kohapealse ja naaberpiirkondade toidutootmisega teatud aja jooksul piirkondliku kogukonna põhivajadusi. Komitee soovitab sellega seoses võtta laiemalt kasutusele mitmes Euroopa riigis välja töötatud kohalikud toidukavad; |
| --- | --- |

22.

| 23. | julgustab Euroopa Komisjoni ja liikmesriike seadma prioriteediks põllumajandustoodete kasutamise toiduna, muutes põllumajanduslikest allikatest pärit biokütuste ja metaani edendamise poliitika paindlikumaks, et eraldada kõrgete hindade korral põllumajandusturud energiaturgudest, kuid säilitada selle olulise võimaluse ületootmise korral; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab sellega seoses, et Euroopa Komisjon arendaks eelkõige ühise põllumajanduspoliitika raames edasi põllumajandusturgude reguleerimist, sest need on nappuse ajal osutunud täiesti ebastabiilseteks ja ebatõhusateks. Eeskätt lihtsustaks see kriisiohjemeetmete aktiveerimist ja võimaldaks, muu hulgas Maailma Kaubandusorganisatsioonis peetavate läbirääkimiste kaudu, täiendada Euroopa toidu- ja põllumajandusvarusid, et vältida finantsspekuleerimist põllumajandustoodete rahvusvaheliste hindadega. Põllumajanduspoliitika raames tuleb uuesti kehtestada turu reguleerimise poliitika, mis peab seadma eesmärgiks ka tasuva hinnataseme säilitamise põllumajandustootjatele, kui praegune pingeline olukord laheneb, sest võimalus väärikalt põllumajandustootja tööst ära elada on parim viis tugevdada põllumajanduslikku tegevust ja tööhõivet ning julgustada uusi põllumajandustootjaid tegevust alustama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | julgustab Euroopa Komisjoni kehtestama põllumajandustootjate otse toetamise poliitika, mis on vastutsüklilisem (vastab põllumajandusliku majapidamise suurusele ja liigile), et suunata see paremini kõige enam mõjutatud sektoritele, vältides samas ülikasumlike sektorite tarbetut abistamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub Euroopa Komisjoni üles panema suuremat rõhku toiduainete tootmise edusammude toetamisele, rahastades teadusuuringuid ja rakendustegevust sellistes valdkondades nagu tootmise kohandamine kliimamuutustega, sõltuvuse vähendamine ELi-välistest tarnijatest, toodetud toidu tervisealase väärtuse parandamine ja toidu kasutusea pikendamine mahepõllumajanduslike meetodite abil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub Euroopa Komisjoni üles pöörama suuremat tähelepanu edusammude soodustamisele põllumajandustootmises, vähendades selle energiamahukust. See võimaldab oluliselt vähendada põllumajandustootmise tõhususe ja lõppkokkuvõttes toiduainete hinna sõltuvust energiahindade kõikumisest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub Euroopa Komisjoni üles pöörama suuremat tähelepanu põllumajandusele soodsate majandustingimuste tagamisele kasvavate tootmiskulude kontekstis, andes põllumajandustootjatele toetust, mis on kohandatud tootmise laadile ja asjaomase tootja potentsiaalile (mahule); |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub Euroopa Komisjoni üles seadma jäätmete raamdirektiivi läbivaatamisel siduva eesmärgi vähendada 2030. aastaks toidu raiskamist poole võrra, tuginedes ELi toidukao ja toidujäätmete platvormi tööle (3); |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine ja tegevus täiendab ja toetab jõupingutusi, mida tehakse rahvusvahelisel ja iga ELi liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab komitee rolli institutsioonina, mille liikmed töötavad otseses partnerluses Ukraina linnade ja piirkondadega; |
| --- | --- |

31.

Oht toiduga kindlustatusele

| 32. | rõhutab, et praegu on tõenäosus, et Ukrainas toimuva sõja tõttu tekib Euroopas tõeline näljahäda, endiselt väike, kuid see konflikt on juba põhjustanud mõne toote tarneprobleeme, toiduhindade inflatsiooni 13,2 % aastas Euroopa tasandil (2022. aasta augusti seisuga) ja üsna laialt levinud ettearvamatuse tunde (kunstväetiste, taimekaitsevahendite ja muude sisendite ning energia hinna järsk tõus võib avaldada lubamatut mõju sügisesele ja kevadisele külvile ning põhjustada toiduhindade veelgi suuremat kasvu, mis on sotsiaalselt vastuvõetamatu), mis põhjustab ka piirkondlike sotsiaal-majanduslike süsteemide destabiliseerumist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde, et praeguse konflikti tõttu on rahvusvaheliselt turult eemale jäänud põllumajandustooted ja väetised, mis pärinevad kahest väga suurest eksportriigist: Ukraina, kus sõda põhjustab põllumajanduse puudujääke ja seejärel potentsiaali taastamise pikaajalise protsessi, ning Venemaa, kes kui agressor tuleks rahvusvahelisest kaubandusest kõrvale jätta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et sõja jätkumine Ukrainas ja Venemaa kui agressori majanduse eraldatus võivad tõsiselt ohustada toidu stabiilsust, eriti väljapoole Euroopat jäävates piirkondades. See suurendab ELi humanitaarkohustusi näljahädaga piirkondades ning samal ajal ka rändesurvet nendes piirkondades; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et üks suurimaid ohte toiduga varustamise stabiilsusele on toidutootmise koondumine, mida tuleb tasakaalustada kohalike tootjate toidutarnete soodustamisega. Aastakümneid on kõrge arengutasemega riigid teinud toiduainete tootmisel ja turustamisel harmoonilist koostööd, kuid viimased aastad on näidanud, et poliitiline olukord ja üha süvenevad kliimamuutused, loodusõnnetused ja pandeemiad võivad neid ahelaid ootamatult ja väga tõhusalt katkestada, jättes suured piirkonnad tarneteta. Seepärast tuleb neis piirkondades suurendada toidualast vastupanuvõimet, paigutades tootmist ümber ning luues era- ja avaliku sektori miinimumvarud; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab seepärast vajadust töötada välja pikaajaline strateegia Euroopa toiduga kindlustatuse tagamiseks. See strateegia peaks kaasa tooma toidutootmise ümberpaigutamise Euroopasse, eelkõige tänu Euroopa Komisjoni allkirjastatud vabakaubanduslepingute peegelklauslitele, et vältida imporditud toodete ebaausat konkureerimist Euroopa toodetega. Komitee kohustub toetama samasuguseid jõupingutusi teistes riikides kogu maailmas ja eelkõige Aafrikas toidualase sõltumatuse tagamiseks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et toidu kättesaadavust saab parandada vastutustundlikuma toidukäitlemisega, mis vähendab raiskamist. See võib toimuda paljudel eri viisidel, näiteks ületootmise vähendamine, saagikoristuse, transpordi, ladustamise ja töötlemise tehnoloogiate parandamine, jaemüügi ja toitlustuse mahu kohandamine tegelikule nõudlusele ning tarbijate teadlikkuse kujundamine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | väljendab valmisolekut võtta meetmeid regionaalarengu planeerimise tasandil, et siduda territoriaalsel tasandil uuesti põllumajanduspoliitika ja toidupoliitika, seades eesmärgiks tugevdada kestlikku toiduga kindlustatust, parandada toidu kvaliteeti ja vähendada selle negatiivset mõju, tehes süsteemseid muudatusi toiduainete tootmise ja käitlemise tehnoloogias, st vähendades toidutootmise keskkonnamõju, minimeerides ELi sõltuvust ELi-välistest toidutarnijatest ja luues Euroopa solidaarsussüsteemi, et tagada toidu kättesaadavus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tagab täieliku kaitse kõigile toodetele, mis on hõlmatud järgmiste liidu geograafiliste tähiste süsteemidega: kaitstud päritolunimetus, kaitstud geograafiline tähis ja geograafiline tähis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub Euroopa Komisjoni üles pöörama suuremat tähelepanu selliste projektide rahastamisele, mille eesmärk on suurendada toiduga kindlustatust piirkondlikul tasandil, et tagada kohalike kogukondade toiduga kindlustatus, vähemalt sinnamaani, kuni liitlasriigid abi korraldavad. See eesmärk tuleks saavutada toiduainete tootmise mitmekesistamise, toiduainete toomispindala suurendamise, põllumajandusala kliimamuutustega kohandamise, pikema säilivusajaga toidu tootmisele suunatud teadusuuringute ja rakendusmeetmete rahastamise ning ELi tasandi ladustamismehhanismide abil nende piirkondade jaoks, mis ei suuda füüsilistel ja geograafilistel põhjustel saavutada samasugust omavarustatust, luues samuti ELi tasandil toiduga kindlustatuse tagatissüsteemi; |
| --- | --- |

40.

Mahepõllumajandus kui tegur, mis aitab parandada toiduga kindlustatust ja vähendada põllumajanduse negatiivset mõju keskkonnale

| 41. | soovitab toiduga kindlustatuse poole püüdlemisel pöörata tagasi toidutootmise üha suurem spetsialiseerumine ja seega ka toidutootmispiirkondade koondumine. See on tüüpiline põhitoiduainete põllumajandusliku tootmise puhul, mille eesmärk on saavutada maksimaalne majanduslik tõhusus; on seisukohal, |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et seda eesmärki on võimalik saavutada, kui suurendada märkimisväärselt mahepõllumajanduse põhimõtete alusel toimiva põllumajanduse osakaalu, edendades samuti mitmeaastaste põllukultuuride arendamist. See aitab vähendada mineraalväetiste ja keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist, parandades samal ajal märkimisväärselt mulla veemahutavust, mis on oluline nii veepuuduse kui ka liigvee ajal; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et see annab kaks olulist eelist: intensiivse põllumajanduse kahjuliku keskkonnamõju oluline vähendamine ja piirkonna toiduainetega varustamise sõltumatuse suurendamine, suurendades toidutootmisvõimsust kohalikust põllumajandustootmisest lähtudes (lühendades tarneahelaid ja vähendades toiduainete tootmisel sõltuvust); |
| --- | --- |

43.

| 44. | toetab ja kaitseb terrassidega alasid ja terrasspõllundust, mis võivad leevendada teatavaid kliimamuutuste aspekte, parandades sademete neeldumist, vähendades mullaerosiooni ning üleujutuste ja metsatulekahjude ohtu, aga ka suurendades orgaanilise süsiniku sidumist mullas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa rohelise kokkuleppe täiemahuline rakendamine põllumajanduses, hoolimata vaieldamatust keskkonnakasust, nõuab pidevat järelevalvet, et vältida põllumajandustootmise taseme vähenemist, tagades varustuskindluse, eriti üleilmses plaanis. Tuleks kaaluda, kas juhul, kui Ukraina põllumajandustootmise tase sõja tõttu langeb ja Ukrainast pärit toiduainete import väheneb, tuues kaasa näljahäda Aafrika ja Lähis-Ida riikides, peaksid ELi riigid seda langust lühiajaliselt kompenseerima. Seega oleks vaja suurendada põllumajandustootmist ja vaadata seetõttu läbi Euroopa rohelise kokkuleppe üldeesmärgid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tuletab meelde, et aastatel 2000–2019 suurenes NPK-väetiste kasutamine maailmas 40 % (FAO andmetel). Praegu on see üle 200 miljoni tonni aastas ning kättesaadavad andmed näitavad väetiste väga suurt liigkasutust. Hinnangute kohaselt ei omasta taimed enam kui poolt kasutatud lämmastikväetistest ja umbes kolme neljandikku fosfaatväetistest, vaid need jäävad mulda või imbuvad veekogudesse, mõjutades suurel määral nende ökoloogilist ja keemilist seisundit. Lisaks juhib komitee tähelepanu sellele, et veepoliitika raamdirektiivi eesmärk on saavutada veekogudes vähemalt hea ökoloogiline seisund. Mineraalväetiste liigne kasutamine toiduainete tootmiseks on praegu veekeskkonna seisundi halvenemise üks peamine põhjus ning see tuleks kaotada ka vastuvõetud ühenduse veepoliitika raames; |
| --- | --- |

46.

| 47. | juhib tähelepanu sellele, et Hiina ja India arvele langeb üle poole väetiste ületarbimisest, mis on veel üks näide kiirest majandusarengust nendes riikides keskkonnaseisundi halvenemise arvelt. Sel viisil saadud konkurentsieelised ei kujuta endast ausat konkurentsi. Nendest riikidest imporditud kaupade tarbijaid tuleks sellest asjaolust rohkem teavitada; tunnistab, et universaalse mahepõllumajanduse juurutamine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ELi eesmärk peaks aga olema jätkata järjekindlalt mahetootmise arendamise tegevuskava rakendamist ja strateegias „Talust taldrikule“ seatud eesmärgi taotlemist, et saavutada 2030. aastaks mahepõllumajandustavade kasutamine 25 %-l põllumajandusmaast. Need eesmärgid ei tohi siiski halvendada juba niigi rasket majanduslikku ja sotsiaalset olukorda Euroopa maapiirkondades, vaid peaksid negatiivseid suundumusi ümber pöörama. Seepärast kutsub komitee ELi institutsioone üles analüüsima põllumajandusliku tootmise keskkonnaeesmärkide saavutamise meetodeid. Suurte eesmärkide saavutamiseks on vaja toetada keskkonnasõbralikku põllumajandust, sealhulgas lisaks mahepõllumajandusele (täielik vastavus mahepõllumajanduse kriteeriumidele) ka põllumajandustegevus looduslikes elupaikades (toetused väärtuslikes looduspaikades tegutsevatele põllumajandusettevõtetele) ja keskkonnasõbralikku/integreeritud põllumajandust (toetus põllumajandusettevõtetele, mis võtavad teatavaid mahepõllundusmeetmeid, nt praeguse põllumajanduse keskkonnaprogrammi kohased paketid kestliku põllumajanduse, mulla- ja veekaitse või puhvervööndite jaoks). On soovitatav, et ELi maksed põllumajanduse valdkonnas oleksid tihedalt seotud nii toiduga kindlustatuse kui ka keskkonnaeesmärkidega. ELi pikaajaline keskkonnaalane eesmärk peaks olema see, et tema territooriumil toodetud toidul oleks keskkonnale võimalikult väike negatiivne mõju. Sel viisil toodetud toidul on ka kõrgem toiteväärtus ja see on tervislikum. |
| --- | --- |

48.

Hinnatõus

| 49. | on seisukohal, et elukalliduse järsk kasv, sealhulgas toiduhinna märkimisväärne tõus, ei ole seni toonud kaasa toidu tarbimise vähenemist tasemeni, mis on eluohtlik või tervist kahjustav, vaid on pigem põhjustanud mugavustaseme vähenemist vajaduse tõttu loobuda teatavatest toodetest; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab vajadust võtta kõige vaesemate elanike suhtes kaitsemeetmeid, et kompenseerida toidu kättesaadavuse raskusi, millel võib pikas perspektiivis olla negatiivne mõju tervisele, eelkõige toetades toiduabiorganisatsioone, koole ja lasteaedu tõrjutud piirkondades ning pakkudes abi kodututele; tuletab meelde, et konkurentsivõime vähenemine on peamiselt tingitud imporditud põllumajandustoodete ebaausast konkurentsist. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Seepärast soovitab komitee Euroopa Komisjonil rakendada vabakaubanduslepingutes peegelklausleid, et tagada imporditud põllumajandustoodete vastavus samadele keskkonna- ja sotsiaalsetele standarditele, mis kehtivad Euroopas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | juhib tähelepanu sellele, et kaupade ja teenuste hinna järkjärguline tõus vähendab märkimisväärselt tootmise kasumlikkust põllumajandussektoris. Ühest küljest suurenevad tootmiskulud ja teisest küljest on Euroopa päritolu kallim toit turgudel vähem konkurentsivõimeline; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on seisukohal, et põllumajandustegevust ja toiduainete tootmist ohustavad praegu kõige enam mineraalväetiste, kütuste (eelkõige diislikütuse), elektri ja taimekaitsevahendite väga kõrged ja viimasel ajal oluliselt tõusnud hinnad. Sellele lisandub põllumajanduses veevarustuse probleem, mis on aastate jooksul kasvanud, samuti halvenevad ilmastikutingimused ja ootamatud ilmastikunähtused; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hoiatab, et põllumajanduse kasumlikkuse vähendamine võib kujutada reaalset ja märkimisväärset ohtu toiduga kindlustatusele, sest põllumajandustegevus on tsükliline ja seda ei saa üleöö muuta. Loomakarjade uuendamiseks või külvipindade taastamiseks võib kuluda mitu kuud; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on seisukohal, et kiiresti kasvav elukallidus, sealhulgas toiduainete hinnad, on piirkondlikust seisukohast väga suur oht kohalike ja piirkondlike sotsiaal-majanduslike süsteemide stabiilsusele. See mõjutab negatiivselt tööturgu ning inimeste ja kohalike omavalitsuste sissetulekuid, suurendades lõppkokkuvõttes vaesust ning sundides kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tegelema probleemi tagajärgedega. Toiduturu ebastabiilsusel on seega palju laiemad tagajärjed. See võib mõjutada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antud ülesannete nõuetekohast täitmist ja kahjustada piirkondliku majanduskasvu alust; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab meelde, et ettevõtluse seisukohast piirab vajadus tagada ettevõtte toimimise aluste kaitse arendustegevusega seotud kulutusi, avaldades mõju majanduse innovaatilisusele; |
| --- | --- |

56.

Tõhusate ja sektoriüleste kohanemismeetmete edendamine ning kahju ja kahjustustega tegelemine

| 57. | juhib tähelepanu keerulisele toidu raiskamise probleemile. Toidu raiskamise vähendamine võimaldab saavutada eri tasanditel mitmeid eeliseid, eelkõige vähendada nii toiduainete tootmiseks, transportimiseks ja turustamiseks vajalike väärtuslike ressursside kasutamist – energia, vesi, tööjõukulud, tootmispindala – kui ka kasvuhoonegaaside teket; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab süsteemse tegevuse tähtsust toidu raiskamise vähendamiseks, sest vastutustundlikum toidu käitlemine toob kaasa ostumahu vähenemise, millel on mõju tootmisele, töötlemisele, transpordile, kaubandusele ja tööturule. Seepärast on vaja tagada kavandatud üleminek, milles võetakse arvesse turvavõrgu meetmeid; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, et väga oluline on luua ja edendada lühikesi ja kiireid tarneahelaid põllumajandustootjatest tarbijateni (see toob kaasa madalamad hinnad, hea kvaliteedi ja kiire tarne). Toidutarneahelate lühendamisel on ka märkimisväärne kliimamõju, sest vähenevad transpordist tulenevad heitkogused; |
| --- | --- |

59.

| 60. | märgib, et selleks, et julgustada üldsust kasutama kohalikke toiduaineid, tuleks esile tõsta nende tootmise koht (piirkondlike kaubamärkide loomine, asjakohane märgistamine ning kohalik majanduspatriotism võivad aidata aktsepteerida kõrgemaid toiduhindu, juhul kui need on toidu tootmiskulusid silmas pidades vajalikud); |
| --- | --- |

60.

| 61. | tuletab meelde, et rohelise kokkuleppe tulemusena prognoositakse taimekasvatuse mahu märkimisväärset vähenemist ning toiduainete hinnatõus põhjustab sotsiaalset vastumeelsust energiasüsteemi ümberkujundamise suhtes. Seepärast on vaja turvavõrgu meetmeid, et luua positiivne õhkkond ja arusaamine rohelisest kokkuleppest; |
| --- | --- |

61.

| 62. | peab vajalikuks valdkonnaülest koostööd põllumajandustootjate, ettevõtjate, avaliku sektori asutuste ja teadusringkondade vahel, et töötada välja meetodid põllumajanduse kohandamiseks kliimamuutustega – leevendus- ja kohanemismeetmed valitseva veepuuduse ja loodusõnnetuste korral, mille eesmärk on vähendada põllumajandustootmise aastadünaamika varieeruvust ning minimeerida muid võimalikke häireid ja kadusid toidutootmises. Need meetmed peaksid hõlmama avaliku sektori investeeringuid ning tehnoloogilist ja agroökoloogilist innovatsiooni ning neid tuleks rakendada paralleelselt rohelise kokkuleppega, võttes samal ajal arvesse keskkonnaressursse; |
| --- | --- |

62.

| 63. | juhib tähelepanu sellele, et põllumajandustootmise industrialiseerimine toob kaasa ka suurema sõltuvuse riikide vahel. See on eriti ilmne keemiatööstuses. Venemaa on maailma suurim NPK-väetiste eksportija. Lisaks toob tootmise koondumine kaasa väga suure CO2-jalajälje, mis tuleneb toodangu suuremahulisest transportimisest üle kogu maailma (igal aastal transporditakse maailmajagude vahel üle 20 miljoni tonni väetisi). Väetiste tootmiseks on vaja väga suuri gaasikoguseid ning kuna selle üleilmsest tarnemahust on kaks kolmandikku koondunud viie riigi kätte, kujutab see endast reaalset ohtu, et gaasihindade reguleerimine võib mõjutada väetiste ja seega ka toiduainete hindu. Seepärast tuleks teha jõupingutusi põllumajanduslike sisendite tootmise ja tarne mitmekesistamiseks; |
| --- | --- |

63.

Teabepoliitika probleemid ELi toidumajanduses

| 64. | rõhutab, et desinformatsioon toidu kättesaadavuse kohta on üks tõhusamaid viise, kuidas kõigutada ühiskonna harmooniat ja õhutada inimesi ebamõistlikule käitumisele, ning seepärast tuleb neile ohtudele otsustavalt vastu seista. Liikmesriigid peaksid tulevikus suutma anda elanikkonnale kindlustunde toiduga kindlustatuse hädaolukorrakavade abil, mis on piisavalt ambitsioonikad, et võtta komisjoni 12. novembri 2021. aasta teatise põhjal järelmeetmeid; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et struktuurimuutused toidutootmises, et vähendada sõltuvust välistarnijatest ja suurendada piirkondlikult toodetud toidu tähtsust, võivad kaasa tuua kõrgemad toiduhinnad, mistõttu on vaja läbipaistvat ja usaldusväärset teabepoliitikat, milles tuleks lisaks varustuskindlusele pöörata tähelepanu ka toidutootmise keskkonnakulude vähendamisele; |
| --- | --- |

65.

| 66. | innustab jätkuvalt edendama kvaliteetset toitu, mis on toodetud inimeste elukoha lähedal. |
| --- | --- |

66.

Brüssel, 30. november 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  ELT C 37, 2.2.2021, lk 22.

1

(2)  ELT C 272, 17.8.2017, lk 14.

2

(3)  Food waste reduction targets (europa.eu).

3

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/30

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Noortepoliitika tulevik ELis. Arutelu noortepoliitikast ja noorteküsimuste arvestamisest eri poliitikavaldkondades Euroopa noorteaasta 2022 kontekstis“

(2023/C 79/06)

| Raportöör: | Tine RADINJA (SI/Rohelised), Škofja Loka linnapea |
| --- | --- |

Raportöör:

Tine RADINJA (SI/Rohelised), Škofja Loka linnapea

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus

| 1. | soovib käesoleva arvamusega pakkuda uut ja terviklikku käsitlust noortepoliitikast, noorteküsimuste arvestamisest kõigis poliitikavaldkondades ning noorte aktiivsest osalemisest Euroopa tuleviku ülesehitamisel Euroopa noorteaasta 2022 kontekstis (noorteaasta käivitati Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2021/2316) (1) ja vastavalt Euroopa tuleviku konverentsi soovitusele. Komitee soovitab tungivalt arvestada noorteküsimusi eri poliitikavaldkondades – see on Euroopa noorteaasta 2022 üks peamisi eesmärke; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et COVID-19 pandeemia tõttu kaotasid paljud noored peaaegu kaks aastat haridusvõimalustes, töös, vaimses tervises ja ühiskondlius elus. Seepärast tuleks Euroopa noorteaasta raames mitte ainult tunnistada seda, mida nooremad põlvkonnad pidid pandeemia ajal ohverdama, vaid tuleks ka käivitada kestvad muutused, mis ulatuksid Euroopa noorteaastast kaugemale. Nüüd, mil ühiskond hakkab pandeemia tagajärgedest taastuma, on kriisist väljumiseks väga oluline kaasata noori ja mõista nende muresid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et noortepoliitika ja noorteküsimustega eri valdkondades arvestamine on territoriaalse ja sotsiaalse mõõtme suhtes eriti tundlikud valdkonnad. Nimelt valitseb Euroopa Liidu piirkondades märkimisväärne ebavõrdsus juurdepääsul põhiteenustele, haridusele, töökohtadele, eluasemele ja sotsiaalsele liikuvusele ning see mõjutab noori erinevalt. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline pädevus paljudes noortepoliitika seisukohast olulistes valdkondades, nagu eluase, haridus, tööhõive, vaesuse vähendamine, diskrimineerimine, üliõpilaste toetamine, noorteühendused, noorsootöö, kultuuri- ja vaba aja tegevused. Seetõttu tuleb ELi noortestrateegia koordineerimise ja rakendamise kõigis etappides kohalikku ja piirkondlikku tasandit paremini arvesse võtta; |
| --- | --- |

3.

Noorteküsimuste arvestamine eri poliitikavaldkondades

| 4. | kutsub üles integreerima noorteküsimused ja noorte õigustel põhineva vaatenurga kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasand poliitika kujundamisse, et noorteaspekte ja noorte endi vaatekohti võetaks kõigis poliitikavaldkondades süstemaatiliselt arvesse. Lisaks tuleks noorte ja noorteorganisatsioonidega konsulteerida kõigis poliitilistes aruteludes, et järjepidevalt võtta eri valdkondades arvesse noorteaspekte, sealhulgas taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamis- ja taastepakettide kasutuselevõtuks vajalike riiklike kavade elluviimisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Euroopa Komisjoni üles rakendama ELi noortetesti, mis võimaldaks hinnata poliitika mõju noortele. Enne kõigi uute poliitikameetmete vastuvõtmist tuleks läbida vähemalt järgmised kolm etappi: sisuline koostöö asjaomaste noorte sidusrühmadega, sealhulgas noortega tegelevate ekspertide ja asjakohaste teemadega tegelevate noorte esindusorganisatsioonidega; mõjuhinnang selle kohta, millist mõju poliitika noortele avaldab; kavandatud meetmed, mis leevendaksid võimalikku negatiivset mõju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub Euroopa institutsioone, liikmesriikide valitsusi ja kohalikke omavalitsusi üles koguma kõigis poliitikavaldkondades noortega seotud andmeid, mis on järjekindlalt vanuse alusel eristatud. Andmekogumine peaks toimuma koostöös noorteorganisatsioonidega. Rakendada tuleks meetmeid, millega parandada noorteorganisatsioonide andmekirjaoskust, võimaldades neil teabele juurde pääseda, seda analüüsida ja tõlgendada, et kavandada tõendipõhiseid toetusmeetmeid ja projekte muutuste edendamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toonitab vajadust integreerida noortepoliitika kõigisse ELi poliitikavaldkondadesse horisontaalse lähenemisviisi kaudu, julgustades valdkondadevahelist, piirkondadevahelist ja piiriülest koostööd; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab meetmeid, mis tugevdavad ja võimestavad noorteorganisatsioone, sest tugevad Euroopa noorteorganisatsioonid aitavad parandada kodanikuharidust, demokraatiaalaseid teadmisi ja kodanikuaktiivsust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et noorteorganisatsioonide kodanikuühiskonna tegutsemisruum on viimastel aastatel ahenenud. Komitee nõuab asjakohasemaid ja jätkusuutlikumaid ressursse ning tegevuse rahastamist, mis vastab noorteorganisatsioonide struktuurilistele vajadustele. Ressursid tuleb jaotada läbipaistvalt, toetamaks tugevat noortesektorit, mis tagab igasuguse taustaga noortele ligipääsu turvalisele ruumile, kus osaleda, kaasa teha ja kasvada aktiivse kodanikuna; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust ELi noortestrateegia õnnestumisel ning nende hariduse ja kultuuri kaudu antavat panust kaasava ühiskonna edendamisse noorte jaoks. Samuti julgustab komitee tugevdama ELi noortedialoogi kohalikku ja piirkondlikku mõõdet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles käsitlema poliitika kujundamisel noorteküsimusi püsiva prioriteedina ning teeb ettepaneku võtta kõigis kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes vastu kohalik noortestrateegia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tugevdama noortemõõdet programmis „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse programmis. Komisjon peaks võtma ka lisameetmeid, et programmides osalemine oleks kättesaadav kõigile noorterühmadele ning et noori asjakohaselt võimestataks ja toetataks, sealhulgas programmides osalemisel. Komitee kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles korraldama teavituskampaaniaid, et näidata noortele nendest programmidest saadavat isiklikku ja kutsealast kasu ja rikastavaid kogemusi ning edendada neis osalemist nii koolides kui ka ülikoolides; |
| --- | --- |

12.

Tööhõive ja sotsiaalkaitse

| 13. | nõuab asjakohaste meetmete võtmist, et tagada kõikjal Euroopas noorte õigus inimväärsete töötingimustega stabiilsele ja sisulisele tööhõivele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab ettevõtluse alase hariduse, sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalmajanduse positiivset rolli noorte töötuse vähendamisel. Komitee kutsub Euroopa ja riikliku tasandi otsusetegijaid üles tegema tööd selle nimel, et kõrvaldada noorte ettevõtjate ees seisvad takistused, sealhulgas takistused ettevõtluse alustamiseks õpingute ajal; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles äratama noortes huvi ELi institutsioonide vastu ning edendama noorte liikuvust liikmesriikide koolides ja ülikoolides. Seejuures tuleb rõhutada sellise liikuvusega kaasnevaid isiklikke ja kutsealaseid arenguvõimalusi ning häid kogemusi, mida liikuvus võib noorte eurooplaste arengule pakkuda; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon kehtestaks toetus-, täiendus- ja koordineerimismeetmed. Nende eesmärk oleks vähendada noorte tööalast ebakindlust, parandada juurdepääsu sotsiaalkaitsele, kaotades vanusepõhised diskrimineerimiskriteeriumid ja muutes noored vanemate vanuserühmadega võrdseks, ning kaotada noorte miinimumpalk; |
| --- | --- |

16.

| 17. | soovitab tugevdada noorte tööhõivepoliitika koordineerimist, eelkõige tugevdatud noortegarantii rakendamisel kohalike ja piirkondlike avalike tööturuasutuste poolt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et Euroopa Komisjoni praktika kvaliteediraamistiku läbivaatamisel kehtestataks kõigis liikmesriikides tasustamata praktika toimiv keeld. Samuti tuleks võtta meetmeid, sealhulgas ELi direktiivi kehtestamise abil, et praktikal ja õpipoisiõppes oleks tagatud töötingimuste õiguste miinimumstandard, eelkõige juurdepääs seadusjärgsele miinimumpalgale ja sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab korraliku ja taskukohase lastehoiu tähtsust, et võimaldada lapsevanematel, sealhulgas noortel vanematel tööturule (taas) siseneda; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma konkreetseid meetmeid, et paremini kaasata igasuguse taustaga noori tööturule, võidelda diskrimineerimise vastu ja tagada võrdsed võimalused. Seepärast on vaja rohkem koordineerimist, et paremini jõuda vähekaitstud noorteni, kes seisavad silmitsi mitme takistusega, mis tulenevad eelkõige vaesusest, soost, seksuaalsest sättumusest ja sooidentiteedist, puudest, madalast haridustasemest, etnilisse vähemusse kuulumisest või rändetaustast; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kinnitab vajadust tunnistada, et LGBTI+-noored on Euroopas eriti haavatavad, sest nad puutuvad juba varajasest east kokku diskrimineerimise, ohvristamise, häbimärgistamise ja väärkohtlemisega. Neil on raskusi oma seksuaalse sättumuse avalikustamisega oma perekonna ja kogukondade ees ning nad kannatavad ametnike ja laiema ühiskonna piiratud arusaamise tõttu LGBTI+-inimeste probleemidest ning vaimse, füüsilise ja seksuaaltervisega seotud mureküsimustest (2). Seetõttu nõuab komitee tõhusaid meetmeid Euroopa tasandil, et LGBTI+-noori täielikult võimendada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et keeruline juurdepääs eluasemetele ja nende kõrge hind on suur takistus noorte sõltumatusele, muutes seega õpirände ja tööalase liikuvuse keeruliseks ning vähendades nooremate põlvkondade ostujõudu. Seetõttu nõuab komitee, et toetusmeetmed võetaks prioriteediks, muu hulgas ka ELi vahendite abil, mille eesmärk on tagada kõigile Euroopa noortele sobivad ja taskukohased elamistingimused; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toonitab, et paljud Euroopa noored on COVID-19 pandeemia tõttu seisnud silmitsi suurema vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohuga, ning kutsub ELi üles toetama meetmeid, mis tagaksid noortele kriiside ajal alati piisava abi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | leiab, et vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ohu ja noorte sotsiaalse ebakindluse vastu võitlemisega seotud heade tavade, eesmärkide ja näitajate tutvustamiseks on vaja edasist koordineerimist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu kriitilisele olukorrale, millega noored pagulased, eriti saatjata alaealised silmitsi seisavad. Samuti kutsub komitee üles võtma toetusmeetmeid, millega anda kõigile noortele pagulastele ja nende perekondadele juurdepääs põhiteenustele, nagu haridus, eluase, tervishoid, ning kaitsta nende inimõigusi; |
| --- | --- |

25.

Noorte füüsiline ja vaimne tervis ning heaolu

| 26. | rõhutab, et väga oluline on juurdepääs universaalsetele, taskukohastele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, nii ennetavatele kui ka raviteenustele. Sellega seoses rõhutab komitee vajadust tegeleda takistustega, millega seisavad silmitsi noored, kellel puudub juurdepääs sotsiaalkindlustusele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et on suur vajadus lõpetada häbimärgistamine ja tunnistada vaimse tervise probleeme ja tõkkeid, millega noored pandeemia tõttu kokku puutuvad. Noorte vaimse tervise vajadustega tegelemiseks tuleks võtta meetmeid kohe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | soovitab järgida terviklikku vaimse tervise lähenemisviisi, edendades sotsiaalseid õigusi ja majanduskaitse pakette, et tegeleda vaimset tervist mõjutavate sotsiaal-majanduslike teguritega, ning toetades sihipäraselt noori, kes kogevad tõrjutust, diskrimineerimist ja marginaliseerumist, ning tagades neile põhiteenused ja -õigused; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab meetmeid, et muuta vaimse tervise toetus taskukohaseks ja kättesaadavaks kõigile noortele, sealhulgas kõige vähem kaitstud noortele. Lisaks kutsub komitee üles suurendama vaimse tervise teenuste kättesaadavust ja rahastamist, et kõik saaksid vajalikku abi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab vajalikuks suuremaid investeeringuid juba olemasolevatesse alt üles suunatud kogukonna loomise algatustesse, nagu noortekeskused, tasuta juurdepääsetavad kultuuri- ja sporditegevused ning vaimse tervisega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab ELi vaimse tervise strateegiat, kus oleksid meetmed, mis aitavad ennetada vaimse tervise probleeme, suurendada Euroopa noorte sisulist mõjuvõimu ja kaasata noored aktiivselt nende vaimset tervist käsitlevatesse otsustesse ning sihipäraselt toetada vaimset tervist igal eluetapil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab vajadust tagada noorte seksuaal- ja reproduktiivtervise õiguste täielik kaitse, sealhulgas taskukohaste rasestumisvastaste vahendite ja menstruatsioonitoodete kättesaadavus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on loonud tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühma. Küll aga kutsub komitee üles pöörama juhtrühmas suuremat tähelepanu noorte olukorrale; |
| --- | --- |

33.

Sisuline osalemine

| 34. | kinnitab oma toetust puuetega inimeste, iseäranis puuetega laste ja noorte – nagu kõigi teiste inimeste – isiksuse arendamise edendamisele juurdepääsu kaudu kunstile, kultuurile, vaba aja tegevustele, puhkamisele, spordile ja turismile (3). Kõik need aspektid moodustavad puuetega inimeste heaolu põhielemendi. Komitee rõhutab eelkõige spordi mõju puuetega inimeste kaasamise soodustamisel ning kutsub liikmesriike üles edendama programme, mis hõlbustavad suuremate piirangutega silmitsi seisvate puuetega laste, noorte ja täiskasvanute osalemist; (4) |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et Euroopa noorteaasta 2022 on suurepärane võimalus julgustada noori demokraatlikus elus sisuliselt osalema ning noorteaasta tulemusel peaks struktuurselt tugevnema noorte demokraatia, eelkõige noorte esindusorganisatsioonide roll; |
| --- | --- |

35.

| 36. | soovitab kaasata noori neid endid mõjutava ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitika kujundamisse, juhtimisse, rakendamisse ja hindamisse ning sellega seotud ametlikesse konsultatsioonimehhanismidesse. Lisaks tuleks jälgida nende algatuste edukust ja rakendamist, et tagada noorte osalemise käegakatsutavad tulemused või jõuda selguseni, miks ideid või algatust ei olnud võimalik ellu viia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub kõiki pädevaid asutusi kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil üles looma noortekogusid. Eesmärk on suurendada noorte usaldust institutsioonide toimimise vastu ning toetada mõttevahetust, sõnavabadust, otsuste langetamist ning demokraatlike põhimõtete ja isiku- ja kollektiivsete vabaduste tundmist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | peab vajalikuks, et tuginetaks juba olemasolevate osalusmehhanismide, näiteks ELi noortedialoogi tulemustele. ELi noortedialoog annab kõigile ELi noortele võimaluse väljendada arvamust asjakohastel teemadel, mõjutada seadusandlikke menetlusi ja töötada nii otse koos otsustajatega. Seda protsessi tuleks edasi arendada ja kaasata tuleks ka teised ELi institutsioonid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub võtma meetmeid noorte toetamiseks ja nende mõjuvõimu suurendamiseks, et tegeleda kestliku arengu edendamise ja kliimamuutuste vastu võitlemisega ning kasutada ära nende potentsiaali sisulisteks muutusteks ühiskonnas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles tõsiselt kaaluma seda, et kõigil kohalikel ja piirkondlikel valimistel Euroopas langetataks valimisiga 16-le. Samuti kutsub komitee üles tutvustama andmeid ja teadmisi selle kohta, milline mõju on noorte poliitilisele osalusele institutsioonilisel korraldusel, näiteks hääletamise ja valimistel kandideerimise vanuse alampiiril või poliitiliste volituste arvu piiramisel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab, et toetataks ja koordineeritaks meetmeid, mille eesmärk on arendada noorte teadmisi kodanikuhariduse kohta, et noored mõistaksid otsuste tegemist kohalikus kogukonnas ning oleksid teadlikud demokraatlikest protsessidest ning inim- ja kodanikuõigustest; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab vajadust tagada kõigile noortele juurdepääs kvaliteetsele teabele osalemisvõimaluste kohta ja soodustada teadlikku osalemist, eriti demokraatlike protsesside puhul; |
| --- | --- |

42.

Kaasav ühiskond

| 43. | väljendab toetust sellele, et omavahel vahetataks häid tavasid soo rolli kohta haridus- ja töövaldkonnas ja tagatakse vastav koordineerimine, et teha kindlaks tõkked ja parandada naiste ja tüdrukute juurdepääsu kõigile haridus- ja töövõimalustele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toetab soolise aspekti arvestamist avalikus poliitikas kõigil tasanditel. Samal ajal kordab komitee ka oma nõudmist, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasataks teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaania kujundamisse ja rakendamisse Euroopa tasandil, et võidelda sooliste stereotüüpide vastu. Samuti rõhutab komitee vajadust pöörata erilist tähelepanu noortele kui ühele peamisele muutusi edendavale rühmale; (5) |
| --- | --- |

44.

| 45. | on seisukohal, et rändetaustaga noorte integreerimine haridusse ja ühiskondlikku ellu on prioriteet. Seetõttu nõuab komitee põhjalikumat koordineerimist ja seda, et omavahel vahetataks vastavaid oskusteadmisi ja häid tavasid tõhusate teemakohaste poliitikameetmete vallas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peab vajalikuks tugevdada toetusmeetmeid, mille eesmärk on tagada noortele romadele juurdepääs põhiteenustele kõigis ELi liikmesriikides. Komitee kinnitab sellega seoses oma kindlat veendumust, et neli peamist teemavaldkonda, mille Euroopa Komisjon oma strateegilises raamistikus sihtrühmade määratlemisel kindlaks määras, nimelt haridus, tööhõive, tervishoid ja elamud, täidavad romade integratsiooniprotsessis juhtrolli, nagu samuti sotsiaalteenused, iseäranis kohalikul ja piirkondlikul tasandil (6). Lisaks nõuab komitee roma laste märkimisväärset toetamist, et tõhusalt tegeleda madala haridustaseme probleemiga; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et võitlus diskrimineerimise, rassismi ja muude sallimatuse vormide vastu on ülioluline võitluses vägivaldse radikaliseerumise vastu, et vältida noorte sattumist poliitilise või usulise ekstremismi ohvriks. Seejuures on komitee seisukohal, et haridusel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel peaks olema otsustav roll demokraatlike ja humanistlike väärtuste edastamisel. Tugevam koordineerimine ELi tasandil selles valdkonnas võiks olla kasulik kõigile liikmesriikidele; |
| --- | --- |

47.

Noorsootöö

| 48. | kutsub üles võtma meetmeid, et toetada kvaliteetset noorsootöö arendamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. See peaks hõlmama edasist koordineerimist ja toetusmeetmeid, mille eesmärk on tagada tasustatud ja vabatahtlike noorsootöötajate koolituse kvaliteetne standard ning piisavate ressursside eraldamine noorsootööorganisatsioonidele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on seisukohal, et selleks, et Euroopa noorsootöö tegevuskava, millega tugevdatakse noorsootöö kvaliteeti ja innovatsiooni ja tunnustatakse noorsootööd, oleks edukas, tuleb tugevalt kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Lisaks tuleb tagada piisavate andmete ja ühiste näitajate kättesaadavus, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et kindlustada algatuse tõhus järelevalve; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pooldab noorsootöö kontseptsiooni hõlmava õigusraamistiku loomist, et paremini määratleda, mis on noorsootöö, märkida selgelt selle funktsioonid ja pädevusvaldkonnad ning tunnustada noorsootöötajaid konkreetselt nende töö eest; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab vabatahtliku tegevuse edasist tunnustamist ja toetamist; |
| --- | --- |

51.

Haridus ja koolitus

| 52. | kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles tagama varasest lapsepõlvest alates üldise juurdepääsu kvaliteetsele haridusele (eritähelepanuga keelteoskusele). Samuti soovitab komitee paremini koordineerida ja omavahel vahetada häid tavasid selle kohta, kuidas noori ja ennekõike vähekaitstud noori sotsiaalselt kaasata haridussüsteemi kõigil tasemetel ning kuidas ennetada seda, et nad haridussüsteemist varakult lahkuvad; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab asjakohaste meetmete võtmist, et paremini levitada pädevuse omandamist ning tunnustada mitteformaalse ja informaalse õppe käigus omandatud oskusi alates varasest lapsepõlvest ning tagada, et neid oskusi saab valideerida formaalse hariduse alustamisel või sellesse naasmisel, tööle asumisel kiirmenetlused jne. Samuti on vaja meetmeid, et soodustada valdkonnaüleseid oskusi, mis vastavad tööhõive muutuvale olemusele, et edendada keeleoskust, mis on esmatähtis, suurendamaks noorte võimalusi tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

53.

| 54. | leiab, et toetada tuleb tasustatud ja vabatahtlikke noorsootöötajaid ja noorteorganisatsioone kui peamiseid haridusteenuse osutajaid mitteformaalse hariduse ja informaalse õppe kaudu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub võtma toetusmeetmeid, mille eesmärk on tagada, et kõik õpetajad saaksid omandada ja ajakohastada vajalikke pedagoogilisi teadmisi ja kõrgetasemelisi oskusi, pöörates eritähelepanu digioskustele. Samuti tuleks meetmetega tagada, et nende kutseala oleks ühiskonnas tunnustatud ja hinnatud ning muu hulgas ka majanduslikult väärtustatud tööturul; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toetab olemasolevate üleeuroopaliste platvormide loomist ja edasist kasutamist õppesisu ja -vahendite laialdaseks levitamiseks kaasaval ja mitmekeelsel viisil, võttes arvesse piirkondlikke keeli; |
| --- | --- |

56.

Digiüleminek

| 57. | peab väga oluliseks, et kõigil noortel oleks juurdepääs uutele tehnoloogiatele ja korralikele seadmetele, mis annavad kõigile võrdse juurdepääsu eri võimalustele; |
| --- | --- |

57.

| 58. | soovitab määratleda asjakohased oskused ja pädevused ning standardid, mida on vaja digipöördeks hariduses. Sealhulgas tuleks uurida uusi võimalikke ajendeid, mis annavad põhjust õpetajate, koolitajate ja noorte inimeste tõrjumiseks, ja need kaotada; |
| --- | --- |

58.

| 59. | julgustab arendama noorte haridussüsteemides ulatuslikke digioskusi, sealhulgas oskusi, kuidas tehnoloogiat mõtestatult kasutada. |
| --- | --- |

59.

Brüssel, 1. detsember 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (ELT L 462, 28.12.2021, lk 1).

1

(2)  „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“, COR-2020-05861.

2

(3)  Puuetega inimeste õiguste strateegia (COR-2021-01679).

3

(4)  Ibid.

4

Ibid

(5)  „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COR-2020-02016).

5

(6)  „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ (COR-2020-05625).

6

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/36

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Ühtekuuluvuspoliitika toetuse suurendamine ebasoodsate looduslike ja demograafiliste tingimustega piirkondadele (ELi toimimise lepingu artikkel 174)“

(2023/C 79/07)

| Raportöör: | Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR/EA), Korsika piirkonnavolikogu esimees |
| --- | --- |

Raportöör:

Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR/EA), Korsika piirkonnavolikogu esimees

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | juhib tähelepanu sellele, et ELi toimimise lepingu artiklis 174 kohustatakse ELi ja selle liikmesriike tagama, et ELi majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi (ELi lepingu artikli 3 lõige 3) jõustamisel pöörataks erilist tähelepanu maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele, piiriülestele ja mäestikualadele. Arvesse tuleks võtta ka väga eaka elanikkonnaga piirkondi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kuigi ELi toimimise lepingu artikli 174 jõustamisel on keskne roll ELi ühtekuuluvuspoliitikal, on see kohustus siduv kõigi teiste ELi poliitikavaldkondade (eeskätt Euroopa rohelise kokkuleppe ja digitaalarengu tegevuskava) jaoks, mis ei tohi kahjustada nende piirkondade territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et ühtekuuluvuspoliitika ühise juhtimise põhimõtte ja subsidiaarsuse põhimõtte (ELi lepingu artikli 5 lõige 3) järgimist ei saa kunagi kasutada argumendina, et õõnestada ELi toimimise lepingu artikli 174 kohaldamist riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et ühtekuuluvuspoliitika uues etapis kehtestatakse uus poliitikaeesmärk (poliitikaeesmärk nr 5) „Kodanikele lähemal olev Euroopa“, mida liikmesriigid saavad kasutada toetuse paremaks suunamiseks artiklis 174 nimetatud piirkondadele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et 2021.–2027. aasta partnerluslepingute ja programmide väljatöötamine on praegu lõppjärgus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on veendunud, et uus territoriaalne tegevuskava aastani 2030 koos uue maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni, maaelupakti ja hiljuti esitatud saarte paktiga (1) annavad artiklis 174 nimetatud piirkondadele tugeva ja uue poliitilise impulsi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et paljusid otsese või kaudse territoriaalse mõõtmega uusi ELi fonde (ELi struktuuri- ja investeerimisfondid, sealhulgas õiglase ülemineku fond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning taaste- ja vastupidavusrahastu) kavandatakse enamasti isoleeritult. Tegelikult vajavad kõik ELi toimimise lepingu artiklis 174 nimetatud piirkonnad – nii need, millel on samad struktuurilised vajakajäämised ühe liikmesriigi siseselt, kui ka liikmesriikide vaheliselt – kõigi nende sekkumiste puhul tõeliselt integreeritud lähenemisviisi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb siiski muret, et see ei ole piisav, sest hiljutine kaheksas ühtekuuluvusaruanne näitab erinevuste suurenemist, eriti liikmesriikide sees, mis mõjutab ebaproportsionaalselt artiklis 174 nimetatud piirkondi, sest nende struktuurilised ebasoodsad tingimused toovad kaasa lisakulusid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | leiab, et muud ELi poliitikavaldkonnad, eelkõige transport, energeetika, ühtne turg ja konkurents, peavad ümber hindama oma mõju artiklis 174 nimetatud piirkondade kaitsmisel ja edendamisel. Sageli kaalutakse nende piirkondade vajadusi poliitika kujundamise protsessi lõppjärgus, näiteks regionaalabi kaartide koostamisel, ja mitte protsessi alguses, näiteks regionaalabi suuniste koostamisel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et kui EL ja liikmesriigid tagavad avalike teenuste osutamise kaudu juurdepääsu elementaarsele heaolule ja elementaarsele heaolutasemele, peavad nad järgima Euroopa sotsiaalõiguste samba 1. peatüki artiklit 3 ja 3. peatüki artiklit 20, samuti Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 34 lõiget 3 (sotsiaal- ja eluasemeabi), artiklit 35 (tervishoid) ja artiklit 36 (juurdepääs üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele), seda eelkõige artiklis 174 nimetatud piirkondades; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb ettepaneku, et iga liikmesriik osutaks kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba ja põhiõiguste hartaga avalikke põhiteenuseid, mis oleks kättesaadavad konkreetsetes artiklis 174 nimetatud piirkondades. Seejuures tuleks eelkõige arvesse võtta ka üldhuviteenuste protokolli (2) sätteid seoses selliste küsimustega, nagu riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ulatuslik kaalutlusõigus teenuste korraldamisel, üldise juurdepääsu edendamine jne. Süstemaatiliselt tuleks uurida tõhusate ja kestlike piiriüleste avalike teenuste osutamist (3). Komisjon peab aga riiklike reformikavade, partnerluslepingu, ÜPP strateegiakavade, riiklike taaste- ja vastupidavuskavade läbivaatamisel ning vastavate ELi vahendite eraldamisel liikmesriikides tagama, et need toetaksid selliste põhiteenuste säilitamist ja arendamist. Lisaks tuleb ühtekuuluvusaruandes eraldi välja tuua ELi ja riiklik toetus artiklis 174 nimetatud piirkondadele (ELi toimimise lepingu artikkel 175); |
| --- | --- |

11.

| 12. | on veendunud, et uus piirkondadevaheline innovatsiooniinvesteeringute instrument (I3), mille väljaarendamisel oli komiteel keskne roll (4) koos piirkondlike võrgustikega (muu hulgas näiteks Vanguardi algatus, EARTO, ERRIN ja CRPM), peaks olema mudel, mille kaudu kasutatakse algatuse „RePowerEU“ ning taaste- ja vastupidavusrahastu riiklike kavade vahendeid samade või sarnaste probleemidega piirkondade vahel sidemete loomiseks, et katsetada uusi uuenduslikke lahendusi, mida saab seejärel korrata kogu ELis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on veendunud, et maapiirkondadele avalduva mõju hindamine, saartele avalduva mõju hindamine ja laiemalt territoriaalse mõju hindamine (sh piiriülese mõju hindamine) ei peaks olema üksnes võimalused, nii nagu on sedastatud ka 2021. aasta parema õigusloome paketis, vaid ELi poliitika kujundamise põhielement ühtekuuluvuse mittekahjustamise põhimõtte järgimiseks. Kuna sellega tagatakse, et uued ELi poliitikameetmed suurendavad territoriaalset ühtekuuluvust kõigis poliitikavaldkondades, tuleb neid hindamisi koordineerida komisjoni peasekretariaadis ning täiel määral ära kasutada tulevikukindluse platvormi, piirkondlike keskuste võrgustikku (RegHub) ja Euroopa Regioonide Komiteed, et komisjoni käsutuses oleksid üksikasjalikud tõendid võimaliku mõju kohta kohapeal; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab sellega seoses heameelt hiljuti välja töötatud ELi esimese juhendi üle maapiirkondadele avalduva mõju hindamiseks (5) ja territoriaalse tegevuskava katsemeetmete (6) üle sellistes küsimustes nagu territoriaalse mõju hindamine ja rahvastikukadu, millesse komitee andis olulise panuse (7). Komitee kohustub edendama nende peamiste vahendite omaksvõtmist ja kasutamist riikide valitsuste poolt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ELi toimimise lepingu artikli 174 praeguse piiratud kohaldamise laiendamine ei tohi mingil viisil mõjutada selle lepingu artiklit 349, milles sätestatakse erikaitse äärepoolseimatele piirkondadele, ega põhjapoolseimate hõredalt asustatud piirkondade erikohtlemist, mis on kaitstud vastavate ühinemislepingutega; |
| --- | --- |

15.

