# Den Europæiske Unions C 80/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 80 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang3. marts 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 80

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang3. marts 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 80/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Vejledning om genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med REPowerEU | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 80/01

Meddelelse fra Kommissionen — Vejledning om genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med REPowerEU

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2023/C 80/02 | Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/119/FUSP som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/457 og i Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/449 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine | 48 |
| 2023/C 80/03 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/119/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine | 50 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 80/04 | Euroens vekselkurs — 2. februar 2023 | 52 |
| 2023/C 80/05 | Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)
  (Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006
  )

   (
  1
  ) | 53 |
| 2023/C 80/06 | Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)
  (Offentliggørelse af titler og referencer for europæiske standarder under punkt 27 (nikkel) i bilag XVII til REACH)

   (
  1
  ) | 54 |
| | Revisionsretten |
| 2023/C 80/07 | Særberetning nr. 05/2023 — EU's finansielle landskab - Et kludetæppe med behov for yderligere forenkling og mere ansvarlighed | 55 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2023/C 80/02

Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/119/FUSP som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/457 og i Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/449 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine

48

2023/C 80/03

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/119/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine

50

Europa-Kommissionen

2023/C 80/04

Euroens vekselkurs — 2. februar 2023

52

2023/C 80/05

Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)
  (Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006
  )

   (
  1
  )

(Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006

)

1

53

2023/C 80/06

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)
  (Offentliggørelse af titler og referencer for europæiske standarder under punkt 27 (nikkel) i bilag XVII til REACH)

   (
  1
  )

(Offentliggørelse af titler og referencer for europæiske standarder under punkt 27 (nikkel) i bilag XVII til REACH)

1

54

Revisionsretten

2023/C 80/07

Særberetning nr. 05/2023 — EU's finansielle landskab - Et kludetæppe med behov for yderligere forenkling og mere ansvarlighed

55

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 80/08 | Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 56 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 80/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 67 |
| 2023/C 80/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10891 — BUNGE / SC FRICH ENVOL / SC ONE / BZ GROUP) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 69 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 80/11 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 71 |
| 2023/C 80/12 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 79 |
| 2023/C 80/13 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 84 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2023/C 80/08

Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

56

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2023/C 80/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

67

2023/C 80/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10891 — BUNGE / SC FRICH ENVOL / SC ONE / BZ GROUP) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

69

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 80/11

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

71

2023/C 80/12

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

79

2023/C 80/13

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

84

---

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| | Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: — 2,50 % pr. 1. marts 2023 — Euroens vekselkurs ( EUT C 78 af 2.3.2023 ) | 88 |

Berigtigelser

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: — 2,50 % pr. 1. marts 2023 — Euroens vekselkurs ( EUT C 78 af 2.3.2023 )

( EUT C 78 af 2.3.2023 )

88

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Vejledning om genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med REPowerEU

(2023/C 80/01)

Siden vedtagelsen af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (1) har den geopolitiske kontekst ændret sig betydeligt. Ruslands uprovokerede militære aggression mod Ukraine har skabt enorme udfordringer for EU's energiunion og dermed forværret de økonomiske og sociale konsekvenser af covid-19-krisen. For at imødegå disse udfordringer og efter anmodning fra Det Europæiske Råd foreslog Kommissionen den 18. maj 2022 at styrke genopretnings- og resiliensfacilitetens slagkraft inden for rammerne af REPowerEU-planen.

Forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten som ændret ved forordningen om REPowerEU-kapitlerne i genopretnings- og resiliensplanerne, der snart træder i kraft (»REPowerEU-forordningen«), vil forbedre genopretnings- og resiliensfacilitetens evne til effektivt at opfylde målene i REPowerEU-planen og bidrage til energisikkerhed, diversificering af Unionens energiforsyning, øget udbredelse af vedvarende energi og energieffektivitet, en forøgelse af energilagringskapaciteten og den nødvendige reduktion af afhængigheden af fossile brændstoffer inden 2030. REPowerEU-forordningen udgør den nødvendige ramme for at sikre, at investeringer og reformer, der styrker EU's energimodstandsdygtighed, gennemføres så hurtigt som muligt. Den fastlægger specifikke REPowerEU-mål, der bør adresseres ved hjælp af de investeringer og reformer, der skal medtages i de eksisterende genopretnings- og resiliensplaner som en del af særlige REPowerEU-kapitler. Desuden indeholder forordningen bestemmelser om særlige finansieringskilder til finansiering af de relevante foranstaltninger.

Genopretnings- og resiliensfaciliteten og dens nye REPowerEU-komponent vil også bidrage til at styrke EU-industriens konkurrenceevne. Den giver betydelige yderligere finansieringsmuligheder for at fremskynde EU-industriens omstilling til nul- eller lavemissionsteknologier på vej mod nettonulemissioner og for at sætte skub i investeringerne i ny produktionskapacitet for ren teknologi. De politiske mål, der er nedfældet i REPowerEU-forordningen, omfatter udtrykkeligt mål, der er direkte relevante for den fremskyndede og retfærdige industrielle omstilling til klimaneutralitet, herunder industriel dekarbonisering, grønne færdigheder og udvikling af værdikæder inden for teknologier, der er strategiske for den grønne omstilling. I betragtning af det presserende behov for at tackle disse udfordringer og under hensyntagen til den overordnede balance mellem prioriteterne for REPowerEU opfordres medlemsstaterne til at integrere foranstaltninger til støtte for rene teknologiindustriers nuværende og fremtidige konkurrenceevne i deres ændrede planer. Som skitseret i Kommissionens meddelelse (2) bør dette primært bestå af lovgivningsmæssige foranstaltninger til fremskyndelse af godkendelsesprocedurerne for rene teknologiprojekter, skattelettelser eller andre former for finansiel støtte for at tilskynde til indførelse af cleantech-projekter og en fornyet indsats for at opkvalificere arbejdsstyrken i retning af disse rene teknologier.

REPowerEU-forordningen vil også give medlemsstaterne yderligere fleksibilitet inden for rammerne af samhørighedsprogrammeringsperioden 2014-2020 gennem SAFE-foranstaltningerne (støtte til energi til overkommelige priser). Medlemsstaterne vil således kunne anvende ubrugte midler til at yde direkte støtte til sårbare husholdninger og små og mellemstore virksomheder for at hjælpe dem med at håndtere øgede energiomkostninger. Disse foranstaltninger er ikke omfattet af denne vejledning.

Denne vejledning forklarer processen med at ændre eksisterende planer og de nærmere bestemmelser for udarbejdelsen af REPowerEU-kapitler. Del 1 i denne vejledning forklarer retsgrundlaget for at ændre vedtagne genopretnings- og resiliensplaner, mens del 2 omhandler udarbejdelsen og indholdet af REPowerEU-kapitlet. Det præciseres også, hvilke oplysninger medlemsstaterne skal indsende til Kommissionen om årsagerne til, målene for og arten af ændringerne i deres genopretnings- og resiliensplaner. Denne vejledning erstatter den vejledning, som Kommissionen offentliggjorde i maj 2022, mens vejledningen fra januar 2021 (3) om udarbejdelse af genopretnings- og resiliensplaner generelt fortsat er gyldig.

Ved udarbejdelsen af ændringer af medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner med henblik på at indføre REPowerEU-kapitlerne er det vigtigt at understrege følgende principper:

| — | Første prioritet er fortsat en hurtig gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanerne. Medlemsstaterne bør fortsat bestræbe sig på at indgive betalingsanmodninger rettidigt og sikre fremskridt med reformer og investeringer, så midler kan udbetales rettidigt. |
| --- | --- |

—

Første prioritet er fortsat en hurtig gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanerne. Medlemsstaterne bør fortsat bestræbe sig på at indgive betalingsanmodninger rettidigt og sikre fremskridt med reformer og investeringer, så midler kan udbetales rettidigt.

| — | For at sikre en hurtig udrulning af REPowerEU-foranstaltninger bør medlemsstaterne indsende deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner med REPowerEU-kapitler senest den 30. april 2023. Medlemsstaterne bør indsende hver revision af deres genopretnings- og resiliensplaner som en del af et enkelt tillæg. REPowerEU-kapitlerne bør behandle de udfordringer, som medlemsstaterne står over for, på en omfattende måde. |
| --- | --- |

—

For at sikre en hurtig udrulning af REPowerEU-foranstaltninger bør medlemsstaterne indsende deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner med REPowerEU-kapitler senest den 30. april 2023. Medlemsstaterne bør indsende hver revision af deres genopretnings- og resiliensplaner som en del af et enkelt tillæg. REPowerEU-kapitlerne bør behandle de udfordringer, som medlemsstaterne står over for, på en omfattende måde.

| — | For at sikre hurtige fremskridt hen imod REPowerEU-målene bør medlemsstaterne prioritere foranstaltninger, hvis gennemførelse allerede er i gang og kan iværksættes frem til 2026. Medlemsstaterne bør også være opmærksomme på den mulige indvirkning på udbetalingsprofilen af ændringer af deres eksisterende genopretnings- og resiliensplaner. Generelt bør medlemsstaterne også vurdere tidsplanen for gennemførelsen af eksisterende foranstaltninger for at sikre, at de vil blive gennemført inden for den aftalte tidsramme. |
| --- | --- |

—

For at sikre hurtige fremskridt hen imod REPowerEU-målene bør medlemsstaterne prioritere foranstaltninger, hvis gennemførelse allerede er i gang og kan iværksættes frem til 2026. Medlemsstaterne bør også være opmærksomme på den mulige indvirkning på udbetalingsprofilen af ændringer af deres eksisterende genopretnings- og resiliensplaner. Generelt bør medlemsstaterne også vurdere tidsplanen for gennemførelsen af eksisterende foranstaltninger for at sikre, at de vil blive gennemført inden for den aftalte tidsramme.

| — | De resterende lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten yder yderligere finansiering til reformer og investeringer i REPowerEU-kapitlerne. For at sikre optimal tildeling af disse lån bør medlemsstaterne angive deres interesse i at optage lån så hurtigt som muligt og senest 30 dage efter REPowerEU-forordningens ikrafttræden. |
| --- | --- |

—

De resterende lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten yder yderligere finansiering til reformer og investeringer i REPowerEU-kapitlerne. For at sikre optimal tildeling af disse lån bør medlemsstaterne angive deres interesse i at optage lån så hurtigt som muligt og senest 30 dage efter REPowerEU-forordningens ikrafttræden.

| — | De ændringer, der foretages i genopretnings- og resiliensplanerne i henhold til artikel 18 og 21, bør ikke reducere de overordnede ambitioner for planerne, navnlig for så vidt angår foranstaltninger, der adresserer landespecifikke henstillinger og bidrager til at nå grønne og digitale mål. De yderligere investeringer og reformer, der indgår i de reviderede genopretnings- og resiliensplaner, bør fokusere på REPowerEU-målene. |
| --- | --- |

—

De ændringer, der foretages i genopretnings- og resiliensplanerne i henhold til artikel 18 og 21, bør ikke reducere de overordnede ambitioner for planerne, navnlig for så vidt angår foranstaltninger, der adresserer landespecifikke henstillinger og bidrager til at nå grønne og digitale mål. De yderligere investeringer og reformer, der indgår i de reviderede genopretnings- og resiliensplaner, bør fokusere på REPowerEU-målene.

| — | Medlemsstaterne opfordres også til at gøre status og drøfte deres hidtidige erfaringer med gennemførelsen af faciliteten med Kommissionen for at afgøre, om ændringer af deres nationale gennemførelsesrammer kan bidrage til at forbedre gennemførelsen af reformer og investeringer. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne opfordres også til at gøre status og drøfte deres hidtidige erfaringer med gennemførelsen af faciliteten med Kommissionen for at afgøre, om ændringer af deres nationale gennemførelsesrammer kan bidrage til at forbedre gennemførelsen af reformer og investeringer.

Indholdsfortegnelse

| DEL I | YDERLIGERE FINANSIERING OG ÆNDRING AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANER | 4 |
| --- | --- | --- |

DEL I

| I. | Indledning | 4 |
| --- | --- | --- |

I.

| II. | Yderligere midler | 4 |
| --- | --- | --- |

II.

| III. | Forfinansiering | 9 |
| --- | --- | --- |

III.

| IV. | En ændring af planen for at tage hensyn til ajourføringen af det nye maksimale finansielle bidrag | 9 |
| --- | --- | --- |

IV.

| V. | Ændring eller erstatning af planen som følge af, at planen eller en del af den ikke længere kan gennemføres på grund af objektive omstændigheder | 10 |
| --- | --- | --- |

V.

| DEL II | VEJLEDNING OM UDARBEJDELSE OG PRÆSENTATION AF TILLÆG | 11 |
| --- | --- | --- |

DEL II

| I. | REPowerEU-kapitlet | 13 |
| --- | --- | --- |

I.

| II. | Generel vejledning om ændring af genopretnings- og resiliensplaner | 24 |
| --- | --- | --- |

II.

| BILAG I | FINANSIELLE INSTRUMENTER | 35 |
| --- | --- | --- |

BILAG I

| BILAG II | SKABELON TIL HENSIGTSERKLÆRING VEDRØRENDE LÅN FRA GENOPRETNINGS- OG RESILIENSFACILITETEN | 37 |
| --- | --- | --- |

BILAG II

| BILAG III | SKABELON TIL HENSIGTSERKLÆRING VEDRØRENDE OVERFØRSLER FRA BREXITTILPASNINGSRESERVEN | 38 |
| --- | --- | --- |

BILAG III

| BILAG IV | SKABELON TIL TILLÆG TIL GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN | 39 |
| --- | --- | --- |

BILAG IV

| BILAG V | SKABELON TIL REPOWEREU-KAPITLET | 44 |
| --- | --- | --- |

BILAG V

DEL I

YDERLIGERE FINANSIERING OG ÆNDRING AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANER

I.   Indledning

Når medlemsstaterne ændrer deres genopretnings- og resiliensplaner, opfordres de til at gøre dette i forhold til en konsolideret udgave af deres oprindelige plan, som bør afspejle de ændringer, der er indført i vurderingsfasen, og være i fuld overensstemmelse med Rådets respektive gennemførelsesafgørelser. Medlemsstater, der ikke har konsolideret deres oprindelige plan, opfordres til at gøre dette, inden de ændrer planen. Medlemsstaterne bør forelægge ændrede planer i form af et tillæg til deres konsoliderede planer. Bilag IV til denne vejledning indeholder en særlig skabelon for et sådant tillæg.

Enhver ændring af planerne vil indebære en ny vurdering fra Kommissionens side i overensstemmelse med artikel 19 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. En gennemførelsesafgørelse fra Rådet, der godkender en positiv vurdering af planen efter et forslag fra Kommissionen, vil være påkrævet i overensstemmelse med artikel 20 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Dette følges om nødvendigt af, at der undertegnes en ny eller ændret finansierings- og/eller låneaftale mellem Kommissionen og den pågældende medlemsstat, og at der forud for enhver udbetaling undertegnes operationelle ordninger.

Inden medlemsstaterne indsender ændrede genopretnings- og resiliensplaner, opfordres de til først at indlede en uformel dialog med Kommissionens tjenestegrene. Denne dialog, der svarer til den, der blev afholdt før forelæggelsen af de oprindelige genopretnings- og resiliensplaner, har til formål at hjælpe medlemsstaterne med at forberede ændringerne af genopretnings- og resiliensplanerne.

Medlemsstaterne opfordres kraftigt til at indsende ændrede genopretnings- og resiliensplaner senest i april 2023 inden den lovbestemte frist den 31. august 2023 for indgivelse af de ændrede genopretnings- og resiliensplaner sammen med en låneanmodning. Uanset om en medlemsstat anmoder om et lån eller ej, opfordres medlemsstaterne kraftigt til ikke at indsende ændrede genopretnings- og resiliensplaner efter august 2023, da fristen for indgåelse af forpligtelser for de beløb, der er til rådighed under de resterende 30 % af tilskudstildelingen, udløber ved udgangen af 2023, og der ikke vil være nogen garanti for, at vurderings- og vedtagelsesprocessen kan afsluttes i tide til underskrivelsen af finansierings- og/eller låneaftalerne i 2023. I så fald risikerer medlemsstaten at miste 30 % af sin tildeling af tilskud og sin adgang til lån.

II.   Yderligere midler

Med REPowerEU-forordningens ikrafttræden vil enhver ændret genopretnings- og resiliensplan, som vil medføre yderligere finansiel støtte i form af lån, midler fra emissionshandelssystemet (»ETS«) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF og/eller overførsler fra brexittilpasningsreserven, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1755, skulle indeholde et REPowerEU-kapitel i overensstemmelse med artikel 21c i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Den supplerende finansielle støtte i forbindelse med REPowerEU-kapitlet vil blive udbetalt sammen med resten af genopretnings- og resiliensfacilitetens finansielle bidrag og, hvor det er relevant, lånestøtten i henhold til en fælles afdragsordning.

ETS-midler til REPowerEU

REPowerEU-forordningen indfører en ny kategori af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte. Disse midler må kun anvendes til at finansiere reformer og investeringer, der er omfattet af REPowerEU-kapitlet, jf. artikel 21c, stk. 1, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (se det særlige afsnit i del II) — bortset fra de foranstaltninger, der er omfattet af undtagelsen om »ikke at gøre væsentlig skade« (»DNSH«). Adgangen til denne supplerende ikketilbagebetalingspligtige finansielle støtte kræver yderligere milepæle og mål, som skal integreres i rateplanen for hver enkelt gennemførelsesafgørelse fra Rådet. Der vil ikke blive skelnet mellem finansieringskilder til udbetalingsprofilen.

Som det allerede er gjort for de oprindelige genopretnings- og resiliensplaner, vil Kommissionen fratrække en andel fra den supplerende ikketilbagebetalingspligtige finansielle støtte fra ETS-midlerne til dækning af administrative udgifter i overensstemmelse med artikel 21a, stk. 3, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Tabel 1

Yderligere REPowerEU-tilskud pr. medlemsstat

| Medlemsstat | Andel ( % af det samlede beløb) | Beløb (i EUR, løbende priser) |
| --- | --- | --- |
| Belgien | 1,41 % | 282 138 922 |
| Bulgarien | 2,40 % | 480 047 020 |
| Tjekkiet | 3,41 % | 681 564 712 |
| Danmark | 0,65 % | 130 911 150 |
| Tyskland | 10,45 % | 2 089 555 318 |
| Estland | 0,42 % | 83 422 597 |
| Irland | 0,45 % | 89 598 110 |
| Grækenland | 3,85 % | 769 221 929 |
| Spanien | 12,93 % | 2 586 147 350 |
| Frankrig | 11,60 % | 2 320 955 407 |
| Kroatien | 1,35 % | 269 441 467 |
| Italien | 13,80 % | 2 760 000 000 |
| Cypern | 0,26 % | 52 487 457 |
| Letland | 0,62 % | 123 982 817 |
| Litauen | 0,97 % | 194 020 453 |
| Luxembourg | 0,15 % | 30 000 000 |
| Ungarn | 3,51 % | 701 565 457 |
| Malta | 0,15 % | 30 000 000 |
| Nederlandene | 2,28 % | 455 041 644 |
| Østrig | 1,05 % | 210 620 057 |
| Polen | 13,80 % | 2 760 000 000 |
| Portugal | 3,52 % | 704 419 725 |
| Rumænien | 7,00 % | 1 399 326 315 |
| Slovenien | 0,58 % | 116 909 535 |
| Slovakiet | 1,83 % | 366 959 257 |
| Finland | 0,56 % | 112 935 884 |
| Sverige | 0,99 % | 198 727 417 |

Medlemsstat

Andel ( % af det samlede beløb)

Beløb (i EUR, løbende priser)

Belgien

1,41 %

282 138 922

Bulgarien

2,40 %

480 047 020

Tjekkiet

3,41 %

681 564 712

Danmark

0,65 %

130 911 150

Tyskland

10,45 %

2 089 555 318

Estland

0,42 %

83 422 597

Irland

0,45 %

89 598 110

Grækenland

3,85 %

769 221 929

Spanien

12,93 %

2 586 147 350

Frankrig

11,60 %

2 320 955 407

Kroatien

1,35 %

269 441 467

Italien

13,80 %

2 760 000 000

Cypern

0,26 %

52 487 457

Letland

0,62 %

123 982 817

Litauen

0,97 %

194 020 453

Luxembourg

0,15 %

30 000 000

Ungarn

3,51 %

701 565 457

Malta

0,15 %

30 000 000

Nederlandene

2,28 %

455 041 644

Østrig

1,05 %

210 620 057

Polen

13,80 %

2 760 000 000

Portugal

3,52 %

704 419 725

Rumænien

7,00 %

1 399 326 315

Slovenien

0,58 %

116 909 535

Slovakiet

1,83 %

366 959 257

Finland

0,56 %

112 935 884

Sverige

0,99 %

198 727 417

Overførsler og andre finansieringsmuligheder i forbindelse med EU-midler

Fonde med delt forvaltning, der er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027

I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten kan medlemsstaterne overføre op til 5 % af deres oprindelige tildeling under hver fond — undtagen Fonden for Retfærdig Omstilling — som er omfattet af forordning (EU) 2021/1060 (forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027), til genopretnings- og resiliensfaciliteten i overensstemmelse med betingelserne i forordningen om fælles bestemmelser. I henhold til artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser kan op til 5 % af midlerne fra forordningen om fælles bestemmelser for budgetperioden 2021-2027 overføres til andre EU-instrumenter, der forvaltes direkte eller indirekte, udelukkende til fordel for den pågældende medlemsstat. Reglerne for det EU-instrument, som midlerne overføres til, finder fuld anvendelse. Denne bestemmelse gør det muligt for en medlemsstat at øge de midler, der er til rådighed under genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Medlemsstaterne kan anmode om sådanne overførsler som led i ændringen af et program. I henhold til artikel 26, stk. 3, i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 skal anmodninger om en sådan overførsel via et programs ændring begrundes behørigt i forhold til den komplementaritet og virkning, der skal opnås.

Denne mulighed for at overføre op til 5 % af midlerne i henhold til artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 kan anvendes til at kompensere for et fald i genopretnings- og resiliensfacilitetens finansielle tildeling i forbindelse med enhver foranstaltning, der indgår i den eksisterende genopretnings- og resiliensplan. Den kan også anvendes til reformer og investeringer, der indgår i REPowerEU-kapitlet (4).

Desuden kan medlemsstaterne i henhold til artikel 26a i forordningen om fælles bestemmelser som ændret ved REPowerEU-forordningen anvende op til 7,5 % af deres oprindelige nationale tildeling under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus og Samhørighedsfonden til at støtte REPowerEU-målene i overensstemmelse med de fondsspecifikke regler gennem en ændring af et program i henhold til artikel 24 i forordningen om fælles bestemmelser.

Tabel 2

Tilgængelige beløb til overførsler i henhold til artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser

| Mio. EUR (afrundede beløb) | Disponible potentielle beløb til overførsler i henhold til artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 (pr. december 2022) (*1) |
| --- | --- |
| BE | 134,7 |
| BG | 363,4 |
| CZ | 910,2 |
| DK | 25,9 |
| DE | 865,9 |
| EE | 153,7 |
| IE | 59,9 |
| EL | 412,8 |
| ES | 1 769,4 |
| FR | 842,6 |
| HR | 435,4 |
| IT | 2 104,9 |
| CY | 45,2 |
| LV | 214,6 |
| LT | 305,1 |
| LU | 2,9 |
| HU | 1 086,4 |
| MT | 24,9 |
| NL | 64,9 |
| AT | 57,5 |
| PL | 3 609,0 |
| PT | 1 112,6 |
| RO | 1 461,0 |
| SI | 152,9 |
| SK | 617,9 |
| FI | 65,1 |
| SE | 96,3 |

Mio. EUR (afrundede beløb)

Disponible potentielle beløb til overførsler i henhold til artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 (pr. december 2022) (*1)

BE

134,7

BG

363,4

CZ

910,2

DK

25,9

DE

865,9

EE

153,7

IE

59,9

EL

412,8

ES

1 769,4

FR

842,6

HR

435,4

IT

2 104,9

CY

45,2

LV

214,6

LT

305,1

LU

2,9

HU

1 086,4

MT

24,9

NL

64,9

AT

57,5

PL

3 609,0

PT

1 112,6

RO

1 461,0

SI

152,9

SK

617,9

FI

65,1

SE

96,3

Brexittilpasningsreserven

En medlemsstat kan også overføre hele eller en del af sin foreløbige tildeling i henhold til brexittilpasningsreserven til genopretnings- og resiliensfaciliteten for at finansiere investeringer og reformer i sit REPowerEU-kapitel udelukkende til fordel for den pågældende medlemsstat. Under brexittilpasningsreserven udbetales 80 % af denne foreløbige tildeling til medlemsstaterne som forfinansiering, opdelt i tre trancher på 40 % (i 2021), 30 % (i 2022) og 30 % (i 2023). Resten af den foreløbige tildeling vil blive udbetalt i 2025 mod dokumentation for tilstrækkelige støtteberettigede udgifter.

Den årlige forfinansiering til brexittilpasningsreserven for årene 2022 og 2023 skal udbetales inden udgangen af april. For at kunne tage hensyn til eventuelle planer om overførsler forud for udbetalingen af brexitforfinansieringstranchen for 2023 har medlemsstaterne indtil den 1. marts 2023 til at underrette Kommissionen om enhver hensigt om at overføre midler fra brexittilpasningsreserven til genopretnings- og resiliensfaciliteten. Dette skal ske i form af en e-mail i overensstemmelse med skabelonen i bilag III. Denne anmodning bør indeholde en generel redegørelse for de fælles mål for både brexittilpasningsreserven og REPowerEU-kapitlet, der viser, at begge fokuserer på at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Medlemsstaterne forventes ikke at give en begrundelse for de enkelte foranstaltninger. Når Kommissionen har modtaget oplysningerne, vil udbetalingen af forfinansieringstranchen for 2023 blive stillet i bero.

Afhængigt af det beløb, som medlemsstaten vælger at overføre til genopretnings- og resiliensfaciliteten, finder en af følgende procedurer anvendelse:

| — | Hvis det overførte beløb er lavere end resten af den foreløbige tildeling, som endnu ikke er udbetalt i henhold til brexittilpasningsreserven (som forfinansiering), vil overførslen finde sted under anvendelse af de beløb under brexittilpasningsreserven, som ellers ville være blevet udbetalt i 2023 og 2025. |
| --- | --- |

—

Hvis det overførte beløb er lavere end resten af den foreløbige tildeling, som endnu ikke er udbetalt i henhold til brexittilpasningsreserven (som forfinansiering), vil overførslen finde sted under anvendelse af de beløb under brexittilpasningsreserven, som ellers ville være blevet udbetalt i 2023 og 2025.

| — | Hvis det overførte beløb er højere end den del af den foreløbige tildeling under brexittilpasningsreserven, som ikke er blevet udbetalt, overføres de beløb, der endnu ikke er udbetalt i henhold til brexittilpasningsreserven, først. Differencen vil derefter blive finansieret (helt eller delvist) af de beløb, der allerede blev udbetalt i 2021 og 2022 som forfinansiering til brexittilpasningsreserven, som først skulle inddrives fra den pågældende medlemsstat. Medlemsstaterne vil have mulighed for at udtrykke en præference for, at en sådan inddrivelse så vidt muligt opvejes af Kommissionen gennem en reduktion af enhver passende fremtidig betaling, herunder under genopretnings- og resiliensfaciliteten.

  Tabel 3


  Tildeling under brexittilpasningsreserven og den udbetalte forfinansiering under brexittilpasningsreserven








  Mio. EUR (afrundede beløb) | Tildeling under brexittilpasningsreserven | Udbetalt forfinansiering under brexittilpasningsreserven |
| --- | --- | --- | --- |
| BE | 386,6 | 211,8 |
| BG | 15,4 | 8,4 |
| CZ | 54,9 | |
| DK | 275,0 | 150,7 |
| DE | 646,6 | 354,2 |
| EE | 6,6 | 3,6 |
| IE | 1 165,2 | 638,3 |
| EL | 38,6 | 21,2 |
| ES | 272,4 | 149,3 |
| FR | 735,6 | 403,0 |
| HR | 7,2 | 3,9 |
| IT | 146,8 | 80,4 |
| CY | 52,1 | 28,5 |
| LV | 10,9 | 6,0 |
| LT | 12,2 | 6,7 |
| LU | 128,5 | 70,4 |
| HU | 57,2 | 31,3 |
| MT | 44,3 | 24,3 |
| NL | 886,3 | 485,5 |
| AT | 27,7 | 15,2 |
| PL | 173,6 | 95,1 |
| PT | 81,4 | 44,6 |
| RO | 43,2 | 23,6 |
| SI | 5,3 | |
| SK | 36,3 | 19,9 |
| FI | 23,2 | |
| SE | 137,4 | 75,3 |
| EU27 | 5 470,4 | |

—

Hvis det overførte beløb er højere end den del af den foreløbige tildeling under brexittilpasningsreserven, som ikke er blevet udbetalt, overføres de beløb, der endnu ikke er udbetalt i henhold til brexittilpasningsreserven, først. Differencen vil derefter blive finansieret (helt eller delvist) af de beløb, der allerede blev udbetalt i 2021 og 2022 som forfinansiering til brexittilpasningsreserven, som først skulle inddrives fra den pågældende medlemsstat. Medlemsstaterne vil have mulighed for at udtrykke en præference for, at en sådan inddrivelse så vidt muligt opvejes af Kommissionen gennem en reduktion af enhver passende fremtidig betaling, herunder under genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Tabel 3

Tildeling under brexittilpasningsreserven og den udbetalte forfinansiering under brexittilpasningsreserven

Mio. EUR (afrundede beløb)

Tildeling under brexittilpasningsreserven

Udbetalt forfinansiering under brexittilpasningsreserven

BE

386,6

211,8

BG

15,4

8,4

CZ

54,9

DK

275,0

150,7

DE

646,6

354,2

EE

6,6

3,6

IE

1 165,2

638,3

EL

38,6

21,2

ES

272,4

149,3

FR

735,6

403,0

HR

7,2

3,9

IT

146,8

80,4

CY

52,1

28,5

LV

10,9

6,0

LT

12,2

6,7

LU

128,5

70,4

HU

57,2

31,3

MT

44,3

24,3

NL

886,3

485,5

AT

27,7

15,2

PL

173,6

95,1

PT

81,4

44,6

RO

43,2

23,6

SI

5,3

SK

36,3

19,9

FI

23,2

SE

137,4

75,3

EU27

5 470,4

Anmodning om et lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten

For at støtte nye reformer og investeringer, der foreslås i de ændrede planer, kan medlemsstaterne nyde godt af finansiering under de meget gunstige finansieringsbetingelser for lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. Medlemsstaterne opfordres især til at anvende denne finansieringskilde, som Kommissionen kan yde indtil udgangen af 2023, til at finansiere yderligere reformer og investeringer. Sådanne lån er særligt egnede til at dække de større finansielle behov i forbindelse med gennemførelsen af de reformer og investeringer, der er nødvendige for at opfylde REPowerEU-målene.

Medlemsstaternes endelige frist for indgivelse af låneanmodninger, herunder dem, der er tildelt i henhold til artikel 14, stk. 6, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, er den 31. august 2023, jf. artikel 14, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Senest 30 dage efter REPowerEU-forordningens ikrafttræden bør medlemsstaterne meddele Kommissionen, at de har til hensigt at anmode om et lån pr. brev i overensstemmelse med skabelonen i bilag II. Denne forpligtelse gælder også for de medlemsstater, der allerede har optaget lån op til det maksimum, der er angivet i artikel 14, stk. 5, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (6,8 % af deres BNI) (5). En sådan meddelelse bør, hvor det er muligt, indgives tidligere og indeholde en angivelse af størrelsen af den lånestøtte, der anmodes om, samt en foreløbig liste over investeringer og reformer, der skal støttes med sådanne lån. Dette har til formål at skabe bedre budgetforudsigelighed og yderligere incitamenter for medlemsstaterne til at anmode om en sådan lånestøtte, samtidig med at principperne om ligebehandling, solidaritet, proportionalitet og gennemsigtighed anvendes, uden at foregribe fristen den 31. august 2023, der er fastsat i artikel 14, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

På grundlag af oplysningerne fra alle medlemsstater vil Kommissionen uden unødig forsinkelse forelægge Parlamentet og Rådet en oversigt over de udtrykte hensigter og foreslå en vej frem for fordelingen af de disponible ressourcer, bl.a. under hensyntagen til de anmodende medlemsstaters behov og de anmodninger om lånestøtte, der allerede er indgivet eller planlagt indgivet af andre medlemsstater. Hvis låneanmodningerne overstiger de disponible beløb, vil Kommissionen i overensstemmelse med behovet for at sikre, at genopretnings- og resiliensplanerne udgør en omfattende og tilstrækkeligt afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation i medlemsstaterne, tage hensyn til, om den yderligere finansiering, der anmodes om ud over loftet på 6,8 %, bidrager til REPowerEU-kapitlerne eller ej.

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten kan der ydes lånestøtte indtil den 31. december 2023. Alle låneaftaler bør derfor træde i kraft senest den 31. december 2023. Inden denne dato bør Kommissionen og de pågældende medlemsstater derfor undertegne låneaftalerne, og Kommissionen bør modtage juridiske udtalelser, der bekræfter, at alle forfatningsmæssige og retlige krav i forbindelse med disse aftalers ikrafttræden er opfyldt.

En anmodning om lånestøtte bør være nøje begrundet og bør navnlig omfatte:

| — | en begrundelse for større finansielle behov |
| --- | --- |

—

en begrundelse for større finansielle behov

| — | en liste over yderligere reformer og investeringer med tilhørende milepæle og mål |
| --- | --- |

—

en liste over yderligere reformer og investeringer med tilhørende milepæle og mål

| — | omkostningsoverslag for den reviderede genopretnings- og resiliensplan. |
| --- | --- |

—

omkostningsoverslag for den reviderede genopretnings- og resiliensplan.

Der kan opstå større finansielle behov som følge af nedenstående:

| — | yderligere reformer og investeringer, navnlig for at imødekomme de landespecifikke henstillinger og REPowerEU-udfordringerne |
| --- | --- |

—

yderligere reformer og investeringer, navnlig for at imødekomme de landespecifikke henstillinger og REPowerEU-udfordringerne

| — | den pågældende medlemsstat har fået sit maksimale finansielle bidrag nedsat og flytter dermed nogle af foranstaltningerne fra ikketilbagebetalingspligtig støtte til lån for ikke at sænke det overordnede ambitionsniveau i sin plan. Der er ikke behov for yderligere reformer eller investeringer for at begrunde sådanne låneanmodninger |
| --- | --- |

—

den pågældende medlemsstat har fået sit maksimale finansielle bidrag nedsat og flytter dermed nogle af foranstaltningerne fra ikketilbagebetalingspligtig støtte til lån for ikke at sænke det overordnede ambitionsniveau i sin plan. Der er ikke behov for yderligere reformer eller investeringer for at begrunde sådanne låneanmodninger

| — | anmodning om et lån til finansiering af foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet. |
| --- | --- |

—

anmodning om et lån til finansiering af foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet.

III.   Forfinansiering

For at sikre, at den finansielle støtte fremrykkes og anvendes til at reagere hurtigere på den nuværende energikrise, kan medlemsstaterne anmode om en maksimal forfinansiering på op til 20 % af den yderligere finansiering, der er nødvendig for at finansiere foranstaltningerne i deres REPowerEU-kapitler. Denne yderligere finansiering kan omfatte følgende kilder:

| — | Nye ETS-indtægter i overensstemmelse med artikel 21a |
| --- | --- |

—

Nye ETS-indtægter i overensstemmelse med artikel 21a

| — | Overførte midler fra brexittilpasningsreserven i overensstemmelse med artikel 21b |
| --- | --- |

—

Overførte midler fra brexittilpasningsreserven i overensstemmelse med artikel 21b

| — | Overførte midler fra samhørighedspolitikkens programmer i overensstemmelse med artikel 7 |
| --- | --- |

—

Overførte midler fra samhørighedspolitikkens programmer i overensstemmelse med artikel 7

| — | Lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i overensstemmelse med artikel 14 |
| --- | --- |

—

Lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i overensstemmelse med artikel 14

| — | Yderligere ikketilbagebetalingspligtig støtte efter ajourføringen i juni 2022 i overensstemmelse med artikel 18. |
| --- | --- |

—

Yderligere ikketilbagebetalingspligtig støtte efter ajourføringen i juni 2022 i overensstemmelse med artikel 18.

Forfinansieringen udbetales i op til to trancher. Den første udbetaling sker senest to måneder efter Kommissionens vedtagelse af den retlige forpligtelse, der er omhandlet i artikel 23 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, og den anden senest tolv måneder efter ikrafttrædelsen af den gennemførelsesafgørelse fra Rådet, der godkender vurderingen af genopretnings- og resiliensplanen, herunder et REPowerEU-kapitel.

Betalinger svarende til forfinansiering vil være betinget af disponible ressourcer, navnlig af tilgængeligheden af midler fra NextGenerationEU-kontoen, den faktiske forudgående overførsel af midler fra programmer med delt forvaltning og de bevillinger, der er godkendt i det årlige EU-budget, samt indtægterne i henhold til artikel 21a. Hver af de to trancher af forfinansieringsbetalinger for midler, der overføres i henhold til artikel 26 i forordningen om fælles bestemmelser, må ikke overstige i alt 1 mia. EUR for alle medlemsstater. Udbetalingen af forfinansieringen vil ske efter en vurdering af alle anmodninger fra medlemsstaterne og om nødvendigt på et pro rata-grundlag for at overholde det samlede loft på 1 mia. EUR. Det finansielle bidrag og, hvor det er relevant, størrelsen af den lånestøtte, der skal betales, vil blive justeret forholdsmæssigt for at tage hensyn til denne yderligere forfinansiering til REPowerEU-kapitlerne.

IV.   En ændring af planen for at tage hensyn til ajourføringen af det nye maksimale finansielle bidrag

I henhold til artikel 18, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten kan medlemsstaterne også ajourføre deres genopretnings- og resiliensplaner for at tage højde for det ajourførte maksimale finansielle bidrag efter den beregning, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2. Kommissionen offentliggjorde ajourføringen af det maksimale finansielle bidrag for alle medlemsstater den 30. juni 2022 (6).

Det er vigtigt at bemærke, at de ændrede genopretnings- og resiliensplaner fortsat skal være lige så ambitiøse som de oprindelige planer (eller forfølge et øget ambitionsniveau) og fortsat skal opfylde alle vurderingskriterierne i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Medlemsstaterne skal navnlig fortsat effektivt håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, samt prioriteterne for den grønne og den digitale omstilling.

I henhold til artikel 18, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten kan medlemsstaterne foreslå at tilpasse foranstaltningerne og deres milepæle og mål for at tage højde for revisionen af det maksimale finansielle bidrag. Ved vurderingen af disse ændringer (i givet fald sammenholdt med artikel 14 for yderligere foranstaltninger i forbindelse med lånestøtten) vil Kommissionen overveje:

| — | om medlemsstaten har påvist en forbindelse mellem de foreslåede ændringer og ændringen af det maksimale finansielle bidrag |
| --- | --- |

—

om medlemsstaten har påvist en forbindelse mellem de foreslåede ændringer og ændringen af det maksimale finansielle bidrag

| — | de samlede virkninger af alle foreslåede ændringer i den reviderede genopretnings- og resiliensplan, herunder nye og opskalerede foranstaltninger i REPowerEU-kapitlerne, i lyset af alle de vurderingskriterier, som planen skal opfylde. |
| --- | --- |

—

de samlede virkninger af alle foreslåede ændringer i den reviderede genopretnings- og resiliensplan, herunder nye og opskalerede foranstaltninger i REPowerEU-kapitlerne, i lyset af alle de vurderingskriterier, som planen skal opfylde.

Ajourføringen af genopretnings- og resiliensplanerne for at tage højde for det ajourførte maksimale finansielle bidrag i henhold til artikel 18, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten kan kun foretages én gang og inden udgangen af 2023. For at afspejle ajourføringen af det maksimale finansielle bidrag og retligt forpligte det beløb, der svarer til 30 % af det finansielle bidrag beregnet i overensstemmelse med bilag III til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, bør finansieringsaftalen ændres i 2023. For at optimere processen opfordres medlemsstaterne kraftigt til at forelægge en enkelt ændret plan, der omfatter både ændringerne i artikel 18, stk. 2, og indførelsen af REPowerEU-kapitlet senest den 30. april 2023.

Eksempler på de typer ændringer, der kan foreslås i henhold til artikel 18, stk. 2, inden for ovennævnte overvejelser, omfatter:

| — | forhøjelse af lånestøtten eller -overførslerne for at kompensere for et fald i det finansielle bidrag |
| --- | --- |

—

forhøjelse af lånestøtten eller -overførslerne for at kompensere for et fald i det finansielle bidrag

| — | forhøjede eller faldende mål eller et sammenhængende sæt mål sammen med en forholdsmæssig ændring af de anslåede omkostninger ved den eller de pågældende foranstaltninger |
| --- | --- |

—

forhøjede eller faldende mål eller et sammenhængende sæt mål sammen med en forholdsmæssig ændring af de anslåede omkostninger ved den eller de pågældende foranstaltninger

| — | tilføjelse eller fjernelse af foranstaltninger i forbindelse med ændringen af den finansielle modydelse |
| --- | --- |

—

tilføjelse eller fjernelse af foranstaltninger i forbindelse med ændringen af den finansielle modydelse

| — | ændring af tidsplanen for milepæle og mål eller tilpasning af beskrivelserne af den foranstaltning og den milepæl/det mål, der påvirkes af ændringen af det finansielle bidrag. |
| --- | --- |

—

ændring af tidsplanen for milepæle og mål eller tilpasning af beskrivelserne af den foranstaltning og den milepæl/det mål, der påvirkes af ændringen af det finansielle bidrag.

Medlemsstaterne kan også foreslå ændringer af milepæle og mål i flere tilknyttede foranstaltninger for at tage højde for ændringen i det finansielle bidrag, f.eks. ved at strømline flere små, relaterede foranstaltninger til en enkelt foranstaltning. I så fald vil medlemsstaten skulle erstatte specifikke milepæle og mål og tilsvarende tilføje eller øge ambitionsniveauet for andre milepæle og mål, forudsat at planens samlede anslåede omkostninger svarer til eller overstiger det ajourførte finansielle bidrag, og medlemsstaten påviser forbindelsen mellem ændringen af tildelingen og de foreslåede ændringer af planen. Reduktionen eller ændringen af det finansielle bidrag kan overvejes som begrundelse for at reducere ambitionsniveauet og de anslåede omkostninger for nogle af foranstaltningerne i en komponent og samtidig øge de anslåede omkostninger og ambitionsniveauet for andre.

