# Uradni list C 32/27.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 32 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6627. januar 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 32

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6627. januar 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 22.–23. junija 2022SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 22.–23. junija 2022SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | četrtek 23. junija 2022 |
| 2023/C 32/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o statusu držav kandidatk za Ukrajino, Republiko Moldavijo in Gruzijo (2022/2716(RSP)) | 2 |
| 2023/C 32/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij DP4114, MON 810, MIR604 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D081155/01 – 2022/2694(RSP)) | 6 |
| 2023/C 32/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2022/797 z dne 19. maja 2022 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 × DAS-40278-9 in njeno podkombinacijo T25 × DAS-40278-9, so iz njiju sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D080148/03 – 2022/2713(RSP)) | 14 |
| 2023/C 32/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o nezakoniti sečnji v EU (2022/2523(RSP)) | 20 |
| 2023/C 32/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (2022/2002(INI)) | 28 |
| 2023/C 32/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o izvajanju Mehanizma za okrevanje in odpornost (2021/2251(INI)) | 42 |
| 2023/C 32/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o izvajanju ukrepov za vključevanje v okviru Erasmus+ 2014–2020 (2021/2009(INI)) | 58 |
| 2023/C 32/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o poročilu Komisije o Črni gori za leto 2021 (2021/2247(INI)) | 63 |
| 2023/C 32/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o prihodnosti trgovinskih odnosov med EU in Afriko (2021/2178(INI)) | 74 |
| 2023/C 32/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o prihodnosti evropske mednarodne naložbene politike (2021/2176(INI)) | 96 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

četrtek 23. junija 2022

2023/C 32/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o statusu držav kandidatk za Ukrajino, Republiko Moldavijo in Gruzijo (2022/2716(RSP))

2

2023/C 32/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij DP4114, MON 810, MIR604 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

6

2023/C 32/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2022/797 z dne 19. maja 2022 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 × DAS-40278-9 in njeno podkombinacijo T25 × DAS-40278-9, so iz njiju sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

14

2023/C 32/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o nezakoniti sečnji v EU (2022/2523(RSP))

20

2023/C 32/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (2022/2002(INI))

28

2023/C 32/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o izvajanju Mehanizma za okrevanje in odpornost (2021/2251(INI))

42

2023/C 32/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o izvajanju ukrepov za vključevanje v okviru Erasmus+ 2014–2020 (2021/2009(INI))

58

2023/C 32/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o poročilu Komisije o Črni gori za leto 2021 (2021/2247(INI))

63

2023/C 32/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o prihodnosti trgovinskih odnosov med EU in Afriko (2021/2178(INI))

74

2023/C 32/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o prihodnosti evropske mednarodne naložbene politike (2021/2176(INI))

96

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | sreda 22. junija 2022 |
| 2023/C 32/11 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, Sklepa (EU) 2015/1814 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov ter Uredbe (EU) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) | 108 |
| 2023/C 32/12 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) | 250 |
| 2023/C 32/13 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) | 320 |
| | četrtek 23. junija 2022 |
| 2023/C 32/14 | P9_TA(2022)0250Izredna začasna podpora v okviru EKSRP kot odziv na posledice ruske invazije na Ukrajino ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnega ukrepa za zagotovitev izjemne začasne podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kot odziv na posledice ruske invazije na Ukrajino (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnega ukrepa za zagotovitev izjemne začasne podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kot odziv na vpliv ruske invazije na Ukrajino | 399 |
| 2023/C 32/15 | P9_TA(2022)0251Skladiščenje plina ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom ter Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredb (EU) 2017/1938 in (ES) št. 715/2009 glede skladiščenja plina | 400 |
| 2023/C 32/16 | P9_TA(2022)0252Digitalno COVID potrdilo EU – državljani Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 | 401 |
| 2023/C 32/17 | P9_TA(2022)0253Digitalno COVID potrdilo EU – državljani tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19 | 402 |
| 2023/C 32/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2022 za proračunsko leto 2022 – financiranje stroškov sprejema ljudi, ki bežijo iz Ukrajine (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD)) | 403 |
| 2023/C 32/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Francije – EGF/2022/001 FR/ Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD)) | 405 |
| 2023/C 32/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Grčije – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD)) | 409 |
| 2023/C 32/21 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o imenovanju Stephanusa Abrahama Bloka za člana Računskega sodišča (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE)) | 414 |
| 2023/C 32/22 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE)) | 415 |
| 2023/C 32/23 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije h Konvenciji o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE)) | 416 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

sreda 22. junija 2022

2023/C 32/11

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, Sklepa (EU) 2015/1814 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov ter Uredbe (EU) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD))