ELi rahalised vahendid territoriaalsete eripäradega piirkondade toetamiseks

| 16. | kahetseb, et erinevalt ülejäänud neljast poliitikaeesmärgist ei hõlma poliitikaeesmärk nr 5 siiski vahendite sihtotstarbe territoriaalset määramist lisaks 8 %-le, mis on Euroopa Regionaalarengu Fondi eraldistest ette nähtud kestlikuks linnaarenduseks (mida võib kasutada integreeritud territoriaalseteks investeeringuteks ja kogukonna juhitud kohalikuks arenguks). See soosib temaatilist lähenemisviisi ja paneb ELi toimimise lepingu artikliga 174 kaitstud konkreetsed ebasoodsate tingimustega piirkonnad halvemasse olukorda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab vajalikuks, et kõigis asjaomastes ELi programmides ja poliitikavaldkondades, eeskätt kõigis struktuurifondides, sisalduksid ulatuslikud eelarvemeetmed koos täiendava rahastusega, et tegeleda valdkondadevahelisel viisil demograafiliste probleemidega ning võidelda paremini sotsiaalsete, majanduslike ja territoriaalsete erinevustega neis Euroopa piirkondades, mille maapiirkondi mõjutab rahvastikukadu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon, kes praegu peab liikmesriikidega läbirääkimisi partnerluslepingu, ÜPP strateegiakavade ja programmide üle, kutsuks asjaomaseid liikmesriike üles näitama, et nad annavad struktuurifondide ja maaelu arengu fondide raames eritoetust artiklis 174 nimetatud piirkondadele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | julgustab asjaomaseid liikmesriike rakendama riiklikes kavades artiklis 174 nimetatud piirkondade suhtes sihtotstarbelist eraldamist, et edastada korraldusasutustele selge sõnum arvestada oma programmides rohkem nende piirkondadega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | julgustab eeskätt liikmesriike looma piirkondlikul või sellest madalamal tasandil ELi ühtekuuluvuspoliitika fondide (ERF, ESF+, õiglase ülemineku fond jne) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ühtseid kontaktpunkte, et toetusesaajatel ELi toimimise lepingu artiklis 174 nimetatud piirkondadest oleks kergem neid fonde mõista ja neile juurde pääseda; |
| --- | --- |

20.

| 21. | soovitab laialdasemalt kasutada territoriaalseid vahendeid, nagu integreeritud territoriaalsed investeeringud ja kogukonna juhitud kohalik areng, et investeerida ELi ja riiklikke vahendeid ebasoodsate territoriaalsete tingimustega toime tulekuks integreeritud viisil, kasutades alt üles lähenemisviisi. Komitee kutsub komisjoni siiski tungivalt üles suurendama artiklis 174 nimetatud ebasoodsate looduslike ja demograafiliste tingimustega piirkondades rakendatavate territoriaalse programmitöö vahendite kaasrahastamise määra ning kavandama väljund- ja tulemusnäitajad, mis on paremini kooskõlas neis piirkondades rakendatavate meetmete laadiga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab hädavajalikuks, et struktuurifonde rakendatakse paindlikumalt maapiirkondades, mida rahvastiku vähenemine kõige rängemalt mõjutab, et neid saaks ühes projektis kasutada koos, et võimaldada ettemakseid ja et need täiendaksid rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et artiklis 174 nimetatud piirkondades on taaste- ja vastupidavusrahastul samuti oluline roll, kuna enamik riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid rahastab struktuurireforme, avalike teenuste ajakohastamist, rohepööret ja VKEde toetamist. Seetõttu peavad liikmesriigid tagama ja komisjon kontrollima, et riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas tehtud investeeringutes arvestatakse nende piirkondade konkreetsete vajaduste ja ebasoodsate tingimustega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub Euroopa Komisjonil töötada välja uued näitajad, et paremini hinnata ja mõõta ebasoodsate geograafiliste ja demograafiliste tingimuste tõsidust ELi toimimise lepingu artiklis 174 nimetatud piirkondades. Komitee on seisukohal, et niipea kui sellised usaldusväärsed näitajad on olemas, tuleks neid kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jaotuse kohandamiseks järgmisel perioodil ja seejuures ei peaks lähtuma üksnes SKP näitajast, et kompenseerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 nimetatud piirkondade raskusi üldise kasvusuutlikkuse osas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et 2027. aasta järgne ühtekuuluvuspoliitika sisaldaks ELi tasandil vahendite piirkondlikku suunamist ja konkreetset eraldamist maa-aladele, mis asuvad artiklis 174 nimetatud piirkondades ning mille jaoks on partnerluslepingutes ette nähtud miinimummäär. Võimaluse korral peaks see kehtima ka ELi eelarve teiste territoriaalse mõõtmega poliitikavaldkondade, sealhulgas taasterahastu „Next Generation EU“ võimaliku järeltulija suhtes; |
| --- | --- |

25.

Maapiirkonnad

| 26. | rõhutab, et ELi poliitika peaks edendama nende paikade ligitõmbavust ning kaitsma nende elukvaliteeti ja maaelanikkonda, tagades võrdse juurdepääsu teenustele ja võimalustele. See ei puuduta ainult ühtekuuluvuspoliitikat, vaid ka ELi põllumajandus-, siseturu-, konkurentsi-, keskkonna- ja energiapoliitikat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et kui taastumisele suunatud kavadena peaksid struktuurifondid ja taasterahastu „Next Generation EU“ andma sotsiaal-majandusliku tõuke rahvastikukaost mõjutatud maapiirkondadele, kuna pandeemia negatiivne mõju võib süvendada territoriaalset tasakaalustamatust. Digiülemineku osas peavad need aitama tagada kvaliteetse digitaalse ühenduvuse kogu elanikkonnale ning rohepöördega seoses peavad need aitama muuta maapiirkonnad kohtadeks, kus investeeritakse rohelisse majandusse, taastuvenergiasse, kestlikku turismi ja ringmajandusse ning toimub nende valdkondade innovatsioon; |
| --- | --- |

27.

| 28. | juhib komisjoni tähelepanu sellele, et kiiresti on vaja minna kaugemale maaelu pikaajalisest visioonist ja uuest territoriaalsest tegevuskavast 2030 ning koostada uus Euroopa maaelu tegevuskava, mis suudaks koondada konkreetsed näitajad struktuurifondide kasutamise kontrollimiseks artiklis 174 nimetatud piirkondades, koos konkreetsete andmetega mägipiirkondade, saarte, maapiirkondade, demograafilise või tööstusliku taandarenguga piirkondade jne kohta. Sellised näitajad tuleb määratleda allpiirkondade tasandil (nt NUTS 3 ja LAU), kus esinevad kõige suuremad erinevused arengus ja neid tuleb kasutada maapiirkondadele avalduva mõju hindamiseks kõigis ELi poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et maaelanikud peavad paljude avalike ja erateenuste kasutamiseks läbima pikemaid vahemaid kui linnaelanikud, ning nad sõltuvad teenuste saamisel autodest või bussidest. Nagu toodi esile kaheksandas ühtekuuluvusaruandes, rõhutab ka komitee väikelinnade ning eelkõige alevite ja külade rolli, mis on piirkondlikud keskused ümbritsevates maapiirkondades elavatele inimestele, kes tulevad nendesse asumitesse teenuste saamiseks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab aga kahetsusväärseks, et paljude Euroopa piirkondade väikeste ja keskmise suurusega linnade struktuursest allakäigust lõikavad kasu suured suurlinnapiirkonnad ning see omakorda mõjutab jällegi maapiirkondi ja piirkondi, kus maa- ja linnapiirkondade vaheliste sidemetega ei tegeleta piisavalt; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et koos liikmesriikide ja piirkondadega tuleb uues ELi maapiirkondade arengu pikaajalises visioonis aastani 2040 ning maaelu paktis ja ELi maaelu tegevuskavas esitada selgelt määratletud ettepanekud koheste meetmete, konkreetsete eesmärkide ja investeeringute kohta tugevamate, ühendatud, vastupanuvõimeliste ja jõukate maapiirkondade ja kogukondade saavutamiseks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on mures, et selline kasvav lõhe maa- ja linnapiirkondade vahel süvendab poliitilist polariseerumist, demokraatlikest õigustest ilmajäämise tunnet ja usalduse puudumist riiklike institutsioonide ja eelkõige ELi vastu, nagu teadusuuringud üha enam näitavad; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike üles investeerima maapiirkondadesse kogukonna juhitud kohalikku arengusse ja integreeritud territoriaalsetesse investeeringutesse struktuurifondidest eraldatud vahendid ning tagama kooskõla Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja struktuurifondide investeeringutega samades piirkondades; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on veendunud, et maapiirkondade taaselustamise platvorm peaks toimima ühtse kontaktpunktina maakogukondadele, projektide elluviijatele ja ametiasutustele, et toimida koostöövahendina ka tehnilisel ja poliitilisel tasandil maa- ja linnaametkondade vahel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on kindlalt veendunud, et maapiirkondadele avalduva mõju hindamine ei tohi olla pelgalt sümboolne ega tehnokraatlik ettevõtmine, vaid see peab olema lõimitud kõigi ELi territoriaalse iseloomuga õigusaktide väljatöötamisse ning sisaldama osaluselementi, et võtta arvesse võimalikke tagajärgi ja mõju maapiirkondadele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et maapiirkondade pikaajaline visioon peaks toetama maa- ja linnapiirkondade partnerlusi käsitlevate andmete laiemat kogumist, seiret ja prognoosimist ELi tasandil uue maapiirkondade vaatluskeskuse või ESPONi pakutava toetuse kaudu. See vaatluskeskus peaks koguma andmeid ja analüüse maapiirkondade kohta, et toetada poliitika kujundamist; |
| --- | --- |

36.

Tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkonnad

| 37. | märgib, et ELi tööstusstrateegia ja COVID-19 on näidanud, et tööstussektor ja tööstuskogukonnad tuleb seada ELi poliitilises tegevuskavas esiplaanile, et tulevikus suureneks järsult tööstuse osakaal SKPs; |
| --- | --- |

37.

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et saarepiirkondade maapiirkondades on territoriaalse järjepidevuse, keerulise demograafia, territooriumi piiratuse ja killustatuse tõttu teatavad eripärad ja probleemid, mida tuleb arvesse võtta ja käsitleda maapiirkondade pikaajalises nägemuses; |
| --- | --- |

38.

| 39. | leiab, et õiglase ülemineku fondi sekkumised ei pea mitte üksnes olema nõuetekohaselt integreeritud ühtekuuluvuspoliitika aruka spetsialiseerumise strateegiatesse, vaid veelgi olulisem on see, et Euroopa taandarenevate tööstuspiirkondade taaselustamine läheks kaugemale ühtekuuluvusest ning saaks taaste- ja vastupidavusrahastu ning sellele järgnevate programmide keskseks osaks. Need programmid tuleks integreerida ka ühtekuuluvuspoliitikasse või vähemalt tuleks neid rakendada paremas koostoimes ühtekuuluvuspoliitikaga; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on veendunud, et see on võimalus tööstusliku ülemineku etapis olevatele piirkondadele, kuna prioriteet ei tohi enam olla lihtsalt varasemate ümberkorralduste kompenseerimine, vaid nende piirkondade alahinnatud oskusteabe ja varade kasutamine Euroopa tööstusbaasi kiireks taaskäivitamiseks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | usub, et nii vanade kui uute ELi fondide prioriteet peab olema toetada konkurentsivõimet, oskuste täiendamist ja keskkonna taastamist, edendada VKEde rolli, „teadusest tööstusesse“ ja „ülikoolilt turule“ jõudmist (st ideede turule toomist) ning hoogustada tööstuskultuuri; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondade taastamine võiks olla suurepärane viis valglinnastumise vastu võitlemiseks, maapiirkondade maa ja elurikkuse säilitamiseks ning ökoloogilise ülemineku saavutamiseks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on veendunud, et fonde ja sekkumisi ei tohi rakendada eraldi, vaid selgelt määratletud integreeritud territoriaalsete kavade raames, mis omakorda võimaldavad koostööd sarnaste piirkondadega samas liikmesriigis ja mujal ELis, võttes näiteks eeskujuks hiljuti käivitatud ELi missiooni – kliimaneutraalsete ja arukate linnade algatuse; (8) |
| --- | --- |

43.

Regioonid, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused

| 44. | on mures kaheksanda ühtekuuluvusaruande järelduste pärast, milles kinnitatakse, et prognooside kohaselt elab 2040. aastaks 50 % ELi elanikkonnast kahaneva rahvaarvuga piirkondades, mis mõjutab avalike teenuste kättesaadavust, töövõimalusi ning riiklike ja ELi institutsioonide demokraatlikku legitiimsust; |
| --- | --- |

44.

| 45. | väljendab heameelt tõiga üle, et komisjon pöörab demograafilistele küsimustele suuremat tähelepanu kaheksandas ühtekuuluvusaruandes, aruandes demograafiliste muutuste mõju kohta Euroopas ja sellele järgnenud kaardistamises; |
| --- | --- |

45.

| 46. | usub, et ajude äravoolu teemalistes ettepanekutes, (9) mille koostamist komitee taotles (10) ja mis on praegu ettevalmistamisel, et tegeleda rahvastiku vähenemise probleemiga, tuleb käsitleda seda küsimust mitte ainult inimkapitali perspektiivist seoses rändega teistesse liikmesriikidesse, vaid keskenduda eelkõige rahvastiku vähenemise territoriaalsetele tagajärgedele liikmesriikides; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et väheneva rahvastikuga piirkonna esimese ELi ülese määratluse esitas algselt komitee (11) ELi struktuuri- ja investeerimisfondide tarvis ja see sisaldus ERFi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1058 (12). Seda määratlust tuleks kasutada selleks, et lisaks ühtekuuluvuspoliitika vahenditele suunata piirkondadele paremini muude asjaomaste fondide vahendeid – eelkõige õiglase ülemineku fondi ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade puhul – kuna kõik need fondid peavad aitama kaasa integreeritud ja kohapõhistele meetmetele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | samuti leiab komitee, et see määratlus tuleks korrapäraselt läbi vaadata, et võtta arvesse ja tõhusalt käsitleda nende territooriumide probleeme. Seepärast julgustab komitee uurima võimalust kasutada territoriaalseid liigitusi, mis lähtuvad paremini iga piirkonna tegelikest probleemidest, olgu tegu siis NUTS3 või teatavatel juhtudel nendega külgnevate kohalike haldusüksustega; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tunneb muret selle pärast, et ainult väike osa liikmesriikidest, piirkondadest ja piirkondade rühmadest on välja töötamas integreeritud strateegiaid rahvastikukao vastu võitlemiseks, mis pakuvad sellele probleemile integreeritud lahendusi, sealhulgas piirkonnale suunatud riiklikke ja ELi vahendeid, fiskaal-/riigiabi stiimuleid ja põhiteenuste osutamist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | soovib siiski juhtida tähelepanu asjaolule, et tihedalt asustatud või väga eaka elanikkonnaga piirkondades võivad olla ebasoodsad demograafilised tingimused, eriti kui neid mõjutavad ka muud artiklis 174 nimetatud tegurid, nagu saareline asend, hooajaline majandustegevus ja vajadus tagada põhiteenused kogu aasta vältel, mistõttu on vaja paremaid andmeid allpiirkondlikul tasandil (NUTS3 ja LAU); |
| --- | --- |

50.

| 51. | on veendunud, et komisjon ei peaks piirduma suuniste koostamisega üksnes korraldusasutustele, vaid sellest peaks saama riigipõhiste soovituste keskne element, eelkõige tagamaks, et liikmesriigid kasutaksid ELi vahendeid pigem selle probleemi lahendamiseks kui praeguse dünaamika tugevdamiseks; |
| --- | --- |

51.

Saared

| 52. | peab saarelist asendit püsivaks ja muutumatuks geograafiliseks näitajaks, millega kaasnevad lisakulud (transport, energia, jäätmekäitlus, avalikud teenused, esmatarbekaubad ja põhiteenused), mis takistavad nende piirkondade arengut ja konkurentsivõimet ning samas on elurikkuse kao ja kliimamuutuste oht seal eriti suur; |
| --- | --- |

52.

| 53. | peab seetõttu kahetsusväärseks, et kaheksandas ühtekuuluvusaruandes ei võetud tegelikult arvesse ELi saarte spetsiifilist olukorda; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nõustub täielikult Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa esitatud nõukogu järeldustega, mille kohaselt „saared, äärepoolsed ja kaugemad territooriumid, sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad, seisavad silmitsi eriti tõsiste väljakutsetega, muu hulgas suurenenud transpordikulude tõttu, ning rõhutab vajadust kohaldada nende suhtes kaasavat ja konkreetset lähenemisviisi, et toetada neid nende üleminekutes“; |
| --- | --- |

54.

| 55. | väljendab suurt heameelt Euroopa Parlamendi ettepaneku üle, milles kutsutakse Euroopa Komisjoni üles koostama ELi saarte strateegia ja tegevuskava, et soodustada kestlikku majanduskasvu ja innovatsiooni, kaitstes keskkonda ja saartel elavaid inimesi, ning samuti nn saarte pakti üle, mille eesmärk on kaasata kõik osalejad mitmetasandilise ja sektoriülese lähenemisviisi abil; |
| --- | --- |

55.

| 56. | usub, et erinevalt Amsterdami paktist ja makropiirkondlikest strateegiatest nõuavad nii saarte pakt kui ka väljatöötamisjärgus olev maapiirkondade pakt nende piirkondade jaoks uusi õigusakte, uusi vahendeid ja uusi konkreetseid lähenemisviise. Kolmeosaline reegel tuleb muuta makropiirkondlike strateegiate osas paindlikumaks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub üles lisama kõnealusesse pakti saarte eristaatuse maksu- ja riigiabi küsimustes, et aidata kompenseerida nn saaremaksu, st saarelise asendiga seotud täiendavaid kulusid; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et energiasüsteemi ümberkujundamine võib tahtmatult kahjustada saarte elanikke, kuna neil on vähem võimalusi kohaneda kiiresti ELi ambitsioonika pürgimisega kliimaneutraalsuse suunas ja investeerida alternatiivsetesse energiaallikatesse, ning seetõttu peab saarte pakt sisaldama nendele piirkondadele kohandatud toetust ELi ja riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõuab, et selle pakti abil lisataks Euroopa saarepiirkonnad Euroopa ühendamise rahastusse / üleeuroopalistesse transpordi-, energia- ja digitaalvõrkudesse; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kordab, et digitaalne territoriaalne järjepidevus ja digitaalne ühtekuuluvus on peamised vahendid saarte füüsilise eraldatuse ületamiseks ja saarte ühe suurima probleemi – demograafilise väljakutse – lahendamiseks; |
| --- | --- |

60.

| 61. | teeb ettepaneku, et komisjon sätestaks saarte ja äärepoolseimate piirkondade jaoks täiendavad strateegiad ja konkreetsed rahalise toetuse meetmed, arvestades eriti pandeemia ebaproportsionaalselt suurt mõju saarte turismile; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma ELi saartel kasutusele digitaalse tegevuskerksuse poliitika, et tagada kodanikele ja ettevõtjatele võimalus tegutseda ELi turgudel ka siis, kui nad asuvad saarel; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub ELi ja liikmesriike tegema koostööd komitee ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega Euroopa saarte aasta 2024 raames, et edendada saarte ainulaadset sotsiaal-majanduslikku, looduslikku ja kultuurilist panust; |
| --- | --- |

63.

Piiriülesed piirkonnad

| 64. | peab kahetsusväärseks, et programmitöö perioodil 2021–2027 on Euroopa territoriaalse koostöö programmides tehtud märkimisväärseid kärpeid. See ei ole kooskõlas asjaoluga, et üks kolmandik ELi kodanikest elab piirialadel, ja Interreg on tõestanud, et sellel on tõeline ELi lisaväärtus piiriülese koostöö kui ELi piirialade arenguks sobiva vahendi edendamisel; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tõstab esile ikka veel esinevad halduslikud, õiguslikud ja keelelised tõkked (piiriülene tervishoid, töötajate liikuvus, juurdepääs teenustele, nagu tõi esile COVID-19) liikmesriikide vahel (maismaa- ja merepiirid) ja nende sees, mis takistavad majanduskasvu, sotsiaal-majanduslikku arengut ja ühtekuuluvust piirialade vahel ja nende sees; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et Interregi lisaväärtus ei seisne mitte ainult (sageli äärepoolsete) piirialade arendamises, vaid ka usalduse loomises piiride eri pooltel elavate inimeste vahel. Inimestevaheliste projektide roll on väga oluline ja neid tuleks täiendavalt toetada (13); |
| --- | --- |

66.

| 67. | nõuab tungivalt, et nõukogu lõpetaks Euroopa piiriülese mehhanismi blokeerimise, kuna see on palju tõhusam vahend kui ETKR ja selle abil saaks kõrvaldada 50 % takistustest, mis seisavad piirialade arengu ees, eelkõige mis puudutab piiriüleseid tervishoiuteenuseid, hoides ära COVID-19 pandeemiaga kaasnenud piiride sulgemise kordumise, mis takistas pandeemia haripunktis ELi nelja vabaduse kasutamist ülimalt suurel määral; |
| --- | --- |

67.

| 68. | nõuab piiriüleste töötajate Euroopa raamistiku loomist, mis suurendaks tõhusust piiriülestel tööturgudel kogu Euroopas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nõustub komisjoni tellitud uuringu järeldustega, (14) mille kohaselt piirialade SKP suureneks 2 %, kui kõrvaldada vaid 20 % praegustest piiriga seotud takistustest; |
| --- | --- |

69.

Mäestikualad

| 70. | leiab, et mägipiirkonnad (mis moodustavad 29 % ELi pindalast ja kus elab 13 % ELi elanikkonnast) seisavad silmitsi püsivate ja struktuursete ebasoodsate tingimustega, nagu ülitundlikkus kliimamuutuste suhtes, nõlvade mõju, kauguse ja juurdepääsetavusega seotud probleemid, puudulik digiüleminek (25 % maapiirkondades puudub ikka veel internetiühendus), väljaränne (eriti noorte puhul) ja hõre asustus ning ettevõtete lahkumine; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on seisukohal, et mäestikualad vajavad maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni raames kohapõhist lähenemisviisi, milles võetakse arvesse nende eripära ja vajadusi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | teeb ettepaneku vaadata uuesti läbi ELi õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamise mehhanismi (European Cross-border Mechanism, ECBM) vaieldamatud põhimõtted ja alustada piiriüleste takistuste süstemaatilise kõrvaldamise vahendi väljatöötamist, kuna see on vajalik elukvaliteedi tõstmiseks piirialadel; |
| --- | --- |

72.

| 73. | on veendunud, et ühtekuuluvuspoliitika, eelkõige Interregi programmid, annavad mäestikualade jaoks tohutuid võimalusi tulla toime oma väljakutsetega ning leida lahendusi probleemidele, mis on seotud innovatsiooni, kliimameetmete, turismi, noorte, tööhõive ja liikuvusega mäestikualades; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tuletab meelde oma soovitusi piiriüleste avalike teenuste edasise arendamise kohta Euroopas, (15) nagu ELi õigusraamistik, ELi direktiivide rakendamise parem kooskõlastamine, riiklike kontaktpunktide loomine ja piiriüleste avalike teenuste parem edendamine; |
| --- | --- |

74.

| 75. | on siiski mures selle pärast, et ELi rahastatud investeeringute ja avalike hüvede pakkumisel ei pöörata liikmesriikides piisavalt tähelepanu mäeahelatele, eriti kui tegu on piiriüleste aladega; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kordab, et makropiirkondlikud strateegiad aitavad lahendada teatavate valdkondade ühiseid probleeme, parandavad erinevate poliitiliste strateegiate vastastikust täiendavust ning annavad olulise panuse territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisse riikide ja piirkondade vahel. Komitee märgib, et neid strateegiaid on võimalik tõhusamalt lõimida ELi poliitikasse ning et erinevad riiklikud ja piirkondlikud poliitikameetmed peavad olema üksteisega paremini kooskõlas; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tuletab meelde, et Alpi piirkonna strateegia on praegu kõige uuem makropiirkondlik strateegia, kuid sellele võivad järgneda uued mägipiirkondade strateegiad, eeskätt Karpaatide strateegia. Alpi piirkonna strateegiat, mis põhineb tihedal institutsioonilisel raamistikul ja hõlmab mitmeid algatusi, võiks kasutada eeskujuna uute mägipiirkondade strateegiate väljatöötamisel; |
| --- | --- |

77.

| 78. | juhib tähelepanu sellele, et komisjoni rahastatud uuringud näitavad, et ühtekuuluvuspoliitika kavandamise ja rakendamise vahel on endiselt lõhe, kuna ei võeta piisavalt arvesse mägipiirkondade eripära; |
| --- | --- |

78.

| 79. | leiab, et uuel programmitöö perioodil on poliitikaeesmärk nr 5 „ELi kodanikele lähemal olev Euroopa“ eriti sobilik allpiirkondlikele strateegiatele, milles käsitletakse konkreetseid territoriaalseid vajadusi, näiteks mägipiirkondade omi. Nii nagu ka teiste artiklis 174 nimetatud piirkondade puhul, on ka mägipiirkonnad ebaproportsionaalselt halvas olukorras tulenevalt asjaolust, et Euroopa Liidu eelarves ei ole poliitikaeesmärgile nr 5 ette nähtud isegi indikatiivset eraldist. Siiski ei tohiks mägipiirkondi jätta välja 1. ja 2. poliitikaeesmärgist, mille jaoks on eraldatud vähemalt 60 % ühtekuuluvuspoliitika vahenditest, kuid see on endiselt täielikult keskvalitsuste ja piirkondlike omavalitsuste poliitilise tahte küsimus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | märgib, et korraldusasutustel on võimalus toetada geograafiliste eripäradega allpiirkondlikke tasandeid (näiteks mäestikualade puhul) kas rakenduskavade piirkondadevaheliste sätete kaudu või konkreetsete hankemenetluste kaudu neile piirkondadele laiemate rakenduskavade raames või vähemalt mägipiirkondade projektidele lisapunkte andes. |
| --- | --- |

80.

Brüssel, 1. detsember 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopa Parlamendi resolutsioon 2021/2079(INI).

1

(2)  ELT C 306, 17.12.2007, lk 158.

2

(3)  https://cor.europa.eu/et/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

3

(4)  CDR 3595/2018.

4

(5)  enrd_report_tg_rp_a_framework_of_rural_proofing_actions.pdf

5

(6)  https://territorialagenda.eu/pilot-actions/

6

(7)  Rural proofing – a foresight framework for resilient rural communities.

7

(8)  ELi missioon „Kliimaneutraalsed ja arukad linnad“ | Euroopa Komisjon.

8

(9)  „Ajude äravool – rahvastikukaoga seotud probleemide leevendamine“ (teatis).

9

(10)  CDR 4645/2019.

10

(11)  CDR 3594/2018.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (ELT L 231, 30.6.2021, lk 60).

12

(13)  https://cor.europa.eu/et/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1527-2017

13

(14)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/reports/KN-08-22-344-EN-N.pdf

14

(15)  https://cor.europa.eu/et/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

15

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/44

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Väikesed linnapiirkonnad kui õiglase ülemineku juhtimise peamised osalejad“

(2023/C 79/08)

| Raportöör: | Kieran McCARTHY (IE/EA), Corki linnavolikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Kieran McCARTHY (IE/EA), Corki linnavolikogu liige

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | kinnitab, et aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu loomine kogu Euroopas nõuab maa-, linnalähedastes ja linnapiirkondades meetmeid kõikidel tasanditel. Väikestes linnapiirkondades elab 43 % ELi elanikkonnast ja ligikaudu 66 % Euroopa linnaelanikest elab vähem kui 500 000 elanikuga piirkondades. ELis on ligikaudu 14 000 väikest linnapiirkonda, kus elab 5 000–50 000 elanikku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Euroopa väikesed linnapiirkonnad on oma olemuselt heterogeensed; sõltuvalt asukohast, territoriaalsest kontekstist ning majanduslikust ja tööturu struktuurist on neil täiesti erinevad tunnusjooned (ja probleemid) (1). Siiski märgitakse sageli, et väiksemad kogukonnad seisavad väiksema rahvastikutiheduse tõttu suurema tõenäosusega silmitsi maapiirkondade probleemidega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et rohe- ja digiüleminek, pandeemiast taastumine ning rändajate integreerimine, eriti tulenevalt sõjast Ukrainas, põhjustavad väikestele linnapiirkondadele täiendavaid probleeme lisaks mis tahes suuruses linnade üldistele arenguprobleemidele (nt taskukohane eluase, kestlik liikuvus, teenuste osutamine, demograafilised muutused, ajude äravool, linnatervis, sotsiaalne segregatsioon, keskkonnajalajälg, kliimameetmed jne); |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu tõeline võti kogu Euroopas on edendada erasektori tööhõivet maapiirkondades (põllumajandussektoris või muudes sektorites). Komitee rõhutab asjaolu, et avalike teenuste (nt haridus, tervishoid, ühendatus või liikuvus) puudumine maapiirkondades põhjustab neist väljarännet. Seepärast rõhutab komitee, et selliseid teenuseid tuleb maapiirkondades osutada põhivajadusena, sest kõik muud valdkondlikud poliitikameetmed osutuvad ilma nendeta ebatõhusaks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et uues Leipzigi hartas märgitakse, et linnapiirkonnad peavad suutma täita oma ülesandeid ühishüve edendamisel ning et rahaline tegutsemisvabadus, multifunktsionaalsed ülesannete kirjeldused, poliitiline legitiimsus, avalik heaolu kohapeal ja territoriaalne elujõulisus on nende avaliku teenuse osutamisega seotud ülesannete täitmiseks hädavajalikud. Harta üks peamisi eesmärke on kasvuhoonegaaside heitkoguste üldine vähendamine, seejuures peavad linnad panustama vastavate riiklike ja ELi tasandi eesmärkide saavutamisse, kasutades selleks kõige asjakohasemaid vahendeid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks väikese linnapiirkonna kavandatud määratluse, (2) mis kasutab selle piiritlemiseks ühtlustatud metoodikat ja näitajaid, eesmärgiga võimaldada seeläbi rahvusvahelist võrreldavust kooskõlas mitmetes Euroopa ja ülemaailmsetes tegevuskavades esitatud varasemate üleskutsetega (uus linnade tegevuskava ÜRO/HABITAT, kestliku arengu eesmärgid aastani 2030, Leipzigi harta, territoriaalne tegevuskava aastani 2030 jne). Kui seda määratlust kasutatakse rahastamisvahendite eraldamise alusena, võib see mõjutada negatiivselt vähem kui 5 000 elanikuga väikesi omavalitsusüksusi; |
| --- | --- |

6.

Elanikkonna vähenemisega seotud probleemid

| 7. | rõhutab, et 2040. aastal elab prognooside kohaselt eeldatavalt 51 % ELi elanikkonnast väheneva elanikkonnaga piirkondades võrreldes 34 %-ga 2020. aastal ning elanikkonna kiire vähenemine on tõenäolisem maapiirkondades kui linnapiirkondades (11 % vs 1 %); |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab asjaolu, et paljud väikesed linnapiirkonnad seisavad silmitsi elanikkonna vähenemise ja tühjenemise ohuga, jäädes ilma Euroopa rohe- ja digiülemineku võimalustest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib kahetsusega, et kui komisjon lisas territoriaalsete tüpoloogiate määruse raames mõiste „linnapiirkonnad“ määratluse, ei pidanud ta vajalikuks mõjuhinnangu koostamist, kuigi sellel määratlusel oli kaugeleulatuv mõju rahaliste vahendite jaotusele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et kaheksanda ühtekuuluvusaruande kohaselt mõjutab rahvastikukadu otseselt avalike teenuste osutamist; maapiirkondade väikesed ja keskmise suurusega linnad ja vallad ning seal asuvad ettevõtjad seisavad silmitsi suurte probleemidega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub seetõttu komisjoni üles viima enne täiendavate määratluste kasutuselevõttu läbi mõjuhinnangu, eelkõige seoses ELi toimimise lepingu artikli 174 eesmärkidega ja rahaliste vahendite jaotamisega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite eraldamisel tuleks lähtuda kriteeriumidest, mis lähevad rahvaarvust või SKPst kaugemale, ning juhinduda tuleks kohapealsetest probleemidest. Linna- ja maapiirkondi ei tohiks klassifitseerida üldise valemi järgi üksnes statistilise liigituse alusel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et väheneva elanikkonnaga piirkonnad, näiteks väikesed linnapiirkonnad, puutuvad kokku arvukate probleemidega, sealhulgas vananev elanikkond, nõrk kohalik valitsemine ja suutlikkuse suurendamine, stagneerunud isemajandamine, üksikisiku heaolu ja elukvaliteedi näitajate vähenemine, piirkondlik, ELi-sisene ja ülemaailmne ränne, arukas vähenemine ja investeeringute puudumine digitaalsetesse ökosüsteemidesse, ajude äravool, maa sööti jätmine, sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemine, elukvaliteedi langus, üleminekud tööstussektoris ja ebakindel majanduskasv ning suuremate piirkondlike keskuste linnastumise suurenemine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et maapiirkonna elanikud peavad võrreldes linnapiirkonna elanikega paljude avalike ja erateenuste kasutamiseks sageli sõitma kaugemale ja nad peavad sõltuma nende teenuste kasutamisel sõiduautost või bussist. Piirkondlikud keskused osutavad ümbritsevate piirkondade elanikele rohkem teenuseid; liikuvuspoliitika peab toimima laiemal territoriaalsel tasandil ning linna-, maa- ja linnalähedastes piirkondades on vaja ühist mõtlemist. Mida väiksem on asula, seda suurem mõju on piirkondliku keskuse olemasolul; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et linnad ja külad on kohalikus majanduses kesksel kohal, kuna neil on oluline haldus-, sotsiaal-, kogukonna- ja puhkekoha funktsioon. Nad toetavad kohalike teenuste klastreid, neis asub märkimisväärne hulk kodudest ja töökohtadest ning need toimivad transpordisõlmedena; (3) |
| --- | --- |

15.

| 16. | kinnitab veel kord, et paljud äärealad, sealhulgas väikesed linnapiirkonnad, on praegu konkurentsi seisukohast ebasoodsas olukorras, sest nad ei ole digitaalselt ühendatud, mis raskendab arengupotentsiaali kasutamist, uute töökohtade tagamist või loomist ning rände vähenemist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kinnitab, et turu kujundamisel tuleks tähelepanu pöörata sellele, kuidas avaliku sektori asutused võiksid toetada või subsideerida teenuseid, mis muidu ei oleks majanduslikult tasuvad, kuid mis on väikeste linnapiirkondade jaoks hädavajalikud; (4) |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et sageli ei ole väikestel linnapiirkondadel probleemide lahendamiseks piisavalt suutlikkust ega teadmisi. Sageli esineb piiratud finants- ja haldussuutlikkust, koostööprobleeme ja piiratud otsustusõigust, juhtimis-, kohanemis- ja vastupidavussuutlikkust, mis võivad olla teravad probleemid. Tulevikku vaatav strateegiline mõtteviis ja uuenduslikud lahendused on otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunneb muret poliitilise rahulolematuse geograafia pärast; linna- ja maapiirkondade vaheline lõhe ning linna- ja maapiirkondade poliitika ebakõla võib põhjustada poliitilist polariseerumist; |
| --- | --- |

19.

Õiglase ülemineku elluviimine

Keskkonnahoiu suutlikkuse suurendamine

| 20. | rõhutab, et väikesed linnapiirkonnad tõukavad tagant rohe-, digi- ja õiglast üleminekut, mida Euroopa vajab taastumiseks. Tung kliimasõbralike funktsionaalsete piirkondade järele on suurel määral seotud linnavõimude suutlikkusega kohaneda pidevalt muutuvate majandustingimustega ja taastada usaldus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seetõttu veendunud, et vaja on sihipärast lähenemisviisi, mis annaks kohapealsetele inimestele positiivse tulevikunägemuse. Abiks võiks olla Euroopa Komisjoni pikaajaline visioon maapiirkondadest aastaks 2040 ning maaelupaktis tuleks täiel määral arvesse võtta ka maapiirkondades asuvaid väikelinnasid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et teadlikkuse puudumine ning tugeva sotsiaalse toetuse puudumine roheülemineku tagajärgede tasakaalustamiseks võivad käimasolevaid muutusi takistada. Kuigi roheüleminek on seotud õiglase üleminekuga, peavad mõlemad toimima tasakaalustatult ja olema kooskõlas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunnistab, et linnapiirkonnad, sealhulgas väikesed paigad, aitavad olulisel määral kaasa kliimamuutuste leevendamisele, investeerides vahendeid roheülemineku meetmetesse, linnade uuendamisse, renoveerimislainesse ja ringmajandusega seotud jõupingutustesse, liikuvusse, energiatõhusatesse hoonetesse ja parendatud jäätmekäitlusse ning kaasates kodanikke ja suurendades teadlikkust keskkonnasõbralikest meetmetest; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib siiski, et roheülemineku õnnestumiseks väikestes linnapiirkondades on vaja täiendusõpet, ümberõpet ja tehnilist oskusteavet ning teadmisi kliimamuutustega kohanemise lähenemisviiside kohta. Väikeste linnapiirkondade omavalitsustes on vaja kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid, kelle teadmised ületavad kohalikes haldusasutustes tavapäraselt vajaminevat; üleminekuprotsessis võib abiks olla parimate tavade vahetamine väikeste linnapiirkondade vahel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | leiab, et riiklikud ja ELi programmid toetavad oskuste arendamist väikestes linnapiirkondades. Samuti on uute üleminekuprotsesside elluviimiseks vaja piisaval arvul kvalifitseeritud ja haritud töötajaid. Neile võib kasu tuua teadmiste jagamine selliste ELi rahastamisprogrammide kaudu nagu linnadega seotud uuenduslikud meetmed, ELi linnade tegevuskava partnerlused, Interreg, URBACT ja TAIEX, kuna teadaolevalt ei ole need Euroopa väikeste linnapiirkondade vahel ühtlaselt jaotunud; |
| --- | --- |

25.

| 26. | soovitab liikmesriikidel nõuda suuri muudatusi energiavarustuse taristutes ja ehitusstandardites, et võimaldada taastuvenergia tootmist väikestes ja keskmise suurusega linnades, kuna need annavad olulise panuse kliimamuutuste leevendamisse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et äärmiselt oluline on toetada piirkondi ja linnu oma suutlikkuse suurendamisel, et luua vastupidavaid kogukondi vähendamaks ELi sõltuvust fossiilkütustest. Detsentraliseeritud energiatootmine, energiatõhusus ja säästukavad kohalikul ja piirkondlikul tasandil tagavad kava „REPowerEU“ täitmise; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kordab, et kergsõidukitele mõeldud üldkasutatavate laadimisjaamade kasutuselevõtul ja edendamisel peavad liikmesriigid arvesse võtma ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 eesmärke ja tagama laadimisjaamade kättesaadavuse hõredamalt asustatud piirkondades; |
| --- | --- |

28.

Õiglase ülemineku mehhanismide loomine

| 29. | palub, et õiglase ülemineku fondi rakendamisel suunataks toetus väikestele linnapiirkondadele juba eelnevalt määratletud territooriumil, eesmärgiga toetada piirkondi, mida üleminek kliimaneutraalsusele kõige rohkem mõjutab; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et õiglase ülemineku fond toetaks väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, et nad saaksid oma ettevõtteid arendada ning aidata luua atraktiivseid ja elujõulisi piirkondi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab haavatavate rühmade ja abivajavate kodanike toetamiseks sotsiaalse kaasamise projekte ja meetmeid, sest väikestes linnapiirkondades võivad nende vajadused olla suuremad ja vähem seotud; |
| --- | --- |

31.

Digiülemineku elluviimine

| 32. | rõhutab veel kord, et linnade jaoks kavandatud poliitikameetmed (nt Leipzigi harta) peaksid kajastama digiüleminekut, kuna digitaliseerimine on ülioluline ja sektoriülene aspekt, mis mõjutab linnade kestlikku arengut linnalise liikumiskeskkonna, energiatõhususe, kaugtöö ja kestliku eluaseme ning jaekaubanduse ja avalike teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde, et kõikides ELi liikmesriikides on linna- ja maapiirkondade vahel märkimisväärne digilõhe, mis on tugevalt tingitud sellest, et lairibateenuste pakkujad prognoosivad väiksemat tulu seoses digitaristu kasutuselevõtuga vähem väljaehitatud piirkondades. Ent kaugtöö ja IKT-põhise liikuva töö hiljutine kasv võib siiski olla maapiirkondade edasise arengu üks põhitegureid. Komitee rõhutab sellega seoses, et kiire ühenduvus kõigile Euroopa Liidus, sealhulgas maa- ja äärepoolsetes piirkondades, on eeltingimus selleks, et kodanikud saaksid kasutada digitaalteenuseid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | soovitab liikmesriikidel investeerida aruka küla projektidesse, rakendades digilahendusi ühendatuse, igapäevaelu ja teenuste optimeerimiseks väikestes linnapiirkondades riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab vajadust tugevdada linnapiirkondade ja maapiirkondade vahelisi sidemeid. See on vajalik iga liiki linnapiirkondade harmooniliseks arenguks ja võib olla sidusama territoriaalse arengu katalüsaator; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab, et uuritaks võimalusi avalike teenuste sünkroniseerimiseks kohaliku omavalitsuse tasandil, e-valitsuse toetamiseks avaliku halduse vähendamise saavutamiseks ja teenuste digitaliseerimiseks, et muuta need kodanike jaoks kasutajasõbralikumaks; |
| --- | --- |

36.

Eluasemealase suutlikkuse suurendamine

| 37. | tuletab meelde, et praegu valitseb märkimisväärne ebavõrdsus piisava eluaseme kättesaadavuse ja juurdepääsu osas linnades ja väikestes linnapiirkondades, eelkõige noorte, lastega perede (sealhulgas üksikvanemate), rändajate ja puuetega inimeste puhul; |
| --- | --- |

37.

| 38. | soovitab liikmesriikidel edendada maksusoodustusi seoses tühjade eluasemetega, et toetada juurdepääsu taskukohasele eluasemele ning meelitada kodanikke elama asuma ja tegutsema väheneva elanikkonnaga väikestes piirkondades; |
| --- | --- |

38.

Uus Euroopa Bauhaus

| 39. | tunnustab Euroopa Komisjoni jõupingutusi pöörata uue Euroopa Bauhausi kohalike algatuste ettepanekutes erilist tähelepanu väikestele linnapiirkondadele ja keskmise suurusega linnadele ning tuletab meelde ettepanekut käivitada Euroopa linnaarengu algatuse tulevase projektikonkursi raames uue Euroopa Bauhausi labori vautšerite süsteem; |
| --- | --- |

39.

Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon

| 40. | tuletab meelde, et EL suudab saavutada paremas tasakaalus territoriaalse arengu tihedama koostöö toetamise ja hõlbustamisega linna- ja maapiirkondade vahel, ületades varasemaid erisusi, mis pigem lahutasid kui ühendasid linna- ja maapiirkondi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab vajadust töötada maaelu tegevuskava välja linnade tegevuskava ELi mudeli alusel, mis rajaneb põhimõttel „parem rahastamine, parem õigusloome ja paremad teadmised“, ning viia see ellu mitmetasandiliste ja sektoriüleste valdkondlike partnerluste kaudu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et on olemas selge vajadus maa-, linnalähedaste ja linnapiirkondadega seotud poliitikavaldkondade parema kooskõlastamise järele; paremini kooskõlastatud lähenemisviisi abil peaks aktiivselt püüdma saavutada maapiirkondade ja linnade osalejate vahelisest koostööst ja kooskõlastatusest sünergiat ja lisaväärtust, kuna see on oluline tegur kohapõhise innovatsiooni ja eksperimenteerimise edukal toetamisel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | soovitab Euroopa Komisjonil integreerida väikeste linnapiirkondade mõõde maapiirkondadele avalduva mõju hindamisse ja kordab komitee ettepanekut teha selles valdkonnas koostööd. Territoriaalse ja maapiirkondadele avalduva mõju seire peaks saama poliitikakujundamise protsessi kohustuslikuks elemendiks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | soovitab täiendavalt kaaluda koostöövõimalusi olemasolevate ELi territoriaalsete strateegiate raames, näiteks territoriaalne tegevuskava 2030, uus Leipzigi harta ja uue põlvkonna partnerluste rakendamine ELi linnade tegevuskava raames. Nii saab keskenduda maa- ja linnapiirkondade vahelistele küsimustele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | soovib edendada strateegilisi partnerlusi maa- ja linnapiirkondade vahel; väikesed linnapiirkonnad saavad paremini edendada partnerlusi ja saavutada ühiseid eesmärke traditsioonilistes ja uuenduslikes sektorites, kasutades ühiselt vahendeid, töötades välja strateegiaid ja saavutades kokkulepped suurlinnade tasandil; |
| --- | --- |

45.

Rahastamine ja taastumine

| 46. | tuletab meelde, et kohalik maksuautonoomia ja finantssuutlikkus on olulised tegurid tõhusate avaliku sektori investeeringute tagamiseks ja regionaalarengu poliitika kujundamiseks. Need suurendavad linnapiirkondade võimalusi oma arengu juhtimisel. Tsentraalselt kehtestatud piirangud võivad muuta kohaliku omavalitsuse mõttetuks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et omavalitsuse suurus mõjutab sageli finantssuutlikkust. Sageli on oht, et väiksemad piirkonnad ei suuda oma ülesannete täitmiseks kaasata piisavalt rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitikat tuleks käsitleda peamise kohapealse investeerimisvahendina, mis edendab avaliku ja erasektori vahendite võimendavat mõju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub liikmesriike üles tagama, et ka väikestel linnavalitsustel oleks riiklikul tasandil juurdepääs 8 %-le Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest, mis on ette nähtud kestlike ja integreeritud linnaarendusprojektide rahastamiseks, vältides elanike arvuga seotud lisakünniseid; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pooldab integreeritud territoriaalsete vahendite kasutamist kohalike haldusüksuste tasandil, näiteks neid, mida rahastatakse ühtekuuluvuspoliitika ja muude ELi fondide kaudu, et koondada investeeringuid ja kohandada neid tegelikkusega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | väljendab taas pettumust selle üle, et kohaliku ja piirkondliku tasandi vähene kaasamine riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kavandamisse põhjustab rakendamisetapis tagasipõrkeefekti. Sellega seoses rõhutab komitee oma vastuseisu Euroopa Komisjoni ettepanekule paigutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest vahendeid ümber taaste- ja vastupidavusrahastusse, et rahastada kava „REPowerEU“. Komitee on vastu igasugustele katsetele võtta piirkondadelt vahendeid ja anda need tingimusteta üle riigi tasandile, sest see on vastuolus ELi põhimõtete ja kokkulepetega eelarve jagatud täitmise kohta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | soovitab kasutada riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid, et koguda andmeid, mida saaks kasutada avaliku poliitika rakendamiseks madalamal valitsemistasandil; |
| --- | --- |

52.