Nedjustering

Selv om deres endelige maksimale finansielle bidrag er faldet, opfordres medlemsstaterne til fortsat at gennemføre deres genopretnings- og resiliensplaner ved hjælp af alternative finansieringskilder. Inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten er lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i henhold til artikel 14 et væsentligt alternativ, og det samme gælder overførsler i form af andre EU-midler eller anvendelse af nationale kilder. Medlemsstaterne kan også i overensstemmelse med artikel 21c, stk. 2, kompensere for nedsættelsen af det maksimale finansielle bidrag med yderligere finansiering til REPowerEU-kapitlet ved at medtage eksisterende støtteberettigede foranstaltninger i deres REPowerEU-kapitler op til et beløb for anslåede omkostninger svarende til nedsættelsen af det maksimale finansielle bidrag i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2. Et sådant fald beregnes ved at sammenligne forskellen mellem det maksimale finansielle bidrag baseret på prognosen for BNP for 2020 og 2021 (minus de administrative udgifter) og det endelige maksimale finansielle bidrag som offentliggjort af Kommissionen efter offentliggørelsen af de endelige BNP-data (minus de administrative omkostninger). I praksis vil Kommissionen for at beregne de anslåede omkostninger anvende de anslåede omkostninger til dele af foranstaltninger, der allerede er omfattet af de vedtagne gennemførelsesafgørelser fra Rådet, og som vil blive overført til REPowerEU-kapitlet (undtagen for nye foranstaltninger, i hvilket tilfælde der vil være behov for nye omkostningsoverslag).

Revision i opadgående retning

Medlemsstater, der efter opdateringen har et højere maksimalt finansielt bidrag, kan gøre brug af de supplerende midler, der er til rådighed, ved at foreslå relevante reformer og investeringer eller opskalere de allerede planlagte reformer og investeringer. De opfordres kraftigt til fuldt ud at afsætte de yderligere indtægter til REPowerEU-målene under hensyntagen til de landespecifikke henstillinger for 2022 og, hvis det er relevant, de landespecifikke henstillinger for 2023. For fuldt ud at kunne drage fordel af det forhøjede maksimale finansielle bidrag bør de anslåede omkostninger ved deres ændrede planer mindst svare til det ajourførte maksimale finansielle bidrag.

Medlemsstater med et højere maksimalt finansielt bidrag kan anvende artikel 18 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten til at anmode om at ændre eksisterende foranstaltninger, forudsat at de begrundede ændringer er nødvendige for at muliggøre indførelsen af nye eller opskalerede foranstaltninger, navnlig dem i REPowerEU-kapitlerne.

V.   Ændring eller erstatning af planen som følge af, at planen eller en del af den ikke længere kan gennemføres på grund af objektive omstændigheder

I henhold til artikel 21 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten har medlemsstaterne mulighed for at anmode om en ændring af deres plan, hvis en eller flere milepæle og mål i deres genopretnings- og resiliensplan ikke længere kan nås på grund af objektive omstændigheder. Den ændrede plan skal dog stadig omfatte alle eller en betydelig del af de relevante landespecifikke henstillinger samt alle de øvrige vurderingskriterier, der er fastsat i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Ruslands aggression mod Ukraine har påvirket priserne på energi og byggematerialer drastisk. Den lægger også yderligere pres på globale forsyningskæder. Alvoren af denne udvikling kunne ikke have været forudset på det tidspunkt, hvor faciliteten blev oprettet, og på det tidspunkt, hvor de fleste medlemsstater indsendte deres genopretnings- og resiliensplaner. Denne udvikling kan have en direkte indvirkning på leveringen af nogle af de investeringer, der indgår i planerne, og kan påberåbes som objektive omstændigheder, der ligger til grund for en anmodning i henhold til artikel 21.

Objektive omstændigheder kan gøre det umuligt at gennemføre en foranstaltning med det anslåede niveau af omkostninger eller effektivitet eller føre til identifikation af et bedre alternativ, der er mere befordrende for at opfylde de samme mål i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten eller de 11 vurderingskriterier. I sådanne tilfælde skal medlemsstaten fremlægge de objektive elementer, der ligger til grund for den uventede ineffektivitet som følge af gennemførelsen af den oprindelige foranstaltning som oprindeligt planlagt, og påvise, at det foreslåede alternativ er bedre egnet til at nå de tilsigtede mål med den pågældende foranstaltning. Medlemsstaten kan f.eks. fremlægge dokumentation for, at den alternative foranstaltning er mere omkostningseffektiv eller mere befordrende for at nå de politiske mål med reformen eller investeringen.

I betragtning af REPowerEU-målenes betydning for håndteringen af de aktuelle udfordringer nævner den ændrede forordning om genopretnings- og resiliensfaciliteten udtrykkeligt, at også en potentiel konflikt mellem en eksisterende foranstaltning, der er fastsat i gennemførelsesafgørelsen fra Rådet, og målene for REPowerEU kan påberåbes som en objektiv omstændighed i henhold til artikel 21. Kommissionen vil fra sag til sag vurdere, om en medlemsstat har påvist objektivt verificerbare kendsgerninger i denne henseende.

Når medlemsstaterne påberåber sig artikel 21 i deres planændring, er de ansvarlige for at give en passende begrundelse til støtte for de foreslåede ændringer, og de kan vælge, hvilken type dokumentation og oplysninger de ønsker at fremlægge til støtte for deres begrundelse. Ændringernes type og art og de objektive omstændigheder, der påberåbes, vil være afgørende for omfanget af de oplysninger, der skal gives. Medlemsstaterne behøver f.eks. ikke at fremlægge dokumentation for forekomsten af almindeligt kendte omstændigheder (f.eks. mangel i forsyningskæder), men bør give specifikke oplysninger om disse begivenheders indvirkning på foranstaltningerne og om de konkrete milepæle og mål.

Følgende scenarioer kan tjene som eksempler på, hvilke typer ændringer der kan foretages i henhold til artikel 21, og hvilken type oplysninger medlemsstaterne skal indsende: (7)

| — | En medlemsstat foreslår at ændre et mål vedrørende mængden af bygninger eller etageareal, der bør renoveres, på grund af en betydelig stigning i priserne på byggematerialer. Til støtte for sin anmodning fremlægger den oplysninger om inflationen i bygge- og anlægssektoren i sin økonomi og tilpasser enten sit mål forholdsmæssigt til de øgede omkostninger, fjerner foranstaltningen eller anmoder om yderligere finansiering til dækning af de øgede anslåede omkostninger (i hvert tilfælde med den nødvendige dokumentation for omkostningerne). |
| --- | --- |

—

En medlemsstat foreslår at ændre et mål vedrørende mængden af bygninger eller etageareal, der bør renoveres, på grund af en betydelig stigning i priserne på byggematerialer. Til støtte for sin anmodning fremlægger den oplysninger om inflationen i bygge- og anlægssektoren i sin økonomi og tilpasser enten sit mål forholdsmæssigt til de øgede omkostninger, fjerner foranstaltningen eller anmoder om yderligere finansiering til dækning af de øgede anslåede omkostninger (i hvert tilfælde med den nødvendige dokumentation for omkostningerne).

| — | En medlemsstat foreslår at fjerne en investering i indkøb af en supercomputer på grund af mangel på halvledere i forsyningskæden. Anmodningen ledsages af en kortfattet oversigt over myndighedernes forsøg på at indkøbe det relevante produkt og, hvor det er muligt, dokumentation for den mislykkede udbudsprocedure. |
| --- | --- |

—

En medlemsstat foreslår at fjerne en investering i indkøb af en supercomputer på grund af mangel på halvledere i forsyningskæden. Anmodningen ledsages af en kortfattet oversigt over myndighedernes forsøg på at indkøbe det relevante produkt og, hvor det er muligt, dokumentation for den mislykkede udbudsprocedure.

| — | En medlemsstat foreslår at ændre betingelserne for en milepæl vedrørende udskiftning af kedler i husholdninger med henblik på at udelukke gaskedler fra anvendelsesområdet, da indkøb af disse er i strid med REPowerEU-målene, hvilket udgør objektive omstændigheder i henhold til REPowerEU-forordningen. |
| --- | --- |

—

En medlemsstat foreslår at ændre betingelserne for en milepæl vedrørende udskiftning af kedler i husholdninger med henblik på at udelukke gaskedler fra anvendelsesområdet, da indkøb af disse er i strid med REPowerEU-målene, hvilket udgør objektive omstændigheder i henhold til REPowerEU-forordningen.

| — | En medlemsstat identificerer en betydeligt mere omkostningseffektiv måde at bygge et transportknudepunkt på og ønsker at ændre de relevante tekniske specifikationer i den tilsvarende milepæl. Denne anmodning ledsages af et notat, der forklarer, hvilken type analyse der blev foretaget for at fastslå, at den nye metode ville være mere omkostningseffektiv og samtidig føre til de samme samlede resultater. |
| --- | --- |

—

En medlemsstat identificerer en betydeligt mere omkostningseffektiv måde at bygge et transportknudepunkt på og ønsker at ændre de relevante tekniske specifikationer i den tilsvarende milepæl. Denne anmodning ledsages af et notat, der forklarer, hvilken type analyse der blev foretaget for at fastslå, at den nye metode ville være mere omkostningseffektiv og samtidig føre til de samme samlede resultater.

| — | En medlemsstat ønsker at ændre et vandkraftværks karakteristika, da det kan give en betydeligt bedre energiproduktion på trods af lidt højere omkostninger. Medlemsstaten fremlægger en kort analyse af, hvordan vandkraftværkets nye karakteristika vil forbedre dets samlede ydeevne, samt et ajourført omkostningsoverslag for foranstaltningen. |
| --- | --- |

—

En medlemsstat ønsker at ændre et vandkraftværks karakteristika, da det kan give en betydeligt bedre energiproduktion på trods af lidt højere omkostninger. Medlemsstaten fremlægger en kort analyse af, hvordan vandkraftværkets nye karakteristika vil forbedre dets samlede ydeevne, samt et ajourført omkostningsoverslag for foranstaltningen.

De foreslåede ændringer bør ikke mindske det overordnede ambitionsniveau i genopretnings- og resiliensplanerne, og de bør sikre, at planerne fortsat opfylder de landespecifikke henstillinger og ikke fører til en udskydelse af gennemførelsen hen imod de sidste år af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Desuden bør foranstaltninger, der erstatter de foranstaltninger, som anses for uopnåelige, så vidt muligt bidrage til REPowerEU-målene (f.eks. overgang fra gaskedler til varmepumper).

| Scenario | Retsgrundlag |
| --- | --- |
| Tilføjelse af et REPowerEU-kapitel til genopretnings- og resiliensplanen | Artikel 21c |
| Justering af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen efter ajourføringen af det maksimale finansielle bidrag | Artikel 18, stk. 2 |
| Ændring af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen på grund af objektive omstændigheder, der gør det umuligt at gennemføre disse foranstaltninger | Artikel 21 |
| Tilføjelse af foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanen til at optage yderligere lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten | Artikel 14 |
| En hvilken som helst kombination af ovennævnte scenarioer | Artikel 14, artikel 18, stk. 2, artikel 21 eller 21c |

Scenario

Retsgrundlag

Tilføjelse af et REPowerEU-kapitel til genopretnings- og resiliensplanen

Artikel 21c

Justering af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen efter ajourføringen af det maksimale finansielle bidrag

Artikel 18, stk. 2

Ændring af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen på grund af objektive omstændigheder, der gør det umuligt at gennemføre disse foranstaltninger

Artikel 21

Tilføjelse af foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanen til at optage yderligere lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten

Artikel 14

En hvilken som helst kombination af ovennævnte scenarioer

Artikel 14, artikel 18, stk. 2, artikel 21 eller 21c

DEL II

VEJLEDNING OM UDARBEJDELSE OG PRÆSENTATION AF TILLÆG

Dette afsnit indeholder overordnede retningslinjer for udarbejdelse og præsentation af en tillæg til en genopretnings- og resiliensplan, herunder udarbejdelsen af REPowerEU-kapitlet. I denne del anvendes udtrykket »ændring« til at dække alle ændringer af genopretnings- og resiliensplanen uafhængigt af retsgrundlaget. Når medlemsstaterne ændrer deres planer, bør de fremlægge dokumentation vedrørende de vurderingskriterier, der er fastsat i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, samt de ajourførte oplysninger, som er omhandlet i artikel 18 og 21c i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Omfanget af de nye oplysninger bør stå i et rimeligt forhold til de ændringer, der foreslås i tillægget. Hvis de foreslåede ændringer ikke har nogen indvirkning på et bestemt afsnit, er det ikke nødvendigt at udfylde den tilhørende del af skabelonen. Forelæggelsen af REPowerEU-kapitlet bør ske i form af en forelæggelse af en yderligere komponent til disse særlige reformer og investeringer. Det er ikke nødvendigt at omstrukturere den allerede vedtagne plan, og gentagelser bør undgås.

Del II er opdelt i to hovedafsnit: en vejledning i udarbejdelsen af REPowerEU-kapitler og en vejledning om de oplysninger, der skal forelægges som led i den generelle ændring af genopretnings- og resiliensplanerne.

I.   REPowerEU-kapitlet

1.   
  Reformer og investeringer

Foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlerne skal enten være nye reformer og investeringer, der er påbegyndt fra den 1. februar 2022 og fremefter, eller den opskalerede del af reformer og investeringer, der indgår i de allerede vedtagne gennemførelsesafgørelser fra Rådet (med startdato den 1. februar 2020). I sidstnævnte tilfælde vil kun den opskalerede del af den eksisterende foranstaltning blive medtaget i REPowerEU-kapitlet. Medlemsstater, der er omfattet af en nedsættelse af det maksimale finansielle bidrag i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, kan også medtage foranstaltninger i allerede vedtagne gennemførelsesafgørelser fra Rådet, uden at få dem opskaleret, op til et beløb for de anslåede omkostninger, der svarer til nedsættelsen af det maksimale finansielle bidrag. I praksis betyder dette, at REPowerEU-kapitlet i disse tilfælde vil indeholde dele af foranstaltninger, der indgår i allerede vedtagne gennemførelsesafgørelser fra Rådet, hvis samlede omkostninger er lavere end eller lig med nedsættelsen af det maksimale finansielle bidrag.

En opskaleringsforanstaltning bør medføre en væsentlig forbedring af ambitionsniveauet for den oprindelige foranstaltning. Dette bør afspejles i udformningen eller niveauet af de tilsvarende milepæle og mål. En medlemsstat kan f.eks. opretholde en foranstaltning i en eksisterende komponent i genopretnings- og resiliensplanen, men øge målet i REPowerEU-kapitlet betydeligt for at drage fordel af den nyligt tilgængelige finansiering. Eksempelvis ville en forøgelse af elproduktionskapaciteten fra vedvarende energikilder fra 1 000 MW til 1 300 MW blive præsenteret som en opskalering på 300 MW, og en forøgelse af antallet af renoverede bygninger (og opnåelse af energibesparelser på over 30 %) fra 20 000 til 30 000 boliger ville blive betragtet som en opskalering af foranstaltningen med 10 000 boliger.

Det bør erindres, at reformerne og investeringerne også bør bidrage til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder de landespecifikke henstillinger, som Rådet har vedtaget inden for rammerne af semestercyklussen for 2022, 2023 og efterfølgende år, inden en medlemsstat forelægger sin reviderede genopretnings- og resiliensplan. I de landespecifikke henstillinger for 2022 henvises der bl.a. til de energiudfordringer, som medlemsstaterne står over for. Genopretnings- og resiliensplaner, herunder dem med et REPowerEU-kapitel, som ikke opfylder vurderingskriterierne på tilfredsstillende vis, kan ikke vurderes positivt, og der kan ikke stilles yderligere finansiering til rådighed.

I betragtning af de presserende udfordringer, som EU står over for, og den komprimerede tidsplan for færdiggørelsen af foranstaltningerne under genopretnings- og resiliensfaciliteten (hvor de sidste milepæle/mål skal være afsluttet senest i august 2026) opfordres medlemsstaterne til så vidt muligt at bygge videre på de foranstaltninger, der allerede indgår i de vedtagne gennemførelsesafgørelser fra Rådet, for at bidrage rettidigt til REPowerEU-målene.

2.   
  Eksempler på foranstaltninger, der kan medtages i REPowerEU-kapitlerne

a)   Forbedring af energiinfrastrukturen og -faciliteterne for at opfylde det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed vedrørende gas, herunder flydende naturgas (LNG), og navnlig for at muliggøre diversificering af forsyningen i hele Unionens interesse

Dette mål gælder for energiinfrastruktur og -faciliteter, der gør det muligt at diversificere medlemsstaternes gasforsyning for at opfylde de umiddelbare forsyningssikkerhedsbehov uden dog at gå på kompromis med EU's langsigtede energi- og klimamål. Dette omfatter LNG-terminaler såsom flydende LNG-lagerenheder og LNG-genforgasningsenheder, gasrørledninger samt andre gasnetkomponenter såsom målestationer, kompressorstationer og gaslagre.

Desuden kan foranstaltninger vedrørende olieinfrastruktur og -faciliteter, der er nødvendige for at opfylde de umiddelbare forsyningssikkerhedsbehov, kun medtages i REPowerEU-kapitlet for medlemsstater, der er særligt afhængige af russisk råolie på grund af deres geografiske placering, og som har fået en ekstraordinær midlertidig undtagelse fra forbuddene i artikel 3m, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 833/2014.

Investeringerne i gas- og olieinfrastruktur for de berørte medlemsstater bør så vidt muligt tilpasses resultaterne af vurderingen af yderligere behov for energiinfrastruktur som skitseret i Kommissionens REPowerEU-meddelelse af 8. marts 2022 og drøftelserne med medlemsstaterne i de regionale grupper på højt plan, der arbejder inden for rammerne af TEN-E-politikken, hvis resultat er afspejlet i bilag III til REPowerEU-planen af 18. maj 2022.

På grund af fokus på umiddelbare behov for forsyningssikkerhed og med forbehold af en positiv vurdering fra Kommissionens side vil foranstaltninger til forbedring af energiinfrastruktur og -faciliteter, der er nødvendige for at opfylde energiforsyningssikkerheden, kunne omfattes af en undtagelse fra DNSH-princippet. Med henblik herpå vil medlemsstaterne skulle fremlægge relevante oplysninger som begrundelse for at være omfattet af denne undtagelse (se punkt B) nedenfor).

For så vidt angår foranstaltninger, der bidrager til energiforsyningssikkerheden, opfordres medlemsstaterne også til at være opmærksomme på projekternes cybersikkerhedsdimension for så vidt muligt at minimere potentielle risici for energiafbrydelser.

b)   Fremme af energieffektiviteten i bygninger og kritisk energiinfrastruktur, dekarbonisering af industrien, øget produktion og udbredelse af bæredygtig biomethan, vedvarende eller fossilfri brint og forøgelse af andelen og fremskyndelse af udbredelsen af vedvarende energi

| 1) | Dette omfatter foranstaltninger såsom energieffektivitetsrenoveringer af bygninger, herunder foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten eller integration af vedvarende energikilder, dekarbonisering af opvarmnings- og kølingssystemer, energieffektivitetsforanstaltninger i effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer eller omkostningseffektive energieffektivitetsforbedringer for virksomheder, navnlig dem, der skal gennemføre anbefalingerne fra energisyn. Sådanne foranstaltninger vil mindske afhængigheden af fossile brændstoffer og støtte udbredelsen af vedvarende energi. Målet vil f.eks. blive opfyldt ved:






  — | at yde støtte til renovering og teknologier, der forbedrer bygningers energimæssige ydeevne, f.eks. med mindst 30 % i gennemsnit (med præferenceadgang for bygninger med den dårligste ydeevne og lavindkomsthusstande) |
| --- | --- | --- |

1)

Dette omfatter foranstaltninger såsom energieffektivitetsrenoveringer af bygninger, herunder foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten eller integration af vedvarende energikilder, dekarbonisering af opvarmnings- og kølingssystemer, energieffektivitetsforanstaltninger i effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer eller omkostningseffektive energieffektivitetsforbedringer for virksomheder, navnlig dem, der skal gennemføre anbefalingerne fra energisyn. Sådanne foranstaltninger vil mindske afhængigheden af fossile brændstoffer og støtte udbredelsen af vedvarende energi. Målet vil f.eks. blive opfyldt ved:

—

at yde støtte til renovering og teknologier, der forbedrer bygningers energimæssige ydeevne, f.eks. med mindst 30 % i gennemsnit (med præferenceadgang for bygninger med den dårligste ydeevne og lavindkomsthusstande)

| — | dekarbonisering og dermed effektivisering af varme- og kølesystemer, såsom varmepumpe (herunder hybride varmepumper), meget energieffektiv og vedvarende fjernvarme og fjernkøling, solcelleanlæg, energilagring til vedvarende energi på stedet, intelligente termostater osv. |
| --- | --- |

—

dekarbonisering og dermed effektivisering af varme- og kølesystemer, såsom varmepumpe (herunder hybride varmepumper), meget energieffektiv og vedvarende fjernvarme og fjernkøling, solcelleanlæg, energilagring til vedvarende energi på stedet, intelligente termostater osv.

| — | anvendelse af specifikke finansielle instrumenter eller bidrag til InvestEU-garantien til støtte for investeringer i energirenovering af bygninger (såsom renovering af bygninger til beboelsesejendomme og erhvervsbygninger med den dårligste ydeevne, dekarbonisering af varmesystemer og installation af vedvarende energikilder på stedet) |
| --- | --- |

—

anvendelse af specifikke finansielle instrumenter eller bidrag til InvestEU-garantien til støtte for investeringer i energirenovering af bygninger (såsom renovering af bygninger til beboelsesejendomme og erhvervsbygninger med den dårligste ydeevne, dekarbonisering af varmesystemer og installation af vedvarende energikilder på stedet)

| — | etablering af nationale eller regionale faciliteter til teknisk bistand til støtte for udviklingen af en stor pipeline af finansielt forsvarlige energieffektivitetsprojekter og bygningsrenoveringsprojekter, der tiltrækker private investorer |
| --- | --- |

—

etablering af nationale eller regionale faciliteter til teknisk bistand til støtte for udviklingen af en stor pipeline af finansielt forsvarlige energieffektivitetsprojekter og bygningsrenoveringsprojekter, der tiltrækker private investorer

| — | oprettelse eller styrkelse af eksisterende nationale energieffektivitetsfonde med særlige finansielle instrumenter til energieffektivitet og bygningsrenovering |
| --- | --- |

—

oprettelse eller styrkelse af eksisterende nationale energieffektivitetsfonde med særlige finansielle instrumenter til energieffektivitet og bygningsrenovering

| — | ajourføring af bygnings- og bygningsrelateret lovgivning med krav om, at nybyggeri og renoveringer skal være mere energieffektive |
| --- | --- |

—

ajourføring af bygnings- og bygningsrelateret lovgivning med krav om, at nybyggeri og renoveringer skal være mere energieffektive

| — | lovgivningsmæssige foranstaltninger, der kræver obligatorisk installation af intelligente energimålere i bygninger. |
| --- | --- |

—

lovgivningsmæssige foranstaltninger, der kræver obligatorisk installation af intelligente energimålere i bygninger.

| 2) | Målet om at dekarbonisere industrien er nærmere beskrevet i boksen nedenfor. |
| --- | --- |

2)

Målet om at dekarbonisere industrien er nærmere beskrevet i boksen nedenfor.

| 3) | Målet om at støtte udbredelsen af bæredygtig biomethan og brint vedrører investeringer med henblik på at øge produktionskapaciteten og anvendelsen af bæredygtig biomethan (herunder forbindelser, der muliggør blanding heraf i gasinfrastrukturen) og øge produktionskapaciteten for vedvarende brint (8) (herunder forøgelsen af den tilsvarende produktionskapacitet for vedvarende energi, der er nødvendig for produktionen af vedvarende brint). Målene vedrører også investeringer i fossilfri brintproduktionskapacitet (9) og dedikeret brintinfrastruktur, herunder rørledninger, oplagring og havneterminaler. |
| --- | --- |

3)

Målet om at støtte udbredelsen af bæredygtig biomethan og brint vedrører investeringer med henblik på at øge produktionskapaciteten og anvendelsen af bæredygtig biomethan (herunder forbindelser, der muliggør blanding heraf i gasinfrastrukturen) og øge produktionskapaciteten for vedvarende brint (8) (herunder forøgelsen af den tilsvarende produktionskapacitet for vedvarende energi, der er nødvendig for produktionen af vedvarende brint). Målene vedrører også investeringer i fossilfri brintproduktionskapacitet (9) og dedikeret brintinfrastruktur, herunder rørledninger, oplagring og havneterminaler.

Tilsvarende reformer kan bestå af incitamenter til investeringer i produktion eller anvendelse af bæredygtig biomethan og biogas (kvoter, differencekontrakter) eller reformer, der fastlægger passende lovgivningsmæssige rammer og reguleringsordninger for produktion, anvendelse, transport og lagring af vedvarende eller fossilfri brint med fokus på sektorer, der er vanskelige at dekarbonisere, i overensstemmelse med EU's brintstrategi.

| 4) | Målet om at øge andelen og fremskynde udbredelsen af vedvarende energi omfatter foranstaltninger til at øge produktionskapaciteten for vedvarende energi, styrke eller opgradere det net, der er nødvendigt for at integrere vedvarende energikilder og deres respektive lagring, samt reformer, der fremskynder tilladelsesprocedurerne for projekter vedrørende vedvarende energi, herunder deres tilslutning til nettet. |
| --- | --- |

4)

Målet om at øge andelen og fremskynde udbredelsen af vedvarende energi omfatter foranstaltninger til at øge produktionskapaciteten for vedvarende energi, styrke eller opgradere det net, der er nødvendigt for at integrere vedvarende energikilder og deres respektive lagring, samt reformer, der fremskynder tilladelsesprocedurerne for projekter vedrørende vedvarende energi, herunder deres tilslutning til nettet.

Reformerne bør sigte mod at forenkle og fremskynde tilladelser til projekter vedrørende vedvarende energi, herunder f.eks. digitalisering af procedurer eller indførelse af en kvikskranke for miljøgodkendelse, eller mod at forbedre (fysisk) planlægning, herunder udpegning af områder, der er særligt egnede til udvikling af vedvarende energi. Reformerne bør ledsages af den nødvendige opkvalificering og styrkelse af det administrative personale for at håndtere fremskyndelsen og et øget antal anmodninger om tilladelser og andre foranstaltninger til forbedring af den administrative kapacitet, såsom bedre værktøjer og strømlinede arbejdsgange.

Specifikt med hensyn til varmesektoren kan målet nås gennem:

| — | specifikke finansielle instrumenter eller anden støtte, tilskudsbaserede eller skattemæssige incitamenter til investeringer i højenergieffektiv opvarmning og fjernvarme baseret på vedvarende energi, herunder incitamenter for forbrugerne til at installere varmepumper og solvarmeenheder eller tilslutte sig moderne effektiv varme- og fjernkøling baseret på vedvarende energi og affald |
| --- | --- |

—

specifikke finansielle instrumenter eller anden støtte, tilskudsbaserede eller skattemæssige incitamenter til investeringer i højenergieffektiv opvarmning og fjernvarme baseret på vedvarende energi, herunder incitamenter for forbrugerne til at installere varmepumper og solvarmeenheder eller tilslutte sig moderne effektiv varme- og fjernkøling baseret på vedvarende energi og affald

| — | planlagte ordninger til erstatning af varmesystemer baseret på fossile brændstoffer med vedvarende teknologier (varme fra vedvarende energikilder, fjernvarme baseret på vedvarende energi, anvendelse af industriel overskudsvarme til varme- og kølenet) |
| --- | --- |

—

planlagte ordninger til erstatning af varmesystemer baseret på fossile brændstoffer med vedvarende teknologier (varme fra vedvarende energikilder, fjernvarme baseret på vedvarende energi, anvendelse af industriel overskudsvarme til varme- og kølenet)

| — | modernisering af fjernvarmesystemer med henblik på at erstatte fossile brændstoffer med varmepumper eller vedvarende energikilder, optimering af driftstemperaturer, reduktion af varmetab i fjernvarmenet, opgradering af understationer, anvendelse af intelligent styring og øgede muligheder for lagring af varme. |
| --- | --- |

—

modernisering af fjernvarmesystemer med henblik på at erstatte fossile brændstoffer med varmepumper eller vedvarende energikilder, optimering af driftstemperaturer, reduktion af varmetab i fjernvarmenet, opgradering af understationer, anvendelse af intelligent styring og øgede muligheder for lagring af varme.

ba)   Bekæmpelse af energifattigdom

I overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder kan REPowerEU-kapitlerne også omfatte foranstaltninger til strukturelt at tackle de grundlæggende årsager til energifattigdom gennem langvarige investeringer og reformer, bl.a. inden for energieffektivitet, bygningsrenoveringsforanstaltninger og forbrugerbeskyttende foranstaltninger. Sådanne reformer og investeringer bør yde tilstrækkelig finansiel støtte til strukturelt at reducere energiefterspørgslen for lavindkomsthusholdninger (op til 100 % af omkostningerne) og sårbare virksomheder, herunder mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og virksomheder i energiintensive industrier, der oplever alvorlige vanskeligheder på grund af høje energiregninger.

Foranstaltninger, der kan opfylde disse mål, omfatter (10):

| — | finansiel støtte til energieffektivitetsordninger, herunder via særlige finansielle instrumenter |
| --- | --- |

—

finansiel støtte til energieffektivitetsordninger, herunder via særlige finansielle instrumenter

| — | ordninger til nedbringelse af efterspørgslen efter elektricitet for husholdninger og virksomheder, herunder SMV'er, der oplever vanskeligheder på grund af høje elregninger |
| --- | --- |

—

ordninger til nedbringelse af efterspørgslen efter elektricitet for husholdninger og virksomheder, herunder SMV'er, der oplever vanskeligheder på grund af høje elregninger

| — | finansielle supplementer til andre ordninger i genopretnings- og resiliensplanerne for at øge intensiteten af bistanden til sårbare husholdninger, f.eks. til energieffektivitetsrenoveringer |
| --- | --- |

—

finansielle supplementer til andre ordninger i genopretnings- og resiliensplanerne for at øge intensiteten af bistanden til sårbare husholdninger, f.eks. til energieffektivitetsrenoveringer

| — | støtteordninger til energirenovering eller installation af opvarmningsløsninger |
| --- | --- |

—

støtteordninger til energirenovering eller installation af opvarmningsløsninger

| — | støtte til og fremme af energifællesskaber |
| --- | --- |

—

støtte til og fremme af energifællesskaber

| — | energioplysningsprogrammer for offentligheden med henblik på at øge bevidstheden om energibesparelser, navnlig rettet mod energiintensive mønstre og forbrugere |
| --- | --- |

—

energioplysningsprogrammer for offentligheden med henblik på at øge bevidstheden om energibesparelser, navnlig rettet mod energiintensive mønstre og forbrugere

| — | etablering af kvikskranker, der yder reel rådgivning og bistand (ikke begrænset til information) om muligheder for renovering af bygninger, energiattester og anbefalinger i forbindelse med energisyn |
| --- | --- |

—

etablering af kvikskranker, der yder reel rådgivning og bistand (ikke begrænset til information) om muligheder for renovering af bygninger, energiattester og anbefalinger i forbindelse med energisyn

| — | reformer, der tager højde for energieffektivitetsniveauet i forbindelse med huslejefastsættelse for boliger og erhvervsejendomme. |
| --- | --- |

—

reformer, der tager højde for energieffektivitetsniveauet i forbindelse med huslejefastsættelse for boliger og erhvervsejendomme.

bb)   Tilskyndelse til reduktion af energiefterspørgslen

Målet om at tilskynde til reduktion af energiefterspørgslen gælder for foranstaltninger rettet mod virksomheders produktionsprocesser/levering af tjenesteydelser og hænger sammen med de spørgsmål, der er beskrevet i det særlige afsnit »Styrkelse af Europas industrigrundlag« nedenfor. Et eksempel, der kombinerer relevante energiomkostninger med strukturelle foranstaltninger, kunne være en midlertidig finansiel kompensation for produktionstab som følge af en kortsigtet reduktion af efterspørgslen efter elektricitet ledsaget af et krav om investeringer med langvarige virkninger, der opfylder REPowerEU-målene (f.eks. reduktion af drivhusgasintensiteten i virksomhedens produktion (11) inden midten af 2026, f.eks. ved at skifte til vedvarende energi, eller energibesparende foranstaltninger).

Investeringerne i reduktion af energiefterspørgslen kan også suppleres med reformer, der giver lovgivningsmæssige incitamenter til langsigtede forbedringer af energieffektiviteten, nemlig:

| — | etablering af kvikskranker, der yder rådgivning og bistand (ikke begrænset til information) om muligheder for renovering af bygninger, energiattester og anbefalinger i forbindelse med energisyn |
| --- | --- |

—

etablering af kvikskranker, der yder rådgivning og bistand (ikke begrænset til information) om muligheder for renovering af bygninger, energiattester og anbefalinger i forbindelse med energisyn

| — | ordninger, der tilskynder til energirenovering af bygninger eller installation af opvarmningsløsninger som beskrevet i litra b), punkt 1. |
| --- | --- |

—

ordninger, der tilskynder til energirenovering af bygninger eller installation af opvarmningsløsninger som beskrevet i litra b), punkt 1.

c)   Håndtering af interne og grænseoverskridende flaskehalse for energitransmission og -distribution, støtte til oplagring af elektricitet og fremskyndelse af integrationen af vedvarende energikilder og støtte til nulemissionstransport og infrastruktur til denne transport, herunder jernbaner

Eksempler på foranstaltninger i forbindelse med energitransmission, -distribution og -lagring omfatter:

| — | faciliteter til oplagring af elektricitet, navnlig for at støtte udbredelsen af vedvarende ressourcer og/eller for at minimere kapacitetsbegrænsninger |
| --- | --- |

—

faciliteter til oplagring af elektricitet, navnlig for at støtte udbredelsen af vedvarende ressourcer og/eller for at minimere kapacitetsbegrænsninger

| — | udvikling af nationale eldistributions- og transmissionsnet, navnlig for at afhjælpe flaskehalse og fremme yderligere integration af vedvarende energikilder |
| --- | --- |

—

udvikling af nationale eldistributions- og transmissionsnet, navnlig for at afhjælpe flaskehalse og fremme yderligere integration af vedvarende energikilder

| — | etablering af samkøringslinjer for elektricitet |
| --- | --- |

—

etablering af samkøringslinjer for elektricitet

| — | reformer af tariffer og fremme af netkonnektivitetsprojekter |
| --- | --- |

—

reformer af tariffer og fremme af netkonnektivitetsprojekter

| — | reformer med henblik på at øge fleksibiliteten i elnettet |
| --- | --- |

—

reformer med henblik på at øge fleksibiliteten i elnettet

| — | etablering af gennemsigtige tidsplaner for ajourføringer af distributions- og transmissionsnet og auktioner over vedvarende energi. |
| --- | --- |

—

etablering af gennemsigtige tidsplaner for ajourføringer af distributions- og transmissionsnet og auktioner over vedvarende energi.

Eksempler på foranstaltninger, der er knyttet til nulemissionstransport, omfatter investeringer eller reformer med henblik på indførelse af:

| — | nulemissionskøretøjer såsom 100 % elektriske eller brintbaserede brændselscellekøretøjer og nulemissionsfartøjer/-luftfartøjer |
| --- | --- |

—

nulemissionskøretøjer såsom 100 % elektriske eller brintbaserede brændselscellekøretøjer og nulemissionsfartøjer/-luftfartøjer

| — | fornyelse af og opgradering til nulemissionstransportaktiver og infrastruktur til nulemissionskøretøjer, -fartøjer og -luftfartøjer |
| --- | --- |

—

fornyelse af og opgradering til nulemissionstransportaktiver og infrastruktur til nulemissionskøretøjer, -fartøjer og -luftfartøjer

| — | rullende nulemissionsmateriel til jernbaner samt jernbaneinfrastruktur og tilhørende delsystemer til rullende nulemissionsmateriel ladestationer, opgraderinger af elnettet, brinttankstationer og elektriske vejsystemer |
| --- | --- |

—

rullende nulemissionsmateriel til jernbaner samt jernbaneinfrastruktur og tilhørende delsystemer til rullende nulemissionsmateriel ladestationer, opgraderinger af elnettet, brinttankstationer og elektriske vejsystemer

| — | reformer af de lovgivningsmæssige rammer med henblik på at fremme ombygning af små biler med forbrændingsmotor til elektriske køretøjer ved at fremskynde proceduren for typegodkendelse med henblik på ombygning incitamenter for industrien og forbrugerne (skattemæssige incitamenter, gunstige kreditlån eller subsidier til forudgående investeringer) samt udvikling af en oplysningskampagne. |
| --- | --- |

—

reformer af de lovgivningsmæssige rammer med henblik på at fremme ombygning af små biler med forbrændingsmotor til elektriske køretøjer ved at fremskynde proceduren for typegodkendelse med henblik på ombygning incitamenter for industrien og forbrugerne (skattemæssige incitamenter, gunstige kreditlån eller subsidier til forudgående investeringer) samt udvikling af en oplysningskampagne.

| — | Investeringer i produktion af flybrændstoffer fra vedvarende brint og reformer til fremme af produktionen. |
| --- | --- |

—

Investeringer i produktion af flybrændstoffer fra vedvarende brint og reformer til fremme af produktionen.

d)   Understøttelse af målsætningerne i litra a), b), ba), bb) og c) gennem en fremskyndet omskoling af arbejdsstyrken til grønne færdigheder og de relaterede digitale færdigheder samt støtte til værdikæder inden for kritiske råstoffer og teknologier, der er knyttet til den grønne omstilling

For så vidt angår grønne færdigheder og relaterede digitale færdigheder bidrager dette mål til at udstyre arbejdsstyrken med de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at nå energi- og klimamålene, og navnlig for vigtige industrisektorer i forbindelse med overgangen til CO2-neutralitet. Foranstaltningerne kan f.eks. omfatte følgende:

| — | opkvalificering og omskoling af arbejdsstyrken gennem uddannelse og fremadrettede værktøjer, herunder ved at være særlig opmærksom på underrepræsenterede grupper |
| --- | --- |

—

opkvalificering og omskoling af arbejdsstyrken gennem uddannelse og fremadrettede værktøjer, herunder ved at være særlig opmærksom på underrepræsenterede grupper

| — | lærlingeuddannelser, praktikophold og »job shadowing«-ordninger, herunder i partnerskab med relevante virksomheder |
| --- | --- |

—

lærlingeuddannelser, praktikophold og »job shadowing«-ordninger, herunder i partnerskab med relevante virksomheder

| — | tilpasning af læseplanerne for almen uddannelse og erhvervsuddannelse og uddannelses- og karrierevejledning i overensstemmelse hermed |
| --- | --- |

—

tilpasning af læseplanerne for almen uddannelse og erhvervsuddannelse og uddannelses- og karrierevejledning i overensstemmelse hermed

| — | incitamenter til at opkvalificere den eksisterende arbejdsstyrke og uddanne kvalificerede fagfolk i sektoren for vedvarende energi og bygge- og anlægssektoren. |
| --- | --- |

—

incitamenter til at opkvalificere den eksisterende arbejdsstyrke og uddanne kvalificerede fagfolk i sektoren for vedvarende energi og bygge- og anlægssektoren.

For så vidt angår støtte til værdikæder inden for kritiske råstoffer og teknologier, der er knyttet til den grønne omstilling, navnlig energineutrale teknologier, kan dette mål opfyldes ved hjælp af foranstaltninger, der styrker Unionens teknologiske og produktionsmæssige basiskapacitet for rent teknologiske materialer og komponenter for at øge modstandsdygtigheden og suveræniteten i EU's strategiske værdikæder, herunder ved at styrke den cirkulære økonomi (se den særlige boks nedenfor).

| Styrkelse af Europas industrigrundlag i en situation med høje energipriser

  Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 15. december 2022 betydningen af at beskytte Europas økonomiske, industrielle og teknologiske grundlag i en situation med høje energipriser og øget global konkurrence. For at tackle disse udfordringer og øge Europas økonomiske modstandsdygtighed og konkurrenceevne har Det Europæiske Råd opfordret til en koordineret reaktion, der omfatter mobilisering af alle relevante nationale værktøjer og EU-værktøjer.
  REPowerEU-forordningen anerkender den rolle, som industrien spiller med hensyn til at lede EU's omstilling væk fra afhængighed af fossile brændstoffer og hen imod en mere diversificeret og vedvarende energiforsyning. For det første tegner fremstillingsindustrien sig for den største andel af EU's drivhusgasemissioner (22 %), og derfor er en hurtig dekarbonisering af industriprocesser en afgørende faktor for at nå både klima- og REPowerEU-målene. For det andet er det vigtigt med et stærkt og innovativt EU-grundlag for fremstilling, industri og teknologi inden for centrale cleantech-værdikæder for at sikre, at EU ikke bliver for afhængig af tredjelande med hensyn til udstyr, komponenter og materialer, der er afgørende for en klimaneutral økonomi, efterhånden som EU skifter fra fossile brændstoffer til vedvarende energikilder.
  I denne forbindelse opfordres medlemsstaterne til inden for rammerne af deres overordnede afvejning af REPowerEU-prioriteterne at foreslå foranstaltninger og investeringer i deres REPowerEU-kapitler, der kan støtte EU-industriens overgang til nul- eller lavemissionsteknologier på vejen mod CO2-neutralitet, bevare den nuværende og fremtidige konkurrenceevne for centrale cleantech-industrier i EU, støtte udvidelsen af deres produktions- og innovationskapacitet, herunder i vigtige segmenter af deres forsyningskæder, og mere generelt bevare EU's globale tiltrækningskraft som et sted for investering i strategiske cleantech-industrier. En sådan investeringsstøtte (f.eks. skattelettelser eller andre former for støtte) bør kombineres med yderligere reformer, der vil forstærke virkningen af den finansielle støtte.
  Det er også værd at minde om, at medlemsstaterne kan finansiere investeringer i langsigtede aktiver og på særlige betingelser nogle af de midlertidige driftsudgifter, der er forbundet med disse projekter (både i de eksisterende genopretnings- og resiliensplaner og i REPowerEU-kapitlerne). For at være berettiget til støtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten skal disse driftsomkostninger være en integreret del af den reform/investering, der bidrager til at opfylde vurderingskriterierne i genopretnings- og resiliensfaciliteten, og være begrænsede og stå i et rimeligt forhold til opnåelsen af de tilsigtede langsigtede resultater af investeringen (se f.eks. de praktiske eksempler nedenfor, som kan være hensigtsmæssige med hensyn til at håndtere de udfordringer, som medlemsstaterne har identificeret). Nedenfor gives nogle illustrative eksempler på de typer foranstaltninger, som medlemsstaterne kan overveje at medtage i REPowerEU-kapitlerne i tilknytning til REPowerEU-målene.