108

2023/C 32/12

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD))

250

2023/C 32/13

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD))

320

četrtek 23. junija 2022

2023/C 32/14

P9_TA(2022)0250Izredna začasna podpora v okviru EKSRP kot odziv na posledice ruske invazije na Ukrajino ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnega ukrepa za zagotovitev izjemne začasne podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kot odziv na posledice ruske invazije na Ukrajino (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnega ukrepa za zagotovitev izjemne začasne podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kot odziv na vpliv ruske invazije na Ukrajino

399

2023/C 32/15

P9_TA(2022)0251Skladiščenje plina ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom ter Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredb (EU) 2017/1938 in (ES) št. 715/2009 glede skladiščenja plina

400

2023/C 32/16

P9_TA(2022)0252Digitalno COVID potrdilo EU – državljani Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19

401

2023/C 32/17

P9_TA(2022)0253Digitalno COVID potrdilo EU – državljani tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19

402

2023/C 32/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2022 za proračunsko leto 2022 – financiranje stroškov sprejema ljudi, ki bežijo iz Ukrajine (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

403

2023/C 32/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Francije – EGF/2022/001 FR/ Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

405

2023/C 32/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Grčije – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

409

2023/C 32/21

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o imenovanju Stephanusa Abrahama Bloka za člana Računskega sodišča (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

414

2023/C 32/22

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

415

2023/C 32/23

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije h Konvenciji o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

416

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

27.1.2023

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2022–2023

Seje: 22.–23. junija 2022

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

četrtek 23. junija 2022

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/2

---

P9_TA(2022)0249

Status držav kandidatk za Ukrajino, Republiko Moldavijo in Gruzijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o statusu držav kandidatk za Ukrajino, Republiko Moldavijo in Gruzijo (2022/2716(RSP))

(2023/C 32/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini, Republiki Moldaviji in Gruziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini, Republiki Moldaviji in Gruziji,

| — | ob upoštevanju člena 49 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 49 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju prošenj za članstvo v EU, ki so jih vložile Ukrajina, Republika Moldavija in Gruzija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošenj za članstvo v EU, ki so jih vložile Ukrajina, Republika Moldavija in Gruzija,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 30. maja 2022 o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 30. maja 2022 o Ukrajini,

| — | ob upoštevanju versajske izjave z dne 10 in 11. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju versajske izjave z dne 10 in 11. marca 2022,

| — | ob upoštevanju mnenj Komisije z dne 17. junija 2022 o prošnjah za članstvo v EU, ki so jih vložile Ukrajina (COM(2022)0407), Republika Moldavija (COM(2022)0406) in Gruzija (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Komisije z dne 17. junija 2022 o prošnjah za članstvo v EU, ki so jih vložile Ukrajina (COM(2022)0407), Republika Moldavija (COM(2022)0406) in Gruzija (COM(2022)0405),

| — | ob upoštevanju skupne izjave voditeljev političnih skupin, naslovljene na voditelje držav in vlad EU na zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. junija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave voditeljev političnih skupin, naslovljene na voditelje držav in vlad EU na zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. junija 2022,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker Ruska federacija že od 24. februarja 2022 izvaja neizzvano, neupravičeno in protizakonito vojno agresijo proti Ukrajini; ker je Ukrajina 28. februarja 2022 zaprosila za pristop k EU, Republika Moldavija in Gruzija pa sta ji sledili 3. marca 2022; |
| --- | --- |

A.

ker Ruska federacija že od 24. februarja 2022 izvaja neizzvano, neupravičeno in protizakonito vojno agresijo proti Ukrajini; ker je Ukrajina 28. februarja 2022 zaprosila za pristop k EU, Republika Moldavija in Gruzija pa sta ji sledili 3. marca 2022;

| B. | ker so te prošnje povezane z rusko vojaško agresijo proti Ukrajini, ki je v sodobni evropski zgodovini brez primere in v kateri se nad ukrajinskim prebivalstvom izvajajo vojna hudodelstva, skoraj že genocid, trajno pa so zasedeni tudi deli gruzijskega in moldavskega ozemlja; ker Ukrajina zagovarja evropsko varnostno ureditev in načela, na katerih temelji, kot sta Helsinška sklepna listina in Pariška listina za novo Evropo; |
| --- | --- |

B.