Territoriaalse suutlikkuse suurendamine

| 53. | kutsub liikmesriike üles integreerima uue rahvastiku vähenemise ja demograafiliste muutuste all kannatavate piirkondade määratluse Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa Regionaalarengu Fondi määrusse (EL) 2021/1058, (5) sest tegu on avalikku poliitikat läbiva teemaga, mis nõuab integreeritud ja kohapõhiseid meetmeid; |
| --- | --- |

53.

| 54. | teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon edendaks integreeritud territoriaalseid investeeringuid ja kogukonna juhitud kohalikku arengut Euroopa linnaarengu algatuse mitme vastastikuse meetme kaudu, sest need on sobivad vahendid, et aidata väikeste ja keskmise suurusega linnade ametiasutustel toime tulla selliste territoriaalsete probleemidega nagu rahvastikukadu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | nõuab, et Euroopa Komisjon käivitaks teavituskampaania, et edendada ELi mõju väikestes piirkondades (linna- ja maapiirkondades) elavate inimeste elule tasakaalustamaks rahulolematuse geograafiat ELis; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nõuab võimalikult vähekeerukat lähenemisviisi väikeste linnapiirkondade juurdepääsuks Euroopa eri fondide projektidele ja nende haldamiseks ning selleks, et edendada integreerivat lähenemisviisi ELi eri fondide sidumiseks. Selles mõttes peaksid eelarve jagatud täitmise alla kuuluvad programmid olema tõeliselt detsentraliseeritud ning tõhustada tuleb korraldusasutuste rolli piirkondlikul tasandil, tagamaks, et nad saavad toetada alt üles lähenemisviisi väikelinnade ja maapiirkondade rahastamiseks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub Euroopa Komisjonil aidata kõikidel väikeste linnapiirkondade haldusasutustel leida teavet selle kohta, kuidas lahendada rohe- ja digiülemineku või demograafiliste muutustega seotud probleeme. Samuti tuleks tugevdada Euroopa Komisjoni otsest toetust olemasolevatele kohaliku tasandi ülestele struktuuridele liikmesriikides (départements, Landkreise, powiats, județe jne), et nad saaksid arendada oma suutlikkust väikeste omavalitsusüksuste nõustamisel kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Igal kohalikul ametiasutusel peaks olema oma ELi asjade/ELi rahastamisega tegelev ametnik sellise töö toetamiseks; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõuab, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid näeksid kohalikele omavalitsustele ette võimaluse kasutada tehnilist tuge projekti kogu elutsükli jooksul; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palub Euroopa Komisjonil kaaluda uue Euroopa linnaarengu algatuse raames võimalust väikesi linnapiirkondi kohapeal juhendada ning soovitab algatuse tulevastel riiklikel kontaktpunktidel tegutseda vahendajana väikeste linnapiirkondade toetamisel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et väikestes linnapiirkondades võib strateegiliste otsuste tegemise protsessides osalemine olla problemaatiline nende piiratud haldusvahendite tõttu ja raskuste tõttu navigeerida keerukates mitmetasandilise valitsemise protsessides, nagu ELi rahastamine; |
| --- | --- |

60.

| 61. | märgib, et koostöö on väikeste linnapiirkondade jaoks hädavajalik. See hõlmab koostööd naaberpiirkondadega, et lahendada omavahel seotud probleeme, ja jõudude ühendamist nn territoriaalse kriitilise massi loomiseks; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et suurte ühiskondlike üleminekute puhul, näiteks rohe- ja digiüleminek, sõltuvad väiksemad linnapiirkonnad sageli oma kodanike ja ettevõtete toetusest, sest neil puuduvad vahendid selliste sotsiaalse innovatsiooni protsesside juhtimiseks ja rahastamiseks; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tuletab meelde, et pühendunud kohalikud kogukonnad mitte üksnes ei tugevda kohalikku identiteeti, sotsiaalset innovatsiooni ja ühtekuuluvust, vaid stimuleerivad ka koostööd majanduslanguse või ülemineku ajal; |
| --- | --- |

63.

Järeldused

| 64. | nendib, et väikestel linnapiirkondadel on vaja selget, heakskiidetud ja tunnustatud määratlust. Nad vajavad haldussuutlikkust, et kujundada oma mitmemõõtmelisi üleminekuid ja edendada pikaajalisi väljavaateid. Samuti vajavad nad teadmisi, poliitika koordineerimist ja mõjuvõimu, et kaasata inimesi, vahendeid ja ELi rahastamisprogramme. |
| --- | --- |

64.

Brüssel, 1. detsember 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Väikeste ja keskmise suurusega linnapiirkondade üksikasjalik määratlus põhineb projekti ESPON TOWN (2014) tulemustel ning OECD ja Euroopa Komisjoni linnastumise määra klassifikatsioonil (mis põhineb rahvastikutihedusel ja linnapiirkonna suurusel). Väikeseid ja keskmise suurusega linnapiirkondi on määratletud kui alalisi linnaklastreid, kus elab 5 000–50 000 elanikku ja mille asustustihedus on üle 300 elaniku km2 kohta ning mida kohalike haldusüksuste linnastumise määra kohaselt ei loeta suure asustustihedusega linnaklastriteks (ESPON, 2014).

1

2

(2)  Nagu kinnitas ÜRO statistikakomisjon 5. märtsil 2020 dokumendis „A recommendation on the method to delineate cities, urban and rural areas for international statistical comparisons“. Dokumendi on koostanud Euroopa Komisjon (Eurostat ja regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat) ning ILO, FAO, OECD, ÜRO Elukeskkonnaprogramm ja Maailmapank.

2

(3)  OECD aruanne „Access and Cost of Education and Health Services: Preparing regions for demographic change“.

3

(4)  Vt Horisont 2020 projekt ROBUST, www.rural-urban.eu.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (ELT L 231, 30.6.2021, lk 60).

5

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/51

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa uus innovatsioonikava“

(2023/C 79/09)

| Raportöör: | Markku MARKKULA (FI/EPP), Uusimaa maavanem |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa uus innovatsioonikava“
  COM(2022) 332 final |

Raportöör:

Markku MARKKULA (FI/EPP), Uusimaa maavanem

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa uus innovatsioonikava“

COM(2022) 332 final

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Miks on innovatsioonikava nii oluline? Innovatsioonikava on nii oluline, kuna see võib aidata kiirendada ümberkujundamist.

| 1. | tunnustab Euroopa uut innovatsioonikava, mille eesmärk on hoogustada uuenduslikku mõtlemist ja stimuleerida innovatsioonimeetmeid, et Euroopal oleks juhtpositsioon teaduse, tööstusbaasi, kireva idufirmade ökosüsteemi, innovatsioonitingimuste ja talendibaasi vallas. Komitee rõhutab, et ELi ambitsioonikaid innovatsioonipoliitika eesmärke on võimalik saavutada killustumise vältimise ja mõjukate meetmete rakendamisega, tehes tõhusat koostööd tööstuse, akadeemiliste ringkondade ja sotsiaalsete algatustega ning kohalikul, piirkondlikul ja piirkondadevahelisel tasandil ning käsitledes muu hulgas kliimamuutustest tulenevaid ühiskondlikke probleeme, vajadust muu hulgas suurema vastupanuvõime järele terviseohtude vallas või digiüleminekut; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on siiski seisukohal, et kõnealuses teatises oleks tulnud välja pakkuda uued valdkonnad ja põhjalikum lähenemisviis innovatsioonile Euroopa poliitikas. Mitmesuguste katsumuste kontekstis (üleilmastumine, keskkond, tervis, vananev elanikkond, rahvastikukadu suurtes maapiirkondades, ja rahu/sõda) peaks komisjon tuginema neist kriisidest saadud õppetundidele, mõtlema raamidest väljaspool ja muu hulgas algatama arutelu selle üle, millist innovatsiooni vajaks Euroopa ühiskond, et olla vastupanuvõimeline. Eriti oluline on pöörata rohkem tähelepanu ühiskondlikule ja sotsiaalsele innovatsioonile, mis on nii otseselt seotud eespool nimetatud katsumustega kui ka muude valdkondadega, nagu tööhõive ja ennekõike noorte tööhõive; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon lisaks Euroopa uude innovatsioonikavasse viivitamata täiendavad meetmed, mis keskenduvad ühiskondlikele, sotsiaalsetele ja energiaküsimustele, ning integreeriks need meetmed, et kiirendada ühiskondlikku muutust kestliku majanduskasvu suunas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et poliitikameetmed peavad sisaldama selgeid eesmärke kahe innovatsioonilõhe kõrvaldamiseks: mitmes innovatsioonipoliitika valdkonnas jääb Euroopa kaugele maha ülemaailmsetest liidritest – USAst ja Aasiast – ning ELis ei võeta paljudes piirkondades piisavalt arvesse innovaatilisuse keskset tähtsust, mistõttu on tulemuslikemad piirkonnad kuni üheksa korda uuenduslikumad kui kõige mahajäänumad. Komitee tuletab meelde, et kõigil piirkondadel ei ole innovatsiooni valdkonnas tulemuste parandamiseks ühesuguseid tehnilisi, inim- ja finantsressursse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et uue innovatsioonikava rakendamine nõuab radikaalsemaid meetmeid kui EL tavapäraselt oma üleeuroopalistes poliitikaalgatustes võtab, ning et innovatsiooniprotsessid peavad olema süsteemsemad ja riskialtimad. Eesmärk peab olema selge, realistlik, edasipüüdlik ja mõõdetav, et kahekordistada nende mõju ja vähendada nende kestust poole võrra; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et innovatsioonikava peab andma selge signaali kogu ELi jaoks selliste mõjusate ja konkreetsete – nii koheste kui ka pikaajaliste – meetmete võtmiseks, mille abil on võimalik kõrvaldada innovatsioonilõhe ja edendada kohalikke ja piirkondlikke kohapõhiseid innovatsiooni ökosüsteeme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõustub Euroopa Komisjoniga, et uus innovatsioonilaine – süvatehnoloogia innovatsioon – on tihedalt seotud tipptasemel teaduse, tehnoloogia ja inseneeriaga ning koondab sageli füüsika, bioloogia ja digivaldkonnas tehtavaid edusamme. Selline innovatsioon võib pakkuda murrangulisi lahendusi üleilmsetele probleemidele. Komitee toonitab, et selle uue laine eesmärk peab olema kiirendada valdkondadevahelisi koosloomeprotsesse, milles edendatakse ühiskondlikku (1) ja sotsiaalset (2) innovatsiooni, et parandada üksikisikute ja kogukondade heaolu, ja et nendes meetmetes tuleb võtta kindlalt arvesse inimaspekte, et Euroopa saaks rohkem kasu üldise ettevõtliku meelelaadi arendamisest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb heameelt piirkondliku innovatsiooni partnerluste katsemeetme tunnustamise üle ja konkreetsemalt nende partnerluste rolli tunnustamise üle piirkonnaüleselt seotud ühendatud piirkondlike süvatehnoloogiainnovatsiooni orgude ja piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute edendamisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjon on jätnud kasutamata võimaluse rõhutada teatises seda, et vaja on tugevat seost kohalike innovatsiooni ökosüsteemide ja Euroopa teadusruumi vahel ning selle loomiseks tuleks kasutada Euroopa teadusruumi keskuseid (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike üles tõhustama Euroopa teadusruumi keskuste loomist Euroopa teadusruumi tegevuskava raames, et tagada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni partnerluste ja meetmete käsitlemine prioriteetsete valdkondadena kohalike ja piirkondlike poliitikakujundajate tegevuskavas; |
| --- | --- |

10.

Miks on ELi uuendused ja juhtpositsioon süvatehnoloogia valdkonnas praegu olulisemad kui kunagi varem?

| 11. | rõhutab, et Euroopal on potentsiaali saada ülemaailmseks innovatsiooniliidriks järgmistes valdkondades: taastuvad energiaallikad, vähese CO2 heitega vesinik, akud, digitehnoloogia, droonid ja tehisintellekt, kõrgjõudlusega andmetöötlus, pooljuhtide projekteerimine ja tootmine, tööstuslikud ühishüved, tervishoid ja toidusektor, innovatsioonihanked ning tööstuse ja ülikoolide koostöö ELi programmide kaudu. Komitee juhib samuti tähelepanu sellele, et ELi ettevõtted on maailmas juhtival kohal väärtuslike keskkonnahoidlike patentide ja energiamahukate tööstusharude keskkonnahoidlike patentide poolest. Lisaks avaldatakse ELis viiendik kõigist maailma kvaliteetseimatest teadusväljaannetest. Kuid selleks, et saavutada üleilmselt juhtpositsioon nii äritegevuses kui ka teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni vallas, on vaja täielikult rakendada mitmeid kaugeleulatuvaid poliitikavahendeid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toonitab, et edu on võimalik saavutada üksnes kohalike/piirkondlike meetmete ühendamisega. Komitee rõhutab asjaolu, et Euroopa jääb kogu innovatsiooniprotsessi rahastamisel endiselt USAst ja Hiinast maha. Erasektori investeeringud kasvavad küll kiiremini kui mujal, kuid Euroopa riskikapitalistid on märkimisväärsete investeeringute tegemisel USA ja Hiinaga võrreldes endiselt suhteliselt riskikartlikud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub üles õppima kogemustest seoses ELis viimaste aastakümnete jooksul koostatud kaheteistkümne innovatsioonikavaga, milles ei ole innovatsioonimustrit piisavalt muudetud järgmistes aspektides:






  — | üleminek eesmärgile orienteeritud loovusele ja innovatsioonikultuurile; |
| --- | --- | --- |

13.

—

üleminek eesmärgile orienteeritud loovusele ja innovatsioonikultuurile;

| — | üleminek suhteliselt suletud klastritelt tõeliselt avatud innovatsiooni ökosüsteemidele; |
| --- | --- |

—

üleminek suhteliselt suletud klastritelt tõeliselt avatud innovatsiooni ökosüsteemidele;

| — | ettevõtliku meelelaadi arendamine; |
| --- | --- |

—

ettevõtliku meelelaadi arendamine;

| — | konkreetsete koolist alguse saavate programmide, milles pööratakse eritähelepanu naistele ja tütarlastele, edendamine; |
| --- | --- |

—

konkreetsete koolist alguse saavate programmide, milles pööratakse eritähelepanu naistele ja tütarlastele, edendamine;

| — | jätkuv tähelepanu idufirmadele kasvufirmade ja kasvavate ettevõtete arvelt; |
| --- | --- |

—

jätkuv tähelepanu idufirmadele kasvufirmade ja kasvavate ettevõtete arvelt;

| — | teadmushalduse, projektide koordineerimise ja koostoime edendamine; |
| --- | --- |

—

teadmushalduse, projektide koordineerimise ja koostoime edendamine;

| — | koostöö kohalike ja piirkondlike kohapõhiste ja temaatiliste innovatsiooni ökosüsteemidega; |
| --- | --- |

—

koostöö kohalike ja piirkondlike kohapõhiste ja temaatiliste innovatsiooni ökosüsteemidega;

| — | võrdlusuuringute ja võrdleva õppimise head tavad ning süstemaatilised ümberkujundamise kontseptsioonid üleilmsel tasandil; |
| --- | --- |

—

võrdlusuuringute ja võrdleva õppimise head tavad ning süstemaatilised ümberkujundamise kontseptsioonid üleilmsel tasandil;

| — | koostoime ja teadmiste jagamine ELi programmide ja muude algatuste vahel innovatsioonilõhede kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

—

koostoime ja teadmiste jagamine ELi programmide ja muude algatuste vahel innovatsioonilõhede kõrvaldamiseks;

| — | Euroopa partnerluste loomine ning mitmetasandiline valitsemine ja süsteemne ümberkujundamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa partnerluste loomine ning mitmetasandiline valitsemine ja süsteemne ümberkujundamine;

| 14. | julgustab linnu ja piirkondi rakendama missioonipõhist lähenemisviisi, et lahendada kriitilise tähtsusega ühiskondlikke probleeme, ja sõnastama oma missioonid, nagu roheline kokkulepe kohalikul tasandil ja digiülemineku tegevuskavad. Nendes tuleks arvestada piirkondlikke aruka spetsialiseerumise strateegiaid ning kasutada ELi, riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke rahastamisvahendeid nii avalikust kui ka erasektorist. ERFi, programmi „Digitaalne Euroopa“ ja programmi „Horisont“ vahelist koostoimet tuleb kindlasti suurendada, eelkõige selleks, et tugevdada koostööd VKEde, ülikoolide, tehnoloogiakeskuste, teadusasutuste ning teadus- ja innovatsiooniasutuste vahel. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustiku tugevdamine aitab korraldada piirkondlikke innovatsiooni ökosüsteeme ning luua ülemaailmse juhtpositsiooni saavutamiseks Euroopa koridore ja võrgustikke; |
| --- | --- |

14.

| 15. | viitab linnade ja piirkondade edukatele algatustele ja parimatele tavadele, sealhulgas koostöös komiteega korraldatavatele ELi kampaaniatele, nagu kodanikudialoogid, innovatsioonilaagrid, Euroopa ettevõtluspiirkonnad ja projekt „Teadus kohtub piirkondadega“ (Science Meets Regions), mis on näidanud, kuidas kohalik lõimimine aitab käivitada erinevate osalejate kohalike võrgustikega dialooge, mis keskenduvad väljakutsetele ja mille eesmärk on ületada institutsioonilised ja mõtteviisiga seotud takistused ühiskondlike probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et süvatehnoloogia on suunatud ühiskondlikule arengule ning et arvesse tuleb võtta sotsiaalset vastuvõetavust ja kasu. Selleks on vaja suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ja innovatsiooni, mis toob kaasa tehnoloogianeutraalsuse ja hoiab ära sõltuvuse ühest konkreetsest tehnoloogiast. Komitee rõhutab, et ühiskondlik innovatsioon hõlmab probleemide lahendamise suutlikkust ja ettevõtlusaspekte häiretega tegelemisel, et luua väärtust ning vältida tagasilööke ja negatiivseid kulusid ühiskonnale. Seepärast tuleb innovatsioonikava rakendamisel pöörata rohkem tähelepanu kõigile teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni sidusrühmadele, sealhulgas kodanikele ning laiemalt teadusringkondade ja ühiskonna vahelistele suhetele ja vajalikele koosloomeprotsessidele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et üleilmsed teadmusvõrgustikud ja koostööpõhine õppimine on väga olulised ning seepärast saavad kohalikud rahvusvahelistes võrgustikes osalejad, nagu üleilmselt omavahel koostööd tegevad teadlased, ettevõtted ja valitsusvälised organisatsioonid, tuua asjakohaseid teadmisi ja võimalikke lahendusi väljastpoolt kohalikku konteksti, ning nad peaksid ka seda tegema; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et aruka spetsialiseerumise strateegiatel on keskne roll piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide tugevdamisel, et stimuleerida paremini kestlikku majanduskasvu ja lahendada ühiskondlikke probleeme alt üles ja koostööl põhineval ning kontekstist sõltuval viisil, kasutades teadusuuringutest lähtuvalt parimaks tunnistatud lahendusi. Komitee tunnustab Vanguardi algatuse jõupingutusi luua Euroopa tööstuse väärtusahelad, mis põhinevad aruka spetsialiseerumise strateegiate vastastikusel täiendavusel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on seisukohal, et innovatsiooni juhtimisele tuleks kasuks juhtimis- ja haldusmustrite mitmekesisus, et töötada välja käitumis- ja juhtimistavad, millega toetada üleminekut ettevõtlikule meelelaadile ja õpiühiskonnale, mis toimiks kõigi põlvkondade ja piiride üleselt, ning mille aluseks on tulemuslik koosloomine, koostöö ja teadmiste jagamine ning tõenditel põhinev otsuste tegemine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | leiab, et kui mõnele ühiskonnas esinevale probleemile leitud tehnoloogilised lahendused saavad laialdase toetuse osaliseks ja on end hästi tõestanud, nagu kaksiküleminek, on ELi tasandil oluline roll tingimuste loomisel lahenduste ulatuslikumaks kasutusele võtmiseks, jagamiseks ja nende jaoks standardite seadmiseks, pöörates tähelepanu eesmärgile ja mõjule, vältides samal ajal reguleerimist, mis tooks kaasa tehnoloogilise kinnistumise. Seda toetust saab veelgi suurendada kodanike laialdasema kaasamise kaudu, kasutades erinevaid kommunikatsioonivahendeid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et piirkondades ja tööstussektorites kasvab nõudlus sihtotstarbeliste innovatsioonimeetmete ühise loomise järele ning et see nõuab kiiremat edasiminekut süvatehnoloogia, kaksikülemineku ning kestliku arengu eesmärkide valdkonnas; |
| --- | --- |

21.

Innovatsiooni olemus: kohapõhine, struktuurne, ümberkujundav ja mõjule keskenduv

| 22. | kinnitab veel kord, et Euroopa innovatsioonipoliitika peab koos Euroopa teaduspoliitikaga tagama kvaliteetse teaduse kättesaadavuse, et edendada innovatsiooni ning aidata ühiskonnal ja ettevõtetel tulla toime kriiside ja probleemidega, millega seisavad praegu silmitsi kõik ELi linnad ja piirkonnad. Komitee rõhutab, et jätkuvalt on oluline roll Euroopa Regionaalarengu Fondi ja õiglase ülemineku fondi kaudu toimuval Euroopa piirkondlikul rahastamisel. Komitee kutsub liikmesriikide valitsusi ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles võtma arvesse Euroopa Komisjoni avaldust (4), mille kohaselt võimaldab õigusraamistik aastateks 2021–2027, millega reguleeritakse ühtekuuluvuspoliitika vahendeid jagatud eelarve täitmise raames ja otsese eelarve täitmise alla kuuluvaid fonde, tugevdada koostoimet ERFi ja programmi „Euroopa horisont“ vahel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et Euroopa Komisjoni ja Euroopa Regioonide Komitee ühine tegevuskava teadusuuringute, innovatsiooni, hariduse ja sellega seotud meetmete valdkonnas, mille eesmärk on suurendada üleeuroopalisi teadmusvooge ja koostööpõhist õppimist poliitikakujundamisel, loob teadlastele, ettevõtjatele ja kodanikuühiskonnale võimalusi suurendada oma mõjuvõimu, et tugevdada oma piirkondlikke teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteeme ning muuta need lahutamatuks osaks üleeuroopalisest tippkeskuste võrgustikust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et ELi rahalised vahendid taaste- ja vastupidavusrahastust (mis on eelkõige ette nähtud COVID-19 järgseks taastumiseks ja majanduse uuendamiseks) ning õiglase ülemineku fondist (mis on eelkõige ette nähtud söe- ja muude selliste piirkondade toetamiseks, mida üleminek kliimaneutraalsusele kõige enam mõjutab) ei suuda veel täiel määral saavutada oma innovatsiooni edendavat mõju, eelkõige seepärast, et rahaliste vahendite kasutuselevõtuga seotud protsessid on väga aeglased ning peavad vastama rangetele ELi riigiabi eeskirjadele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning komitee rolli, mis võimaldab kodanikel ja nende demokraatlikult valitud esindajatel mõjutada innovatsiooni suunda ja eesmärki ning töötada välja lahendusi novaatoritest. Sellega seoses on oluline suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste mõjuvõimu ja toetada neid kõikvõimalikul moel ning tagada, et nad on hästi ette valmistatud toetamaks innovatsiooni kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tõstab esile vajadust siduda paremini innovatsioonikava ja parema õigusloome tegevuskava, kasutades komitee RegHubi võrgustiku hiljutisi järeldusi riigihangete vallas (5), kõrvaldades takistused avaliku sektori investeeringutelt (6) ning kaasates kohaliku ja piirkondliku arengu osalejaid innovatsiooni edendavate uuenduslike regulatiivsete lahenduste otsimisse. Nende tegevuskavade integreerimisel on väga tähtis arvestada tööstuse ja ühiskonna ühisvara lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab – seoses ELi teaduspoliitika, Euroopa teadusruumi poliitilise tegevuskava ja Euroopa teadusruumi foorumiga –, et otsuste tegemine oleks avatum ning kodanikel oleks selles aktiivsete panustajate ja osalejate roll ning et täiel määral võetaks arvesse komitee ja piirkondlike sidemetega sidusrühmade panust. See tähendab, et kui tehakse valik, milliste ELi ees seisvate probleemidega tegeleda, keskendutakse rohkem teaduse ja innovatsiooni avalikule väärtusele, suurendades samal ajal üldsuse toetust, mida on vaja edasiseks arendamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

27.

Konkreetsed märkused viie juhtalgatuse kohta

Süvatehnoloogia kasvufirmade rahastamise juhtalgatus

| 28. | märgib, et enamikul Euroopa riikidel on toimiv finantsturg, mis põhineb riigi valitsuse poolt toetatavatel riskikapitali- ja erakapitaliturgudel, ning et kavandatav Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) fond, mis pakub avaliku sektori toetusi ja pikaajalisi omakapitaliinvesteeringuid, peaks tooma turule lisaväärtust ja vältima olemasoleva turu häirimist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et vaja on rahastust algatustele, millega luuakse soodsad tingimused uutele ja innovatiivsetele tehnoloogiapõhistele ettevõtetele, et nad saaksid jätkata tegutsemist oma kohalikus piirkonnas, kasutades koostoimet ja arendades lisaks vastastikust täiendavust teiste kohalike sidusrühmadega, nagu teadusorganisatsioonid ja muud ettevõtted; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et teadusuuringute ja innovatsiooni vaheline tugev seos peaks hõlmama teadusuuringute programmi „Horisont“ raames ellu viidud projektide tulemuste tõhusat levitamist, pöörates erilist tähelepanu nende väärtusele piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide ja teadmiste kolmnurga (teadusuuringud, haridus ja innovatsioon) parandamisel ning linnade, piirkondade ja kodanike igapäevaelule, eelkõige tööhõivele ja. Komitee rõhutab vajadust levitada tõhusalt programmi „Horisont“ teadusprojektide tulemusi institutsioonide avatud andmete portaalides; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kinnitab taas kord, et Euroopa Innovatsiooninõukogu ja selle portfell ei ole Euroopa tööstuse, idu- ja kasvufirmade ning VKEde seas hästi tuntud. Juurdepääs selle teenustele peaks olema lihtsam ja kasutajasõbralikum; |
| --- | --- |

31.

| 32. | leiab, et EIC fond peaks olema katalüsaator, millel on pikk, ent selgelt piiratud ajaperspektiiv, ning nõuab tungivalt, et edukas lahkumine oleks võimalik esmaste avalike pakkumiste kaudu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | teeb ettepaneku keskenduda uutele ettevõtetele ja ökosüsteemidele, mis nõuavad väga suuri ja pikaajalisi investeeringuid, nagu elektriautode akud, vesinik ja pooljuhid, mis üldiselt ei meelita piisavalt varases etapis ligi erasektori otsest rahastamist. Ümberkujundavad investeeringud nõuavad pigem „kannatlikke“ avaliku sektori investeeringuid, mitte erasektori omi, millega edendatakse peamiselt turupõhist innovatsiooni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et nn loov pinge ja loov hävitamine on tõhusad vahendid, mille abil leiutada midagi märkimisväärselt uut ja koosluua võimalikke läbimurdelisi algatusi. See nõuab ELi rahaliste vahendite osalist kasutamist, et meelitada ligi ja paigutada ümber talente ja ressursse kvaliteetsetest turumajanduse algatustest, mis on tegelenud sarnaste väljakutsetega, kasutades kogenud pikaajalisi ettevõtlusele suunatud ja/või avaliku ja erasektori partnerlusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et Euroopa peab kiirendama kogu kohapealset innovatsiooniprotsessi, tuginedes loominguliste ideede sõelumisele, katsetamisele, testimisele, prototüüpide loomisele, võrdlevale õppimisele ja meetmete laiendamisele. Euroopa Komisjon peaks näitama oma innovaatilisust, luues uusi vorme sellise kohaliku tegevuse rahastamiseks, mille puhul on juba algetapis tajutav ülemaailmne potentsiaal. Need ELi rahastamiskavad soodustaksid riikliku ja piirkondliku teostatavuse rahastamist, sealhulgas ühtekuuluvusfondide aktiivset kasutamist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon võtaks juhtrolli ja tegeleks kõige olulisema struktuurse probleemiga aktsiaturul, võimaldades börsil noteeritud äriühingutel emiteerida uusi aktsiaid ja müüa neid turule ilma koormava emiteerimisprotsessita; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et kuigi iga innovatsioonikava edu sõltub püsivast suutlikkusest asendada vanad tooted ja teenused uutega, tuleks selle kahjuliku mõjuga tegeleda ühise kavandamise ja koosloomise kaudu, kaasates ka kohalikke ja piirkondlikke osalejaid, et tagada pikaajaline heakskiit; |
| --- | --- |

37.

Juhtalgatus süvatehnoloogia innovatsiooni võimaldamiseks eksperimenteerimisruumide ja riigihangete kaudu

| 38. | rõhutab avatud avastamisprotsessi (Open Discovery Process) tähtsust ning viitab varasematele uuringutele ja tõestatud meetoditele mitmetasandilise koostöö ja eksperimenteerimisprotsesside korraldamiseks ja juhtimiseks radikaalsete süsteemsete ümberkorralduste korral. Komitee tunnistab vajadust parandada kutsealast suutlikkust ja töökohti nii, et tekiksid õpikeskkonnad, kus genereeritakse ideid, mida on võimalik ellu viia, luues selleks soodsad tingimused usalduseks ja eksperimenteerimiseks ühisprojektides, millel on heakskiidetud visioon, eesmärgid, strateegiad ja tegevuskavad; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et mitmetasandilisel koostööl põhineva lähenemisviisi puhul tuleks enamikul juhtudel töötada kohalikele probleemidele lahendusi välja ühiselt, kaasates kõik nelja osalejaga mudel sidusrühmad üheskoos ja tegutsedes tegelikus keskkonnas. Selline areng soodustab kiiret õppimist, ulatuslikumat kasutuselevõtmist ja operatiivseid parandusi innovatsiooni käigus, samal ajal kui koordineerimise ja järelevalve teatavad osad toimuvad piirkondadevaheliste võrgustike vormis. Eesmärk on aru saada, mis on võimalik, ja suurendada ootusi sellele, mida on võimalik teha võimatu elluviimiseks, ning seejärel võrrelda alternatiivseid tavasid, et hinnata ja õppida tundma edukaid ja ebaõnnestunud eksperimenteerimisviise ning soodustada innovatsiooni levikut ja kasutuselevõttu väljaspool selle algset konteksti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kordab, et innovatsiooni nõuetekohane jälgimine ja järelevalve on poliitika tõhusaks rakendamiseks hädavajalik. Komitee tuletab sellega seoses meelde (7) piirkondliku innovatsiooni tulemustabeli kasutamist ja edasiarendamist piirkondlikus kohapõhises poliitikas. Komitee meenutab, et see on oluline vahend piirkondliku innovatsioonipoliitika tulemuslikkuse muutumise võrdlemiseks ja piirkondadevaheliste võrdleva õppimise protsesside korraldamiseks, parandades seeläbi piirkondlikke innovatsiooni ökosüsteeme ja arukat spetsialiseerumist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et laiaulatuslik eksperimenteerimine eeldab Euroopa partnerlusi programmi „Euroopa horisont“ raames, innovatiivsete avalike hangete kasutamist ja Euroopa Innovatsiooninõukogu toetust kogu innovatsioonitsükli jooksul alates teadusuuringute varastest etappidest kuni kontseptsiooni tõestamise, tehnosiirde ning eksperimentide, ettevõtete ja idufirmade rahastamise ja laiendamiseni, et inspiratsiooniallikana saavutada edu üleeuroopalist huvi pakkuvates tähtsates projektides ja vesinikuorgudes; |
| --- | --- |

41.

Juhtalgatus innovatsiooni kiirendamiseks ja tugevdamiseks kogu ELi hõlmavates innovatsiooniökosüsteemides ning innovatsioonilõhe kõrvaldamiseks

| 42. | teeb ettepaneku, et piirkondlikud innovatsiooniorud koos juhtivate kõrgharidusasutustega peaksid muutuma ühiskondlike ja tööstuslike muutuste oluliseks katalüsaatoriks ning võimaldama sarnaste spetsialiseerumisvaldkondadega piirkondadel teha koostööd ja edendada ühiseid innovatsiooniprojekte. Seda silmas pidades on vaja terviklikku, koordineeritud ja detsentraliseeritud süsteemi programmi järelevalve ja hindamise teostamiseks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib, et seatud eesmärkide saavutamiseks eraldatakse ERFi raames programmist „Euroopa horisont“ (100 miljonit eurot) ja piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute programmist (I3) (70 miljonit eurot) vahendeid, mis on piisavad üksnes esialgse raamistiku jaoks ning mida seejärel tuleb toetada märkimisväärselt ulatuslikumate jõupingutuste ja asjakohase rahastamisega. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles arendama tõhusat koostoimet nende rahastamisvoogude vahel, tuginedes sellistele algatustele nagu piirkondliku innovatsiooni partnerlused ja Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tervitab Euroopa Komisjoni tõhusaid meetmeid piirkondliku mõõtme ja piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide edendamiseks ELi poliitikas, mis on Euroopa konkurentsivõime tugevdamise ning ELi aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu jaoks strateegilise autonoomia saavutamise võti. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kõrgkoolid on tugeva idufirmade ja ettevõtluse kultuuriga piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide keskmes. Kõik kõrgharidusasutused, eelkõige rakenduskõrgkoolid ja muud sarnased reaalelu oskuste arendamisega tegelevad kõrgkoolid peavad tugevdama oma rolli aktiivsete innovatsiooni edendajatena piirkondades, tagama hädavajalike spetsialistide koolitamise, meelitama ligi uusi talente kohapeal ja võimaldama oluliste tehnoloogiliste uuenduste ülekandmist kohalikku majandusse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | juhib tähelepanu sellele, et innovatsioonikava rakendamisel on oluline roll kutseharidusel, mis keskendub tehnikute ja muude praktiseerivate spetsialistide koolitamisele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et oluliseks väljakutseks on Euroopa süvatehnoloogia innovatsioonikava, millel puuduvad piisavad stiimulid, kogemused ja ressursid sidusrühmade kaasamiseks süsteemsesse üleminekusse. Samuti vajatakse stiimuleid, et tippkõrgkoolid hakkaksid teadusväljaannete iga hinna eest üllitamise asemel rohkem keskenduma sellele, kuidas käsitleda pakilisi ja suuri ühiskondlikke probleeme ning toetada süvatehnoloogia innovatsiooni ja ülemaailmset tehnosiiret koostöös tööstusega; |
| --- | --- |

46.

| 47. | teeb ettepaneku, et kõrgharidusasutused peaksid koos muude nelja osalejaga mudeli sidusrühmadega töötama välja põhimõtted, milline roll ja vastutus on professionaalsetel koordineerijatel kohalikes ökosüsteemides, kus teadlased, üliõpilased ja ettevõtted koos eksperimenteerivad ja katsetavad uusi tehnoloogiaid uues ettevõtlus- ja innovatsioonikultuuris; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kordab, et oluline on suunata ja rahastada algatusi, mille eesmärk on kaotada kaks innovatsioonilõhet, et hõlbustada ülemaailmselt mitme osalejaga tipptaseme partnerlusi ning võimaldada neile juurdepääs ka kehvade tulemustega riikidest ja piirkondadest pärit partnerite jaoks. Sellised partnerlused on otsustava tähtsusega tugevama ja sidusama ELi innovatsiooni ökosüsteemi loomiseks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kordab, et Euroopa teadusruumi keskused, mis ühendavad otsusetegijaid ning teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis osalejaid, on ideaalne vahend teaduse ja innovatsiooni kohapõhise lähenemisviisi väärtuse täielikuks ärakasutamiseks, luues ühiselt uusi lahendusi praeguste kriiside lahendamiseks piirkondliku alt üles lähenemisviisi abil; |
| --- | --- |

49.

| 50. | soovitab võtta Euroopa ettevõtlusvõrgustiku kaudu meetmeid rahvusvahelise tehnosiirde ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni alase tehnoloogilise koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

50.

Süvatehnoloogiatalentide arendamise, ligimeelitamise ja kohalhoidmise juhtalgatus

| 51. | nõuab tungivalt, et koostataks konkreetne stiimulite ja piisava rahastamisega tegevuskava, et julgustada kõrgharidusasutusi etendama aktiivset rolli suurte ühiskondlike probleemide lahendamisel ning Euroopa süvatehnoloogia innovatsiooni, tööstuse koostöö ja integratsiooni edendamisel, ning koolitada Euroopas vajalikke talente; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab kõrgharidusasutuste ja eriti üliõpilaste rolli idufirmade ja teadusliku meelelaadi ning ülikoolide ja tööstuse partnerluste vahelise katalüsaatorina süvatehnoloogia innovatsiooni ja tehnosiirde toetamisel. Kõrgharidusasutustest peaks saama struktuurimuutuste liikumapanev jõud, et kiirendada süvatehnoloogia innovatsiooni eesmärgiga koolitada ja hoida talente Euroopas. Sellega seoses võib tehnoloogiakeskustel olla vahendajate ja soodustajatena tähtis osa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | teeb ettepaneku, et parimad kõrgharidusasutused annaksid – nagu USAs – eeskuju mõtteviisi muutmisel ühiskonna suunas, mis väärtustab ettevõtlust, idufirmasid ja kasvuettevõtteid, ülikoolide ja tööstuse koostööd, süvatehnoloogiat ja ühiskondlike probleemide lahendamist; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kinnitab veel kord, et Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT), selle teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning nende tegevus ei ole Euroopa linnade, piirkondade, üliõpilaste, kodanike ja akadeemiliste ringkondade seas veel eriti hästi tuntud; |
| --- | --- |

54.

Poliitikakujundamisvahendite täiustamise juhtalgatus

| 55. | soovitab süvendada arusaamist innovatsiooni muutuvast olemusest kohalikus ja piirkondlikus poliitikakujundamises piirkondliku innovatsiooni partnerluste algatuse ning Teadusuuringute Ühiskeskuse, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi, siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi, regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ja komitee vahelise koostöö kaudu. Seda tuleks teha koostöös piirkondadega, kes osalevad komitee ja Teadusuuringute Ühiskeskuse PRI katsealgatuses, ning kogenud üleeuroopaliste innovatsioonile keskenduvate võrgustikega, nagu EARTO, ERRIN ja ENoLL; |
| --- | --- |

55.

| 56. | märgib, et see juhtalgatus hõlmab tegevusaspekte, mis on linnade ja piirkondade jaoks väga olulised. Komitee nõustub Euroopa Komisjoni avaldustega piirkondade toetamise kohta parema innovatsioonipoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel ning teeb ettepaneku pidada läbirääkimisi ühise rakenduskava üle, milles võetakse arvesse innovatsioonikava ja käesoleva arvamuse erinevaid elemente; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tuletab (kõigile piirkondadele) meelde, et see uus innovatsioonikava on oluline ja ulatuslik meede uute vahendite ühiseks loomiseks, et lahendada põletavaid ühiskondlikke probleeme, mis nõuavad Euroopa koostööd. Komitee soovitab Euroopa Komisjonil kasutada piirkondliku innovatsiooni partnerlusi ja muid vahendeid linnade ja piirkondade toetamisel nende piirkondlike innovatsioonikavade ettevalmistamisel ja innovatsioonimeetmete kiirendamisel koos sidusrühmadega; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõustub vajadusega määratleda ja kasutada olulisi termineid, näitajaid, andmete taksonoomiat ja võrreldavaid andmekogumeid, et toetada tõenditele tuginevat poliitikakujundamist. Need tuleks avaldada institutsioonide avatud andmete portaalides, et edendada nende kättesaadavust, kasutamist ja nendega tutvumist; |
| --- | --- |

58.

Järgmised sammud

| 59. | teeb ettepaneku, et Teadusuuringute Ühiskeskus looks Euroopa virtuaalse koostöökeskkonna, et jagada, katsetada ja kontrollida teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni poliitikas ja meetmetes kasutatavaid meetodeid, vahendeid ja tavasid, mida liikmesriigid, piirkonnad ja omavalitsused saavad kasutada oma innovatsioonipoliitika kujundamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et innovatsioonikava protsess nõuab edusammude korrapärast hindamist ja kohandamist koostöös sidusrühmadega; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab, et oluline on suurendada ELi peamiste algatuste vahelist sünergiat ja koostööd ning näidata, kuidas see toimub tegelikult Euroopa uue innovatsioonikava rakendamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Sellega seoses peaksid EL ja liikmesriikide valitsused suurendama erinevate Euroopa ja riiklike rahastamisallikate koostoimelist kasutamist, mis on suunatud eelkõige linnade ja piirkondade innovatsioonibaasi tugevdamisele; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et Euroopa kasvufirmade arengu kiirendamine nõuab kõigi tasandite poliitilistelt liidritelt senisest palju suuremat pühendumist teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamisele ning selle abil uute kasvuplatvormide ja mõjukate kohapõhiste avatud innovatsiooni ökosüsteemide laiendamist kogu Euroopas. Katseetapi võib ellu viia piirkondliku innovatsiooni partnerluste katsepiirkondade ja -linnade abil; |
| --- | --- |

62.

| 63. | soovitab pöörata enam tähelepanu metoodika paremale arendamisele, et viia kõigil valitsemistasanditel läbi süsteemsed ümberkujundamisprotsessid, mis keskenduvad eelkõige murrangulistele uuendustele. Üks eesmärke on suurendada parimate teaduslike teadmiste kasutamist nendes üleminekuprotsessides. Teine eesmärk on luua ühiselt kohaliku tasandi tavad Euroopa juhtpositsiooni hoidmiseks sellistes olemasolevates tugevates algatustes nagu roheline kokkulepe, kaksikülemineku lähenemisviis ja strateegilise vastupanuvõime tugevdamine; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub üles valmistama end ette ülemaailmseks konkurentsiks talentide ning juhtpositsiooni pärast loodusteaduse, tehnoloogia, inseneriteaduse, matemaatika ja innovatsioonivõime valdkonnas, võttes eeskuju kahest USA algatusest: esiteks uus riikliku teadusfondi (National Science Foundation) rahastamisalgatus „Regional Innovation Engines“, mis on programm innovatsiooni ökosüsteemide kiirendamiseks ja soodustamiseks kogu USAs, ning teiseks MIT piirkondliku ettevõtluse kiirendamise programm (Regional Entrepreneurship Acceleration Program), mis on ülemaailmne algatus, et aidata piirkondadel kiirendada majanduskasvu ja edendada sotsiaalset progressi innovatsioonipõhise ettevõtluse kaudu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | toonitab, et innovatsioonikava on edukas ainult siis, kui välditakse killustumist ja meetmeid rakendatakse tulemuslikult. Euroopast saab üleilmne liider teaduse, tööstusbaasi, kireva idufirmade ökosüsteemi, innovatsioonitingimuste ja talendibaasi valdkonnas ning see loob soodsad tingimused Euroopa rohelise kokkuleppe ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

65.

Brüssel, 1. detsember 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  PRI Playbook – ühiskondlike muutuste vajadus ja ühiskondliku innovatsiooni kasutamine ühe vahendina.

1

(2)  OECD sotsiaalse innovatsiooni määratlus (https://www.oecd.org/regional/leed/social- innovation.htm).

2

(3)  Tuleks meeles pidada, et 2021. aasta novembris sõnastas Euroopa Ülemkogu 20 prioriteetset meedet, millest ühes („piirkondlike ja riiklike teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemide ülesehitamine, et parandada piirkondlikku/riiklikku tipptaset ja konkurentsivõimet“) rõhutati vajadust määrata kindlaks Euroopa teadusruumi keskused ja viia läbi vastavad katsed, et võimaldada konkurentsivõimeliste teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemide tekkimist kogu ELis, vähendada territoriaalseid erinevusi ning tagada talentide ja investeeringute hõlpsam liikumine.

3

(4)  Brüssel, 5.7.2022, C(2022) 4747 final, Annex to the Communication to the Commission „Approval of the content of a draft Commission Notice on the synergies between ERDF programmes and Horizon Europe“.

4

(5)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/report-consultation-01-public-procurement.pdf

5

(6)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/RegHub%20report%20on%2021%20century%20rules.pdf

6

(7)  CoR-517-2020.

7

---

III Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

Euroopa Regioonide Komitee täiskogu 152. istungjärk, 30.11.2022–1.12.2022

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/59

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Seaduslik ränne. Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“

(2023/C 79/10)

| Raportöör: | Giuseppe VARACALLI, Gerace vallavolikogu liige (IT / Renew Europe) |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta
  COM(2022) 650
  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta
  COM(2022) 655
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“
  COM(2022) 657 |

Raportöör:

Giuseppe VARACALLI, Gerace vallavolikogu liige (IT / Renew Europe)

Viitedokumendid:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta

COM(2022) 650

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta

COM(2022) 655

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“

COM(2022) 657

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta

COM(2022) 650

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 8

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ELi pikaajalise elaniku staatuse kuritahtliku omandamise ohu ärahoidmiseks tuleks tagada, et seadusliku ja pideva riigis elamise nõude täitmist jälgitakse nõuetekohaselt kõigi kolmandate riikide kodanike kategooriate puhul. Kõnealune oht on eriti asjakohane nende kolmandate riikide kodanike puhul, kes on saanud elamisloa liikmesriigis tehtud mis tahes liiki investeeringu tõttu, sest selliste elamislubade väljaandmisel ei nõuta alati pidevat füüsilist kohalolekut liikmesriigis või nõutakse üksnes seda, et investor oleks liikmesriigis kohal piiratud aja jooksul. Kirjeldatud ohu ärahoidmiseks peaksid liikmesriigid jõulisemalt kontrollima seadusliku ja pideva riigis elamise nõude täitmist, pidades eeskätt silmas juhtumeid, kui ELi pikaajalise elaniku staatuse taotleja on kolmanda riigi kodanik, kes elab liikmesriigis vastutasuks mis tahes liiki investeeringu eest, sealhulgas kapitalisiirete, kinnisasjade ostmise või üürimise, riigivõlakirjadesse investeerimise, äriühingutesse investeerimise, avalike hüvedega seotud tegevuse heaks annetamise või rahastamise ning riigieelarvesse tehtavate maksete eest. | ELi pikaajalise elaniku staatuse kuritahtliku omandamise ohu ärahoidmiseks tuleks tagada, et seadusliku ja pideva riigis elamise nõude täitmist jälgitakse nõuetekohaselt kõigi kolmandate riikide kodanike kategooriate puhul. Kõnealune oht on eriti asjakohane nende kolmandate riikide kodanike puhul, kes on saanud elamisloa liikmesriigis tehtud mis tahes liiki investeeringu tõttu, sest selliste elamislubade väljaandmisel ei nõuta alati pidevat füüsilist kohalolekut liikmesriigis või nõutakse üksnes seda, et investor oleks liikmesriigis kohal piiratud aja jooksul. Kirjeldatud ohu ärahoidmiseks peaksid liikmesriigid
  tihedas koostöös pädevate kohalike või piirkondlike omavalitsustega
  jõulisemalt kontrollima seadusliku ja pideva riigis elamise nõude täitmist, pidades eeskätt silmas juhtumeid, kui ELi pikaajalise elaniku staatuse taotleja on kolmanda riigi kodanik, kes elab liikmesriigis vastutasuks mis tahes liiki investeeringu eest, sealhulgas kapitalisiirete, kinnisasjade ostmise või üürimise, riigivõlakirjadesse investeerimise, äriühingutesse investeerimise, avalike hüvedega seotud tegevuse heaks annetamise või rahastamise ning riigieelarvesse tehtavate maksete eest. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

ELi pikaajalise elaniku staatuse kuritahtliku omandamise ohu ärahoidmiseks tuleks tagada, et seadusliku ja pideva riigis elamise nõude täitmist jälgitakse nõuetekohaselt kõigi kolmandate riikide kodanike kategooriate puhul. Kõnealune oht on eriti asjakohane nende kolmandate riikide kodanike puhul, kes on saanud elamisloa liikmesriigis tehtud mis tahes liiki investeeringu tõttu, sest selliste elamislubade väljaandmisel ei nõuta alati pidevat füüsilist kohalolekut liikmesriigis või nõutakse üksnes seda, et investor oleks liikmesriigis kohal piiratud aja jooksul. Kirjeldatud ohu ärahoidmiseks peaksid liikmesriigid jõulisemalt kontrollima seadusliku ja pideva riigis elamise nõude täitmist, pidades eeskätt silmas juhtumeid, kui ELi pikaajalise elaniku staatuse taotleja on kolmanda riigi kodanik, kes elab liikmesriigis vastutasuks mis tahes liiki investeeringu eest, sealhulgas kapitalisiirete, kinnisasjade ostmise või üürimise, riigivõlakirjadesse investeerimise, äriühingutesse investeerimise, avalike hüvedega seotud tegevuse heaks annetamise või rahastamise ning riigieelarvesse tehtavate maksete eest.

ELi pikaajalise elaniku staatuse kuritahtliku omandamise ohu ärahoidmiseks tuleks tagada, et seadusliku ja pideva riigis elamise nõude täitmist jälgitakse nõuetekohaselt kõigi kolmandate riikide kodanike kategooriate puhul. Kõnealune oht on eriti asjakohane nende kolmandate riikide kodanike puhul, kes on saanud elamisloa liikmesriigis tehtud mis tahes liiki investeeringu tõttu, sest selliste elamislubade väljaandmisel ei nõuta alati pidevat füüsilist kohalolekut liikmesriigis või nõutakse üksnes seda, et investor oleks liikmesriigis kohal piiratud aja jooksul. Kirjeldatud ohu ärahoidmiseks peaksid liikmesriigid
  tihedas koostöös pädevate kohalike või piirkondlike omavalitsustega
  jõulisemalt kontrollima seadusliku ja pideva riigis elamise nõude täitmist, pidades eeskätt silmas juhtumeid, kui ELi pikaajalise elaniku staatuse taotleja on kolmanda riigi kodanik, kes elab liikmesriigis vastutasuks mis tahes liiki investeeringu eest, sealhulgas kapitalisiirete, kinnisasjade ostmise või üürimise, riigivõlakirjadesse investeerimise, äriühingutesse investeerimise, avalike hüvedega seotud tegevuse heaks annetamise või rahastamise ning riigieelarvesse tehtavate maksete eest.