  Artikel 21c, stk. 3, litra b) — dekarbonisering af industrien og forøgelse af andelen og fremskyndelse af udbredelsen af vedvarende energi







  — | Investeringer i dekarbonisering af stålproduktionen, f.eks. udskiftning af højovnsbaserede produktionsprocesser med nul- eller lavemissionsproduktionsprocesser baseret på elektrificering eller brint. Dette projekt kan også omfatte produktion af vedvarende brint og dække driftsomkostninger i forbindelse med denne investering. En ledsagende reform kunne bestå af skattelettelser for FoI for nye banebrydende nulemissionsteknologier. |
| --- | --- |

Styrkelse af Europas industrigrundlag i en situation med høje energipriser

Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 15. december 2022 betydningen af at beskytte Europas økonomiske, industrielle og teknologiske grundlag i en situation med høje energipriser og øget global konkurrence. For at tackle disse udfordringer og øge Europas økonomiske modstandsdygtighed og konkurrenceevne har Det Europæiske Råd opfordret til en koordineret reaktion, der omfatter mobilisering af alle relevante nationale værktøjer og EU-værktøjer.

REPowerEU-forordningen anerkender den rolle, som industrien spiller med hensyn til at lede EU's omstilling væk fra afhængighed af fossile brændstoffer og hen imod en mere diversificeret og vedvarende energiforsyning. For det første tegner fremstillingsindustrien sig for den største andel af EU's drivhusgasemissioner (22 %), og derfor er en hurtig dekarbonisering af industriprocesser en afgørende faktor for at nå både klima- og REPowerEU-målene. For det andet er det vigtigt med et stærkt og innovativt EU-grundlag for fremstilling, industri og teknologi inden for centrale cleantech-værdikæder for at sikre, at EU ikke bliver for afhængig af tredjelande med hensyn til udstyr, komponenter og materialer, der er afgørende for en klimaneutral økonomi, efterhånden som EU skifter fra fossile brændstoffer til vedvarende energikilder.

I denne forbindelse opfordres medlemsstaterne til inden for rammerne af deres overordnede afvejning af REPowerEU-prioriteterne at foreslå foranstaltninger og investeringer i deres REPowerEU-kapitler, der kan støtte EU-industriens overgang til nul- eller lavemissionsteknologier på vejen mod CO2-neutralitet, bevare den nuværende og fremtidige konkurrenceevne for centrale cleantech-industrier i EU, støtte udvidelsen af deres produktions- og innovationskapacitet, herunder i vigtige segmenter af deres forsyningskæder, og mere generelt bevare EU's globale tiltrækningskraft som et sted for investering i strategiske cleantech-industrier. En sådan investeringsstøtte (f.eks. skattelettelser eller andre former for støtte) bør kombineres med yderligere reformer, der vil forstærke virkningen af den finansielle støtte.

Det er også værd at minde om, at medlemsstaterne kan finansiere investeringer i langsigtede aktiver og på særlige betingelser nogle af de midlertidige driftsudgifter, der er forbundet med disse projekter (både i de eksisterende genopretnings- og resiliensplaner og i REPowerEU-kapitlerne). For at være berettiget til støtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten skal disse driftsomkostninger være en integreret del af den reform/investering, der bidrager til at opfylde vurderingskriterierne i genopretnings- og resiliensfaciliteten, og være begrænsede og stå i et rimeligt forhold til opnåelsen af de tilsigtede langsigtede resultater af investeringen (se f.eks. de praktiske eksempler nedenfor, som kan være hensigtsmæssige med hensyn til at håndtere de udfordringer, som medlemsstaterne har identificeret). Nedenfor gives nogle illustrative eksempler på de typer foranstaltninger, som medlemsstaterne kan overveje at medtage i REPowerEU-kapitlerne i tilknytning til REPowerEU-målene.

Artikel 21c, stk. 3, litra b) — dekarbonisering af industrien og forøgelse af andelen og fremskyndelse af udbredelsen af vedvarende energi

—

Investeringer i dekarbonisering af stålproduktionen, f.eks. udskiftning af højovnsbaserede produktionsprocesser med nul- eller lavemissionsproduktionsprocesser baseret på elektrificering eller brint. Dette projekt kan også omfatte produktion af vedvarende brint og dække driftsomkostninger i forbindelse med denne investering. En ledsagende reform kunne bestå af skattelettelser for FoI for nye banebrydende nulemissionsteknologier.

| — | Støtte til fremstilling af komponenter til vindmøller (vinger, måtter, turbiner, kabler). Dette kunne kombineres med en reform, der fastsætter et bindende nationalt mål for vindenergiforsyningen og en mere forudsigelig planlægning af vindenergiudvikling og -auktioner. |
| --- | --- |

—

Støtte til fremstilling af komponenter til vindmøller (vinger, måtter, turbiner, kabler). Dette kunne kombineres med en reform, der fastsætter et bindende nationalt mål for vindenergiforsyningen og en mere forudsigelig planlægning af vindenergiudvikling og -auktioner.

| — | Støtte til fremstilling af komponenter til solcellesystemer (polysilicium, ingot og wafer, celle, moduler, vekselretter), herunder kapitaludgifter. Dette kan kombineres med en reform, der fastsætter en obligatorisk udrulning af solpaneler på tage på store bygninger over et vist overfladeareal (f.eks. kontorer, supermarkeder, lagerbygninger, parkeringspladser), eller en obligatorisk indførelse af vertikale solpaneler med to solpanelflader på motorveje. |
| --- | --- |

—

Støtte til fremstilling af komponenter til solcellesystemer (polysilicium, ingot og wafer, celle, moduler, vekselretter), herunder kapitaludgifter. Dette kan kombineres med en reform, der fastsætter en obligatorisk udrulning af solpaneler på tage på store bygninger over et vist overfladeareal (f.eks. kontorer, supermarkeder, lagerbygninger, parkeringspladser), eller en obligatorisk indførelse af vertikale solpaneler med to solpanelflader på motorveje.

Artikel 21c, stk. 3, litra d) — tilskyndelse til reduktion af energiefterspørgslen

| — | Støtte til indkøb og installation af varmepumper, herunder industrielle varmepumper. Finansieringen kan også omfatte elementer, der er knyttet til fremme af subsidier og oplysningskampagner for SMV'er om energisyn. En reform, der supplerer investeringen, kan omfatte fastsættelse af en udfasningsdato for opvarmning med fossile brændstoffer i industrianlæg eller bindende dekarboniseringsplaner for de enkelte industrisektorer eller anlæg. |
| --- | --- |

—

Støtte til indkøb og installation af varmepumper, herunder industrielle varmepumper. Finansieringen kan også omfatte elementer, der er knyttet til fremme af subsidier og oplysningskampagner for SMV'er om energisyn. En reform, der supplerer investeringen, kan omfatte fastsættelse af en udfasningsdato for opvarmning med fossile brændstoffer i industrianlæg eller bindende dekarboniseringsplaner for de enkelte industrisektorer eller anlæg.

| — | Investeringer til støtte for udvikling og udbredelse af de bedste teknologier til udnyttelse af spildvarme i energiintensive industrier. Støtten kan også udvides til at omfatte supplerende støtte i forbindelse med installationen (projektets udformning, patentlicenser, uddannelse af personalet). Støtten kan også tage form af skattelettelser. Medlemsstaterne kunne kombinere dette med lovgivningsmæssige incitamenter, f.eks. krav om, at visse typer anlæg skal udstyres med overskudsvarmeproduktion ved lave temperaturer. |
| --- | --- |

—

Investeringer til støtte for udvikling og udbredelse af de bedste teknologier til udnyttelse af spildvarme i energiintensive industrier. Støtten kan også udvides til at omfatte supplerende støtte i forbindelse med installationen (projektets udformning, patentlicenser, uddannelse af personalet). Støtten kan også tage form af skattelettelser. Medlemsstaterne kunne kombinere dette med lovgivningsmæssige incitamenter, f.eks. krav om, at visse typer anlæg skal udstyres med overskudsvarmeproduktion ved lave temperaturer.

Artikel 21c, stk. 3, litra e) — støtte til oplagring af elektricitet og fremskyndelse af integrationen af vedvarende energikilder

| — | Et energiknudepunkt, der kombinerer produktion af solenergi med en stor energilagring på stedet som en del af et industrianlæg. Støtten kan også dække visse omkostninger i forbindelse med investeringen, såsom levering af reservedele, arbejdskraftomkostninger i forbindelse med opførelsen af faciliteterne og administrationsomkostninger. De ledsagende reformer kan indebære en forenkling af tilladelsesprocedurerne for opførelsen af anlæggene og deres tilslutning til nettet. |
| --- | --- |

—

Et energiknudepunkt, der kombinerer produktion af solenergi med en stor energilagring på stedet som en del af et industrianlæg. Støtten kan også dække visse omkostninger i forbindelse med investeringen, såsom levering af reservedele, arbejdskraftomkostninger i forbindelse med opførelsen af faciliteterne og administrationsomkostninger. De ledsagende reformer kan indebære en forenkling af tilladelsesprocedurerne for opførelsen af anlæggene og deres tilslutning til nettet.

| — | Et energilagringssystem, der giver nyt liv til batterier (f.eks. fra elektriske køretøjer). Investeringen kan dække omkostninger i forbindelse med indkøb af genbrugte eller genanvendte batterier. Denne investering kan suppleres med en reform, der styrker genanvendelsesforpligtelserne for producenter af elektriske biler. |
| --- | --- |

—

Et energilagringssystem, der giver nyt liv til batterier (f.eks. fra elektriske køretøjer). Investeringen kan dække omkostninger i forbindelse med indkøb af genbrugte eller genanvendte batterier. Denne investering kan suppleres med en reform, der styrker genanvendelsesforpligtelserne for producenter af elektriske biler.

Artikel 21c, stk. 3, litra f) — støtte til værdikæder inden for kritiske råstoffer og teknologier i forbindelse med den grønne omstilling

| — | Et anlæg til produktion af fossilfrit lithium fra geotermisk saltvand (ved hjælp af direkte udvinding af lithium), herunder omkostningerne ved etableringsfasen (f.eks. licenser til relevante patenter). Dette kan kombineres med en reform, der tilskynder til indførelse af fossilfrit lithium, herunder i bilsektoren og sektoren for vedvarende energi. |
| --- | --- |

—

Et anlæg til produktion af fossilfrit lithium fra geotermisk saltvand (ved hjælp af direkte udvinding af lithium), herunder omkostningerne ved etableringsfasen (f.eks. licenser til relevante patenter). Dette kan kombineres med en reform, der tilskynder til indførelse af fossilfrit lithium, herunder i bilsektoren og sektoren for vedvarende energi.

| — | Katode- og anodeproduktionsanlæg til batterier, herunder genbrugs- og genvindingsanlæg til batterier og produktion af fabrikationsudstyr til gigafabrikker. Dette kunne kombineres med en forenkling af godkendelsesprocedurerne for opførelse af fabrikker og ambitiøse mål for brugen af genanvendte batterier og standarder for ressourceeffektivitet. |
| --- | --- |

—

Katode- og anodeproduktionsanlæg til batterier, herunder genbrugs- og genvindingsanlæg til batterier og produktion af fabrikationsudstyr til gigafabrikker. Dette kunne kombineres med en forenkling af godkendelsesprocedurerne for opførelse af fabrikker og ambitiøse mål for brugen af genanvendte batterier og standarder for ressourceeffektivitet.

| — | Teknologiske forbedringer af kobberraffinaderier, der gør det muligt at genanvende forbehandlet elektronisk skrot (eller e-materiale) til primært at genvinde kobber, tin, nikkel og ædle metaller, der er knyttet til den grønne omstilling. Dette kunne omfatte overgangsomkostninger til uddannelse med henblik på omskoling af eksisterende personale og omkostninger i forbindelse med indsamling og transport af e-affald. En mulig supplerende reform kunne omfatte fastsættelse af højere mål for særskilt indsamling og genbrug/genanvendelse af e-affald. |
| --- | --- |

—

Teknologiske forbedringer af kobberraffinaderier, der gør det muligt at genanvende forbehandlet elektronisk skrot (eller e-materiale) til primært at genvinde kobber, tin, nikkel og ædle metaller, der er knyttet til den grønne omstilling. Dette kunne omfatte overgangsomkostninger til uddannelse med henblik på omskoling af eksisterende personale og omkostninger i forbindelse med indsamling og transport af e-affald. En mulig supplerende reform kunne omfatte fastsættelse af højere mål for særskilt indsamling og genbrug/genanvendelse af e-affald.

Hvilken støttemodel kan medlemsstaterne overveje?

Udformningen af et relevant finansielt støtteinstrument bør sikre, at finansieringen hurtigt kan absorberes af de industrier, der har behov for det. I den forbindelse kan det overvejes at opskalere eksisterende støtteordninger og projekter, inden der skabes nye finansielle instrumenter. EU's eksisterende industrialliancer (navnlig vedrørende batterier, solceller, kritiske råstoffer og brint) omfatter ofte udkast til projektpipelines, der kan overvejes med henblik på finansiering under sådanne støtteordninger, hvor det er nødvendigt og forholdsmæssigt. Tilsvarende kunne projekter, der blev vurderet positivt af Innovationsfonden, men som lå under finansieringstærsklen, også støttes.

Desuden tilbydes der konkurrencedygtige finansieringsbetingelser gennem lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. Der er forskellige løsninger, der kan anvendes til at vælte disse fordelagtige kapitalomkostninger over på virksomhederne, f.eks.:

| — | kanalisering af lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten gennem internationale finansielle institutioner, multilaterale udviklingsbanker og forretningsbanker for at sikre en hurtig udbredelse uden at forlade sig på ressourcer fra den offentlige forvaltning |
| --- | --- |

—

kanalisering af lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten gennem internationale finansielle institutioner, multilaterale udviklingsbanker og forretningsbanker for at sikre en hurtig udbredelse uden at forlade sig på ressourcer fra den offentlige forvaltning

| — | anvendelse af lånegarantier for at mindske risikoen for långivere og gøre det mere attraktivt for dem at yde finansiering til cleantech-projekter |
| --- | --- |

—

anvendelse af lånegarantier for at mindske risikoen for långivere og gøre det mere attraktivt for dem at yde finansiering til cleantech-projekter

| — | udvikling af en fond, der tilbyder overgangsfinansieringsløsninger, for at gøre det muligt for virksomhederne at bygge bro mellem det tidspunkt, hvor de pådrager sig udgifter, og det tidspunkt, hvor de modtager indtægter fra de langsigtede investeringer. |
| --- | --- |

—

udvikling af en fond, der tilbyder overgangsfinansieringsløsninger, for at gøre det muligt for virksomhederne at bygge bro mellem det tidspunkt, hvor de pådrager sig udgifter, og det tidspunkt, hvor de modtager indtægter fra de langsigtede investeringer.

3.   
  Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (DNSH-princippet)

Anvendelse af DNSH-princippet i REPowerEU

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade finder fortsat anvendelse på reformer og investeringer, der støttes af faciliteten i overensstemmelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, med én målrettet undtagelse for at sikre EU's umiddelbare energisikkerhed.

Foranstaltninger til støtte for REPowerEU-målene, der allerede er medtaget i de vedtagne genopretnings- og resiliensplaner, er allerede blevet vurderet i forhold til DNSH-princippet. Det vil derfor ikke være nødvendigt at foretage en ny vurdering af de udvidede dele af sådanne foranstaltninger. En revideret vurdering vil sandsynligvis kun være nødvendig, hvis arten af ændringerne af foranstaltningerne risikerer at påvirke DNSH-vurderingen. For nye foranstaltninger bør medlemsstaterne indsende oplysninger om, hvordan foranstaltningerne er i overensstemmelse med DNSH-princippet.

Med henblik herpå bør medlemsstaterne indgive eller ændre selvevalueringen af DNSH for REPowerEU-foranstaltningerne i overensstemmelse med afsnit II, punkt 1, litra d), i denne vejledning.

Det er at foretrække, at der i REPowerEU-kapitlet kun medtages foranstaltninger, der i sagens natur er i overensstemmelse med DNSH-princippet, hvilket kan påvises i DNSH-selvevalueringen. For sådanne foranstaltninger er det ikke nødvendigt at medtage specifikke DNSH-beskyttelsesforanstaltninger i beskrivelsen af foranstaltningerne og/eller i de tilsvarende milepæle og mål.

Med andre ord vil foranstaltningernes art være afgørende for, om der kan være behov for specifikke DNSH-beskyttelsesforanstaltninger på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne har givet.

Undtagelse fra DNSH-princippet i REPowerEU

Med forbehold af en positiv vurdering fra Kommissionens side vil DNSH-princippet ikke finde anvendelse på foranstaltninger, der forventes at bidrage til at forbedre energiinfrastrukturen og -faciliteterne med henblik på at opfylde de umiddelbare behov for energiforsyningssikkerhed.

Ved vurderingen af foranstaltningernes berettigelse til en undtagelse fra DNSH-princippet vil Kommissionen tage hensyn til fire krav. Kommissionen kan indhente relevante oplysninger fra medlemsstaterne til støtte for sin vurdering.

| — | Foranstaltningen er nødvendig og står i et rimeligt forhold til det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed i overensstemmelse med artikel 21c, stk. 3, litra a), under hensyntagen til renere, gennemførlige alternativer og risikoen for fastlåsningsvirkninger. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen er nødvendig og står i et rimeligt forhold til det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed i overensstemmelse med artikel 21c, stk. 3, litra a), under hensyntagen til renere, gennemførlige alternativer og risikoen for fastlåsningsvirkninger.

Med henblik på vurderingen af foranstaltningens nødvendighed og proportionalitet vil Kommissionen tage hensyn til de anslåede prognoser for efterspørgslen efter gas eller olie i den pågældende medlemsstat, sammenkoblingskapaciteten og udvekslingen med dens naboer under hensyntagen til klima- og energimålene for 2030 samt virkningerne af afbrydelsen af importen fra Rusland. Desuden vil Kommissionen overveje den yderligere kapacitet og energimængde, som foranstaltningen medfører, modenhed, tidsplan og eksistensen af supplerende projekter, herunder i nabomedlemsstater.

Medlemsstaterne anmodes om at indsende alle relevante oplysninger, så Kommissionen kan foretage sin vurdering. På grundlag af oplysninger fra medlemsstaten vil Kommissionen også vurdere, om renere alternativer med samme kapacitet, en lignende tidsramme og sammenlignelige omkostninger kan være teknologisk og økonomisk gennemførlige. Kommissionen kan f.eks. søge oplysninger om alternative løsninger, som medlemsstaten har overvejet, såsom opførelse af store projekter til produktion af vedvarende energi svarende til energikapaciteten. Desuden bør yderligere gasinfrastruktur, hvor det er muligt, være fremtidssikret for at fremme dens langsigtede bæredygtighed gennem fremtidig omlægning til anvendelse af bæredygtige brændstoffer. Medlemsstaterne bør f.eks. forklare, om infrastrukturen vil kunne drives med 100 % ren brint eller derivater heraf, og, hvis det ikke er muligt, angive relevante årsager.

| — | Den pågældende medlemsstat har gjort en tilfredsstillende indsats for at begrænse den potentielle skade på miljømålene som omhandlet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, hvor det er muligt, og for at afbøde skaden gennem andre foranstaltninger, herunder foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet. |
| --- | --- |

—

Den pågældende medlemsstat har gjort en tilfredsstillende indsats for at begrænse den potentielle skade på miljømålene som omhandlet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, hvor det er muligt, og for at afbøde skaden gennem andre foranstaltninger, herunder foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet.

Kommissionen vil i sin vurdering tage hensyn til den samlede indsats, som medlemsstaten gør for at begrænse foranstaltningens skade på de seks miljømål, der er fastsat i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, herunder gennem foranstaltninger, der er forelagt i REPowerEU-kapitlet.

Foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet bør træffes i overensstemmelse med den gældende EU-lovgivning og national miljølovgivning. Dette vil bidrage til at afbøde skader, navnlig ved at kontrollere og forebygge forurening og beskytte biodiversitet og vandområder, navnlig gennem miljøvurderinger. Medlemsstaternes indsats bør dog, hvor det er muligt, omfatte elementer, der begrænser den potentielle skade på miljømålene. Med hensyn til målet om modvirkning af klimaændringer opfordres medlemsstaterne f.eks. til at fremlægge oplysninger om den planlagte kapacitet og den forventede udnyttelse af projektet for at påvise, at dets omfang ikke er større end nødvendigt for at opfylde EU's energiforsyningsbehov på kort sigt. Med hensyn til tilpasning kan der foretages en passende klimarisikovurdering for at begrænse risikoen for klimarisici i forbindelse med projektets drift. Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at undgå væsentlig skade på de andre miljømål.

| — | Foranstaltningen bringer ikke opfyldelsen af Unionens klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet i EU senest i 2050 i fare ud fra kvalitative betragtninger. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen bringer ikke opfyldelsen af Unionens klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet i EU senest i 2050 i fare ud fra kvalitative betragtninger.

Kommissionen vil i sin vurdering tage hensyn til projektets kapacitet, og om det er udformet på en sådan måde, at det opfylder de nødvendige umiddelbare energiforsyningsbehov i lyset af det overordnede mål om at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer fra Rusland og diversificere energiforsyningskilderne. Det vil også blive overvejet, om foranstaltningen er i overensstemmelse med den bredere energi- og klimapolitik, som medlemsstaten har fastlagt i sin nationale energi- og klimaplan. Desuden vil det bredere sæt foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet og genopretnings- og resiliensplanen blive taget i betragtning i lyset af deres bidrag til opfyldelsen af Unionens klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet i EU senest i 2050.

| — | Foranstaltningen skal efter planen være i drift senest den 31. december 2026. |
| --- | --- |

—

Foranstaltningen skal efter planen være i drift senest den 31. december 2026.

Kommissionen vil vurdere tidsplanen for ethvert projekt, der forelægges, for at sikre, at foranstaltningen forventes at være i drift senest den 31. december 2026. Med henblik herpå opfordres medlemsstaterne til at fremlægge oplysninger om status for projektgennemførelsen og en køreplan, der viser, at en idriftsættelse er mulig inden 2026.

Som krævet i artikel 21c, stk. 8, må de indtægter, der stilles til rådighed i henhold til artikel 10e, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF, ikke bidrage til reformer og investeringer, der er omfattet af DNSH-undtagelsen. Med henblik herpå vil Kommissionen sikre, at de anslåede omkostninger ved reformer og investeringer, der ikke er omfattet af DNSH-undtagelsen, mindst svarer til medlemsstatens tildeling af yderligere ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte til REPowerEU på grundlag af artikel 21a i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (ETS-indtægterne).

Desuden må de samlede anslåede omkostninger ved foranstaltninger, der er omfattet af DNSH-undtagelsen, ikke overstige 30 % af de samlede anslåede omkostninger ved foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet. Denne tærskel kan beregnes ved at dividere summen af de anslåede omkostninger ved disse foranstaltninger med summen af de anslåede omkostninger ved alle foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet.

Illustrative eksempler på den type oplysninger, som medlemsstaterne kan give:

| Hvad vil Kommissionen vurdere? | Hvad kan medlemsstaterne levere til støtte for vurderingen? |
| --- | --- |
| Om foranstaltningen er nødvendig og står i et rimeligt forhold til det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed | — | En beskrivelse af virkningen af afbrydelsen af importen af gas/olie fra Rusland og den anslåede kapacitet og udnyttelse af den foranstaltning, der skal erstatte denne |

Hvad vil Kommissionen vurdere?

Hvad kan medlemsstaterne levere til støtte for vurderingen?

Om foranstaltningen er nødvendig og står i et rimeligt forhold til det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed

—

En beskrivelse af virkningen af afbrydelsen af importen af gas/olie fra Rusland og den anslåede kapacitet og udnyttelse af den foranstaltning, der skal erstatte denne

| — | Prognoser for efterspørgslen efter gas/olie, f.eks. baseret på arbejdet med at ajourføre de nationale energi- og klimaplaner |
| --- | --- |

—

Prognoser for efterspørgslen efter gas/olie, f.eks. baseret på arbejdet med at ajourføre de nationale energi- og klimaplaner

| — | Overvejelse af renere alternative løsninger, der er sammenlignelige med hensyn til tidsplan, omkostninger og kapacitet (f.eks. gennemførlige storstilede projekter for vedvarende energi, kompatibilitet mellem rørledninger eller faciliteter til drift med 100 % ren brint for at undgå fastlåsningsvirkninger, designfunktioner, der gør det muligt at ændre anvendelsen) |
| --- | --- |

—

Overvejelse af renere alternative løsninger, der er sammenlignelige med hensyn til tidsplan, omkostninger og kapacitet (f.eks. gennemførlige storstilede projekter for vedvarende energi, kompatibilitet mellem rørledninger eller faciliteter til drift med 100 % ren brint for at undgå fastlåsningsvirkninger, designfunktioner, der gør det muligt at ændre anvendelsen)

| — | En redegørelse for bidraget til Unionens eller flere medlemsstaters energisikkerhed som helhed. En forklaring på, hvorfor foranstaltningens omfang ikke er større end nødvendigt for at opfylde foranstaltningens mål. |
| --- | --- |

—

En redegørelse for bidraget til Unionens eller flere medlemsstaters energisikkerhed som helhed. En forklaring på, hvorfor foranstaltningens omfang ikke er større end nødvendigt for at opfylde foranstaltningens mål.

Den samlede indsats, som medlemsstaten har gjort for at begrænse den potentielle skade på miljømålene

| — | Relevant dokumentation for bestræbelser på at begrænse foranstaltningens potentielle skade på miljøet (f.eks. konklusioner fra en passende klimarisikovurdering, resultater af miljøvurderinger) |
| --- | --- |

—

Relevant dokumentation for bestræbelser på at begrænse foranstaltningens potentielle skade på miljøet (f.eks. konklusioner fra en passende klimarisikovurdering, resultater af miljøvurderinger)

| — | Redegørelse for, hvordan andre foranstaltninger, herunder dem i REPowerEU-kapitlet og genopretnings- og resiliensplanen, forhindrer skade på miljømålene. |
| --- | --- |

—

Redegørelse for, hvordan andre foranstaltninger, herunder dem i REPowerEU-kapitlet og genopretnings- og resiliensplanen, forhindrer skade på miljømålene.

Hvorvidt foranstaltningen ikke bringer opfyldelsen af Unionens klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet i EU senest i 2050 i fare

| — | Bidrag fra andre foranstaltninger, herunder foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet og genopretnings- og resiliensplanen, til klimamålene og målet |
| --- | --- |

—

Bidrag fra andre foranstaltninger, herunder foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet og genopretnings- og resiliensplanen, til klimamålene og målet

| — | Tilpasning til Fit for 55-klimamålene og den potentielle integration af foranstaltningen i de indledende eller ajourførte nationale energi- og klimaplaner, hvilket viser, at foranstaltningen ikke bringer opfyldelsen af klimamålene og målet om klimaneutralitet i EU inden 2050 i fare. |
| --- | --- |

—

Tilpasning til Fit for 55-klimamålene og den potentielle integration af foranstaltningen i de indledende eller ajourførte nationale energi- og klimaplaner, hvilket viser, at foranstaltningen ikke bringer opfyldelsen af klimamålene og målet om klimaneutralitet i EU inden 2050 i fare.

Foranstaltningen skal efter planen være i kraft senest den 31. december 2026

| — | Projekttidsplan og -køreplan, herunder forventet driftsstatus den 31. december 2026 (status for kontraktindgåelsesprocedurer og godkendelser af de indsendte projekter, godkendelser og tilladelser). |
| --- | --- |

—

Projekttidsplan og -køreplan, herunder forventet driftsstatus den 31. december 2026 (status for kontraktindgåelsesprocedurer og godkendelser af de indsendte projekter, godkendelser og tilladelser).

4.   
  Projekter med en grænseoverskridende eller multinational dimension/virkning

Projekter med en grænseoverskridende eller multinational dimension/virkning er vigtige for at nå REPowerEU-målene på mellemlang sigt og fremmes under REPowerEU. Foranstaltninger anses for at have en grænseoverskridende eller multinational dimension/virkning, hvis de enten bidrager til at sikre energiforsyningen i Unionen som helhed, eller hvis de mindsker afhængigheden af fossile brændstoffer og/eller energiefterspørgslen.

REPowerEU-forordningen indeholder et yderligere krav i artikel 18, stk. 4, litra h), vedrørende grænseoverskridende eller multinationale projekter. Medlemsstaterne skal i deres REPowerEU-kapitler angive, hvilke foranstaltninger i kapitlet, herunder bl.a. de foranstaltninger, der tager fat på de udfordringer, der er identificeret i Kommissionens seneste behovsvurdering, der anses for at have en grænseoverskridende eller multinational dimension/virkning. Desuden skal medlemsstaterne angive, om de samlede anslåede omkostninger ved disse foranstaltninger udgør mindst 30 % af de samlede anslåede omkostninger ved foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlerne. Hvis de anslåede omkostninger ved disse foranstaltninger udgør mindre end 30 %, bør medlemsstaterne give en begrundelse herfor.

Grænseoverskridende infrastrukturprojekter (i henhold til artikel 21c, stk. 1, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten)

Grænseoverskridende projekter omfatter infrastrukturprojekter (transmissions-, distributions- og lagringsinfrastruktur), der har til formål at sikre energiforsyningen med henblik på at afhjælpe eksisterende flaskehalse. Med henblik herpå vil Kommissionen tage hensyn til sin seneste behovsvurdering fra maj 2022.

Når Kommissionen foretager sin vurdering, vil den også overveje projekter med en multifunktionel dimension, f.eks. projekter, der gennemføres samtidig i forskellige medlemsstater, projekter, der indgår i en større korridor på tværs af flere medlemsstater, eller projekter, der gennemføres på nationalt plan med en betydelig indvirkning på nabomedlemsstaterne.

For bedst muligt at nå REPowerEU-målene inden for genopretnings- og resiliensfacilitetens begrænsede tidsramme vil Kommissionen anvende en forholdsmæssig tilgang og tage hensyn til den geografiske situation samt de umiddelbare og langsigtede energiudfordringer i hver medlemsstat.

Foranstaltninger, der mindsker afhængigheden af fossile brændstoffer og energiefterspørgslen

Den grænseoverskridende eller multinationale virkning af foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet bør ikke forstås i snæver forstand som værende begrænset til projekter, der involverer grænseoverskridende infrastruktur.

I betragtning af integrationen af energimarkederne mellem medlemsstaterne og den yderligere indbyrdes forbindelse mellem medlemsstaternes energimiks kan projekter, der har en betydelig indvirkning på efterspørgslen efter og udbuddet af energi (navnlig gas og elektricitet), anses for at have en indvirkning på balancen mellem udbud og efterspørgsel i flere lande og på grænseoverskridende strømme.

Foranstaltninger, der bidrager til at mindske afhængigheden af og/eller efterspørgslen efter fossile brændstoffer, fjerne flaskehalse i interne energistrømme eller lette udbredelsen og integrationen af projekter vedrørende vedvarende energi (såsom eltransmission, distributionsnet og lagringsaktiver), har typisk en grænseoverskridende virkning og bør medregnes i opfyldelsen af målet på 30 %.

Kommissionen vil derfor med henblik på at vurdere grænseoverskridende eller multifunktionelle virkninger overveje foranstaltninger, der er knyttet, men ikke begrænset til, energieffektivitet, udbredelse af vedvarende energikilder, anvendelse af varmepumper, dekarbonisering af industrien, distributionsnet og brint fra vedvarende energikilder/fossile brændstoffer.

For hver foranstaltning skal medlemsstaten give en kort redegørelse for den grænseoverskridende dimension af investeringen, herunder den forventede indvirkning på grænseoverskridende energistrømme.

5.   
  Vurdering af REPowerEU-kapitlet

Reformer og investeringer, der indgår i REPowerEU-kapitlet og finansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil udgøre en integreret del af genopretnings- og resiliensplanerne. De bør opfylde alle betingelserne i artikel 18 og er underlagt de vurderingskriterier, der er fastsat i artikel 19 og bilag V, medmindre andet er angivet, navnlig i forbindelse med digital tagging i henhold til artikel 19, stk. 3, litra f), og afsnit 2.6 i bilag V til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Vurderingskriterium vedrørende REPowerEU-målene

Reformer og investeringer i REPowerEU-kapitlerne vil blive vurderet ud fra et yderligere vurderingskriterium, jf. afsnit 2.12 i bilag V til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, vedrørende deres effektive bidrag til REPowerEU-målene. I henhold til bilag V til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten tager Kommissionen i sin vurdering hensyn til følgende elementer og vurderer, om foranstaltningerne:

| — | forbedrer energiinfrastrukturen og -faciliteterne for at opfylde det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed for gas, herunder flydende naturgas (LNG), navnlig for at muliggøre diversificering af forsyningen i hele Unionens interesse. Hvis undtagelsen i artikel 21c, stk. 3, litra a), finder anvendelse, er forbedringer af olieinfrastruktur og -faciliteter med henblik på at opfylde det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed også støtteberettigede eller |
| --- | --- |

—

forbedrer energiinfrastrukturen og -faciliteterne for at opfylde det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed for gas, herunder flydende naturgas (LNG), navnlig for at muliggøre diversificering af forsyningen i hele Unionens interesse. Hvis undtagelsen i artikel 21c, stk. 3, litra a), finder anvendelse, er forbedringer af olieinfrastruktur og -faciliteter med henblik på at opfylde det umiddelbare behov for forsyningssikkerhed også støtteberettigede eller

| — | øger energieffektiviteten i bygninger og kritisk energiinfrastruktur, dekarboniserer industrien, øger produktionen og udbredelsen af bæredygtig biomethan og af vedvarende eller fossilfri brint og øger andelen og fremskynder udbredelsen af vedvarende energi eller |
| --- | --- |

—

øger energieffektiviteten i bygninger og kritisk energiinfrastruktur, dekarboniserer industrien, øger produktionen og udbredelsen af bæredygtig biomethan og af vedvarende eller fossilfri brint og øger andelen og fremskynder udbredelsen af vedvarende energi eller

| — | bidrager til at bekæmpe energifattigdom og, hvor det er relevant, giver tilstrækkelig prioritet til behovene hos dem, der er berørt af energifattigdom, samt til at mindske sårbarheder i de kommende vintersæsoner eller |
| --- | --- |

—

bidrager til at bekæmpe energifattigdom og, hvor det er relevant, giver tilstrækkelig prioritet til behovene hos dem, der er berørt af energifattigdom, samt til at mindske sårbarheder i de kommende vintersæsoner eller

| — | tilskynder til reduktion af energiefterspørgslen eller |
| --- | --- |

—

tilskynder til reduktion af energiefterspørgslen eller

| — | afhjælper interne og grænseoverskridende flaskehalse for energitransmission og -distribution, støtter oplagring af elektricitet og fremskynder integrationen af vedvarende energikilder eller støtter nulemissionstransport og infrastruktur til denne transport, herunder jernbaner eller |
| --- | --- |

—

afhjælper interne og grænseoverskridende flaskehalse for energitransmission og -distribution, støtter oplagring af elektricitet og fremskynder integrationen af vedvarende energikilder eller støtter nulemissionstransport og infrastruktur til denne transport, herunder jernbaner eller

| — | støtter ovennævnte mål gennem en fremskyndet omskoling af arbejdsstyrken til grønne og relaterede digitale færdigheder samt støtte til værdikæder inden for centrale råmaterialer og teknologier med tilknytning til den grønne omstilling. |
| --- | --- |

—

støtter ovennævnte mål gennem en fremskyndet omskoling af arbejdsstyrken til grønne og relaterede digitale færdigheder samt støtte til værdikæder inden for centrale råmaterialer og teknologier med tilknytning til den grønne omstilling.

Desuden bør medlemsstaterne også påvise, at REPowerEU-kapitlerne er i overensstemmelse med deres andre bestræbelser på at nå REPowerEU-målene. Medlemsstaternes oplysninger om dette punkt bør omfatte en kort beskrivelse af de større reformer og investeringer, der ikke finansieres under genopretnings- og resiliensfaciliteten, og som vedrører REPowerEU-målene i genopretnings- og resiliensfacilitetens tidsramme, samt en redegørelse for, hvordan disse bestræbelser hænger sammen med REPowerEU-målene.

Vurdering af den grænseoverskridende og multinationale dimension eller virkning

I overensstemmelse med den ændrede artikel 19 vil Kommissionens vurdering af en ændret genopretnings- og resiliensplan omfatte et yderligere vurderingskriterium vedrørende den grænseoverskridende eller multinationale dimension/virkning af reformer og investeringer i REPowerEU-kapitlet. Kommissionen vil i overensstemmelse med bilag V tage hensyn til følgende elementer i sin vurdering:

| 1) | hvorvidt foranstaltningen bidrager til Unionens forsyningssikkerhed ved at tackle de udfordringer, der er identificeret i Kommissionens seneste behovsvurdering, og om den er i overensstemmelse med REPowerEU-målene under hensyntagen til den pågældende medlemsstats finansielle bidrag og dens geografiske beliggenhed. |
| --- | --- |

1)

hvorvidt foranstaltningen bidrager til Unionens forsyningssikkerhed ved at tackle de udfordringer, der er identificeret i Kommissionens seneste behovsvurdering, og om den er i overensstemmelse med REPowerEU-målene under hensyntagen til den pågældende medlemsstats finansielle bidrag og dens geografiske beliggenhed.

ELLER

| 2) | om gennemførelsen af den påtænkte foranstaltning forventes at bidrage til at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer (med hensyn til udbud og efterspørgsel) og til at reducere energiefterspørgslen (hvad enten det er elektricitet, gas, fossile brændstoffer osv.). |
| --- | --- |

2)

om gennemførelsen af den påtænkte foranstaltning forventes at bidrage til at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer (med hensyn til udbud og efterspørgsel) og til at reducere energiefterspørgslen (hvad enten det er elektricitet, gas, fossile brændstoffer osv.).

I overensstemmelse med den ændrede artikel 20, stk. 5, vil Kommissionen i sin vurdering af en ændret genopretnings- og resiliensplan, herunder et REPowerEU-kapitel, medtage et sammendrag af de foreslåede foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet, der har en grænseoverskridende eller multinational dimension/virkning. Dette resumé vil blive fastlagt i gennemførelsesafgørelsen fra Rådet.

Hvis de anslåede omkostninger ved disse foranstaltninger tegner sig for mindre end 30 % af de anslåede omkostninger ved alle foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet, vil det i resuméet blive forklaret, hvorfor dette vejledende mål ikke nås, f.eks. ved at påvise, at andre foranstaltninger i medlemsstatens REPowerEU-kapitel bedre opfylder REPowerEU-målene, eller at der ikke er tilstrækkelige realistiske projekter til rådighed med grænseoverskridende eller multinational dimension/virkning, navnlig i betragtning af facilitetens levetid.

Ajourføring af vurderingskriteriet vedrørende klimamålet på 37 %

Ud over klimamålet om mindst 37 % af planens samlede tildeling bør REPowerEU-kapitlet også nå et klimamål på mindst 37 % baseret på de samlede anslåede omkostninger ved foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet.

Tærsklen kan beregnes ved at dividere summen af de anslåede omkostninger ved foranstaltningerne med et klimabidrag, der er medtaget i REPowerEU-kapitlet, med summen af de anslåede omkostninger ved alle foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet.

Undtagelsen fra forpligtelsen til at bidrage til det digitale mål på 20 %

I overensstemmelse med artikel 21c, stk. 5, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten vil reformer og investeringer i REPowerEU-kapitlerne, der skal finansieres under genopretnings- og resiliensfaciliteten, være omfattet af den digitale taggingmetode, der er fastsat i artikel 19, stk. 3, litra f), og bilag VII til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Støtten til foranstaltninger under REPowerEU-kapitlet vil dog ikke blive taget i betragtning ved beregningen af, om det digitale mål på 20 % er nået.

Selv om de reformer og investeringer, der er foreslået i REPowerEU-kapitlerne, er undtaget fra beregningen af det digitale mål, skal medlemsstaterne give en kvalitativ redegørelse for, hvordan foranstaltningerne i deres genopretnings- og resiliensplaner, herunder foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlerne, forventes at bidrage til den digitale omstilling og de deraf følgende udfordringer. Medlemsstaterne opfordres til at foreslå digitale investeringer, der er relevante for REPowerEU's mål. Sådanne investeringer kan f.eks. omfatte:

| — | digitalisering af energinet, herunder intelligente net |
| --- | --- |

—

digitalisering af energinet, herunder intelligente net

| — | indførelse af intelligente målere, intelligente opladningssystemer og sensorer kombineret med energieffektivitetsrenoveringsarbejder |
| --- | --- |

—

indførelse af intelligente målere, intelligente opladningssystemer og sensorer kombineret med energieffektivitetsrenoveringsarbejder

| — | klimaneutralitet i datacentre og -netværk og genanvendelse af deres spildvarme |
| --- | --- |

—

klimaneutralitet i datacentre og -netværk og genanvendelse af deres spildvarme

| — | cybersikkerhed for energisystemet, som er af afgørende betydning ud fra et forsyningssikkerhedsperspektiv |
| --- | --- |

—

cybersikkerhed for energisystemet, som er af afgørende betydning ud fra et forsyningssikkerhedsperspektiv

| — | datainfrastrukturer, der muliggør en vidtstrakt udvikling af efterspørgselsreaktion (f.eks. med det fælles europæiske energidataområde) og energilagring |
| --- | --- |

—

datainfrastrukturer, der muliggør en vidtstrakt udvikling af efterspørgselsreaktion (f.eks. med det fælles europæiske energidataområde) og energilagring

| — | foranstaltninger til digitalisering af transport, der til dels er rettet mod reduktion af drivhusgasemissioner |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til digitalisering af transport, der til dels er rettet mod reduktion af drivhusgasemissioner

| — | foranstaltninger til digitalisering af behandlingen af tilskud til energieffektivitetsrenoveringer |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til digitalisering af behandlingen af tilskud til energieffektivitetsrenoveringer

| — | foranstaltninger til digitalisering af de sociale sikringsordninger, der gør det muligt at identificere husstande med risiko for fattigdom korrekt og graduere intensiteten af den finansielle støtte |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til digitalisering af de sociale sikringsordninger, der gør det muligt at identificere husstande med risiko for fattigdom korrekt og graduere intensiteten af den finansielle støtte

| — | digitale færdigheder eller applikationer til styrkelse af energiforbrugernes indflydelse. |
| --- | --- |

—

digitale færdigheder eller applikationer til styrkelse af energiforbrugernes indflydelse.

Endelig vil den digitale tagging for at opretholde genopretnings- og resiliensfacilitetens digitale ambition fortsat finde anvendelse på al støtte til foranstaltninger, der foreslås i revisionerne af genopretnings- og resiliensplanerne, som falder uden for anvendelsesområdet for artikel 21c, stk. 1, i REPowerEU-forordningen.

II.   Generel vejledning om ændring af genopretnings- og resiliensplaner

Afsnittene nedenfor indeholder et overblik over de elementer, som bør afspejles i medlemsstaternes ændrede genopretnings- og resiliensplaner. Denne vejledning behandler de spørgsmål, som medlemsstater hyppigst rejser, og giver praktisk vejledning i, hvordan tillægget til genopretnings- og resiliensplanerne skal struktureres i overensstemmelse med kravene i artikel 18 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. For at sikre konsekvens i præsentationen af tillægget og genopretnings- og resiliensplanen følger nedenstående struktur retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen fra januar 2021. Medlemsstaterne opfordres til fortsat at anvende den samme struktur i deres genopretnings- og resiliensplaner og begrænse ændringerne af de eksisterende afsnit i genopretnings- og resiliensplanerne.