ker so te prošnje povezane z rusko vojaško agresijo proti Ukrajini, ki je v sodobni evropski zgodovini brez primere in v kateri se nad ukrajinskim prebivalstvom izvajajo vojna hudodelstva, skoraj že genocid, trajno pa so zasedeni tudi deli gruzijskega in moldavskega ozemlja; ker Ukrajina zagovarja evropsko varnostno ureditev in načela, na katerih temelji, kot sta Helsinška sklepna listina in Pariška listina za novo Evropo;

| C. | ker v skladu s členom 49 PEU vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote iz njenega člena 2 in si prizadeva za njihovo spodbujanje, lahko zaprosi za članstvo v Uniji; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 49 PEU vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote iz njenega člena 2 in si prizadeva za njihovo spodbujanje, lahko zaprosi za članstvo v Uniji;

| D. | ker članstvo v EU po hitrem postopku ni mogoče in ker pristop ostaja zapleten in strukturiran proces, ki temelji na dosežkih, zahteva izpolnitev meril za članstvo v EU in je odvisen od učinkovitega izvajanja reform in prenosa pravnega reda EU; |
| --- | --- |

D.

ker članstvo v EU po hitrem postopku ni mogoče in ker pristop ostaja zapleten in strukturiran proces, ki temelji na dosežkih, zahteva izpolnitev meril za članstvo v EU in je odvisen od učinkovitega izvajanja reform in prenosa pravnega reda EU;

| E. | ker je Svet izredno hitro zahteval, naj Komisija predloži mnenja o prošnjah Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije za članstvo v EU; |
| --- | --- |

E.

ker je Svet izredno hitro zahteval, naj Komisija predloži mnenja o prošnjah Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije za članstvo v EU;

| F. | ker je v versajski izjavi z dne 10. in 11. marca 2022 navedeno, da Evropski svet priznava evropske težnje in evropsko izbiro Ukrajine; |
| --- | --- |

F.

ker je v versajski izjavi z dne 10. in 11. marca 2022 navedeno, da Evropski svet priznava evropske težnje in evropsko izbiro Ukrajine;

| G. | ker prebivalci Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije že dolga leta neomajno podpirajo evropsko usmeritev svojih držav ter sprejemajo evropska načela in vrednote; ker podobne težnje, da bi živeli v svobodni, suvereni in demokratični državi, izraža tudi večina prebivalcev Belorusije, saj nasprotujejo Lukašenkovemu režimu, ki ga podpira Rusija; |
| --- | --- |

G.

ker prebivalci Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije že dolga leta neomajno podpirajo evropsko usmeritev svojih držav ter sprejemajo evropska načela in vrednote; ker podobne težnje, da bi živeli v svobodni, suvereni in demokratični državi, izraža tudi večina prebivalcev Belorusije, saj nasprotujejo Lukašenkovemu režimu, ki ga podpira Rusija;

| H. | ker nedavno dogajanje kaže, da ima neširitev ogromno strateško ceno in lahko ogrozi varnost in stabilnost na naši celini; |
| --- | --- |

H.

ker nedavno dogajanje kaže, da ima neširitev ogromno strateško ceno in lahko ogrozi varnost in stabilnost na naši celini;

| I. | ker odnosi EU z Ukrajino, Republiko Moldavijo in Gruzijo temeljijo na ambicioznih pridružitvenih sporazumih ter poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine, kar ustvarja ugodno okolje za politično pridruževanje, približevanje zakonodaje in gospodarsko povezovanje, kar so vse poglavitni elementi prihodnjega pristopnega procesa; ker se ti pridružitveni sporazumi ter poglobljena in celovita območja proste trgovine še ne izvajajo v celoti; |
| --- | --- |

I.

ker odnosi EU z Ukrajino, Republiko Moldavijo in Gruzijo temeljijo na ambicioznih pridružitvenih sporazumih ter poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine, kar ustvarja ugodno okolje za politično pridruževanje, približevanje zakonodaje in gospodarsko povezovanje, kar so vse poglavitni elementi prihodnjega pristopnega procesa; ker se ti pridružitveni sporazumi ter poglobljena in celovita območja proste trgovine še ne izvajajo v celoti;

| J. | ker so Ukrajina, Republika Moldavija in Gruzija vse v rekordnem času predložile oba vprašalnika za pristop k EU, kar dokazuje njihovo veliko zavezanost vrednotam EU, pa tudi njihovo veliko sposobnost in pripravljenost za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

J.