Motivatsioon

Kuna seadusliku ja pideva elamise nõuet peavad kontrollima ja jälgima kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused (nt elukoha registreerimise kaudu), tuleks kõik menetluse muudatused või kontrollide tugevdamine töötada välja koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Nii välditakse ebaproportsionaalset halduskoormust ja saadakse kogemusi kohapealt.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 20

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kolmandate riikide kodanike kutsekvalifikatsiooni, mis on saadud teises liikmesriigis, tuleks tunnustada samal viisil kui liidu kodanike oma. Kolmandas riigis saadud kvalifikatsiooni tuleks võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (*) kohaselt. Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriigi õiguses sätestatud tingimusi reguleeritud kutsealadel tegutsemiseks. | Kolmandate riikide kodanike kutsekvalifikatsiooni, mis on saadud teises liikmesriigis, tuleks tunnustada samal viisil kui liidu kodanike oma. Kolmandas riigis saadud kvalifikatsiooni tuleks võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (*) kohaselt
  ; samal ajal võiksid erisätted võimaldada paindlikku käsitlemist pagulaste puhul, kellel ei pruugi olla võimalik esitada asjakohaseid dokumentaalseid tõendeid ja kvalifikatsiooni tõendeid
  . Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriigi õiguses sätestatud tingimusi reguleeritud kutsealadel tegutsemiseks.
  Liikmesriikidele peab jääma kohustus anda lapsrändajatele, sõltumata nende juriidilisest staatusest, võimalus koolis käia samadel tingimustel nagu oma kodanikele, pöörates eritähelepanu rändajatest tütarlastele, kelle puhul on tõenäolisem, et nad jäetakse haridussüsteemist kõrvale. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kolmandate riikide kodanike kutsekvalifikatsiooni, mis on saadud teises liikmesriigis, tuleks tunnustada samal viisil kui liidu kodanike oma. Kolmandas riigis saadud kvalifikatsiooni tuleks võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (*) kohaselt. Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriigi õiguses sätestatud tingimusi reguleeritud kutsealadel tegutsemiseks.

Kolmandate riikide kodanike kutsekvalifikatsiooni, mis on saadud teises liikmesriigis, tuleks tunnustada samal viisil kui liidu kodanike oma. Kolmandas riigis saadud kvalifikatsiooni tuleks võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (*) kohaselt
  ; samal ajal võiksid erisätted võimaldada paindlikku käsitlemist pagulaste puhul, kellel ei pruugi olla võimalik esitada asjakohaseid dokumentaalseid tõendeid ja kvalifikatsiooni tõendeid
  . Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriigi õiguses sätestatud tingimusi reguleeritud kutsealadel tegutsemiseks.
  Liikmesriikidele peab jääma kohustus anda lapsrändajatele, sõltumata nende juriidilisest staatusest, võimalus koolis käia samadel tingimustel nagu oma kodanikele, pöörates eritähelepanu rändajatest tütarlastele, kelle puhul on tõenäolisem, et nad jäetakse haridussüsteemist kõrvale.

Motivatsioon

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiviga 2013/33/EL (millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded) (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96) tagavad liikmesriigid taotlejate alaealistele lastele ja alaealistele taotlejatele juurdepääsu haridussüsteemile oma kodanikega sarnastel tingimustel. Seetõttu tehakse ettepanek see lõige alles jätta, sest nagu pidevalt on korratud, tuleb toimiva integratsiooni huvides esmalt tagada õigused, mis liikmesriigi kodanike õigustega võrdsustamiseks peavad tingimata hõlmama õigust haridusele. Oluline on meeles pidada takistusi, millega tüdrukud kokku puutuvad, eriti ebakindlates olukordades ja isolatsioonis, mida võib põhjustada traumaatiline rändekogemus.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 28

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ELi pikaajalise elaniku staatuse saamise tingimuste ühtlustamine edendab liikmesriikide vastastikust usaldust. Käesolev direktiiv ei tohiks siiski piirata liikmesriikide õigust anda välja muid alalise või piiramatu tähtajaga elamislube kui ELi pikaajaline elamisluba. Sellised riiklikud elamisload ei tohiks anda õigust elada teistes liikmesriikides. | ELi pikaajalise elaniku staatuse saamise tingimuste ühtlustamine edendab liikmesriikide vastastikust usaldust. Käesolev direktiiv ei tohiks siiski piirata liikmesriikide õigust anda välja muid alalise või piiramatu tähtajaga elamislube kui ELi pikaajaline elamisluba. Sellised riiklikud elamisload ei tohiks anda õigust elada teistes liikmesriikides.
  Kolmanda riigi kodanikul võib olla nii ELi pikaajalise elaniku staatus kui ka riiklik elamisluba või muu ELi alaline elamisluba. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

ELi pikaajalise elaniku staatuse saamise tingimuste ühtlustamine edendab liikmesriikide vastastikust usaldust. Käesolev direktiiv ei tohiks siiski piirata liikmesriikide õigust anda välja muid alalise või piiramatu tähtajaga elamislube kui ELi pikaajaline elamisluba. Sellised riiklikud elamisload ei tohiks anda õigust elada teistes liikmesriikides.

ELi pikaajalise elaniku staatuse saamise tingimuste ühtlustamine edendab liikmesriikide vastastikust usaldust. Käesolev direktiiv ei tohiks siiski piirata liikmesriikide õigust anda välja muid alalise või piiramatu tähtajaga elamislube kui ELi pikaajaline elamisluba. Sellised riiklikud elamisload ei tohiks anda õigust elada teistes liikmesriikides.
  Kolmanda riigi kodanikul võib olla nii ELi pikaajalise elaniku staatus kui ka riiklik elamisluba või muu ELi alaline elamisluba.

Motivatsioon

Tuleks selgitada, et kolmanda riigi kodanikul, kellel on juba ELis pikaajalise elaniku staatus, on õigus riiklikule elamisloale, sest see annaks talle täiendavad õigused. Ei kehtivas nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivis 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (EÜT L 16, 23.1.2004, lk 44) ega uuesti sõnastatud versioonis ole sätestatud, et ELi elaniku staatuse taotleja peaks loobuma oma riiklikust alalisest elamisloast. Lisaks võib liidu õiguse kohaselt kolmandate riikide kodanikel olla kaks erinevat elanikustaatust.

Muudatusettepanek 4

Artikli 4 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad asjakohased kontrollimehhanismid, et tagada riigis seadusliku ja pideva elamise nõude nõuetekohane jälgimine eeskätt taotluste puhul, mille on esitanud kolmandate riikide kodanikud, kellel on ja/või on olnud elamisluba, mis on antud mõnes liikmesriigis tehtud mis tahes liiki investeeringu tõttu. | Liikmesriigid kehtestavad
  tihedas koostöös pädevate kohalike ja piirkondlike omavalitsustega
  asjakohased kontrollimehhanismid, et tagada riigis seadusliku ja pideva elamise nõude nõuetekohane jälgimine eeskätt taotluste puhul, mille on esitanud kolmandate riikide kodanikud, kellel on ja/või on olnud elamisluba, mis on antud mõnes liikmesriigis tehtud mis tahes liiki investeeringu tõttu. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad asjakohased kontrollimehhanismid, et tagada riigis seadusliku ja pideva elamise nõude nõuetekohane jälgimine eeskätt taotluste puhul, mille on esitanud kolmandate riikide kodanikud, kellel on ja/või on olnud elamisluba, mis on antud mõnes liikmesriigis tehtud mis tahes liiki investeeringu tõttu.

Liikmesriigid kehtestavad
  tihedas koostöös pädevate kohalike ja piirkondlike omavalitsustega
  asjakohased kontrollimehhanismid, et tagada riigis seadusliku ja pideva elamise nõude nõuetekohane jälgimine eeskätt taotluste puhul, mille on esitanud kolmandate riikide kodanikud, kellel on ja/või on olnud elamisluba, mis on antud mõnes liikmesriigis tehtud mis tahes liiki investeeringu tõttu.

Motivatsioon

Kuna seadusliku ja pideva elamise nõuet peavad kontrollima ja jälgima kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused (nt elukoha registreerimise kaudu), tuleks kõik menetluse muudatused või kontrollide tugevdamine töötada välja koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Nii välditakse ebaproportsionaalset halduskoormust ja saadakse kogemusi kohapealt.

Muudatusettepanek 5

Artikli 4 lõige 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui asjaomane kolmanda riigi kodanik on saanud elamisloa, mis võimaldab talle anda ELi pikaajalise elaniku staatuse, võetakse lõikes 1 osutatud perioodi arvutamisel arvesse liidu või siseriikliku õiguse alusel välja antud pikaajalise viisa või elamisloa omaniku mis tahes elamisperioode, sealhulgas artikli 3 lõike 2 punktidega a, b, c ja e reguleeritud juhtumeid.


  Isikute puhul, kellele on antud rahvusvaheline kaitse, võetakse lõikes 1 osutatud perioodi arvutamisel arvesse vähemalt poolt sellest ajavahemikust, mis jääb rahvusvahelise kaitse taotluse (mille alusel anti rahvusvaheline kaitse) esitamise kuupäeva ja direktiivi 2011/95/EL artiklis 24 osutatud elamisloa väljaandmise kuupäeva vahele, või tervet kõnealust ajavahemikku, kui see ületab 18 kuud.
  . | Kui asjaomane kolmanda riigi kodanik on saanud elamisloa, mis võimaldab talle anda ELi pikaajalise elaniku staatuse, võetakse lõikes 1 osutatud perioodi arvutamisel arvesse liidu või siseriikliku õiguse alusel välja antud pikaajalise viisa või elamisloa omaniku mis tahes elamisperioode, sealhulgas artikli 3 lõike 2 punktidega a, b, c
  , d
  ja e reguleeritud juhtumeid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui asjaomane kolmanda riigi kodanik on saanud elamisloa, mis võimaldab talle anda ELi pikaajalise elaniku staatuse, võetakse lõikes 1 osutatud perioodi arvutamisel arvesse liidu või siseriikliku õiguse alusel välja antud pikaajalise viisa või elamisloa omaniku mis tahes elamisperioode, sealhulgas artikli 3 lõike 2 punktidega a, b, c ja e reguleeritud juhtumeid.

Isikute puhul, kellele on antud rahvusvaheline kaitse, võetakse lõikes 1 osutatud perioodi arvutamisel arvesse vähemalt poolt sellest ajavahemikust, mis jääb rahvusvahelise kaitse taotluse (mille alusel anti rahvusvaheline kaitse) esitamise kuupäeva ja direktiivi 2011/95/EL artiklis 24 osutatud elamisloa väljaandmise kuupäeva vahele, või tervet kõnealust ajavahemikku, kui see ületab 18 kuud.
  .

Kui asjaomane kolmanda riigi kodanik on saanud elamisloa, mis võimaldab talle anda ELi pikaajalise elaniku staatuse, võetakse lõikes 1 osutatud perioodi arvutamisel arvesse liidu või siseriikliku õiguse alusel välja antud pikaajalise viisa või elamisloa omaniku mis tahes elamisperioode, sealhulgas artikli 3 lõike 2 punktidega a, b, c
  , d
  ja e reguleeritud juhtumeid.

Motivatsioon

Jättes artikli 3 lõike 2 punkti d kohased juhtumid välja, nähakse kavandatava sättega selle praegusel kujul varjupaigataotlejatele ette ebajärjekindel kord. Varjupaigataotlejate ühetaolise kohtlemise tagamiseks jäetakse teine lõik välja.

Muudatusettepanek 6

Artikli 5 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad kooskõlas siseriikliku õigusega nõuda kolmandate riikide kodanikelt, et need täidaksid integratsioonitingimusi. | Liikmesriigid võivad kooskõlas siseriikliku õigusega nõuda kolmandate riikide kodanikelt, et need täidaksid integratsioonitingimusi.
  Selleks tuleks tugevdada rände mitme osalejaga juhtimist. Integratsiooniprogramme korraldavad kohalikud ja/või piirkondlikud omavalitsused, kohalikud ja piirkondlikud võrgustikud, kutseorganisatsioonid ja akrediteeritud eraorganisatsioonid peaksid saama liikmesriigilt vastavalt osutatavatele teenusele piisavat tegevus- ja rahalist tuge. Need integratsiooniprogrammid tuleks lisada haridus-, tööhõive-, tervishoiu-, eluaseme- ja osaluspoliitikasse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad kooskõlas siseriikliku õigusega nõuda kolmandate riikide kodanikelt, et need täidaksid integratsioonitingimusi.

Liikmesriigid võivad kooskõlas siseriikliku õigusega nõuda kolmandate riikide kodanikelt, et need täidaksid integratsioonitingimusi.
  Selleks tuleks tugevdada rände mitme osalejaga juhtimist. Integratsiooniprogramme korraldavad kohalikud ja/või piirkondlikud omavalitsused, kohalikud ja piirkondlikud võrgustikud, kutseorganisatsioonid ja akrediteeritud eraorganisatsioonid peaksid saama liikmesriigilt vastavalt osutatavatele teenusele piisavat tegevus- ja rahalist tuge. Need integratsiooniprogrammid tuleks lisada haridus-, tööhõive-, tervishoiu-, eluaseme- ja osaluspoliitikasse.

Motivatsioon

Kuna keele- ja kodanikukursusi, mis kuuluvad integratsiooniprogrammi, ja/või kutseõppekursusi viivad sageli ellu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, aga ka mittetulundusühendused ja ametiühingud ning kohalikud ja piirkondlikud võrgustikud, on oluline, et riik neid sel eesmärgil piisavalt toetaks. Integratsiooni lisamine asjaomastesse poliitikavaldkondadesse kiirendab integratsiooniprotsessi ja austab inimõiguste, solidaarsuse ja võrdõiguslikkuse väärtusi ning kujundab välja tervikliku lähenemisviisi rändele, mis kasutab ära mitmekesisusest saadavat kasu.

Muudatusettepanek 7

Artikkel 7

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   ELi pikaajalise elaniku saatuse saamiseks esitab asjaomane kolmanda riigi kodanik taotluse oma elukohaliikmesriigi pädevale asutusele. Taotlusele lisatakse siseriiklikus õiguses ettenähtud dokumentaalsed tõendid selle kohta, et taotleja täidab artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimused, ning nõudmise korral kehtiv sõidudokument või selle tõestatud koopia. | 1.   ELi pikaajalise elaniku saatuse saamiseks esitab asjaomane kolmanda riigi kodanik taotluse oma elukohaliikmesriigi pädevale asutusele. Taotlusele lisatakse siseriiklikus õiguses ettenähtud dokumentaalsed tõendid selle kohta, et taotleja täidab artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimused, ning nõudmise korral kehtiv sõidudokument või selle tõestatud koopia.
  Pädev siseriiklik asutus teavitab kolmanda riigi kodanikku taotlusprotsessist kolme kuu jooksul pärast seda, kui tal on täitunud nõutud seadusliku ja pideva liikmesriigi territooriumil elamise periood. |
| 2.   Pädev siseriiklik asutus esitab taotlejale kirjaliku teate otsuse kohta nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul hiljemalt kuue kuu möödumisel täieliku taotluse esitamisest. Iga selline otsus tehakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule teatavaks kooskõlas siseriiklikes õigusaktides ettenähtud teavitamismenetlusega. | 2.   Pädev siseriiklik asutus esitab taotlejale kirjaliku teate otsuse kohta nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul hiljemalt kuue kuu möödumisel täieliku taotluse esitamisest. Iga selline otsus tehakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule teatavaks kooskõlas siseriiklikes õigusaktides ettenähtud teavitamismenetlusega. |
| Kui taotlusega seoses esitatud dokumendid või teave on ebapiisavad või puudulikud, teavitavad pädevad asutused taotlejat lisadokumentidest või -teabest, mis tuleb esitada, ja annavad nende esitamiseks mõistliku tähtpäeva. Esimeses lõigus osutatud tähtaja kulgemine peatatakse seniks, kuni ametiasutused on saanud nõutavad lisadokumendid või -teabe. Kui nõutavaid lisadokumente või -teavet ettenähtud tähtaja jooksul ei esitata, võib taotluse tagasi lükata. | Kui taotlusega seoses esitatud dokumendid või teave on ebapiisavad või puudulikud, teavitavad pädevad asutused taotlejat lisadokumentidest või -teabest, mis tuleb esitada, ja annavad nende esitamiseks mõistliku tähtpäeva. Esimeses lõigus osutatud tähtaja kulgemine peatatakse seniks, kuni ametiasutused on saanud nõutavad lisadokumendid või -teabe. Kui nõutavaid lisadokumente või -teavet ettenähtud tähtaja jooksul ei esitata, võib taotluse tagasi lükata. |
| Asjaomast isikut tuleb teavitada tema õigustest ja kohustustest, mis tulenevad käesolevast direktiivist. | Asjaomast isikut tuleb teavitada tema õigustest ja kohustustest, mis tulenevad käesolevast direktiivist. |
| Käesolevas sättes ettenähtud tähtaja jooksul otsuse tegemata jätmisest tulenevad tagajärjed määratakse kindlaks asjaomase liikmesriigi siseriiklikes õigusaktides. | Käesolevas sättes ettenähtud tähtaja jooksul otsuse tegemata jätmisest tulenevad tagajärjed määratakse kindlaks asjaomase liikmesriigi siseriiklikes õigusaktides. |
| 3.   Kui artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimused on täidetud ja isik ei kujuta ohtu artikli 6 tähenduses, annab asjaomane liikmesriik asjaomasele kolmanda riigi kodanikule ELi pikaajalise elaniku staatuse. | 3.   Kui artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimused on täidetud ja isik ei kujuta ohtu artikli 6 tähenduses, annab asjaomane liikmesriik asjaomasele kolmanda riigi kodanikule ELi pikaajalise elaniku staatuse. |
| 4.   Kui ELi pikaajalise elamisloa taotlus puudutab kolmanda riigi kodanikku, kellel on sama liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 14 välja antud riiklik elamisluba, ei nõua see liikmesriik taotlejalt tõendeid selle kohta, et artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, kui nende tingimuste täitmist on juba kontrollitud seoses riikliku elamisloa taotlusega. | 4.   Kui ELi pikaajalise elamisloa taotlus puudutab kolmanda riigi kodanikku, kellel on sama liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 14 välja antud riiklik elamisluba, ei nõua see liikmesriik taotlejalt tõendeid selle kohta, et artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, kui nende tingimuste täitmist on juba kontrollitud seoses riikliku elamisloa taotlusega. |
| | 5.
     
  Pikaajalise elamisloa taotluse tagasilükkamise otsuses võetakse arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid ja austatakse proportsionaalsuse põhimõtet. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   ELi pikaajalise elaniku saatuse saamiseks esitab asjaomane kolmanda riigi kodanik taotluse oma elukohaliikmesriigi pädevale asutusele. Taotlusele lisatakse siseriiklikus õiguses ettenähtud dokumentaalsed tõendid selle kohta, et taotleja täidab artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimused, ning nõudmise korral kehtiv sõidudokument või selle tõestatud koopia.

1.   ELi pikaajalise elaniku saatuse saamiseks esitab asjaomane kolmanda riigi kodanik taotluse oma elukohaliikmesriigi pädevale asutusele. Taotlusele lisatakse siseriiklikus õiguses ettenähtud dokumentaalsed tõendid selle kohta, et taotleja täidab artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimused, ning nõudmise korral kehtiv sõidudokument või selle tõestatud koopia.
  Pädev siseriiklik asutus teavitab kolmanda riigi kodanikku taotlusprotsessist kolme kuu jooksul pärast seda, kui tal on täitunud nõutud seadusliku ja pideva liikmesriigi territooriumil elamise periood.

2.   Pädev siseriiklik asutus esitab taotlejale kirjaliku teate otsuse kohta nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul hiljemalt kuue kuu möödumisel täieliku taotluse esitamisest. Iga selline otsus tehakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule teatavaks kooskõlas siseriiklikes õigusaktides ettenähtud teavitamismenetlusega.

2.   Pädev siseriiklik asutus esitab taotlejale kirjaliku teate otsuse kohta nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul hiljemalt kuue kuu möödumisel täieliku taotluse esitamisest. Iga selline otsus tehakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule teatavaks kooskõlas siseriiklikes õigusaktides ettenähtud teavitamismenetlusega.

Kui taotlusega seoses esitatud dokumendid või teave on ebapiisavad või puudulikud, teavitavad pädevad asutused taotlejat lisadokumentidest või -teabest, mis tuleb esitada, ja annavad nende esitamiseks mõistliku tähtpäeva. Esimeses lõigus osutatud tähtaja kulgemine peatatakse seniks, kuni ametiasutused on saanud nõutavad lisadokumendid või -teabe. Kui nõutavaid lisadokumente või -teavet ettenähtud tähtaja jooksul ei esitata, võib taotluse tagasi lükata.

Kui taotlusega seoses esitatud dokumendid või teave on ebapiisavad või puudulikud, teavitavad pädevad asutused taotlejat lisadokumentidest või -teabest, mis tuleb esitada, ja annavad nende esitamiseks mõistliku tähtpäeva. Esimeses lõigus osutatud tähtaja kulgemine peatatakse seniks, kuni ametiasutused on saanud nõutavad lisadokumendid või -teabe. Kui nõutavaid lisadokumente või -teavet ettenähtud tähtaja jooksul ei esitata, võib taotluse tagasi lükata.

Asjaomast isikut tuleb teavitada tema õigustest ja kohustustest, mis tulenevad käesolevast direktiivist.

Asjaomast isikut tuleb teavitada tema õigustest ja kohustustest, mis tulenevad käesolevast direktiivist.

Käesolevas sättes ettenähtud tähtaja jooksul otsuse tegemata jätmisest tulenevad tagajärjed määratakse kindlaks asjaomase liikmesriigi siseriiklikes õigusaktides.

Käesolevas sättes ettenähtud tähtaja jooksul otsuse tegemata jätmisest tulenevad tagajärjed määratakse kindlaks asjaomase liikmesriigi siseriiklikes õigusaktides.

3.   Kui artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimused on täidetud ja isik ei kujuta ohtu artikli 6 tähenduses, annab asjaomane liikmesriik asjaomasele kolmanda riigi kodanikule ELi pikaajalise elaniku staatuse.

3.   Kui artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimused on täidetud ja isik ei kujuta ohtu artikli 6 tähenduses, annab asjaomane liikmesriik asjaomasele kolmanda riigi kodanikule ELi pikaajalise elaniku staatuse.

4.   Kui ELi pikaajalise elamisloa taotlus puudutab kolmanda riigi kodanikku, kellel on sama liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 14 välja antud riiklik elamisluba, ei nõua see liikmesriik taotlejalt tõendeid selle kohta, et artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, kui nende tingimuste täitmist on juba kontrollitud seoses riikliku elamisloa taotlusega.

4.   Kui ELi pikaajalise elamisloa taotlus puudutab kolmanda riigi kodanikku, kellel on sama liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 14 välja antud riiklik elamisluba, ei nõua see liikmesriik taotlejalt tõendeid selle kohta, et artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud, kui nende tingimuste täitmist on juba kontrollitud seoses riikliku elamisloa taotlusega.

5.
     
  Pikaajalise elamisloa taotluse tagasilükkamise otsuses võetakse arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid ja austatakse proportsionaalsuse põhimõtet.

Motivatsioon

Motivatsioon

On oluline, et pädevad asutused teavitaksid nõuetekohaselt isikuid, kellel on õigus taotleda pikaajalist elamisluba, sellest võimalusest, sest elamisloa taotlejatele antakse väga puudulikku teavet. See põhjustab nii segadust, arusaamatusi ja valesid lootusi taotleja jaoks kui ka liigset koormust ja viivitusi haldusmenetluses. Tehakse ettepanek lisada artiklile 7 ka uus lõige 5, mis põhineb uuesti sõnastatud sinise kaardi direktiivi artikli 7 lõikel 3, et pädevad immigratsiooniasutused tegutseksid proportsionaalselt ja võtaksid arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid.

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

Artikli 9 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ELi pikaajalisel elanikul ei ole enam õigust ELi pikaajalise elaniku staatusele järgmistel juhtudel: | ELi pikaajalisel elanikul ei ole enam õigust ELi pikaajalise elaniku staatusele järgmistel juhtudel: |
| a) | tuvastatakse, et ELi pikaajalise elaniku staatus on saadud pettuse teel; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

ELi pikaajalisel elanikul ei ole enam õigust ELi pikaajalise elaniku staatusele järgmistel juhtudel:

ELi pikaajalisel elanikul ei ole enam õigust ELi pikaajalise elaniku staatusele järgmistel juhtudel:

a)

tuvastatakse, et ELi pikaajalise elaniku staatus on saadud pettuse teel;

| a) | tuvastatakse, et ELi pikaajalise elaniku staatus on saadud pettuse teel; |
| --- | --- |

a)

tuvastatakse, et ELi pikaajalise elaniku staatus on saadud pettuse teel;

| b) | vastu võetakse otsus lõpetada seaduslik riigis viibimine artikli 13 tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

b)

vastu võetakse otsus lõpetada seaduslik riigis viibimine artikli 13 tingimuste kohaselt;

| b) | vastu võetakse otsus lõpetada seaduslik riigis viibimine artikli 13 tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

b)

vastu võetakse otsus lõpetada seaduslik riigis viibimine artikli 13 tingimuste kohaselt;

| c) | isiku äraolek liidu territooriumilt kestab 24 järjestikust kuud. |
| --- | --- |

c)

isiku äraolek liidu territooriumilt kestab 24 järjestikust kuud.

| c) | isiku äraolek liidu territooriumilt kestab
  rohkem kui
   24 järjestikust kuud. |
| --- | --- |

c)

isiku äraolek liidu territooriumilt kestab
  rohkem kui
   24 järjestikust kuud.

rohkem kui

Motivatsioon

Motivatsioon

Tehakse ettepanek lisada sõnad „rohkem kui“, et viia see kooskõlla hiljem direktiivis märgituga.

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

Artikkel 14

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Alalise või piiramatu tähtajaga riiklikud elamisload | Alalise või piiramatu tähtajaga riiklikud elamisload |
| Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust anda alalisi või piiramata tähtajaga elamislube, mis ei ole käesoleva direktiivi kohaselt välja antud ELi pikaajalised elamisload. Sellised elamisload ei anna õigust elada muudes liikmesriikides, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi III peatükis. | Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust anda alalisi või piiramata tähtajaga elamislube, mis ei ole käesoleva direktiivi kohaselt välja antud ELi pikaajalised elamisload. Sellised elamisload ei anna õigust elada muudes liikmesriikides, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi III peatükis.
  Riiklikke alalisi elamislubasid väljastavad liikmesriigid annavad kolmandate riikide kodanikele, kellele nad on andnud ELi pikaajalise elaniku staatuse, samasugused õigused ja eelised, nagu on ette nähtud liikmesriigi kehtiva süsteemi kohaselt, kui liikmesriigi süsteemi kohased õigused ja eelised on soodsamad. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Alalise või piiramatu tähtajaga riiklikud elamisload

Alalise või piiramatu tähtajaga riiklikud elamisload

Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust anda alalisi või piiramata tähtajaga elamislube, mis ei ole käesoleva direktiivi kohaselt välja antud ELi pikaajalised elamisload. Sellised elamisload ei anna õigust elada muudes liikmesriikides, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi III peatükis.

Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust anda alalisi või piiramata tähtajaga elamislube, mis ei ole käesoleva direktiivi kohaselt välja antud ELi pikaajalised elamisload. Sellised elamisload ei anna õigust elada muudes liikmesriikides, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi III peatükis.
  Riiklikke alalisi elamislubasid väljastavad liikmesriigid annavad kolmandate riikide kodanikele, kellele nad on andnud ELi pikaajalise elaniku staatuse, samasugused õigused ja eelised, nagu on ette nähtud liikmesriigi kehtiva süsteemi kohaselt, kui liikmesriigi süsteemi kohased õigused ja eelised on soodsamad.

Riiklikke alalisi elamislubasid väljastavad liikmesriigid annavad kolmandate riikide kodanikele, kellele nad on andnud ELi pikaajalise elaniku staatuse, samasugused õigused ja eelised, nagu on ette nähtud liikmesriigi kehtiva süsteemi kohaselt, kui liikmesriigi süsteemi kohased õigused ja eelised on soodsamad.

Motivatsioon

Motivatsioon

Et luua võrdsed tingimused ELi pikaajalise elamisloa ja riikliku alalise elamisloa vahel, peavad liikmesriigid andma ELi pikaajalise elaniku staatusega kolmandate riikide kodanikele samad õigused ja hüved kui riikliku alalise elaniku staatuse puhul. Muudatusettepanek kajastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2021. aasta sinise kaardi direktiivi (EL) 2021/1883 (mis käsitleb kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemist ja seal elamise tingimusi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2009/50/EÜ) (ELT L 382, 28.10.2021, lk 1) artikli 11 lõiget 6.

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Artikli 21 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teine liikmesriik annab ELi pikaajalise elaniku pereliikmetele pikendatavad elamisload, mis kehtivad sama aja vältel nagu ELi pikaajalisele elanikule välja antud elamisluba. | Teine liikmesriik annab ELi pikaajalise elaniku pereliikmetele pikendatavad elamisload, mis kehtivad sama aja vältel nagu ELi pikaajalisele elanikule välja antud elamisluba.
  Elamisluba antakse välja vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 1030/2002 sätestatud eeskirjadele ja standardvormile. Märkuste lahtrisse lisavad liikmesriigid järgmise märkuse: „Elamisloa omanikul on samad õigused kui ELi pikaajalisel elanikul III peatüki alusel“. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Teine liikmesriik annab ELi pikaajalise elaniku pereliikmetele pikendatavad elamisload, mis kehtivad sama aja vältel nagu ELi pikaajalisele elanikule välja antud elamisluba.

Teine liikmesriik annab ELi pikaajalise elaniku pereliikmetele pikendatavad elamisload, mis kehtivad sama aja vältel nagu ELi pikaajalisele elanikule välja antud elamisluba.
  Elamisluba antakse välja vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 1030/2002 sätestatud eeskirjadele ja standardvormile. Märkuste lahtrisse lisavad liikmesriigid järgmise märkuse: „Elamisloa omanikul on samad õigused kui ELi pikaajalisel elanikul III peatüki alusel“.

Elamisluba antakse välja vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 1030/2002 sätestatud eeskirjadele ja standardvormile. Märkuste lahtrisse lisavad liikmesriigid järgmise märkuse: „Elamisloa omanikul on samad õigused kui ELi pikaajalisel elanikul III peatüki alusel“.

Motivatsioon

Motivatsioon

Elamisloas tuleks selgesõnaliselt märkida, et see väljastatakse pikaajalisele elanikule teises liikmesriigis. Vastasel juhul ei ole avaliku sektori asutused, eraorganisatsioonid ega muud isikud teadlikud sellest, et kolmandate riikide kodanikel on ELi pikaajalise elaniku staatus ja neil on sellega seotud õigused, näiteks võrdne kohtlemine.

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Artikkel 24

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kohtlemine teises liikmesriigis | Kohtlemine teises liikmesriigis |
| 1.   Kui ELi pikaajaline elanik ja tema pereliikmed on saanud artiklis 21 ettenähtud elamisloa teises liikmesriigis, koheldakse teda selles liikmesriigis võrdselt selle riigi kodanikega artiklis 12 sätestatud valdkondades ja tingimustel. | 1.   Kui ELi pikaajaline elanik ja tema pereliikmed on saanud artiklis 21 ettenähtud elamisloa teises liikmesriigis, koheldakse teda selles liikmesriigis võrdselt selle riigi kodanikega artiklis 12 sätestatud valdkondades ja tingimustel. |
| 2.   ELi pikaajalisel elanikul ja tema pereliikmetel on juurdepääs tööturule lõike 1 kohaselt. | 2.   ELi pikaajalisel elanikul ja tema pereliikmetel on juurdepääs tööturule lõike 1 kohaselt. |
| Liikmesriigid võivad sätestada, et ELi pikaajalised elanikud ja nende pereliikmed, kes tegelevad majandustegevusega palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, teavitavad pädevaid asutusi kõikidest tööandja või majandustegevuse muutustest. Selline nõue ei mõjuta asjaomaste isikute õigust alustada uut tegevust ja sellega tegeleda. | Liikmesriigid võivad sätestada, et ELi pikaajalised elanikud ja nende pereliikmed, kes tegelevad majandustegevusega palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, teavitavad pädevaid asutusi kõikidest tööandja või majandustegevuse muutustest. Selline nõue ei mõjuta asjaomaste isikute õigust alustada uut tegevust ja sellega tegeleda. |
| Liikmesriigid võivad kooskõlas siseriikliku õigusega otsustada tingimused, mille kohaselt artikli 16 lõike 2
  punktides b või
  c osutatud isikud ja nende pereliikmed võivad tegutseda palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana. | Liikmesriigid võivad kooskõlas siseriikliku õigusega otsustada tingimused, mille kohaselt artikli 16 lõike 2
  punktis
   c osutatud isikud ja nende pereliikmed võivad tegutseda palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana. |
| | 3.
     
  Artikli 16 lõike 2 punktis b osutatud isikutel on õigus töötada ja nad võivad tegeleda majandustegevusega füüsilisest isikust ettevõtjana väljaspool õppeaega ja vastavalt asjaomases liikmesriigis vastava tegevuse suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja tingimustele. Iga liikmesriik määrab selliseks tegevuseks lubatud tundide arvu nädalas või päevade või kuude arvu aastas, mis ei tohi olla vähem kui 15 tundi nädalas või vastav arv päevi või kuid aastas. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kohtlemine teises liikmesriigis

Kohtlemine teises liikmesriigis

1.   Kui ELi pikaajaline elanik ja tema pereliikmed on saanud artiklis 21 ettenähtud elamisloa teises liikmesriigis, koheldakse teda selles liikmesriigis võrdselt selle riigi kodanikega artiklis 12 sätestatud valdkondades ja tingimustel.

1.   Kui ELi pikaajaline elanik ja tema pereliikmed on saanud artiklis 21 ettenähtud elamisloa teises liikmesriigis, koheldakse teda selles liikmesriigis võrdselt selle riigi kodanikega artiklis 12 sätestatud valdkondades ja tingimustel.

2.   ELi pikaajalisel elanikul ja tema pereliikmetel on juurdepääs tööturule lõike 1 kohaselt.

2.   ELi pikaajalisel elanikul ja tema pereliikmetel on juurdepääs tööturule lõike 1 kohaselt.

Liikmesriigid võivad sätestada, et ELi pikaajalised elanikud ja nende pereliikmed, kes tegelevad majandustegevusega palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, teavitavad pädevaid asutusi kõikidest tööandja või majandustegevuse muutustest. Selline nõue ei mõjuta asjaomaste isikute õigust alustada uut tegevust ja sellega tegeleda.

Liikmesriigid võivad sätestada, et ELi pikaajalised elanikud ja nende pereliikmed, kes tegelevad majandustegevusega palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, teavitavad pädevaid asutusi kõikidest tööandja või majandustegevuse muutustest. Selline nõue ei mõjuta asjaomaste isikute õigust alustada uut tegevust ja sellega tegeleda.

Liikmesriigid võivad kooskõlas siseriikliku õigusega otsustada tingimused, mille kohaselt artikli 16 lõike 2
  punktides b või
  c osutatud isikud ja nende pereliikmed võivad tegutseda palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana.

punktides b või

Liikmesriigid võivad kooskõlas siseriikliku õigusega otsustada tingimused, mille kohaselt artikli 16 lõike 2
  punktis
   c osutatud isikud ja nende pereliikmed võivad tegutseda palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana.

punktis

3.
     
  Artikli 16 lõike 2 punktis b osutatud isikutel on õigus töötada ja nad võivad tegeleda majandustegevusega füüsilisest isikust ettevõtjana väljaspool õppeaega ja vastavalt asjaomases liikmesriigis vastava tegevuse suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja tingimustele. Iga liikmesriik määrab selliseks tegevuseks lubatud tundide arvu nädalas või päevade või kuude arvu aastas, mis ei tohi olla vähem kui 15 tundi nädalas või vastav arv päevi või kuid aastas.

Motivatsioon

Motivatsioon

Artikli 24 lõike 2 viimase lause kavandatud tõlgenduse kohaselt sõltuks pikaajalisest elanikust kolmanda riigi kodanikul, kes kolib üliõpilasena artikli 16 lõike 2 punkti b tähenduses teise liikmesriiki, tööle saamise võimalus täielikult asjakohastest liikmesriigi õigusnormidest. Miski ei õigusta seda, et kolmanda riigi kodanikul, kes on liidus seaduslikult elanud vähemalt viis aastat, peaks olema juurdepääs tööturule piiratum kui kolmanda riigi üliõpilasel vastavalt üliõpilasi ja teadlasi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi 2016/801 (kolmandate riikide kodanike teadustegevuse, õpingute, praktika, vabatahtliku teenistuse, õpilasvahetuseprogrammides või haridusprojektides osalemise ja au pair'ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta) (ELT L 132, 21.5.2016, lk 21) artiklile 24. Lisatud lõige kajastab nimetatud direktiivi artiklit 24.

au pair

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Artikkel 27

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teabe kättesaadavus | Teabe kättesaadavus |
| 1.   Liikmesriigid teevad ELi pikaajalise elamisloa taotlejatele hõlpsasti kättesaadavaks teabe | 1.   Liikmesriigid teevad ELi pikaajalise elamisloa taotlejatele hõlpsasti kättesaadavaks teabe |
| a) | taotluse esitamiseks vajalike tõendavate dokumentide kohta; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Teabe kättesaadavus

Teabe kättesaadavus

Teabe kättesaadavus

Teabe kättesaadavus

1.   Liikmesriigid teevad ELi pikaajalise elamisloa taotlejatele hõlpsasti kättesaadavaks teabe

1.   Liikmesriigid teevad ELi pikaajalise elamisloa taotlejatele hõlpsasti kättesaadavaks teabe

a)

taotluse esitamiseks vajalike tõendavate dokumentide kohta;

| a) | taotluse esitamiseks vajalike tõendavate dokumentide kohta; |
| --- | --- |

a)

taotluse esitamiseks vajalike tõendavate dokumentide kohta;

| b) | kolmandate riikide kodanike ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavate staatuse saamise ja riigis elamise tingimuste kohta, sealhulgas nende õigused, kohustused ja menetluslikud tagatised. |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide kodanike ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavate staatuse saamise ja riigis elamise tingimuste kohta, sealhulgas nende õigused, kohustused ja menetluslikud tagatised.

| b) | kolmandate riikide kodanike ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavate staatuse saamise ja riigis elamise tingimuste kohta, sealhulgas nende õigused, kohustused ja menetluslikud tagatised. |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide kodanike ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavate staatuse saamise ja riigis elamise tingimuste kohta, sealhulgas nende õigused, kohustused ja menetluslikud tagatised.

2.   Kui liikmesriigid annavad riiklikke elamislube vastavalt artiklile 14, tagavad nad, et teave ELi pikaajalise elamisloa kohta on sama kättesaadav kui teave selliste riiklike elamislubade kohta.

2.   Kui liikmesriigid annavad riiklikke elamislube vastavalt artiklile 14, tagavad nad, et teave ELi pikaajalise elamisloa kohta on sama kättesaadav kui teave selliste riiklike elamislubade kohta.

3.
     
  Kui kolmanda riigi kodanik on elanud seaduslikult ja pidevalt liikmesriigi territooriumil viis aastat, teavitab liikmesriik kolmanda riigi kodanikku kõnealuse ajavahemiku lõppemisest ja võimalusest taotleda artiklis 7 osutatud staatust, kui artiklites 3, 4 ja 5 või artiklis 26 sätestatud tingimused on täidetud.

Motivatsioon

Motivatsioon

Seni on pikaajalise elaniku staatust ELis alakasutatud, osaliselt seetõttu, et puudub teadlikkus ja teave staatusega seotud õiguste ja hüvede kohta. Seepärast soovitame teavitada liikmesriigis seaduslikult elanud kolmandate riikide kodanikke sellest, et neil võib olla õigus pikaajalise elaniku staatusele, ja viisist, kuidas seda staatust taotleda.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta

COM(2022) 655

COM(2022) 655

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Põhjendus 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tuleks kehtestada õigusnormid ühtse loa taotluse läbivaatamise menetluse kohta. See menetlus peaks olema tõhus ja juhitav
  , võttes arvesse liikmesriikide haldusasutuste tavalist töökoormust, ning samuti läbipaistev ja õiglane, et asjaomastel isikutel oleks vajalik õiguskindlus. | Tuleks kehtestada õigusnormid ühtse loa taotluse läbivaatamise menetluse kohta. See menetlus peaks olema tõhus ja juhitav ning samuti läbipaistev ja õiglane, et asjaomastel isikutel oleks vajalik õiguskindlus
  ja neile tagataks kiire menetlus
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Tuleks kehtestada õigusnormid ühtse loa taotluse läbivaatamise menetluse kohta. See menetlus peaks olema tõhus ja juhitav
  , võttes arvesse liikmesriikide haldusasutuste tavalist töökoormust, ning samuti läbipaistev ja õiglane, et asjaomastel isikutel oleks vajalik õiguskindlus.

, võttes arvesse liikmesriikide haldusasutuste tavalist töökoormust

Tuleks kehtestada õigusnormid ühtse loa taotluse läbivaatamise menetluse kohta. See menetlus peaks olema tõhus ja juhitav ning samuti läbipaistev ja õiglane, et asjaomastel isikutel oleks vajalik õiguskindlus
  ja neile tagataks kiire menetlus
  .

ja neile tagataks kiire menetlus

Motivatsioon

Motivatsioon

Võttes eelkõige arvesse praegust ajaloolist etappi, mil ränne muutub üha olulisemaks, ei pea me asjakohaseks muuta ühtse loa taotluste läbivaatamise menetlust, mille jaoks on vaja eraldi talitusi, muude praktiliste tööde ees teisejärguliseks.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Põhjendus 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust reguleerida riiki lubamist, sealhulgas selliste kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse siseneda riiki töötamise eesmärgil. | Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust reguleerida riiki lubamist, sealhulgas selliste kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse siseneda riiki töötamise eesmärgil.
  Lubatavate isikute arvu kehtestamisel julgustatakse liikmesriike konsulteerima kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning asjaomaste kohalike osalejatega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust reguleerida riiki lubamist, sealhulgas selliste kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse siseneda riiki töötamise eesmärgil.

Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust reguleerida riiki lubamist, sealhulgas selliste kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse siseneda riiki töötamise eesmärgil.
  Lubatavate isikute arvu kehtestamisel julgustatakse liikmesriike konsulteerima kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning asjaomaste kohalike osalejatega.

Lubatavate isikute arvu kehtestamisel julgustatakse liikmesriike konsulteerima kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning asjaomaste kohalike osalejatega.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kuigi riiki lubatavate isikute arvu ülemmäära otsustamine kuulub liikmesriikide pädevusse, võib ühe liikmesriigi tööturu olukord piirkonniti märkimisväärselt erineda ning riikide keskmised andmed ei pruugi anda täpset ülevaadet tööjõuvajadustest. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks seetõttu olema võimalus, et nende vajadusi võetakse riiki lubatavate isikute arvude kehtestamisel arvesse. Kohalikud sidusrühmad, nagu kohalikud ja piirkondlikud ühendused, rändajate kaasamise ja pagulaste vastuvõtmisega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid, pagulasnõukogud jne võivad samuti anda täpse hinnangu riiki lubatavate kolmandate riikide kodanike arvu kohta.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Põhjendus 15

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva direktiivi kohaselt pädeva asutuse määramine ei tohiks piirata teiste ametiasutuste, ning kui see on asjakohane, tööturu osapoolte rolli ja ülesandeid seoses taotluse läbivaatamise ja selle kohta otsuse tegemisega. | Käesoleva direktiivi kohaselt pädeva asutuse määramine ei tohiks piirata teiste ametiasutuste,
  sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste,
  ning kui see on asjakohane, tööturu osapoolte rolli ja ülesandeid seoses taotluse läbivaatamise ja selle kohta otsuse tegemisega. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesoleva direktiivi kohaselt pädeva asutuse määramine ei tohiks piirata teiste ametiasutuste, ning kui see on asjakohane, tööturu osapoolte rolli ja ülesandeid seoses taotluse läbivaatamise ja selle kohta otsuse tegemisega.

Käesoleva direktiivi kohaselt pädeva asutuse määramine ei tohiks piirata teiste ametiasutuste,
  sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste,
  ning kui see on asjakohane, tööturu osapoolte rolli ja ülesandeid seoses taotluse läbivaatamise ja selle kohta otsuse tegemisega.

sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste,

Motivatsioon

Motivatsioon

Muudatusettepaneku eesmärk on tagada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused säilitaksid oma rolli ja ülesanded.

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Põhjendus 16

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taotlust käsitleva otsuse vastuvõtmise tähtaeg ei tohiks siiski hõlmata kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks nõutavat aega.
  Käesolev direktiiv ei
  tohiks piirata siseriiklike menetluste kohaldamist diplomite tunnustamiseks. | Taotlust käsitleva otsuse vastuvõtmise tähtaeg ei tohiks siiski hõlmata
  akadeemilise ja
  kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks nõutavat aega
  ega
  tohiks piirata siseriiklike
  või piirkondlike
  menetluste kohaldamist diplomite tunnustamiseks. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Taotlust käsitleva otsuse vastuvõtmise tähtaeg ei tohiks siiski hõlmata kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks nõutavat aega.
  Käesolev direktiiv ei
  tohiks piirata siseriiklike menetluste kohaldamist diplomite tunnustamiseks.

Käesolev direktiiv ei

Taotlust käsitleva otsuse vastuvõtmise tähtaeg ei tohiks siiski hõlmata
  akadeemilise ja
  kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks nõutavat aega
  ega
  tohiks piirata siseriiklike
  või piirkondlike
  menetluste kohaldamist diplomite tunnustamiseks.

akadeemilise ja

ega

või piirkondlike

Motivatsioon

Motivatsioon

Kvalifikatsioone tunnustavad eri asutused ja see võib aeglustada ühtse loa taotluste menetlemist. Mõnes liikmesriigis reguleeritakse paljusid ameteid piirkondlikul tasandil. Nende kvalifikatsioonide tunnustamiseks peavad piirkonnad rakendama õigusnorme.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Põhjendus 32

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva direktiivi nõuetekohase täitmise tagamiseks peaksid liikmesriigid hoolitsema selle eest, et tööandjate järelevalveks loodaks asjakohased mehhanismid ning et vajaduse korral tehtaks nende territooriumil tõhusaid ja piisavaid kontrolle. Kontrollitavate tööandjate valimine peaks eelkõige põhinema liikmesriigi pädevate asutuste koostatud riskianalüüsil, milles võetakse arvesse selliseid tegureid nagu ettevõtja tegevusvaldkond ja varasemad rikkumised. | Käesoleva direktiivi nõuetekohase täitmise tagamiseks peaksid liikmesriigid
  koostöös kohalike omavalitsuste ja piirkondadega
  hoolitsema selle eest, et tööandjate järelevalveks loodaks asjakohased mehhanismid ning et vajaduse korral tehtaks nende territooriumil tõhusaid ja piisavaid kontrolle. Kontrollitavate tööandjate valimine peaks eelkõige põhinema liikmesriigi pädevate asutuste koostatud riskianalüüsil, milles võetakse arvesse selliseid tegureid nagu ettevõtja tegevusvaldkond ja varasemad rikkumised. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesoleva direktiivi nõuetekohase täitmise tagamiseks peaksid liikmesriigid hoolitsema selle eest, et tööandjate järelevalveks loodaks asjakohased mehhanismid ning et vajaduse korral tehtaks nende territooriumil tõhusaid ja piisavaid kontrolle. Kontrollitavate tööandjate valimine peaks eelkõige põhinema liikmesriigi pädevate asutuste koostatud riskianalüüsil, milles võetakse arvesse selliseid tegureid nagu ettevõtja tegevusvaldkond ja varasemad rikkumised.

Käesoleva direktiivi nõuetekohase täitmise tagamiseks peaksid liikmesriigid
  koostöös kohalike omavalitsuste ja piirkondadega
  hoolitsema selle eest, et tööandjate järelevalveks loodaks asjakohased mehhanismid ning et vajaduse korral tehtaks nende territooriumil tõhusaid ja piisavaid kontrolle. Kontrollitavate tööandjate valimine peaks eelkõige põhinema liikmesriigi pädevate asutuste koostatud riskianalüüsil, milles võetakse arvesse selliseid tegureid nagu ettevõtja tegevusvaldkond ja varasemad rikkumised.

koostöös kohalike omavalitsuste ja piirkondadega

Motivatsioon

Motivatsioon

Kontrollivõimaluse laiendamine kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tähendab seda, et kohaliku politsei võib kaasata ka töötajate kaitsesse ja seega ka töökohtade kontrollidesse.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Artikkel 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pädev asutus | Pädev asutus |
| 1.   Liikmesriik määrab pädeva asutuse, kelle pädevuses on vastu võtta taotlus ja väljastada ühtne luba. | 1.   Liikmesriik määrab pädeva asutuse, kelle pädevuses on vastu võtta taotlus ja väljastada ühtne luba. |
| 2.   Pädev asutus võtab otsuse täieliku taotluse kohta vastu võimalikult kiiresti ja igal juhul nelja kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast. | 2.   Pädev asutus võtab otsuse täieliku taotluse kohta vastu võimalikult kiiresti ja igal juhul nelja kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast. |
| Esimeses lõigus osutatud tähtaeg hõlmab tööturu olukorra kontrollimist ja artikli 4 lõikes 3 osutatud nõutava viisa väljastamist. Kui taotluse läbivaatamine on erandlike asjaolude tõttu keeruline, võib esimeses lõigus osutatud kõnealust tähtaega pikendada. | Esimeses lõigus osutatud tähtaeg hõlmab tööturu olukorra kontrollimist ja artikli 4 lõikes 3 osutatud nõutava viisa väljastamist. Kui taotluse läbivaatamine on erandlike asjaolude tõttu keeruline, võib esimeses lõigus osutatud kõnealust tähtaega pikendada
  või lühendada tõsiste poliitiliste/sotsiaalsete olukordade või loodusõnnetuste korral, eeldusel, et kohaldatakse nõuete järelkontrolli
  . |
| Kui käesolevas lõikes ette nähtud ajavahemiku lõpuks otsust ei tehta, määratakse õiguslikud tagajärjed kindlaks siseriikliku õigusega. | Kui käesolevas lõikes ette nähtud ajavahemiku lõpuks otsust ei tehta, määratakse õiguslikud tagajärjed kindlaks siseriikliku õigusega. |
| 3.   Pädev asutus teatab taotluse esitajale otsusest kirjalikult asjaomastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud teatamismenetluse kohaselt. | 3.   Pädev asutus teatab taotluse esitajale otsusest kirjalikult asjaomastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud teatamismenetluse kohaselt. |
| 4.   Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave või dokumendid on siseriikliku õiguse kohaselt kehtestatud kriteeriumide järgi puudulikud, teatab pädev asutus taotlejale kirjalikult, milline teave või dokumendid tuleb täiendavalt esitada, ja määrab mõistliku tähtaja nende esitamiseks. Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui pädev asutus või muud asjaomased ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe. Kui täiendavat teavet või dokumente ei ole tähtaja jooksul esitatud, võib pädev asutus taotluse tagasi lükata. | 4.   Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave või dokumendid on siseriikliku õiguse kohaselt kehtestatud kriteeriumide järgi puudulikud, teatab pädev asutus taotlejale kirjalikult, milline teave või dokumendid tuleb täiendavalt esitada, ja määrab mõistliku tähtaja nende esitamiseks. Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui pädev asutus või muud asjaomased ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe. Kui täiendavat teavet või dokumente ei ole tähtaja jooksul esitatud, võib pädev asutus taotluse tagasi lükata. |
| | 5.
     