1.   
  Formålet med ændringerne

Samlet og passende afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation/bidrag til de seks søjler

Den ændrede genopretnings- og resiliensplan bør fortsat udgøre en omfattende og tilstrækkeligt afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation og på passende vis bidrage til alle seks søjler i artikel 3 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. Ændringerne af den oprindelige plan bør opretholde denne balance eller, hvis de ændrer den, skal ændringen begrundes ved at vise, at dette er i overensstemmelse med de nye udfordringer og/eller medlemsstatens nye finansielle tildeling. Med henblik herpå bør medlemsstaterne beskrive, hvordan den ændrede genopretnings- og resiliensplan stadig udgør en omfattende og tilstrækkeligt afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation i den pågældende medlemsstat. Hvis ændringerne af planen er marginale, kan medlemsstaterne blot gå ud fra, at bidraget til de seks søjler fortsat er afbalanceret, uden at der er behov for yderligere detaljerede forklaringer.

Medlemsstaterne bør knytte de nye foranstaltninger til de relevante søjler ved at forklare det pågældende bidrag. Hvis visse foranstaltninger fjernes eller nedjusteres med den ændrede plan, bør det forklares, hvordan planens samlede bidrag til de berørte søjler fortsat vil være tilstrækkeligt. Denne forklaring bør, hvor det er relevant, knytte en forbindelse mellem de fjernede foranstaltninger og eventuelle nye foranstaltninger, der foreslås som erstatning for førstnævnte, med henvisning til de berørte søjler.

Forklaringerne bør tage behørigt hensyn til enhver ny udvikling i medlemsstaten eller i EU-politikker, der påvirker de seks søjler. Medlemsstaterne opfordres især til at overveje, hvordan virkningen af den seneste geopolitiske udvikling kan omsættes til en plans yderligere bidrag til søjlen for grøn omstilling i lyset af REPowerEU-målene. I denne forbindelse kan tillæg med yderligere foranstaltninger, der kun dækker en eller to af søjlerne, accepteres, for så vidt som dette er begrundet i de nye udfordringer, som medlemsstaterne står over for.

Sammenhæng med de landespecifikke henstillinger og det europæiske semester

De ændrede genopretnings- og resiliensplaner, herunder yderligere reformer og investeringer og anmodning om flere midler, bør tage hensyn til alle de udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder dem, som Rådet har vedtaget i det europæiske semester 2019 og 2020, samt i senere semestercyklusser frem til datoen for vurderingen af de ændrede genopretnings- og resiliensplaner (12). De landespecifikke henstillinger, der blev udstedt i 2022-cyklussen og 2023-cyklussen, vil, når de er vedtaget af Rådet, være særlig relevante, navnlig med henblik på udarbejdelsen af REPowerEU-kapitlerne. De årlige landerapporter gør status over fremskridtene med gennemførelsen af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanerne og fremhæver eksempler på vigtige reformer og investeringer i forbindelse med opfyldte milepæle i overensstemmelse med tidligere landespecifikke henstillinger og identificerer centrale udestående eller nye udfordringer, der ikke er tilstrækkeligt dækket i genopretnings- og resiliensplanerne, som danner grundlag for nye landespecifikke henstillinger.

Når medlemsstaterne reviderer deres planer, skal de fortsat effektivt håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder de landespecifikke henstillinger, som Rådet har vedtaget inden for rammerne af semestercyklussen for 2022 og (hvis relevant) 2023, og i senere semestercyklusser frem til datoen for vurderingen af den ændrede genopretnings- og resiliensplan.

Nedjusteringer af det maksimale finansielle bidrag påvirker ikke behovet for at imødekomme alle eller en betydelig del af de relevante landespecifikke henstillinger, da reformer generelt ikke er dyre. Derfor vil en ændret genopretnings- og resiliensplan, der ikke kræver yderligere finansiering, skulle fastholde det samme ambitionsniveau som i den tidligere vedtagne plan, navnlig med hensyn til reformer, der tager fat på landespecifikke henstillinger.

For de medlemsstater, der oplever en (væsentlig) stigning i deres maksimale finansielle bidrag fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, skal der tages hensyn til det fulde sæt af de landespecifikke henstillinger for 2019, 2020 og 2022, når der foretages tilføjelser til de oprindelige planer. Dette gælder navnlig de yderligere reform- og investeringsbehov, der blev identificeret i forbindelse med det europæiske semester 2022, herunder dem, der vedrører behovet for at mindske energiafhængigheden.

For medlemsstater, der udelukkende anvender deres lån til REPowerEU-formål og ikke drager fordel af en væsentlig stigning i tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil Kommissionen navnlig tage hensyn til de landespecifikke henstillinger vedrørende energi. Hvis der forelægges tilføjelser til planer efter Rådets vedtagelse af de landespecifikke henstillinger for 2023, skal der også tages hensyn til disse. Indgivelsen af tillæg er ligeledes en mulighed for at håndtere de udfordringer, der er identificeret i tidligere cyklusser af det europæiske semester, og som ikke eller kun delvist er behandlet i de tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplaner.

Ved udarbejdelsen af deres tillæg bør medlemsstaterne sikre, at de foreslåede ændringers indvirkning på den finanspolitiske holdbarhed er i overensstemmelse med de seneste landespecifikke henstillinger vedrørende finanspolitiske og finanspolitiske/strukturelle spørgsmål, som Rådet har godkendt. Desuden bør medlemsstaterne i euroområdet sikre, at de ajourførte foranstaltninger er i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i den seneste henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, navnlig de energirelaterede elementer, som Rådet har vedtaget.

Den samlede virkning af genopretnings- og resiliensplanen

I overensstemmelse med retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen for 2021 bør medlemsstaterne forklare, i hvilket omfang de foreslåede ændringer forventes at ændre den samlede virkning af deres genopretnings- og resiliensplaner. Denne redegørelse bør vise den forventede virkning af den ændrede genopretnings- og resiliensplan som helhed under hensyntagen til de foranstaltninger, der er tilføjet eller fjernet. Følgende elementer bør afspejles:

| — | makroøkonomiske og sociale udsigter |
| --- | --- |

—

makroøkonomiske og sociale udsigter

| — | en redegørelse for genopretnings- og resiliensplanens makroøkonomiske og sociale indvirkning i overensstemmelse med artikel 18, stk. 4, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten |
| --- | --- |

—

en redegørelse for genopretnings- og resiliensplanens makroøkonomiske og sociale indvirkning i overensstemmelse med artikel 18, stk. 4, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten

| — | bæredygtighed |
| --- | --- |

—

bæredygtighed

| — | samhørighed. |
| --- | --- |

—

samhørighed.

Medlemsstaterne opfordres til at fremlægge ajourførte tal for virkningen af deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner, i det omfang ændringerne af genopretnings- og resiliensplanerne er væsentlige med hensyn til indhold og/eller størrelse. I den forbindelse kan medlemsstaterne henholde sig til oplysningerne i deres nationale reformprogrammer og om nødvendigt anvende krydshenvisninger. Omfanget af de nye oplysninger bør stå i et rimeligt forhold til de ændringer, der foreslås i tillæggene.

Sammenhæng

Virkningen af foreslåede ændringer på sammenhængen i den ændrede genopretnings- og resiliensplan bør præsenteres ved at forklare samspillet mellem nye eller ændrede foranstaltninger og dem, der indgår i den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan, ved både at henvise til de foranstaltninger, der opretholdes, og dem, der trækkes tilbage, i den ændrede plan. Medlemsstaterne opfordres også til at forklare, hvordan den overordnede balance mellem reformer og investeringer opretholdes. Nye eller ændrede foranstaltninger bør ikke skabe uoverensstemmelser og bør ikke forværre den overordnede sammenhæng i genopretnings- og resiliensplanen.

Overensstemmelsen med de godkendte partnerskabsaftaler og programmer under samhørighedspolitikken skal også skitseres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 3, artikel 18, stk. 4n, og betragtning 62 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (se også nedenfor).

Ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle

Medlemsstaterne bør beskrive, hvordan ændringerne påvirker bidraget fra deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner til målene om ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle. På baggrund af den seneste udvikling er det af afgørende betydning at mindske risikoen for energifattigdom, navnlig for dårligt stillede grupper.

Medlemsstaterne bør følge retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen for 2021 med henblik herpå, samtidig med at de også afspejler den seneste udvikling gennem f.eks.:

| — | overvejelser om, hvordan målene om ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle bedst kan tages i betragtning i gennemførelses- og overvågningsprocessen under hensyntagen til de erfaringer, der hidtil er gjort i forbindelse med gennemførelsen af deres planer |
| --- | --- |

—

overvejelser om, hvordan målene om ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle bedst kan tages i betragtning i gennemførelses- og overvågningsprocessen under hensyntagen til de erfaringer, der hidtil er gjort i forbindelse med gennemførelsen af deres planer

| — | inddragelse af ligestillings- og ikkeforskelsbehandlingsorganer i gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne, f.eks. som en del af relevante overvågningsorganer |
| --- | --- |

—

inddragelse af ligestillings- og ikkeforskelsbehandlingsorganer i gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne, f.eks. som en del af relevante overvågningsorganer

| — | bedre afspejling af disse målsætninger i de reviderede milepæle og mål, f.eks. ved at opdele dem efter køn, alder, handicap og race eller etnisk oprindelse, hvor det er muligt. |
| --- | --- |

—

bedre afspejling af disse målsætninger i de reviderede milepæle og mål, f.eks. ved at opdele dem efter køn, alder, handicap og race eller etnisk oprindelse, hvor det er muligt.

Omfanget af de nye oplysninger bør stå i et rimeligt forhold til de ændringer, der foreslås i tillæggene.

Statsstøtte

Statsstøttereglerne finder fuldt ud anvendelse på de yderligere eller reviderede reformer og investeringer. Det er den enkelte medlemsstats ansvar at sikre, at disse reformer og investeringer er i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler, navnlig proportionalitetsprincippet, og følger de gældende statsstøtteprocedurer.

I denne forbindelse indeholder Kommissionens retningslinjer for klima-, energi- og miljøstøtte fra 2022 (»CEEAG«) (13) retningslinjer for, hvordan Kommissionen vil vurdere foreneligheden af miljøbeskyttelse, herunder klimabeskyttelse, og energistøtteforanstaltninger, der er omfattet af anmeldelsespligten i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. Desuden erklærer den generelle gruppefritagelsesforordning, der for øjeblikket er under revision, bestemte kategorier af statsstøtte for forenelige med traktaten, forudsat at de opfylder klare betingelser, og fritager disse kategorier for kravet om forudgående anmeldelse til og godkendelse fra Kommissionen. Med hensyn til foranstaltninger, der bidrager til REPowerEU-målene, opfordres medlemsstaterne eksempelvis til at overveje bestemmelserne i afsnit 4 i den generelle gruppefritagelsesforordning om støtte til forskning, udvikling og innovation og afsnit 7 om støtte til miljøbeskyttelse.

De midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte, som Kommissionen vedtog den 23. marts 2022 for at støtte EU's økonomi i forbindelse med Ruslands invasion af Ukraine, kan også være relevante for statsstøttevurderingen af genopretnings- og resiliensfacilitetens foranstaltninger i individuelle tilfælde, hvor støtten afhjælper de økonomiske virkninger af Ruslands aggression mod Ukraine. Kommissionen er i øjeblikket i færd med at vurdere mulige ajourføringer af de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte og den generelle gruppefritagelsesforordning, f.eks. ved at udvide deres anvendelsesområde og hæve anmeldelsestærsklerne, hvilket bør lette godkendelsen af foranstaltningerne under genopretnings- og resiliensfaciliteten/REPowerEU. Da et stort antal medlemsstater desuden har medtaget investeringer i vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse i deres genopretnings- og resiliensplaner, vil godkendelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse blive yderligere strømlinet og forenklet. Dette er vigtigt for at sikre en rettidig gennemførelse af sådanne investeringer og deres afslutning inden den frist, der er fastsat i forordningen om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten, dvs. den 31. august 2026. En rettidig og vellykket gennemførelse af disse flagskibsprojekter vil være afgørende for genopretnings- og resiliensfacilitetens bidrag til den grønne og den digitale omstilling og for dens overordnede succes.

I henhold til vejledningen og skabelonen for genopretnings- og resiliensplanen for 2021 opfordres medlemsstaterne til i deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner for hver ny eller revideret reform og investering at angive, om de mener, at foranstaltningen kræver en anmeldelse af statsstøtte, og i givet fald angive tidspunktet for den forudgående anmeldelse og for anmeldelsen. Hvis medlemsstaten finder, at foranstaltningen ikke kræver anmeldelse, bør den medtage en henvisning til den eksisterende beslutning om godkendelse af statsstøtte eller bestemmelser i den generelle gruppefritagelsesforordning eller andre gruppefritagelsesforordninger, der anses for at være gældende for foranstaltningen, med de underliggende begrundelser eller en beskrivelse af årsagerne til, at foranstaltningen ikke kan betragtes som statsstøtte. Når medlemsstaterne forudser tidsplanen for opfyldelsen af de relevante milepæle og mål, skal de sikre tilstrækkelig tid til, at Kommissionen kan cleare enhver statsstøtte, der måtte være til stede i de relevante investeringsforanstaltninger, og som kræver anmeldelse af statsstøtte. Kommissionen er rede til at give medlemsstaterne en foreløbig vejledning om, hvorvidt de enkelte investeringer, der er planlagt i deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner, er i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige rammer for statsstøtte. Medlemsstaterne opfordres til at dele deres plan for (forudgående) anmeldelse med Kommissionen for at sikre tilstrækkelig foregribelse.

På grundlag af tidligere erfaringer med foranstaltninger, der indgår i genopretnings- og resiliensplanerne og gennemgås ud fra et statsstøttesynspunkt, er tidlig kommunikation med Kommissionens tjenestegrene i forbindelse med udarbejdelsen af genopretnings- og resiliensplaner afgørende for en hurtig statsstøttevurdering af de anmeldte foranstaltninger. Medlemsstaterne opfordres til at indlede drøftelser med Kommissionens tjenestegrene for fuldt ud at udnytte de muligheder, som de forskellige statsstøtteregler giver, med henblik på at udforme foranstaltninger i overensstemmelse med de gældende regler.

Støtte til nedbringelse af virksomhedernes daglige udgifter er kun tilladt i et begrænset omfang og på strenge betingelser. Medlemsstater, der overvejer en foranstaltning, der involverer denne type støtte, bør sikre, at den opfylder de gældende betingelser i de relevante rammebestemmelser for statsstøtte.

Selv om statsstøttereglerne kan udvikle sig indtil 2026, skal det erindres, at det relevante tidspunkt for vurderingen af en foranstaltning i henhold til statsstøttereglerne er det tidspunkt, hvor statsstøtten ydes, dvs. det tidspunkt, hvor støttemodtageren tillægges en retskraftig ret til at modtage støtten. Så længe de relevante rammebestemmelser for statsstøtte fastsætter et forenelighedsgrundlag for en foranstaltning på det pågældende tidspunkt, kan den gennemføres (statsstøtten kan udbetales, og investeringerne kan gennemføres), selv om statsstøttereglerne ændres derefter.

2.   
  Beskrivelse af ændringerne

I henhold til vejledningen og skabelonen for genopretnings- og resiliensplanen for 2021 bør dette afsnit struktureres efter komponent. Afsnittet bør kun medtages for de komponenter, for hvilke der foretages ændringer. Det bør ikke indeholde gentagelser af oplysninger fra andre afsnit, men angive, hvilke ændringer der er foretaget i forhold til den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan (med præcise henvisninger til de relevante afsnit og foranstaltninger). Medlemsstaterne kan anvende de eksisterende komponenter til at tilføje nogle få reformer og investeringer inden for samme emne (f.eks. kan en ny bygningsrenoveringsforanstaltning føjes til en eksisterende komponent vedrørende energirenovering). Medlemsstaterne kan også tilføje helt nye komponenter i tilfælde af nye investeringer og reformer med forskellige prioriteter.

Beskrivelse af reformer og investeringer

For hver komponent, hvor der er ændringer i de underliggende foranstaltninger, bør medlemsstaterne angive, hvilke investeringer eller reformer der »tilføjes«, »fjernes« eller »ændres« sammenlignet med de tidligere genopretnings- og resiliensplaner.

Anvendelse af finansielle instrumenter og budgetgarantier

Foranstaltninger i form af finansielle instrumenter og budgetgarantier kan være en attraktiv løsning til at gennemføre de investeringer, der er planlagt i genopretnings- og resiliensplanerne, af flere årsager:

| — | Finansielle instrumenter kan omfatte tilbagebetaling af den hovedstol, som modtagerne har modtaget, til medlemsstaten, hvilket begrænser skabelsen af offentlig gæld på lang sigt. |
| --- | --- |

—

Finansielle instrumenter kan omfatte tilbagebetaling af den hovedstol, som modtagerne har modtaget, til medlemsstaten, hvilket begrænser skabelsen af offentlig gæld på lang sigt.

| — | De skal gøre det muligt at genbruge strømmene, herunder tilbagebetaling af hovedstolen, hvor det er relevant (f.eks. for lånefonde og egenkapitalordninger), til de samme politiske mål, herunder efter 2026, og/eller at tilbagebetale lånene fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. |
| --- | --- |

—

De skal gøre det muligt at genbruge strømmene, herunder tilbagebetaling af hovedstolen, hvor det er relevant (f.eks. for lånefonde og egenkapitalordninger), til de samme politiske mål, herunder efter 2026, og/eller at tilbagebetale lånene fra genopretnings- og resiliensfaciliteten.

| — | De kan tjene til at finansiere mange små investeringer inden for en sammenhængende ramme, f.eks. offentlige garantier og gunstige lån til energieffektivitet i bygninger, og gøre det lettere at nå ud til potentielle støttemodtagere gennem decentraliserede partnerstrukturer. |
| --- | --- |

—

De kan tjene til at finansiere mange små investeringer inden for en sammenhængende ramme, f.eks. offentlige garantier og gunstige lån til energieffektivitet i bygninger, og gøre det lettere at nå ud til potentielle støttemodtagere gennem decentraliserede partnerstrukturer.

| — | De kan bidrage til at udnytte yderligere finansielle ressourcer eller saminvesteringer, navnlig fra private virksomheder og private finansielle institutioner. |
| --- | --- |

—

De kan bidrage til at udnytte yderligere finansielle ressourcer eller saminvesteringer, navnlig fra private virksomheder og private finansielle institutioner.

Ved at lære af erfaringerne fra de eksisterende genopretnings- og resiliensplaner kan medlemsstaterne overveje følgende type finansielle instrumenter:

| — | garantiinstrumenter og præferencelån for at mindske omkostningerne ved lånt kapital til energieffektivitetsrenoveringsordninger |
| --- | --- |

—

garantiinstrumenter og præferencelån for at mindske omkostningerne ved lånt kapital til energieffektivitetsrenoveringsordninger

| — | offentlig-private aftaler om investeringer i vedvarende energikilder |
| --- | --- |

—

offentlig-private aftaler om investeringer i vedvarende energikilder

| — | refinansiering af energitjenesteselskaber for at skabe energieffektivitetsforbedringer i fremstillingsprocesser, erhvervsbygninger og ejendomme med flere lejligheder |
| --- | --- |

—

refinansiering af energitjenesteselskaber for at skabe energieffektivitetsforbedringer i fremstillingsprocesser, erhvervsbygninger og ejendomme med flere lejligheder

| — | egenkapitalinvesteringer i virksomheder eller i aktiefonde, der støtter den grønne omstilling (14). |
| --- | --- |

—

egenkapitalinvesteringer i virksomheder eller i aktiefonde, der støtter den grønne omstilling (14).

Bilag I indeholder yderligere oplysninger om anvendelsen af finansielle instrumenter under genopretnings- og resiliensfaciliteten og muligheden for at bidrage til InvestEU-garantien gennem et medlemsstatssegment baseret på erfaringerne fra udarbejdelsen og gennemførelsen af de oprindelige genopretnings- og resiliensplaner.

Den grønne og den digitale dimension

Medlemsstaterne bør forklare, i hvilket omfang deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner vil bidrage til den grønne omstilling og til at mindske EU's energiafhængighed samt til en fremtidssikret digital omstilling og et robust digitalt indre marked eller tackle de dermed forbundne udfordringer. Dette kan omfatte forsknings- og innovationsforanstaltninger med en relevant tidsplan. Begge omstillinger skal betragtes som gensidigt forstærkende i overensstemmelse med konceptet med dobbelt omstilling, og Kommissionen vil se på dem under ét.

Den grønne dimension af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen vil fortsat blive vurderet ud fra både en kvalitativ tilgang (forbindelsen mellem disse foranstaltninger og energi-, klima- og miljøudfordringerne i hver enkelt medlemsstat) og en kvantitativ tilgang (det samlede bidrag til klimamålene i den ændrede genopretnings- og resiliensplan — herunder REPowerEU-kapitlet — samt REPowerEU-kapitlet særskilt skal begge udgøre mindst 37 % af planens samlede tildeling).

Medlemsstaterne opfordres til at forklare, hvordan deres ændrede genopretnings- og resiliensplan vil bidrage til at nå EU's klimamål, der er fastsat i klimaloven, og tage hensyn til de klimamål, der blev aftalt på politisk plan i december 2022, og de andre dele af den Fit for 55-pakke, der blev foreslået i juli og december 2021. Fit for 55-pakken indeholder lovgivningsmæssige foranstaltninger, der skal gøre klima-, energi-, arealanvendelses- samt transport- og beskatningspolitikkerne egnet til at reducere nettodrivhusgasemissionerne med mindst 55 % inden 2030 og opnå klimaneutralitet, som er nedfældet i den europæiske klimalov.

Den digitale dimension af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen vil også fortsat blive vurderet ud fra både en kvalitativ og en kvantitativ tilgang. Den 9. marts 2021 fremlagde Europa-Kommissionen »Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti«, som er struktureret omkring fire hovedpunkter: færdigheder, sikre og bæredygtige digitale infrastrukturer, digital omstilling af virksomheder og digitalisering af offentlige tjenester. I meddelelsen fastlægges ambitiøse mål på EU-plan for hvert af disse punkter med en tidshorisont frem til 2030. Dette blev efterfulgt af et forslag til afgørelse om et politikprogram for 2030, »Vejen mod det digitale årti«, som trådte i kraft den 9. januar 2023. Programmet vil etablere en forvaltningsstruktur, hvor medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder på en struktureret måde for at nå målene, og vil lette gennemførelsen af multinationale projekter. Medlemsstaterne opfordres til at angive, hvordan eventuelle yderligere eller ændrede foranstaltninger til håndtering af den digitale omstilling eller de dermed forbundne udfordringer vil bidrage til de fire hovedpunkter og til at nå 2030-målene.

Hvad angår den kvantitative metode skal det samlede bidrag fra den ændrede genopretnings- og resiliensplan til digitale mål udgøre mindst 20 % af planens samlede tildeling, eksklusive foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet.

Klimasporing og digital tagging

Klimamålet på 37 % og det digitale mål på 20 %, der er fastsat i artikel 19, stk. 3, litra e) og f), i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, er fortsat obligatoriske i tilfælde af ændringer af genopretnings- og resiliensplanen, uanset årsagerne til disse ændringer (undtagen omkostningerne til foranstaltninger, der er medtaget i REPowerEU-kapitlet med hensyn til digitalt mærke. Foranstaltninger i REPowerEU-kapitlerne tages ikke i betragtning ved beregningen af det digitale mål). Det er derfor vigtigt, at medlemsstaterne tager hensyn til genopretnings- og resiliensplanens samlede tildeling, når de foretager revisioner af deres genopretnings- og resiliensplaner, også når det reviderede finansielle bidrag er steget eller reduceret.

Medlemsstaterne bør derfor for hver ny eller ændret foranstaltning redegøre for bidraget til klimamålene og de digitale mål i overensstemmelse med retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen for 2021. En ny vurdering af mærkningen for at verificere den fortsatte opfyldelse af de to mål vil være nødvendig, hvis de samlede anslåede omkostninger til genopretnings- og resiliensplanen eller omkostningerne ved foranstaltninger med et klimamærke eller digitalt mærke ændres. Der skal også foretages en mærkningsvurdering i tilfælde af ændringer af en eksisterende foranstaltnings oprindelige anvendelsesområde, art eller udformning.

Det er vigtigt at bemærke, at begge mål beregnes for den ændrede genopretnings- og resiliensplan som helhed bestående af både den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan og tillægget, eksklusive omkostningerne til foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet med hensyn til digitalt mærke. Klimabidragene og de digitale bidrag vil blive genberegnet for den ændrede genopretnings- og resiliensplan under hensyntagen til ændringerne af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen og de ovennævnte ændrede samlede anslåede omkostninger. Klimabidraget vil blive sammenlignet med den samlede tildeling i genopretnings- og resiliensplanen, herunder REPowerEU-kapitlet. Klimamålet vil også blive beregnet særskilt for REPowerEU-kapitlet. Det digitale bidrag vil blive sammenlignet med den samlede tildeling i genopretnings- og resiliensplanen, eksklusive beløbene til reformer og investeringer i REPowerEU-kapitlet.

På grundlag af erfaringerne med de 27 vedtagne planer er der for foranstaltninger, der dækker flere områder som f.eks. horisontale foranstaltninger, behov for at anvende klimasporing og digital tagging, hvor det er relevant, på delforanstaltningsniveau (en særskilt del af en foranstaltning vedrørende et specifikt interventionsområde) ved hjælp af forskellige interventionsområder (i henhold til bilag VI og VII til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten).

Det er desuden værd at minde om, at artikel 19, stk. 3, litra e) og f), i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og bilag VI og VII fastsætter gældende koefficienter til beregning af støtte til klimamålene og de digitale mål. I henhold til disse bestemmelser kan koefficienterne for støtte til klimamålene forhøjes (op til et samlet beløb på 3 % for klimamærkning), forudsat at de ledsages af foranstaltninger, der øger deres indvirkning. Medlemsstaterne bør i tilstrækkelig grad begrunde anvendelsen af sådanne bestemmelser, hvor det er relevant.

Medlemsstaterne bør beskrive den specifikke tilgang, de foreslår til mærkning af sådanne foranstaltninger. Kommissionen kan hjælpe medlemsstaterne med at finde eksempler på, hvordan lignende foranstaltninger er blevet mærket i de genopretnings- og resiliensplaner, som Rådet tidligere har vedtaget.

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade

Den tekniske vejledning om anvendelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade (EUT C 58 af 18.2.2021, s. 1.), der fastsætter de vejledende principper og retningslinjer for anvendelsen af DNSH-princippet i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil fortsat finde fuld anvendelse under hensyntagen til dens særlige karakteristika. Den indeholder også en tjekliste, der skal følges i DNSH-selvevalueringen, som skal indgå i den ændrede genopretnings- og resiliensplan for hver foranstaltning. I dette afsnit opsummeres vejledningens centrale elementer, og der redegøres for deres anvendelse i forbindelse med nye eller reviderede foranstaltninger. Den indeholder også yderligere præciseringer på grundlag af erfaringerne med de tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplaner.

Hvordan bør DNSH-princippet anvendes i forbindelse med revisioner af genopretnings- og resiliensplanerne?

Medlemsstaterne skal foretage en selvevaluering i forbindelse med DNSH-princippet for hver ny eller ændret foranstaltning, der indgår i den ændrede genopretnings- og resiliensplan, undtagen i de tilfælde, hvor DNSH-princippet ikke finder anvendelse (se også afsnit 2.1 og bilag I til vejledningen om princippet om ikke at gøre væsentlig skade). Medlemsstaterne opfordres også til som led i DNSH-selvevalueringen, når det er relevant og muligt, at fremlægge en kvantitativ vurdering af reformens eller investeringens indvirkning på miljøet. Følgende tværgående overvejelser bør tages i betragtning (se også bilaget med yderligere oplysninger om, hvordan DNSH-princippet kan overholdes):

| — | Nyligt tilgængelige alternativer med lavere indvirkning: Principperne i afsnit 2.4, herunder fodnote 25 i den tekniske vejledning om princippet om ikke at gøre væsentlig skade, finder fortsat anvendelse ved vurderingen af nye eller reviderede foranstaltninger. DNSH-vurderingen for disse foranstaltninger bør afspejle de oplysninger om alternativer med lavere indvirkning, der er tilgængelige på tidspunktet for forelæggelsen af den ændrede genopretnings- og resiliensplan. |
| --- | --- |

—

Nyligt tilgængelige alternativer med lavere indvirkning: Principperne i afsnit 2.4, herunder fodnote 25 i den tekniske vejledning om princippet om ikke at gøre væsentlig skade, finder fortsat anvendelse ved vurderingen af nye eller reviderede foranstaltninger. DNSH-vurderingen for disse foranstaltninger bør afspejle de oplysninger om alternativer med lavere indvirkning, der er tilgængelige på tidspunktet for forelæggelsen af den ændrede genopretnings- og resiliensplan.

| — | Ingen forøgelse af miljøpåvirkningen i forhold til den oprindelige foranstaltning: I tilfælde af en ændring af en eksisterende foranstaltning bør ændringen ikke øge dens relative miljøvirkning i forhold til virkningen af den oprindelige foranstaltning. Dette bør dokumenteres af medlemsstaten. Når der er tale om en øget virkning, bør medlemsstaten påvise, at foranstaltningen stadig er i overensstemmelse med DNSH-princippet på trods af dens større miljøpåvirkning. |
| --- | --- |

—

Ingen forøgelse af miljøpåvirkningen i forhold til den oprindelige foranstaltning: I tilfælde af en ændring af en eksisterende foranstaltning bør ændringen ikke øge dens relative miljøvirkning i forhold til virkningen af den oprindelige foranstaltning. Dette bør dokumenteres af medlemsstaten. Når der er tale om en øget virkning, bør medlemsstaten påvise, at foranstaltningen stadig er i overensstemmelse med DNSH-princippet på trods af dens større miljøpåvirkning.

Hvordan bør medlemsstaterne i deres genopretnings- og resiliensplaner vise, at foranstaltningerne er i overensstemmelse med DNSH-princippet?

I tilfælde af ændringer kan der overvejes to hovedscenarioer med forskellig indvirkning på vurderingsprocessen i forbindelse med DNSH-princippet:

| — | Indførelse af en ny foranstaltning: Hvis en medlemsstat vælger at tilføje en ny foranstaltning til sin genopretnings- og resiliensplan, bør den samme procedure som for den oprindelige indgivelse af genopretnings- og resiliensplanen følges. Medlemsstaten bør udfylde tjeklisten i bilag I til den tekniske vejledning om princippet om ikke at gøre væsentlig skade til støtte for deres analyse af, hvorvidt og i hvilket omfang den nye foranstaltning påvirker miljømålene. |
| --- | --- |

—

Indførelse af en ny foranstaltning: Hvis en medlemsstat vælger at tilføje en ny foranstaltning til sin genopretnings- og resiliensplan, bør den samme procedure som for den oprindelige indgivelse af genopretnings- og resiliensplanen følges. Medlemsstaten bør udfylde tjeklisten i bilag I til den tekniske vejledning om princippet om ikke at gøre væsentlig skade til støtte for deres analyse af, hvorvidt og i hvilket omfang den nye foranstaltning påvirker miljømålene.

| — | Ændring af en eksisterende foranstaltning: Medlemsstaterne kan ønske at ændre udformningen, arten eller omfanget af en eksisterende foranstaltning. Medlemsstaterne bør indsende den tilsvarende DNSH-vurdering og om nødvendigt ændre den for at afspejle ændringerne i foranstaltningen. Medlemsstaten bør angive henvisningen til det afsnit i den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan, hvori den oprindelige DNSH-vurdering indgår. |
| --- | --- |

—

Ændring af en eksisterende foranstaltning: Medlemsstaterne kan ønske at ændre udformningen, arten eller omfanget af en eksisterende foranstaltning. Medlemsstaterne bør indsende den tilsvarende DNSH-vurdering og om nødvendigt ændre den for at afspejle ændringerne i foranstaltningen. Medlemsstaten bør angive henvisningen til det afsnit i den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan, hvori den oprindelige DNSH-vurdering indgår.

3.   
  Milepæle, mål og tidsplan

Når medlemsstaterne ændrer deres genopretnings- og resiliensplaner, bør de sikre, at hver ny eller ændret foranstaltning, der støttes under genopretnings- og resiliensfaciliteten, ledsages af et tilsvarende sæt milepæle og mål. Når medlemsstaterne fastlægger nye milepæle og mål, eller når de foreslår ændringer af eksisterende milepæle og mål, bør de følge de principper, der er skitseret i retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen for 2021, herunder med hensyn til deres specificitet og robusthed.

Medlemsstatens forslag om nye eller ændrede milepæle eller mål følger nøje af medtagelsen af nye eller ændrede foranstaltninger i den ændrede genopretnings- og resiliensplan.

Da medlemsstaterne tilskyndes til at deltage i grænseoverskridende eller multinationale projekter til støtte for REPowerEU-målene, bør der udvises særlig omhu for at sikre en forsvarlig udformning af relaterede milepæle og mål. På den ene side bør disse være klart fordelt mellem de forskellige medlemsstater, der deltager i sådanne projekter, for at undgå overlapninger og forsinkelser i vurderingen og gennemførelsen. En vellykket gennemførelse af én genopretnings- og resiliensplan bør være uafhængig af en anden medlemsstats. På den anden side bør milepælene og målene udformes på en velkoordineret måde for at sikre, at den uundgåelige indbyrdes afhængighed mellem medlemsstaterne vurderes korrekt, og at der fastsættes forsigtige gennemførelsesfrister. Kommissionen er parat til at bistå grupper af medlemsstater, der er involveret i grænseoverskridende eller multinationale projekter, for at sikre, at deres milepæle og mål er udformet på passende vis.

Gennemførelsesperioden for visse nationale investeringer, der forfølger REPowerEU-målene, kan strække sig ud over 2026. I sådanne tilfælde bør de relaterede milepæle og mål i REPowerEU-kapitlet udformes på en sådan måde, at de kun omfatter foranstaltninger, der støttes af genopretnings- og resiliensfaciliteten i facilitetens levetid, mens foranstaltningernes udformning klart bør identificere, hvilke gennemførelsestrin der vil blive støttet af nationale midler eller andre EU-midler efter 2026.

Hvis en medlemsstat foreslår at ændre sin genopretnings- og resiliensplan på grundlag af artikel 21, kan ændringer af eksisterende milepæle og mål kun foretages, i det omfang disse er knyttet til de objektive omstændigheder, der er fremsat for at begrunde ændringen. Som forklaret i del 1 i denne vejledning bør der være en årsagssammenhæng mellem de objektive omstændigheder og de foreslåede ændringer.

Skrivefejl, der opdages i Rådets gennemførelsesafgørelse, kan på et hvilket som helst tidspunkt under gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne meldes til Kommissionen og Rådet. De vil blive taget i betragtning i Kommissionens forslag til en ny/revideret gennemførelsesafgørelse fra Rådet eller i en særlig berigtigelse.

4.   
  Finansiering og omkostninger

Nye foranstaltninger: Medlemsstaterne angiver de anslåede samlede omkostninger ved de nye reformer og investeringer, der foreslås i et tillæg. Denne forpligtelse vedrører også reformer og investeringer, der indgår i REPowerEU-kapitlerne.

Reviderede foranstaltninger: For hver revideret foranstaltning, hvor ændringerne påvirker omkostningsoverslagene, skal medlemsstaten fremlægge ajourførte omkostningsoverslag. Hvis ændringen kun vedrører foranstaltningens omfang, bør revisionen af de anslåede omkostninger ske på et proportionalt grundlag.

Metode: Ved udarbejdelsen af disse omkostningsoverslag bør medlemsstaterne følge de specifikke instrukser i retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen for 2021. Som hovedregel forventes medlemsstaterne ikke at fremlægge reviderede omkostningsoverslag for foranstaltninger, der hverken er nye eller ændrede. Medlemsstaterne kan foretage en validering af omkostningsoverslag gennem et uafhængigt offentligt organ, hvilket kan bidrage til at styrke troværdigheden af skønnene.

5.   
  Komplementaritet og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanerne

Overensstemmelse med andre initiativer

I henhold til artikel 17 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten skal alle genopretnings- og resiliensplaner, herunder tillæggene, være i overensstemmelse med de relevante landespecifikke henstillinger samt med oplysningerne i de nationale reformprogrammer, nationale energi- og klimaplaner og ajourføringer heraf i henhold til forordning (EU) 2018/1999, territoriale planer for retfærdig omstilling i henhold til forordningen om Fonden for Retfærdig Omstilling, planer for gennemførelse af ungdomsgarantien, partnerskabsaftaler og operationelle programmer.

| — | For overensstemmelse med de relevante landespecifikke henstillinger og nationale reformprogrammer henvises til afsnit i denne vejledning om det europæiske semester. |
| --- | --- |

—

For overensstemmelse med de relevante landespecifikke henstillinger og nationale reformprogrammer henvises til afsnit i denne vejledning om det europæiske semester.

| — | Tillæggene skal også være i overensstemmelse med de aktiviteter i retning af en klimaneutral økonomi, der vil være blevet udformet i de territoriale planer for retfærdig omstilling. |
| --- | --- |

—

Tillæggene skal også være i overensstemmelse med de aktiviteter i retning af en klimaneutral økonomi, der vil være blevet udformet i de territoriale planer for retfærdig omstilling.

| — | Endelig skal tillæggene være i overensstemmelse med de partnerskabsaftaler og operationelle programmer, der vil være blevet vedtaget i henhold til forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 siden vedtagelsen af de oprindelige genopretnings- og resiliensplaner. Eftersom alle medlemsstater har vedtaget deres partnerskabsaftaler og næsten alle samhørighedspolitikkens programmer, bør medlemsstaterne forklare, hvordan nye eller ændrede foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanen supplerer gennemførelsen af programmerne under forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 (15). |
| --- | --- |

—

Endelig skal tillæggene være i overensstemmelse med de partnerskabsaftaler og operationelle programmer, der vil være blevet vedtaget i henhold til forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 siden vedtagelsen af de oprindelige genopretnings- og resiliensplaner. Eftersom alle medlemsstater har vedtaget deres partnerskabsaftaler og næsten alle samhørighedspolitikkens programmer, bør medlemsstaterne forklare, hvordan nye eller ændrede foranstaltninger i genopretnings- og resiliensplanen supplerer gennemførelsen af programmerne under forordningen om fælles bestemmelser for 2021-2027 (15).

Komplementaritet i finansieringen og undgåelse af dobbeltfinansiering

Medlemsstaterne bør i deres ændrede genopretnings- og resiliensplan angive, om de metoder, der er indført for at sikre komplementaritet i finansieringen og overholdelse af artikel 9 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, har ændret sig. I denne henseende finder retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen for 2021 fortsat fuld anvendelse.

Gennemførelse

Gennemførelsesrammen blev vurderet som en del af de oprindelige genopretnings- og resiliensplaner, og antagelsen er, at medlemsstaterne fortsat vil anvende de samme ordninger til gennemførelse af deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner. Der bør dog redegøres for eventuelle foreslåede ændringer af gennemførelsesrammen.

Hvis medlemsstaterne hidtil har haft problemer med gennemførelsen af deres genopretnings- og resiliensplaner (f.eks. i forbindelse med manglende administrativ kapacitet, et uudviklet IT-system eller et utilstrækkeligt mandat til de ansvarlige myndigheder), opfordres de til proaktivt at genoverveje deres eksisterende ordninger for at gøre dem mere effektive. Medlemsstaterne opfordres også til at drøfte de hidtidige erfaringer med Kommissionen for at afgøre, om eventuelle ændringer af gennemførelsesrammen kan bidrage til at forbedre gennemførelsen af reformer og investeringer.

Hvis en medlemsstat ændrer sin genopretnings- og resiliensplan for at drage fordel af et større finansielt bidrag eller et lån, bør den påvise, at de myndigheder, der er ansvarlige for at koordinere og gennemføre planen, har tilstrækkelig administrativ kapacitet og et passende mandat. Mere generelt bør medlemsstaterne sikre, at de har tilstrækkelig administrativ kapacitet til at gennemføre investeringer i genopretnings- og resiliensplanen, og de bør som sådan have mulighed for i omkostningsberegningen for deres respektive investeringer eller reformer at medtage begrænsede administrative omkostninger af midlertidig karakter, så længe sådanne omkostninger er forbundet med gennemførelsen af den pågældende specifikke investering eller reform.

Medlemsstaterne kan også gøre brug af instrumentet for teknisk støtte (TSI) til gennemførelse af investeringer og reformer i REPowerEU-kapitlet som forklaret i retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen fra 2021. Medlemsstaterne opfordres til at tilkendegive ethvert ønske om at anvende artikel 7, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten som led i den specifikke reform eller investering, som den tekniske støtte vedrører. Hvis medlemsstaten har anmodet om eller har til hensigt at anmode om horisontal støtte i henhold til TSI'en i forbindelse med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen, f.eks. vedrørende kommunikationsforanstaltninger, opfordres den til at angive dette i dette afsnit.

Høringsproces

Medlemsstaterne bør fremlægge et sammendrag af den høringsproces, der er gennemført i overensstemmelse med deres nationale retlige rammer, og som fører til forelæggelsen af den ændrede genopretnings- og resiliensplan/det ændrede tillæg. Høringsprocessen bør stå i et rimeligt forhold til omfanget af de ændringer, der indføres i genopretnings- og resiliensplanerne. For eksempel vil ændringer for at afspejle en lettere ændret finansiel tildeling ikke kræve den samme type høringsproces som ændringer, der anmoder om et betydeligt lånebeløb. Da omfanget af høringer i forbindelse med udarbejdelsen af de oprindelige genopretnings- og resiliensplaner varierede, navnlig i betragtning af covid-19-krisen, opfordres medlemsstaterne til generelt at styrke denne proces, hvis de ændrer deres genopretnings- og resiliensplaner. De bør sikre, at interessenter, herunder lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, ikkestatslige organisationer og, hvor det er relevant, interessenter fra landbrugssektoren inddrages i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af eventuelle nye eller reviderede foranstaltninger i overensstemmelse med deres nationale retlige rammer på en rettidig og meningsfuld måde.

Med henblik på gennemførelsen af relevante foranstaltninger kan det være hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne medtager betingelser knyttet til regionale eller lokale hensyn i milepæle eller mål, der har en geografisk dimension (f.eks. ved at tilføje særlige betingelser i forbindelse med høring af lokale og regionale myndigheder). De kan også omfatte lignende betingelser for høring af arbejdsmarkedets parter og, hvor det er relevant, interessenter fra landbrugssektoren i forbindelse med gennemførelsen af relevante reformer eller investeringer.