ker so Ukrajina, Republika Moldavija in Gruzija vse v rekordnem času predložile oba vprašalnika za pristop k EU, kar dokazuje njihovo veliko zavezanost vrednotam EU, pa tudi njihovo veliko sposobnost in pripravljenost za doseganje teh ciljev;

| K. | ker je Komisija 17. junija 2022 objavila mnenja o treh vlogah, v katerih je Svetu priporočila, naj potrdi možnost, da Ukrajina, Republika Moldavija in Gruzija postanejo države članice EU; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija 17. junija 2022 objavila mnenja o treh vlogah, v katerih je Svetu priporočila, naj potrdi možnost, da Ukrajina, Republika Moldavija in Gruzija postanejo države članice EU;

| L. | ker je Komisija v teh mnenjih priporočila, da se Ukrajini in Republiki Moldaviji podeli status kandidatke pod pogojem, da se sprejmejo nekateri reformni ukrepi, na primer na področju pravne države in boja proti korupciji; ker je Komisija v zvezi z Gruzijo priporočila, da se ji status države kandidatke podeli šele, ko bodo urejene ustrezne prednostne naloge; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija v teh mnenjih priporočila, da se Ukrajini in Republiki Moldaviji podeli status kandidatke pod pogojem, da se sprejmejo nekateri reformni ukrepi, na primer na področju pravne države in boja proti korupciji; ker je Komisija v zvezi z Gruzijo priporočila, da se ji status države kandidatke podeli šele, ko bodo urejene ustrezne prednostne naloge;

| M. | ker bi podelitev statusa države kandidatke državljanom teh treh držav poslala močno sporočilo upanja in solidarnosti ter pokazala, da je Evropska unija odločena, da se bo spoprijela s sedanjimi izzivi in sledila svoji viziji prihodnosti; |
| --- | --- |

M.

ker bi podelitev statusa države kandidatke državljanom teh treh držav poslala močno sporočilo upanja in solidarnosti ter pokazala, da je Evropska unija odločena, da se bo spoprijela s sedanjimi izzivi in sledila svoji viziji prihodnosti;

| 1. | pozdravlja prošnje Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije za članstvo kot izraz evropskih teženj njihovih prebivalcev in njihove želje po mirnem in varnem življenju v svobodnih, demokratičnih in uspešnih državah, ki vzdržujejo dobre sosedske odnose z vsemi evropskimi državami in se zavzemajo za vse tesnejše sodelovanje z državami članicami EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja uradno priporočilo Komisije, da Ukrajini in Republiki Moldaviji podeli status kandidatke za članstvo v EU, ter evropsko perspektivo za Gruzijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva voditelje držav in vlad, ki se bodo 23. in 24. junija 2022 sestali kot Evropski svet, naj Ukrajini in Republiki Moldaviji podelijo status kandidatke za članstvo v EU ter si še naprej prizadevajo, da se bo Gruziji podelil enak status, ko bodo urejene prednostne naloge, nakazane v mnenju Komisije; poudarja, da morajo voditelji držav in vlad spoštovati svojo zgodovinsko odgovornost in izražati jasno politično sporočilo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bo podelitev statusa kandidatke pomenila, da bo Evropska unija pokazala vodstveno vlogo, odločnost in vizijo v sedanjem kontekstu brutalne ruske vojne agresije proti Ukrajini in poskusa preopredeljevanja geopolitičnega okolja ter s tem poslala jasno politično sporočilo, da so te države nepreklicno izbrale evropsko pot, kar sprejemajo tudi njihovi evropski partnerji, in se tu tretje strani ne bi smele vmešavati; ponovno poudarja, da mora EU ostati zanesljiva partnerica in verodostojna geopolitična akterka, ki spoštuje lastna načela in vrednote ter izkazuje solidarnost s tistimi, ki se zavzemajo za iste ideale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, naj zberejo politično voljo za ponovno oživitev širitvenega procesa in izpolnijo svoje obljube s konkretnimi pozitivnimi koraki v pristopnih procesih držav, ki se želijo pridružiti Uniji in si zaslužijo članstvo v evropski družini; zato poziva voditelje držav in vlad EU na srečanju 23. in 24. junija 2022, naj zeleno luč prižgejo tudi širitvenemu procesu Zahodnega Balkana, ki je za zdaj blokiran; |
| --- | --- |

5.