  Tööturu olukorra kontrollimise võib ära jätta või seda võib kiirendada, kui tööandja aadress asub piirkonnas või linnas, mis on liikmesriigi pädevale asutusele teatanud tööjõupuudusest, mida riigi tööjõud ei suuda katta. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Pädev asutus

Pädev asutus

1.   Liikmesriik määrab pädeva asutuse, kelle pädevuses on vastu võtta taotlus ja väljastada ühtne luba.

1.   Liikmesriik määrab pädeva asutuse, kelle pädevuses on vastu võtta taotlus ja väljastada ühtne luba.

2.   Pädev asutus võtab otsuse täieliku taotluse kohta vastu võimalikult kiiresti ja igal juhul nelja kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast.

2.   Pädev asutus võtab otsuse täieliku taotluse kohta vastu võimalikult kiiresti ja igal juhul nelja kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast.

Esimeses lõigus osutatud tähtaeg hõlmab tööturu olukorra kontrollimist ja artikli 4 lõikes 3 osutatud nõutava viisa väljastamist. Kui taotluse läbivaatamine on erandlike asjaolude tõttu keeruline, võib esimeses lõigus osutatud kõnealust tähtaega pikendada.

Esimeses lõigus osutatud tähtaeg hõlmab tööturu olukorra kontrollimist ja artikli 4 lõikes 3 osutatud nõutava viisa väljastamist. Kui taotluse läbivaatamine on erandlike asjaolude tõttu keeruline, võib esimeses lõigus osutatud kõnealust tähtaega pikendada
  või lühendada tõsiste poliitiliste/sotsiaalsete olukordade või loodusõnnetuste korral, eeldusel, et kohaldatakse nõuete järelkontrolli
  .

või lühendada tõsiste poliitiliste/sotsiaalsete olukordade või loodusõnnetuste korral, eeldusel, et kohaldatakse nõuete järelkontrolli

Kui käesolevas lõikes ette nähtud ajavahemiku lõpuks otsust ei tehta, määratakse õiguslikud tagajärjed kindlaks siseriikliku õigusega.

Kui käesolevas lõikes ette nähtud ajavahemiku lõpuks otsust ei tehta, määratakse õiguslikud tagajärjed kindlaks siseriikliku õigusega.

3.   Pädev asutus teatab taotluse esitajale otsusest kirjalikult asjaomastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud teatamismenetluse kohaselt.

3.   Pädev asutus teatab taotluse esitajale otsusest kirjalikult asjaomastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud teatamismenetluse kohaselt.

4.   Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave või dokumendid on siseriikliku õiguse kohaselt kehtestatud kriteeriumide järgi puudulikud, teatab pädev asutus taotlejale kirjalikult, milline teave või dokumendid tuleb täiendavalt esitada, ja määrab mõistliku tähtaja nende esitamiseks. Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui pädev asutus või muud asjaomased ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe. Kui täiendavat teavet või dokumente ei ole tähtaja jooksul esitatud, võib pädev asutus taotluse tagasi lükata.

4.   Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave või dokumendid on siseriikliku õiguse kohaselt kehtestatud kriteeriumide järgi puudulikud, teatab pädev asutus taotlejale kirjalikult, milline teave või dokumendid tuleb täiendavalt esitada, ja määrab mõistliku tähtaja nende esitamiseks. Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui pädev asutus või muud asjaomased ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe. Kui täiendavat teavet või dokumente ei ole tähtaja jooksul esitatud, võib pädev asutus taotluse tagasi lükata.

5.
     
  Tööturu olukorra kontrollimise võib ära jätta või seda võib kiirendada, kui tööandja aadress asub piirkonnas või linnas, mis on liikmesriigi pädevale asutusele teatanud tööjõupuudusest, mida riigi tööjõud ei suuda katta.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kavandatud muudatus võimaldaks taotluste kiiremat menetlemist nende töötajate puhul, kes sisenevad piirkondadesse, kus püütakse aktiivselt tegeleda tööjõupuudusega võõrtöötajate abil.

II.   POLIITIKASOOVITUSED

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | peab strateegilist lähenemisviisi seaduslikule rändele õigeks; |
| --- | --- |

1.

peab strateegilist lähenemisviisi seaduslikule rändele õigeks;

| 2. | tunnistab, et seaduslikel rändajatel on Euroopa majanduses ja ühiskonnas oluline roll ning nad võivad sobiva poliitika kehtestamisel saada ka arengu edendajateks. Komitee rõhutab, et seaduslik ränne on linnade majanduskasvu peamine tõukejõud ja aitab linnu palju mitmekesisemaks ja majanduslikult elujõulisemaks muuta. Lisaks toonitab ta võõrtöötajate suurt osakaalu peamistes sektorites COVID-19 pandeemia ajal. Komitee toob välja vajaduse tugevdada kolmandatest riikidest pärit töötajate võrdset kohtlemist, eelkõige töötingimuste, ühinemis- ja liitumisvabaduse ning sotsiaalkindlustushüvitiste osas. Samuti rõhutab ta vajadust kaitsta paremini naiste õigusi ja soolist perspektiivi, eriti valdkondades, kus sisserännanud naised on üleesindatud, ning kaitsta ka puuetega inimesi, tagades nende õigused ja juurdepääsu hooldusele; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et seaduslikel rändajatel on Euroopa majanduses ja ühiskonnas oluline roll ning nad võivad sobiva poliitika kehtestamisel saada ka arengu edendajateks. Komitee rõhutab, et seaduslik ränne on linnade majanduskasvu peamine tõukejõud ja aitab linnu palju mitmekesisemaks ja majanduslikult elujõulisemaks muuta. Lisaks toonitab ta võõrtöötajate suurt osakaalu peamistes sektorites COVID-19 pandeemia ajal. Komitee toob välja vajaduse tugevdada kolmandatest riikidest pärit töötajate võrdset kohtlemist, eelkõige töötingimuste, ühinemis- ja liitumisvabaduse ning sotsiaalkindlustushüvitiste osas. Samuti rõhutab ta vajadust kaitsta paremini naiste õigusi ja soolist perspektiivi, eriti valdkondades, kus sisserännanud naised on üleesindatud, ning kaitsta ka puuetega inimesi, tagades nende õigused ja juurdepääsu hooldusele;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on parimad võimalused saada sidus ülevaade kohaliku tööturu praegustest ja ka struktuursematest puudustest ja võimalustest. Seepärast tuleks nad kaasata mitmetasandilisse juhtimisse, mille eesmärk on meelitada ligi ja hoida rahvusvahelisi talente, et vastata kohaliku tööturu vajadustele. Selleks tuleb laiendada mitmetasandilise dialoogi võimalusi kohaliku, riikliku ja ELi tasandi juhtimisstruktuuris; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on parimad võimalused saada sidus ülevaade kohaliku tööturu praegustest ja ka struktuursematest puudustest ja võimalustest. Seepärast tuleks nad kaasata mitmetasandilisse juhtimisse, mille eesmärk on meelitada ligi ja hoida rahvusvahelisi talente, et vastata kohaliku tööturu vajadustele. Selleks tuleb laiendada mitmetasandilise dialoogi võimalusi kohaliku, riikliku ja ELi tasandi juhtimisstruktuuris;

| 4. | rõhutab vajadust käsitleda võõrtöötajate tööhõivet terviklikul viisil, et hõlmata rändeprotsessi kõik aspektid: alates värbamisest kuni tõhusa integratsioonini ja lõpuks liikumisvabaduseni ELi tööturul. Samuti toonitab komitee, kui oluline on viia seadusliku majandusrände tase vastavusse liikmesriikide tööturu vajadustega. Sellesse protsessi tuleks kaasata ka erasektori partnerid ja tööandjad ning kaaluda tuleks kõigi oskuste tasemete võõrtöötajaid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust käsitleda võõrtöötajate tööhõivet terviklikul viisil, et hõlmata rändeprotsessi kõik aspektid: alates värbamisest kuni tõhusa integratsioonini ja lõpuks liikumisvabaduseni ELi tööturul. Samuti toonitab komitee, kui oluline on viia seadusliku majandusrände tase vastavusse liikmesriikide tööturu vajadustega. Sellesse protsessi tuleks kaasata ka erasektori partnerid ja tööandjad ning kaaluda tuleks kõigi oskuste tasemete võõrtöötajaid;

| 5. | tunnistab, et ELi rohe- ja digipööre nõuab konkreetseid oskusi ning majanduse ja tööturgude ümberkorraldust, mis omakorda nõuab lisatööjõudu ja uusi oskusi tehnilise ning kutsehariduse ja -õppe kaudu. Komitee kustub üles kaasama sellesse protsessi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kellel on parimad teadmised kohalike ja piirkondlike tööturgude vajadustest; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et ELi rohe- ja digipööre nõuab konkreetseid oskusi ning majanduse ja tööturgude ümberkorraldust, mis omakorda nõuab lisatööjõudu ja uusi oskusi tehnilise ning kutsehariduse ja -õppe kaudu. Komitee kustub üles kaasama sellesse protsessi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kellel on parimad teadmised kohalike ja piirkondlike tööturgude vajadustest;

| 6. | rõhutab, et kohaliku ja piirkondliku tasandi asutustel on oluline osa kolmandate riikide kodanike kaasamise lihtsustamisel, sõltumata nende juriidilisest staatusest. Sageli edendavad nad mitmekesisust ja sotsiaalset ühtekuuluvust mitmesuguste progressiivsete poliitikameetmete kaudu, mis suurendavad usaldust kohalike omavalitsuste vastu, õiglast juurdepääsu jagatud teenustele ja sotsiaal-majanduslikku kaasatust. Nad on pagulaste vastuvõtmise ja abistamise keskmes ning neil on võtmeroll selles, et määratleda tööturu vajadused ja kaitsemenetluste rakendamist nõudvad tingimused (tööturutestid), tagada mitmekesisuse tunnustamine ja austamine tööturul ning pakkuda kõigile võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kohaliku ja piirkondliku tasandi asutustel on oluline osa kolmandate riikide kodanike kaasamise lihtsustamisel, sõltumata nende juriidilisest staatusest. Sageli edendavad nad mitmekesisust ja sotsiaalset ühtekuuluvust mitmesuguste progressiivsete poliitikameetmete kaudu, mis suurendavad usaldust kohalike omavalitsuste vastu, õiglast juurdepääsu jagatud teenustele ja sotsiaal-majanduslikku kaasatust. Nad on pagulaste vastuvõtmise ja abistamise keskmes ning neil on võtmeroll selles, et määratleda tööturu vajadused ja kaitsemenetluste rakendamist nõudvad tingimused (tööturutestid), tagada mitmekesisuse tunnustamine ja austamine tööturul ning pakkuda kõigile võrdseid võimalusi;

| 7. | kustub üles järgima ELi tasandil terviklikku meetodit, mille abil koguda andmeid nõudluse kohta kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele eri kutsealadel ja tööturgudel. See nõuaks selliste algatuste edasiarendamist nagu EURESi portaal, EuroPass ja praegu uue oskuste tegevuskava raames ette nähtud meetmed. Turu tegelikel vajadustel põhinevaid koostööplatvorme, nagu sageli on küsinud ka riiklikud sotsiaalpartnerid, võiks luua lihtsamal viisil; |
| --- | --- |

7.

kustub üles järgima ELi tasandil terviklikku meetodit, mille abil koguda andmeid nõudluse kohta kõrge kvalifikatsiooniga töötajate järele eri kutsealadel ja tööturgudel. See nõuaks selliste algatuste edasiarendamist nagu EURESi portaal, EuroPass ja praegu uue oskuste tegevuskava raames ette nähtud meetmed. Turu tegelikel vajadustel põhinevaid koostööplatvorme, nagu sageli on küsinud ka riiklikud sotsiaalpartnerid, võiks luua lihtsamal viisil;

| 8. | tunneb heameelt Euroopa Tööjõuameti (ELA) toetuse üle selle tagamisel, et tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevaid ELi eeskirju jõustatakse õiglasel, lihtsal ja tulemuslikul viisil. Selleks kasutatakse muu hulgas teavitamist, kooskõlastatud ja ühiseid kontrolle, tõhustatud halduskoostööd ning tööjõu liikuvuse edendamist eelkõige Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) kaudu; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt Euroopa Tööjõuameti (ELA) toetuse üle selle tagamisel, et tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevaid ELi eeskirju jõustatakse õiglasel, lihtsal ja tulemuslikul viisil. Selleks kasutatakse muu hulgas teavitamist, kooskõlastatud ja ühiseid kontrolle, tõhustatud halduskoostööd ning tööjõu liikuvuse edendamist eelkõige Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) kaudu;

| 9. | on seisukohal, et kaks uuesti sõnastatud direktiivi on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et kaks uuesti sõnastatud direktiivi on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega;

| 10. | väljendab heameelt oskuste ja talendi paketis esitatud lisameetmete üle, sealhulgas ELi talendireservi katseprojekti loomise üle, mis on konkreetselt suunatud inimestele, kes põgenevad Ukrainast Venemaa sissetungi eest, ning kavandatava ELi talendireservi üle; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt oskuste ja talendi paketis esitatud lisameetmete üle, sealhulgas ELi talendireservi katseprojekti loomise üle, mis on konkreetselt suunatud inimestele, kes põgenevad Ukrainast Venemaa sissetungi eest, ning kavandatava ELi talendireservi üle;

| 11. | peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni teadaannet, et ELi talendireservi laiendatakse pagulastele, kes elavad ELis ja kolmandates riikides. See sillutab teed jätkusuutlikumaks ja kaasavamaks lähenemiseks tööjõu liikuvusele ja kolmandate riikide lahendustele. Komitee tuletab meelde, et nende vahendite kujundamisel tuleb teha rohkemat, et töötada välja õiglased tööjõurände kavad. Kavad peaksid tagama inimväärse töö kõigile töötajatele ning olema võrdsetel alustel kättesaadavad pagulastele, sõltumata nende kodakondsusest ja elukohast, ning sisaldama nõutavaid kaitsemeetmeid. Olemasolevad õigus- ja haldusraamistikud on endiselt liiga keerulised ja takistavad mastaapsuse saavutamist. Liiga bürokraatlikud menetlused võivad mõjutada pagulaste juurdepääsu tööturule, mis seab nad aja jooksul üha suuremasse ohtu, et nad peavad kasutama deklareerimata tööd ning puutuvad kokku kuritarvitamise ja ärakasutamisega; |
| --- | --- |

11.

peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni teadaannet, et ELi talendireservi laiendatakse pagulastele, kes elavad ELis ja kolmandates riikides. See sillutab teed jätkusuutlikumaks ja kaasavamaks lähenemiseks tööjõu liikuvusele ja kolmandate riikide lahendustele. Komitee tuletab meelde, et nende vahendite kujundamisel tuleb teha rohkemat, et töötada välja õiglased tööjõurände kavad. Kavad peaksid tagama inimväärse töö kõigile töötajatele ning olema võrdsetel alustel kättesaadavad pagulastele, sõltumata nende kodakondsusest ja elukohast, ning sisaldama nõutavaid kaitsemeetmeid. Olemasolevad õigus- ja haldusraamistikud on endiselt liiga keerulised ja takistavad mastaapsuse saavutamist. Liiga bürokraatlikud menetlused võivad mõjutada pagulaste juurdepääsu tööturule, mis seab nad aja jooksul üha suuremasse ohtu, et nad peavad kasutama deklareerimata tööd ning puutuvad kokku kuritarvitamise ja ärakasutamisega;

| 12. | rõhutab, et tulevikus tuleks liikuvusprojektide ja talendipartnerluste rakendamisel kaasata järgmised osalejad: kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kelle ülesanne on aidata arendada tulevasi projekte; diasporaa, kelle ülesanne on teha kindlaks rändajate vajadused ja aidata koostada projekte nende päritoluriikides; kutseorganisatsioonid ja tööandjate ühendused, kelle ülesanne on koguda tööturu vajadusi riiklikul ja kohalikul tasandil ning aidata kavandada tõhusaid sekkumisi; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et tulevikus tuleks liikuvusprojektide ja talendipartnerluste rakendamisel kaasata järgmised osalejad: kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kelle ülesanne on aidata arendada tulevasi projekte; diasporaa, kelle ülesanne on teha kindlaks rändajate vajadused ja aidata koostada projekte nende päritoluriikides; kutseorganisatsioonid ja tööandjate ühendused, kelle ülesanne on koguda tööturu vajadusi riiklikul ja kohalikul tasandil ning aidata kavandada tõhusaid sekkumisi;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et arvesse tuleks võtta eri osalejate (rändajad, diasporaa, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, tööandjad ja kutseorganisatsioonid) vajadusi, et tagada tulevaste projektide tõhusus ja jätkusuutlikkus seadusliku rände pikaajalise juhtimise vahendina. Seetõttu kutsub komitee üles looma töörühma Euroopa Komisjoni, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi vahel. Mõttevahetus töörühmas peaks põhinema konsultatsioonidel ja dialoogidel rändajate integreerimise peamiste sidusrühmadega. Samal ajal kutsub komitee üles looma sünergiat Euroopa Komisjoni kavandatud ELi töörände platvormiga ja tuletab meelde, et tulevastes projektides tuleks arvesse võtta pagulaste erilist kaitsetut olukorda, et kindlustada pagulaste võrdne juurdepääs tööturule ja vajalikud õiguslikud tagatised; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et arvesse tuleks võtta eri osalejate (rändajad, diasporaa, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, tööandjad ja kutseorganisatsioonid) vajadusi, et tagada tulevaste projektide tõhusus ja jätkusuutlikkus seadusliku rände pikaajalise juhtimise vahendina. Seetõttu kutsub komitee üles looma töörühma Euroopa Komisjoni, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi vahel. Mõttevahetus töörühmas peaks põhinema konsultatsioonidel ja dialoogidel rändajate integreerimise peamiste sidusrühmadega. Samal ajal kutsub komitee üles looma sünergiat Euroopa Komisjoni kavandatud ELi töörände platvormiga ja tuletab meelde, et tulevastes projektides tuleks arvesse võtta pagulaste erilist kaitsetut olukorda, et kindlustada pagulaste võrdne juurdepääs tööturule ja vajalikud õiguslikud tagatised;

| 14. | toetab kolmandatest riikidest pärit noortele mõeldud ELi töö- ja reisiprogrammi loomist, nagu on ette nähtud komisjoni teatises „Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“. Samuti toetab komitee DiscoverEU programmi laiendamist programmiga „Erasmus+“ ühinenud kolmandatest riikidest kaugemale. Komitee nõuab Euroopa solidaarsuskorpuse puhul sarnast lähenemisviisi, et kaasata programmi rohkem kolmandaid riike, kui praegu ette nähtud, et tegeleda rändega seotud probleemide ja võimalustega kogu rändetsükli jooksul; |
| --- | --- |

14.

toetab kolmandatest riikidest pärit noortele mõeldud ELi töö- ja reisiprogrammi loomist, nagu on ette nähtud komisjoni teatises „Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“. Samuti toetab komitee DiscoverEU programmi laiendamist programmiga „Erasmus+“ ühinenud kolmandatest riikidest kaugemale. Komitee nõuab Euroopa solidaarsuskorpuse puhul sarnast lähenemisviisi, et kaasata programmi rohkem kolmandaid riike, kui praegu ette nähtud, et tegeleda rändega seotud probleemide ja võimalustega kogu rändetsükli jooksul;

| 15. | on seisukohal, et teatist COM(2022) 657, mille põhieesmärk ja -fookus on oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine Euroopasse, ei ole direktiivide ettepanekutes COM (2022) 650 ja COM (2022) 655 piisavalt arvesse võetud, kuigi see on rändeanalüüsis paradigma muutuse oluline tõukejõud; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et teatist COM(2022) 657, mille põhieesmärk ja -fookus on oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine Euroopasse, ei ole direktiivide ettepanekutes COM (2022) 650 ja COM (2022) 655 piisavalt arvesse võetud, kuigi see on rändeanalüüsis paradigma muutuse oluline tõukejõud;

| 16. | märgib, et ELi tööturule panustavate kolmandate riikide kodanike hulgas on teatud rühmi, kes muutuvad Euroopa tööturgude elutähtsates sektorites üha olulisemaks ja kellele seepärast tuleks õigusaktides tähelepanu pöörata. Seda võiks teha algatuste kaudu, mille eesmärk on tugevdada tervishoiu- ja hooldussektorit, nagu ELi lastegarantii või roheline raamat vananemise kohta. Komitee kutsub üles kolmandate riikide kodanikke rohkem sihtotstarbeliselt toetama, et lihtsustada neil pikaajalise elaniku staatuse saamist, ELi sisest liikuvust ja integreerumist. Seejuures tuleks eritähelepanu pöörata rahvusvahelise kaitse saajatele, kelle suhtes kavandatud pikaajaliste elanike direktiivi raames kohaldatakse samu eeskirju nagu muude kolmandate riikide kodanike suhtes, kes kuuluvad selle direktiivi kohaldamisalasse, milles ei ole arvesse võetud pagulaste eriolukorda ega nende kaitsetust; |
| --- | --- |

16.

märgib, et ELi tööturule panustavate kolmandate riikide kodanike hulgas on teatud rühmi, kes muutuvad Euroopa tööturgude elutähtsates sektorites üha olulisemaks ja kellele seepärast tuleks õigusaktides tähelepanu pöörata. Seda võiks teha algatuste kaudu, mille eesmärk on tugevdada tervishoiu- ja hooldussektorit, nagu ELi lastegarantii või roheline raamat vananemise kohta. Komitee kutsub üles kolmandate riikide kodanikke rohkem sihtotstarbeliselt toetama, et lihtsustada neil pikaajalise elaniku staatuse saamist, ELi sisest liikuvust ja integreerumist. Seejuures tuleks eritähelepanu pöörata rahvusvahelise kaitse saajatele, kelle suhtes kavandatud pikaajaliste elanike direktiivi raames kohaldatakse samu eeskirju nagu muude kolmandate riikide kodanike suhtes, kes kuuluvad selle direktiivi kohaldamisalasse, milles ei ole arvesse võetud pagulaste eriolukorda ega nende kaitsetust;

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et tööjõu liikuvus võib olla seaduslik lisavõimalus pagulastele jõuda Euroopasse või muudesse sihtkohtadesse, ilma et nad peaksid kasutama ebaseaduslikke rändeteid. See võib avada pagulastele turvalise võimaluse kasutada oma oskusi ja realiseerida oma potentsiaali piirkondades, mis püüavad lahendada konkreetsete oskuste nappuse probleemi. Komitee teeb ettepaneku käsitada kolmandates riikides elavaid pagulasi täiendava kvalifitseeritud töötajate kategooriana. Samas võiks sellise tööjõurändel põhineva seadusliku lisavõimaluse pakkumine aidata vähendada survet, mida tunnevad Euroopa varjupaigasüsteemid; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et tööjõu liikuvus võib olla seaduslik lisavõimalus pagulastele jõuda Euroopasse või muudesse sihtkohtadesse, ilma et nad peaksid kasutama ebaseaduslikke rändeteid. See võib avada pagulastele turvalise võimaluse kasutada oma oskusi ja realiseerida oma potentsiaali piirkondades, mis püüavad lahendada konkreetsete oskuste nappuse probleemi. Komitee teeb ettepaneku käsitada kolmandates riikides elavaid pagulasi täiendava kvalifitseeritud töötajate kategooriana. Samas võiks sellise tööjõurändel põhineva seadusliku lisavõimaluse pakkumine aidata vähendada survet, mida tunnevad Euroopa varjupaigasüsteemid;

| 18. | hoiatab, et kuigi ebaseaduslik ränne moodustab vaid väikese osa kogu ELi suunduvast rändest, avaldab see endiselt märkimisväärset survet ELi välispiiril asuvatele piirkondadele ja linnadele. Seetõttu nõuab komitee koormuse jagamise põhimõtte nõuetekohast jõustamist ELi liikmesriikide vahel ja võitlust ebaseadusliku rände vastu. Sealhulgas tuleb võidelda inimkaubitsejate vastu, kes kasutavad varjupaigataotlejaid ja majanduslikel põhjustel rändajaid ära, saates neid ohtlikele reisidele; |
| --- | --- |

18.

hoiatab, et kuigi ebaseaduslik ränne moodustab vaid väikese osa kogu ELi suunduvast rändest, avaldab see endiselt märkimisväärset survet ELi välispiiril asuvatele piirkondadele ja linnadele. Seetõttu nõuab komitee koormuse jagamise põhimõtte nõuetekohast jõustamist ELi liikmesriikide vahel ja võitlust ebaseadusliku rände vastu. Sealhulgas tuleb võidelda inimkaubitsejate vastu, kes kasutavad varjupaigataotlejaid ja majanduslikel põhjustel rändajaid ära, saates neid ohtlikele reisidele;

| 19. | tuleb meeles pidada, et teatavate tippspetsialistide (tervishoid, inseneriteadused jne) puhul tuleb bürokraatia vähendamise kaudu rohkem hõlbustada ELi asumist. Samas tuhandete vabade töökohtade puhul, kus on vaja mitte akadeemilist, vaid tehnilist koolitust (näiteks põllumajandus, ehitus, transport, mehaanika jne), ei piisa sellest, kui püütakse viia turu pakkumine vastavusse tööhõive nõudlusega. Ette tuleb hoopis näha teist laadi koostöö, sh turu pakkumise vastavusse viimine tööhõive nõudlusega, aga ka tihe koostöö sotsiaalpartnerite ja asjakohaste koolituskeskustega, kaasates ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

19.

tuleb meeles pidada, et teatavate tippspetsialistide (tervishoid, inseneriteadused jne) puhul tuleb bürokraatia vähendamise kaudu rohkem hõlbustada ELi asumist. Samas tuhandete vabade töökohtade puhul, kus on vaja mitte akadeemilist, vaid tehnilist koolitust (näiteks põllumajandus, ehitus, transport, mehaanika jne), ei piisa sellest, kui püütakse viia turu pakkumine vastavusse tööhõive nõudlusega. Ette tuleb hoopis näha teist laadi koostöö, sh turu pakkumise vastavusse viimine tööhõive nõudlusega, aga ka tihe koostöö sotsiaalpartnerite ja asjakohaste koolituskeskustega, kaasates ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 20. | kutsub liikmesriike oskustööliste ja andekate inimeste ELi meelitamise eesmärgil üles uurima ka võimalust lihtsustada pikaajalise elaniku staatuse saamist kõigi kõrgema kvalifikatsiooniga ja kõrget kvalifikatsiooni nõudva ametikohaga seaduslike rändajate puhul, samuti teatavate keskmise kvalifikatsiooniga kolmandate riikide kodanike kategooriate puhul (võttes seejuures muidugi kasutusele prioriteetide skaala), kes võivad aidata täita lünka sektorites, mida iseloomustab töötajate nappus, näiteks IT ja tervishoid. Selleks oleks vaja koostada nimekirjad töökohtadest, mille puhul esineb tööjõupuudus, samuti tuleb kvalifitseeritud töötajate juurdepääsu tagamiseks kehtestada neile erand tööturu testist; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike oskustööliste ja andekate inimeste ELi meelitamise eesmärgil üles uurima ka võimalust lihtsustada pikaajalise elaniku staatuse saamist kõigi kõrgema kvalifikatsiooniga ja kõrget kvalifikatsiooni nõudva ametikohaga seaduslike rändajate puhul, samuti teatavate keskmise kvalifikatsiooniga kolmandate riikide kodanike kategooriate puhul (võttes seejuures muidugi kasutusele prioriteetide skaala), kes võivad aidata täita lünka sektorites, mida iseloomustab töötajate nappus, näiteks IT ja tervishoid. Selleks oleks vaja koostada nimekirjad töökohtadest, mille puhul esineb tööjõupuudus, samuti tuleb kvalifitseeritud töötajate juurdepääsu tagamiseks kehtestada neile erand tööturu testist;

| 21. | teeb ettepaneku aktiveerida kohalik (piirkonna või suurlinnapiirkonna) oskuste tunnustamise süsteem, et kiirendada selliste kolmandate riikide kodanike sotsiaal-majanduslikku kaasamist, olenemata sellest, kas nad on esmased saabujad või juba elanikud, kellel on üks staatustest, mis on tagatud kehtivate siseriiklike õigusaktidega. Selline oskuste tunnustamise süsteem mitte ei asendaks riiklikku süsteemi, vaid täiendaks seda, tagades piirkonna või suurlinnapiirkonna tööturule kiiremini integreerumise; |
| --- | --- |

21.

teeb ettepaneku aktiveerida kohalik (piirkonna või suurlinnapiirkonna) oskuste tunnustamise süsteem, et kiirendada selliste kolmandate riikide kodanike sotsiaal-majanduslikku kaasamist, olenemata sellest, kas nad on esmased saabujad või juba elanikud, kellel on üks staatustest, mis on tagatud kehtivate siseriiklike õigusaktidega. Selline oskuste tunnustamise süsteem mitte ei asendaks riiklikku süsteemi, vaid täiendaks seda, tagades piirkonna või suurlinnapiirkonna tööturule kiiremini integreerumise;

| 22. | märgib, et hiljutine Ukrainast pärit kõrge kvalifikatsiooniga pagulaste voog rõhutab vajadust kiirendada oskuste tunnustamise protsessi kõigi kolmandate riikide kodanike puhul, nagu on juba ette nähtud uue Euroopa sinise kaardi direktiiviga. Võõrtöötajate riiki sisenemist ja kohtlemist reguleeriv ELi poliitika on oluline, et tagada hea tasakaal tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel. See tasakaal on praegu väga puudulik, eriti teatavate sotsiaalselt oluliste ametite puhul, nagu hooldus- ja tervishoiusektoriga seotud ametid; |
| --- | --- |

22.

märgib, et hiljutine Ukrainast pärit kõrge kvalifikatsiooniga pagulaste voog rõhutab vajadust kiirendada oskuste tunnustamise protsessi kõigi kolmandate riikide kodanike puhul, nagu on juba ette nähtud uue Euroopa sinise kaardi direktiiviga. Võõrtöötajate riiki sisenemist ja kohtlemist reguleeriv ELi poliitika on oluline, et tagada hea tasakaal tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel. See tasakaal on praegu väga puudulik, eriti teatavate sotsiaalselt oluliste ametite puhul, nagu hooldus- ja tervishoiusektoriga seotud ametid;

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et silmas tuleb pidada kunsti vallas andekaid inimesi, kes ei tööta küll soovitud kutsealadel, kuid kel on võime rikastada vastuvõtva riigi kultuuri ja luua nii kultuurivahetus, mille üle võime oma piirkondade ajaloos olla uhked; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu sellele, et silmas tuleb pidada kunsti vallas andekaid inimesi, kes ei tööta küll soovitud kutsealadel, kuid kel on võime rikastada vastuvõtva riigi kultuuri ja luua nii kultuurivahetus, mille üle võime oma piirkondade ajaloos olla uhked;

| 24. | soovitab rakendada pikaajalist poliitikat, et minna kaugemale julgeolekupõhistest meetmetest. Selleks tuleks edendada paremat kaasatust ja samal ajal tegeleda ka rände algpõhjustega; |
| --- | --- |

24.

soovitab rakendada pikaajalist poliitikat, et minna kaugemale julgeolekupõhistest meetmetest. Selleks tuleks edendada paremat kaasatust ja samal ajal tegeleda ka rände algpõhjustega;

| 25. | kutsub üles edendama ettevõtlust, laiendades võimalusi rännata ettevõtete ja idufirmade loomiseks ELi ning hõlbustades kolmandate riikide kodanikele lubade andmist ettevõtete asutamiseks. Komitee leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on potentsiaal juhendamisel ja uute tulijate kokku viimisel kohalike ettevõtetega ning selliseid algatusi tuleks ELi rahastamise kaudu püsivalt toetada; |
| --- | --- |

25.

kutsub üles edendama ettevõtlust, laiendades võimalusi rännata ettevõtete ja idufirmade loomiseks ELi ning hõlbustades kolmandate riikide kodanikele lubade andmist ettevõtete asutamiseks. Komitee leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on potentsiaal juhendamisel ja uute tulijate kokku viimisel kohalike ettevõtetega ning selliseid algatusi tuleks ELi rahastamise kaudu püsivalt toetada;

| 26. | juhib tähelepanu vajadusele edendada sallivuse kultuuri, suurendades kultuuridevahelist teadlikkust ja kujundades ühtekuuluvustunnet; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu vajadusele edendada sallivuse kultuuri, suurendades kultuuridevahelist teadlikkust ja kujundades ühtekuuluvustunnet;

| 27. | soovitab tugevdada rände mitme osalejaga juhtimist ning toetada piirkondlike ametiasutuste ja kodanikuühiskonna tihedamat koostööd rände, mitmekesisuse ja kaasamise haldamisel. Samuti soovitab komitee edendada rändealast dialoogi ja koostööd ning töötada välja tõeliselt terviklik lähenemisviis, et käsitleda seda teemat kõigis selle mõõtmetes, austades täielikult inimõigusi. |
| --- | --- |

27.

soovitab tugevdada rände mitme osalejaga juhtimist ning toetada piirkondlike ametiasutuste ja kodanikuühiskonna tihedamat koostööd rände, mitmekesisuse ja kaasamise haldamisel. Samuti soovitab komitee edendada rändealast dialoogi ja koostööd ning töötada välja tõeliselt terviklik lähenemisviis, et käsitleda seda teemat kõigis selle mõõtmetes, austades täielikult inimõigusi.

Brüssel, 30. november 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/74

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Geograafiliste tähiste süsteemi reform“

(2023/C 79/11)

| Raportöör: | Karine GLOANEC MAURIN (FR/PES), Couëtron-au-Perche’i abivallavanem |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse veinile, piiritusjookidele ja põllumajandustoodetele antavaid Euroopa Liidu geograafilisi tähiseid ning põllumajandustoodete kvaliteedikavasid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1308/2013, (EL) 2017/1001 ja (EL) 2019/787 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1151/2012
  (COM(2022) 134 final) |

Raportöör:

Karine GLOANEC MAURIN (FR/PES), Couëtron-au-Perche’i abivallavanem

Viitedokument:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse veinile, piiritusjookidele ja põllumajandustoodetele antavaid Euroopa Liidu geograafilisi tähiseid ning põllumajandustoodete kvaliteedikavasid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1308/2013, (EL) 2017/1001 ja (EL) 2019/787 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1151/2012

(COM(2022) 134 final)

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse veinile, piiritusjookidele ja põllumajandustoodetele antavaid Euroopa Liidu geograafilisi tähiseid ning põllumajandustoodete kvaliteedikavasid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1308/2013, (EL) 2017/1001 ja (EL) 2019/787 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1151/2012

(COM(2022) 134 final)

Muudatusettepanek 1

Uus põhjendus pärast põhjendust 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Oma 30. juuni 2021. aasta teatises „Maapiirkondade pikaajaline visioon – tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad maapiirkonnad 2040. aastaks“ määratles komisjon geograafilised tähised ühe juhtalgatusena, millega edendatakse jõukaid piirkondi, kuna need aitavad kaasa maapiirkondade majanduslikule mitmekesistamisele. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Oma 30. juuni 2021. aasta teatises „Maapiirkondade pikaajaline visioon – tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad maapiirkonnad 2040. aastaks“ määratles komisjon geograafilised tähised ühe juhtalgatusena, millega edendatakse jõukaid piirkondi, kuna need aitavad kaasa maapiirkondade majanduslikule mitmekesistamisele.

Motivatsioon

Tänu paljudele positiivsetele välismõjudele aitavad geograafilised tähised kaasa maapiirkondade jätkusuutlikule kasvule.

Muudatusettepanek 2

Uus põhjendus pärast põhjendust 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Muudatused, mis tehti liidu geograafiliste tähiste süsteemi määrusega (EL) 2021/2117 ühise põllumajanduspoliitika reformi raames. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Muudatused, mis tehti liidu geograafiliste tähiste süsteemi määrusega (EL) 2021/2117 ühise põllumajanduspoliitika reformi raames.

Motivatsioon

Hiljutise ühise põllumajanduspoliitika kontekstis on vaja tagada kooskõla põllumajandustoodete ühise turukorralduse määruse ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1) edusammudega.

Muudatusettepanek 3

Uus põhjendus pärast põhjendust 11

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ELi kvaliteedipoliitika on avalike hüvede tootmisega seotud avalik poliitika ning selle osalemist kestlikule toidusüsteemile üleminekul tuleks hinnata sellest perspektiivist tervikliku ja mitmemõõtmelise käsitluse abil, mis hõlmab keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaal-kultuurilist kestlikkust. Geograafilised tähised on vahendid, mis võivad aidata kaasa järgmistele aspektidele: maaelu kestlik areng; maapiirkondade majanduse mitmekesistamine; tööhõive ja VKEde kaitsmine; rahvastikukao ärahoidmine; kultuurilise ja sotsiaalmajandusliku mitmekesisuse säilitamine; maapiirkondade maastiku kaitse; loodusvarade kestlik majandamine ja juurdeloomine; elurikkuse säilitamine; loomade heaolu; toiduohutus ja jälgitavus tänu tootespetsifikaatides sisalduvatele mehhanismidele. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

ELi kvaliteedipoliitika on avalike hüvede tootmisega seotud avalik poliitika ning selle osalemist kestlikule toidusüsteemile üleminekul tuleks hinnata sellest perspektiivist tervikliku ja mitmemõõtmelise käsitluse abil, mis hõlmab keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaal-kultuurilist kestlikkust. Geograafilised tähised on vahendid, mis võivad aidata kaasa järgmistele aspektidele: maaelu kestlik areng; maapiirkondade majanduse mitmekesistamine; tööhõive ja VKEde kaitsmine; rahvastikukao ärahoidmine; kultuurilise ja sotsiaalmajandusliku mitmekesisuse säilitamine; maapiirkondade maastiku kaitse; loodusvarade kestlik majandamine ja juurdeloomine; elurikkuse säilitamine; loomade heaolu; toiduohutus ja jälgitavus tänu tootespetsifikaatides sisalduvatele mehhanismidele.

Motivatsioon

Oluline on tunnustada geograafiliste tähiste panust keskkonnaalasesse, majanduslikku ja sotsiaal-kultuurilisse kestlikusse, kuna need on lahutamatult seotud territooriumiga.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 12

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Selleks et aidata minna üle kestlikule toidusüsteemile ning vastata ühiskonna nõudmistele selliste tootmismeetodite järele, mis on kestlikud, keskkonna- ja kliimasõbralikud, loomade heaolu tagavad, ressursitõhusad, sotsiaalselt ja eetiliselt vastutustundlikud, tuleks geograafiliste tähiste tootjaid julgustada
  järgima kohustuslikest standarditest rangemaid ja headest tavadest kaugemale ulatuvaid kestlikkusstandardeid.
  Sellised
  erinõuded
  võib sätestada tootespetsifikaadis. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(12)

Selleks et aidata minna üle kestlikule toidusüsteemile ning vastata ühiskonna nõudmistele selliste tootmismeetodite järele, mis on kestlikud, keskkonna- ja kliimasõbralikud, loomade heaolu tagavad, ressursitõhusad, sotsiaalselt ja eetiliselt vastutustundlikud, tuleks geograafiliste tähiste tootjaid julgustada
  järgima kohustuslikest standarditest rangemaid ja headest tavadest kaugemale ulatuvaid kestlikkusstandardeid.
  Sellised
  erinõuded
  võib sätestada tootespetsifikaadis.

| (12) | Selleks et aidata minna üle kestlikule toidusüsteemile ning vastata ühiskonna nõudmistele selliste tootmismeetodite järele, mis on kestlikud, keskkonna- ja kliimasõbralikud, loomade heaolu tagavad, ressursitõhusad, sotsiaalselt ja eetiliselt vastutustundlikud, tuleks geograafiliste tähiste tootjaid julgustada
  leppima kokku kestlikkuskohustustes, mis aitavad kaasa keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaal-kultuurilise kestlikkuse eesmärkide saavutamisele.
  Sellised
  kohustused
  võib sätestada tootespetsifikaadis. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et aidata minna üle kestlikule toidusüsteemile ning vastata ühiskonna nõudmistele selliste tootmismeetodite järele, mis on kestlikud, keskkonna- ja kliimasõbralikud, loomade heaolu tagavad, ressursitõhusad, sotsiaalselt ja eetiliselt vastutustundlikud, tuleks geograafiliste tähiste tootjaid julgustada
  leppima kokku kestlikkuskohustustes, mis aitavad kaasa keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaal-kultuurilise kestlikkuse eesmärkide saavutamisele.
  Sellised
  kohustused
  võib sätestada tootespetsifikaadis.

Motivatsioon

Nõutavate „kestlikkusstandardite“ määratlus puudub. Seetõttu on oluline säilitada sama terminoloogia nagu artiklis 12, milles viidatakse kestlikkuskohustustele.

Muudatusettepanek 5

Uus põhjendus pärast põhjendust 12

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kestlikkuskohustused peaksid aitama kaasa ühe või mitme keskkonnaalase, majandusliku või sotsiaal-kultuurilise eesmärgi saavutamisele: |
| | 1. | Keskkonnaeesmärgid, sealhulgas:








  — | kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, sealhulgas energiatõhusus ja vee tarbimise vähendamine; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kestlikkuskohustused peaksid aitama kaasa ühe või mitme keskkonnaalase, majandusliku või sotsiaal-kultuurilise eesmärgi saavutamisele:

1.

Keskkonnaeesmärgid, sealhulgas:

—

kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, sealhulgas energiatõhusus ja vee tarbimise vähendamine;

| — | mulla, maastike ja loodusvarade kaitse ja säästev kasutamine; |
| --- | --- |

—

mulla, maastike ja loodusvarade kaitse ja säästev kasutamine;

| — | biokultuurilise mitmekesisuse säilitamine ning haruldaste seemnete, kohalike tõugude ja taimesortide säilitamine; |
| --- | --- |

—

biokultuurilise mitmekesisuse säilitamine ning haruldaste seemnete, kohalike tõugude ja taimesortide säilitamine;

| — | loomade tervise ja heaolu haldamine ja parandamine; |
| --- | --- |

—

loomade tervise ja heaolu haldamine ja parandamine;

| — | üleminek ringmajandusele. |
| --- | --- |

—

üleminek ringmajandusele.

| 2. | Majanduslikud eesmärgid, sealhulgas:








  — | geograafiliste tähiste tootjate elujõulise sissetuleku ja vastupanuvõime tagamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Majanduslikud eesmärgid, sealhulgas:

—

geograafiliste tähiste tootjate elujõulise sissetuleku ja vastupanuvõime tagamine;

| — | geograafilise tähisega toodete majandusliku väärtuse parandamine ja lisaväärtuse ümberjaotamine; |
| --- | --- |

—

geograafilise tähisega toodete majandusliku väärtuse parandamine ja lisaväärtuse ümberjaotamine;

| — | maapiirkondade majanduse mitmekesistamisele kaasa aitamine; |
| --- | --- |

—

maapiirkondade majanduse mitmekesistamisele kaasa aitamine;

| — | maaelu struktuuri ja kohaliku arengu, sealhulgas põllumajandussektori tööhõive säilitamine. |
| --- | --- |

—

maaelu struktuuri ja kohaliku arengu, sealhulgas põllumajandussektori tööhõive säilitamine.

| 3. | Sotsiaal-kultuurilised eesmärgid, sealhulgas:








  — | noorte geograafilise tähisega tootjate ja uute geograafilise tähise tootjate ligimeelitamine ja toetamine ning oskusteabe ja kultuuri põlvkondadevahelise edasiandmise hõlbustamine; |
| --- | --- | --- |

3.

Sotsiaal-kultuurilised eesmärgid, sealhulgas:

—

noorte geograafilise tähisega tootjate ja uute geograafilise tähise tootjate ligimeelitamine ja toetamine ning oskusteabe ja kultuuri põlvkondadevahelise edasiandmise hõlbustamine;

| — | maapiirkondade identiteedi ning kultuuri- ja gastronoomilise pärandi edendamisele kaasa aitamine; |
| --- | --- |

—

maapiirkondade identiteedi ning kultuuri- ja gastronoomilise pärandi edendamisele kaasa aitamine;

| — | hariduse edendamine kvaliteedisüsteemi, toiduga kindlustatuse ning tasakaalustatud ja mitmekesise toitumisega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

—

hariduse edendamine kvaliteedisüsteemi, toiduga kindlustatuse ning tasakaalustatud ja mitmekesise toitumisega seotud küsimustes;

| — | koordineerimise parandamine tootjate vahel, suurendades juhtimisvahendite tõhusust. |
| --- | --- |

—

koordineerimise parandamine tootjate vahel, suurendades juhtimisvahendite tõhusust.

Motivatsioon

Pärast põhjendust 12 oleks oluline lisada kestlikkuskohustuste määratlus, tuletades meelde, et see hõlmab kolme sammast – majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast.

Muudatusettepanek 6

Uus põhjendus pärast põhjendust 12

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Selleks et muuta kohalikud ja piirkondlikud toidutootmissüsteemid kestlikumaks ning aidata kaasa mitmekesisele ja tasakaalustatud kestlikule toitumisele, tuleks kestlike toiduhangete kohustuslikesse miinimumkriteeriumidesse lisada geograafilised tähised. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Selleks et muuta kohalikud ja piirkondlikud toidutootmissüsteemid kestlikumaks ning aidata kaasa mitmekesisele ja tasakaalustatud kestlikule toitumisele, tuleks kestlike toiduhangete kohustuslikesse miinimumkriteeriumidesse lisada geograafilised tähised.

Motivatsioon

Nagu on soovitatud Euroopa Regioonide Komitee uuringus, (1) tuleks soodustada kestlike toiduainete, sealhulgas kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähisega toodete lisamist.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 39

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Geograafiliste tähiste registreerimise, muutmise ja registreeringu tühistamise menetlused, sealhulgas kontrolli- ja vaidlustamismenetlus, peaksid toimuma kõige tõhusamal viisil. Seda on võimalik saavutada, kui kasutada taotluste kontrollimisel Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) abi. Kaalumisel on tegevuse osaline edasiandmine EUIPO-le, kuid registreerimise, muutmise ja registreeringu tühistamise eest jääb vastutavaks komisjon, kuna need tegevused on tihedalt seotud ühise põllumajanduspoliitikaga ning kuna veini, piiritusjookide ja põllumajandustoodete eripärade nõuetekohase hindamise tagamiseks on vaja oskusteavet. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(39)

Geograafiliste tähiste registreerimise, muutmise ja registreeringu tühistamise menetlused, sealhulgas kontrolli- ja vaidlustamismenetlus, peaksid toimuma kõige tõhusamal viisil. Seda on võimalik saavutada, kui kasutada taotluste kontrollimisel Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) abi. Kaalumisel on tegevuse osaline edasiandmine EUIPO-le, kuid registreerimise, muutmise ja registreeringu tühistamise eest jääb vastutavaks komisjon, kuna need tegevused on tihedalt seotud ühise põllumajanduspoliitikaga ning kuna veini, piiritusjookide ja põllumajandustoodete eripärade nõuetekohase hindamise tagamiseks on vaja oskusteavet.

| (39) | Geograafiliste tähiste registreerimise, muutmise ja registreeringu tühistamise menetlused, sealhulgas kontrolli- ja vaidlustamismenetlus, peaksid toimuma kõige tõhusamal viisil. Seda on võimalik saavutada, kui kasutada taotluste kontrollimisel Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) abi
  tema pädevusvaldkonnas intellektuaalomandi küsimustes. EUIPO sekkumine ei tohi kaasa tuua liigset menetluskoormust ega menetluste kestuse pikenemist.
  Kaalumisel on tegevuse osaline edasiandmine EUIPO-le, kuid registreerimise, muutmise ja registreeringu tühistamise eest jääb vastutavaks komisjon, kuna need tegevused on tihedalt seotud ühise põllumajanduspoliitikaga ning kuna veini, piiritusjookide ja põllumajandustoodete eripärade nõuetekohase hindamise tagamiseks on vaja oskusteavet. |
| --- | --- |

(39)

Geograafiliste tähiste registreerimise, muutmise ja registreeringu tühistamise menetlused, sealhulgas kontrolli- ja vaidlustamismenetlus, peaksid toimuma kõige tõhusamal viisil. Seda on võimalik saavutada, kui kasutada taotluste kontrollimisel Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) abi
  tema pädevusvaldkonnas intellektuaalomandi küsimustes. EUIPO sekkumine ei tohi kaasa tuua liigset menetluskoormust ega menetluste kestuse pikenemist.
  Kaalumisel on tegevuse osaline edasiandmine EUIPO-le, kuid registreerimise, muutmise ja registreeringu tühistamise eest jääb vastutavaks komisjon, kuna need tegevused on tihedalt seotud ühise põllumajanduspoliitikaga ning kuna veini, piiritusjookide ja põllumajandustoodete eripärade nõuetekohase hindamise tagamiseks on vaja oskusteavet.