Desuden vil det europæiske semester være en vigtig ramme for drøftelse af fremskridtene med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne med interessenter i overensstemmelse med de enkelte medlemsstaters praksis og traditioner. Desuden kan medlemsstaterne også bruge deres nationale reformprogrammer til at beskrive de høringer, der hidtil er gennemført, og skitsere de planlagte høringer i fremtiden. Gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne vil kun lykkes med et stærkt regionalt og lokalt ejerskab samt støtte fra arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet.

De normale høringskrav, herunder behovet for at give et resumé, der beskriver, hvordan interessenternes input er blevet afspejlet, vil også gælde ved udarbejdelsen af REPowerEU-kapitlet. Medlemsstaterne bør i deres resuméer angive, hvordan resultatet af høringen er afspejlet i deres REPowerEU-kapitler. Der bør være en beskrivelse af høringsprocessen, herunder dens vigtigste karakteristika, typer af interessenter og de vigtigste input, der er modtaget. Der bør derefter være en beskrivelse af, hvordan udformningen af REPowerEU-foranstaltningerne har taget hensyn til den modtagne feedback, og en angivelse af, hvordan der fortsat vil blive taget hensyn hertil under gennemførelsen.

Det vil være vigtigt med en bred høring, der især omfatter interessenter med relevant ekspertise i REPowerEU-spørgsmål. Varigheden af høringsprocessen bør stå i et rimeligt forhold til, hvor meget det haster med at indsende REPowerEU-kapitler.

Det vil ikke være nødvendigt at gennemføre yderligere offentlige høringer i tilfælde, hvor medlemsstaternes opskaleringsforanstaltninger og foranstaltningernes indhold forbliver de samme, eller når de flytter eksisterende foranstaltninger til REPowerEU-kapitlet på grund af deres reducerede maksimale finansielle bidrag.

Kontrol og revision

Interne kontrolsystemer er afgørende for at sikre, at genopretnings- og resiliensplanerne er i fuld overensstemmelse med artikel 22 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. I denne forbindelse og i lyset af de ændringer, der følger af revisionen af en genopretnings- og resiliensplan, er det vigtigt, at medlemsstaterne præcist begrunder, hvordan de indførte kontrolstrukturer stadig er hensigtsmæssige, og i givet fald hvordan de vil blive styrket for at sikre passende ressourcer og strukturer. De centrale krav til medlemsstatens kontrolsystemer er anført i bilag I til den finansierings- og låneaftale, der er indgået mellem Kommissionen og medlemsstaten. Hvis den ændrede genopretnings- og resiliensplan indeholder nye eller reviderede foranstaltninger, bør medlemsstaten navnlig forklare og påvise, at kontrolstrukturerne stadig er tilstrækkelige, eller, hvor det er relevant, hvordan deres kapacitet, herunder personale og processer, vil blive øget proportionalt med forøgelsen af genopretnings- og resiliensplanens størrelse.

Når tillægget ikke i væsentlig grad øger det finansielle bidrag, men stadig ændrer sig i forhold til den oprindelige genopretnings- og resiliensplan, anmodes medlemsstaterne om at fremlægge en ajourført redegørelse for kontrolordningerne og -systemerne, herunder datalagringssystemet for data om slutmodtagere.

Kommunikation

Medlemsstaterne bør fortsætte med at gennemføre deres kommunikationsstrategi og ajourføre den, hvis det er nødvendigt at medtage de nyligt tilføjede reformer og investeringer, for at sikre offentlighedens kendskab til EU-finansieringen i overensstemmelse med artikel 34 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og artikel 10 i finansieringsaftalerne. Når medlemsstaterne indsender ændrede genopretnings- og resiliensplaner, opfordres de til at beskrive de foranstaltninger, de har truffet for at gennemføre disse forpligtelser, for at lette Kommissionens overvågning af overholdelsen af de nævnte bestemmelser.

Kommunikationskampagner bør fokusere på at øge bevidstheden om centrale reformer og investeringer som led i en europæisk reaktion, navnlig i forbindelse med REPowerEU, og forbedre kendskabet til genopretnings- og resiliensplanerne og deres formål for den brede offentlighed. Medlemsstaterne opfordres til at fokusere deres kommunikationsaktiviteter inden for genopretnings- og resiliensfaciliteten på følgende områder:

| — | forklare og minde om målene for genopretnings- og resiliensplanen og dens fordele for medlemsstaten |
| --- | --- |

—

forklare og minde om målene for genopretnings- og resiliensplanen og dens fordele for medlemsstaten

| — | illustrere, hvorfor reformer og investeringer er til gavn for samfundet, Europas genopretning, den grønne og den digitale omstilling samt energisikkerheden, med praktisk dokumentation |
| --- | --- |

—

illustrere, hvorfor reformer og investeringer er til gavn for samfundet, Europas genopretning, den grønne og den digitale omstilling samt energisikkerheden, med praktisk dokumentation

| — | sikre, at den politiske godkendelse på højt plan af genopretnings- og resiliensplanen er tilstrækkelig synlig |
| --- | --- |

—

sikre, at den politiske godkendelse på højt plan af genopretnings- og resiliensplanen er tilstrækkelig synlig

| — | kommunikere om skelsættende projekter og overdrage gennemførelsen heraf til genopretnings- og resiliensfaciliteten |
| --- | --- |

—

kommunikere om skelsættende projekter og overdrage gennemførelsen heraf til genopretnings- og resiliensfaciliteten

| — | tilskynde potentielle støttemodtagere til at ansøge om finansiering inden for rammerne af genopretnings- og resiliensplanen |
| --- | --- |

—

tilskynde potentielle støttemodtagere til at ansøge om finansiering inden for rammerne af genopretnings- og resiliensplanen

| — | fremvise generelle fremskridt med gennemførelsen af både reformer og investeringer, navnlig i forbindelse med REPowerEU, herunder i regelmæssige udvekslinger med arbejdsmarkedets parter, berørte lokalsamfund og civilsamfundet som helhed. |
| --- | --- |

—

fremvise generelle fremskridt med gennemførelsen af både reformer og investeringer, navnlig i forbindelse med REPowerEU, herunder i regelmæssige udvekslinger med arbejdsmarkedets parter, berørte lokalsamfund og civilsamfundet som helhed.

Kommissionen er også tilgængelig via EU-netværket Inform for at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre deres nationale kommunikationsstrategier, herunder i forbindelse med deres ændrede genopretnings- og resiliensplaner.

Gennemsigtighed med hensyn til endelige modtagere

Gennemsigtigheden i anvendelsen af midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten er blevet øget gennem indføjelsen af en ny gennemsigtighedsforpligtelse i REPowerEU-forordningen. Medlemsstaterne vil skulle oprette en offentligt tilgængelig og brugervenlig portal, hvor de offentliggør data om de 100 endelige modtagere, der modtager de største finansieringsbeløb til gennemførelse af foranstaltninger under genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Endelige modtagere bør forstås som den sidste enhed, der modtager midler, og som ikke er en kontrahent eller underleverandør. Dette adskiller sig fra de støttemodtagere, som under facilitetens direkte forvaltning er medlemsstaterne.

Disse data bør omfatte den endelige modtagers juridiske navn, herunder for- og efternavn, hvis den endelige modtager er en fysisk person, størrelsen af de modtagne midler samt den eller de tilknyttede foranstaltninger under genopretnings- og resiliensfaciliteten, som finansieringen er modtaget til. Med henblik på at fastlægge de 100 største modtagere bør der kun tages hensyn til midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, da nogle investeringer også delvis kan finansieres gennem anden offentlig finansiering.

For at sikre proportionalitet og respekt for privatlivets fred, når endelige modtagere er fysiske personer, bør personoplysninger slettes to år efter udgangen af det regnskabsår, hvor den sidste finansiering fra genopretnings- og resiliensfaciliteten blev udbetalt til den pågældende endelige modtager. Tilsvarende er nogle få undtagelser fra offentliggørelsen af data, jf. finansforordningens artikel 38, stk. 3, blevet gjort gældende for genopretnings- og resiliensfaciliteten. Det drejer sig om følgende tilfælde:

| — | uddannelsesstøtte udbetalt til fysiske personer og enhver anden direkte støtte, der udbetales til fysiske personer med særligt stort behov, såsom arbejdsløse og flygtninge (artikel 191, stk. 4, litra b), i finansforordningen). |
| --- | --- |

—

uddannelsesstøtte udbetalt til fysiske personer og enhver anden direkte støtte, der udbetales til fysiske personer med særligt stort behov, såsom arbejdsløse og flygtninge (artikel 191, stk. 4, litra b), i finansforordningen).

| — | kontrakter med meget lav værdi, der tildeles eksperter, som udvælges på grundlag af deres faglige kapacitet (artikel 237, stk. 2, i finansforordningen), samt kontrakter med meget lav værdi på under 15 000 EUR (det beløb, der er omhandlet i punkt 14.4 i bilag I til finansforordningen). |
| --- | --- |

—

kontrakter med meget lav værdi, der tildeles eksperter, som udvælges på grundlag af deres faglige kapacitet (artikel 237, stk. 2, i finansforordningen), samt kontrakter med meget lav værdi på under 15 000 EUR (det beløb, der er omhandlet i punkt 14.4 i bilag I til finansforordningen).

| — | finansiel støtte ydet gennem finansielle instrumenter på under 500 000 EUR |
| --- | --- |

—

finansiel støtte ydet gennem finansielle instrumenter på under 500 000 EUR

| — | hvor en sådan offentliggørelse risikerer at udgøre en trussel mod de pågældende personers eller enheders rettigheder og frihedsrettigheder som beskyttet af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder eller at skade modtagernes kommercielle interesser. |
| --- | --- |

—

hvor en sådan offentliggørelse risikerer at udgøre en trussel mod de pågældende personers eller enheders rettigheder og frihedsrettigheder som beskyttet af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder eller at skade modtagernes kommercielle interesser.

I betragtning af de involverede beløb under genopretnings- og resiliensfaciliteten er det usandsynligt, at undtagelserne i de første tre afsnit vil finde anvendelse på de 100 største modtagere. Den fjerde undtagelse forventes heller ikke at finde bred anvendelse. Da offentliggørelsen af data kun vedrører store modtagere, hvoraf de fleste forventes at være juridiske enheder, bør ethvert hensyn til privatlivets fred vedrørende fysiske personer afvejes mod behovet for gennemsigtighed i forbindelse med anvendelsen af EU-midler. Det skal endvidere bemærkes, at henvisningen til finansforordningens artikel 38, stk. 3, vil afspejle enhver fremtidig ændring af denne bestemmelse.

Ud over disse data, der offentliggøres på medlemsstaternes portaler, vil Kommissionen centralisere disse data sammen med links til medlemsstaternes portaler på resultattavlen for genopretning og resiliens. Sådanne data skal ajourføres to gange om året, og Kommissionen vil søge at tilpasse tidsplanen for ajourføringerne til den eksisterende halvårlige rapportering i april og oktober. Den første indsamling af oplysninger vil finde sted sideløbende med den halvårlige rapportering i april 2023. Kommissionen vil også offentliggøre et interaktivt kort, der viser de forskellige foranstaltninger og deres placering i medlemsstaterne.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

(2)  En industriplan for den grønne pagt til den CO2-neutrale tidsalder (COM(2023) 62 af 1.2.2023) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/da/TXT/?uri=CELEX:52023DC0062.

(3)  https://commission.europa.eu/system/files/2021-01/document_travail_service_part1_v2_en.pdf

(4)  I overensstemmelse med artikel 26a, stk. 1, i forordningen om fælles bestemmelser kan medlemsstater, der indsender et REPowerEU-kapitel, anmode om, at op til 7,5 % af deres oprindelige nationale tildeling under EFRU, ESF+ og Samhørighedsfonden indgår i prioriteter, der bidrager til REPowerEU-målene, jf. artikel 21c i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, forudsat at en sådan støtte bidrager til den pågældende fonds specifikke målsætninger som fastsat i de fondsspecifikke forordninger. De 7,5 % af den nationale tildeling i henhold til forordningen om fælles bestemmelser, der anvendes til investeringer, der bidrager til REPowerEU-målene, er imidlertid ikke en del af REPowerEU-kapitlerne eller genopretnings- og resiliensplanerne.

(*1)  Baseret på tildelinger til Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond Plus efter overførsler foretaget i forbindelse med vedtagelsen af partnerskabsaftalerne.

(5)  2019 BNI pr. skæringsdato maj 2020 ifølge betragtning [48] i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og bilag 1.

(6)  Kommissionens note til Rådet og Europa-Parlamentet af 30. juni 2022»RRF: Ajourføring af det maksimale finansielle bidrag«.

(7)  Disse eksempler er udelukkende til illustration og foregriber på ingen måde Kommissionens vurdering af den begrundelse, som medlemsstaten har fremført.

(8)  Ved vedvarende brint forstås brint produceret af vedvarende energi i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat for vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, i direktiv (EU) 2018/2001 og tilknyttede gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter.

(9)  For fossilfri brint henvises til de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte til støtte for økonomien efter Ruslands aggression mod Ukraine (2022/C 426/01) som referencepunkt. I henhold til målet om produktion og udbredelse af vedvarende og fossilfri brint kan brint produceret ved gaspyrolyse eller dampmethan reformeres med CO2-opsamling og -lagring ikke støttes.

(10)  Yderligere eksempler på foranstaltninger findes i »Håndtering af stigende energipriser«: en værktøjskasse for handling og støtte" (COM(2021) 660 final).

(11)  For så vidt angår støtte til anlæg, der er omfattet af EU's emissionshandelssystem, finder kriterierne i DNSH-bilagene og bilagene til gennemførelsesafgørelserne fra Rådet anvendelse.

(12)  Som led i det almindelige europæiske semester fremsætter Kommissionen normalt landespecifikke henstillinger i slutningen af maj/begyndelsen af juni, som godkendes af Det Europæiske Råd og vedtages endeligt af Rådet i begyndelsen af juli.

(13)  SEC(2022) 70 final - SWD(2022) 19 final - SWD(2022) 20 final.

(14)  Især for SMV'er.

(15)  Der henvises til del 1 om de nærmere bestemmelser for anmodning om overførsler mellem genopretnings- og resiliensfaciliteten og fondene under samhørighedspolitikken.

---

BILAG I

FINANSIELLE INSTRUMENTER

Medlemsstaterne kan træffe afgørelse om typen af finansielt instrument, dets oprettelse og udvælgelsen af gennemførelsesenheder/bemyndigede enheder og opfordres til med Kommissionens tjenestegrene at drøfte den bedste gennemførelsesmetode for den påtænkte anvendelse af finansielle instrumenter under hensyntagen til målene for foranstaltningerne, de eksisterende strukturer og forbindelserne med partnernes arbejde.

Generelt har medlemsstaterne to hovedvalg til at anvende finansielle instrumenter, enten ved at overføre penge fra genopretnings- og resiliensfaciliteten til InvestEU-medlemsstatssegmentet eller ved at anvende andre strukturer, f.eks. nationale strukturer. De betingelser, der er knyttet til begge løsningsmodeller, er beskrevet i retningslinjerne for genopretnings- og resiliensplanen fra januar 2021 og uddybet nedenfor.

Bidraget til medlemsstatssegmentet under InvestEU vil kræve undertegnelse af bidragsaftalen mellem en medlemsstat og Kommissionen. Gennemførelsen af InvestEU-garantien varetages af Kommissionen gennem udvalgte gennemførelsespartnere.

I forbindelse med nationale finansielle instrumenter kan der skelnes mellem følgende faser:

Første fase — udarbejdelse af foranstaltningen: sikre, at de finansielle instrumenter bidrager til genopretnings- og resiliensplanens mål, nemlig gennem:

| — | beskrivelse af den investeringspolitik, der skal støttes (f.eks. energieffektivitet, bredbånd, digitalisering af SMV'er), og som afgør, hvordan genopretnings- og resiliensfaciliteten vil blive anvendt i det finansielle instrument, og hvordan dette er i overensstemmelse med genopretnings- og resiliensfacilitetens anvendelsesområde og vurderingskriterier, herunder en beskrivelse af det underliggende markedssvigt, som gør det nødvendigt at anvende offentlige midler til private investeringer |
| --- | --- |

—

beskrivelse af den investeringspolitik, der skal støttes (f.eks. energieffektivitet, bredbånd, digitalisering af SMV'er), og som afgør, hvordan genopretnings- og resiliensfaciliteten vil blive anvendt i det finansielle instrument, og hvordan dette er i overensstemmelse med genopretnings- og resiliensfacilitetens anvendelsesområde og vurderingskriterier, herunder en beskrivelse af det underliggende markedssvigt, som gør det nødvendigt at anvende offentlige midler til private investeringer

| — | fastlæggelse af det finansielle instrument (og navnlig fastlæggelse af bl.a. risiko-/tilbagesendelsespolitikken mellem genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre finansieringskilder inden for det finansielle instrument), og hvordan det vil bidrage til at nå målene i genopretnings- og resiliensplanen |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af det finansielle instrument (og navnlig fastlæggelse af bl.a. risiko-/tilbagesendelsespolitikken mellem genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre finansieringskilder inden for det finansielle instrument), og hvordan det vil bidrage til at nå målene i genopretnings- og resiliensplanen

| — | tilvejebringelse af en detaljeret DNSH-selvevaluering og de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at DNSH-princippet overholdes under gennemførelsen af foranstaltningen |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af en detaljeret DNSH-selvevaluering og de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at DNSH-princippet overholdes under gennemførelsen af foranstaltningen

| — | fastlæggelse af de relevante bestemmelser om statsstøtte og eventuel anvendelse af den generelle gruppefritagelsesforordning og dertil knyttede kriterier, som finansieringsprodukterne skal opfylde |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af de relevante bestemmelser om statsstøtte og eventuel anvendelse af den generelle gruppefritagelsesforordning og dertil knyttede kriterier, som finansieringsprodukterne skal opfylde

| — | fastlæggelse af klare milepæle (knyttet til instrumentets oprettelse og gennemførelse) og mål (knyttet til output/resultater af de underliggende projekter, der finansieres af instrumentet) |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af klare milepæle (knyttet til instrumentets oprettelse og gennemførelse) og mål (knyttet til output/resultater af de underliggende projekter, der finansieres af instrumentet)

| — | definition af den type støtte, der skal anvendes (f.eks. lån, garantier, egenkapital), de tiltænkte støttemodtagere (f.eks. SMV'er, større virksomheder, OPP'er) og investeringer (f.eks. innovation, bredbånd, infrastruktur) for at fastlægge de aktiver, der kan investeres i |
| --- | --- |

—

definition af den type støtte, der skal anvendes (f.eks. lån, garantier, egenkapital), de tiltænkte støttemodtagere (f.eks. SMV'er, større virksomheder, OPP'er) og investeringer (f.eks. innovation, bredbånd, infrastruktur) for at fastlægge de aktiver, der kan investeres i

| — | fastsættelse af tidsplanen for anvendelsen af det finansielle instrument (oprettelse af et finansielt instrument kan tage op til to år i gennemsnit), herunder investeringer i realøkonomien og dermed forbundne virkninger |
| --- | --- |

—

fastsættelse af tidsplanen for anvendelsen af det finansielle instrument (oprettelse af et finansielt instrument kan tage op til to år i gennemsnit), herunder investeringer i realøkonomien og dermed forbundne virkninger

| — | beskrivelse af det overvågningssystem, der skal rapportere om mål og milepæle i overensstemmelse med genopretnings- og resiliensplanen. |
| --- | --- |

—

beskrivelse af det overvågningssystem, der skal rapportere om mål og milepæle i overensstemmelse med genopretnings- og resiliensplanen.

Anden fase — gennemførelsesaftale med den bemyndigede enhed med ansvar for finansielle instrumenter

| — | For at gennemføre det finansielle instrument skal der indgås en aftale med gennemførelsespartneren/den bemyndigede enhed (i tilfælde af fonde vil det være fondsforvalteren på vegne af partnerne), der omsætter forpligtelserne fra genopretnings- og resiliensplanen. Rammeaftalen mellem medlemsstaten og de gennemførende/bemyndigede enheder bør omsætte alle forpligtelserne i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og Rådets gennemførelsesafgørelse om medlemsstatens genopretnings- og resiliensplan — med særlig vægt på forpligtelserne vedrørende statsstøtte, DNSH og revision og kontrol og mulige begrænsninger for støttemodtagerne. |
| --- | --- |

—

For at gennemføre det finansielle instrument skal der indgås en aftale med gennemførelsespartneren/den bemyndigede enhed (i tilfælde af fonde vil det være fondsforvalteren på vegne af partnerne), der omsætter forpligtelserne fra genopretnings- og resiliensplanen. Rammeaftalen mellem medlemsstaten og de gennemførende/bemyndigede enheder bør omsætte alle forpligtelserne i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og Rådets gennemførelsesafgørelse om medlemsstatens genopretnings- og resiliensplan — med særlig vægt på forpligtelserne vedrørende statsstøtte, DNSH og revision og kontrol og mulige begrænsninger for støttemodtagerne.

| — | De relevante regler for statsstøtte og offentlige udbud skal overholdes. |
| --- | --- |

—

De relevante regler for statsstøtte og offentlige udbud skal overholdes.

| — | En af de første milepæle i genopretnings- og resiliensplanen kan knyttes til indgåelsen af gennemførelsesaftalen om oprettelse af det finansielle instrument eller justering af et eksisterende instrument (i overensstemmelse med den investeringspolitik, der er aftalt i genopretnings- og resiliensplanen) mellem medlemsstaten og den bemyndigede enhed. |
| --- | --- |

—

En af de første milepæle i genopretnings- og resiliensplanen kan knyttes til indgåelsen af gennemførelsesaftalen om oprettelse af det finansielle instrument eller justering af et eksisterende instrument (i overensstemmelse med den investeringspolitik, der er aftalt i genopretnings- og resiliensplanen) mellem medlemsstaten og den bemyndigede enhed.

| — | Som led i denne første milepæl i genopretnings- og resiliensplanen vil medlemsstaten, når den indgiver den første udbetalingsanmodning, forelægge Kommissionen reglerne og investeringspolitikken for det finansielle instrument, således at dets overensstemmelse med genopretnings- og resiliensplanen kan verificeres. |
| --- | --- |

—

Som led i denne første milepæl i genopretnings- og resiliensplanen vil medlemsstaten, når den indgiver den første udbetalingsanmodning, forelægge Kommissionen reglerne og investeringspolitikken for det finansielle instrument, således at dets overensstemmelse med genopretnings- og resiliensplanen kan verificeres.

Den bemyndigede enheds eller de finansielle formidleres anvendelse af investeringer i realøkonomien (f.eks. forretningsbanker, investeringsfonde):

| — | Alle efterfølgende milepæle vil blive knyttet til den bemyndigede enheds eller de finansielle formidleres anvendelse af investeringer i realøkonomien. |
| --- | --- |

—

Alle efterfølgende milepæle vil blive knyttet til den bemyndigede enheds eller de finansielle formidleres anvendelse af investeringer i realøkonomien.

| — | Ved afslutningen af det finansielle instrument vil hensættelser og tilbageførsler, der ikke er blevet forbrugt til dækning af tab, vende tilbage til medlemsstaten i overensstemmelse med de vilkår og betingelser, der er fastsat i investeringspolitikken og instrumentets exitstrategi. En forpligtelse vil tage højde for, at indtægter og tilbageførsler bør anvendes til tilsvarende formål. |
| --- | --- |

—

Ved afslutningen af det finansielle instrument vil hensættelser og tilbageførsler, der ikke er blevet forbrugt til dækning af tab, vende tilbage til medlemsstaten i overensstemmelse med de vilkår og betingelser, der er fastsat i investeringspolitikken og instrumentets exitstrategi. En forpligtelse vil tage højde for, at indtægter og tilbageførsler bør anvendes til tilsvarende formål.

---

BILAG II

SKABELON TIL HENSIGTSERKLÆRING VEDRØRENDE LÅN FRA GENOPRETNINGS- OG RESILIENSFACILITETEN

Til: Ledende forhandlere i SG RECOVER og GD ECFIN

CC: EC-RECOVER@ec.europa.eu

Vedr.: Lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten — interessetilkendegivelse

Kære

Vi henviser til forordning (EU) 2021/241, navnlig artikel 14, stk. 6, hvori det fastsættes, at medlemsstaterne senest 30 dage efter ikrafttrædelsen af den ændrede forordning for så vidt angår REPowerEU-kapitlerne i genopretnings- og resiliensplanerne skal meddele Europa-Kommissionen, om de har til hensigt at anmode om lånestøtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten.

Uden at det berører muligheden for at anmode om lånestøtte indtil den 31. august 2023, ønsker vi derfor at tilkendegive følgende interesse:

[Vælg, hvilken der skal anvendes]

Vi har ikke til hensigt at anmode om lånestøtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten på nuværende tidspunkt.

Vi har til hensigt at anmode om lånestøtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten svarende til XXX EUR [dette kan være en række beløb] og agter at anvende en sådan lånestøtte til følgende liste over investeringer og reformer:

| — | Liste over investeringer og reformer |
| --- | --- |

—

Liste over investeringer og reformer

Vi bekræfter, at oplysningerne i denne interessetilkendegivelse er så nøjagtige som muligt og afgivet efter vores bedste overbevisning.

---

BILAG III

SKABELON TIL HENSIGTSERKLÆRING VEDRØRENDE OVERFØRSLER FRA BREXITTILPASNINGSRESERVEN

Til: Ledende forhandlere i SG.RECOVER og GD ECFIN

CC: EC-RECOVER@ec.europa.eu

Vedr.: Brexittilpasningsreserven — meddelelse om anmodning om overførsel til genopretnings- og resiliensfaciliteten

Kære

I overensstemmelse med artikel 4a i forordning (EU) 2021/1755, som giver medlemsstaterne mulighed for at indgive en begrundet anmodning til Kommissionen om at overføre hele eller en del af deres foreløbige tildeling under brexittilpasningsreserven til genopretnings- og resiliensfaciliteten, ønsker vi at anmode om en overførsel på XXX EUR fra brexittilpasningsreserven til genopretnings- og resiliensfaciliteten med henblik på finansiering af investeringer og reformer i REPowerEU-kapitlet i overensstemmelse med den tilgang, der er skitseret i Kommissionens meddelelse »Vejledning om genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med REPowerEU«.

Begrundelsen for en sådan overførsel er, at både genopretnings- og resiliensfaciliteten og brexittilpasningsreserven forfølger et fælles mål om at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, som det klart fremgår af deres fælles retsgrundlag i artikel 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet vil ved at afbøde konsekvenserne af de forstyrrelser på det globale energimarked, der er forårsaget af den seneste geopolitiske udvikling, bidrage til fremskridt hen imod det overordnede samhørighedsmål, som brexittilpasningsreserven havde til formål at nå ved at imødegå de negative konsekvenser af Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen i medlemsstaterne, herunder navnlig i deres regioner og lokalsamfund. Dette fælles mål udgør i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2021/1755 begrundelsen for en sådan anmodning om overførsel mellem de to instrumenter.

[Da beløbet for den ønskede overførsel er højere end den del af den foreløbige tildeling under brexittilpasningsreserven, som endnu ikke er udbetalt, er det vores opfattelse, at forskellen skal inddrives af Kommissionen. Vi ønsker, [at tilbagebetale det beløb, der skal inddrives, til Europa-Kommissionens konto, som Europa-Kommissionen vil angive i debetnotaen]/[at Europa-Kommissionen foretager modregning af dette beløb gennem nedsættelse af enhver betaling [under genopretnings- og resiliensfaciliteten] efter at have underrettet [den ansvarlige myndighed i medlemsstaten]].

---

BILAG IV

SKABELON TIL MEDLEMSSTATERNE

| TILLÆG TIL GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN |
| --- |

TILLÆG TIL GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN

Indholdsfortegnelse

| DEL 1: | INDLEDNING TIL TILLÆGGET | 40 |
| --- | --- | --- |

DEL 1:

| 1. | Overordnet mål | 40 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Begrundelse for tillægget | 40 |
| --- | --- | --- |

2.

| DEL 2: | BESKRIVELSE AF YDERLIGERE OG ÆNDREDE REFORMER OG INVESTERINGER | 40 |
| --- | --- | --- |

DEL 2:

| 1. | Helt nye komponenter | 41 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | REPowerEU-kapitlet | 41 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Ændrede komponenter | 41 |
| --- | --- | --- |

3.

| DEL 3: | PLANENS KOMPLEMENTARITET OG GENNEMFØRELSE | 42 |
| --- | --- | --- |

DEL 3:

| 1. | Overensstemmelse med andre initiativer | 42 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Komplementaritet af finansiering | 42 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Effektiv gennemførelse | 42 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Høring af interessenter | 43 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kontrol og revision | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kommunikation | 43 |
| --- | --- | --- |

6.

| DEL 4: | PLANENS OVERORDNEDE SAMMENHÆNG OG VIRKNING | 43 |
| --- | --- | --- |

DEL 4:

| 1. | Sammenhæng: | 43 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle: | 43 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Styrkelse af den økonomiske, sociale og institutionelle modstandsdygtighed: | 43 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Sammenligning med investeringsreferenceværdien: | 43 |
| --- | --- | --- |

4.

ERKLÆRING OM ANSVARSFRASKRIVELSE

Denne skabelon bør anvendes af medlemsstaterne til at udarbejde tillæggene til deres genopretnings- og resiliensplaner. Medlemsstaterne opfordres til kun at fremlægge oplysninger, der er relevante for de foreslåede ændringer i forhold til deres vedtagne genopretnings- og resiliensplaner. Skabelonen kan ikke læses isoleret fra den ajourførte vejledning om genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med REPowerEU. Dette dokument indeholder kun en skabelon til, hvordan oplysningerne i tillægget præsenteres, mens vejledningerne indeholder de nødvendige oplysninger om, hvordan de enkelte afsnit skal udfyldes. Som fastsat i vejledningen opfordres medlemsstaterne til at ændre deres plan på grundlag af en konsolideret udgave af deres oprindelige plan, som bør afspejle de ændringer, der blev indført under vurderingen, og være i fuld overensstemmelse med Rådets respektive gennemførelsesafgørelser. Anvendelsen af denne skabelon til tillægget forudsætter således, at medlemsstaterne tidligere har tilpasset deres genopretnings- og resiliensplaner til Rådets gennemførelsesafgørelse.

Medlemsstaterne opfordres til at kontakte Kommissionens tjenestegrene i tilfælde af yderligere spørgsmål.

DEL 1

INDLEDNING TIL TILLÆGGET

1.   Overordnet mål

Medlemsstaterne bør i dette afsnit beskrive betydelige ændringer i de vigtigste udfordringer, som de har stået over for siden fremlæggelsen af deres oprindelige genopretnings- og resiliensplan. De bør navnlig kort forklare, hvordan den ændrede genopretnings- og resiliensplan fortsat udgør en omfattende og tilstrækkeligt afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation og bidrager hensigtsmæssigt til alle seks søjler. Det bør også fremhæves, hvordan den ændrede genopretnings- og resiliensplan øger modstandsdygtigheden, sikkerheden og bæredygtigheden af Unionens energisystem gennem den nødvendige reduktion af afhængigheden af fossile brændstoffer og diversificeringen af energiforsyningen på EU-plan.

Medlemsstaterne bør også i dette afsnit forklare, hvordan den ændrede genopretnings- og resiliensplan tager hensyn til de udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger.

2.   Begrundelse for tillægget

Medlemsstaterne bør angive retsgrundlaget eller retsgrundlagene for de foreslåede ændringer af deres plan og en detaljeret begrundelse for at påberåbe sig det eller de relevante retsgrundlag som krævet i den eller de tilsvarende artikler i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten (1)
  . Retsgrundlaget eller retsgrundlagene og begrundelsen herfor bør angives på baggrund af nedenstående liste for hver yderligere, ændret eller fjernet foranstaltning. Begrundelsen kan baseres på mere end ét af de nedenstående retsgrundlag.

I overensstemmelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og Kommissionens forslag om ændring af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten kan medlemsstaterne foreslå ændringer af en tidligere vedtaget genopretnings- og resiliensplan med henblik på:

| — | artikel [21a og 21b] vedrørende REPowerEU-kapitlet (2)
  : Med hensyn til REPowerEU-kapitlet henvises til den særlige skabelon |
| --- | --- |

—

artikel [21a og 21b] vedrørende REPowerEU-kapitlet (2)
  : Med hensyn til REPowerEU-kapitlet henvises til den særlige skabelon

| — | artikel [14, stk. 2]: en revision af planen, der ledsager en ny eller yderligere låneanmodning |
| --- | --- |

—

artikel [14, stk. 2]: en revision af planen, der ledsager en ny eller yderligere låneanmodning

| — | artikel [7]: en revision af planen, der ledsager en ny eller yderligere overførsel af 5 % af midlerne fra programmer under delt forvaltning |
| --- | --- |

—

artikel [7]: en revision af planen, der ledsager en ny eller yderligere overførsel af 5 % af midlerne fra programmer under delt forvaltning

| — | artikel [18, stk. 2]: en ajourføring af planen for at tage hensyn til det ajourførte maksimale finansielle bidrag efter den beregning, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2 |
| --- | --- |

—

artikel [18, stk. 2]: en ajourføring af planen for at tage hensyn til det ajourførte maksimale finansielle bidrag efter den beregning, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2

| — | artikel [21]: en ændring eller forelæggelse af en ny plan, fordi planen, herunder relevante milepæle og mål, ikke længere kan nås helt eller delvist på grund af objektive omstændigheder. |
| --- | --- |

—

artikel [21]: en ændring eller forelæggelse af en ny plan, fordi planen, herunder relevante milepæle og mål, ikke længere kan nås helt eller delvist på grund af objektive omstændigheder.

DEL 2

BESKRIVELSE AF YDERLIGERE OG ÆNDREDE REFORMER OG INVESTERINGER

Dette afsnit omhandler ændringer af komponenter, der tilføjes eller ændres i forhold til den genopretnings- og resiliensplan, der ligger til grund for Rådets nuværende, gældende gennemførelsesafgørelse. Blandt disse komponenter er det kun de reformer og investeringer, der tilføjes, fjernes eller ændres, der skal tages op. Alle dele af den oprindelige plan, som ikke er omfattet af dette afsnit, er uændrede.

| 1. | Helt nye komponenter: For hver helt ny komponent bedes man følge strukturen i del 2 i den skabelon, som Kommissionen fremlagde i januar 2021 (3), under hensyntagen til Kommissionens vejledning om genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med REPowerEU. |
| --- | --- |

1.

Helt nye komponenter: For hver helt ny komponent bedes man følge strukturen i del 2 i den skabelon, som Kommissionen fremlagde i januar 2021 (3), under hensyntagen til Kommissionens vejledning om genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med REPowerEU.

| 2. | REPowerEU-kapitlet: For REPowerEU-kapitlet henvises til den særlige skabelon, som skal indsættes her, når den er udfyldt. |
| --- | --- |

2.

REPowerEU-kapitlet: For REPowerEU-kapitlet henvises til den særlige skabelon, som skal indsættes her, når den er udfyldt.

| 3. | Ændrede komponenter: For hver ændret komponent angives kun oplysninger om de underafsnit i ovennævnte skabelon, hvor oplysningerne ændres, fjernes eller tilføjes i forhold til den plan, der er godkendt ved Rådets gennemførelsesafgørelse. Ellers skal alle andre underafsnit forstås som uændrede. Indsæt også FENIX-referencen for hver ændret komponent, der er opført i dette tillæg. Angiv tydeligt, om beskrivelsen af komponenten er ændret.

  Tabel 1


  Medlemsstaterne opfordres til at udfylde nedenstående oversigtstabel for hver ændret komponent








  Navn på den ændrede komponent |
| --- | --- |
| Referencenummer for gennemførelsesafgørelse fra Rådet for investering/reform | |
| Navn på investering/reform | |
| Type ændring i forhold til gennemførelsesafgørelse fra Rådet | [Tilføjet/fjernet/ændret] |
| Retsgrundlag for ændringen (vælg mindst én) | ☐ | Artikel 14, stk. 2 — låneanmodning |

3.

Ændrede komponenter: For hver ændret komponent angives kun oplysninger om de underafsnit i ovennævnte skabelon, hvor oplysningerne ændres, fjernes eller tilføjes i forhold til den plan, der er godkendt ved Rådets gennemførelsesafgørelse. Ellers skal alle andre underafsnit forstås som uændrede. Indsæt også FENIX-referencen for hver ændret komponent, der er opført i dette tillæg. Angiv tydeligt, om beskrivelsen af komponenten er ændret.

Tabel 1

Medlemsstaterne opfordres til at udfylde nedenstående oversigtstabel for hver ændret komponent

Navn på den ændrede komponent

Referencenummer for gennemførelsesafgørelse fra Rådet for investering/reform

Navn på investering/reform

Type ændring i forhold til gennemførelsesafgørelse fra Rådet

[Tilføjet/fjernet/ændret]

Retsgrundlag for ændringen (vælg mindst én)

☐

Artikel 14, stk. 2 — låneanmodning

| ☐ | Artikel 18, stk. 2 — ajourføring af det maksimale finansielle bidrag |
| --- | --- |

☐

Artikel 18, stk. 2 — ajourføring af det maksimale finansielle bidrag

| ☐ | Artikel 21 — ændring på grund af objektive omstændigheder |
| --- | --- |

☐

Artikel 21 — ændring på grund af objektive omstændigheder

| ☐ | Artikel 21a — ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte fra REPowerEU (ETS-indtægter) |
| --- | --- |

☐

Artikel 21a — ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte fra REPowerEU (ETS-indtægter)

| ☐ | Artikel 21b, stk. 2 — overførsler fra brexittilpasningsreserven |
| --- | --- |

☐

Artikel 21b, stk. 2 — overførsler fra brexittilpasningsreserven

| ☐ | Ingen af ovenstående, rettelse af skrivefejl |
| --- | --- |

☐

Ingen af ovenstående, rettelse af skrivefejl

Ændrede elementer (kun for ændrede foranstaltninger)

| ☐ | Beskrivelse af komponent/foranstaltning |
| --- | --- |

☐

Beskrivelse af komponent/foranstaltning

| ☐ | Milepæle og mål |
| --- | --- |

☐

Milepæle og mål

| ☐ | Anslåede omkostninger |
| --- | --- |

☐

Anslåede omkostninger

| ☐ | Grøn og digital tagging (potentielt relevant, fordi der er en væsentlig ændring af den underliggende foranstaltning) |
| --- | --- |

☐

Grøn og digital tagging (potentielt relevant, fordi der er en væsentlig ændring af den underliggende foranstaltning)

| ☐ | Selvevaluering af DNSH |
| --- | --- |

☐

Selvevaluering af DNSH

Foreslåede ændringer:

For hver ny reform og investering følges instrukserne i den oprindelige skabelon for genopretnings- og resiliensplaner fra januar 2021.

For hver fjernet reform og investering gives en begrundelse med en direkte forbindelse til retsgrundlaget for ændringen samt forklaringer på, hvordan komponentens samlede virkning og sammenhæng vil blive opretholdt.

For hver ændret reform og investering angives følgende ved at udfylde tabel 2 nedenfor:

| — | Beskrivelse af og begrundelse for ændringen/ændringerne af foranstaltningen, navnlig med hensyn til art, mål, størrelse og gennemførelsesmetoder, samt ændringens eller ændringernes forventede indvirkning på foranstaltningens anvendelsesområde, målgruppe, tidsplan og vigtigste resultater. |
| --- | --- |

—

Beskrivelse af og begrundelse for ændringen/ændringerne af foranstaltningen, navnlig med hensyn til art, mål, størrelse og gennemførelsesmetoder, samt ændringens eller ændringernes forventede indvirkning på foranstaltningens anvendelsesområde, målgruppe, tidsplan og vigtigste resultater.

| — | Ændret udgave af beskrivelserne af komponenten (hvis relevant) og af foranstaltningen sammenlignet med beskrivelserne i bilaget til Rådets gennemførelsesafgørelse. |
| --- | --- |

—

Ændret udgave af beskrivelserne af komponenten (hvis relevant) og af foranstaltningen sammenlignet med beskrivelserne i bilaget til Rådets gennemførelsesafgørelse.

| — | Den eller de foreslåede ændringer af milepælene og/eller målene og begrundelsen herfor sammenlignet med oplysningerne i bilaget til Rådets gennemførelsesafgørelse. |
| --- | --- |

—

Den eller de foreslåede ændringer af milepælene og/eller målene og begrundelsen herfor sammenlignet med oplysningerne i bilaget til Rådets gennemførelsesafgørelse.

| — | De foreslåede ændringer af de anslåede omkostninger, hvor det er relevant, i overensstemmelse med instrukserne i Kommissionens skabelon fra januar 2021 (4)
  . For reviderede foranstaltninger, hvor ændringerne kun vedrører foranstaltningens omfang, bør revisionen af de anslåede omkostninger ske på et proportionalt grundlag. |
| --- | --- |

—

De foreslåede ændringer af de anslåede omkostninger, hvor det er relevant, i overensstemmelse med instrukserne i Kommissionens skabelon fra januar 2021 (4)
  . For reviderede foranstaltninger, hvor ændringerne kun vedrører foranstaltningens omfang, bør revisionen af de anslåede omkostninger ske på et proportionalt grundlag.

| — | De foreslåede ændringer af den grønne og/eller digitale tagging, hvor det er relevant, i overensstemmelse med instrukserne i Kommissionens vejledning fra januar 2021 (5). |
| --- | --- |

—

De foreslåede ændringer af den grønne og/eller digitale tagging, hvor det er relevant, i overensstemmelse med instrukserne i Kommissionens vejledning fra januar 2021 (5).

| — | De foreslåede ændringer af DNSH-selvevalueringen i overensstemmelse med instrukserne i Kommissionens meddelelse fra februar 2023, herunder, når det er relevant, et kvantitativt skøn over foranstaltningernes miljøvirkninger (6). |
| --- | --- |

—

De foreslåede ændringer af DNSH-selvevalueringen i overensstemmelse med instrukserne i Kommissionens meddelelse fra februar 2023, herunder, når det er relevant, et kvantitativt skøn over foranstaltningernes miljøvirkninger (6).

For alle foreslåede ændringer af delmål og/eller mål, deres anslåede omkostninger og den grønne og/eller digitale tagging bør medlemsstaterne også udfylde Excel-tabellerne i skabelonen.