| 6. | želi opozoriti, da je treba ohraniti verodostojnost širitvenega procesa EU in sprostiti vso njegovo preobrazbeno moč ter ohraniti dolgoletno zavezanost državam Zahodnega Balkana in njihovo vzporedno pot nadaljevati neprekinjeno in z večjo dinamičnostjo na podlagi dosežkov, političnega usklajevanja, solidarnosti v mednarodnih zadevah in dogovorjenih zavez; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da mora pristop k EU potekati v skladu s členom 49 PEU, in sicer na podlagi spoštovanja ustreznih postopkov in pod pogojem, da bodo izpolnjena uveljavljena merila, predvsem københavnska merila za članstvo v EU, ter da se bo še naprej izvajal proces na podlagi dosežkov, ki zahteva sprejetje in izvajanje ustreznih reform, zlasti na področjih demokracije, pravne države, človekovih pravic, tržnega gospodarstva in izvajanja pravnega reda EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva ukrajinske, moldavske in gruzijske oblasti, naj pokažejo dejansko politično voljo, da bi uresničile evropske težnje prebivalcev, ter v ta namen izboljšajo napredek in izvedejo obsežne reforme, da bi te države čim prej izpolnile merila za članstvo v EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba izkušnje Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije pri izvajanju njihovih pridružitvenih sporazumov ter poglobljenih in celovitih območij proste trgovine izkoristiti kot podlago za prihodnji pristopni proces, s čimer se bodo te tri države lahko postopoma vključevale v enotni trg EU in povečevale sektorsko sodelovanje; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ustrezne notranje strukture in zagotovijo dodatna sredstva ter večjo tehnično pomoč in politično podporo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se zaveda, da Ukrajinci, Moldavijci in Gruzijci nenehno podpirajo proevropsko usmeritev svojih držav in si zaslužijo živeti v svobodnih, demokratičnih in uspešnih državah, ki so ponosne in predane članice evropske družine; meni, da bi lahko Evropski svet na tem zasedanju naredil pomemben prvi korak k uresničitvi dolgoletnih želja prebivalcev teh treh držav; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je EU zavezana suverenosti, ozemeljski celovitosti in politični neodvisnosti Ukrajine, Republike Moldavije in Gruzije v okviru njihovih mednarodno priznanih meja, in podpira njihova prizadevanja za popolno uveljavitev teh načel; v zvezi s tem izpostavlja pomen enotnosti in solidarnosti držav članic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, države članice in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj posodobijo politiko vzhodnega partnerstva, da bo lahko ostala preobrazbeni in smiseln instrument tudi v sedanjih razmerah ruske agresije proti Ukrajini, ki ogroža tudi varnost njenih sosednjih držav in ogroža stabilnost vse regije; poudarja, da je med državami vzhodnega partnerstva potrebno regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in Svet, naj z državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami vzpostavita okrepljen in strukturiran politični dialog, da bi pospešili gospodarsko povezovanje in usklajevanje zakonodaje ter po potrebi postopno vključevanje v delo in postopke institucij EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno poziva institucije EU, naj pospešijo potrebne ukrepe za učinkovitejše odločanje v EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno potrjuje svojo zavezanost širitvi, saj nimamo druge izbire in je to bolj kot kdaj koli prej geostrateška naložba v stabilno, močno in enotno EU; je trdno prepričan, da je možnost polnopravnega članstva v EU za države, ki želijo postati države članice EU, tudi v političnem, gospodarskem in varnostnem interesu Unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom Ukrajine, Republike Moldavije, Gruzije in državam Zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

16.

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/6

---

P9_TA(2022)0257

Gensko spremenjena koruza DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 in gensko spremenjena koruza s kombinacijo dveh ali treh transformacij DP4114, MON 810, MIR604 in NK603

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij DP4114, MON 810, MIR604 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

(2023/C 32/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij DP4114, MON 810, MIR604 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D081155/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij DP4114, MON 810, MIR604 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D081155/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 7(3) in člena 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 7(3) in člena 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 16. maja 2022 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 16. maja 2022 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 26. januarja 2022 in objavila 7. marca 2022 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 26. januarja 2022 in objavila 7. marca 2022 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (GSO) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (GSO) (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba Pioneer Overseas Corporation s sedežem v Belgiji v imenu družbe Pioneer Hi-Bred International, Inc. s sedežem v Združenih državah Amerike 2. maja 2018 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljnjem besedilu: vloga) za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjena koruza), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo to gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za živila in krmo namenjeni tudi za druge vrste uporabe z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Pioneer Overseas Corporation s sedežem v Belgiji v imenu družbe Pioneer Hi-Bred International, Inc. s sedežem v Združenih državah Amerike 2. maja 2018 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljnjem besedilu: vloga) za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjena koruza), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo to gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za živila in krmo namenjeni tudi za druge vrste uporabe z izjemo gojenja;

| B. | ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 10 podkombinacij posamičnih transformacij, ki sestavljajo gensko spremenjeno koruzo, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni; |
| --- | --- |

B.

ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 10 podkombinacij posamičnih transformacij, ki sestavljajo gensko spremenjeno koruzo, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni;

| C. | ker je bila podkombinacija MON 810 × NK603 že odobrena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/2045 (5); ker se osnutek izvedbenega sklepa tako nanaša na gensko spremenjeno koruzo in devet preostalih podkombinacij v vlogi (6); |
| --- | --- |

C.

ker je bila podkombinacija MON 810 × NK603 že odobrena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/2045 (5); ker se osnutek izvedbenega sklepa tako nanaša na gensko spremenjeno koruzo in devet preostalih podkombinacij v vlogi (6);

| D. | ker je agencija EFSA 26. januarja 2022 o tej odobritvi za gensko spremenjeno koruzo sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 7. marca 2022; |
| --- | --- |

D.

ker je agencija EFSA 26. januarja 2022 o tej odobritvi za gensko spremenjeno koruzo sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 7. marca 2022;

| E. | ker je bila gensko spremenjena koruza pridobljena z običajnim križanjem, pri katerem so bili uporabljene štiri posamične transformacije gensko spremenjene koruze: DP4114, MON 810, MIR604 in NK603; ker gensko spremenjena koruza povzroča odpornost na dva herbicida (glufosinat in glifosat) ter proizvaja pet insekticidnih beljakovin (7) („toksinov Bt“); |
| --- | --- |

E.

ker je bila gensko spremenjena koruza pridobljena z običajnim križanjem, pri katerem so bili uporabljene štiri posamične transformacije gensko spremenjene koruze: DP4114, MON 810, MIR604 in NK603; ker gensko spremenjena koruza povzroča odpornost na dva herbicida (glufosinat in glifosat) ter proizvaja pet insekticidnih beljakovin (7) („toksinov Bt“);

| F. | ker vlagatelj ni predložil nobenih eksperimentalnih podatkov za devet podkombinacij, ki jih EFSA še ni ocenila (8); ker je EFSA kljub temu sklenila, da te podkombinacije ne vzbujajo pomislekov glede varnosti; |
| --- | --- |

F.

ker vlagatelj ni predložil nobenih eksperimentalnih podatkov za devet podkombinacij, ki jih EFSA še ni ocenila (8); ker je EFSA kljub temu sklenila, da te podkombinacije ne vzbujajo pomislekov glede varnosti;

Neocenjevanje komplementarnega herbicida

| G. | ker je treba na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (9) oceniti, ali pričakovane kmetijske prakse vplivajo na izražanje preučevanih ciljev; ker je v skladu z omenjeno izvedbeno uredbo to še posebej pomembno pri rastlinah, ki so odporne proti herbicidom; |
| --- | --- |

G.

ker je treba na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (9) oceniti, ali pričakovane kmetijske prakse vplivajo na izražanje preučevanih ciljev; ker je v skladu z omenjeno izvedbeno uredbo to še posebej pomembno pri rastlinah, ki so odporne proti herbicidom;

| H. | ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, porabi več komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (10); ker je torej mogoče pričakovati, da bo gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku herbicidov na osnovi glifosata in glufosinata, posledica tega pa so lahko večje količine njihovih ostankov in razgradnih produktov (metabolitov) v pridelku; |
| --- | --- |

H.

ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, porabi več komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (10); ker je torej mogoče pričakovati, da bo gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku herbicidov na osnovi glifosata in glufosinata, posledica tega pa so lahko večje količine njihovih ostankov in razgradnih produktov (metabolitov) v pridelku;

| I. | ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in zato izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (11); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (12); |
| --- | --- |

I.

ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in zato izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (11); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (12);

| J. | ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; ker več drugih najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih študij potrjuje rakotvorni potencial glifosata (13); |
| --- | --- |

J.

ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; ker več drugih najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih študij potrjuje rakotvorni potencial glifosata (13);

| K. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in metabolitov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to sporno, saj lahko prav genska sprememba vpliva na način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestavo in toksičnost metabolitov (14); |
| --- | --- |

K.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in metabolitov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to sporno, saj lahko prav genska sprememba vpliva na način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestavo in toksičnost metabolitov (14);

Odprta vprašanja v zvezi s toksini Bt

| L. | ker je ocena toksičnosti toksinov Bt temeljila na študijah prehranjevanja, kjer so se uporabljali le izolirani toksini Bt, proizvedeni z bakterijami; ker toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt; ker lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (15); |
| --- | --- |

L.