Motivatsioon

Geograafiline tähis on midagi enamat kui intellektuaalomandi õigused. Arvestades geograafiliste tähiste tihedat seost maaelu arengu poliitikaga, ei tohiks neid hallata kaubamärkidena. Seepärast tuleks kavandatavas määruses selgitada, et EUIPO tehniline tugi on seotud üksnes tema pädevusse kuuluvate aspektide, st intellektuaalomandi uurimisega.

Muudatusettepanek 8

Uus põhjendus pärast põhjendust 39

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | EUIPO aitab kaasa ELi geograafiliste tähiste süsteemi toimimisele, pakkudes oma oskusteavet intellektuaalomandi kohta ka geograafiliste tähiste kaitsega seotud ülesannete täitmisel, sealhulgas internetis. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

EUIPO aitab kaasa ELi geograafiliste tähiste süsteemi toimimisele, pakkudes oma oskusteavet intellektuaalomandi kohta ka geograafiliste tähiste kaitsega seotud ülesannete täitmisel, sealhulgas internetis.

Motivatsioon

EUIPO tehniline oskusteave intellektuaalomandi õiguste valdkonnas ja ressursid võiksid anda hindamatut toetust geograafiliste tähiste kaitse tugevdamiseks. See võimaldaks EUIPO-l täiendada põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi pädevust intellektuaalomandi õiguste alase oskusteabega.

Muudatusettepanek 9

Uus põhjendus pärast põhjendust 39

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Selged tähtajad ja kiiremad menetlused tootespetsifikaatide muutmisel liidu muudatuste ja standardmuudatuste eristamise kaudu aitavad parandada süsteemi tõhusust. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Selged tähtajad ja kiiremad menetlused tootespetsifikaatide muutmisel liidu muudatuste ja standardmuudatuste eristamise kaudu aitavad parandada süsteemi tõhusust.

Motivatsioon

2021. aasta detsembris vastu võetud tootespetsifikaatide muutmise menetluste lihtsustamine aitab vähendada halduskoormust. See on oluline, sest tootespetsifikaatide muutmisel on suur mõju tootmisprotsessi kohanduste vastuvõtmisele.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 56

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (56) | Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  kestlikkusstandardite kindlaksmääramise ja olemasolevate kestlikkusstandardite tunnustamise kriteeriumide kehtestamise kohta;
  selgitada või lisada täiendava teabe all esitatavaid andmeid; anda EUIPO-le ülesanded, mida tuleb täita selleks, et kontrollida
  vaidlustamismenetlust,
  registri pidamist, tootespetsifikaadi standardmuudatuste avaldamist,
  registreeringu tühistamise menetluse raames toimuvat konsulteerimist,
  sellise hoiatussüsteemi loomist ja haldamist, millega antakse taotlejatele teada, kas nende geograafiline tähis on saadaval domeeninimena, kontrollida kolmandate riikide geograafilisi tähiseid (v.a geograafilised tähised, mis vastavad päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsioonile), mis on esitatud rahvusvaheliste läbirääkimiste või rahvusvaheliste kokkulepete alusel; kehtestada asjakohased kriteeriumid, mille alusel teha järelevalvet EUIPO tegevuse üle talle usaldatud ülesannete täitmisel;
  kehtestada täiendavad eeskirjad geograafiliste tähiste kasutamise kohta töödeldud toodete koostisosade tähistamisel; sätestada täiendavad eeskirjad üldmõistete kindlaksmääramiseks;
  kehtestada sööda päritoluga seotud piirangud ja erandid päritolunimetuste puhul; kehtestada piirangud ja erandid elusloomade tapmise või tooraine päritolu puhul; sätestada eeskirjad taimesortide või loomatõugude nimede kasutamise kindlaksmääramiseks; kehtestada eeskirjad, millega piiratakse teavet, mida geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete tootespetsifikaadis esitada; kehtestada täpsustavaid kriteeriume, mille täitmise korral võib garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerida; kehtestada täiendavad eeskirjad, millega näha ette toote sertifitseerimise asutuste suhtes kohaldatavad asjakohased sertifitseerimis- ja akrediteerimismenetlused; sätestada täiendavad eeskirjad garanteeritud traditsiooniliste toodete üksikasjalikumaks kaitseks; kehtestada garanteeritud traditsiooniliste toodete lisaeeskirjad, millega määratakse kindlaks mõisted üldmõistetena, taimesordi ja loomatõu nime kasutamise tingimused ning seos intellektuaalomandi õigustega; määrata kindlaks rohkem kui ühe riigi territooriumi hõlmavate ühistaotluste suhtes kohaldatavad lisaeeskirjad ja täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete taotlemisprotsessi eeskirju; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete vaidlustamismenetluse eeskirju, et kehtestada üksikasjalikud menetlused ja tähtajad; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete muutmise menetluse eeskirju; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete registreeringu tühistamise eeskirju; sätestada üksikasjalikud eeskirjad vabatahtlike kvaliteedimõistete kohta; reserveerida uus vabatahtlik kvaliteedimõiste ja kehtestada selle kasutamistingimused; sätestada erandid mõiste „mägipiirkonna toode“ kasutamise kohta ning kehtestada kõnealuse vabatahtliku kvaliteedimõiste kohaldamiseks tootmismeetodid ja muud asjakohased kriteeriumid, eelkõige sätestada tingimused, mille alusel tooraine või sööt võib pärineda väljastpoolt mägipiirkondi. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(56)

Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  kestlikkusstandardite kindlaksmääramise ja olemasolevate kestlikkusstandardite tunnustamise kriteeriumide kehtestamise kohta;
  selgitada või lisada täiendava teabe all esitatavaid andmeid; anda EUIPO-le ülesanded, mida tuleb täita selleks, et kontrollida
  vaidlustamismenetlust,
  registri pidamist, tootespetsifikaadi standardmuudatuste avaldamist,
  registreeringu tühistamise menetluse raames toimuvat konsulteerimist,
  sellise hoiatussüsteemi loomist ja haldamist, millega antakse taotlejatele teada, kas nende geograafiline tähis on saadaval domeeninimena, kontrollida kolmandate riikide geograafilisi tähiseid (v.a geograafilised tähised, mis vastavad päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsioonile), mis on esitatud rahvusvaheliste läbirääkimiste või rahvusvaheliste kokkulepete alusel; kehtestada asjakohased kriteeriumid, mille alusel teha järelevalvet EUIPO tegevuse üle talle usaldatud ülesannete täitmisel;
  kehtestada täiendavad eeskirjad geograafiliste tähiste kasutamise kohta töödeldud toodete koostisosade tähistamisel; sätestada täiendavad eeskirjad üldmõistete kindlaksmääramiseks;
  kehtestada sööda päritoluga seotud piirangud ja erandid päritolunimetuste puhul; kehtestada piirangud ja erandid elusloomade tapmise või tooraine päritolu puhul; sätestada eeskirjad taimesortide või loomatõugude nimede kasutamise kindlaksmääramiseks; kehtestada eeskirjad, millega piiratakse teavet, mida geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete tootespetsifikaadis esitada; kehtestada täpsustavaid kriteeriume, mille täitmise korral võib garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerida; kehtestada täiendavad eeskirjad, millega näha ette toote sertifitseerimise asutuste suhtes kohaldatavad asjakohased sertifitseerimis- ja akrediteerimismenetlused; sätestada täiendavad eeskirjad garanteeritud traditsiooniliste toodete üksikasjalikumaks kaitseks; kehtestada garanteeritud traditsiooniliste toodete lisaeeskirjad, millega määratakse kindlaks mõisted üldmõistetena, taimesordi ja loomatõu nime kasutamise tingimused ning seos intellektuaalomandi õigustega; määrata kindlaks rohkem kui ühe riigi territooriumi hõlmavate ühistaotluste suhtes kohaldatavad lisaeeskirjad ja täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete taotlemisprotsessi eeskirju; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete vaidlustamismenetluse eeskirju, et kehtestada üksikasjalikud menetlused ja tähtajad; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete muutmise menetluse eeskirju; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete registreeringu tühistamise eeskirju; sätestada üksikasjalikud eeskirjad vabatahtlike kvaliteedimõistete kohta; reserveerida uus vabatahtlik kvaliteedimõiste ja kehtestada selle kasutamistingimused; sätestada erandid mõiste „mägipiirkonna toode“ kasutamise kohta ning kehtestada kõnealuse vabatahtliku kvaliteedimõiste kohaldamiseks tootmismeetodid ja muud asjakohased kriteeriumid, eelkõige sätestada tingimused, mille alusel tooraine või sööt võib pärineda väljastpoolt mägipiirkondi. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (56) | Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
  selleks et
  selgitada või lisada täiendava teabe all esitatavaid andmeid; anda EUIPO-le ülesanded, mida tuleb täita selleks, et kontrollida registri pidamist, tootespetsifikaadi standardmuudatuste avaldamist, sellise hoiatussüsteemi loomist ja haldamist, millega antakse taotlejatele teada, kas nende geograafiline tähis on saadaval domeeninimena, kontrollida kolmandate riikide geograafilisi tähiseid (v.a geograafilised tähised, mis vastavad päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsioonile), mis on esitatud rahvusvaheliste läbirääkimiste või rahvusvaheliste kokkulepete alusel; kehtestada asjakohased kriteeriumid, mille alusel teha järelevalvet EUIPO tegevuse üle talle usaldatud ülesannete täitmisel; kehtestada sööda päritoluga seotud piirangud ja erandid päritolunimetuste puhul; kehtestada piirangud ja erandid elusloomade tapmise või tooraine päritolu puhul; sätestada eeskirjad taimesortide või loomatõugude nimede kasutamise kindlaksmääramiseks; kehtestada eeskirjad, millega piiratakse teavet, mida geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete tootespetsifikaadis esitada; kehtestada täpsustavaid kriteeriume, mille täitmise korral võib garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerida; kehtestada täiendavad eeskirjad, millega näha ette toote sertifitseerimise asutuste suhtes kohaldatavad asjakohased sertifitseerimis- ja akrediteerimismenetlused; sätestada täiendavad eeskirjad garanteeritud traditsiooniliste toodete üksikasjalikumaks kaitseks; kehtestada garanteeritud traditsiooniliste toodete lisaeeskirjad, millega määratakse kindlaks mõisted üldmõistetena, taimesordi ja loomatõu nime kasutamise tingimused ning seos intellektuaalomandi õigustega; määrata kindlaks rohkem kui ühe riigi territooriumi hõlmavate ühistaotluste suhtes kohaldatavad lisaeeskirjad ja täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete taotlemisprotsessi eeskirju; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete vaidlustamismenetluse eeskirju, et kehtestada üksikasjalikud menetlused ja tähtajad; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete muutmise menetluse eeskirju; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete registreeringu tühistamise eeskirju; sätestada üksikasjalikud eeskirjad vabatahtlike kvaliteedimõistete kohta; reserveerida uus vabatahtlik kvaliteedimõiste ja kehtestada selle kasutamistingimused; sätestada erandid mõiste „mägipiirkonna toode“ kasutamise kohta ning kehtestada kõnealuse vabatahtliku kvaliteedimõiste kohaldamiseks tootmismeetodid ja muud asjakohased kriteeriumid, eelkõige sätestada tingimused, mille alusel tooraine või sööt võib pärineda väljastpoolt mägipiirkondi. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(56)

Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte,
  selleks et
  selgitada või lisada täiendava teabe all esitatavaid andmeid; anda EUIPO-le ülesanded, mida tuleb täita selleks, et kontrollida registri pidamist, tootespetsifikaadi standardmuudatuste avaldamist, sellise hoiatussüsteemi loomist ja haldamist, millega antakse taotlejatele teada, kas nende geograafiline tähis on saadaval domeeninimena, kontrollida kolmandate riikide geograafilisi tähiseid (v.a geograafilised tähised, mis vastavad päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsioonile), mis on esitatud rahvusvaheliste läbirääkimiste või rahvusvaheliste kokkulepete alusel; kehtestada asjakohased kriteeriumid, mille alusel teha järelevalvet EUIPO tegevuse üle talle usaldatud ülesannete täitmisel; kehtestada sööda päritoluga seotud piirangud ja erandid päritolunimetuste puhul; kehtestada piirangud ja erandid elusloomade tapmise või tooraine päritolu puhul; sätestada eeskirjad taimesortide või loomatõugude nimede kasutamise kindlaksmääramiseks; kehtestada eeskirjad, millega piiratakse teavet, mida geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete tootespetsifikaadis esitada; kehtestada täpsustavaid kriteeriume, mille täitmise korral võib garanteeritud traditsioonilise toote nimetuse registreerida; kehtestada täiendavad eeskirjad, millega näha ette toote sertifitseerimise asutuste suhtes kohaldatavad asjakohased sertifitseerimis- ja akrediteerimismenetlused; sätestada täiendavad eeskirjad garanteeritud traditsiooniliste toodete üksikasjalikumaks kaitseks; kehtestada garanteeritud traditsiooniliste toodete lisaeeskirjad, millega määratakse kindlaks mõisted üldmõistetena, taimesordi ja loomatõu nime kasutamise tingimused ning seos intellektuaalomandi õigustega; määrata kindlaks rohkem kui ühe riigi territooriumi hõlmavate ühistaotluste suhtes kohaldatavad lisaeeskirjad ja täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete taotlemisprotsessi eeskirju; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete vaidlustamismenetluse eeskirju, et kehtestada üksikasjalikud menetlused ja tähtajad; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete muutmise menetluse eeskirju; täiendada garanteeritud traditsiooniliste toodete registreeringu tühistamise eeskirju; sätestada üksikasjalikud eeskirjad vabatahtlike kvaliteedimõistete kohta; reserveerida uus vabatahtlik kvaliteedimõiste ja kehtestada selle kasutamistingimused; sätestada erandid mõiste „mägipiirkonna toode“ kasutamise kohta ning kehtestada kõnealuse vabatahtliku kvaliteedimõiste kohaldamiseks tootmismeetodid ja muud asjakohased kriteeriumid, eelkõige sätestada tingimused, mille alusel tooraine või sööt võib pärineda väljastpoolt mägipiirkondi. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Motivatsioon

On oluline, et süsteemi teatud olulised elemendid oleksid sätestatud määruses, mitte delegeeritud õigusaktides.

Muudatusettepanek 11

Artikkel 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:






  g) | „üldmõiste“ –








  i) | toote nimi, mis vaatamata oma seotusele selle koha, piirkonna või riigiga, kus seda toodet algselt toodeti või turustati, on saanud liidus toote tavanimetuseks,
  ning |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

g)

„üldmõiste“ –

i)

toote nimi, mis vaatamata oma seotusele selle koha, piirkonna või riigiga, kus seda toodet algselt toodeti või turustati, on saanud liidus toote tavanimetuseks,
  ning

| ii) | tavamõiste, mis kirjeldab tooteliike, toote tunnuseid või muid mõisteid, mis ei viita konkreetsele tootele; |
| --- | --- |

ii)

tavamõiste, mis kirjeldab tooteliike, toote tunnuseid või muid mõisteid, mis ei viita konkreetsele tootele;

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| g) | „üldmõiste“ –
  toote nimi, mis vaatamata oma seotusele selle koha, piirkonna või riigiga, kus seda toodet algselt toodeti või turustati, on saanud liidus toote tavanimetuseks, |
| --- | --- |

g)

„üldmõiste“ –

toote nimi, mis vaatamata oma seotusele selle koha, piirkonna või riigiga, kus seda toodet algselt toodeti või turustati, on saanud liidus toote tavanimetuseks,

Motivatsioon

Punkti g) alapunktiga ii) lisatakse uus säte üldmõiste määratluse kohta. See küsimus tuleks jätta kohtute pädevusse.

Muudatusettepanek 12

Artikkel 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Käesolevas määruses sätestatud meetmetega soovitakse toetada põllumajandus- ja töötlemistegevusi ning tootmissüsteeme, mis annavad kvaliteettoodangut, aidates seeläbi saavutada maaelu arengu poliitika eesmärke. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Muudatusettepanek

1.
     
  Käesolevas määruses sätestatud meetmetega soovitakse toetada põllumajandus- ja töötlemistegevusi ning tootmissüsteeme, mis annavad kvaliteettoodangut, aidates seeläbi saavutada maaelu arengu poliitika eesmärke.

Motivatsioon

Motivatsioon

ELi geograafilised tähised mängivad olulist rolli majandusliku ja sotsiaalse tegevuse säilitamisel maapiirkondades ning on seetõttu väga olulised territoriaalse tasakaalu säilitamiseks piirkondlikul tasandil. Kuna komisjon ise on tunnistanud geograafilised tähised maapiirkondade majanduskasvu peamiseks tõukejõuks, tuleks uuesti lisada viide geograafilistele tähistele kui maaelu arengule kaasaaitavatele vahenditele.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Artikkel 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva jaotisega nähakse ette geograafiliste tähiste ühtne ja ainuõiguslik süsteem, et kaitsta selliste veinide, piiritusjookide ja põllumajandustoodete nimetusi, mille omadused, tunnused või maine on seotud nende tootmiskohaga, millega tagatakse järgmine: | 1.   Käesoleva jaotisega nähakse ette geograafiliste tähiste ühtne ja ainuõiguslik süsteem, et kaitsta selliste veinide, piiritusjookide ja põllumajandustoodete nimetusi, mille omadused, tunnused või maine on seotud nende tootmiskohaga, millega tagatakse järgmine: |
| a) | ühiselt tegutsevatel tootjatel on vajalikud volitused ja kohustused oma geograafilise tähise haldamiseks, sealhulgas selleks, et vastata ühiskonna nõudmistele selliste toodete järele, mida toodetakse majanduslikus, keskkonnaalases ja sotsiaalses mõttes kestlikult, ning tegutseda turul; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Käesoleva jaotisega nähakse ette geograafiliste tähiste ühtne ja ainuõiguslik süsteem, et kaitsta selliste veinide, piiritusjookide ja põllumajandustoodete nimetusi, mille omadused, tunnused või maine on seotud nende tootmiskohaga, millega tagatakse järgmine:

1.   Käesoleva jaotisega nähakse ette geograafiliste tähiste ühtne ja ainuõiguslik süsteem, et kaitsta selliste veinide, piiritusjookide ja põllumajandustoodete nimetusi, mille omadused, tunnused või maine on seotud nende tootmiskohaga, millega tagatakse järgmine:

a)

ühiselt tegutsevatel tootjatel on vajalikud volitused ja kohustused oma geograafilise tähise haldamiseks, sealhulgas selleks, et vastata ühiskonna nõudmistele selliste toodete järele, mida toodetakse majanduslikus, keskkonnaalases ja sotsiaalses mõttes kestlikult, ning tegutseda turul;

| a) | ühiselt tegutsevatel tootjatel on vajalikud volitused ja kohustused oma geograafilise tähise haldamiseks, sealhulgas selleks, et
  luua väärtust ja
  vastata ühiskonna nõudmistele selliste toodete järele, mida toodetakse majanduslikus, keskkonnaalases ja sotsiaalses mõttes kestlikult, ning tegutseda turul; |
| --- | --- |

a)

ühiselt tegutsevatel tootjatel on vajalikud volitused ja kohustused oma geograafilise tähise haldamiseks, sealhulgas selleks, et
  luua väärtust ja
  vastata ühiskonna nõudmistele selliste toodete järele, mida toodetakse majanduslikus, keskkonnaalases ja sotsiaalses mõttes kestlikult, ning tegutseda turul;

luua väärtust ja

| b) | turustusahelas osalevate tootjate vahel on aus konkurents; |
| --- | --- |

b)

turustusahelas osalevate tootjate vahel on aus konkurents;

| b) | turustusahelas osalevate tootjate vahel on aus konkurents; |
| --- | --- |

b)

turustusahelas osalevate tootjate vahel on aus konkurents;

| c) | tarbijad saavad usaldusväärset teavet ja neile on tagatud selliste toodete ehedus, samuti saavad nad neid turul, sealhulgas e-kaubanduses hõlpsasti kindlaks teha; |
| --- | --- |

c)

tarbijad saavad usaldusväärset teavet ja neile on tagatud selliste toodete ehedus, samuti saavad nad neid turul, sealhulgas e-kaubanduses hõlpsasti kindlaks teha;

| c) | tarbijad saavad usaldusväärset teavet ja neile on tagatud selliste toodete ehedus, samuti saavad nad neid turul, sealhulgas
  domeeninimede süsteemis ja
  e-kaubanduses hõlpsasti kindlaks teha; |
| --- | --- |

c)

tarbijad saavad usaldusväärset teavet ja neile on tagatud selliste toodete ehedus, samuti saavad nad neid turul, sealhulgas
  domeeninimede süsteemis ja
  e-kaubanduses hõlpsasti kindlaks teha;

domeeninimede süsteemis ja

| d) | geograafilisi tähiseid on lihtne ja tõhus registreerida, võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste asjakohast kaitset; |
| --- | --- |

d)

geograafilisi tähiseid on lihtne ja tõhus registreerida, võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste asjakohast kaitset;

| d) | geograafilisi tähiseid on lihtne ja tõhus registreerida, võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste asjakohast kaitset
  liidu ühtsel turul ja digitaalsel turul
  ; |
| --- | --- |

d)

geograafilisi tähiseid on lihtne ja tõhus registreerida, võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste asjakohast kaitset
  liidu ühtsel turul ja digitaalsel turul
  ;

liidu ühtsel turul ja digitaalsel turul

| e) | jõustamine ja turustamine toimub tõhusalt kogu liidus ja elektroonilises kaubanduses, tagades siseturu tervikluse. |
| --- | --- |

e)

jõustamine ja turustamine toimub tõhusalt kogu liidus ja elektroonilises kaubanduses, tagades siseturu tervikluse.

| e) | jõustamine ja turustamine toimub tõhusalt kogu liidus ja
  nii domeeninimede süsteemis kui ka
  elektroonilises kaubanduses, tagades siseturu tervikluse; |
| --- | --- |

e)

jõustamine ja turustamine toimub tõhusalt kogu liidus ja
  nii domeeninimede süsteemis kui ka
  elektroonilises kaubanduses, tagades siseturu tervikluse;

nii domeeninimede süsteemis kui ka

| f) | geograafiliste tähistega seotud lisaväärtus jaguneb kogu väärtusahela ulatuses, et tootjad saaksid stabiliseerida oma hinnad ning investeerida oma toodete kvaliteeti ja mainesse. |
| --- | --- |

f)

f)

geograafiliste tähistega seotud lisaväärtus jaguneb kogu väärtusahela ulatuses, et tootjad saaksid stabiliseerida oma hinnad ning investeerida oma toodete kvaliteeti ja mainesse.

geograafiliste tähistega seotud lisaväärtus jaguneb kogu väärtusahela ulatuses, et tootjad saaksid stabiliseerida oma hinnad ning investeerida oma toodete kvaliteeti ja mainesse.

Motivatsioon

Motivatsioon

Nagu on sätestatud põllumajandustoodete ühise turukorralduse artiklis 172b geograafiliste tähistega veinide osas, tuleb rõhutada, et geograafiliste tähiste puhul tuleb püüda luua lisaväärtust kogu ahela ulatuses, et parandada nende kvaliteeti ja mainet.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Artikkel 12

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tootjarühm võib kokku leppida kestlikkuskohustused, millest geograafilise tähisega toote tootmisel lähtuda.
  Selliste kohustuste eesmärk on kohaldada liidu või riigi õigusega ette nähtust kõrgemat kestlikkusstandardit ning rakendada sotsiaalseid, keskkonnaga seotud või majanduslikke kohustusi, mis on vastava valdkonna headest tavadest märksa rangemad
  . Sellised kohustused peavad olema konkreetsed, nende puhul tuleb võtta arvesse geograafiliste tähistega toodete tootmisel kasutatavaid olemasolevaid kestlikke tavasid ning nendega võidakse osutada olemasolevatele kestlikkuskavadele. | 1.   Tootjarühm võib kokku leppida
  majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed
  kestlikkuskohustused, millest geograafilise tähisega toote tootmisel lähtuda. Sellised kohustused peavad olema konkreetsed, nende puhul tuleb võtta arvesse geograafiliste tähistega toodete tootmisel kasutatavaid olemasolevaid kestlikke tavasid ning nendega võidakse osutada olemasolevatele kestlikkuskavadele. |
| 2.   Lõikes 1 osutatud kestlikkuskohustused
  lisatakse
  tootespetsifikaadile. | 2.   Lõikes 1 osutatud kestlikkuskohustused
  võidakse lisada
  tootespetsifikaadile
  ja/või arendada välja eraldi algatuste raames. |
| 3.   Lõikes 1 osutatud kestlikkuskohustustega ei piirata nõuet järgida hügieeni-, ohutus- ja konkurentsieeskirju. | 3.   Lõikes 1 osutatud kestlikkuskohustustega ei piirata nõuet järgida hügieeni-, ohutus- ja konkurentsieeskirju. |
| 4
  .   
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks eri sektorite kestlikkusstandardid ja sätestatakse kriteeriumid selliste olemasolevate kestlikkusstandardite tunnustamiseks, mida geograafilise tähisega toodete tootjad võivad järgida. | |
| 5.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega määratakse kindlaks kestlikkuskohustuste ühtlustatud esitusviis. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 53 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Tootjarühm võib kokku leppida kestlikkuskohustused, millest geograafilise tähisega toote tootmisel lähtuda.
  Selliste kohustuste eesmärk on kohaldada liidu või riigi õigusega ette nähtust kõrgemat kestlikkusstandardit ning rakendada sotsiaalseid, keskkonnaga seotud või majanduslikke kohustusi, mis on vastava valdkonna headest tavadest märksa rangemad
  . Sellised kohustused peavad olema konkreetsed, nende puhul tuleb võtta arvesse geograafiliste tähistega toodete tootmisel kasutatavaid olemasolevaid kestlikke tavasid ning nendega võidakse osutada olemasolevatele kestlikkuskavadele.

1.   Tootjarühm võib kokku leppida
  majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed
  kestlikkuskohustused, millest geograafilise tähisega toote tootmisel lähtuda. Sellised kohustused peavad olema konkreetsed, nende puhul tuleb võtta arvesse geograafiliste tähistega toodete tootmisel kasutatavaid olemasolevaid kestlikke tavasid ning nendega võidakse osutada olemasolevatele kestlikkuskavadele.

2.   Lõikes 1 osutatud kestlikkuskohustused
  lisatakse
  tootespetsifikaadile.

2.   Lõikes 1 osutatud kestlikkuskohustused
  võidakse lisada
  tootespetsifikaadile
  ja/või arendada välja eraldi algatuste raames.

3.   Lõikes 1 osutatud kestlikkuskohustustega ei piirata nõuet järgida hügieeni-, ohutus- ja konkurentsieeskirju.

3.   Lõikes 1 osutatud kestlikkuskohustustega ei piirata nõuet järgida hügieeni-, ohutus- ja konkurentsieeskirju.

4
  .   
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks eri sektorite kestlikkusstandardid ja sätestatakse kriteeriumid selliste olemasolevate kestlikkusstandardite tunnustamiseks, mida geograafilise tähisega toodete tootjad võivad järgida.

5.
     
  Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega määratakse kindlaks kestlikkuskohustuste ühtlustatud esitusviis. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 53 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kestlikkuse kriteeriumide määratlust ei ole võimalik saavutada delegeeritud õigusaktidega. See tuleb esitada määruses, jättes tootjarühmadele vabaduse valida, kas lisada kokku lepitud kestlikkuskohustused spetsifikaatidesse või tagada need muul viisil.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Artikkel 17

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kontroll ei
  tohiks
  kesta kauem kui kuus kuud. Kui kontrolliperiood on või võib olla pikem kui kuus kuud,
  teatab
  komisjon taotlejale kirjalikult viivituse põhjused. | 2.   Kontroll ei
  tohi
  kesta kauem kui kuus kuud. Kui kontrolliperiood on või võib olla pikem kui kuus kuud,
  peab
  komisjon
  teatama
  taotlejale kirjalikult viivituse põhjused. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Kontroll ei
  tohiks
  kesta kauem kui kuus kuud. Kui kontrolliperiood on või võib olla pikem kui kuus kuud,
  teatab
  komisjon taotlejale kirjalikult viivituse põhjused.

2.   Kontroll ei
  tohi
  kesta kauem kui kuus kuud. Kui kontrolliperiood on või võib olla pikem kui kuus kuud,
  peab
  komisjon
  teatama
  taotlejale kirjalikult viivituse põhjused.

Motivatsioon

Motivatsioon

Komisjon ei pea üldiselt kinni määruses sätestatud kuuekuulisest tähtajast ning ei tootjaid ega liikmesriike ei teavitata kunagi viivituse põhjusest (samas kui määruses on see võimalus ette nähtud). Tuleb sätestada, et läbivaatamine ei tohi kesta kauem kui kuus kuud.

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Artikkel 17

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks eeskirjadega, millega usaldatakse käesolevas artiklis sätestatud ülesanded EUIPO-le. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

5.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks eeskirjadega, millega usaldatakse käesolevas artiklis sätestatud ülesanded EUIPO-le.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuleks selgelt sätestada, et registreerimistaotluste läbivaatamise eest vastutab komisjon. Intellektuaalomandi küsimustes saab komisjon tugineda EUIPO tehnilisele toele. Intellektuaalomandi õigustega seotud pädevuste jaotus tuleb aga selgelt määratleda seadusandlikus ettepanekus, mitte delegeeritud õigusaktides.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Artikkel 19

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks üksikasjalike menetlustega ja vaidlustamismenetluse tähtaegadega ning tähtaegadega, millal riiklikud asutused ja õigustatud huvi omavad isikud saavad ametlikult esitada kommentaare, mis ei käivita vaidlustamismenetlust, samuti eeskirjadega, mis käsitlevad käesolevas artiklis sätestatud ülesannete usaldamist EUIPO-le. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

10.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks üksikasjalike menetlustega ja vaidlustamismenetluse tähtaegadega ning tähtaegadega, millal riiklikud asutused ja õigustatud huvi omavad isikud saavad ametlikult esitada kommentaare, mis ei käivita vaidlustamismenetlust, samuti eeskirjadega, mis käsitlevad käesolevas artiklis sätestatud ülesannete usaldamist EUIPO-le.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuleb selgelt sätestada, et vaidlustamismenetluse eest vastutab komisjon. Kui ülesanded delegeeritakse EUIPO-le, tuleks need selgelt määratleda seadusandlikus ettepanekus, mitte delegeeritud õigusaktides.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Artikkel 25

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Standardmuudatusena käsitatakse ajutist muudatust, kui see puudutab tootespetsifikaadi ajutist muutmist, mis tuleneb kohustuslike sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kehtestamisest avaliku sektori asutuse poolt, või ajutist muudatust, mis on vajalik seoses pädevate asutuste poolt ametlikult kinnitatud loodusõnnetuste
  või
  ebasoodsate
  ilmastikutingimustega
  . | 5.   Standardmuudatusena käsitatakse ajutist muudatust, kui see puudutab tootespetsifikaadi ajutist muutmist, mis tuleneb kohustuslike sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kehtestamisest avaliku sektori asutuse poolt, või ajutist muudatust, mis on vajalik seoses pädevate asutuste poolt ametlikult kinnitatud loodusõnnetuste, ebasoodsate
  ilmastikutingimuste või erakorraliste geopoliitiliste sündmustega
  . |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

5.   Standardmuudatusena käsitatakse ajutist muudatust, kui see puudutab tootespetsifikaadi ajutist muutmist, mis tuleneb kohustuslike sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kehtestamisest avaliku sektori asutuse poolt, või ajutist muudatust, mis on vajalik seoses pädevate asutuste poolt ametlikult kinnitatud loodusõnnetuste
  või
  ebasoodsate
  ilmastikutingimustega
  .

5.   Standardmuudatusena käsitatakse ajutist muudatust, kui see puudutab tootespetsifikaadi ajutist muutmist, mis tuleneb kohustuslike sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kehtestamisest avaliku sektori asutuse poolt, või ajutist muudatust, mis on vajalik seoses pädevate asutuste poolt ametlikult kinnitatud loodusõnnetuste, ebasoodsate
  ilmastikutingimuste või erakorraliste geopoliitiliste sündmustega
  .

Motivatsioon

Motivatsioon

Hiljutised sündmused näitavad, et kasulik oleks võtta arvesse geopoliitilisi olukordi, nagu sõda, võimaldamaks spetsifikaatide ajutist muutmist.

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Artikkel 25

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Kui registreeritud geograafilise tähise tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotlus sisaldab ka standardmuudatusi või ajutisi muudatusi, kontrollib komisjon üksnes liidu muudatust. Kõik standardmuudatused või ajutised muudatused loetakse esitamata jäetuks. Taotluse kontrollimisel keskendutakse kavandatud liidu muudatustele.
  Vajaduse korral võib komisjon või asjaomane liikmesriik paluda taotlejal tootespetsifikaadi muid elemente muuta. | 8.   Kui registreeritud geograafilise tähise tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotlus sisaldab ka standardmuudatusi või ajutisi muudatusi, kontrollib komisjon üksnes liidu muudatust. Kõik standardmuudatused või ajutised muudatused loetakse esitamata jäetuks. Taotluse kontrollimisel keskendutakse kavandatud liidu muudatustele.
  Komisjon peab tegema kindlaks ka selle, et geograafilise tähise tootespetsifikaati tehtav liidu muudatus ei nõrgenda muid võimalikke olemasolevaid geograafilisi tähiseid või päritolunimetusi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

8.   Kui registreeritud geograafilise tähise tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotlus sisaldab ka standardmuudatusi või ajutisi muudatusi, kontrollib komisjon üksnes liidu muudatust. Kõik standardmuudatused või ajutised muudatused loetakse esitamata jäetuks. Taotluse kontrollimisel keskendutakse kavandatud liidu muudatustele.
  Vajaduse korral võib komisjon või asjaomane liikmesriik paluda taotlejal tootespetsifikaadi muid elemente muuta.

8.   Kui registreeritud geograafilise tähise tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotlus sisaldab ka standardmuudatusi või ajutisi muudatusi, kontrollib komisjon üksnes liidu muudatust. Kõik standardmuudatused või ajutised muudatused loetakse esitamata jäetuks. Taotluse kontrollimisel keskendutakse kavandatud liidu muudatustele.
  Komisjon peab tegema kindlaks ka selle, et geograafilise tähise tootespetsifikaati tehtav liidu muudatus ei nõrgenda muid võimalikke olemasolevaid geograafilisi tähiseid või päritolunimetusi.

Motivatsioon

Motivatsioon

Võib olla riskantne lubada Euroopa Komisjonil paluda tootespetsifikaatide muutmist, mis läheb esitatud muutmistaotlusest kaugemale.

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Artikkel 26

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks eeskirjadega, millega usaldatakse artiklis 5 sätestatud ülesanded EUIPO-le. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

6.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks eeskirjadega, millega usaldatakse artiklis 5 sätestatud ülesanded EUIPO-le.

Motivatsioon

Motivatsioon

Nende ülesannete delegeerimine EUIPO-le ei ole vastuvõetav.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Artikli 27 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu geograafiliste tähiste registrisse kantud geograafilisi tähiseid kaitstakse järgmise eest: | 1.   Liidu geograafiliste tähiste registrisse kantud geograafilisi tähiseid
  ja rahvusvaheliste lepingute alusel Euroopa Liidus kaitse all olevaid geograafilisi tähiseid
  kaitstakse järgmise eest: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Liidu geograafiliste tähiste registrisse kantud geograafilisi tähiseid kaitstakse järgmise eest:

1.   Liidu geograafiliste tähiste registrisse kantud geograafilisi tähiseid
  ja rahvusvaheliste lepingute alusel Euroopa Liidus kaitse all olevaid geograafilisi tähiseid
  kaitstakse järgmise eest:

Motivatsioon

Motivatsioon

Kahe- või mitmepoolsete lepingutega kaitstud geograafilisi tähiseid ei tohiks automaatselt liidu registrisse kanda.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Artikli 27 lõike 1 punkt a

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | geograafilise tähise otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest registreerimisega hõlmamata toodete puhul, kui need tooted on võrreldavad asjaomase nimetuse all registreeritud toodetega või kui nimetuse kasutamisega kasutatakse ära, nõrgendatakse või kahjustatakse kaitstud nimetuse mainet; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

a)

geograafilise tähise otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest registreerimisega hõlmamata toodete puhul, kui need tooted on võrreldavad asjaomase nimetuse all registreeritud toodetega või kui nimetuse kasutamisega kasutatakse ära, nõrgendatakse või kahjustatakse kaitstud nimetuse mainet;

| a) | geograafilise tähise otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest registreerimisega hõlmamata toodete puhul, kui need tooted on võrreldavad asjaomase nimetuse all registreeritud toodetega või kui nimetuse kasutamisega kasutatakse ära, nõrgendatakse või kahjustatakse kaitstud nimetuse mainet,
  kaasa arvatud siis, kui tooteid kasutatakse koostisainetena
  ; |
| --- | --- |

a)

geograafilise tähise otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest registreerimisega hõlmamata toodete puhul, kui need tooted on võrreldavad asjaomase nimetuse all registreeritud toodetega või kui nimetuse kasutamisega kasutatakse ära, nõrgendatakse või kahjustatakse kaitstud nimetuse mainet,
  kaasa arvatud siis, kui tooteid kasutatakse koostisainetena
  ;

kaasa arvatud siis, kui tooteid kasutatakse koostisainetena

Motivatsioon

Motivatsioon

Kooskõla tagamiseks koostisainetena kasutatavate geograafiliste tähiste kaitset käsitlevate uute sätetega, mis sisalduvad käesoleva määruse ettepaneku artiklis 28, on kasulik uuesti lisada viide koostisosadena kasutatavatele geograafilistele tähistele.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Artikli 27 lõike 1 punkt b

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui toodete või teenuste tegelik päritolu on näidatud või kui kaitstud nimetus on tõlgitud või sellele on lisatud sõnad „stiil“, „liik“, „meetod“, „toodetud nagu“, „imitatsioon“, „maitse“, „samasugune“ või muud samalaadsed sõnad; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

b)

väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui toodete või teenuste tegelik päritolu on näidatud või kui kaitstud nimetus on tõlgitud või sellele on lisatud sõnad „stiil“, „liik“, „meetod“, „toodetud nagu“, „imitatsioon“, „maitse“, „samasugune“ või muud samalaadsed sõnad;

| b) | väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui
  sellega on seotud liikmesriigid või avaliku sektori asutused, ja siis, kui
  toodete või teenuste tegelik päritolu on näidatud või kui kaitstud nimetus on tõlgitud,
  transkribeeritud või translitereeritud
  või sellele on lisatud sõnad „stiil“, „liik“, „meetod“, „toodetud nagu“, „imitatsioon“, „maitse“, „samasugune“ või muud samalaadsed sõnad,
  kaasa arvatud siis, kui neid tooteid kasutatakse koostisainetena
  ; |
| --- | --- |

b)

väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui
  sellega on seotud liikmesriigid või avaliku sektori asutused, ja siis, kui
  toodete või teenuste tegelik päritolu on näidatud või kui kaitstud nimetus on tõlgitud,
  transkribeeritud või translitereeritud
  või sellele on lisatud sõnad „stiil“, „liik“, „meetod“, „toodetud nagu“, „imitatsioon“, „maitse“, „samasugune“ või muud samalaadsed sõnad,
  kaasa arvatud siis, kui neid tooteid kasutatakse koostisainetena
  ;

sellega on seotud liikmesriigid või avaliku sektori asutused, ja siis, kui

transkribeeritud või translitereeritud

kaasa arvatud siis, kui neid tooteid kasutatakse koostisainetena

Motivatsioon

Motivatsioon

Samuti tuleb tugevdada kaitset teiste liikmesriikide ja avaliku sektori asutuste mis tahes meetmete eest, mida ametlikult teostatakse seaduslikkuse piires, kuid mille eesmärk on kasutada ära geograafilise tähise populaarsust.

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Artikli 27 lõike 1 punkt c

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | toote lähtekohta, päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevate muude valede või eksitavate märgete eest, mida kasutatakse asjaomase toote sise- või välispakendil, reklaammaterjalides ja asjaomase tootega seotud dokumentides ja veebisaitidel esitatavas teabes, ning selliste pakendite kasutamise eest, mis võivad jätta vale mulje toote päritolust; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

c)

toote lähtekohta, päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevate muude valede või eksitavate märgete eest, mida kasutatakse asjaomase toote sise- või välispakendil, reklaammaterjalides ja asjaomase tootega seotud dokumentides ja veebisaitidel esitatavas teabes, ning selliste pakendite kasutamise eest, mis võivad jätta vale mulje toote päritolust;

| c) | toote lähtekohta, päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevate muude valede või eksitavate märgete eest, mida kasutatakse asjaomase toote sise- või välispakendil, reklaammaterjalides ja asjaomase tootega seotud dokumentides ja veebisaitidel
  või domeeni nimes
  esitatavas teabes, ning selliste pakendite kasutamise eest, mis võivad jätta vale mulje toote päritolust; |
| --- | --- |

c)

toote lähtekohta, päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevate muude valede või eksitavate märgete eest, mida kasutatakse asjaomase toote sise- või välispakendil, reklaammaterjalides ja asjaomase tootega seotud dokumentides ja veebisaitidel
  või domeeni nimes
  esitatavas teabes, ning selliste pakendite kasutamise eest, mis võivad jätta vale mulje toote päritolust;

või domeeni nimes

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Artikli 27 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Lõike 1 punkti b kohaldamisel tekib seos geograafilise tähisega eelkõige siis, kui mõistel, tähisel või muul märgistus- või pakendamisvahendil on piisavalt aruka tarbija arvates otsene ja selge seos registreeritud geograafilise tähisega hõlmatud tootega ning sellega kasutatakse ära, nõrgendatakse või kahjustatakse registreeritud nimetuse mainet. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.
     
  Lõike 1 punkti b kohaldamisel tekib seos geograafilise tähisega eelkõige siis, kui mõistel, tähisel või muul märgistus- või pakendamisvahendil on piisavalt aruka tarbija arvates otsene ja selge seos registreeritud geograafilise tähisega hõlmatud tootega ning sellega kasutatakse ära, nõrgendatakse või kahjustatakse registreeritud nimetuse mainet.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kehtivates ELi geograafiliste tähiste määrustes puudub seoste tekitamise määratlus. Seoste tekitamisele on Euroopa Liidu Kohus andnud laia tõlgenduse, mis ei kajastu kavandatavas artiklis. Kõige parem on jätta jätkuvalt Euroopa Liidu Kohtu pädevusse otsustamine seoste tekitamise üle iga juhtumi puhul eraldi.

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Artikli 27 lõige 7

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.
     
  Kui geograafiline tähis on liitnimetus, mis sisaldab üldmõistena käsitatavat mõistet, ei käsitata selle mõiste kasutamist lõike 1 punktides a ja b osutatud tegevusena. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

7.
     
  Kui geograafiline tähis on liitnimetus, mis sisaldab üldmõistena käsitatavat mõistet, ei käsitata selle mõiste kasutamist lõike 1 punktides a ja b osutatud tegevusena.

Motivatsioon

Motivatsioon

See säte võib olla ohtlik paljude kaitstud päritolunimetusega veinide puhul.

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Uus lõige – artikkel 27

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Liikmesriigid võtavad asjakohaseid haldus- ja kohtumeetmeid, et hoida ära või lõpetada asjaomases liikmesriigis toodetava või turustatava kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähise lõikes 1 osutatud ebaseaduslik kasutamine.




  Selleks määravad liikmesriigid vastavalt igas liikmesriigis kehtestatud menetlustele asutused, kes vastutavad selliste meetmete võtmise eest. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

8.
     
  Liikmesriigid võtavad asjakohaseid haldus- ja kohtumeetmeid, et hoida ära või lõpetada asjaomases liikmesriigis toodetava või turustatava kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähise lõikes 1 osutatud ebaseaduslik kasutamine.

Selleks määravad liikmesriigid vastavalt igas liikmesriigis kehtestatud menetlustele asutused, kes vastutavad selliste meetmete võtmise eest.

Motivatsioon

Motivatsioon

Oluline oleks see määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 13 lõike 3 säte uuesti sisse tuua.

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Artikli 28 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Toote koostisosa tähistavat geograafilist tähist ei kasutata töödeldud toote toidunimetuses, välja arvatud juhul, kui on sõlmitud kokkulepe tootjarühmaga, kes
  esindab kahte kolmandikku tootjatest
  . | 2.   Toote koostisosa tähistavat geograafilist tähist ei kasutata töödeldud toote toidunimetuses, välja arvatud juhul, kui on sõlmitud kokkulepe tootjarühmaga, kes
  võib kehtestada minimaalsed tingimused selle kasutamiseks. Selline kasutamine koostisosana võib geograafilist tähist kasutavale töötlejale kaasa tuua rahalise hüvitise kohustuse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Toote koostisosa tähistavat geograafilist tähist ei kasutata töödeldud toote toidunimetuses, välja arvatud juhul, kui on sõlmitud kokkulepe tootjarühmaga, kes
  esindab kahte kolmandikku tootjatest
  .

2.   Toote koostisosa tähistavat geograafilist tähist ei kasutata töödeldud toote toidunimetuses, välja arvatud juhul, kui on sõlmitud kokkulepe tootjarühmaga, kes
  võib kehtestada minimaalsed tingimused selle kasutamiseks. Selline kasutamine koostisosana võib geograafilist tähist kasutavale töötlejale kaasa tuua rahalise hüvitise kohustuse.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tuleks märkida, et tootjarühmad võivad määratleda oma geograafilise tähisega toote koostisosana kasutamise miinimumkriteeriumid ning taotleda rahalist toetust või hüvitamist, et katta oma tavapärase tegevusega seotud suurenenud tegevus- ja halduskulud.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Artikli 28 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust eeskirjadega geograafiliste tähiste kasutamise kohta, et määrata kindlaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud töödeldud toodete koostisosad
  . | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust eeskirjadega geograafiliste tähiste kasutamise kohta, et määrata kindlaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud töödeldud toodete koostisosad
  .

Motivatsioon

Motivatsioon

Käesolevas määruses tuleks sätestada uued eeskirjad koostisosadena kasutatavate geograafiliste tähiste kohta.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Artikkel 29

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks eeskirjadega, millega määratakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud mõisted kindlaks üldmõistetena. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks eeskirjadega, millega määratakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud mõisted kindlaks üldmõistetena.

Motivatsioon

Motivatsioon

Täiendavad üldnõuded, kus need olemas on, tuleks sätestada määruses, mitte delegeeritud õigusaktides.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Artikli 32 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tootjarühm moodustatakse huvitatud sidusrühmade,
  sealhulgas põllumajandustootjate, põllumajandusettevõtete tarnijate, vahetöötlejate ja lõpptöötlejate
  algatusel, nagu on kindlaks määranud riiklikud asutused ja vastavalt asjaomase toote laadile. Liikmesriigid kontrollivad, et tootjarühm tegutseb läbipaistvalt ja demokraatlikult ning et kõigil geograafilise tähisega toote tootjatel on sellesse rühma kuulumise õigus.
  Liikmesriigid võivad ette näha, et tootjarühma töös osalevad ka riigiametnikud ja muud sidusrühmad, nagu tarbijarühmad, jaemüüjad ja tarnijad. | 1.   Tootjarühm moodustatakse huvitatud sidusrühmade algatusel
  ja see võib koosneda tootjatest ja/või töötlejatest,
  nagu on kindlaks määranud
  pädevad
  riiklikud asutused ja vastavalt asjaomase toote laadile. Liikmesriigid kontrollivad, et tootjarühm tegutseb läbipaistvalt ja demokraatlikult ning et kõigil geograafilise tähisega toote tootjatel on sellesse rühma kuulumise õigus. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Tootjarühm moodustatakse huvitatud sidusrühmade,
  sealhulgas põllumajandustootjate, põllumajandusettevõtete tarnijate, vahetöötlejate ja lõpptöötlejate
  algatusel, nagu on kindlaks määranud riiklikud asutused ja vastavalt asjaomase toote laadile. Liikmesriigid kontrollivad, et tootjarühm tegutseb läbipaistvalt ja demokraatlikult ning et kõigil geograafilise tähisega toote tootjatel on sellesse rühma kuulumise õigus.
  Liikmesriigid võivad ette näha, et tootjarühma töös osalevad ka riigiametnikud ja muud sidusrühmad, nagu tarbijarühmad, jaemüüjad ja tarnijad.

1.   Tootjarühm moodustatakse huvitatud sidusrühmade algatusel
  ja see võib koosneda tootjatest ja/või töötlejatest,
  nagu on kindlaks määranud
  pädevad
  riiklikud asutused ja vastavalt asjaomase toote laadile. Liikmesriigid kontrollivad, et tootjarühm tegutseb läbipaistvalt ja demokraatlikult ning et kõigil geograafilise tähisega toote tootjatel on sellesse rühma kuulumise õigus.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tootjarühmadesse kuuluvad kategooriad erinevad sõltuvalt väärtusahela liigist ja liikmesriigiti; seetõttu on eelistatav piirduda tootjate ja töötlejate nimetamisega. Lisaks on raske mõista lisaväärtust, mida annab tootmisprotsessis mitte osalevate sidusrühmade kaasamine tootjate rühma liikmete hulka.