Medlemsstaterne bør også i tabel 2 behandle følgende elementer, i det omfang de påvirkes af ændringerne af foranstaltningen:

| — | Grænseoverskridende eller multinationale projekter |
| --- | --- |

—

Grænseoverskridende eller multinationale projekter

| — | Statsstøtte |
| --- | --- |

—

Statsstøtte

| — | Åben strategisk autonomi


  Tabel 2


  Medlemsstaterne opfordres til at anvende denne tabel til at strukturere beskrivelsen af de ændrede foranstaltninger i dette afsnit i overensstemmelse med ovennævnte instrukser. I forbindelse med mere væsentlige ændringer og nye foranstaltninger opfordres medlemsstaterne til at følge formatet i den oprindelige skabelon fra 2021
   (7)









  Foranstaltningens navn og referencenummer for gennemførelsesafgørelse fra Rådet |
| --- | --- |
| Beskrivelse og begrundelse for ændringen |
| Ændrede elementer | Aktuel version | Ændret version |
| Beskrivelse af komponent og/eller foranstaltning | | |
| Milepæle og mål | | |
| Anslåede omkostninger | | |
| Grøn og digital tagging | | |
| Selvevaluering af DNSH | | |

—

Åben strategisk autonomi

Tabel 2

Medlemsstaterne opfordres til at anvende denne tabel til at strukturere beskrivelsen af de ændrede foranstaltninger i dette afsnit i overensstemmelse med ovennævnte instrukser. I forbindelse med mere væsentlige ændringer og nye foranstaltninger opfordres medlemsstaterne til at følge formatet i den oprindelige skabelon fra 2021
   (7)

Foranstaltningens navn og referencenummer for gennemførelsesafgørelse fra Rådet

Beskrivelse og begrundelse for ændringen

Ændrede elementer

Aktuel version

Ændret version

Beskrivelse af komponent og/eller foranstaltning

Milepæle og mål

Anslåede omkostninger

Grøn og digital tagging

Selvevaluering af DNSH

DEL 3

PLANENS KOMPLEMENTARITET OG GENNEMFØRELSE

Medlemsstaterne bør forklare, hvordan tillægget sikrer følgende elementer i overensstemmelse med de samme afsnit i den oprindelige skabelon for genopretnings- og resiliensplanen (8)
  :

| 1. | Overensstemmelse med andre initiativer |
| --- | --- |

1.

Overensstemmelse med andre initiativer

| 2. | Komplementaritet af finansiering |
| --- | --- |

2.

Komplementaritet af finansiering

| 3. | Effektiv gennemførelse |
| --- | --- |

3.

Effektiv gennemførelse

| 4. | Høring af interessenter |
| --- | --- |

4.

Høring af interessenter

| 5. | Kontrol og revision |
| --- | --- |

5.

Kontrol og revision

| 6. | Kommunikation |
| --- | --- |

6.

Kommunikation

Hvis der ikke er ændringer i forhold til den oprindelige plan, kan medlemsstaterne blot angive, at de tidligere indikationer forbliver uændrede.

DEL 4

PLANENS OVERORDNEDE SAMMENHÆNG OG VIRKNING

Medlemsstaterne bør forklare, hvordan tillægget sikrer følgende elementer i overensstemmelse med de samme afsnit i den oprindelige skabelon for genopretnings- og resiliensplanen (9). Hvis der ikke er ændringer i forhold til den oprindelige plan, kan medlemsstaterne blot angive, at de tidligere indikationer forbliver uændrede.

| 1. | Sammenhæng: Medlemsstaterne bør påvise, hvordan ændringerne opretholder eller øger sammenhængen og forbindelserne inden for og mellem planens komponenter, sammenhængen i den overordnede plan og navnlig sammenhængen mellem reform- og investeringsdimensionerne. |
| --- | --- |

1.

Sammenhæng: Medlemsstaterne bør påvise, hvordan ændringerne opretholder eller øger sammenhængen og forbindelserne inden for og mellem planens komponenter, sammenhængen i den overordnede plan og navnlig sammenhængen mellem reform- og investeringsdimensionerne.

| 2. | Ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle: Medlemsstaterne bør beskrive, hvordan ændringerne af deres plan bidrager til at overvinde de eksisterende nationale udfordringer med hensyn til ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle, uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, i overensstemmelse med princip 2 og 3 i den europæiske søjle for sociale rettigheder og med udgangspunkt i den sociale resultattavle.
  Hvis ændringerne ikke forventes at påvirke dette afsnit, skal det forblive uændret, og der henvises til det relevante afsnit i den oprindelige plan. |
| --- | --- |

2.

Ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle: Medlemsstaterne bør beskrive, hvordan ændringerne af deres plan bidrager til at overvinde de eksisterende nationale udfordringer med hensyn til ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle, uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, i overensstemmelse med princip 2 og 3 i den europæiske søjle for sociale rettigheder og med udgangspunkt i den sociale resultattavle.

| 3. | Styrkelse af den økonomiske, sociale og institutionelle modstandsdygtighed: I overensstemmelse med samme afsnit i skabelonen for den første forelæggelse bør medlemsstaterne rapportere om de makroøkonomiske, sociale og institutionelle virkninger af den ændrede plan, i det omfang ændringerne af genopretnings- og resiliensplanen er væsentlige med hensyn til indhold og/eller størrelse sammenlignet med den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan (makroøkonomiske og sociale udsigter og virkninger, metode, bæredygtighed, social og territorial samhørighed). Medlemsstaterne bør udfylde den relevante Excel-tabel fra Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Styrkelse af den økonomiske, sociale og institutionelle modstandsdygtighed: I overensstemmelse med samme afsnit i skabelonen for den første forelæggelse bør medlemsstaterne rapportere om de makroøkonomiske, sociale og institutionelle virkninger af den ændrede plan, i det omfang ændringerne af genopretnings- og resiliensplanen er væsentlige med hensyn til indhold og/eller størrelse sammenlignet med den tidligere vedtagne genopretnings- og resiliensplan (makroøkonomiske og sociale udsigter og virkninger, metode, bæredygtighed, social og territorial samhørighed). Medlemsstaterne bør udfylde den relevante Excel-tabel fra Kommissionen.

| 4. | Sammenligning med investeringsreferenceværdien: Medlemsstaterne blev opfordret til at fremlægge disse oplysninger som led i den første indsendelse af deres plan. En ajourføring af et sådant afsnit vil kun være berettiget i det omfang, tillægget er af betydelig størrelse, f.eks. i tilfælde af medtagelse af et REPowerEU-kapitel, en omfattende revision af den ikketilbagebetalingspligtige støtte eller for at anmode om en betydelig ny lånetranche. |
| --- | --- |

4.

Sammenligning med investeringsreferenceværdien: Medlemsstaterne blev opfordret til at fremlægge disse oplysninger som led i den første indsendelse af deres plan. En ajourføring af et sådant afsnit vil kun være berettiget i det omfang, tillægget er af betydelig størrelse, f.eks. i tilfælde af medtagelse af et REPowerEU-kapitel, en omfattende revision af den ikketilbagebetalingspligtige støtte eller for at anmode om en betydelig ny lånetranche.

---

(1)  Forordning (EU) 2021/241 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.L_.2021.057.01.0017,01.ENG&toc=OJ%3AL%3A2021%3A057%3ATOC

(2)  Baseret på Kommissionens forslag (COM(2022) 231 final).

(3)  Vejledning til medlemsstaterne om genopretnings- og resiliensplaner, del 2/2, Bruxelles (SWD(2021) 12 final af 22.1.2021), https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part2_v3_en.pdf

(4)  Del 2, afsnit 10, s. 8 https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

(5)  Del 2, afsnit 7, s. 28 https://ec.europa.eu/info/files/guidance-member-states-recovery-and-resilience-plans_en

(6)  Del II, afsnit 2.D, s. 36 https://ec.europa.eu/info/files/commission-notice-guidance-recovery-and-resilience-plans-context-repowereu_en

(7)  https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

(8)  Del 3, afsnit 2-7, s. 10 https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

(9)  For sammenhæng og ligestilling mellem kønnene henvises til del 1, afsnit 3-4, s. 4. Med hensyn til virkningen henvises til del 4, s. 12 https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

---

BILAG V

Skabelon til Medlemsstaterne

| REPOWER EU-KAPITLET |
| --- |

REPOWER EU-KAPITLET

Indholdsfortegnelse

| DEL 1.2 | Begrundelse for tillægget | 45 |
| --- | --- | --- |

DEL 1.2

| DEL 2.1 | REPOWEREU-KAPITLET | 45 |
| --- | --- | --- |

DEL 2.1

| 1. | Det generelle formål med kapitlet | 45 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Beskrivelse af reformer og investeringer i kapitlet | 45 |
| --- | --- | --- |

2.

| a) | Resuméboks | 45 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | REPowerEU-mål | 46 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Beskrivelse af reformerne og investeringerne | 46 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Projekter med en grænseoverskridende eller multinational dimension/virkning | 46 |
| --- | --- | --- |

d)

| e) | Høring af lokale og regionale myndigheder og andre relevante interessenter | 47 |
| --- | --- | --- |

e)

| f) | Den digitale dimension | 47 |
| --- | --- | --- |

f)

| g) | Klima- og miljømærkning | 47 |
| --- | --- | --- |

g)

| h) | Princippet om ikke at gøre væsentlig skade | 47 |
| --- | --- | --- |

h)

| i) | Finansiering og omkostninger | 47 |
| --- | --- | --- |

i)

ERKLÆRING OM ANSVARSFRASKRIVELSE

Denne skabelon supplerer skabelonen til tillæg til genopretnings- og resiliensplaner (navnlig er afsnit 1, 3 og 4 også relevante for REPowerEU-kapitlet) og bør læses i overensstemmelse med den ajourførte vejledning om genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med REPowerEU, som indeholder yderligere instrukser, der fortsat er relevante, også for REPowerEU-kapitlet. Medlemsstaterne opfordres til at kontakte Kommissionen i tilfælde af yderligere spørgsmål.

DEL 1.2

BEGRUNDELSE FOR TILLÆGGET

Hvis ændringen af planen er baseret på indførelsen af et REPowerEU-kapitel, bør der henvises til følgende retsgrundlag i dette afsnit:

| — | Artikel [21a] om at modtage yderligere ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte for at bidrage til REPowerEU-målene og/eller artikel [21b, stk. 2] om at drage fordel af frivillige overførsler fra brexittilpasningsreserven |
| --- | --- |

—

Artikel [21a] om at modtage yderligere ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte for at bidrage til REPowerEU-målene og/eller artikel [21b, stk. 2] om at drage fordel af frivillige overførsler fra brexittilpasningsreserven

| — | Artikel 14 og 18, stk. 2 (1)
  , som anført i det tilsvarende afsnit i skabelonen i tillægget til genopretnings- og resiliensplanen kan også være retsgrundlag for REPowerEU-kapitlerne og der bør henvises til dem, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

—

Artikel 14 og 18, stk. 2 (1)
  , som anført i det tilsvarende afsnit i skabelonen i tillægget til genopretnings- og resiliensplanen kan også være retsgrundlag for REPowerEU-kapitlerne og der bør henvises til dem, hvor det er relevant.

DEL 2.1

REPOWEREU-KAPITLET

REPowerEU-kapitlet er påkrævet for alle genopretnings- og resiliensplaner, der indgives efter forordningens ikrafttræden, hvis planen kræver yderligere finansiering i henhold til artikel 14 (lån), 21a (indtægter fra emissionshandelssystemet i henhold til direktiv 2003/87/EF) eller 21b, stk. 2, (overførsler fra brexittilpasningsreserven). REPowerEU-kapitlet vil dække medlemsstatens bidrag til REPowerEU-målene og anvendelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten til dette formål.

1.   Det generelle formål med kapitlet

Medlemsstaterne bør beskrive de vigtigste udfordringer, de står over for i forbindelse med REPowerEU. De bør sammenfatte, hvordan håndteringen af dem gennem de foranstaltninger, der foreslås i REPowerEU-kapitlet, vil bidrage til at forbedre medlemsstaternes situation, herunder til at styrke deres modstandsdygtighed. De bør forklare, hvordan de foranstaltninger, der foreslås i kapitlet, vil tackle de udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder i 2022 og eventuelle efterfølgende semestercyklusser.

2.   Beskrivelse af reformer og investeringer i kapitlet

REPowerEU-kapitlet svarer til en komponent i genopretnings- og resiliensplanen. Medlemsstaterne kan om nødvendigt opdele det i flere delkomponenter. Det vil som sådan følge vejledningen og strukturen i genopretnings- og resiliensplanens komponenter, jf. del 2 i den skabelon, som Kommissionen fremlagde i januar 2021 (2)
  , herunder alle allerede eksisterende elementer og under hensyntagen til følgende tilføjelser og ændringer til den oprindelige struktur:

a)   Resuméboks

| Foranstaltninger, der er tilføjet/opskaleret med tilskud (artikel 21a, 21b, stk. 2, artikel 18, stk. 2) |
| --- |
| Foranstaltningens betegnelse | Hvis relevant: eksisterende referencenummer for gennemførelsesafgørelse fra Rådet
   (3) | Anslåede omkostninger |
| | | |
| | | |
| | | |
| Foranstaltninger, der er tilføjet/opskaleret med lån (artikel 14) |
| Foranstaltningens betegnelse | Hvis relevant: eksisterende referencenummer for gennemførelsesafgørelse fra Rådet
   (4) | Anslåede omkostninger |
| | | |
| | | |

Foranstaltninger, der er tilføjet/opskaleret med tilskud (artikel 21a, 21b, stk. 2, artikel 18, stk. 2)

Foranstaltningens betegnelse

Hvis relevant: eksisterende referencenummer for gennemførelsesafgørelse fra Rådet
   (3)

Anslåede omkostninger

Foranstaltninger, der er tilføjet/opskaleret med lån (artikel 14)

Foranstaltningens betegnelse

Hvis relevant: eksisterende referencenummer for gennemførelsesafgørelse fra Rådet
   (4)

Anslåede omkostninger

b)   REPowerEU-mål

Med henblik på kombinationen af foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet bør medlemsstaterne angive, hvilke REPowerEU-mål de behandler, og hvordan.

Med hensyn til alle foranstaltninger i dette kapitel bør medlemsstaterne forklare, hvordan foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet er i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats andre bestræbelser på at nå REPowerEU-målene, under hensyntagen til foranstaltningerne i Rådets allerede vedtagne gennemførelsesafgørelse og andre bestræbelser, der bidrager til REPowerEU-målene, og som finansieres via andre kilder end genopretnings- og resiliensfaciliteten.

For at påvise »sammenhæng« bør medlemsstaterne redegøre for deres begrundelse for tilføjelsen af foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet til de allerede eksisterende eller planlagte foranstaltninger. De bør forklare, hvordan disse foranstaltninger afhjælper de resterende mangler på nationalt plan og/eller EU-plan, som tidligere foranstaltninger endnu ikke har afhjulpet.

For at påvise virkningen af kapitlet med hensyn til at mindske afhængigheden af russiske fossile brændstoffer opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at angive deres forventede reduktion i naturgasimporten fra Rusland i 2027 i forhold til 2019 (i mia. kubikmeter). Disse oplysninger kan vise sig at være meget nyttige for at forstå medlemsstatens globale indsats for at nå REPowerEU-målene.

c)   Beskrivelse af reformerne og investeringerne

I overensstemmelse med underafsnit 3 i den skabelon, som Kommissionen fremlagde i januar 2021 (5)
  , bør medlemsstaterne i detaljer beskrive de specifikke reformer og investeringer, der (delvist) skal finansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten, samt deres indbyrdes forbindelser og synergier.

Medlemsstaterne kan i dette afsnit medtage a) helt nye foranstaltninger eller b) foranstaltninger, der er omhandlet i allerede vedtagne gennemførelsesafgørelser fra Rådet, og som vil blive opskaleret (6)
  . I sidstnævnte tilfælde bør medlemsstaterne krydshenvise til dokumentation og analyser, der allerede er fremlagt, og begrænse de yderligere oplysninger til de elementer, der er ændret, navnlig ajourførte omkostningsberegninger og yderligere milepæle og mål. Medlemsstater med et nedsat maksimalt finansielt bidrag kan også c) flytte de foranstaltninger, der er omhandlet i allerede vedtagne gennemførelsesafgørelser fra Rådet, til REPowerEU-kapitlet, hvis de støtter de relevante mål. Det er ikke nødvendigt at opskalere disse foranstaltninger, og de kan udgøre et beløb svarende til nedsættelsen af det maksimale finansielle bidrag.

d)   Projekter med en grænseoverskridende eller multinational dimension/virkning

Medlemsstaterne bør angive foranstaltninger i dette kapitel med en grænseoverskridende eller multinational dimension/virkning, og for hver foranstaltning angive de anslåede omkostninger og andelen af de samlede anslåede omkostninger ved alle foranstaltninger i REPowerEU-kapitlet.

Dette omfatter oplysninger om andre medlemsstater, der er involveret i projekterne, og enhver koordineringsmekanisme, der skal sikre rettidig afslutning af disse grænseoverskridende projekter.

For hver foranstaltning med en grænseoverskridende eller multinational dimension/virkning bør medlemsstaterne give en kort forklaring:

| — | om hvorvidt foranstaltningen tager fat på de udfordringer, der er identificeret i Kommissionens behovsvurdering af REPowerEU-planen af 18. maj 2022 |
| --- | --- |

—

om hvorvidt foranstaltningen tager fat på de udfordringer, der er identificeret i Kommissionens behovsvurdering af REPowerEU-planen af 18. maj 2022

| — | for så vidt angår bidraget til at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer og energiefterspørgslen og den forventede indvirkning på grænseoverskridende energistrømme ELLER |
| --- | --- |

—

for så vidt angår bidraget til at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer og energiefterspørgslen og den forventede indvirkning på grænseoverskridende energistrømme ELLER

| — | vedrørende bidraget til Unionens energiforsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

—

vedrørende bidraget til Unionens energiforsyningssikkerhed.

Hvis en medlemsstat anfører, at foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet ikke opfylder ovennævnte mål på 30 %, bør dette afsnit indeholde en redegørelse for årsagerne hertil.

e)   Høring af lokale og regionale myndigheder og andre relevante interessenter

Medlemsstaterne bør i dette afsnit supplere resuméet af høringsprocessen med lokale og regionale myndigheder og andre relevante interessenter vedrørende medtagelsen af et REPowerEU-kapitel. Sådanne resuméer bør angive, hvilke interessenter der er blevet hørt, og indeholde resultatet af høringerne samt skitsere, hvordan det modtagne input er afspejlet i REPowerEU-kapitlerne.

f)   Den digitale dimension

Medlemsstaterne bør øremærke de reformer og investeringer i REPowerEU-kapitlerne, der skal finansieres under genopretnings- og resiliensfaciliteten, ved hjælp af den digitale taggingmetode, der er fastsat i artikel 19, stk. 3, litra f), og bilag VII til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten.

g)   Klima- og miljømærkning

Medlemsstaterne bør følge instrukserne i skabelonen fra januar 2021 for den oprindelige genopretnings- og resiliensplan (7)
  . Det bør bemærkes, at ud over det overordnede klimamål på 37 % for genopretnings- og resiliensplanen som helhed og foranstaltninger, der bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til at tackle de dermed forbundne udfordringer, skal REPowerEU-kapitlet selv nå et klimamål på mindst 37 % baseret på de samlede anslåede omkostninger ved foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet.

h)   Princippet om ikke at gøre væsentlig skade

Medlemsstaterne bør levere en selvevaluering af, hvorvidt princippet om ikke at gøre væsentlig skade (DNSH) er opfyldt, ved hjælp af skabelonen i bilag I til den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) for hver foranstaltning i REPowerEU-kapitlet, der ikke er omfattet af en undtagelse fra DNSH-princippet, og med en detaljeret beskrivelse af, hvordan overholdelsen af DNSH-princippet vil blive sikret. Hvor det er muligt og relevant, opfordres medlemsstaterne til som led i selvevalueringen også at fremlægge et kvantitativt skøn over foranstaltningernes indvirkning på miljøet.

For så vidt angår foranstaltninger, som medlemsstaterne ønsker at foreslå i henhold til undtagelsen fra princippet om ikke at gøre væsentlig skade, kan Kommissionen fremsætte bemærkninger eller anmode om yderligere oplysninger, som den pågældende medlemsstat bør fremlægge, om, hvorvidt betingelserne for at anvende undtagelsen i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten er opfyldt.

i)   Finansiering og omkostninger

Medlemsstaterne bør fremlægge oplysninger om de anslåede samlede omkostninger ved foranstaltningerne i REPowerEU-kapitlet, ledsaget af en passende begrundelse. Dette bør for hver ny reform og investering omfatte alle de elementer, der er anført i afsnit 10 i 2021-skabelonen (8)
  . For opskalerede foranstaltninger, hvor ændringen kun vedrører foranstaltningens omfang, bør medlemsstaterne give oplysninger om de ændrede anslåede samlede omkostninger. Hvis der ikke er nogen ændringer i begrundelsen for omkostningerne i forhold til den oprindelige plan, kan medlemsstaterne blot angive, at de tidligere indikationer forbliver uændrede.

---

(1)  På grundlag af artikel 21c, stk. 2, kan medlemsstater med et nedsat maksimalt finansielt bidrag i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, flytte eksisterende foranstaltninger til REPowerEU-kapitlet uden at opskalere dem. Se også del 2.1, afsnit 2.

(2)  Vejledning til medlemsstaterne om genopretnings- og resiliensplaner del 2/2, SWD(2021) 12 final, Bruxelles, 22.1.2021, s. 5 [https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part2_v3_en.pdf].

(3)  I overensstemmelse med artikel 21c, stk. 1, kan medlemsstaterne flytte opskaleringer af eksisterende foranstaltninger til REPowerEU-kapitlet. På grundlag af artikel 21c, stk. 2, kan medlemsstater med et nedsat maksimalt finansielt bidrag efter ajourføringen i juni 2022 flytte eksisterende foranstaltninger til REPowerEU-kapitlet uden at opskalere dem.

(4)  I overensstemmelse med artikel 21c, stk. 1, kan medlemsstaterne flytte opskaleringer af eksisterende foranstaltninger til REPowerEU-kapitlet. På grundlag af artikel 21c, stk. 2, kan medlemsstater med et nedsat maksimalt finansielt bidrag efter ajourføringen i juni 2022 flytte eksisterende foranstaltninger til REPowerEU-kapitlet uden at opskalere dem.

(5)  Vejledning til medlemsstaterne om genopretnings- og resiliensplaner del 2/2, SWD(2021) 12 final, Bruxelles, 22.1.2021, s. 5 [https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part2_v3_en.pdf].

(6)  Se yderligere oplysninger om opskalerede foranstaltninger i vejledningen til medlemsstaterne om genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med REPowerEU, Kommissionens meddelelse (2022), Bruxelles, 12.5.2022, s. 21 https://ec.europa.eu/info/files/commission-notice-guidance-recovery-and-resilience-plans-context-repowereu_en

(7)  https://ec.europa.eu/info/files/commission-staff-working-document-draft-template-recovery-and-resilience-plans_en

(8)  Vejledning til medlemsstaterne om genopretnings- og resiliensplaner, del 1/2, SWD(2021) 12 final, Bruxelles, den 22.1.2021.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/48

---

Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/119/FUSP som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/457 og i Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/449 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine

(2023/C 80/02)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2014/119/FUSP (1) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/457 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/449 (4) om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at de personer, der er anført i ovennævnte bilag, fortsat skal være opført på listen over personer og enheder, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i afgørelse 2014/119/FUSP og i forordning (EU) nr. 208/2014 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine. Begrundelsen for opførelsen af disse personer på listen gives i de relevante afsnit i disse bilag.

De berørte personer gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) nr. 208/2014, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. artikel 4 i forordningen).

De berørte personer kan inden den 10. december 2023 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til Rådet på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

De berørte personer gøres ligeledes opmærksom på, at de har mulighed for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 66 af 6.3.2014, s. 26.

(2)  EUT L 67 af 3.3.2023, s. 47.

(3)  EUT L 66 af 6.3.2014, s. 1.

(4)  EUT L 67 af 3.3.2023, s. 1.

---

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/50

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/119/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Ukraine

(2023/C 80/03)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse 2014/119/FUSP (2) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/457 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 208/2014 (4) som ændret ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/449 (5).

Den registeransvarlige for denne behandling er afdeling RELEX.1 i Generaldirektoratet for Udenrigsanliggender, Udvidelse og Civilbeskyttelse – RELEX i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

GSR's databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiveren

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2014/119/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/457 og forordning (EU) nr. 208/2014 som ændret ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/449.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2014/119/FUSP og forordning (EU) nr. 208/2014.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for en korrekt identificering af den pågældende person, begrundelserne og alle andre oplysninger vedrørende grundene til opførelsen.

Retsgrundlagene for behandling af personoplysninger er de rådsafgørelser, der er vedtaget i henhold til artikel 29 i TEU, og de rådsforordninger, der er vedtaget i henhold til artikel 215 i TEUF, og som opfører fysiske personer (registrerede) og pålægger indefrysning af aktiver og rejserestriktioner.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til udførelse af en opgave, der udføres i samfundets interesse, jf. artikel 5, stk. 1, litra a), og for at overholde de retlige forpligtelser, der er fastsat i ovennævnte retsakter, og som påhviler den dataansvarlige, jf. artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, jf. artikel 10, stk. 2, litra g), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan indhente personoplysninger om registrerede fra medlemsstaterne og/eller Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Modtagerne af personoplysningerne er medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

Alle personoplysninger, der behandles af Rådet i forbindelse med EU's autonome restriktive foranstaltninger, opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af indefrysningen af aktiver, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller, hvis der er anlagt sag ved Domstolen, indtil der er afsagt en endelig dom. Personoplysninger i dokumenter, som Rådet har registreret, opbevares af Rådet til arkivformål i samfundets interesse, jf. artikel 4, stk. 1, litra e), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan have behov for at udveksle personoplysninger om en registreret med et tredjeland eller en international organisation i forbindelse med Rådets gennemførelse af FN-udpegelser eller i forbindelse med internationalt samarbejde om EU's politik for restriktive foranstaltninger.

I mangel af en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet eller fornødne garantier baseres overførsel af personoplysninger til et tredjeland eller en international organisation på følgende betingelse(r) i henhold til artikel 50 i forordning (EU) 2018/1725:

| — | overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser |
| --- | --- |

—

overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser

| — | overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares. |
| --- | --- |

—

overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares.

Der er ingen automatiske afgørelser involveret i behandlingen af den registreredes personoplysninger.

Registrerede har ret til oplysning om og indsigt i deres personoplysninger. De har også ret til at rette og supplere deres oplysninger. Under visse omstændigheder kan de have ret til at få slettet deres personoplysninger eller ret til at gøre indsigelse mod behandling af deres personoplysninger eller til at bede om at få behandlingen begrænset.

Registrerede kan udøve disse rettigheder ved at sende en e-mail til den dataansvarlige med en kopi til databeskyttelsesrådgiveren som anført ovenfor.

Sammen med deres anmodning skal de registrerede vedlægge en kopi af et identifikationsdokument for at bekræfte deres identitet (ID-kort eller pas). Dette dokument skal indeholde et identifikationsnummer og oplysninger om udstedelsesland, gyldighedsperiode, navn, adresse og fødselsdato. Eventuelle andre oplysninger i kopien af identifikationsdokumentet såsom foto eller eventuelle personlige karakteristika kan overstreges med sort.

Registrerede har ret til at indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Forinden anbefales det, at de registrerede først søger at opnå berigtigelse ved at kontakte den dataansvarlige og/eller Rådets databeskyttelsesrådgiver.

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 66 af 6.3.2014, s. 26.

(3)  EUT L 67 af 3.3.2023, s. 47.

(4)  EUT L 66 af 6.3.2014, s. 1.

(5)  EUT L 67 af 3.3.2023, s. 1.

---

Europa-Kommissionen

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/52 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/52

---

Euroens vekselkurs (1)

2. februar 2023

(2023/C 80/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0988 |
| JPY | japanske yen | 141,12 |
| DKK | danske kroner | 7,4393 |
| GBP | pund sterling | 0,89289 |
| SEK | svenske kroner | 11,3587 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9992 |
| ISK | islandske kroner | 153,50 |
| NOK | norske kroner | 10,9535 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,809 |
| HUF | ungarske forint | 387,20 |
| PLN | polske zloty | 4,7015 |
| RON | rumænske leu | 4,9025 |
| TRY | tyrkiske lira | 20,6766 |
| AUD | australske dollar | 1,5407 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4602 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6183 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6855 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4352 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 345,90 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,7046 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,3878 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 360,69 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6655 |
| PHP | filippinske pesos | 59,170 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,030 |
| BRL | brasilianske real | 5,4859 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,4050 |
| INR | indiske rupee | 90,3015 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0988

JPY

japanske yen

141,12

DKK

danske kroner

7,4393

GBP

pund sterling

0,89289

SEK

svenske kroner

11,3587

CHF

schweiziske franc

0,9992

ISK

islandske kroner

153,50

NOK

norske kroner

10,9535

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,809

HUF

ungarske forint

387,20

PLN

polske zloty

4,7015

RON

rumænske leu

4,9025

TRY

tyrkiske lira

20,6766

AUD

australske dollar

1,5407

CAD

canadiske dollar

1,4602

HKD

hongkongske dollar

8,6183

NZD

newzealandske dollar

1,6855

SGD

singaporeanske dollar

1,4352

KRW

sydkoreanske won

1 345,90

ZAR

sydafrikanske rand

18,7046

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,3878

IDR

indonesiske rupiah

16 360,69

MYR

malaysiske ringgit

4,6655

PHP

filippinske pesos

59,170

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,030

BRL

brasilianske real

5,4859

MXN

mexicanske pesos

20,4050

INR

indiske rupee

90,3015

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/53

---

Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)

(Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006 (1)
  )

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 80/05)

Afgørelse om meddelelse af godkendelse

| Henvisning til afgørelsen (2) | Dato for afgørelsen | Stof | Indehaver af godkendelsen | Godkendelsesnr. | Godkendt anvendelse | Frist for fornyet vurdering | Begrundelse for afgørelsen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 1181 | 24. februar 2023 | 4-(1,1,3,3-Tetramethylbutyl)phenol, ethoxyleret (4-tert-OPnEO)
  EF-nr.: - CAS-nr.: - | Pfizer Ireland Pharmaceuticals, Ringaskiddy, Cork, Irland | REACH/23/7/0 | Overfladeaktivt stof ved fremstilling af biofarmaceutiske lægemidler, som et teknisk hjælpemiddel til virusinaktivering og dermed forbundne rensningsprocesser | 4. januar 2033 | De socioøkonomiske fordele opvejer de risici for menneskers sundhed og miljøet, der følger af anvendelsen af stoffet, og der findes ikke passende alternative stoffer eller teknologier, jf. artikel 60, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1907/2006. |
| REACH/23/7/1 | Overfladeaktivt stof ved fremstilling af biofarmaceutiske produkter til filterrensning i virusinaktiveringsprocesser | 4. januar 2028 |

Henvisning til afgørelsen (2)

Dato for afgørelsen

Stof

Indehaver af godkendelsen

Godkendelsesnr.

Godkendt anvendelse

Frist for fornyet vurdering

Begrundelse for afgørelsen

C(2023) 1181

24. februar 2023

4-(1,1,3,3-Tetramethylbutyl)phenol, ethoxyleret (4-tert-OPnEO)

EF-nr.: - CAS-nr.: -

Pfizer Ireland Pharmaceuticals, Ringaskiddy, Cork, Irland

REACH/23/7/0

Overfladeaktivt stof ved fremstilling af biofarmaceutiske lægemidler, som et teknisk hjælpemiddel til virusinaktivering og dermed forbundne rensningsprocesser

4. januar 2033

De socioøkonomiske fordele opvejer de risici for menneskers sundhed og miljøet, der følger af anvendelsen af stoffet, og der findes ikke passende alternative stoffer eller teknologier, jf. artikel 60, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1907/2006.

REACH/23/7/1

Overfladeaktivt stof ved fremstilling af biofarmaceutiske produkter til filterrensning i virusinaktiveringsprocesser

4. januar 2028

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(2)  Afgørelsen findes på Europa-Kommissionens websted: Godkendelse (europa.eu).

---

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/54

---

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)

(Offentliggørelse af titler og referencer for europæiske standarder under punkt 27 (nikkel) i bilag XVII til REACH)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 80/06)

| ESO | Standardens reference og titel | Reference for erstattet standard |
| --- | --- | --- |
| CEN | EN 1811:2011+A1:2015
  Referenceprøvningsmetode til bestemmelse af nikkelafgivelse fra alle typer ørestikker og piercingstave til indsætning i piercede dele af menneskekroppen og fra artikler beregnet til direkte og længerevarende kontakt med huden | EN 1811:2011 |
| CEN | EN 12472:2020
  Metode til simulering af slid og korrosion til bestemmelse af nikkelafgivelse fra overfladebelagte emner | EN 12472:2005+A1:2009 |
| CEN | EN 16128:2015
  Øjenoptik — Referencemetode for prøvning af nikkelafgivelse fra brillestel og solbriller | EN 16128:2011 |
| ESO: Europæisk standardiseringsorgan:






  — | CEN: www.cencenelec.eu |

ESO

Standardens reference og titel

Reference for erstattet standard

CEN

EN 1811:2011+A1:2015

Referenceprøvningsmetode til bestemmelse af nikkelafgivelse fra alle typer ørestikker og piercingstave til indsætning i piercede dele af menneskekroppen og fra artikler beregnet til direkte og længerevarende kontakt med huden

EN 1811:2011

CEN

EN 12472:2020

Metode til simulering af slid og korrosion til bestemmelse af nikkelafgivelse fra overfladebelagte emner

EN 12472:2005+A1:2009

CEN

EN 16128:2015

Øjenoptik — Referencemetode for prøvning af nikkelafgivelse fra brillestel og solbriller

EN 16128:2011

ESO: Europæisk standardiseringsorgan:

—

CEN: www.cencenelec.eu

| — | Cenelec: www.cencenelec.eu |
| --- | --- |

—

Cenelec: www.cencenelec.eu

| — | ETSI: www.etsi.org |
| --- | --- |

—

ETSI: www.etsi.org

Oplysninger om, hvorvidt standarder er disponible, kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganisationer eller hos de nationale standardiseringsorganer, som der offentliggøres en fortegnelse over i Den Europæiske Unions Tidende, jf. artikel 27 i forordning (EU) nr. 1025/2012 (1).

Standarder vedtages af de europæiske standardiseringsorganisationer på engelsk (CEN og Cenelec offentliggør også standarder på fransk og tysk). Derefter oversætter de nationale standardiseringsorganer titlerne på standarderne til alle de øvrige officielle EU-sprog. Europa Kommissionen er ikke ansvarlig for, om de titler, der forelægges med henblik på offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, er korrekte.

Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle officielle EU-sprog.

Yderligere oplysninger om harmoniserede standarder og andre europæiske standarder kan tillige tilgås på https://single-market-economy.ec.europa.eu/single-market/european-standards/harmonised-standards_en

---

(1)  EUT C 338 af 27.9.2014, s. 31.

---

Revisionsretten

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/55 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/55

---

Særberetning nr. 05/2023

»EU's finansielle landskab - Et kludetæppe med behov for yderligere forenkling og mere ansvarlighed«

(2023/C 80/07)

Den Europæiske Revisionsret har offentliggjort sin særberetning 05/2023: »EU's finansielle landskab - Et kludetæppe med behov for yderligere forenkling og mere ansvarlighed«.

Beretningen kan læses direkte på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: https://www.eca.europa.eu/da/Pages/DocItem.aspx?did=63502

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/56

---

Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

(2023/C 80/08)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (1) af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) har Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) modtaget en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (2) (»grundforordningen«).

1.   Anmodning om fornyet undersøgelse

Anmodningen blev indgivet den 2. december 2022 af European Steel Tube Association (»ESTA« eller »ansøgeren«) på vegne af EU-erhvervsgrenen for visse sømløse rør af rustfrit stål i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 4.

En ikkefortrolig udgave af anmodningen og analysen af, i hvilket omfang EU-producenterne støtter anmodningen, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Der findes oplysninger om adgang til dossieret for interesserede parter i denne meddelelses afsnit 5.6.

2.   Den undersøgte vare

Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer) (den undersøgte vare), i øjeblikket henhørende under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 83, ex 7304 49 85, ex 7304 49 89 og ex 7304 90 00 (Taric-kode 7304410090, 7304498390, 7304498590, 7304498990 og 7304900091). KN- og Taric-koderne angives kun til orientering, uden at det berører en senere ændring i toldklassificeringen.

3.   Gældende foranstaltninger

De gældende foranstaltninger er en endelig antidumpingtold, som oprindeligt blev indført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1331/2011 af 14. december 2011 (3). Ved denne forordning indførtes der en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som efter en udløbsundersøgelse blev forlænget ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/330 (4), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1382 (5)
  ..

4.   Begrundelser for den fornyede undersøgelse

Anmodningen begrundes med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

4.1.   
  Påstand om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

4.1.1.   Påstand om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping fra Kina

Ansøgeren hævdede, at det ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger i Kina, eftersom der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b).

For at underbygge påstandene om væsentlige fordrejninger anvendte ansøgeren oplysningerne i den landerapport, som Kommissionens tjenestegrene fremlagde den 20. december 2017, og som indeholdt en beskrivelse af de særlige markedsforhold, der gør sig gældende i Kina (6). Ansøgeren henviste navnlig til fordrejninger i form af statslig indgriben generelt, og som mere specifikt påvirker stålindustrien (stålbarrer (»barer«), som er det vigtigste inputmateriale i produktionen af sømløse rør af rustfrit stål), og til kapitlerne vedrørende jord, energi, kapital, råmaterialer og arbejdskraft. Desuden henviste ansøgeren til offentligt tilgængelige oplysninger, såvel som adskillige artikler i pressen, den 13. femårsplan for økonomisk og social udvikling af Folkerepublikken Kina og indledningen til planen for justering og opgradering af stålindustrien.

I lyset af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), fastsatte ansøgeren derfor en beregnet normal værdi på grundlag af produktions- og salgsomkostninger, der afspejler ikke-fordrejede priser eller referenceværdier i et egnet repræsentativt land. På grundlag af eksportprisen (ab fabrik) på den undersøgte vare fra det pågældende land ved salg til eksport til Unionen hævdede ansøgeren, at importen fra Kina, om end i små mængder, fortsat importeres til dumpingpriser. I betragtning af de lave importmængder fra Kina fremlagde ansøgeren også dokumentation for, at de kinesiske eksportpriser til andre tredjelande (ab fabrik) er lavere end ovennævnte beregnede normale værdi. På dette grundlag hævder ansøgeren, at der sandsynligvis igen vil forekomme dumping i Unionen i betydelige mængder.

4.2.   
  Påstand om sandsynligheden for fornyet skade

Ansøgeren hævder, at der er sandsynlighed for fornyet skade forårsaget af Kina. I denne forbindelse har ansøgeren fremlagt tilstrækkelige beviser for, at såfremt foranstaltningerne udløber, vil det nuværende importniveau for den undersøgte vare fra Kina til Unionen sandsynligvis stige på grund af den uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft som følge af prisniveauet.

Endelig hævder ansøgeren, at skaden primært er blevet afhjulpet på grund af foranstaltningerne, og at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil lide fornyet skade som følge af fornyet import af betydelige mængder til dumpingpriser fra Kina, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

5.   Procedure

Efter høring af det ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, nedsatte udvalg har Kommissionen konstateret, at der foreligger tilstrækkelige beviser for sandsynligheden for dumping (7) og skade til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indleder hermed en sådan undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

Udløbsundersøgelsen vil fastslå, om der er sandsynlighed for, at foranstaltningernes udløb vil føre til fortsat eller fornyet dumping af den undersøgte vare med oprindelse i Kina og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

Kommissionen henleder også parternes opmærksomhed på den offentliggjorte meddelelse (8) om covid-19-udbruddets mulige konsekvenser for antidumping- og antisubsidieundersøgelser, som kan være relevant for denne undersøgelse.

5.1.   
  Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfatter perioden fra den 1. januar 2022 til den 31. december 2022 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfatter perioden fra den 1. januar 2019 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

5.2.   
  Bemærkninger til anmodningen og til indledningen af undersøgelsen

Alle interesserede parter, der ønsker at fremsætte bemærkninger til anmodningen (herunder spørgsmål vedrørende skade og årsagssammenhæng) eller til aspekter vedrørende indledningen af undersøgelsen (herunder omfanget af tilslutning til anmodningen), skal gøre dette senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (9).

Anmodninger om at blive hørt med hensyn til indledningen af undersøgelsen skal indgives senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

5.3.   
  Procedure for konstatering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

I en udløbsundersøgelse analyserer Kommissionen den eksport, der blev foretaget til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, og uagtet denne eksport vurderer Kommissionen, hvorvidt situationen for de virksomheder, der producerer og sælger den undersøgte vare i det pågældende land, er af en sådan art, at der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet eksport til dumpingpriser til Unionen, hvis foranstaltningerne udløber.

Eksporterende producenter (10) af den undersøgte vare fra det pågældende land, herunder også de producenter, der ikke samarbejdede i forbindelse med de(n) undersøgelse(r), der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, opfordres derfor til at deltage i Kommissionens undersøgelse.

5.3.1.   Undersøgelse af producenter i det pågældende land

I betragtning af det potentielt store antal producenter i Kina, som er berørt af denne udløbsundersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist kan Kommissionen begrænse antallet af producenter, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen foretages i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, hvorvidt det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodes alle producenter eller deres repræsentanter, herunder også de parter, som ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der undersøges i denne udløbsundersøgelse, om at give Kommissionen oplysninger om deres virksomheder, senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Disse oplysninger skal gives via TRON.tdi på følgende adresse: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R792_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Oplysninger om adgang til Tron kan findes i afsnit 5.6 og 5.9.

Kommissionen vil desuden kontakte myndighederne i Kina og vil kunne kontakte alle kendte sammenslutninger af producenter i det pågældende land for at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af producenter.

Hvis det er nødvendigt at udtage en stikprøve, vil producenterne blive udtaget ud fra den største repræsentative produktions-, salgs- eller eksportmængde, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Kommissionen orienterer alle kendte producenter i det pågældende land, myndighederne i det pågældende land og sammenslutninger af producenter, om nødvendigt gennem myndighederne i det pågældende land, om, hvilke virksomheder der er blevet udtaget til at indgå i stikprøven.

Når Kommissionen har modtaget de oplysninger, der er nødvendige for at udtage en stikprøve af producenter, vil den oplyse de berørte parter om, hvorvidt de indgår i stikprøven. De producenter, der indgår i stikprøven, skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om, at de indgår i stikprøven, medmindre andet er angivet.

Kommissionen vil tilføje en meddelelse, der afspejler stikprøveudtagningen, til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Enhver bemærkning til stikprøveudtagningen skal være modtaget senest tre dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagning.

En kopi af spørgeskemaet til producenterne i det pågældende land findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658

Virksomheder, der var indforstået med eventuelt at indgå i stikprøven, men som ikke blev udtaget til at indgå heri, vil blive betragtet som samarbejdsvillige, jf. dog grundforordningens artikel 18.