ker je ocena toksičnosti toksinov Bt temeljila na študijah prehranjevanja, kjer so se uporabljali le izolirani toksini Bt, proizvedeni z bakterijami; ker toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami, ni mogoče pripisati velikega pomena, saj so toksini Bt v gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, kot so koruza, bombaž in soja, po naravi bolj toksični kot izolirani toksini Bt; ker lahko inhibitorji proteaze, prisotni v rastlinskem tkivu, zakasnijo razgradnjo toksinov Bt in tako povečajo toksičnost; ker je bil ta pojav dokazan v številnih znanstvenih študijah, tudi v tisti, izvedeni pred 30 leti za družbo Monsanto, ki je pokazala, da je toksičnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno majhne količine inhibitorjev proteaze do 20-krat višja (15);

| M. | ker v ocenah tveganja agencije EFSA ta povečana toksičnost ni upoštevana, čeprav je relevantna za vse rastline z genom Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker zato ni mogoče izključiti tveganj za ljudi in živali, ki zaužijejo hrano in krmo s toksini Bt, in ki nastanejo s to povečano toksičnostjo zaradi interakcije med inhibitorji proteaze in toksini Bt; |
| --- | --- |

M.

ker v ocenah tveganja agencije EFSA ta povečana toksičnost ni upoštevana, čeprav je relevantna za vse rastline z genom Bt, ki jih je dovoljeno uvažati v Unijo ali gojiti v Uniji; ker zato ni mogoče izključiti tveganj za ljudi in živali, ki zaužijejo hrano in krmo s toksini Bt, in ki nastanejo s to povečano toksičnostjo zaradi interakcije med inhibitorji proteaze in toksini Bt;

| N. | ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da lahko imajo nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (16), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

N.

ker so bili v številnih študijah opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter se je ugotovilo, da lahko imajo nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (16), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| O. | ker je znanstvena študija pokazala, da se toksičnost toksinov Bt lahko poveča tudi z interakcijo z ostanki škropljenja s herbicidi in da so potrebne nadaljnje študije kombiniranih učinkov zložb genskih elementov (gensko spremenjene kmetijske rastline, ki so bile spremenjene, da bi bile odporne na herbicide in bi proizvajale insekticide v obliki toksinov Bt) (17); ker se kljub temu šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja; |
| --- | --- |

O.

ker je znanstvena študija pokazala, da se toksičnost toksinov Bt lahko poveča tudi z interakcijo z ostanki škropljenja s herbicidi in da so potrebne nadaljnje študije kombiniranih učinkov zložb genskih elementov (gensko spremenjene kmetijske rastline, ki so bile spremenjene, da bi bile odporne na herbicide in bi proizvajale insekticide v obliki toksinov Bt) (17); ker se kljub temu šteje, da ocenjevanje morebitne interakcije ostankov herbicidov in njihovih metabolitov s toksini Bt ne sodi na področje pristojnosti odbora agencije EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru ocene tveganja;

Kmetijske rastline z genom Bt: učinki na neciljne organizme

| P. | ker v nasprotju z uporabo insekticidov, pri katerih gre za izpostavljenost med škropljenjem in v omejenem obdobju po njem, uporaba gensko spremenjenih rastlin z genom Bt, pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt; |
| --- | --- |

P.

ker v nasprotju z uporabo insekticidov, pri katerih gre za izpostavljenost med škropljenjem in v omejenem obdobju po njem, uporaba gensko spremenjenih rastlin z genom Bt, pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt;

| Q. | ker domneve, da toksini Bt kažejo en sam ciljni način delovanja, ni več mogoče imeti za pravilno in ker učinkov na neciljne organizme ni mogoče izključiti (18); ker je vse več dokazov o raznolikih učinkih na neciljne organizme; ker je v nedavnem pregledu navedenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni precejšnji škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja (19); |
| --- | --- |

Q.

ker domneve, da toksini Bt kažejo en sam ciljni način delovanja, ni več mogoče imeti za pravilno in ker učinkov na neciljne organizme ni mogoče izključiti (18); ker je vse več dokazov o raznolikih učinkih na neciljne organizme; ker je v nedavnem pregledu navedenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni precejšnji škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja (19);

Pripombe pristojnih organov držav članic in deležnikov

| R. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (20); |
| --- | --- |

R.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (20);

| S. | ker podrobna analiza neodvisne raziskovalne organizacije med drugim navaja, da za mnenje EFSA o vlogi za odobritev gensko spremenjene koruze ni mogoče trditi, da izpolnjuje zahteve za oceno morebitnih sinergijskih ali antagonističnih učinkov, ki izhajajo iz kombinacije transformacijskih dogodkov, kar zadeva toksikologijo, in da zato toksikološka ocena, ki jo je izvedla EFSA, ni sprejemljiva (21); |
| --- | --- |

S.