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Artikli 32 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Tootjarühm võib kasutada eelkõige järgmisi volitusi ja täita järgmisi kohustusi: | 2.   Tootjarühm võib kasutada eelkõige järgmisi volitusi ja täita järgmisi kohustusi: |
| a) | töötada välja tootespetsifikaat ja hallata
  sisekontrolli
  , millega tagatakse geograafilise tähisega toote tootmisetappide vastavus nimetatud tootespetsifikaadile; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Tootjarühm võib kasutada eelkõige järgmisi volitusi ja täita järgmisi kohustusi:

2.   Tootjarühm võib kasutada eelkõige järgmisi volitusi ja täita järgmisi kohustusi:

a)

töötada välja tootespetsifikaat ja hallata
  sisekontrolli
  , millega tagatakse geograafilise tähisega toote tootmisetappide vastavus nimetatud tootespetsifikaadile;

sisekontrolli

| a) | töötada välja tootespetsifikaat ja hallata
  tegevusi
  , millega tagatakse geograafilise tähisega toote tootmisetappide vastavus nimetatud tootespetsifikaadile; |
| --- | --- |

a)

töötada välja tootespetsifikaat ja hallata
  tegevusi
  , millega tagatakse geograafilise tähisega toote tootmisetappide vastavus nimetatud tootespetsifikaadile;

tegevusi

| b) | võtta õiguslikke meetmeid, et tagada geograafilise tähise ja sellega otseselt seotud intellektuaalomandi õiguste kaitse; |
| --- | --- |

b)

võtta õiguslikke meetmeid, et tagada geograafilise tähise ja sellega otseselt seotud intellektuaalomandi õiguste kaitse;

| b) | võtta õiguslikke meetmeid, et tagada geograafilise tähise ja sellega otseselt seotud intellektuaalomandi, |
| --- | --- |

b)

võtta õiguslikke meetmeid, et tagada geograafilise tähise ja sellega otseselt seotud intellektuaalomandi,

| c) | leppida kokku kestlikkuskohustused, olenemata sellest, kas need sisalduvad tootespetsifikaadis või mitte, või esitada need eraldi algatusena, sealhulgas leppida kokku kord nende kohustuste täitmise kontrollimiseks ja nende piisava avalikustamise tagamiseks eelkõige komisjoni infosüsteemis; |
| --- | --- |

c)

leppida kokku kestlikkuskohustused, olenemata sellest, kas need sisalduvad tootespetsifikaadis või mitte, või esitada need eraldi algatusena, sealhulgas leppida kokku kord nende kohustuste täitmise kontrollimiseks ja nende piisava avalikustamise tagamiseks eelkõige komisjoni infosüsteemis;

| c) | leppida kokku kestlikkuskohustused, olenemata sellest, kas need sisalduvad tootespetsifikaadis või mitte, või esitada need eraldi algatusena, sealhulgas leppida kokku kord nende kohustuste täitmise kontrollimiseks ja nende piisava avalikustamise tagamiseks eelkõige komisjoni infosüsteemis; |
| --- | --- |

c)

leppida kokku kestlikkuskohustused, olenemata sellest, kas need sisalduvad tootespetsifikaadis või mitte, või esitada need eraldi algatusena, sealhulgas leppida kokku kord nende kohustuste täitmise kontrollimiseks ja nende piisava avalikustamise tagamiseks eelkõige komisjoni infosüsteemis;

| d
  ) | tutvustada üksteisele häid tavasid ja suurendada tootjate teadlikkust artiklis 12 määratletud kestlikkuskohustustest. See võib muu hulgas seisneda teabe andmises saadaoleva rahalise toetuse kohta ning vahendite ja tegevuskavade väljatöötamises; |
| --- | --- |

d
  )

)

tutvustada üksteisele häid tavasid ja suurendada tootjate teadlikkust artiklis 12 määratletud kestlikkuskohustustest. See võib muu hulgas seisneda teabe andmises saadaoleva rahalise toetuse kohta ning vahendite ja tegevuskavade väljatöötamises;

tutvustada üksteisele häid tavasid ja suurendada tootjate teadlikkust artiklis 12 määratletud kestlikkuskohustustest. See võib muu hulgas seisneda teabe andmises saadaoleva rahalise toetuse kohta ning vahendite ja tegevuskavade väljatöötamises;

| d) | võtta geograafilise tähise toimimist parandavaid meetmeid, mille alla kuuluvad: |
| --- | --- |

d)

võtta geograafilise tähise toimimist parandavaid meetmeid, mille alla kuuluvad:

| e
  ) | võtta geograafilise tähise toimimist parandavaid meetmeid, mille alla kuuluvad: |
| --- | --- |

e
  )

e

võtta geograafilise tähise toimimist parandavaid meetmeid, mille alla kuuluvad:

| | i) | kollektiivsete turundus- ja reklaamikampaaniate väljatöötamine, korraldamine ja läbiviimine; |
| --- | --- | --- |

i)

kollektiivsete turundus- ja reklaamikampaaniate väljatöötamine, korraldamine ja läbiviimine;

| | i) | kollektiivsete turundus- ja reklaamikampaaniate väljatöötamine, korraldamine ja läbiviimine; |
| --- | --- | --- |

i)

kollektiivsete turundus- ja reklaamikampaaniate väljatöötamine, korraldamine ja läbiviimine;

| | ii) | sellise teavitus- ja müügiedendustegevuse levitamine, mille eesmärk on teavitada tarbijaid geograafilise tähisega toote omadustest; |
| --- | --- | --- |

ii)

sellise teavitus- ja müügiedendustegevuse levitamine, mille eesmärk on teavitada tarbijaid geograafilise tähisega toote omadustest;

| | ii) | sellise teavitus- ja müügiedendustegevuse levitamine, mille eesmärk on teavitada tarbijaid geograafilise tähisega toote omadustest; |
| --- | --- | --- |

ii)

sellise teavitus- ja müügiedendustegevuse levitamine, mille eesmärk on teavitada tarbijaid geograafilise tähisega toote omadustest;

| | iii) | analüüside tegemine geograafilise tähisega toote majanduslike näitajate, tootmise kestlikkuse, toitainelise koostise ja organoleptiliste omaduste kohta; |
| --- | --- | --- |

iii)

analüüside tegemine geograafilise tähisega toote majanduslike näitajate, tootmise kestlikkuse, toitainelise koostise ja organoleptiliste omaduste kohta;

| | iii) | analüüside tegemine geograafilise tähisega toote majanduslike näitajate, tootmise kestlikkuse, toitainelise koostise ja organoleptiliste omaduste kohta; |
| --- | --- | --- |

iii)

analüüside tegemine geograafilise tähisega toote majanduslike näitajate, tootmise kestlikkuse, toitainelise koostise ja organoleptiliste omaduste kohta;

| | iv) | geograafilist tähist ja asjaomast liidu sümbolit käsitleva teabe levitamine ning |
| --- | --- | --- |

iv)

geograafilist tähist ja asjaomast liidu sümbolit käsitleva teabe levitamine ning

| | iv) | geograafilist tähist ja asjaomast liidu sümbolit käsitleva teabe levitamine ning |
| --- | --- | --- |

iv)

geograafilist tähist ja asjaomast liidu sümbolit käsitleva teabe levitamine ning

| | v) | praegustele ja tulevastele tootjatele nõu ja koolituse pakkumine, sealhulgas soolise aspekti arvestamise ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

v)

praegustele ja tulevastele tootjatele nõu ja koolituse pakkumine, sealhulgas soolise aspekti arvestamise ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas;

| | v) | praegustele ja tulevastele tootjatele nõu ja koolituse pakkumine, sealhulgas soolise aspekti arvestamise ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

v)

praegustele ja tulevastele tootjatele nõu ja koolituse pakkumine, sealhulgas soolise aspekti arvestamise ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas;

| e) | võidelda tootespetsifikaadile mittevastavaid tooteid tähistava geograafilise tähise võltsimise ja pettusekahtlusega kasutamise vastu siseturul, jälgides geograafilise tähise kasutamist kõikjal siseturul ja kolmandate riikide turgudel, kus geograafilised tähised on kaitstud, samuti internetis, ning teavitada vajaduse korral jõustamisasutusi kättesaadavate konfidentsiaalsete süsteemide kaudu. |
| --- | --- |

e)

e)

võidelda tootespetsifikaadile mittevastavaid tooteid tähistava geograafilise tähise võltsimise ja pettusekahtlusega kasutamise vastu siseturul, jälgides geograafilise tähise kasutamist kõikjal siseturul ja kolmandate riikide turgudel, kus geograafilised tähised on kaitstud, samuti internetis, ning teavitada vajaduse korral jõustamisasutusi kättesaadavate konfidentsiaalsete süsteemide kaudu.

| f) | võidelda tootespetsifikaadile mittevastavaid tooteid tähistava geograafilise tähise võltsimise ja pettusekahtlusega kasutamise vastu siseturul, jälgides geograafilise tähise kasutamist kõikjal siseturul ja kolmandate riikide turgudel, kus geograafilised tähised on kaitstud, samuti internetis, ning teavitada vajaduse korral jõustamisasutusi kättesaadavate konfidentsiaalsete süsteemide kaudu. |
| --- | --- |

f)

f)

võidelda tootespetsifikaadile mittevastavaid tooteid tähistava geograafilise tähise võltsimise ja pettusekahtlusega kasutamise vastu siseturul, jälgides geograafilise tähise kasutamist kõikjal siseturul ja kolmandate riikide turgudel, kus geograafilised tähised on kaitstud, samuti internetis, ning teavitada vajaduse korral jõustamisasutusi kättesaadavate konfidentsiaalsete süsteemide kaudu.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tunnustamata tootjarühmade suutlikkus ei ole nende uute ülesannete täitmiseks piisav. Vastupidi, uute volituste üleandmisega tunnustatud tootjarühmadele oleks võimalik soodustada kõige aktiivsemate tunnustamata rühmade tunnustamist ja seega parandada nende struktuuri.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Artikkel 32 – punkt g lõikesse 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | g) | võtta meetmeid toodete väärtuse tõstmiseks ja vajaduse korral võtta meetmeid, et ennetada nende toodete mainet kahjustavat või kahjustada võivat tegevust või selle tegevuse vastu võidelda. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

g)

g)

võtta meetmeid toodete väärtuse tõstmiseks ja vajaduse korral võtta meetmeid, et ennetada nende toodete mainet kahjustavat või kahjustada võivat tegevust või selle tegevuse vastu võidelda.

võtta meetmeid toodete väärtuse tõstmiseks ja vajaduse korral võtta meetmeid, et ennetada nende toodete mainet kahjustavat või kahjustada võivat tegevust või selle tegevuse vastu võidelda.

Motivatsioon

Motivatsioon

Et tugevdada geograafiliste tähiste tootjarühmade rolli ja volitusi, tuleb uuesti lisada määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 45 lõike 1 punkti f säte.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Artikkel 33

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Lõike 3 tingimustele vastavate tootjarühmade
  taotlusel määravad liikmesriigid kooskõlas oma riigisisese õigusega ühe tootjarühma tunnustatud tootjarühmaks
  iga
  nende territooriumilt pärit geograafilise tähise puhul,
  mis on registreeritud või mille kohta on esitatud registreerimistaotlus, või selliste tootenimetuste puhul, mille kohta võidakse esitada registreerimistaotlus. | 1.   
  Tootjarühmade
  taotlusel määravad liikmesriigid kooskõlas oma riigisisese õigusega ühe tootjarühma tunnustatud tootjarühmaks
  ühe või mitme
  nende territooriumilt pärit geograafilise tähise puhul. |
| 2.   Tootjarühma võib määrata tunnustatud tootjarühmaks
  vastavalt eelnevale kokkuleppele, mille on sõlminud vähemalt kaks kolmandikku geograafilise tähisega toote tootjatest, kelle toodang moodustab selle toote toodangust spetsifikaadis osutatud geograafilises piirkonnas vähemalt kaks kolmandikku. Erandina käsitatakse tunnustatud tootjarühmana artikli 8 lõikes 2 osutatud asutust ja artikli 8 lõikes 3 osutatud üksiktootjat
  . | 2.   Tootjarühma võib määrata tunnustatud tootjarühmaks,
  kui: |
| | a) | tal on minimaalne liikmete arv ja/või ta katab turustatava toodangu miinimumkoguse või -väärtuse, mille kehtestab asjaomane liikmesriik piirkonnas, kus ta tegutseb. Need sätted ei takista tunnustamast tootjatühmi, kes tegelevad väikesemahulise tootmisega; aa) see ei nõrgenda muid võimalikke olemasolevaid geograafilisi tähiseid või päritolunimetusi. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   
  Lõike 3 tingimustele vastavate tootjarühmade
  taotlusel määravad liikmesriigid kooskõlas oma riigisisese õigusega ühe tootjarühma tunnustatud tootjarühmaks
  iga
  nende territooriumilt pärit geograafilise tähise puhul,
  mis on registreeritud või mille kohta on esitatud registreerimistaotlus, või selliste tootenimetuste puhul, mille kohta võidakse esitada registreerimistaotlus.

1.   
  Tootjarühmade
  taotlusel määravad liikmesriigid kooskõlas oma riigisisese õigusega ühe tootjarühma tunnustatud tootjarühmaks
  ühe või mitme
  nende territooriumilt pärit geograafilise tähise puhul.

2.   Tootjarühma võib määrata tunnustatud tootjarühmaks
  vastavalt eelnevale kokkuleppele, mille on sõlminud vähemalt kaks kolmandikku geograafilise tähisega toote tootjatest, kelle toodang moodustab selle toote toodangust spetsifikaadis osutatud geograafilises piirkonnas vähemalt kaks kolmandikku. Erandina käsitatakse tunnustatud tootjarühmana artikli 8 lõikes 2 osutatud asutust ja artikli 8 lõikes 3 osutatud üksiktootjat
  .

2.   Tootjarühma võib määrata tunnustatud tootjarühmaks,
  kui:

a)

a)

tal on minimaalne liikmete arv ja/või ta katab turustatava toodangu miinimumkoguse või -väärtuse, mille kehtestab asjaomane liikmesriik piirkonnas, kus ta tegutseb. Need sätted ei takista tunnustamast tootjatühmi, kes tegelevad väikesemahulise tootmisega; aa) see ei nõrgenda muid võimalikke olemasolevaid geograafilisi tähiseid või päritolunimetusi.

tal on minimaalne liikmete arv ja/või ta katab turustatava toodangu miinimumkoguse või -väärtuse, mille kehtestab asjaomane liikmesriik piirkonnas, kus ta tegutseb. Need sätted ei takista tunnustamast tootjatühmi, kes tegelevad väikesemahulise tootmisega; aa) see ei nõrgenda muid võimalikke olemasolevaid geograafilisi tähiseid või päritolunimetusi.

| b) | ta esitab piisavalt tõendeid selle kohta, et ta suudab nii aja jooksul kui ka tõhususe mõttes oma liikmetele pakkuda personali-, materiaalset ja tehnilist tuge; |
| --- | --- |

b)

b)

ta esitab piisavalt tõendeid selle kohta, et ta suudab nii aja jooksul kui ka tõhususe mõttes oma liikmetele pakkuda personali-, materiaalset ja tehnilist tuge;

ta esitab piisavalt tõendeid selle kohta, et ta suudab nii aja jooksul kui ka tõhususe mõttes oma liikmetele pakkuda personali-, materiaalset ja tehnilist tuge;

| c) | ta kasutab oma volitusi ja kohustusi kooskõlas asjaomase liikmesriigi poolt kehtestatud või kehtestatavate õiglase ja tasakaalustatud esindatuse kriteeriumidega tootmisprotsessis osalevate ettevõtjate kategooriate kohta, et vältida väljaarvamisi ja võimaldada tunnustatud rühma demokraatlikku juhtimist. |
| --- | --- |

c)

c)

ta kasutab oma volitusi ja kohustusi kooskõlas asjaomase liikmesriigi poolt kehtestatud või kehtestatavate õiglase ja tasakaalustatud esindatuse kriteeriumidega tootmisprotsessis osalevate ettevõtjate kategooriate kohta, et vältida väljaarvamisi ja võimaldada tunnustatud rühma demokraatlikku juhtimist.

ta kasutab oma volitusi ja kohustusi kooskõlas asjaomase liikmesriigi poolt kehtestatud või kehtestatavate õiglase ja tasakaalustatud esindatuse kriteeriumidega tootmisprotsessis osalevate ettevõtjate kategooriate kohta, et vältida väljaarvamisi ja võimaldada tunnustatud rühma demokraatlikku juhtimist.

3.   Lisaks artikli 32 lõikes 2 osutatud volitustele ja kohustustele võivad tunnustatud tootjarühmal olla järgmised volitused ja ta võib täita järgmisi kohustusi::

3.   Lisaks artikli 32 lõikes 2 osutatud volitustele ja kohustustele võivad tunnustatud tootjarühmal olla järgmised volitused ja ta võib täita järgmisi kohustusi:

| a) | teha koostööd intellektuaalomandi jõustamise ja võltsimisvastaste asutustega ning osaleda geograafiliste tähiste õiguste omajana intellektuaalomandi õiguskaitse võrgustikes; |
| --- | --- |

a)

teha koostööd intellektuaalomandi jõustamise ja võltsimisvastaste asutustega ning osaleda geograafiliste tähiste õiguste omajana intellektuaalomandi õiguskaitse võrgustikes;

| a) | teha koostööd intellektuaalomandi jõustamise ja võltsimisvastaste asutustega ning osaleda geograafiliste tähiste õiguste omajana intellektuaalomandi õiguskaitse võrgustikes; |
| --- | --- |

a)

teha koostööd intellektuaalomandi jõustamise ja võltsimisvastaste asutustega ning osaleda geograafiliste tähiste õiguste omajana intellektuaalomandi õiguskaitse võrgustikes;

| b) | võtta jõustamismeetmeid, sealhulgas esitada tolliasutustele meetmete võtmise taotlusi, et vältida või takistada meetmeid, mis kahjustavad või võivad kahjustada nende toodete mainet; |
| --- | --- |

b)

võtta jõustamismeetmeid, sealhulgas esitada tolliasutustele meetmete võtmise taotlusi, et vältida või takistada meetmeid, mis kahjustavad või võivad kahjustada nende toodete mainet;

| b) | võtta jõustamismeetmeid, sealhulgas esitada tolliasutustele meetmete võtmise taotlusi, et vältida või takistada meetmeid, mis kahjustavad või võivad kahjustada nende toodete mainet; |
| --- | --- |

b)

võtta jõustamismeetmeid, sealhulgas esitada tolliasutustele meetmete võtmise taotlusi, et vältida või takistada meetmeid, mis kahjustavad või võivad kahjustada nende toodete mainet;

| c) | soovitada riiklikele asutustele siduvaid eeskirju, mis võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 166a, et reguleerida geograafilise tähisega toodete tarnimist; |
| --- | --- |

c)

soovitada riiklikele asutustele siduvaid eeskirju, mis võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 166a, et reguleerida geograafilise tähisega toodete tarnimist;

| c) | soovitada riiklikele asutustele siduvaid eeskirju, mis võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 166a, et reguleerida geograafilise tähisega toodete tarnimist; |
| --- | --- |

c)

soovitada riiklikele asutustele siduvaid eeskirju, mis võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 166a, et reguleerida geograafilise tähisega toodete tarnimist;

| d) | selleks et kaitsta geograafilist tähist väljaspool liidu jurisdiktsiooni asuvates interneti domeeninimede süsteemides, registreerida olenevalt asjaomasest kaubamärgisüsteemist üksikkaubamärk, kollektiivkaubamärk või sertifitseerimismärk, mis sisaldab ühena selle silmapaistvatest elementidest geograafilist tähist ja piirdub tootega, mis on kooskõlas vastava tootespetsifikaadiga. |
| --- | --- |

d)

selleks et kaitsta geograafilist tähist väljaspool liidu jurisdiktsiooni asuvates interneti domeeninimede süsteemides, registreerida olenevalt asjaomasest kaubamärgisüsteemist üksikkaubamärk, kollektiivkaubamärk või sertifitseerimismärk, mis sisaldab ühena selle silmapaistvatest elementidest geograafilist tähist ja piirdub tootega, mis on kooskõlas vastava tootespetsifikaadiga.

| d) | selleks et kaitsta geograafilist tähist väljaspool liidu jurisdiktsiooni asuvates interneti domeeninimede süsteemides, registreerida olenevalt asjaomasest kaubamärgisüsteemist üksikkaubamärk, kollektiivkaubamärk või sertifitseerimismärk, mis sisaldab ühena selle silmapaistvatest elementidest geograafilist tähist ja piirdub tootega, mis on kooskõlas; |
| --- | --- |

d)

selleks et kaitsta geograafilist tähist väljaspool liidu jurisdiktsiooni asuvates interneti domeeninimede süsteemides, registreerida olenevalt asjaomasest kaubamärgisüsteemist üksikkaubamärk, kollektiivkaubamärk või sertifitseerimismärk, mis sisaldab ühena selle silmapaistvatest elementidest geograafilist tähist ja piirdub tootega, mis on kooskõlas;

| e) | kehtestada väärtuse jaotamise standardtingimused määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 172a tähenduses, sealhulgas turukasumid ja -kahjumid, määrates kindlaks asjaomaste toodete või muude kaupade asjakohaste turuhindade mis tahes muutused; |
| --- | --- |

e)

e)

kehtestada väärtuse jaotamise standardtingimused määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 172a tähenduses, sealhulgas turukasumid ja -kahjumid, määrates kindlaks asjaomaste toodete või muude kaupade asjakohaste turuhindade mis tahes muutused;

kehtestada väärtuse jaotamise standardtingimused määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 172a tähenduses, sealhulgas turukasumid ja -kahjumid, määrates kindlaks asjaomaste toodete või muude kaupade asjakohaste turuhindade mis tahes muutused;

| f) | kehtestada eeskirjad geograafilise tähisega toote kasutamiseks koostisosana, eelkõige: i) määrata miinimumtingimused geograafilise tähise kasutamiseks koostisosana; ii) taotleda rahalist toetust või hüvitist töötlejalt, kes kasutab geograafilise tähisega toodet koostisosana; iii) teostada kontrolli ja järelevalvet kogu; |
| --- | --- |

f)

f)

kehtestada eeskirjad geograafilise tähisega toote kasutamiseks koostisosana, eelkõige: i) määrata miinimumtingimused geograafilise tähise kasutamiseks koostisosana; ii) taotleda rahalist toetust või hüvitist töötlejalt, kes kasutab geograafilise tähisega toodet koostisosana; iii) teostada kontrolli ja järelevalvet kogu;

kehtestada eeskirjad geograafilise tähisega toote kasutamiseks koostisosana, eelkõige: i) määrata miinimumtingimused geograafilise tähise kasutamiseks koostisosana; ii) taotleda rahalist toetust või hüvitist töötlejalt, kes kasutab geograafilise tähisega toodet koostisosana; iii) teostada kontrolli ja järelevalvet kogu;

| g) | olla partner, kellega Euroopa Komisjon konsulteerib rahvusvaheliste kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel seoses nende nimetuste kaitsega. |
| --- | --- |

g)

g)

olla partner, kellega Euroopa Komisjon konsulteerib rahvusvaheliste kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel seoses nende nimetuste kaitsega.

olla partner, kellega Euroopa Komisjon konsulteerib rahvusvaheliste kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel seoses nende nimetuste kaitsega.

4.   
  Lõikes 2 osutatud volitused ja kohustused sõltuvad eelnevast kokkuleppest, mille on sõlminud vähemalt kaks kolmandikku geograafilise tähisega toote tootjatest, kelle toodang moodustab selle toote toodangust spetsifikaadis osutatud geograafilises piirkonnas vähemalt kaks kolmandikku.

4.   Liikmesriigid teevad kontrolle, et tagada lõikes 2 sätestatud tingimuste järgimine. Kui pädevad riiklikud asutused leiavad, et kõnealuseid tingimusi ei ole täidetud, tühistavad liikmesriigid tootjarühma tunnustamise otsuse.

5
  .   Liikmesriigid teevad kontrolle, et tagada lõikes 2 sätestatud tingimuste järgimine. Kui pädevad riiklikud asutused leiavad, et kõnealuseid tingimusi ei ole täidetud, tühistavad liikmesriigid tootjarühma tunnustamise otsuse.

Motivatsioon

Motivatsioon

Praeguses sõnastuses ei võeta arvesse liikmesriikide õiguslike olukordade mitmekesisust. Seadusandlikus ettepanekus tuleks sätestada üldpõhimõtted selle kohta, kuidas liikmesriik saab geograafiliste tähiste rühma tunnustada, et võtta arvesse riiklikke eripärasid ja sektoritevahelisi erinevusi. Lõpuks on oluline, et tunnustatud rühma esindavuse kriteeriumid tagaksid tasakaalu rühma eri liikmete vahel otsuste tegemisel.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Artikkel 33 – uus lõige 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6.
     
  Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel otsustada, et lõikes 1 sätestatud tingimused on enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kehtinud siseriiklike eeskirjade alusel riiklikul tasandil tunnustatud tootjarühmade puhul täidetud ning et see ei kahjusta siseturu nõuetekohast toimimist. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

6.
     
  Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel otsustada, et lõikes 1 sätestatud tingimused on enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kehtinud siseriiklike eeskirjade alusel riiklikul tasandil tunnustatud tootjarühmade puhul täidetud ning et see ei kahjusta siseturu nõuetekohast toimimist.

Motivatsioon

Motivatsioon

Mõnes liikmesriigis on tunnustatud tootjarühmadega süsteem juba olemas.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Artikli 34 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Riigidomeeninimede liidu tasandi
  registrid
  võivad
  õigustatud huvi või õigusi omava füüsilise või juriidilise isiku taotlusel
  tühistada
  või
  anda
  sellise
  riigidomeeni all
  registreeritud domeeninime üle asjaomase geograafilise tähisega toodete tunnustatud tootjarühmale, järgides asjakohast alternatiivset vaidluste lahendamise menetlust või kohtumenetlust, kui sellise domeeninime omanik on registreerinud domeeninime ilma õiguste või õigustatud huvita geograafilise tähise suhtes või kui see on registreeritud või seda kasutatakse pahauskselt ja selle kasutamine on vastuolus artikliga 27. | 1.   
  Järgmisi kohustusi kohaldatakse põhiplatvormiteenuste suhtes, mida sisule juurdepääsu kontrollijad osutavad või pakuvad liidus asutatud või asuvatele lõppkasutajatele ja ärikasutajatele, olenemata sisule juurdepääsu kontrollijate või ärikasutajate asutamis- või elukohast ning olenemata teenuste osutamise suhtes kohaldatavast muust õigusest kooskõlas määruse 2022/xxx artikliga 1.




  Domeeninimede
  registrid
  peavad ex officio või
  õigustatud huvi või õigusi omava füüsilise või juriidilise isiku taotlusel
  tühistama
  või
  andma
  sellise registreeritud domeeninime üle asjaomase geograafilise tähisega toodete tunnustatud tootjarühmale
  või liikmesriigile, kust asjaomane geograafiline tähis on pärit,
  järgides asjakohast alternatiivset vaidluste lahendamise menetlust või kohtumenetlust, kui sellise domeeninime omanik on registreerinud domeeninime ilma õiguste või õigustatud huvita geograafilise tähise suhtes või kui see on registreeritud või seda kasutatakse pahauskselt ja selle kasutamine on vastuolus artikliga 27. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   
  Riigidomeeninimede liidu tasandi
  registrid
  võivad
  õigustatud huvi või õigusi omava füüsilise või juriidilise isiku taotlusel
  tühistada
  või
  anda
  sellise
  riigidomeeni all
  registreeritud domeeninime üle asjaomase geograafilise tähisega toodete tunnustatud tootjarühmale, järgides asjakohast alternatiivset vaidluste lahendamise menetlust või kohtumenetlust, kui sellise domeeninime omanik on registreerinud domeeninime ilma õiguste või õigustatud huvita geograafilise tähise suhtes või kui see on registreeritud või seda kasutatakse pahauskselt ja selle kasutamine on vastuolus artikliga 27.

1.   
  Järgmisi kohustusi kohaldatakse põhiplatvormiteenuste suhtes, mida sisule juurdepääsu kontrollijad osutavad või pakuvad liidus asutatud või asuvatele lõppkasutajatele ja ärikasutajatele, olenemata sisule juurdepääsu kontrollijate või ärikasutajate asutamis- või elukohast ning olenemata teenuste osutamise suhtes kohaldatavast muust õigusest kooskõlas määruse 2022/xxx artikliga 1.

Domeeninimede
  registrid
  peavad ex officio või
  õigustatud huvi või õigusi omava füüsilise või juriidilise isiku taotlusel
  tühistama
  või
  andma
  sellise registreeritud domeeninime üle asjaomase geograafilise tähisega toodete tunnustatud tootjarühmale
  või liikmesriigile, kust asjaomane geograafiline tähis on pärit,
  järgides asjakohast alternatiivset vaidluste lahendamise menetlust või kohtumenetlust, kui sellise domeeninime omanik on registreerinud domeeninime ilma õiguste või õigustatud huvita geograafilise tähise suhtes või kui see on registreeritud või seda kasutatakse pahauskselt ja selle kasutamine on vastuolus artikliga 27.

Motivatsioon

Motivatsioon

Artikkel 34 hõlmab ainult riigi tippdomeeni (ccTLD) Euroopa Liidus. Muude domeeninimede kui ccTLDde puhul ei ole see säte kohaldatav. Seepärast on asjakohane viia sõnastus kooskõlla digiturgude õigusakti sõnastusega.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Artikli 34 lõige 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Riigidomeeninimede liidu tasandi
  registrid tagavad, et mis tahes alternatiivses vaidluste lahendamise menetluses, mis on loodud lõikes 1 osutatud domeeninimede registreerimisel üles kerkinud vaidluste lahendamiseks, tunnustatakse geograafilisi tähiseid õigustena, mis võivad takistada domeeninime pahauskset registreerimist või kasutamist. | 2.   
  Domeeninimede
  registrid tagavad, et mis tahes alternatiivses vaidluste lahendamise menetluses, mis on loodud lõikes 1 osutatud domeeninimede registreerimisel üles kerkinud vaidluste lahendamiseks, tunnustatakse geograafilisi tähiseid õigustena, mis võivad takistada domeeninime pahauskset registreerimist või kasutamist. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   
  Riigidomeeninimede liidu tasandi
  registrid tagavad, et mis tahes alternatiivses vaidluste lahendamise menetluses, mis on loodud lõikes 1 osutatud domeeninimede registreerimisel üles kerkinud vaidluste lahendamiseks, tunnustatakse geograafilisi tähiseid õigustena, mis võivad takistada domeeninime pahauskset registreerimist või kasutamist.

2.   
  Domeeninimede
  registrid tagavad, et mis tahes alternatiivses vaidluste lahendamise menetluses, mis on loodud lõikes 1 osutatud domeeninimede registreerimisel üles kerkinud vaidluste lahendamiseks, tunnustatakse geograafilisi tähiseid õigustena, mis võivad takistada domeeninime pahauskset registreerimist või kasutamist.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Uus artikkel pärast artiklit 45

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1.
     
  EUIPO võib osaleda liidu geograafiliste tähiste süsteemi toimimises, andes Euroopa Komisjonile tehnilist abi käesolevas määruses sätestatud juhtudel ja viisil, mis ei ületa tema pädevust intellektuaalomandi õiguste valdkonnas. |
| | 2.
     
  EUIPO sekkumine ei tohi kaasa tuua liigset menetluskoormust ega menetluste kestuse pikenemist. |
| | 3.
     
  EUIPO võib toetada Euroopa Komisjoni järgmiste ülesannete täitmisel: |
| | a) | abi intellektuaalomandi aspektides taotluste läbivaatamisel geograafiliste tähiste registreerimise, muutmise ja vaidlustamise menetlustes; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.
     
  EUIPO võib osaleda liidu geograafiliste tähiste süsteemi toimimises, andes Euroopa Komisjonile tehnilist abi käesolevas määruses sätestatud juhtudel ja viisil, mis ei ületa tema pädevust intellektuaalomandi õiguste valdkonnas.

2.
     
  EUIPO sekkumine ei tohi kaasa tuua liigset menetluskoormust ega menetluste kestuse pikenemist.

3.
     
  EUIPO võib toetada Euroopa Komisjoni järgmiste ülesannete täitmisel:

a)

a)

abi intellektuaalomandi aspektides taotluste läbivaatamisel geograafiliste tähiste registreerimise, muutmise ja vaidlustamise menetlustes;

abi intellektuaalomandi aspektides taotluste läbivaatamisel geograafiliste tähiste registreerimise, muutmise ja vaidlustamise menetlustes;

| b) | tootespetsifikaadi standardmuudatuste avaldamine; |
| --- | --- |

b)

b)

tootespetsifikaadi standardmuudatuste avaldamine;

tootespetsifikaadi standardmuudatuste avaldamine;

| c) | geograafiliste tähiste kaitse, sealhulgas internetis; |
| --- | --- |

c)

c)

geograafiliste tähiste kaitse, sealhulgas internetis;

geograafiliste tähiste kaitse, sealhulgas internetis;

| d) | geograafiliste tähiste registri pidamine; |
| --- | --- |

d)

d)

geograafiliste tähiste registri pidamine;

geograafiliste tähiste registri pidamine;

| e) | sellise hoiatussüsteemi loomine ja haldamine, millega antakse taotlejatele teada, kas nende geograafiline tähis on saadaval domeeninimena. |
| --- | --- |

e)

e)

sellise hoiatussüsteemi loomine ja haldamine, millega antakse taotlejatele teada, kas nende geograafiline tähis on saadaval domeeninimena.

sellise hoiatussüsteemi loomine ja haldamine, millega antakse taotlejatele teada, kas nende geograafiline tähis on saadaval domeeninimena.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kavandatava määruse 5. peatükk on sobiv koht, kus paremini selgitada ülesandeid, mille puhul EUIPO saab komisjoni abistada, ja need läbipaistval viisil loetleda. See võimaldaks EUIPO-l täiendada põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi pädevust intellektuaalomandi õiguste alase oskusteabega.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Artikkel 47

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui komisjon
  kasutab käesolevas määruses sätestatud volitusi usaldada ülesandeid EUIPO-le
  , on tal samuti õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust kriteeriumidega, mille alusel jälgida selliste ülesannete täitmist. Need kriteeriumid võivad hõlmata järgmist: | 1.   Kui komisjon
  pöördub EUIPO poole abi saamiseks eelnimetatud ülesannete täitmiseks
  , on tal samuti õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust kriteeriumidega, mille alusel jälgida selliste ülesannete täitmist. Need kriteeriumid võivad hõlmata järgmist: |
| a
  ) | põllumajandustegurite kontrolliprotsessi integreerimise ulatus; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Kui komisjon
  kasutab käesolevas määruses sätestatud volitusi usaldada ülesandeid EUIPO-le
  , on tal samuti õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust kriteeriumidega, mille alusel jälgida selliste ülesannete täitmist. Need kriteeriumid võivad hõlmata järgmist:

1.   Kui komisjon
  pöördub EUIPO poole abi saamiseks eelnimetatud ülesannete täitmiseks
  , on tal samuti õigus võtta kooskõlas artikliga 84 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust kriteeriumidega, mille alusel jälgida selliste ülesannete täitmist. Need kriteeriumid võivad hõlmata järgmist:

a
  )

)

põllumajandustegurite kontrolliprotsessi integreerimise ulatus;

põllumajandustegurite kontrolliprotsessi integreerimise ulatus;

| a) | hindamiste kvaliteet; |
| --- | --- |

a)

hindamiste kvaliteet;

| b
  ) | hindamiste kvaliteet; |
| --- | --- |

b
  )

b

hindamiste kvaliteet;

| b
  ) | eri allikatest pärit geograafiliste tähiste hindamise sidusus; |
| --- | --- |

b
  )

b

eri allikatest pärit geograafiliste tähiste hindamise sidusus;

| c) | eri allikatest pärit geograafiliste tähiste hindamise sidusus; |
| --- | --- |

c)

c)

eri allikatest pärit geograafiliste tähiste hindamise sidusus;

| c
  ) | ülesannete tõhusus; |
| --- | --- |

c
  )

c

ülesannete tõhusus;

| d
  ) | ülesannete tõhusus
  ning |
| --- | --- |

d
  )

d

ülesannete tõhusus
  ning

ning

| d) | taotluste läbivaatamise menetlusaja lühendamine ja |
| --- | --- |

d)

d)

taotluste läbivaatamise menetlusaja lühendamine ja

taotluste läbivaatamise menetlusaja lühendamine ja

| e) | kasutajate rahulolu. |
| --- | --- |

e)

kasutajate rahulolu.

| e) | kasutajate rahulolu. |
| --- | --- |

e)

kasutajate rahulolu.

2.   Hiljemalt viis aastat pärast EUIPO-le esimeste ülesannete delegeerimist koostab komisjon ja esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande EUIPO poolt nende ülesannete täitmisel saavutatud tulemuste ja saadud kogemuste kohta.

2.   Hiljemalt viis aastat pärast EUIPO-le esimeste ülesannete delegeerimist koostab komisjon ja esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande EUIPO poolt nende ülesannete täitmisel saavutatud tulemuste ja saadud kogemuste kohta.

Motivatsioon

Motivatsioon

EUIPO panus nende ülesannete täitmisse piirdub intellektuaalomandi õiguste aspektidega ning tema sekkumist tuleb hinnata ka menetluste kestuse lühendamise seisukohast.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Artikli 48 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise alla ei kuulu järgmised põllumajandustooted: | 3.   Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise alla ei kuulu järgmised põllumajandustooted: |
| a) | tooted, millega ei saa nende olemuse tõttu kaubelda siseturul ja mida saab tarbida ainult nende tootmiskohas või selle lähedal, näiteks restoranis; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

3.   Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise alla ei kuulu järgmised põllumajandustooted:

3.   Kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise alla ei kuulu järgmised põllumajandustooted:

a)

a)

tooted, millega ei saa nende olemuse tõttu kaubelda siseturul ja mida saab tarbida ainult nende tootmiskohas või selle lähedal, näiteks restoranis;

tooted, millega ei saa nende olemuse tõttu kaubelda siseturul ja mida saab tarbida ainult nende tootmiskohas või selle lähedal, näiteks restoranis;

| b) | tooted, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega ning mida ei tohi siseturule lasta, ilma et see piiraks artikli 5 lõikes 2 osutatud eeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

b)

tooted, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega ning mida ei tohi siseturule lasta, ilma et see piiraks artikli 5 lõikes 2 osutatud eeskirjade kohaldamist.

tooted, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega ning mida ei tohi siseturule lasta, ilma et see piiraks artikli 5 lõikes 2 osutatud eeskirjade kohaldamist.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kuna tooteliik, mida võiks välja jätta, ei ole selgelt määratletud, võib see artikkel kujutada endast diskrimineerivat sätet..

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Artikkel 60

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kontroll ei
  tohiks
  kesta kauem kui kuus kuud. Kui kontrolliperiood on või võib olla pikem kui kuus kuud,
  teatab
  komisjon taotlejale kirjalikult viivituse põhjused. | 2.   Kontroll ei
  tohi
  kesta kauem kui kuus kuud. Kui kontrolliperiood on või võib olla pikem kui kuus kuud,
  peab
  komisjon
  teatama
  taotlejale kirjalikult viivituse põhjused. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Kontroll ei
  tohiks
  kesta kauem kui kuus kuud. Kui kontrolliperiood on või võib olla pikem kui kuus kuud,
  teatab
  komisjon taotlejale kirjalikult viivituse põhjused.

2.   Kontroll ei
  tohi
  kesta kauem kui kuus kuud. Kui kontrolliperiood on või võib olla pikem kui kuus kuud,
  peab
  komisjon
  teatama
  taotlejale kirjalikult viivituse põhjused.

Motivatsioon

Motivatsioon

Euroopa Komisjon ei pea üldjuhul kinni määruses sätestatud kuuekuulisest tähtajast. Tuleb sätestada, et läbivaatamine ei tohi kesta kauem kui kuus kuud.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Artikkel 84

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 
  12 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2, artikli
  15 lõikes 6, 
  artikli 17 lõikes 5, artikli 19 lõikes 10,
   artikli 23 lõikes 7, artikli 25 lõikes 10, 
  artikli 26 lõikes 6, artikli 28 lõikes 3, artikli 29 lõikes 3
  , artikli 34 lõikes 3, artikli 46 lõikes 1, artiklis 46, artikli 47 lõikes 1, artikli 48 lõikes 6, artikli 48 lõikes 7, artikli 49 lõikes 4, artikli 51 lõikes 3, artikli 55 lõikes 5, artikli 56 lõikes 2, artikli 73 lõikes 10, artikli 69 lõikes 4, artikli 70 lõikes 2, artikli 58 lõikes 3, artikli 62 lõikes 10, artikli 67 lõikes 3, artikli 68 lõikes 6, artikli 76 lõikes 4, artikli 77 lõikes 1, artikli 78 lõikes 3, artikli 78 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne seitsmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. | 2.   Artikli 15 lõikes 6, artikli 23 lõikes 7, artikli 25 lõikes 10, artikli 34 lõikes 3, artikli 46 lõikes 1, artiklis 46, artikli 47 lõikes 1, artikli 48 lõikes 6, artikli 48 lõikes 7, artikli 49 lõikes 4, artikli 51 lõikes 3, artikli 55 lõikes 5, artikli 56 lõikes 2, artikli 73 lõikes 10, artikli 69 lõikes 4, artikli 70 lõikes 2, artikli 58 lõikes 3, artikli 62 lõikes 10, artikli 67 lõikes 3, artikli 68 lõikes 6, artikli 76 lõikes 4, artikli 77 lõikes 1, artikli 78 lõikes 3, artikli 78 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne seitsmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2.   Artikli 
  12 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2, artikli
  15 lõikes 6, 
  artikli 17 lõikes 5, artikli 19 lõikes 10,
   artikli 23 lõikes 7, artikli 25 lõikes 10, 
  artikli 26 lõikes 6, artikli 28 lõikes 3, artikli 29 lõikes 3
  , artikli 34 lõikes 3, artikli 46 lõikes 1, artiklis 46, artikli 47 lõikes 1, artikli 48 lõikes 6, artikli 48 lõikes 7, artikli 49 lõikes 4, artikli 51 lõikes 3, artikli 55 lõikes 5, artikli 56 lõikes 2, artikli 73 lõikes 10, artikli 69 lõikes 4, artikli 70 lõikes 2, artikli 58 lõikes 3, artikli 62 lõikes 10, artikli 67 lõikes 3, artikli 68 lõikes 6, artikli 76 lõikes 4, artikli 77 lõikes 1, artikli 78 lõikes 3, artikli 78 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne seitsmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

2.   Artikli 15 lõikes 6, artikli 23 lõikes 7, artikli 25 lõikes 10, artikli 34 lõikes 3, artikli 46 lõikes 1, artiklis 46, artikli 47 lõikes 1, artikli 48 lõikes 6, artikli 48 lõikes 7, artikli 49 lõikes 4, artikli 51 lõikes 3, artikli 55 lõikes 5, artikli 56 lõikes 2, artikli 73 lõikes 10, artikli 69 lõikes 4, artikli 70 lõikes 2, artikli 58 lõikes 3, artikli 62 lõikes 10, artikli 67 lõikes 3, artikli 68 lõikes 6, artikli 76 lõikes 4, artikli 77 lõikes 1, artikli 78 lõikes 3, artikli 78 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne seitsmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Motivatsioon

Motivatsioon

Tekst annaks Euroopa Komisjonile suured vabadused teha delegeeritud õigusaktidega muudatusi geograafiliste tähiste poliitikas. See ei ole vastuvõetav, kuna põhiküsimused tuleb sätestada määruse tekstis ja kaasotsustamismenetluse teel.

II.   POLIITIKASOOVITUSED

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni seadusandliku ettepaneku üle ning nõuab tungivalt, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtaksid arvesse geograafiliste tähiste süsteemi märkimisväärseid parandusi, mis tehti ühise põllumajanduspoliitika hiljutise reformiga; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni seadusandliku ettepaneku üle ning nõuab tungivalt, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtaksid arvesse geograafiliste tähiste süsteemi märkimisväärseid parandusi, mis tehti ühise põllumajanduspoliitika hiljutise reformiga;

| 2. | tuletab meelde, et geograafilised tähised on maaelu arengu poliitika põhielement, mis mõjutab piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset tegevust; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et geograafilised tähised on maaelu arengu poliitika põhielement, mis mõjutab piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset tegevust;

| 3. | peab seetõttu kahetsusväärseks, et määruse ettepaneku põhjendustes on jäetud välja viide maaelu arengu poliitika eesmärkide saavutamisele, kuigi seda mainiti varem määruse artiklis 1; |
| --- | --- |

3.

peab seetõttu kahetsusväärseks, et määruse ettepaneku põhjendustes on jäetud välja viide maaelu arengu poliitika eesmärkide saavutamisele, kuigi seda mainiti varem määruse artiklis 1;

| 4. | toetab ühtsete menetluseeskirjade kehtestamist kõigi sektorite jaoks, et tagada järjepidevus ja muuta geograafiliste tähiste süsteem arusaadavamaks, soovitades mitte võtta edasisi meetmeid, et säilitada iga sektori eripära; |
| --- | --- |

4.

toetab ühtsete menetluseeskirjade kehtestamist kõigi sektorite jaoks, et tagada järjepidevus ja muuta geograafiliste tähiste süsteem arusaadavamaks, soovitades mitte võtta edasisi meetmeid, et säilitada iga sektori eripära;

| 5. | toetab ettepanekut anda piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele võimalus aidata kaasa taotluse ettevalmistamisele ja geograafiliste tähiste registreerimise protsessile, kuna see muudab piirkondade panuse geograafiliste tähiste registreerimise ettevalmistamisse ja algetappidesse ametlikuks; |
| --- | --- |

5.

toetab ettepanekut anda piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele võimalus aidata kaasa taotluse ettevalmistamisele ja geograafiliste tähiste registreerimise protsessile, kuna see muudab piirkondade panuse geograafiliste tähiste registreerimise ettevalmistamisse ja algetappidesse ametlikuks;

| 6. | tuletab meelde, et geograafilisi tähiseid ei tuleks käsitada üksnes intellektuaalomandi õigustena, vaid need on ka maaelu arengu vahendid; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et geograafilisi tähiseid ei tuleks käsitada üksnes intellektuaalomandi õigustena, vaid need on ka maaelu arengu vahendid;

| 7. | on seetõttu seisukohal, et põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna oskusteadmiste tõttu peaks põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat jätkama geograafiliste tähiste registreerimise, vaidlustamise ja tühistamise taotluste hindamist ning spetsifikaatide muutmist; |
| --- | --- |

7.

on seetõttu seisukohal, et põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna oskusteadmiste tõttu peaks põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat jätkama geograafiliste tähiste registreerimise, vaidlustamise ja tühistamise taotluste hindamist ning spetsifikaatide muutmist;

| 8. | on seisukohal, et Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) võiks tänu oma intellektuaalomandi õiguste alasele tehnilisele oskusteabele ja ressurssidele olla kaasatud ELi geograafiliste tähiste süsteemi toimimisse, andes Euroopa Komisjonile tehnilist abi intellektuaalomandi aspektidega seotud juhtudel ja viisil, mis tuleb selgelt kindlaks määrata seadusandlikus ettepanekus, mitte delegeeritud õigusaktidega; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) võiks tänu oma intellektuaalomandi õiguste alasele tehnilisele oskusteabele ja ressurssidele olla kaasatud ELi geograafiliste tähiste süsteemi toimimisse, andes Euroopa Komisjonile tehnilist abi intellektuaalomandi aspektidega seotud juhtudel ja viisil, mis tuleb selgelt kindlaks määrata seadusandlikus ettepanekus, mitte delegeeritud õigusaktidega;

| 9. | rõhutab, et EUIPO osalemine spetsifikaatide registreerimise, muutmise ja vaidlustamise menetlustes peab piirduma tema pädevusvaldkonnaga intellektuaalomandi õiguste valdkonnas ega tohi põhjustada liigset menetluskoormusti ega menetluste kestuse pikenemist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et EUIPO osalemine spetsifikaatide registreerimise, muutmise ja vaidlustamise menetlustes peab piirduma tema pädevusvaldkonnaga intellektuaalomandi õiguste valdkonnas ega tohi põhjustada liigset menetluskoormusti ega menetluste kestuse pikenemist;

| 10. | märgib siiski, et kontrollikoja aruande (2) kohaselt ei vähendanud EUIPO sekkumine menetluse kestust; |
| --- | --- |

10.

märgib siiski, et kontrollikoja aruande (2

| 11. | rõhutab, et on oluline kehtestada selged tähtajad ja kiirendada spetsifikaatide muutmise menetlusi, mis mõjutavad oluliselt tootmisprotsessi kohandamise heakskiitmist; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et on oluline kehtestada selged tähtajad ja kiirendada spetsifikaatide muutmise menetlusi, mis mõjutavad oluliselt tootmisprotsessi kohandamise heakskiitmist;

| 12. | märgib samuti, et EUIPO on omandanud geograafiliste tähiste valdkonnas tõelised eksperditeadmised ning tal on väga tõhusad vahendid, mis võiksid olla väga kasulikud geograafiliste tähiste järelevalves ja edendamisel ning pettuste vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

12.

märgib samuti, et EUIPO on omandanud geograafiliste tähiste valdkonnas tõelised eksperditeadmised ning tal on väga tõhusad vahendid, mis võiksid olla väga kasulikud geograafiliste tähiste järelevalves ja edendamisel ning pettuste vastu võitlemisel;

| 13. | soovitab pädevuse osaline üleandmine kahe aasta pärast läbi vaadata, pidades silmas mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste registreerimise täielikku ülevõtmist EUIPO poolt, et teha kindlaks, kas määrust on vaja muuta; |
| --- | --- |

13.

soovitab pädevuse osaline üleandmine kahe aasta pärast läbi vaadata, pidades silmas mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste registreerimise täielikku ülevõtmist EUIPO poolt, et teha kindlaks, kas määrust on vaja muuta;

| 14. | arvestades geograafiliste tähiste territoriaalset mõõdet, on soovitav kaasata Euroopa Regioonide Komitee hindamissüsteemi;; |
| --- | --- |

14.

arvestades geograafiliste tähiste territoriaalset mõõdet, on soovitav kaasata Euroopa Regioonide Komitee hindamissüsteemi;;

| 15. | tunnistab geograafiliste tähiste panust keskkonnaalasesse, sotsiaalsesse ja majanduslikku kestlikusse tänu nende tihedale seosele päritoluterritooriumiga ning mitmekesisesse ja tasakaalustatud toitumisse; |
| --- | --- |

15.

tunnistab geograafiliste tähiste panust keskkonnaalasesse, sotsiaalsesse ja majanduslikku kestlikusse tänu nende tihedale seosele päritoluterritooriumiga ning mitmekesisesse ja tasakaalustatud toitumisse;

| 16. | toetab seda, et geograafilistesse tähistesse lisatakse vabatahlikud kestlikkuskohustused, mille määratlust tuleks määruses täpsustada, andes tootjarühmadele võimaluse kohandada kestlikkusstandardeid vastavalt oma territooriumidele; |
| --- | --- |

16.

toetab seda, et geograafilistesse tähistesse lisatakse vabatahlikud kestlikkuskohustused, mille määratlust tuleks määruses täpsustada, andes tootjarühmadele võimaluse kohandada kestlikkusstandardeid vastavalt oma territooriumidele;

| 17. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni püüdluse üle julgustada geograafiliste tähistega tootjaid tegema tõhusat koostööd tootjarühmades ja andma neile suuremad volitused, kuna geograafiliste tähiste süsteemi keskmes on tugev kollektiivne juhtimine; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt Euroopa Komisjoni püüdluse üle julgustada geograafiliste tähistega tootjaid tegema tõhusat koostööd tootjarühmades ja andma neile suuremad volitused, kuna geograafiliste tähiste süsteemi keskmes on tugev kollektiivne juhtimine;

| 18. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjoni ettepanek, mis on sõnastatud kahetasandilise esindatusena, tekitab suurt segadust eri tootjarühmade, nende volituste ja kohustuste osas, ning on seisukohal, et praeguses sõnastuses ei võeta arvesse liikmesriikide õiguslike olukordade mitmekesisust; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjoni ettepanek, mis on sõnastatud kahetasandilise esindatusena, tekitab suurt segadust eri tootjarühmade, nende volituste ja kohustuste osas, ning on seisukohal, et praeguses sõnastuses ei võeta arvesse liikmesriikide õiguslike olukordade mitmekesisust;

| 19. | toetab geograafiliste tähiste kaitse parandamist, eelkõige puudutab see kaitset internetis ja veebiplatvormidel toimuvat müüki, kaitset geograafiliste tähiste pahauskse registreerimise ja kasutamise vastu domeeninimede süsteemis; |
| --- | --- |

19.

toetab geograafiliste tähiste kaitse parandamist, eelkõige puudutab see kaitset internetis ja veebiplatvormidel toimuvat müüki, kaitset geograafiliste tähiste pahauskse registreerimise ja kasutamise vastu domeeninimede süsteemis;

| 20. | nõustub selgitustega koostisosadena kasutatavate geograafiliste tähiste kohta; |
| --- | --- |

20.

nõustub selgitustega koostisosadena kasutatavate geograafiliste tähiste kohta;

| 21. | arvestades, et geograafiliste tähiste müügiväärtus on 74,76 miljardit eurot ja 15,5 % ELi põllumajanduslike toiduainete koguekspordist, soovitab neid kaubanduslepingutes jätkuvalt kaitsta; |
| --- | --- |

21.

arvestades, et geograafiliste tähiste müügiväärtus on 74,76 miljardit eurot ja 15,5 % ELi põllumajanduslike toiduainete koguekspordist, soovitab neid kaubanduslepingutes jätkuvalt kaitsta;

| 22. | arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega geograafilised tähised moodustavad 48 % geograafiliste tähiste koguarvust ELis, kuid ainult 0,5 % geograafiliste tähiste müügi koguväärtusest, (3) soovitab piisavat toetust, et võimaldada tootjatel katta tootmiskulusid ja vältida seega sertifitseerimisest loobumist; |
| --- | --- |

22.

arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega geograafilised tähised moodustavad 48 % geograafiliste tähiste koguarvust ELis, kuid ainult 0,5 % geograafiliste tähiste müügi koguväärtusest, (3

| 23. | on seisukohal, et vabatahtlike kvaliteedimõistete puhul võib olla kasulik säilitada võimalus uuesti kasutusele võtta mõiste „saarepiirkonna põllumajandustoode“ ja kaaluda viite „karjatatud looma piim, juust ja liha“ lisamist toodete puhul, mille puhul tagatakse, et üle 80 % söödast pärineb karjamaalt kogu karjatamisperioodi jooksul; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et vabatahtlike kvaliteedimõistete puhul võib olla kasulik säilitada võimalus uuesti kasutusele võtta mõiste „saarepiirkonna põllumajandustoode“ ja kaaluda viite „karjatatud looma piim, juust ja liha“ lisamist toodete puhul, mille puhul tagatakse, et üle 80 % söödast pärineb karjamaalt kogu karjatamisperioodi jooksul;

| 24. | soovitab kiirendada vabatahtliku kvaliteedimõiste „mägipiirkondade tooted“ rakendamist, tuletades liikmesriikidele meelde selle mõiste pakutavaid võimalusi ja jälgides selle rakendamist; |
| --- | --- |

24.

soovitab kiirendada vabatahtliku kvaliteedimõiste „mägipiirkondade tooted“ rakendamist, tuletades liikmesriikidele meelde selle mõiste pakutavaid võimalusi ja jälgides selle rakendamist;

| 25. | tunnistab, et geograafilised tähised võivad olla ka UNESCO maailmapärandi märgise (4) saamise võtmetegur, ning soovitab maapiirkondade edendamiseks nende kahe märgise koostoimet, mis võimaldab kultuuripärandil lisada väärtust põllumajanduslikele väärtusahelatele ja seega kogu piirkonna majandusele. |
| --- | --- |

25.

tunnistab, et geograafilised tähised võivad olla ka UNESCO maailmapärandi märgise (4

Brüssel, 30. november 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopa Regioonide Komitee, Soldi, R. (2018), „Sustainable public procurement of food“, https://data.europa.eu/doi/10.2863/1187.