5.3.2.   Supplerende procedure i forbindelse med Kina som følge af væsentlige fordrejninger

I henhold til bestemmelserne i denne meddelelse opfordres alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge dokumentation, hvad angår anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Medmindre andet er angivet, skal disse oplysninger med tilhørende dokumentation være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

Kommissionen opfordrer navnlig alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger vedrørende materialer og koder i det harmoniserede system (HS), der er omhandlet i anmodningen, til at foreslå egnede repræsentative lande og til at oplyse identiteten af producenterne af den undersøgte vare i disse lande. Disse oplysninger med tilhørende dokumentation skal være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

Kort efter indledningen af undersøgelsen vil Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), underrette undersøgelsens parter gennem en meddelelse, der tilføjes det åbne dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, om de relevante kilder, som Kommissionen har til hensigt at anvende i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi i Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Dette vil omfatte alle kilder, herunder evt. udvælgelsen af et egnet repræsentativt tredjeland. Undersøgelsens parter har 10 dage til at fremsætte bemærkninger gældende fra den dato, meddelelsen tilføjes dette dossier.

Ifølge Kommissionens oplysninger er Mexico et muligt repræsentativt tredjeland for Kina i denne sag. Med henblik på den endelige udvælgelse af et egnet repræsentativt tredjeland vil Kommissionen undersøge, om der er lande med et økonomisk udviklingsniveau svarende til Kinas, hvor der foregår produktion og salg af den undersøgte vare, og hvor de relevante oplysninger er lettilgængelige. Hvis flere lande kan komme i betragtning, gives der, når det er relevant, fortrinsret til lande, der har et passende niveau af social beskyttelse og miljømæssig beskyttelse.

Hvad angår de relevante kilder, opfordrer Kommissionen alle producenter i Kina til at fremsende oplysninger om de materialer (rå og forarbejdede) og den energi, der anvendes i produktionen af den undersøgte vare, senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Disse oplysninger skal gives via TRON.tdi på følgende adresse: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R792_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORMTron Oplysninger om adgang til Tron kan findes i afsnit 5.6 og 5.9.

Endvidere skal alle faktuelle oplysninger med henblik på at beregne omkostninger og priser i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), indgives senest 65 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Sådanne faktuelle oplysninger bør kun hentes fra offentligt tilgængelige kilder.

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse af de påståede væsentlige fordrejninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), vil den også stille et spørgeskema til rådighed for de kinesiske myndigheder.

5.3.3.   Undersøgelse af ikke forretningsmæssigt forbundne importører (11) (12)

Ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den undersøgte vare fra det pågældende land til Unionen, herunder også de importører, der ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, opfordres til at deltage i denne undersøgelse.

I betragtning af det potentielt store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som er berørt af denne udløbsundersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist kan Kommissionen begrænse antallet af ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen foretages i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

For at Kommissionen kan afgøre, om det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodes alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører eller deres repræsentanter herunder også de parter, som ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der undersøges i denne fornyede undersøgelse, om at give sig til kende over for Kommissionen. Disse parter skal gøre dette senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse ved at indberette de oplysninger om deres virksomhed(er) til Kommissionen, som der anmodes om i bilaget til denne meddelelse.

Kommissionen kan desuden kontakte alle kendte importørsammenslutninger for at indhente de oplysninger, den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

Hvis det er nødvendigt at udtage en stikprøve, kan importørerne udtages ud fra den største repræsentative salgsmængde i Unionen af den undersøgte vare fra Kina, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Kommissionen orienterer alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører og importørsammenslutninger om, hvilke virksomheder der er udtaget til at indgå i stikprøven.

Kommissionen vil også tilføje en meddelelse, der afspejler stikprøveudtagningen, til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Enhver bemærkning til stikprøveudtagningen skal være modtaget senest tre dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagning.

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse, vil den stille spørgeskemaer til rådighed for de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i stikprøven. Disse parter skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen om stikprøveudtagningen, medmindre andet er angivet.

En kopi af spørgeskemaet til ikke forretningsmæssigt forbundne importører findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658

5.4.   
  Procedure for konstatering af sandsynligheden for fornyet skade og undersøgelse af EU-producenter

For at fastslå, om det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil blive forvoldt fornyet skade, opfordrer Kommissionen EU-producenterne af den undersøgte vare til at deltage i undersøgelsen.

I betragtning af det store antal EU-producenter, som er berørt af denne udløbsundersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte tidsfrist har Kommissionen besluttet at begrænse antallet af EU-producenter, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen vil foregå i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

Kommissionen har foreløbigt udtaget en stikprøve af EU-producenter. Yderligere oplysninger findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter.

Interesserede parter opfordres hermed til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Andre EU-producenter eller deres repræsentanter, herunder også de EU-producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med de(n) undersøgelse(r), der førte til de gældende foranstaltninger, og som er af den opfattelse, at der er særlige grunde til, at de bør indgå i stikprøven, skal desuden kontakte Kommissionen senest 7 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Alle bemærkninger til den foreløbige stikprøve skal indgives senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet.

Kommissionen underretter alle kendte EU-producenter og/eller sammenslutninger af EU-producenter om, hvilke virksomheder der er endeligt udtaget til at indgå i stikprøven.

De EU-producenter, der indgår i stikprøven, skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om, at de indgår i stikprøven, medmindre andet er angivet.

En kopi af spørgeskemaet til EU-producenter findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658

5.5.   
  Procedure for vurdering af Unionens interesser

Hvis det bekræftes, at der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade, vil der i henhold til grundforordningens artikel 21 blive truffet afgørelse om, hvorvidt det vil være i strid med Unionens interesser at opretholde antidumpingforanstaltningerne.

EU-producenter, importører og deres repræsentative sammenslutninger, brugere og deres repræsentative sammenslutninger, fagforeninger og repræsentative forbrugerorganisationer opfordres til at give Kommissionen oplysninger om Unionens interesser.

Oplysninger vedrørende vurderingen af Unionens interesser skal indgives senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet. Disse oplysninger kan enten indgives uformelt eller ved at udfylde et spørgeskema, der er udarbejdet af Kommissionen.

En kopi af spørgeskemaerne, herunder spørgeskemaet til brugere af den undersøgte vare, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2658. I alle tilfælde vil oplysninger indgivet i henhold til grundforordningens artikel 21 kun blive taget i betragtning, hvis de er underbygget med faktuelle beviser på indgivelsestidspunktet, som bekræfter deres gyldighed.

5.6.   
  Interesserede parter

For at deltage i undersøgelsen skal interesserede parter, som for eksempel producenter i det pågældende land, EU-producenter, importører og deres repræsentative sammenslutninger, brugere og deres repræsentative sammenslutninger, fagforeninger og repræsentative forbrugersammenslutninger, først påvise, at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Producenter i det pågældende land, EU-producenter, importører og repræsentative sammenslutninger, der har gjort oplysninger tilgængelige i overensstemmelse med procedurerne i afsnit 5.3.1, 5.3.3 og 5.4, vil blive betragtet som interesserede parter, hvis der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Andre parter vil kun kunne deltage i undersøgelsen som interesseret part, fra det tidspunkt hvor de giver sig til kende, og forudsat at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare. Det at blive betragtet som en interesseret part berører ikke anvendelsen af grundforordningens artikel 18.

Der er adgang til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, via Tron.tdi på følgende adresse: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Følg venligst anvisningerne på denne side for at få adgang (13).

5.7.   
  Andre skriftlige indlæg

I henhold til bestemmelserne i denne meddelelse opfordres alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge dokumentation herfor. Medmindre andet er angivet, skal disse oplysninger med tilhørende dokumentation være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

5.8.   
  Mulighed for at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester

Alle interesserede parter kan anmode om at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester. Enhver anmodning om at blive hørt skal indgives skriftligt og begrundes, og den skal endvidere indeholde et sammendrag af, hvad den interesserede part ønsker at drøfte under høringen. Høringen vil blive begrænset til de spørgsmål, som de interesserede parter har rejst i den forudgående skriftlige anmodning.

Høringer skal principielt ikke anvendes til at forelægge faktuelle oplysninger, der endnu ikke er registreret. Ikke desto mindre kan interesserede parter af hensyn til god forvaltningsskik og for at give Kommissionens tjenestegrene mulighed for at gøre fremskridt med undersøgelsen blive bedt om at fremlægge nye faktuelle oplysninger efter en høring.

5.9.   
  Vejledning om indgivelse af skriftlige indlæg og indsendelse af udfyldte spørgeskemaer og korrespondance

Oplysninger, som indgives til Kommissionen som led i handelsbeskyttelsesundersøgelser, må ikke være omfattet af ophavsret. Interesserede parter skal, inden de indgiver oplysninger og/eller data til Kommissionen, der er omfattet af tredjemands ophavsret, anmode indehaveren af ophavsrettighederne om en særlig tilladelse, som udtrykkeligt tillader Kommissionen a) at anvende oplysningerne og dataene i forbindelse med denne handelsbeskyttelsesprocedure og b) at forelægge interesserede parter, der er berørt af denne undersøgelse, oplysningerne og/eller dataene i en form, der gør det muligt for dem at udøve deres ret til forsvar.

Alle skriftlige indlæg, herunder de oplysninger, hvorom der anmodes i denne meddelelse, udfyldte spørgeskemaer og korrespondance fra interesserede parter, for hvilke der anmodes om fortrolig behandling, skal forsynes med påtegningen »Sensitive« (14). Parter, der indgiver oplysninger i løbet af undersøgelsen, opfordres til at begrunde deres anmodning om fortrolig behandling.

Parter, der indgiver oplysninger forsynet med påtegningen »Sensitive«, skal indgive ikke-fortrolige sammendrag heraf i henhold til grundforordningens artikel 19, stk. 2, som forsynes med påtegningen »For inspection by interested parties«. Disse sammendrag skal være tilstrækkeligt detaljerede til at sikre en rimelig forståelse af de fortrolige oplysningers egentlige indhold. Hvis en part, der indsender fortrolige oplysninger, ikke kan give en god begrundelse for at anmode om fortrolig behandling eller undlader at indsende et ikke-fortroligt sammendrag heraf, der opfylder kravene til form og indhold, kan Kommissionen se bort fra disse oplysninger, medmindre det på et relevant grundlag og på tilfredsstillende måde kan godtgøres, at oplysningerne er korrekte.

Interesserede parter opfordres til at indsende deres indlæg og anmodninger via TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), herunder anmodninger om registrering som interesserede parter, scannede fuldmagter og erklæringer. Ved brug af TRON.tdi eller e-mail udtrykker de interesserede parter accept af de regler, der gælder for elektronisk korrespondance, og som findes i dokumentet »KORRESPONDANCE MED EUROPA-KOMMISSIONEN I HANDELSBESKYTTELSESSAGER«, der er tilgængeligt på Generaldirektoratet for Handels websted: https://europa.eu/!7tHpY3. Interesserede parter skal anføre deres navn, adresse, telefonnummer og en gyldig e-mailadresse og sikre, at denne e-mailadresse er en fungerende officiel virksomhedspostkasse, som tjekkes dagligt. Når Kommissionen har modtaget disse kontaktoplysninger, vil den udelukkende kommunikere med de interesserede parter via TRON.tdi eller pr. e-mail, medmindre de udtrykkeligt har ønsket at modtage alle dokumenter fra Kommissionen på anden vis, eller medmindre dokumenternes art forudsætter brug af anbefalet post. Interesserede parter kan i ovenstående retningslinjer for kommunikation med interesserede parter finde supplerende regler og oplysninger om korrespondance med Kommissionen, herunder de principper, der gælder for indgivelse af indlæg via TRON.tdi og pr. e-mail.

Kommissionens postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat G |
| Kontor: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat G

Kontor: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail: TRADE-SSSPT-R792-DUMPING@ec.europa.eu eller

TRADE-SSSPT-R792-INJURY@ec.europa.eu

6.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen skal normalt afsluttes senest 12 måneder og i alle tilfælde senest 15 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 5.

7.   Indgivelse af oplysninger

Reglen er, at interesserede parter kun kan indgive oplysninger inden for de tidsrammer, der er angivet i denne meddelelses afsnit 5.

Med henblik på at afslutte undersøgelsen inden for de obligatoriske frister accepterer Kommissionen ikke indlæg fra interesserede parter til den endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen, eller at de, hvis det er relevant, fremsætter bemærkninger til den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen.

8.   Mulighed for at fremsætte bemærkninger til andre parters indlæg

For at garantere retten til forsvar bør interesserede parter have mulighed for at fremsætte bemærkninger til oplysninger indgivet af andre interesserede parter. Når de gør dette, må interesserede parter kun behandle spørgsmål rejst i forbindelse med andre interesserede parters indlæg og må ikke rejse nye spørgsmål.

Bemærkninger til oplysninger fra andre parter som respons på fremlæggelsen af de endelige konklusioner bør indgives senest fem dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de endelige konklusioner, medmindre andet er angivet. Hvis der finder en supplerende endelig fremlæggelse af oplysninger sted, bør bemærkninger til oplysningerne fra andre interesserede parter som respons på denne supplerende fremlæggelse fremsættes senest en dag efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til denne supplerende fremlæggelse, medmindre andet er angivet.

Den beskrevne tidsramme berører ikke Kommissionens ret til at anmode om yderligere oplysninger fra interesserede parter i behørigt begrundede tilfælde.

9.   Forlængelse af tidsfristerne i denne meddelelse

Der bør kun anmodes om forlængelse af de tidsfrister, der er angivet i denne meddelelse, under særlige omstændigheder, og tidsfristerne vil kun blive forlænget, hvis forlængelsen er behørigt begrundet. Enhver forlængelse af fristen for at besvare spørgeskemaer vil under alle omstændigheder normalt være begrænset til tre dage og vil som regel ikke overstige syv dage. For så vidt angår tidsfrister for indgivelse af andre oplysninger i denne meddelelse, vil forlængelser blive begrænset til tre dage, medmindre der påvises særlige omstændigheder.

10.   Manglende samarbejdsvilje

Hvis en af de interesserede parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger, undlader at meddele dem inden for de fastsatte tidsfrister eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

Konstateres det, at en interesseret part har givet urigtige eller vildledende oplysninger, kan der ses bort fra disse oplysninger, og der kan gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger.

Hvis en interesseret part helt eller delvist undlader at samarbejde, og resultaterne af undersøgelsen derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, kan resultatet blive mindre gunstigt for denne part, end hvis den pågældende havde samarbejdet.

Indgives der ikke svar elektronisk, anses dette ikke for manglende samarbejdsvilje, forudsat at den interesserede part påviser, at indgivelse af svar på den ønskede måde ville indebære en urimelig ekstra byrde eller urimelige ekstra omkostninger. I givet fald skal den interesserede part omgående kontakte Kommissionen.

11.   Høringskonsulent

Interesserede parter kan anmode om høringskonsulentens mellemkomst i handelsprocedurer. Høringskonsulenten gennemgår anmodninger om aktindsigt, tvister med hensyn til dokumenternes fortrolighed, anmodninger om forlængelse af tidsfrister og eventuelle andre anmodninger vedrørende de interesserede parters og tredjeparters ret til forsvar, som kan opstå under proceduren.

Høringskonsulenten kan foranstalte høringer og mægle mellem den eller de interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene for at sikre, at de interesserede parters ret til at forsvare sig udøves fuldt ud. En anmodning om en høring med høringskonsulenten skal indgives skriftligt og begrundes. Høringskonsulenten vil analysere begrundelserne for anmodningerne. Disse høringer bør principielt kun finde sted, hvis spørgsmålene ikke allerede er blevet afklaret med Kommissionens tjenestegrene.

Anmodninger skal indgives i god tid og hurtigst muligt for at sikre en velordnet afvikling af procedurerne. Med henblik herpå bør interesserede parter anmode om høringskonsulentens mellemkomst hurtigst muligt efter den hændelse, der berettiger en sådan mellemkomst. Hvis anmodninger om høring indgives efter den relevante tidsrammes udløb, vil høringskonsulenten også undersøge årsagerne til sådanne sene anmodninger, karakteren af de spørgsmål, der er rejst, og virkningen af disse spørgsmål på retten til forsvar under behørig hensyntagen til god forvaltningsskik og rettidig afslutning af undersøgelsen.

Interesserede parter kan finde yderligere oplysninger og kontaktoplysninger på høringskonsulentens sider på Generaldirektoratet for Handels websted: https://policy.trade.ec.europa.eu/contacts/hearing-officer_en

12.   Mulighed for anmodning om fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3

Da denne udløbsundersøgelse indledes i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 2, vil konklusionerne af den ikke føre til, at de gældende foranstaltninger ændres, men at foranstaltningerne enten ophæves eller opretholdes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 6.

Hvis en interesseret part mener, at det er berettiget at foretage en fornyet undersøgelse af foranstaltningerne med henblik på at muliggøre en ændring af foranstaltningerne, kan den pågældende part anmode om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.

Parter, der ønsker at anmode om en sådan fornyet undersøgelse, som i givet fald vil blive foretaget uafhængigt af den udløbsundersøgelse, der er omhandlet i denne meddelelse, kan henvende sig til Kommissionen på ovennævnte adresse.

13.   Behandling af personoplysninger

Personoplysninger, som indsamles i forbindelse med denne undersøgelse, vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (15).

En databeskyttelsesmeddelelse, der informerer alle personer om behandlingen af personoplysninger inden for rammerne af Kommissionens handelsbeskyttelsesaktiviteter, findes på Generaldirektoratet for Handels websted: https://europa.eu/!vr4g9W

---

(1)  EUT C 241 af 24.6.2022, s. 21.

(2)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

(3)  EUT L 336 af 20.12.2011, s. 6.

(4)  EUT L 63 af 6.3.2018, s. 15.

(5)  EUT L 227 af 3.9.2019, s. 1.

(6)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om »Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations, 20. december 2017, SWD(2017) 483 final/2«. Landerapporten findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted (https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf). Dokumenter, der er anført i landerapporten, kan også fås efter en behørigt begrundet anmodning.

(7)  På baggrund af de tilgængelige oplysninger mener Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige beviser i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 9, for, at det som følge af væsentlige fordrejninger, der påvirker priser og omkostninger, ikke er hensigtsmæssigt at anvende hjemmemarkedspriser og -omkostninger i det pågældende land, hvilket således berettiger indledningen af en undersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 6a.

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29

(9)  Alle henvisninger til offentliggørelsen af denne meddelelse vil være henvisninger til offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, medmindre andet er angivet.

(10)  En producent er en virksomhed i det pågældende land, som producerer den undersøgte vare, herunder alle dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er beskæftiget med produktion, hjemmemarkedssalg eller eksport af den undersøgte vare.

(11)  Kun importører, der ikke er forretningsmæssigt forbundet med producenter i det pågældende land, kan indgå i stikprøven. Importører, der er forretningsmæssigt forbundet med producenter, skal udfylde bilag I til spørgeskemaet for disse producenter. I henhold til artikel 127 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen betragtes to personer som værende indbyrdes afhængige, hvis én af følgende betingelser er opfyldt: a) den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed eller omvendt, b) de anses juridisk set for interessenter eller kompagnoner, c) de er arbejdsgiver og arbejdstager, d) en tredjemand besidder, kontrollerer eller råder direkte eller indirekte over 5 % eller derover af deres aktier eller anparter med stemmeret, e) den ene af dem kontrollerer direkte eller indirekte den anden part, f) de kontrolleres begge direkte eller indirekte af en tredjemand, g) de kontrollerer tilsammen direkte eller indirekte en tredjemand, eller h) de er medlem af samme familie (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558). Personer anses kun for at være medlemmer af samme familie, hvis de står i et af følgende forhold til hinanden: i) mand og hustru, ii) forældre og børn, iii) brødre og søstre (hel- eller halvsøskende), iv) bedsteforældre og børnebørn, v) onkel eller tante og nevø eller niece, vi) svigerforældre og svigersøn eller svigerdatter, vii) svoger og svigerinder. I henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen forstås ved »person«: en fysisk person, en juridisk person og enhver sammenslutning af personer, som ikke er en juridisk person, men som i henhold til EU-retten eller national ret anerkendes at have rets- og handleevne (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

(12)  De oplysninger, som ikke forretningsmæssigt forbundne importører indgiver, kan også bruges i forbindelse med andre aspekter af denne undersøgelse end konstatering af dumping.

(13)  I tilfælde af tekniske problemer kan Trade Service Desk kontaktes på følgende e-mailadresse: trade-service-desk@ec.europa.eu eller telefonisk på +32 22979797.

(14)  Et dokument med påtegningen »Sensitive« er et fortroligt dokument i henhold til grundforordningens artikel 19 og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelse af artikel VI i GATT 1994 (»antidumpingaftalen«). Det er også beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.).

---

BILAG

| ☐ | »Sensitive« version (Følsom udgave) |
| --- | --- |
| ☐ | »For inspection by interested parties« (udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter) |
| (Sæt kryds i den relevante rubrik) |

☐

»Sensitive« version (Følsom udgave)

☐

»For inspection by interested parties« (udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter)

(Sæt kryds i den relevante rubrik)

ANTIDUMPINGPROCEDURE VEDRØRENDE IMPORTEN AF VISSE SØMLØSE RØR AF RUSTFRIT STÅL MED OPRINDELSE I FOLKEREPUBLIKKEN KINA

OPLYSNINGER TIL BRUG VED UDTAGELSEN AF STIKPRØVEN AF IKKE FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE IMPORTØRER

Hensigten med denne formular er at hjælpe ikke forretningsmæssigt forbundne importører med at indberette de stikprøveoplysninger, der anmodes om i afsnit 5.3.3. i indledningsmeddelelsen.

Både den følsomme udgave (»Sensitive«) og den udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter (»For inspection by interested parties«), skal returneres til Kommissionen som anført i indledningsmeddelelsen.

1.   NAVN OG KONTAKTOPLYSNINGER

De bedes oplyse følgende om Deres virksomhed:

| Virksomhedens navn | |
| --- | --- |
| Adresse | |
| Kontaktperson | |
| E-mailadresse | |
| Telefon | |

Virksomhedens navn

Adresse

Kontaktperson

E-mailadresse

Telefon

2.   OMSÆTNING OG SALGSMÆNGDE

Angiv virksomhedens samlede omsætning i euro (EUR) samt værdien i euro (EUR) og mængden i ton ved import til Unionen og videresalg på EU-markedet efter import fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode af den undersøgte vare som defineret i indledningsmeddelelsen.

| | Ton | Værdi i euro (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Deres virksomheds samlede omsætning i euro (EUR) | | |
| Import af den undersøgte vare med oprindelse i Kina | | |
| Import af den undersøgte vare (alle oprindelseslande) | | |
| Videresalg på EU-markedet efter import fra Kina af den undersøgte vare | | |

Ton

Værdi i euro (EUR)

Deres virksomheds samlede omsætning i euro (EUR)

Import af den undersøgte vare med oprindelse i Kina

Import af den undersøgte vare (alle oprindelseslande)

Videresalg på EU-markedet efter import fra Kina af den undersøgte vare

3.   DERES VIRKSOMHEDS OG FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE VIRKSOMHEDERS AKTIVITETER (1)

De bedes angive præcise oplysninger om aktiviteterne i virksomheden og i alle de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (angiv venligst disse og anfør forbindelsen til Deres virksomhed), der er involveret i produktion og/eller salg (eksport- og/eller hjemmemarkedssalg) af den undersøgte vare. Sådanne aktiviteter kan omfatte anskaffelsen af den undersøgte vare eller produktionen af den i henhold til en underentrepriseaftale, eller forarbejdningen af eller handelen med den, men er ikke begrænset hertil.

| Virksomhedens navn og beliggenhed | Aktiviteter | Forbindelse |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Virksomhedens navn og beliggenhed

Aktiviteter

Forbindelse

4.   ANDRE OPLYSNINGER

De bedes angive alle andre relevante oplysninger, som De mener kan være nyttige, og som kan hjælpe Kommissionen, når den udtager stikprøven.

5.   ERKLÆRING

Ved at indgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette udfyldelse af et spørgeskema og accept af et kontrolbesøg på stedet for at verificere besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at den ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionens konklusioner vedrørende de importører, der ikke er samarbejdsvillige, bygger på de foreliggende faktiske oplysninger, og resultatet kan blive mindre gunstigt for denne virksomhed, end hvis den havde udvist samarbejdsvilje.

Befuldmægtigedes underskrift:

Befuldmægtigedes navn og titel:

Dato:

---

(1)  I henhold til artikel 127 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen betragtes to personer som værende indbyrdes afhængige, hvis én af følgende betingelser er opfyldt: a) den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed eller omvendt, b) de anses juridisk set for interessenter eller kompagnoner, c) de er arbejdsgiver og arbejdstager, d) en tredjemand besidder, kontrollerer eller råder direkte eller indirekte over 5 % eller derover af deres aktier eller anparter med stemmeret, e) den ene af dem kontrollerer direkte eller indirekte den anden part, f) de kontrolleres begge direkte eller indirekte af en tredjemand, g) de kontrollerer tilsammen direkte eller indirekte en tredjemand, eller h) de er medlem af samme familie (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558). Personer anses kun for at være medlemmer af samme familie, hvis de står i et af følgende forhold til hinanden: i) mand og hustru, ii) forældre og børn, iii) brødre og søstre (hel- eller halvsøskende), iv) bedsteforældre og børnebørn, v) onkel eller tante og nevø eller niece, vi) svigerforældre og svigersøn eller svigerdatter, vii) svoger og svigerinder. I henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen forstås ved »person«: en fysisk person, en juridisk person og enhver sammenslutning af personer, som ikke er en juridisk person, men som i henhold til EU-retten eller national ret anerkendes at have rets- og handleevne (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/67 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/67

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 80/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Macquarie Asset Management (»Macquarie«, Australien), |
| --- | --- |

—

Macquarie Asset Management (»Macquarie«, Australien),

| — | wpd AG (»wpd«, Tyskland), |
| --- | --- |

—

wpd AG (»wpd«, Tyskland),

| — | Luwei Wind Power Co., Ltd. (herunder det helejede datterselskab, Chiwei Wind Power Co., Ltd.), Chungwei Wind Power Co., Ltd., Tongwei Wind Power Co., Ltd., Chinfeng Wind Power Co., Ltd. og Anwei Wind Power Co., Ltd. D (»JV'erne«) (Taiwan), der i øjeblikket kontrolleres af InfraVest Asia GmbH og wpd. |
| --- | --- |

—

Luwei Wind Power Co., Ltd. (herunder det helejede datterselskab, Chiwei Wind Power Co., Ltd.), Chungwei Wind Power Co., Ltd., Tongwei Wind Power Co., Ltd., Chinfeng Wind Power Co., Ltd. og Anwei Wind Power Co., Ltd. D (»JV'erne«) (Taiwan), der i øjeblikket kontrolleres af InfraVest Asia GmbH og wpd.

Macquarie og wpd erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over hele JV.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Macquarie er en global udbyder af tjenesteydelser inden for investeringer og bankvirksomhed samt finansielle tjenesteydelser og aktiv inden for en bred vifte af virksomheder, bl.a. investeringer i en lang række sektorer såsom ressourcer og råvarer, energi, finansielle institutioner, infrastruktur og fast ejendom, |
| --- | --- |

—

Macquarie er en global udbyder af tjenesteydelser inden for investeringer og bankvirksomhed samt finansielle tjenesteydelser og aktiv inden for en bred vifte af virksomheder, bl.a. investeringer i en lang række sektorer såsom ressourcer og råvarer, energi, finansielle institutioner, infrastruktur og fast ejendom,

| — | wpd er et privatejet aktieselskab, hvis hovedsæde befinder sig i Tyskland, som udvikler og driver vindmølleparker og solfarme. wpd er aktiv i 30 lande i Europa, Asien, Chile og USA, |
| --- | --- |

—

wpd er et privatejet aktieselskab, hvis hovedsæde befinder sig i Tyskland, som udvikler og driver vindmølleparker og solfarme. wpd er aktiv i 30 lande i Europa, Asien, Chile og USA,

| — | JV driver landvindmøller og tilknyttet infrastruktur udelukkende i Taiwan og direkte eller indirekte egne operationelle landvindmøller, der udelukkende er beliggende i Taiwan. |
| --- | --- |

—

JV driver landvindmøller og tilknyttet infrastruktur udelukkende i Taiwan og direkte eller indirekte egne operationelle landvindmøller, der udelukkende er beliggende i Taiwan.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M. 11052 – MACQUARIE GROUP / WPD / LUWEI WIND POWER / CHUNGWEI WIND POWER / TONGWEI WIND POWER / CHINFENG WIND POWER / ANWEI WIND POWER.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/69

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10891 — BUNGE / SC FRICH ENVOL / SC ONE / BZ GROUP)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 80/10)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Koninklijke Bunge B.V (»Bunge«, USA) |
| --- | --- |

—

Koninklijke Bunge B.V (»Bunge«, USA)

| — | SC Frich'Envol (Frankrig) |
| --- | --- |

—

SC Frich'Envol (Frankrig)

| — | SC One (Frankrig) |
| --- | --- |

—

SC One (Frankrig)

| — | BZ SAS og SCI de Maison Bleue (tilsammen »BZ Group«, Frankrig), der i øjeblikket kontrolleres i fællesskab af SC Frich'Envol og SC One. |
| --- | --- |

—

BZ SAS og SCI de Maison Bleue (tilsammen »BZ Group«, Frankrig), der i øjeblikket kontrolleres i fællesskab af SC Frich'Envol og SC One.

Bunge, SC Frich'Envol og SC One erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over hele BZ Group.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Bunge er en global landbrugsvirksomhed og fødevarevirksomhed, der er aktiv inden for køb, lagring, transport, forarbejdning og salg af landbrugsråvarer og -produkter, navnlig olieholdige frø og korn. Bunge forarbejder olieholdige frø til vegetabilske olier og oliekager til fødevarer, dyrefoder og biodieselindustrien. Bunge producerer også mølleriprodukter, sukker og bioenergi. |
| --- | --- |

—

Bunge er en global landbrugsvirksomhed og fødevarevirksomhed, der er aktiv inden for køb, lagring, transport, forarbejdning og salg af landbrugsråvarer og -produkter, navnlig olieholdige frø og korn. Bunge forarbejder olieholdige frø til vegetabilske olier og oliekager til fødevarer, dyrefoder og biodieselindustrien. Bunge producerer også mølleriprodukter, sukker og bioenergi.

| — | SC Frich'Envol og SC One er indehavere af aktier i BZ SAS og SCI de Maison Bleue og udfører ikke selv aktiviteter. |
| --- | --- |

—

SC Frich'Envol og SC One er indehavere af aktier i BZ SAS og SCI de Maison Bleue og udfører ikke selv aktiviteter.

| — | BZ Group er en fransk koncern, der er aktiv inden for afsendelse, lagring og salg af korn, olieholdige frø og proteinafgrøder samt terminaltjenester for sådanne produkter. |
| --- | --- |

—

BZ Group er en fransk koncern, der er aktiv inden for afsendelse, lagring og salg af korn, olieholdige frø og proteinafgrøder samt terminaltjenester for sådanne produkter.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10891 — BUNGE / SC FRICH ENVOL / SC ONE / BZ GROUP

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/71

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 80/11)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Carota dell'Altopiano del Fucino«

EU-nr.: PGI-IT-0270-AM03 — 15.4.2022

BOB ( ) BGB (X)

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

AURELI MARIO S.S. AGRICOLA DEI F.LLI AURELI

Adresse: Via Mario Aureli 7, 67050 Ortucchio (AQ), Italien

E-mail: amministrazione@pec.aurelimario.com

Landbrugsbedriften AURELI MARIO S.S. AGRICOLA DEI F.LLI AURELI er berettiget til at indgive en ansøgning om ændring i henhold til artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 af 14. oktober 2013 fra det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☐ | Geografisk område |
| --- | --- |

☐

Geografisk område

| ☐ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☐

Bevis for oprindelse

| ☐ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☐

Produktionsmetode

| ☒ | Tilknytning |
| --- | --- |

☒

Tilknytning

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☐ | Andet |
| --- | --- |

☐

Andet

4.   Type ændring

| ☒ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☒

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☐ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende) |
| --- | --- |

☐

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende)

5.   Ændring(er)

BESKRIVELSE AF PRODUKTET

Artikel 2, stk. 1:

Gulerødder med den beskyttede geografiske betegnelse »Carota dell'Altopiano del Fucino« er sorter af arten Daucus carota L., som dyrkes i det område, der er afgrænset i artikel 3 i denne varespecifikation. De sorter, der kan anvendes til dyrkningen af dem, er: MAESTRO (Vilmorin), PRESTO (Vilmorin), CONCERTO (Vilmorin), NAPOLI (Bejo), NANDOR (Clause) og DORDOGNE (SG).

ændres som følger:

»Gulerødder med den beskyttede geografiske betegnelse »Carota dell'Altopiano del Fucino« er sorter af arten Daucus carota L., som dyrkes i det område, der er afgrænset i artikel 3 i denne varespecifikation. De sorter, der kan anvendes til dyrkningen af dem, er: MAESTRO (Vilmorin), PRESTO (Vilmorin), CONCERTO (Vilmorin), NAPOLI (Bejo), NANDOR (Clause), DORDOGNE (SG), SUENIO-VAC113 (Vilmorin), NATUNIA (Bejo), NAMIBIA (Bejo), NOVARA (Bejo), BANGOR (Bejo), CARVALO (Seminis), ALLYANCE F1 (Nunhems), ROMANCE F1 (Nunhems), LAGUNA F1 (Nunhems), BRILLYANCE F1 (Nunhems), SIRKANA F1 (Nunhems), BENAGALA F1 (Carosem), CARAVEL F1 (Carosem), CARILLON F1 (Carosem), HYB — 104 PILLOLE (Meridiem Seeds), CARVORA (Seminis), CHAMPION (Sygenta) og ZANAHORIA HYB (Meridiem Seeds).

Ændringen indebærer opdatering og udvidelse af listen over sorter, der kan anvendes. Det skyldes den omfattende og hurtige fornyelse af sorter i sektoren samt behovet for at sikre tilgængeligheden af BGB-produktet. De nuværende krav begrænser anvendelsen af andre sorter eller hybrider, der er tilgængelige på markedet, selv om de ikke blot har de samme produkt- og kvalitetsegenskaber i produktionsområdet som dem, der er fastsat i varespecifikationen, men ofte også giver forbedringer med hensyn til visse agronomiske aspekter (stærk resistens over for visse plantesygdomme) og med hensyn til holdbarhed.

Det er også vigtigt ikke at være bundet til et lille antal sorter og frøforhandlere for at kunne reagere hurtigt på de kvalitative og kvantitative markedskrav og de potentielle muligheder, der opstår som følge af nye scenarier, som skyldes forskellige kommercielle behov, da dette er mere rentabelt med hensyn til de økonomiske modeller, der er knyttet til klimaforholdene.

På dette grundlag — og i lyset af den positive videnskabelige dokumentation, der er opnået under forsøg i det pågældende område — blev det anset for hensigtsmæssigt at ændre varespecifikationen, så den også omfatter anvendelsen af yderligere sorter og hybrider, der bedre kan opfylde de nye agronomiske og markedsmæssige krav.

Disse ændringer ville gøre det muligt at skabe betydeligt større interesse blandt producenterne for at tilslutte sig kontrolordningen for »Carota dell'Altopiano del Fucino«, som i øjeblikket er ret begrænset, da kun et begrænset antal kommercielle sorter er tilgængelige/tilladt. En anden virkning af disse ændringer ville være en betydelig stigning i den mængde gulerødder, der certificeres, takket være den store efterspørgsel efter nye sorter og hybrider, der bedre opfylder de nye markeds- og forbrugerkrav.

Ændringen berører ligeledes i punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

I artikel 2, stk. 3, ændres følgende tekst, som beskriver produktets egenskaber:

Produktet skal have følgende egenskaber:

Form: cylinderformet med afrundet spids og uden sekundære rodtråde

Farve: dyb orange, også foroven

Indhold:

| — | saccharose > 3 % |
| --- | --- |

—

saccharose > 3 %

| — | betacaroten > 60 mg/kg |
| --- | --- |

—

betacaroten > 60 mg/kg

| — | ascorbinsyre > 5 mg/kg |
| --- | --- |

—

ascorbinsyre > 5 mg/kg

| — | protein > 0,5 % |
| --- | --- |

—

protein > 0,5 %

| — | fibre > 1,2 % |
| --- | --- |

—

fibre > 1,2 %

Fysiske egenskaber: sprød og knækker rent.

ændres som følger:

Produktet skal have følgende egenskaber:

Form: cylinderformet med afrundet spids og uden sekundære rodtråde

Farve: dyb orange, også foroven

Indhold:

| — | saccharose > 2 % |
| --- | --- |

—

saccharose > 2 %

| — | betacaroten > 50 mg/kg |
| --- | --- |

—

betacaroten > 50 mg/kg

| — | ascorbinsyre > 5 mg/kg |
| --- | --- |

—

ascorbinsyre > 5 mg/kg

| — | protein > 0,4 % |
| --- | --- |

—

protein > 0,4 %

| — | fibre > 1,2 % |
| --- | --- |

—

fibre > 1,2 %

Fysiske egenskaber: sprød og knækker rent.

De forskellige analyser, som godkendte laboratorier på kontrolorganets vegne har foretaget af dusinvis af prøver fra de gulerødder, der blev indsendt til inspektion over en fireårig periode (2017-2020), har i flere år vist, at parameterværdierne var lavere end dem, der er fastsat i varespecifikationen.

Følgende tabel viser de værdier, der er fastsat i varespecifikationen, de minimumsværdier, som kontrolorganet konstaterede i de partier, der blev indsendt til certificering, og de værdier, der foreslås i ændringen.

Det skal bemærkes, at værdierne i ændringsforslaget ligger et godt stykke over de minimumsværdier, der er konstateret i de pågældende fire år, for at bevare og sikre den objektive kvalitet af den beskyttede geografiske betegnelse »Carota dell'Altopiano del Fucino«:

| Parameter | Værdi i den nuværende varespecifikation |
| --- | --- |
| Minimumsværdier konstateret i perioden 2017-2020 | Værdier, som foreslås i ændringerne |
| Saccharose | > 3  % | |
| | 1,7  % | |
| | > 2  % | |
| Betacaroten | > 60 mg/kg | 25 mg/kg |
| | > 50 mg/kg | |
| Ascorbinsyre | > 5 mg/kg | 0 mg/kg |
| | > 5 mg/kg | |
| Protein | > 0,5  % | 0  % |
| | > 0,4  % | |
| Fiber | > 1,2  % | |
| | > 1  % | |
| | > 1,2  % | |

Parameter

Værdi i den nuværende varespecifikation

Minimumsværdier konstateret i perioden 2017-2020

Værdier, som foreslås i ændringerne

Saccharose

> 3  %

1,7  %

> 2  %

Betacaroten

> 60 mg/kg

25 mg/kg

> 50 mg/kg

Ascorbinsyre

> 5 mg/kg

0 mg/kg

> 5 mg/kg

Protein

> 0,5  %

0  %

> 0,4  %

Fiber

> 1,2  %

> 1  %

> 1,2  %

Mere specifikt anses det for hensigtsmæssigt:

| — | at sætte betacarotenindholdet en smule ned, nemlig fra > 60 mg/kg til > 50 mg/kg på baggrund af resultaterne af de feltprøver, der er foretaget i det berørte område. Prøverne viste, at betacarotenindholdet påvirkes af den anvendte gødningsmængde og navnlig af gødningsteknikken. Betacarotenindholdet er højere med en øget anvendelse af kvælstofgødning, især hvis metoden med gødningsvanding anvendes tæt på høsttiden.
  Ud over at være bekostelige og ikke gavnlige for det endelige produktudbytte gør denne praksis ofte gulerødderne mere udsat for lagringssygdom. Den er også i strid med de nye retningslinjer for miljømæssig bæredygtighed, som har til formål at reducere kvælstoftilførslen og tilskynde til et mere ansvarligt forbrug af vandressourcerne i landbruget.
  Kombinationen af jordbunds- og klimaforholdene og produktionsfaktorerne i det pågældende område, navnlig det klima, der påvirkes af Fucinoplateauets højde, har indflydelse på variabler som temperaturintervaller, nedbørsmængder og lys, hvilket kan give variationer i sukker- og betacarotenindholdet.
  Det nuværende krav til indholdet af betacaroten i gulerødder med betegnelsen »Carota dell'Altopiano del Fucino« er over 60 mg/kg. Det foreslåede krav er over 50 mg/kg. Dette vil gøre det muligt for producenterne at reagere bedre på de ændrede bæredygtighedsbehov i forsyningskæden og samtidig beskytte produktets særlige egenskaber ved at sikre, at gulerødder med betegnelsen »Carota dell'Altopiano del Fucino« fortsat opfylder krav, der ligger over gennemsnitsværdierne i litteraturen for gulerødder. |
| --- | --- |

—

at sætte betacarotenindholdet en smule ned, nemlig fra > 60 mg/kg til > 50 mg/kg på baggrund af resultaterne af de feltprøver, der er foretaget i det berørte område. Prøverne viste, at betacarotenindholdet påvirkes af den anvendte gødningsmængde og navnlig af gødningsteknikken. Betacarotenindholdet er højere med en øget anvendelse af kvælstofgødning, især hvis metoden med gødningsvanding anvendes tæt på høsttiden.

Ud over at være bekostelige og ikke gavnlige for det endelige produktudbytte gør denne praksis ofte gulerødderne mere udsat for lagringssygdom. Den er også i strid med de nye retningslinjer for miljømæssig bæredygtighed, som har til formål at reducere kvælstoftilførslen og tilskynde til et mere ansvarligt forbrug af vandressourcerne i landbruget.

Kombinationen af jordbunds- og klimaforholdene og produktionsfaktorerne i det pågældende område, navnlig det klima, der påvirkes af Fucinoplateauets højde, har indflydelse på variabler som temperaturintervaller, nedbørsmængder og lys, hvilket kan give variationer i sukker- og betacarotenindholdet.

Det nuværende krav til indholdet af betacaroten i gulerødder med betegnelsen »Carota dell'Altopiano del Fucino« er over 60 mg/kg. Det foreslåede krav er over 50 mg/kg. Dette vil gøre det muligt for producenterne at reagere bedre på de ændrede bæredygtighedsbehov i forsyningskæden og samtidig beskytte produktets særlige egenskaber ved at sikre, at gulerødder med betegnelsen »Carota dell'Altopiano del Fucino« fortsat opfylder krav, der ligger over gennemsnitsværdierne i litteraturen for gulerødder.

| — | at sætte saccharoseindholdet ned fra > 3 % til > 2 %. Nedsættelsen af saccharoseindholdet er ikke relevant ud fra et kvalitativt synspunkt, eftersom forbrugerne ikke betragter gulerødder som en grøntsag med et betydeligt sukkerindhold. Desuden har den foreslåede værdi ingen indvirkning på produktets egenskaber, salgbarhed eller genkendelighed på markedet. |
| --- | --- |

—

at sætte saccharoseindholdet ned fra > 3 % til > 2 %. Nedsættelsen af saccharoseindholdet er ikke relevant ud fra et kvalitativt synspunkt, eftersom forbrugerne ikke betragter gulerødder som en grøntsag med et betydeligt sukkerindhold. Desuden har den foreslåede værdi ingen indvirkning på produktets egenskaber, salgbarhed eller genkendelighed på markedet.

| — | at sætte gulerøddernes proteinindhold ned fra > 0,5 % til > 0,4 %. Nedsættelsen af proteinindholdet er ikke relevant ud fra et kvalitativt synspunkt, eftersom forbrugerne ikke betragter gulerødder som en grøntsag med et betydeligt proteinindhold. Desuden har den foreslåede værdi ingen negativ indvirkning på produktets egenskaber, salgbarhed eller genkendelighed på markedet. |
| --- | --- |

—

at sætte gulerøddernes proteinindhold ned fra > 0,5 % til > 0,4 %. Nedsættelsen af proteinindholdet er ikke relevant ud fra et kvalitativt synspunkt, eftersom forbrugerne ikke betragter gulerødder som en grøntsag med et betydeligt proteinindhold. Desuden har den foreslåede værdi ingen negativ indvirkning på produktets egenskaber, salgbarhed eller genkendelighed på markedet.

Ændringen berører ligeledes i punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

I artikel 10 ændres følgende tekst:

»Den øverste del af logoet består af ordene »Carota dell'Altopiano del Fucino« skrevet med skrifttypen Cooper BlkHd BT med en grøn farve (Pantone P.C.S. (S 274-1 CVS)) og indrammet af en sort streg. Bogstavernes størrelser er tydeligt forskellige, idet de er høje midt i betegnelsen (»Altopiano«) og lave i slutningen af betegnelsen (»Fucino«). Under betegnelsen står ordene »INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA« [BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE] skrevet med skrifttypen Arial Rounded MT Bold med hvidt på en blå baggrund (Pantone Reflex Blue). EU's BGB-logo er vist til venstre for ordlyden.«

som følger:

Den øverste del af logoet, der skal være angivet på produktets etiket, består af ordene »Carota dell'Altopiano del Fucino« skrevet med skrifttypen Cooper BlkHd BT med en grøn farve (Pantone P.C.S. (S 274-1 CVS)) og indrammet af en sort streg. Bogstavernes størrelser er tydeligt forskellige, idet de er høje midt i betegnelsen (»Altopiano«) og lave i slutningen af betegnelsen (»Fucino«). Under betegnelsen står ordene »Indicazione Geografica Protetta« [beskyttet geografisk betegnelse] skrevet med skrifttypen Arial Rounded MT Bold med hvidt på en blå baggrund (Pantone Reflex Blue). Den Europæiske Unions BGB-symbol er vist til venstre for teksten.«

Det anses for hensigtsmæssigt at præcisere, at det er obligatorisk at medtage logoet i produktmærkningen og at medtage en visuel afbildning af logoet i punkt 3.6 i enhedsdokumentet. Ordet »scritta« er blevet erstattet med ordet »menzione« (i den italienske udgave, mens den danske udgave ikke berøres af denne specifikke ændring). Henvisningerne til EU's BGB-symbol er også blevet ændret, idet ordet »logo« er blevet erstattet med ordet »symbol«, og henvisningen til »EU« med »Den Europæiske Union«.

Ændringen berører ligeledes i punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

Hvad angår enhedsdokumentets ordlyd (navnlig punkt 5.3), er teksten til det gældende enhedsdokument, dvs. det dokument, der blev offentliggjort i
  Den Europæiske Unions Tidende C 272 af 20. september 2013, blevet gengivet uden ændringer.

ENHEDSDOKUMENT

»Carota dell'Altopiano del Fucino«

EU-nr.: PGI-IT-0270-AM03 — 15.4.2022

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse [på BOB eller BGB]

»Carota dell'Altopiano del Fucino«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6: Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Gulerødder med den beskyttede geografiske betegnelse »Carota dell'Altopiano del Fucino« er sorter af arten Daucus carota L., som dyrkes i det område, der er afgrænset i artikel 3 i denne varespecifikation. De sorter, der kan anvendes til dyrkningen af dem, er: MAESTRO (Vilmorin), PRESTO (Vilmorin), CONCERTO (Vilmorin), NAPOLI (Bejo), NANDOR (Clause), DORDOGNE (SG), SUENIO-VAC113 (Vilmorin), NATUNIA (Bejo), NAMIBIA (Bejo), NOVARA (Bejo), BANGOR (Bejo), CARVALO (Seminis), ALLYANCE F1 (Nunhems), ROMANCE F1 (Nunhems), LAGUNA F1 (Nunhems), BRILLYANCE F1 (Nunhems), SIRKANA F1 (Nunhems), BENAGALA F1 (Carosem), CARAVEL F1 (Carosem), CARILLON F1 (Carosem), HYB — 104 PILLOLE (Meridiem Seeds), CARVORA (Seminis), CHAMPION (Sygenta) og ZANAHORIA HYB (Meridiem Seeds).

Produktet skal have følgende egenskaber:

Form: cylinderformet med afrundet spids og uden sekundære rodtråde

Farve: dyb orange, også foroven

Indhold:

| — | saccharose > 2 % |
| --- | --- |

—

saccharose > 2 %

| — | betacaroten > 50 mg/kg |
| --- | --- |

—

betacaroten > 50 mg/kg

| — | ascorbinsyre > 5 mg/kg |
| --- | --- |

—

ascorbinsyre > 5 mg/kg

| — | protein > 0,4 % |
| --- | --- |

—

protein > 0,4 %

| — | fibre > 1,2 % |
| --- | --- |

—

fibre > 1,2 %

Fysiske egenskaber: sprød og knækker rent.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af dyrkningen af »Carota dell'Altopiano del Fucino« skal finde sted i det geografiske produktionsområde, der er afgrænset i punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Gulerødderne skal umiddelbart efter høsten transporteres til emballeringsfaciliteter, hvor de — inden de vaskes og pakkes — nedkøles for at sikre, at de bevarer deres sprødhed, ydre farve og smag.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Produktet skal markedsføres i ny emballage af træ, pap eller plast, der tydeligt er mærket med følgende oplysninger:

Betegnelsen »Carota dell'Altopiano del Fucino« ledsaget af forkortelsen »IGP« (BGB) og ordene »Indicazione Geografica Protetta« [beskyttet geografisk betegnelse] med bogstaver, der er mindst dobbelt så store som bogstaverne for alle andre angivelser.

Alle oplysninger, der er nødvendige for at identificere producentens/emballeringsvirksomhedens navn, firmanavn og adresse, samt eventuelle andre oplysninger, som de relevante regler kræver.

Det er forbudt at anvende yderligere beskrivende udtryk.

Produkter, der er fremstillet med den beskyttede geografiske betegnelse »Carota dell'Altopiano del Fucino« som råvare, kan markedsføres i emballage, der henviser til den beskyttede geografiske betegnelse, men uden EU-symbolet, også når gulerødderne er forarbejdet og behandlet, forudsat at:

| — | BGB-certificerede gulerødder med betegnelsen »Carota dell'Altopiano del Fucino« er den eneste ingrediens, der tilhører den pågældende produktgruppe |
| --- | --- |

—

BGB-certificerede gulerødder med betegnelsen »Carota dell'Altopiano del Fucino« er den eneste ingrediens, der tilhører den pågældende produktgruppe

| — | enhver erhvervsdrivende, der anvender gulerødder med den beskyttede geografiske betegnelse »Carota dell'Altopiano del Fucino« til fremstilling af afledte produkter, opføres i det register, som det organ, der er godkendt af ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug, opretter, fører og ajourfører til dette formål, og som dette organ udelukkende overvåger med hensyn til anvendelsen af den beskyttede geografiske betegnelse. |
| --- | --- |

—

enhver erhvervsdrivende, der anvender gulerødder med den beskyttede geografiske betegnelse »Carota dell'Altopiano del Fucino« til fremstilling af afledte produkter, opføres i det register, som det organ, der er godkendt af ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug, opretter, fører og ajourfører til dette formål, og som dette organ udelukkende overvåger med hensyn til anvendelsen af den beskyttede geografiske betegnelse.

Ikkeeksklusiv brug af den beskyttede geografiske betegnelse »Carota dell'Altopiano del Fucino« betyder, at den kun kan angives som en af ingredienserne i det produkt, den er indeholdt i eller anvendt til fremstilling af, i henhold til gældende lovgivning.

Den øverste del af logoet, der skal være angivet på produktets etiket, består af ordene »Carota dell'Altopiano del Fucino« skrevet med skrifttypen Cooper BlkHd BT med en grøn farve (Pantone P.C.S. (S 274-1 CVS)) og indrammet af en sort streg. Bogstavernes størrelser er tydeligt forskellige, idet de er høje midt i betegnelsen (»Altopiano«) og lave i slutningen af betegnelsen (»Fucino«). Under betegnelsen står ordene »Indicazione Geografica Protetta« [beskyttet geografisk betegnelse] skrevet med skrifttypen Arial Rounded MT Bold med hvidt på en blå baggrund (Pantone Reflex Blue). Den Europæiske Unions symbol er vist til venstre for teksten.

Image 1

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktionsområdet for »Carota dell'Altopiano del Fucino« omfatter hele området omkring Fucinohøjsletten (Altopiano del Fucino).

Området afgrænses af provinsvejen Circonfucense og omfatter arealer, der er opdelt af markveje i nummererede jordlodder i følgende kommuner i provinsen L'Aquila: Avezzano og tilhørende landsbyer, Celano og tilhørende landsbyer, Cerchio, Aielli, Collarmele, Pescina og tilhørende landsbyer, S. Benedetto dei Marsi, Gioia nei Marsi og tilhørende landsbyer, Lecce dei Marsi, Ortucchio, Trasacco og Luco dei Marsi.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Altopiano del Fucino er et område, der er særlig berømt for sin grøntsagsproduktion og er beliggende i den sydlige del af Midtitalien i den region, der er kendt som »Regione dei Parchi« [naturparkregionen], nemlig Abruzzo.

Hele området er fladt, ligger i 700 meters højde over havet, omfatter 16 000 hektar og er omgivet af bjerge af særlig stor naturværdi, såsom bjergene i Abruzzos naturpark »Parco nazionale d'Abruzzo«, Velino-Sirente-parken og Ernici- og Simbruini-bjergene.

Dets oprindelse som landbrugsområde går tilbage til slutningen af det 19. århundrede, da prins Alessandro Torlonia fuldendte dræningen af det, der blev anset for at være Italiens tredjestørste sø, nemlig Lago del Fucino [Fucinosøen].

Jorden er sand- og lerjord med et højt indhold af aktivt calciumcarbonat, og pH-værdien er let alkalisk til alkalisk med et højt indhold af organisk materiale, der kan tilskrives den rigelige gødskning, som Fucinos landbrugere foretager hvert andet år.

Klimaet påvirkes af de omkringliggende bjergkæder, højden over havet og den relativt høje luftfugtighed, der skyldes et tæt net af vandkanaler, som sikrer, at vandbehovet opfyldes i dyrkningssæsonen, og at det overskydende vand opsamles om vinteren. Vintrene er generelt hårde og regnfulde, mens somrene i hele området er varme, hovedsagelig i juli og indtil midten af august. Den høje beliggenhed gør, at temperaturerne i området svinger betydeligt mellem dag og nat.

5.2.   Produktets egenart

»Carota dell'Altopiano del Fucino« er generelt cylinderformet med afrundet spids og uden sekundære rodtråde eller dybe laterale ar ved roden, og den har en glat skræl og en dyb orange farve på hele roden. Andre egenskaber kan tilskrives dens indhold af næringsstoffer, idet gulerødder med betegnelsen »Carota dell'Altopiano del Fucino« har et højt, velafbalanceret indhold af ascorbinsyre og totalt sukkerindhold.

Vitaminerne i »Carota dell'Altopiano del Fucino« er et andet typisk element, der gør produktet let genkendeligt, eftersom det har et højt indhold af thiamin, riboflavin og navnlig caroten.

5.3.   Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Gulerødder med betegnelsen »Carota dell'Altopiano del Fucino« er hovedafgrøden i Fucinoområdet, hvilket delvist skyldes de unikke egenskaber, som de lokale forhold giver produktet.

Takket være klimaforholdene og jordbundens beskaffenhed og type i produktionsområdet (meget løs jord uden skeletpartikler) opnår »Carota dell'Altopiano del Fucino« de ovenfor beskrevne organoleptiske og næringsmæssige egenskaber, som de europæiske forbrugere værdsætter og anerkender.

Gulerøddernes omfattende dyrkning i området har også givet anledning til hermed forbundne industrier, nemlig klargøringsfaciliteter efter høsten, emballeringsfaciliteter og forarbejdningsanlæg til produktion af gulerodstern og gulerodssaft. Alt dette — områdets gunstige jordbunds- og klimaforhold kombineret med den høje grad af specialisering hos sektorens erhvervsdrivende, både avlerne og salgsvirksomhederne, samt de mange forarbejdningsanlæg — har givet området sit omdømme som et fremragende gulerodsdyrkningsområde.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Varespecifikationens fulde tekst er tilgængelig på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità« (øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP IGP STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/79 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/79

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 80/12)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Pită de Pecica«

EU-nr.: PGI-RO-02826 — 6.1.2022

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Pită de Pecica«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Rumænien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   
  Produkttype

Kategori 2.3. Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer

3.2.   
  Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Pită de Pecica« er et bagværk, bagt eller bagt og frosset, der er fremstillet af gærdej og bagt i ovn.

»Pită de Pecica« fremstilles af hvedemel, frisk gær, vand og salt beriget med jod.

Det har en uregelmæssig, let aflang form med en markant ridse og en vægt på 4 kg, 2 kg, 1 kg eller 0,5 kg.

»Pită de Pecica« sælges i to varianter:

bagt

bagt og frosset.

3.2.1.   Organoleptiske kendetegn

»Pită de Pecica«, bagt og bagt og frosset, har følgende udseende: et helt brød med en halvblank brun, ikke brændt overflade, uden spor af aske. Produktet er godt hævet op og ikke fladt eller deformeret. Det har en tyk skorpe på ydersiden, og de luftige dejlag er synlige i tværsnittet.

| Udseende: |
| --- |
| — | form |

Udseende:

—

form

| — | aflang med meget synlig ridse |
| --- | --- |

—

aflang med meget synlig ridse

Skorpe:

| — | overflade |
| --- | --- |

—

overflade

| — | rustik, halvblank, lidt sprød; |
| --- | --- |

—

rustik, halvblank, lidt sprød;

| — | farve |
| --- | --- |

—

farve

| — | brun |
| --- | --- |

—

brun

Indre:

| — | udseende |
| --- | --- |

—

udseende

| — | ikke adskilt fra skorpen |
| --- | --- |

—

ikke adskilt fra skorpen

| — | tekstur |
| --- | --- |

—

tekstur

| — | løs i hele tværsnittet uden melklumper, elastisk, med ensartede huller (enkelte større huller kan accepteres) |
| --- | --- |

—

løs i hele tværsnittet uden melklumper, elastisk, med ensartede huller (enkelte større huller kan accepteres)

| — | farve |
| --- | --- |

—

farve

| — | gullighvid |
| --- | --- |

—

gullighvid

Smag:

| — | sød og salt (sød takket være kulhydrater af gluten og salt takket være saltindholdet) |
| --- | --- |

—

sød og salt (sød takket være kulhydrater af gluten og salt takket være saltindholdet)

3.2.2.   Fysiske og kemiske egenskaber

| Vandindhold: | min. 40 % — maks. 50 % |
| --- | --- |
| Syreindhold: | min. 1,0° — maks. 2,5° |
| Porøsitet: | min. 70 % — maks. 85 % |
| Elasticitet: | min. 80 % — maks. 98 % |
| Salt: | min. 0,5 % — maks. 2 % |

Vandindhold:

min. 40 % — maks. 50 %

Syreindhold:

min. 1,0° — maks. 2,5°

Porøsitet:

min. 70 % — maks. 85 %

Elasticitet:

min. 80 % — maks. 98 %

Salt:

min. 0,5 % — maks. 2 %

3.3.   
  Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   
  Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Pită de Pecica« finder sted i det afgrænsede geografiske område. Produktionsprocessen for »Pită de Pecica« omfatter følgende specifikke trin: godkendelse af råvarernes kvantitet og kvalitet, forberedelse og afmåling af råvarerne, forberedelse af surdejsstarter, æltning, gæring, udtrækning af dejen, hvile, formning, hævning, bagning, afkøling og hurtig nedfrysning (gælder kun for det frosne bagværk).

3.5.   
  Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   
  Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Produktet mærkes i overensstemmelse med gældende europæisk og rumænsk lovgivning.

Mærkningen omfatter følgende:

| — | produktets betegnelse, »Pită de Pecica«, efterfulgt af »Indicație Geografică Protejată« (beskyttet geografisk betegnelse) eller forkortelsen »IGP« (BGB) (oversat til sprogene i det land, hvor produktet markedsføres) |
| --- | --- |

—

produktets betegnelse, »Pită de Pecica«, efterfulgt af »Indicație Geografică Protejată« (beskyttet geografisk betegnelse) eller forkortelsen »IGP« (BGB) (oversat til sprogene i det land, hvor produktet markedsføres)

| — | produkttype (bagt eller frosset) |
| --- | --- |

—

produkttype (bagt eller frosset)

| — | emballagen er mærket med BGB-symbolet i overensstemmelse med EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

—

emballagen er mærket med BGB-symbolet i overensstemmelse med EU-lovgivningen.

| — | Asociația Producătorilor de Produse Tradiționale Arădeanca din Județul Arad (sammenslutningen af producenter af traditionelle produkter i Arad) |
| --- | --- |

—

Asociația Producătorilor de Produse Tradiționale Arădeanca din Județul Arad (sammenslutningen af producenter af traditionelle produkter i Arad)

| — | producentens navn |
| --- | --- |

—

producentens navn

| — | kontrol- og certificeringsorganets logo. |
| --- | --- |

—

kontrol- og certificeringsorganets logo.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område omfatter den administrative territoriale enhed Pecica i Arad amt som defineret i henhold til den rumænske territoriale administrative struktur.

Den administrative territoriale enhed Pecica er et sammenhængende område i det vestlige Rumænien.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Årsagssammenhængen mellem den geografiske oprindelse og produktets egenskaber ligger i omdømmet, den menneskelige faktor og produktets egenskaber.

Omdømme

Begrundelse for produktets tilknytning til det geografiske område:

| — | Produktets betegnelse, »Pită de Pecica«, indeholder navnet på det geografiske område Pecica. |
| --- | --- |

—

Produktets betegnelse, »Pită de Pecica«, indeholder navnet på det geografiske område Pecica.

| — | »Pită de Pecica« fremstilles kun i dette geografiske område. |
| --- | --- |

—

»Pită de Pecica« fremstilles kun i dette geografiske område.

| — | Ved udgangen af 2011 modtog »Pită de Pecica« et varemærkecertifikat. |
| --- | --- |

—

Ved udgangen af 2011 modtog »Pită de Pecica« et varemærkecertifikat.

| — | »Pită de Pecica« optræder på våbenskjoldet i byen Pecica. |
| --- | --- |

—

»Pită de Pecica« optræder på våbenskjoldet i byen Pecica.

Dokumentation for »Pită de Pecicas« nuværende omdømme findes i publikationer og lokale arrangementer vedrørende produktet:

| — | Det fremgår af tidsskriftet Ferma, årgang XI, nr. 8 (75), august 2009, at lokaliteten Pecica i dag kan takke »Pită de Pecica« for sin berømmelse. |
| --- | --- |

—

Det fremgår af tidsskriftet Ferma, årgang XI, nr. 8 (75), august 2009, at lokaliteten Pecica i dag kan takke »Pită de Pecica« for sin berømmelse.

| — | I publikationen Glasul Aradului, årgang III, nr. 514, den 17. august 2009, hedder det, at traditionen med at fejre »Pită de Pecica« fortsætter i dag i form af »Festen for det nye Pită«. |
| --- | --- |

—

I publikationen Glasul Aradului, årgang III, nr. 514, den 17. august 2009, hedder det, at traditionen med at fejre »Pită de Pecica« fortsætter i dag i form af »Festen for det nye Pită«.

| — | Avisen Pecicanul, årgang IV, nr. 35, august 2013, skriver om den internationale folklorefestival »Valle di Comino« i Italien: »Pecicas befolkning ... medbragte pakker med traditionelle produkter, hvoriblandt »Pită de Pecica« indtog hæderspladsen«. |
| --- | --- |

—

Avisen Pecicanul, årgang IV, nr. 35, august 2013, skriver om den internationale folklorefestival »Valle di Comino« i Italien: »Pecicas befolkning ... medbragte pakker med traditionelle produkter, hvoriblandt »Pită de Pecica« indtog hæderspladsen«.

| — | I 2016 skrev avisen Pecicanul, årgang VII, nr. 65, juni 2016: »Pecicas pita og folklore — berømtheder i Bruxelles«. "Pecica var stjernen ved fejringen af Tervueren Boulevard ... befolkningen i Pecica oprettede en stand for byen ... en udstilling af antikke genstande ... og en bred vifte af traditionelle fødevarer, herunder »Pită de Pecica« ... Embedsmænd fra Woluwe-Saint-Pierre accepterede invitationen til at besøge Pecica i august til »Festen for det nye Pită ...«. |
| --- | --- |

—

I 2016 skrev avisen Pecicanul, årgang VII, nr. 65, juni 2016: »Pecicas pita og folklore — berømtheder i Bruxelles«. "Pecica var stjernen ved fejringen af Tervueren Boulevard ... befolkningen i Pecica oprettede en stand for byen ... en udstilling af antikke genstande ... og en bred vifte af traditionelle fødevarer, herunder »Pită de Pecica« ... Embedsmænd fra Woluwe-Saint-Pierre accepterede invitationen til at besøge Pecica i august til »Festen for det nye Pită ...«.

| — | »dansere og »Pită de Pecica« har imponeret tyskerne«, skriver avisen Pecicanul (årgang X, nr. 100) i juli 2019, efter af folk fra Pecica har reklameret for deres lokale mærke »Pită de Pecica«. |
| --- | --- |

—

»dansere og »Pită de Pecica« har imponeret tyskerne«, skriver avisen Pecicanul (årgang X, nr. 100) i juli 2019, efter af folk fra Pecica har reklameret for deres lokale mærke »Pită de Pecica«.

| — | Pecicanul, årgang XI, nr. 104, februar 2020, nævner »Musik og Pită fra Pecica i Wien«, hvor »Pecica bragte sit lokale varemærke til Wien, og »Pită de Pecica« blev uddelt ... både som belønning ... og som smagsprøver«. |
| --- | --- |

—

Pecicanul, årgang XI, nr. 104, februar 2020, nævner »Musik og Pită fra Pecica i Wien«, hvor »Pecica bragte sit lokale varemærke til Wien, og »Pită de Pecica« blev uddelt ... både som belønning ... og som smagsprøver«.

Produktets berømmelse skyldes historiske beviser for, at det går tilbage til antikken, og at det er viderebragt via mundtlige kilder, som er blev indsamlet og transskriberet til tidsskrifter og bøger, som kan gives videre til de kommende generationer.

»Pită de Pecica« har gennem tiden været kendt for sin smag (»Pităen ... æltet af Peșca pitari [bagerne] er endnu mere velsmagende end cozonac«) og er blevet Pecicas varemærke.

Dens høje kvalitet var også kendt på markedet i Arad, hvor det blev solgt, mens det endnu var lunt, og spist, som det var; det smagte så godt, at det »bare smeltede på tungen«, som de ældre udtrykte det.

At sælge »Pită de Pecica« var »den mest indbringende og sikre forretning, for en frakke, en støvle eller en sko kan man godt reparere på i lang tid, men »vores daglige brød« må aldrig mangle på bordet.«

»Pită de Pecica« var ikke blot det, der gjorde byen kendt, men også et symbol på befolkningens knowhow og arbejdsomhed. »Peșcas befolkning og frem for alt husmødrene var mestre i brødbagning«.

»Pită de Pecica« var så berømt, at det blev legendarisk. Takket være sin smag var det kendt i hele landet, og ved store fester sagde man altid, når man skålede: »Længe leve nationen og grundlæggelsen ... og haven ... og pită!«

»Pită de Pecicas« omdømme førte til, at det blev fejret hvert år i august ved det, der kaldes »Festen for det nye pită« (Praznicul de Pită Nouă).

Vi fejrer det brød, der er fremstillet med hvede høstet det år.

Festen for det nye pită gør hvedehøsten til en festival, og brødbagning til et ældgammelt ritual, som alle medlemmer af samfundet deltager i.

Festen for det nye pită har været holdt i umindelige tider på den søndag, der ligger tættest på festen for Jomfru Marias søvn, og har varet indtil 1913, hvor den blev afbrudt på grund af Første Verdenskrig. Fejringen af brødet blev genoptaget i 1974 takket være det arbejde, der blev udført af en historielærer fra Arad, Emil Crăciun Lăzureanu.

Menneskelige faktorer

Den menneskelige faktor er særlig vigtig for kvaliteten af »Pită de Pecica«.

Før i tiden købte pitari fra Pecica hvede på det lokale marked og bragte den til møllen, hvor den blev formalet samme dag, og mølleren transporterede derefter sækkene med mel til pitarens hus. Familien brugte herefter hele natten på at ælte brøddejen og bage den i ovnen. Disse lækkerbiskner blev også solgt til de lokale på markedet i Arad. »Ti, nej, hundredvis af familier arbejdede med brødbagning«.

I gamle dage lavede kvinder brød efter opskrifter, som de havde fået overleveret fra deres forfædre, til glæde for alle, især børnene.

De vidste, hvordan melet skulle forberedes til dejen, hvad enten der blev brugt humle eller gær som hævemiddel. Dejen skulle æltes godt og grundigt, »indtil loftbjælkerne sveder«, og derefter sættes til hævning, indtil det var tid til at sætte den i ovnen for at bage.

Bagetiden og den måde, hvorpå ovnen blev opvarmet, var også meget vigtig.

Alle disse faktorer tilsammen gør, at »Pită de Pecica« holder sig frisk i mange dage. »Der blev bagt brød til familien én gang om ugen. Der blev bagt pită dagligt eller oftere af pitari, som solgte det på markedet i Arad som almindelige (crișca) og store (cărhănoc) brød«.

Traditionen med at lave dette brød, opskriften på dejen, æltningen og bagemetoden er blevet overdraget fra generation til generation, og brødet findes derfor stadig på forbrugerens bord den dag i dag.

Smagen af det lokale brød skyldes en særlig opskrift og en specifik tilberedningsmetode.

Det siges, at hver familie i gamle dage kunne genkende det brød, der blev bagt i deres eget hjem, på smagen. Den unikke karakter af »Pită de Pecica« værdsættes i hele landet — det anses for at være det bedste stenovnsbagte brød.

Kunsten at bage et »Pită de Pecica« er blevet videregivet fra generation til generation af lokalbefolkningen.

Som følge heraf lyder opskriften nu som følger:

| — | Surdejsstarteren laves med apă de pită (pită-vand), som kun pitari (bagerne) fra Pecica ved, hvordan man laver. |
| --- | --- |

—

Surdejsstarteren laves med apă de pită (pită-vand), som kun pitari (bagerne) fra Pecica ved, hvordan man laver.

| — | Pitari fra Pecica ved, hvordan dejen skal gæres, efter at have eksperimenteret med dette i generationer. Dejen må ikke være tung, så, som de siger, »bageren ikke brækker sine arme«, hvilket giver en særlig elasticitet. |
| --- | --- |

—

Pitari fra Pecica ved, hvordan dejen skal gæres, efter at have eksperimenteret med dette i generationer. Dejen må ikke være tung, så, som de siger, »bageren ikke brækker sine arme«, hvilket giver en særlig elasticitet.

| — | Formningen foregår på tre måder. Det er kun pitari fra Pecica, der ved, hvor længe der skal arbejdes med dejen under formningsprocessen, og hvordan virguire eller solgare skal udføres for at give brødet dets særlige form. |
| --- | --- |

—

Formningen foregår på tre måder. Det er kun pitari fra Pecica, der ved, hvor længe der skal arbejdes med dejen under formningsprocessen, og hvordan virguire eller solgare skal udføres for at give brødet dets særlige form.

| — | Kun pitari fra Pecica kender den rigtige bagetemperatur, bagetid og placering af brødet i de specielle ovne. |
| --- | --- |

—

Kun pitari fra Pecica kender den rigtige bagetemperatur, bagetid og placering af brødet i de specielle ovne.

Produktets egenart

Produktets egenart skyldes Pecica-folkets færdigheder og arbejdsmetode, som overleveres fra generation til generation. Fremstilling af surdejsstarteren med »pită-vand«, røretid og røremetode, dejens gæring, placering i ovnen, bagemetode og den specielle ovn er alt det, der gør »Pita de Pecica« kendt og elsket.

I modsætning til andre lignende produkter har »Pită de Pecica« følgende særlige egenskaber:

| — | har en aflang form med en meget synlig ridse på grund af formningen (foldning, virguire, solgare), vejer 4 kg, 2 kg, 1 kg eller 0,5 kg, har en blank overflade og en blød skorpe, der dannes ved at børste brødet med en børste dyppet i vand efter bagningen, og skorpen er brun på grund af ovnens bagemetode. Brødet er højt på grund af hvile-, hæve- og bageprocessen. |
| --- | --- |

—

har en aflang form med en meget synlig ridse på grund af formningen (foldning, virguire, solgare), vejer 4 kg, 2 kg, 1 kg eller 0,5 kg, har en blank overflade og en blød skorpe, der dannes ved at børste brødet med en børste dyppet i vand efter bagningen, og skorpen er brun på grund af ovnens bagemetode. Brødet er højt på grund af hvile-, hæve- og bageprocessen.

| — | Tværsnittet af »Pită de Pecica« adskiller sig fra andre produkter af denne type ved, at krummen er fugtig og går i ét med skorpen (på grund af ovnens særlige karakter), og ved dets elasticitet, der er udviklet under gæringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Tværsnittet af »Pită de Pecica« adskiller sig fra andre produkter af denne type ved, at krummen er fugtig og går i ét med skorpen (på grund af ovnens særlige karakter), og ved dets elasticitet, der er udviklet under gæringsprocessen.

| — | Smagen er salt og let sødlig takket være indholdet af glutenkulhydrater, som adskiller brødet fra andre produkter af denne art. |
| --- | --- |

—

Smagen er salt og let sødlig takket være indholdet af glutenkulhydrater, som adskiller brødet fra andre produkter af denne art.

| — | Brødet er luftigt takket være luftbobler, der vokser i volumen under gæringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Brødet er luftigt takket være luftbobler, der vokser i volumen under gæringsprocessen.

Andre kendetegn ved »Pită de Pecica«

Før i tiden bagte de lokale »Pită de Pecica« i særlige ovne (alle havde deres egen ovn, som var fremstillet af ovneksperter). De, der solgte brødet, blev kaldt pitari. De lavede og bagte brødet i ovnene på samme måde: »Pitarierne havde kronede dage, for deres vidunderlige brød gik »som varmt brød«.«

I dag laves »Pită de Pecica« kun i bagerier, der bruger den samme teknologi, fordi de særlige ovne kun findes i bagerierne i dag.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

www.madr.ro

https://www.madr.ro/docs/ind-alimentara/2022/Caiet-de-sarcini-Pita-de-Pecica-actualizat-nov.2022.pdf.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/84

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 80/13)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Novigradska dagnja«

EU-nr.: PDO-HR-02626 — 4.8.2020

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse

»Novigradska dagnja«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Republikken Kroatien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.7. Fisk, bløddyr, skaldyr, ferske, og produkter på basis heraf

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Novigradska dagnja« er en musling af middelhavsmuslingearten Mytilus galloprovincialis (Lamarck 1819). Skallen hos »Novigradska dagnja« er vifteformet, trekantet eller ægformet og aflang. Kroppen er indesluttet i to identiske skaller, der er blåsorte på ydersiden og svagt perlemorsagtige på indersiden. Længden på den længste del af en musling med konsumstørrelse er mindst 6 cm, mens minimumsvægten er 20 g.

»Novigradska dagnja« er særlig kendt for sit høje tilstandsindeks, dvs. den mængde kød, som skallen indeholder, og tilstandsindekset for muslinger til konsum skal være mindst 12 %.

Det ferske kød fra »Novigradska dagnja« er glat at røre ved og har en blød og elastisk konsistens og den karakteristiske aroma af hav og tang. Kødets overflade er skinnende, fugtig og glat. Farven på kødet fra »Novigradska dagnja« afhænger af muslingens køn. Muslingerne har forskellige køn — hanmuslinger er hovedsagelig mælkehvide eller cremefarvede, mens hunmuslinger er rødorange.

»Novigradska dagnja« leveres levende til markedet med intakte skaller og rengjort for begroning og andre urenheder. Skallerne kan have spor af begroning med sedentære trekantorme, Pomatoceros triqueter (Linnaeus, 1758).

»Novigradska dagnja« høstes hvert kalenderår mellem den 1. april og den 30. november. Uden for denne periode må muslinger, der opdrættes på bedrifter i Novigradhavet og Novskostrædet, ikke markedsføres under betegnelsen »Novigradska dagnja«.

»Novigradska dagnja« indtager føde ved kontinuerligt at filtrere havvand. I vandmiljøet lever den primært af phytoplankton, zooplankton, fint organisk forvitringsmateriale, nedbrudt organisk materiale, uorganiske partikler og forskellige bakterier. Næringsstoffer, som floderne har bragt med sig, og næringsstoffer, som regnen har vasket ud af skovbakkerne, skaber gunstige betingelser for udviklingen af phytoplankton og zooplankton i Novigradhavet. Dette sikrer en god tilgængelighed af føde til organismer, der lever af at filtrere havvand, herunder muslinger. Opdrættet »Novigradska dagnja« fodres ikke med tilskudsfoder eller tilsætningsstoffer.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Den fuldstændige produktionscyklus for »Novigradska dagnja«, lige fra indsamlingen af unge muslinger til opnåelsen af deres konsumstørrelse, finder sted i Novigradhavet og Novskostrædet. Produktionscyklussen fra indsamlingstidspunktet til muslingernes opnåelse af deres konsumstørrelse varer mindst 12 måneder.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ved markedsføring af produktet i enhver type forpakning skal mærkningen indeholde navnet »Novigradska dagnja«, som tydeligt skal kunne skelnes fra enhver anden påskrift på grund af bogstavernes størrelse, type og farve (typografi).

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Hele produktionscyklussen for »Novigradska dagnja« finder sted i Novigradhavet og det hermed forbundne Novskostræde. Novigradhavet er en bugt i Zadar amt. I dets nordvestlige del er det forbundet med Velebitkanalen via Novskostrædet. Novskostrædet har som forbindelseskanal nogle miljømæssige egenskaber, der minder meget om Novigradhavets.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Området i Novigradhavet påvirkes kraftigt af karstoverfladevand og grundvand, og mange kilder springer frem langs dets kyster. Floden Zrmanja løber ud i Novigradhavet, og det samme gør Bašćica, Draga, Slapaća og andre mindre vandløb. Fra Karinsøen, som floderne Karišnica og Bijela løber ud i, løber vandet igennem Karinstrædet til Novigradhavet. Den vigtigste flod er Zrmanja, som er 69 km lang og har et vandløbsopland på 554 km2 samt en gennemsnitlig gennemstrømningshastighed på 373/s ved flodmundingen. Hvert år tilfører floden Zrmanja gennemsnitligt 2,3 gange mere vand end Novigradhavets samlede volumen, hvilket i høj grad påvirker Novigradhavets fysiske, kemiske, biologiske og generelle hydrogeologiske egenskaber. Tilstrømningen fra alle floder reducerer i visse perioder saltindholdet i Novigradhavet betydeligt. Hele bugten er kendetegnet ved en høj stratificering med en saltkile og en klar haloklin. Et ferskt overfladelag fra Novigradhavet løber ind i Velebitkanalen. Til udligning heraf trænger et vandområde med et større saltindhold ind fra Velebitkanalen gennem det nederste lag. Saltindholdet på overfladen varierer mellem 17,3‰ og 33,8‰, og i de dybere lag varierer det mellem 36,2‰ og 37,9‰. De årlige havtemperaturer ligger mellem 6,7 °C og 26,6 °C (med et gennemsnit på 16,4 °C). I henhold til vandrammedirektivet (2000/60/EF) udgør vandområderne i den del af floden Zrmanja, der ligger efter Obrovac, Novigradhavet, Karinhavet og Novskostrædet overgangsvande for floden Zrmanja og dens flodmunding. I betragtning af de biologiske parametre og de rigelige forekomster af marine arter af phytoplankton anses floden Zrmanjas munding for at være et moderat eutrofisk område.

Undersøgelser foretaget af Šarić m.fl. har vist, at Novigradhavet indeholder mere klorofyl a end andre produktionsområder til opdræt og høst af skaldyr i Zadar amt. F.eks. overstiger mængden af klorofyl a 4 mg/l i visse måneder, hvilket er væsentligt højere end de værdier, der er registreret i den åbne del af Adriaterhavet (T. Šarić m.fl., 2018, Quality parameters of Novigrad mussels for PDO application, Proceedings of the 53rd Croatian and 13th international symposium on agronomy, Vodice, s. 201).

»Novigradska dagnja« opdrættes på den traditionelle måde med anvendelse af lokal viden og færdigheder inden for muslingeopdræt i det specifikke geografiske område. Muslingerne dyrkes i »pergolars« (et lokalt udtryk for gitterrør), som hænger frit på bærende tovværk i farmene. For at sikre optimale miljøforhold under opdrættet af muslingerne sænker opdrætterne muslingerne til en større dybde under tilstrømningen af store mængder ferskvand (oftest om efteråret og vinteren), der forbliver på overfladen af Novigradhavet og Novskostrædet. Unge opdrættede muslinger udplantes i hånden, og i den forbindelse inspiceres de visuelt — de muslinger, der ikke opfylder kravene til udseende og størrelse, fjernes fra yderligere dyrkning.

Et problem i forbindelse med opdrættet er, at der samler sig for mange unge muslinger på de muslinger, der allerede er udplantet på »pergolarer«, hvilket hæmmer deres vækst. Desuden kan en omfattende overvækst af trekantorme på muslingeskallerne hindre skaldyrene i at fungere og vokse korrekt. For at undgå dette er det vigtigt at udplante muslingerne i den optimale periode og — under dyrkningen — at overvåge tætheden af de udplantede muslinger, forekomsten af overvækst og om nødvendigt tynde ud i og rense muslingerne. Denne procedure bygger i vid udstrækning på producenternes traditionelle viden og færdigheder, som de har erhvervet gennem de lange traditioner for muslingeopdræt i Novigradregionen.

5.2.   Produktets egenart

Muslingevæksten og indekset for muslingernes tilstand, dvs. den mængde kød, som skallen indeholder, er vigtige faktorer for muslingeopdræt. Tilstandsindekset er nemlig et af de vigtigste kendetegn, som den gennemsnitlige køber ser på ved vurderingen af muslingernes kvalitet, og det er også et af de vigtigste kvalitetsparametre for »Novigradska dagnja«. »Novigradska dagnja« er kendt for sit gode kødforhold, og undersøgelser har vist, at tilstandsindekset for »Novigradska dagnja« hele året er højere end tilstandsindekset for muslinger, der dyrkes under integrerede opdrætsforhold for bløddyr og fisk i Adriaterhavet samt i andre registrerede områder med opdræt af bløddyr. Målinger, der blev foretaget mellem oktober 2015 og august 2016 som led i projektet med titlen »INOVaDA — Quality Research and Promotion of Novigrad Mussels« ved universitetet i Zadar (afdelingen for økologi, agronomi og akvakultur), viste, at tilstandsindekset for »Novigradska dagnja« var lavest i januar, hvor det lå på 10,72 %, og højest i august, hvor det lå på 18,98 %. Selv om tilstandsindekset for »Novigradska dagnja« er højere end indekset for muslinger dyrket i andre opdrætsområder, når det observeres over et år, kan der konstateres ændringer i tilstandsindekset for »Novigradska dagnja«, eftersom det er lavere i vintermånederne end resten af året. For at bevare produktets høje kvalitet er høst og markedsføring af friske muslinger med betegnelsen »Novigradska dagnja« begrænset til perioden fra den 1. april til den 30. november i hvert kalenderår.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

Beskyttelsen af »Novigradska dagnja« er baseret på produktets kvalitet og den traditionelle opdrætsmetode i det afgrænsede geografiske område. Den vigtigste kvalitetsegenskab, som »Novigradska dagnja« er kendt for, er det høje tilstandsindeks, som primært afhænger af den seksuelle cyklussæson, tilstedeværelsen af planktonføde og ændringer i miljøfaktorerne (temperatur, saltholdighed og koncentration af opløst ilt).

Næringsstoffer, som floderne har bragt med sig, og næringsstoffer, som regnen har vasket ud af skovbakkerne, skaber gunstige betingelser for udviklingen af phytoplankton og zooplankton i Novigradhavet. Dette sikrer en god tilgængelighed af føde til organismer, der lever af at filtrere havvand, herunder »Novigradska dagnja«. Mængden af klorofyl a gør Novigradhavet og Novskostrædet til et hav med en øget produktivitet sammenlignet med gennemsnittet for Adriaterhavet, hvilket har en positiv indvirkning på det højere tilstandsindeks for »Novigradska dagnja«.

Takket være de hyppige og pludselige ændringer i miljøforholdene i Novigradhavet og Novskostrædet (et pludseligt fald i saltholdigheden som følge af tilstrømningen af ferskvand, temperaturændringer som følge af boravinden osv.) udsættes muslingerne for stimuli, der fremmer vævets forberedelse på gydning. Derfor bruger »Novigradska dagnja« mere energi på vævsvækst end på skalvækst sammenlignet med muslinger fra andre områder. Denne forberedelse på gydning og den umiddelbare tilgængelighed af næringsstoffer resulterer i et højere tilstandsindeks for »Novigradska dagnja«, hvilket giver disse muslinger en højere kvalitet over en længere periode.

»Novigradska dagnja« dyrkes i et opdrætsområde, der i overensstemmelse med den mikrobiologiske klassificering af skaldyrsproduktionsområder har den højeste mikrobiologiske klassifikation, nemlig A. Skaldyr, der opdrættes i ikkeforurenede have i klasse A, kan markedsføres direkte uden forudgående rensning.

Identifikation af de optimale dyrkningsbetingelser under de specifikke naturlige forhold i Novigradhavet, håndudplantning og udvælgelse af unge muslinger samt udtynding og rengøring, hvor det er nødvendigt, kræver de lokale opdrætteres erfaring og traditionelle knowhow og bidrager direkte til, at »Novigradska dagnja« fungerer og vokser korrekt.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Specifikacija_Novigradska_dagnja052022.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

Berigtigelser

| 3.3.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 80/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 80/88

---

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: — 2,50 % pr. 1. marts 2023 — Euroens vekselkurs

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 78 af 2. marts 2023
  )

(2023/C 80/14)

I indholdsfortegnelsen og på side 5, titlen:

I stedet for:

»... 2,50 % pr. 1. marts 2023 ...«

læses:

»... 3,00 % pr. 1. marts 2023 ...«.

---