1

(2)  Eriaruanne nr 06/2022: ELi intellektuaalomandi õigused: kaitse ei ole täielikult tagatud.

2

(3)  Study on economic value of EU quality schemes, geographical indications (GI) amd traditional specialities guaranteed (TSG).

3

(4)  Comité européen des régions (mars 2022), „How can local and regional authorities use World Heritage agricultural landscapes as a tool for enhancing the economic and social sustainability of rural areas? Case studies and recommendations for successful knowledge transfer“.

4

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 79/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 79/99

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „ELi eelarve uued omavahendid“

(2023/C 79/12)

| Raportöör: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), Finistère’i departemangu volikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus– ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi eelarve uued omavahendid““
  COM(2021) 566 final
  „Ettepanek: nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi“
  COM(2021) 570
  „Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“
  COM(2021) 569 |

Raportöör:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), Finistère’i departemangu volikogu liige

Viitedokumendid:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus– ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi eelarve uued omavahendid““

COM(2021) 566 final

„Ettepanek: nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi“

COM(2021) 570

„Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“

COM(2021) 569

I.   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

„Ettepanek: nõukogu otsus, millega muudetakse otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi“

COM(2021) 570

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (*) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteem on liidu kliimapoliitika keskne osa. Võttes arvesse heitkogustega kauplemise tihedat seost liidu kliimapoliitika eesmärkidega,
  on
  asjakohane
  eraldada osa
  asjaomasest tulust liidu eelarvesse. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (*) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteem on liidu kliimapoliitika keskne osa. Võttes arvesse heitkogustega kauplemise tihedat seost liidu kliimapoliitika eesmärkidega
  ning CO2 heite piiriülest olemust, võib olla
  asjakohane
  kaaluda
  asjaomasest tulust
  osa eraldamist
  liidu eelarvesse
  , pidades kinni rangetest tingimustest, et see (1) ei mõjuta negatiivselt riiklike ametiasutuste finantssuutlikkust rohelise kokkuleppe eesmärkide täitmisel. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (*) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteem on liidu kliimapoliitika keskne osa. Võttes arvesse heitkogustega kauplemise tihedat seost liidu kliimapoliitika eesmärkidega,
  on
  asjakohane
  eraldada osa
  asjaomasest tulust liidu eelarvesse.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (*) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteem on liidu kliimapoliitika keskne osa. Võttes arvesse heitkogustega kauplemise tihedat seost liidu kliimapoliitika eesmärkidega
  ning CO2 heite piiriülest olemust, võib olla
  asjakohane
  kaaluda
  asjaomasest tulust
  osa eraldamist
  liidu eelarvesse
  , pidades kinni rangetest tingimustest, et see (1) ei mõjuta negatiivselt riiklike ametiasutuste finantssuutlikkust rohelise kokkuleppe eesmärkide täitmisel.

Motivatsioon

Tulude suunamine heitkogustega kauplemise süsteemist liikmesriikide tasandilt ELi tasandile võib vähendada liikmesriikide suutlikkust investeerida kliimamuutustega seotud meetmetesse, kuna nende tulud vähenevad.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vältimaks liigselt pärssivat mõju heitkogustega kauplemisest saadavatele osamaksetele, tuleks abikõlblikele liikmesriikidele kehtestada osamakse maksimaalne suurus. Ajavahemikul 2023–2027 on liikmesriigid abikõlblikud juhul, kui ostujõu standardi alusel mõõdetud ja liidu
  2020.
   aasta arvandmete alusel arvutatud kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest. Ajavahemiku 2028–2030 puhul tuleks kasutada
  2025. aasta
  kogurahvatulu elaniku kohta. Maksimaalse osamakse kehtestamisel tuleks võrrelda liikmesriikide osa heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevates koguomavahendites nende liikmesriikide osaga liidu kogurahvatulus. Kõigile liikmesriikidele tuleks kehtestada minimaalne osamakse, kui nende osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate omavahendite kogusummast on väiksem kui 75 % nende osast liidu kogurahvatulus. | Vältimaks liigselt pärssivat mõju heitkogustega kauplemisest saadavatele osamaksetele, tuleks abikõlblikele liikmesriikidele kehtestada osamakse maksimaalne suurus. Ajavahemikul 2023–2027 on liikmesriigid abikõlblikud juhul, kui ostujõu standardi alusel mõõdetud ja liidu
  2018.–2020.
   aasta arvandmete alusel arvutatud kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest. Ajavahemiku 2028–2030 puhul tuleks kasutada
  ajavahemiku 2023–2025
  kogurahvatulu elaniku kohta. Maksimaalse osamakse kehtestamisel tuleks võrrelda liikmesriikide osa heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevates koguomavahendites nende liikmesriikide osaga liidu kogurahvatulus. Kõigile liikmesriikidele tuleks kehtestada minimaalne osamakse, kui nende osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate omavahendite kogusummast on väiksem kui 75 % nende osast liidu kogurahvatulus. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Vältimaks liigselt pärssivat mõju heitkogustega kauplemisest saadavatele osamaksetele, tuleks abikõlblikele liikmesriikidele kehtestada osamakse maksimaalne suurus. Ajavahemikul 2023–2027 on liikmesriigid abikõlblikud juhul, kui ostujõu standardi alusel mõõdetud ja liidu
  2020.
   aasta arvandmete alusel arvutatud kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest. Ajavahemiku 2028–2030 puhul tuleks kasutada
  2025. aasta
  kogurahvatulu elaniku kohta. Maksimaalse osamakse kehtestamisel tuleks võrrelda liikmesriikide osa heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevates koguomavahendites nende liikmesriikide osaga liidu kogurahvatulus. Kõigile liikmesriikidele tuleks kehtestada minimaalne osamakse, kui nende osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate omavahendite kogusummast on väiksem kui 75 % nende osast liidu kogurahvatulus.

Vältimaks liigselt pärssivat mõju heitkogustega kauplemisest saadavatele osamaksetele, tuleks abikõlblikele liikmesriikidele kehtestada osamakse maksimaalne suurus. Ajavahemikul 2023–2027 on liikmesriigid abikõlblikud juhul, kui ostujõu standardi alusel mõõdetud ja liidu
  2018.–2020.
   aasta arvandmete alusel arvutatud kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % ELi keskmisest. Ajavahemiku 2028–2030 puhul tuleks kasutada
  ajavahemiku 2023–2025
  kogurahvatulu elaniku kohta. Maksimaalse osamakse kehtestamisel tuleks võrrelda liikmesriikide osa heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevates koguomavahendites nende liikmesriikide osaga liidu kogurahvatulus. Kõigile liikmesriikidele tuleks kehtestada minimaalne osamakse, kui nende osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate omavahendite kogusummast on väiksem kui 75 % nende osast liidu kogurahvatulus.

Motivatsioon

Ühtekuuluvuspoliitikas lähtutakse üldisest tavast vaadelda keskmise kogurahvatulu näitajaid kolme aasta alusel, et liigitada piirkonnad ja liikmesriigid enam arenenumateks, vähem arenenumateks või üleminekujärgus olevateks. Teeme ettepaneku kasutada seda meetodit HKSil põhinevate omavahendite suhtes kohaldatava allahindlusmehhanismi arvutamiseks.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX]15 on kehtestatud piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, millega täiendatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja tagatakse liidu kliimapoliitika tõhusus. Võttes arvesse piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi tihedat seost liidu kliimapoliitikaga, tuleks osa sertifikaatide müügist saadavast tulust kanda omavahenditena üle liidu eelarvesse. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX]15 on kehtestatud piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, millega täiendatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja tagatakse liidu kliimapoliitika tõhusus. Võttes arvesse piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi tihedat seost liidu kliimapoliitikaga
  ning CO2 heite ja tööstuslike väärtusahelate piiriülest olemust
  , tuleks osa sertifikaatide müügist saadavast tulust kanda omavahenditena üle liidu eelarvesse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX]15 on kehtestatud piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, millega täiendatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja tagatakse liidu kliimapoliitika tõhusus. Võttes arvesse piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi tihedat seost liidu kliimapoliitikaga, tuleks osa sertifikaatide müügist saadavast tulust kanda omavahenditena üle liidu eelarvesse.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX]15 on kehtestatud piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, millega täiendatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja tagatakse liidu kliimapoliitika tõhusus. Võttes arvesse piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi tihedat seost liidu kliimapoliitikaga
  ning CO2 heite ja tööstuslike väärtusahelate piiriülest olemust
  , tuleks osa sertifikaatide müügist saadavast tulust kanda omavahenditena üle liidu eelarvesse.

Motivatsioon

CO2 heite ja tööstuslike väärtusahelate piiriülene olemus muudab keeruliseks piiril kohaldatavast süsinikdioksiidi kohandusmehhanismist saadava tulu eraldamise üksikutele liikmesriikidele. See on tugev argument tulude jaotamiseks ELi tasandil.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 7

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2021. aasta oktoobris jõudsid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasav raamistik kokkuleppele, et osalevatele turujurisdiktsioonidele eraldatakse 25 % suurte hargmaiste ettevõtjate jääkkasumi sellest osast, mis ületab 10 % kasumlikkuse künnist (edaspidi „OECD/G20 kaasava rahastu 1. samba kokkulepe“). Omavahendid peaksid tulenema ühtse sissenõudmismäära kohaldamisest hargmaiste ettevõtete jääkkasumi selle osa suhtes, mis jaotatakse ümber liikmesriikidele [vastavalt direktiivile maksustamisõiguste ümberjaotamist käsitleva üleilmse kokkuleppe rakendamise kohta]. | 2021. aasta oktoobris jõudsid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasav raamistik kokkuleppele, et osalevatele turujurisdiktsioonidele eraldatakse 25 % suurte hargmaiste ettevõtjate jääkkasumi sellest osast, mis ületab 10 % kasumlikkuse künnist (edaspidi „OECD/G20 kaasava rahastu 1. samba kokkulepe“). Omavahendid peaksid tulenema ühtse sissenõudmismäära kohaldamisest hargmaiste ettevõtete jääkkasumi selle osa suhtes, mis jaotatakse ümber liikmesriikidele [
  pärast mitmepoolse konventsiooni jõustumist ja
  vastavalt direktiivile maksustamisõiguste ümberjaotamist käsitleva üleilmse kokkuleppe rakendamise kohta]. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2021. aasta oktoobris jõudsid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasav raamistik kokkuleppele, et osalevatele turujurisdiktsioonidele eraldatakse 25 % suurte hargmaiste ettevõtjate jääkkasumi sellest osast, mis ületab 10 % kasumlikkuse künnist (edaspidi „OECD/G20 kaasava rahastu 1. samba kokkulepe“). Omavahendid peaksid tulenema ühtse sissenõudmismäära kohaldamisest hargmaiste ettevõtete jääkkasumi selle osa suhtes, mis jaotatakse ümber liikmesriikidele [vastavalt direktiivile maksustamisõiguste ümberjaotamist käsitleva üleilmse kokkuleppe rakendamise kohta].

2021. aasta oktoobris jõudsid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasav raamistik kokkuleppele, et osalevatele turujurisdiktsioonidele eraldatakse 25 % suurte hargmaiste ettevõtjate jääkkasumi sellest osast, mis ületab 10 % kasumlikkuse künnist (edaspidi „OECD/G20 kaasava rahastu 1. samba kokkulepe“). Omavahendid peaksid tulenema ühtse sissenõudmismäära kohaldamisest hargmaiste ettevõtete jääkkasumi selle osa suhtes, mis jaotatakse ümber liikmesriikidele [
  pärast mitmepoolse konventsiooni jõustumist ja
  vastavalt direktiivile maksustamisõiguste ümberjaotamist käsitleva üleilmse kokkuleppe rakendamise kohta].

Motivatsioon

Tarvis on täpsustada, et kõnealuse uue omavahendi loomine sõltub sellise mitmepoolse konventsiooni sõlmimisest, mille eesmärk on OECD/G20 kokkuleppe esimese samba rakendamine.

Muudatusettepanek 5

Artikkel 1

Muuta punkti 1 alapunkti d

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2a.   Erandina lõike 1 punktist e kohaldatakse kuni 2030. eelarveaastani järgmisi sätteid: | 2a.   Erandina lõike 1 punktist e kohaldatakse kuni 2030. eelarveaastani järgmisi sätteid: |
| (a) | kui liikmesriigi osa lõike 1 punkti e kohaldamisest saadava tulu kogusummast on vähem kui 75 % liikmesriigi osast liidu kogurahvatulus, teeb see liikmesriik kättesaadavaks summa, mis võrdub 75 % tema osaga kogurahvatulust, korrutatuna lõike 1 punkti e kohaldamisest saadud tulu kogusummaga. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

2a.   Erandina lõike 1 punktist e kohaldatakse kuni 2030. eelarveaastani järgmisi sätteid:

2a.   Erandina lõike 1 punktist e kohaldatakse kuni 2030. eelarveaastani järgmisi sätteid:

(a)

kui liikmesriigi osa lõike 1 punkti e kohaldamisest saadava tulu kogusummast on vähem kui 75 % liikmesriigi osast liidu kogurahvatulus, teeb see liikmesriik kättesaadavaks summa, mis võrdub 75 % tema osaga kogurahvatulust, korrutatuna lõike 1 punkti e kohaldamisest saadud tulu kogusummaga.

| (a) | kui liikmesriigi osa lõike 1 punkti e kohaldamisest saadava tulu kogusummast on vähem kui 75 % liikmesriigi osast liidu kogurahvatulus, teeb see liikmesriik kättesaadavaks summa, mis võrdub 75 % tema osaga kogurahvatulust, korrutatuna lõike 1 punkti e kohaldamisest saadud tulu kogusummaga. |
| --- | --- |

(a)

kui liikmesriigi osa lõike 1 punkti e kohaldamisest saadava tulu kogusummast on vähem kui 75 % liikmesriigi osast liidu kogurahvatulus, teeb see liikmesriik kättesaadavaks summa, mis võrdub 75 % tema osaga kogurahvatulust, korrutatuna lõike 1 punkti e kohaldamisest saadud tulu kogusummaga.

| (b) | liikmesriigi osa lõike 1 punkti e kohaldamisest saadava tulu kogusummast ei tohi olla rohkem kui 150 % selle liikmesriigi osast liidu kogurahvatulus nende liikmesriikide puhul, kelle kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % liidu keskmisest, mõõdetuna ostujõu standardi alusel ja arvutatuna
  2020
  . aasta näitajate alusel ajavahemikuks 2023–2027 ja
  2025
  . aasta näitajate alusel ajavahemikuks 2028–2030. |
| --- | --- |

(b)

liikmesriigi osa lõike 1 punkti e kohaldamisest saadava tulu kogusummast ei tohi olla rohkem kui 150 % selle liikmesriigi osast liidu kogurahvatulus nende liikmesriikide puhul, kelle kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % liidu keskmisest, mõõdetuna ostujõu standardi alusel ja arvutatuna
  2020
  . aasta näitajate alusel ajavahemikuks 2023–2027 ja
  2025
  . aasta näitajate alusel ajavahemikuks 2028–2030.

2020

2025

| (b) | liikmesriigi osa lõike 1 punkti e kohaldamisest saadava tulu kogusummast ei tohi olla rohkem kui 150 % selle liikmesriigi osast liidu kogurahvatulus nende liikmesriikide puhul, kelle kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % liidu keskmisest, mõõdetuna ostujõu standardi alusel ja arvutatuna
  2018.–2020
  . aasta näitajate alusel ajavahemikuks 2023–2027 ja
  2023.–2025
  . aasta näitajate alusel ajavahemikuks 2028–2030. |
| --- | --- |

(b)

liikmesriigi osa lõike 1 punkti e kohaldamisest saadava tulu kogusummast ei tohi olla rohkem kui 150 % selle liikmesriigi osast liidu kogurahvatulus nende liikmesriikide puhul, kelle kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % liidu keskmisest, mõõdetuna ostujõu standardi alusel ja arvutatuna
  2018.–2020
  . aasta näitajate alusel ajavahemikuks 2023–2027 ja
  2023.–2025
  . aasta näitajate alusel ajavahemikuks 2028–2030.

2018.–2020

2023.–2025

Motivatsioon

Motivatsioon

Ühtekuuluvuspoliitikas lähtutakse üldisest tavast vaadelda keskmise kogurahvatulu näitajaid kolme aasta alusel, et liigitada piirkonnad ja liikmesriigid enam arenenumateks, vähem arenenumateks või üleminekujärgus olevateks. Teeme ettepaneku kasutada seda meetodit HKSil põhinevate omavahendite suhtes kohaldatava allahindlusmehhanismi arvutamiseks.

„Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“

„Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“

COM(2021) 569

COM(2021) 569

Muudatusettepanek 6

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamine hoonete ja maanteetranspordisektoris, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/87/EÜ, 14 võib avaldada lühiajalist sotsiaalset mõju. Selle probleemi lahendamiseks loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX] (final) 15 kliimameetmete sotsiaalfond, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku alusel liidu eelarvest. Seepärast tuleks rubriigi 3 „Loodusvarad ja keskkond“ kulukohustuste assigneeringute ülemmäära ning maksete assigneeringute ülemmäära aastateks 
  2025, 2026 ja 2027
  kohandada. | ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamine hoonete ja maanteetranspordisektoris, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/87/EÜ, 14 võib avaldada lühiajalist sotsiaalset mõju. Selle probleemi lahendamiseks loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX] (final) 15 kliimameetmete sotsiaalfond, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku alusel liidu eelarvest. Seepärast tuleks rubriigi 3 „Loodusvarad ja keskkond“ kulukohustuste assigneeringute ülemmäära ning maksete assigneeringute ülemmäära aastateks 
  2024, 2025, 2026 ja 2027
  kohandada. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamine hoonete ja maanteetranspordisektoris, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/87/EÜ, 14 võib avaldada lühiajalist sotsiaalset mõju. Selle probleemi lahendamiseks loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX] (final) 15 kliimameetmete sotsiaalfond, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku alusel liidu eelarvest. Seepärast tuleks rubriigi 3 „Loodusvarad ja keskkond“ kulukohustuste assigneeringute ülemmäära ning maksete assigneeringute ülemmäära aastateks 
  2025, 2026 ja 2027
  kohandada.

14

15

2025, 2026 ja 2027

ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamine hoonete ja maanteetranspordisektoris, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/87/EÜ, 14 võib avaldada lühiajalist sotsiaalset mõju. Selle probleemi lahendamiseks loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [XXX] (final) 15 kliimameetmete sotsiaalfond, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku alusel liidu eelarvest. Seepärast tuleks rubriigi 3 „Loodusvarad ja keskkond“ kulukohustuste assigneeringute ülemmäära ning maksete assigneeringute ülemmäära aastateks 
  2024, 2025, 2026 ja 2027
  kohandada.

14

15

2024, 2025, 2026 ja 2027

Motivatsioon

Motivatsioon

Kliimameetmete sotsiaalfond tuleks käivitada aasta enne heitkogustega kauplemise süsteemi laiendamist transpordi- ja hoonesektorile, et anda vähekaitstud leibkondadele, mikro- ja väikeettevõtjatele ning transpordikasutajatele piisavalt aega kohanemiseks.

Muudatusettepanek 7

Muudatusettepanek 7

Lisada põhjenduse 3 järele uus põhjendus

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | On asjakohane kehtestada rubriigi 3 ülemmäära suhtes automaatne „CO2 hinna kõikumise kohandus“, et võimaldada kliimameetmete sotsiaalfondi assigneeringute iga-aastast suurendamist juhul, kui CO2 hinnad liikuvus- ja hoonete sektoris tõusevad. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

On asjakohane kehtestada rubriigi 3 ülemmäära suhtes automaatne „CO2 hinna kõikumise kohandus“, et võimaldada kliimameetmete sotsiaalfondi assigneeringute iga-aastast suurendamist juhul, kui CO2 hinnad liikuvus- ja hoonete sektoris tõusevad.

On asjakohane kehtestada rubriigi 3 ülemmäära suhtes automaatne „CO2

2

Motivatsioon

Motivatsioon

Tarvis on tagada, et kliimameetmete sotsiaalfondi eelarvet suurendatakse juhul, kui CO2 hind HKS2 sektorites on komisjoni esialgsetest eeldustest kõrgem.

2

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

Artikkel 1, uus lõige 3, millega lisatakse artikkel 4b

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lisatakse artikkel 4b:






  „Artikkel 4b




  CO2 hinna kohandamise mehhanism





  1.
     
  Alates 2024. aastast kohandatakse pärast finantsmääruse artikli 245 lõike 3 kohast eelarveaasta n-1 esialgse raamatupidamise aastaaruande esitamist rubriigi 3 jooksva aasta kulukohustuste assigneeringute ülemmäära ja maksete assigneeringute ülemmäära ülespoole juhul, kui CO2 hind HKS2 sektorites on komisjoni esialgsetest eeldustest kõrgem.






  2.
     
  Iga-aastane kohandamine arvutatakse EL 27 heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS2) CO2 hinna keskmise taseme alusel aastal –1.“ |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Lisatakse artikkel 4b:

Lisatakse artikkel 4b:

„Artikkel 4b

CO2 hinna kohandamise mehhanism

1.
     
  Alates 2024. aastast kohandatakse pärast finantsmääruse artikli 245 lõike 3 kohast eelarveaasta n-1 esialgse raamatupidamise aastaaruande esitamist rubriigi 3 jooksva aasta kulukohustuste assigneeringute ülemmäära ja maksete assigneeringute ülemmäära ülespoole juhul, kui CO2 hind HKS2 sektorites on komisjoni esialgsetest eeldustest kõrgem.

2.
     
  Iga-aastane kohandamine arvutatakse EL 27 heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS2) CO2 hinna keskmise taseme alusel aastal –1.“

Motivatsioon

Motivatsioon

Tarvis on tagada, et kliimameetmete sotsiaalfondi eelarvet suurendatakse juhul, kui CO2 hind HKS2 sektorites on komisjoni esialgsetest eeldustest kõrgem.

2

II.   POLIITIKASOOVITUSED

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku lisada ELi eelarvesse kolm uut omavahendite kategooriat, kuid on endiselt sügavalt mures, et puudub usaldusväärne mõjuhinnang selle kohta, millised kulud kaasnevad nende meetmetega Euroopa ettevõtjatele ja tarbijatele; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku lisada ELi eelarvesse kolm uut omavahendite kategooriat, kuid on endiselt sügavalt mures, et puudub usaldusväärne mõjuhinnang selle kohta, millised kulud kaasnevad nende meetmetega Euroopa ettevõtjatele ja tarbijatele;

| 2. | rõhutab vajadust luua uusi vahendeid mitte ainult taasterahastu „NextGenerationEU“ võla tagasimaksmiseks, vaid ka ELi eelarve finantsautonoomia alaliseks suurendamiseks ja selleks, et vähendada liikmesriikide stiimuleid nn õiglase vastutasu põhimõtte rakendamiseks. Liikmesriikide eelarvete omavahendid tuleks luua jätkusuutlikul viisil; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust luua uusi vahendeid mitte ainult taasterahastu „NextGenerationEU“ võla tagasimaksmiseks, vaid ka ELi eelarve finantsautonoomia alaliseks suurendamiseks ja selleks, et vähendada liikmesriikide stiimuleid nn õiglase vastutasu põhimõtte rakendamiseks. Liikmesriikide eelarvete omavahendid tuleks luua jätkusuutlikul viisil;

| 3. | märgib, et alates 1. jaanuarist 2021 kehtiv esimene plastpakendijäätmetel põhinev omavahend ei ole ette nähtud otse plastijäätmete korduskasutusse ja ringlussevõttu investeerimiseks. Komitee nõuab ELilt suuremaid jõupingutusi plasti kasutamise vähendamiseks ja plasti ringlussevõtuks; |
| --- | --- |

3.

märgib, et alates 1. jaanuarist 2021 kehtiv esimene plastpakendijäätmetel põhinev omavahend ei ole ette nähtud otse plastijäätmete korduskasutusse ja ringlussevõttu investeerimiseks. Komitee nõuab ELilt suuremaid jõupingutusi plasti kasutamise vähendamiseks ja plasti ringlussevõtuks;

| 4. | märgib, et esimese uute omavahendite kogumi kasutuselevõtmine 2023. aastal, mis on kooskõlas 16. detsembril 2021 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppega kehtestatud tegevuskavaga, edastab finantsturgude ja reitinguagentuuride investoritele positiivse sõnumi. Komitee tuletab meelde, et piisava tulu saamine uutest omavahenditest on oluline, et tagada taasterahastu „NextGenerationEU“ võla tagasimaksmine, seadmata ohtu järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ELi programme; |
| --- | --- |

4.

märgib, et esimese uute omavahendite kogumi kasutuselevõtmine 2023. aastal, mis on kooskõlas 16. detsembril 2021 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppega kehtestatud tegevuskavaga, edastab finantsturgude ja reitinguagentuuride investoritele positiivse sõnumi. Komitee tuletab meelde, et piisava tulu saamine uutest omavahenditest on oluline, et tagada taasterahastu „NextGenerationEU“ võla tagasimaksmine, seadmata ohtu järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ELi programme;

Piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism

Piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism

| 5. | toetab ettepanekut luua piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (CBAM) ülemaailmsete kliimameetmete edendamiseks. Piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism tuleks integreerida ELi laiemasse üleminekuid käsitlevasse tööstusstrateegiasse; |
| --- | --- |

5.

toetab ettepanekut luua piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (CBAM) ülemaailmsete kliimameetmete edendamiseks. Piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism tuleks integreerida ELi laiemasse üleminekuid käsitlevasse tööstusstrateegiasse;

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et CO2-turust ja süsinikdioksiidi piirimaksust saadav tulu võib aja jooksul väheneda, kuna Euroopa majandus vähendab oma CO2 heidet ning kolmandad riigid võtavad järk-järgult kasutusele sarnased CO2 hinnakujunduse mehhanismid; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et CO2

2

2

| 7. | tunnistab, et see mehhanism on ELile kasulik vahend, mis aitab vähendada CO2 heidet kogu maailmas, kuid tekitab siiski mitmeid probleeme, nagu näiteks mehhanismi ettenägematu mõju ELi turgudele, sealhulgas VKEdele ja põllumajandusele. Euroopa Komisjon peab tõhustama järelevalvet ja aruandlust Euroopa Parlamendile ja nõukogule mehhanismi rakendamise ja selle mõju kohta turgudele; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et see mehhanism on ELile kasulik vahend, mis aitab vähendada CO2

| 8. | toonitab, et järk-järgult tuleks kaotada lubatud heitkoguse ühikute (1) tasuta eraldamine piiril kohaldatavasse süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kuuluvatele sektoritele ja asendada see kõigi lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisega, et see tagaks pikas perspektiivis vastavuse WTO nõuetele; |
| --- | --- |

8.

toonitab, et järk-järgult tuleks kaotada lubatud heitkoguse ühikute (1

Uus heitkogustega kauplemise süsteemil põhinev omavahend

Uus heitkogustega kauplemise süsteemil põhinev omavahend

| 9. | toetab ettepanekut luua uued omavahendid, mille aluseks on reformitud ELi heitkogustega kauplemise süsteem. Komitee rõhutab, et piiriülene olemus CO2 heite puhul, mis on seotud negatiivse välismõjuga, mis ei piirdu ainult heidet tekitavate riikidega, on hea põhjendus Euroopa Liidu HKSi sertifikaatide enampakkumisest saadava tulu suunamiseks ELi tasandile. Komitee rõhutab, et see ei tohi avaldada negatiivset mõju liikmesriikide võimele rahastada oma riiklikke kliimamuutuste programme; |
| --- | --- |

9.

toetab ettepanekut luua uued omavahendid, mille aluseks on reformitud ELi heitkogustega kauplemise süsteem. Komitee rõhutab, et piiriülene olemus CO2

| 10. | leiab, et oluline on leevendada negatiivset sotsiaalset ja territoriaalset mõju, mida HKSi laiendamine avaldab hoonete ja transpordisektorile (HKS2). Komitee märgib, et komisjoni ettepanek luua kliimameetmete sotsiaalfond, mida rahastatakse 25 % ulatuses heitkogustega kauplemise süsteemist saadavatest tuludest, ei oleks mingil juhul piisav, et hüvitada kodude ulatuslikku renoveerimist ja maanteetranspordi elektrifitseerimist. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täieliku kaasamise olulisust heitkogustega kauplemise süsteemi vahendite ja kliimameetmete sotsiaalfondi haldamisse. Komitee soovitab integreerida kliimameetmete sotsiaalfondi ühtekuuluvuspoliitika ühissätete määrusesse, et lihtsustada selle kohapealset haldamist korraldusasutuste ja toetusesaajate jaoks. Esmatähtsaks tuleks pidada olemasolevate investeerimis- ja ühtekuuluvusvahendite paremat ja kiiremat toimimist, selle asemel et luua uusi fonde, mis dubleerivad olemasolevaid mehhanisme ja kehtestavad samade eesmärkide jaoks erinevad eeskirjad ning millega kaasneb oht hiilida mööda kehtivatest eeskirjadest energiaallikate abikõlblikkuse vallas; |
| --- | --- |

10.

leiab, et oluline on leevendada negatiivset sotsiaalset ja territoriaalset mõju, mida HKSi laiendamine avaldab hoonete ja transpordisektorile (HKS2). Komitee märgib, et komisjoni ettepanek luua kliimameetmete sotsiaalfond, mida rahastatakse 25 % ulatuses heitkogustega kauplemise süsteemist saadavatest tuludest, ei oleks mingil juhul piisav, et hüvitada kodude ulatuslikku renoveerimist ja maanteetranspordi elektrifitseerimist. Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täieliku kaasamise olulisust heitkogustega kauplemise süsteemi vahendite ja kliimameetmete sotsiaalfondi haldamisse. Komitee soovitab integreerida kliimameetmete sotsiaalfondi ühtekuuluvuspoliitika ühissätete määrusesse, et lihtsustada selle kohapealset haldamist korraldusasutuste ja toetusesaajate jaoks. Esmatähtsaks tuleks pidada olemasolevate investeerimis- ja ühtekuuluvusvahendite paremat ja kiiremat toimimist, selle asemel et luua uusi fonde, mis dubleerivad olemasolevaid mehhanisme ja kehtestavad samade eesmärkide jaoks erinevad eeskirjad ning millega kaasneb oht hiilida mööda kehtivatest eeskirjadest energiaallikate abikõlblikkuse vallas;

| 11. | on veendunud, et tehnoloogiliste, regulatiivsete ja turumuutustega toimetulekuks peaks CBAM olema dünaamiline ning selle valdkondlik ulatus ja heitkoguste kaetus tuleks korrapäraselt läbi vaadata, võttes seejuures arvesse mehhanismi kohalikku ja piirkondlikku mõju. Komitee on valmis toetama CBAMi territoriaalse mõju hindamist; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et tehnoloogiliste, regulatiivsete ja turumuutustega toimetulekuks peaks CBAM olema dünaamiline ning selle valdkondlik ulatus ja heitkoguste kaetus tuleks korrapäraselt läbi vaadata, võttes seejuures arvesse mehhanismi kohalikku ja piirkondlikku mõju. Komitee on valmis toetama CBAMi territoriaalse mõju hindamist;

| 12. | toetab ideed rahastada kliimameetmete sotsiaalfondi omavahenditest, selle asemel et eraldada HKS2st saadud tulu sihtotstarbelise tuluna. Komitee märgib, et sihtotstarbelise eraldamise mehhanism muudaks pikaajalise planeerimise keeruliseks, kuna iga-aastased summad oleksid ettearvamatud ja kõikuvad; |
| --- | --- |

12.

toetab ideed rahastada kliimameetmete sotsiaalfondi omavahenditest, selle asemel et eraldada HKS2st saadud tulu sihtotstarbelise tuluna. Komitee märgib, et sihtotstarbelise eraldamise mehhanism muudaks pikaajalise planeerimise keeruliseks, kuna iga-aastased summad oleksid ettearvamatud ja kõikuvad;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevad omavahendid moodustavad 71 % esimesest uute omavahendite kogumist saadavast kogutulust. Seega on heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate omavahendite säilitamine paketi usaldusväärsuse seisukohast keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevad omavahendid moodustavad 71 % esimesest uute omavahendite kogumist saadavast kogutulust. Seega on heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevate omavahendite säilitamine paketi usaldusväärsuse seisukohast keskse tähtsusega;

| 14. | on siiski mures, et väga kõrgete CO2 hindade korral ei pruugi kliimameetmete sotsiaalfondi ressursside maht olla piisav. Komitee toetab ideed (2) luua automaatne CO2 hinna kõikumise kohandus, et suurendada kliimameetmete sotsiaalfondi iga-aastast eelarvet juhul, kui CO2 hinnad HKS2 sektorites tõusevad; |
| --- | --- |

14.

on siiski mures, et väga kõrgete CO2

2

2

2

| 15. | on seisukohal, et kliimameetmete sotsiaalfond tuleks käivitada 2024. aastal, st aasta enne heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamist maanteetranspordi ja hoonete sektoris, et võimaldada vähekaitstud leibkondadele, mikro- ja väikeettevõtjatele ning transpordikasutajatele piisavalt aega kohanemiseks (pöörates erilist tähelepanu liikuvusvaesusele); |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et kliimameetmete sotsiaalfond tuleks käivitada 2024. aastal, st aasta enne heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamist maanteetranspordi ja hoonete sektoris, et võimaldada vähekaitstud leibkondadele, mikro- ja väikeettevõtjatele ning transpordikasutajatele piisavalt aega kohanemiseks (pöörates erilist tähelepanu liikuvusvaesusele);

OECD/G20 kokkuleppe esimesel sambal põhinev uus omavahend

OECD/G20 kokkuleppe esimesel sambal põhinev uus omavahend

| 16. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle luua OECD/G20 rahvusvahelise maksukokkuleppe esimesel sambal põhinev uus omavahend. Komitee märgib siiski, et kõnealuse uue omavahendi loomine sõltub OECD/G20 mitmepoolse konventsiooni edukast lõpuleviimisest 2022. aasta jooksul; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle luua OECD/G20 rahvusvahelise maksukokkuleppe esimesel sambal põhinev uus omavahend. Komitee märgib siiski, et kõnealuse uue omavahendi loomine sõltub OECD/G20 mitmepoolse konventsiooni edukast lõpuleviimisest 2022. aasta jooksul;

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettevalmistusi juhuks, kui suuremad jurisdiktsioonid ja eelkõige USA ei ratifitseeri kokkulepet. Komitee on seisukohal, et sellisel juhul tuleks ELil edasi liikuda ja esitada ettepanek ELi digiteenuste maksu kohta, mis toimiks ajutise lahendusena seni, kuni luuakse üldisem lahendus suurte hargmaiste ettevõtjate maksustamiseks; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettevalmistusi juhuks, kui suuremad jurisdiktsioonid ja eelkõige USA ei ratifitseeri kokkulepet. Komitee on seisukohal, et sellisel juhul tuleks ELil edasi liikuda ja esitada ettepanek ELi digiteenuste maksu kohta, mis toimiks ajutise lahendusena seni, kuni luuakse üldisem lahendus suurte hargmaiste ettevõtjate maksustamiseks;

| 18. | tuletab meelde, et 2021. aasta OECD/G20 ülemaailmse maksustamise kokkuleppes nähti ette mitmepoolse konventsiooni ettevalmistava töö lõpetamine 2022. aasta alguseks. Komitee märgib, et edusammud kokkuleppe rakendamisel on seiskunud, kuna OECD ei ole mitmepoolse konventsiooni teksti veel valmis saanud. Komitee on mures, et poliitiline muutus USA vahevalimistel võib ohustada USA suutlikkust mitmepoolse konventsiooni allkirjastamisel ja ratifitseerimisel. |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et 2021. aasta OECD/G20 ülemaailmse maksustamise kokkuleppes nähti ette mitmepoolse konventsiooni ettevalmistava töö lõpetamine 2022. aasta alguseks. Komitee märgib, et edusammud kokkuleppe rakendamisel on seiskunud, kuna OECD ei ole mitmepoolse konventsiooni teksti veel valmis saanud. Komitee on mures, et poliitiline muutus USA vahevalimistel võib ohustada USA suutlikkust mitmepoolse konventsiooni allkirjastamisel ja ratifitseerimisel.

Muud võimalikud omavahendid

Muud võimalikud omavahendid

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Komisjoni hinnangul toovad kavandatud kolm uut omavahendit aastatel 2026–2030 kokku sisse 17 miljardit eurot aastas; märgib, et sellest summast ei piisa, et katta taasterahastu „NextGenerationEU“ võla tagasimaksmise kulud (15 miljardit eurot aastas) ja rahastada ka kliimameetmete sotsiaalfondi (9,7 miljardit eurot aastas) ning seepärast rõhutab komitee, et tarvis on täiendavaid uusi omavahendeid. Komitee toonitab territoriaalse mõju hindamise olulisust ning kutsub komisjoni üles võtma seda arvesse uute omavahendite ettepanekute esitamisel; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Komisjoni hinnangul toovad kavandatud kolm uut omavahendit aastatel 2026–2030 kokku sisse 17 miljardit eurot aastas; märgib, et sellest summast ei piisa, et katta taasterahastu „NextGenerationEU“ võla tagasimaksmise kulud (15 miljardit eurot aastas) ja rahastada ka kliimameetmete sotsiaalfondi (9,7 miljardit eurot aastas) ning seepärast rõhutab komitee, et tarvis on täiendavaid uusi omavahendeid. Komitee toonitab territoriaalse mõju hindamise olulisust ning kutsub komisjoni üles võtma seda arvesse uute omavahendite ettepanekute esitamisel;

| 20. | on mures Euroopa Komisjoni ettepaneku pärast mille kohaselt võivad liikmesriigid suunata Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja ühise põllumajanduspoliitika eelarve kasutamata vahendid ümber kavasse „REPowerEU“, sest võib õõnestada ELi ühtekuuluvust. Komitee kinnitab veel kord, et uusi poliitikameetmeid tuleks rahastada uute rahaliste vahendite abil; |
| --- | --- |

20.

on mures Euroopa Komisjoni ettepaneku pärast mille kohaselt võivad liikmesriigid suunata Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja ühise põllumajanduspoliitika eelarve kasutamata vahendid ümber kavasse „REPowerEU“, sest võib õõnestada ELi ühtekuuluvust. Komitee kinnitab veel kord, et uusi poliitikameetmeid tuleks rahastada uute rahaliste vahendite abil;

| 21. | märgib, et ELi eelarvesüsteemi tulevane reform nõuab ELi omavahendeid, mis toetavad õiglast üleminekut konkurentsivõimelisele ringmajandusele. Komitee palub Euroopa Komisjonil kaaluda Euroopa rohelises kokkuleppes sisalduvaid maksualaseid ettepanekuid, mille kohaselt tuleks tööjõu maksustamiselt minna üle saaste ja ressursside kasutamise maksustamisele. Selline maksukoormuse nihutamine põhineb põhimõtete „saastaja maksab“, „töötamise tasuvaks muutmine“ ja „kedagi ei jäeta kõrvale“ kohaldamisel. Nende põhimõtete kohaldamine viiks maksupoliitika muu hulgas kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava eesmärkidega; |
| --- | --- |

21.

märgib, et ELi eelarvesüsteemi tulevane reform nõuab ELi omavahendeid, mis toetavad õiglast üleminekut konkurentsivõimelisele ringmajandusele. Komitee palub Euroopa Komisjonil kaaluda Euroopa rohelises kokkuleppes sisalduvaid maksualaseid ettepanekuid, mille kohaselt tuleks tööjõu maksustamiselt minna üle saaste ja ressursside kasutamise maksustamisele. Selline maksukoormuse nihutamine põhineb põhimõtete „saastaja maksab“, „töötamise tasuvaks muutmine“ ja „kedagi ei jäeta kõrvale“ kohaldamisel. Nende põhimõtete kohaldamine viiks maksupoliitika muu hulgas kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava eesmärkidega;

| 22. | nõuab tungivalt, et komisjon alustaks viivitamatult tööd omavahendite ettepanekute väljatöötamisega ja peab väga paljulubavaks mõtet luua suurte korporatsioonidega seotud omavahend, mis põhineb 2023. aastaks kavandatud ettepanekul „Äritegevus Euroopas: tulumaksuga maksustamise raamistik (BEFIT)“. Komitee märgib, et mõne uuringu kohaselt võib OECD/G20 kokkuleppe rakendamine suurendada Euroopas äriühingu tulumaksust saadavat tulu enam kui 80 miljardi euro võrra aastas (3); |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et komisjon alustaks viivitamatult tööd omavahendite ettepanekute väljatöötamisega ja peab väga paljulubavaks mõtet luua suurte korporatsioonidega seotud omavahend, mis põhineb 2023. aastaks kavandatud ettepanekul „Äritegevus Euroopas: tulumaksuga maksustamise raamistik (BEFIT)“. Komitee märgib, et mõne uuringu kohaselt võib OECD/G20 kokkuleppe rakendamine suurendada Euroopas äriühingu tulumaksust saadavat tulu enam kui 80 miljardi euro võrra aastas (3

| 23. | rõhutab, et Euroopa Komisjon kavatseb luua Ukraina ülesehitamise rahastu „RebuildUkraine“, millest peaks saama peamine õiguslik vahend ELi toetuse eraldamisel Ukraina ülesehitamiseks. Komitee toonitab, et uued ülesanded nõuavad uusi rahastamisallikaid, ning peab tervitatavaks, et Euroopa Komisjon tunnistas, et sõjast tingitud lisavajadused on palju suuremad kui praeguses mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud vahendid ja võttis kohustuse leida uued rahastamisallikad; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et Euroopa Komisjon kavatseb luua Ukraina ülesehitamise rahastu „RebuildUkraine“, millest peaks saama peamine õiguslik vahend ELi toetuse eraldamisel Ukraina ülesehitamiseks. Komitee toonitab, et uued ülesanded nõuavad uusi rahastamisallikaid, ning peab tervitatavaks, et Euroopa Komisjon tunnistas, et sõjast tingitud lisavajadused on palju suuremad kui praeguses mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud vahendid ja võttis kohustuse leida uued rahastamisallikad;

| 24. | väljendab suurt heameelt asjaolu üle, et komisjon on lisanud subsidiaarsuse hindamise tabelid uue heitkogustega kauplemise süsteemi ettepanekule ja määruse eelnõule, millega luuakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism. Selles esitatud põhjendused seoses ettepanekute Euroopa lisaväärtusega ja ELi pädevusest tulenevate meetmete rakendamisega kliimamuutuste valdkonnas, nagu on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 191–193, vastavad komitee hinnangule, et ettepanekud on täielikult vastavuses subsidiaarsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

24.

väljendab suurt heameelt asjaolu üle, et komisjon on lisanud subsidiaarsuse hindamise tabelid uue heitkogustega kauplemise süsteemi ettepanekule ja määruse eelnõule, millega luuakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism. Selles esitatud põhjendused seoses ettepanekute Euroopa lisaväärtusega ja ELi pädevusest tulenevate meetmete rakendamisega kliimamuutuste valdkonnas, nagu on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 191–193, vastavad komitee hinnangule, et ettepanekud on täielikult vastavuses subsidiaarsuse põhimõttega.

Brüssel, 30. november 2022

Euroopa Regioonide Komitee president

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaselt peavad ettevõtjad hankima lubatud heitkoguse ühikuid, mis katavad nende CO2 heitkogused. Tasuta eraldamine on kehtestatud üleminekumeetodina lubatud heitkoguse ühikute eraldamiseks vastupidiselt vaikimisi kasutatavale meetodile (enampakkumine). Tasuta eraldatud LHÜd moodustavad siiski endiselt üle 40 % kõigi LHÜde koguarvust.

1

2

(2)  Arvamuse projekt, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kliimameetmete sotsiaalfondi loomise kohta (COM(2021) 568 – C9-0324/2021 – 2021/206 (COD), 9.2.2022.

2

(3)  Barake, Mona et al „2021 Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates“, ELi maksuvaatluskeskus, teatis nr 2, oktoober 2021.

3

---