ker podrobna analiza neodvisne raziskovalne organizacije med drugim navaja, da za mnenje EFSA o vlogi za odobritev gensko spremenjene koruze ni mogoče trditi, da izpolnjuje zahteve za oceno morebitnih sinergijskih ali antagonističnih učinkov, ki izhajajo iz kombinacije transformacijskih dogodkov, kar zadeva toksikologijo, in da zato toksikološka ocena, ki jo je izvedla EFSA, ni sprejemljiva (21);

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| T. | ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (22); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (23); ker bi se z odobritvijo uvoza gensko spremenjene koruze povečalo povpraševanje po tej kmetijski rastlini, vzgojeni za tretiranje s herbicidi na podlagi glufosinata in glifosata, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev in okolja v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce in okolje še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov; |
| --- | --- |

T.

ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (22); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (23); ker bi se z odobritvijo uvoza gensko spremenjene koruze povečalo povpraševanje po tej kmetijski rastlini, vzgojeni za tretiranje s herbicidi na podlagi glufosinata in glifosata, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev in okolja v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce in okolje še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov;

| U. | ker bi lahko po strokovno pregledani študiji, objavljeni leta 2020, Roundup, eden najbolj razširjenih herbicidov na osnovi glifosata, povzročil izgubo biotske raznovrstnosti, zaradi česar bi ekosistemi postali bolj ranljivi za onesnaževanje in podnebne spremembe (24); |
| --- | --- |

U.

ker bi lahko po strokovno pregledani študiji, objavljeni leta 2020, Roundup, eden najbolj razširjenih herbicidov na osnovi glifosata, povzročil izgubo biotske raznovrstnosti, zaradi česar bi ekosistemi postali bolj ranljivi za onesnaževanje in podnebne spremembe (24);

| V. | ker ima Unija kot pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti odgovornost zagotoviti, da dejavnosti pod njeno pristojnostjo ali nadzorom ne povzročajo škode okolju drugih držav (25); |
| --- | --- |

V.

ker ima Unija kot pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti odgovornost zagotoviti, da dejavnosti pod njeno pristojnostjo ali nadzorom ne povzročajo škode okolju drugih držav (25);

| W. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge upravičene dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti upravičeni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

W.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge upravičene dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti upravičeni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

Nedemokratičen postopek odločanja

| X. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za rastline, živali hrano in krmo iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 16. maja 2022, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

X.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za rastline, živali hrano in krmo iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 16. maja 2022, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| Y. | ker Komisija kot problematično priznava dejstvo, da še naprej sprejema sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ne da bi za to glasovala kvalificirana večina držav članic, kar je resnična izjema za odobritve proizvodov v celoti, vendar je postalo norma za odločanje pri odobritvah gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

Y.

ker Komisija kot problematično priznava dejstvo, da še naprej sprejema sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ne da bi za to glasovala kvalificirana večina držav članic, kar je resnična izjema za odobritve proizvodov v celoti, vendar je postalo norma za odločanje pri odobritvah gensko spremenjenih živil in krme;

| Z. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 27-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja; |
| --- | --- |

Z.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 27-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja;

| AA. | ker Komisija sicer priznava demokratični primanjkljaj, premajhno podporo držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

AA.

ker Komisija sicer priznava demokratični primanjkljaj, premajhno podporo držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme;

| AB. | ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (26); |
| --- | --- |

AB.

ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (26);

| 1. | meni da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (27), da bi se zagotovila osnova za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, saj se s tem povečuje uporaba komplementarnih herbicidov in s tem tveganje za biotsko raznovrstnost, varnost hrane in zdravje delavcev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (28); vendar je globoko razočaran, ker Komisija še naprej dovoljuje uvoz gensko spremenjenih organizmov v Unijo, čeprav Parlament vedno znova temu nasprotuje, večina držav članic pa glasuje proti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; ponovno poziva, naj se osnutkom izvedbenih aktov priloži obrazložitveni memorandum, v katerem je pojasnjeno, kako podpirajo načelo neškodovanja (29); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva agencijo EFSA, naj zahteva podatke o posledicah uživanja živil in krme iz gensko spremenjenih rastlin za črevesno floro; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri podkombinacij iz zložb genskih elementov, razen če jih je agencija EFSA temeljito ocenila na podlagi popolnih eksperimentalnih podatkov, ki jih je predložil vlagatelj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | natančneje meni, da je odobritev sort gensko spremenjenih rastlin, za katere niso bili predloženi eksperimentalni podatki in ki še niso bile preskušene ali celo niti ustvarjene, v nasprotju z načeli splošne živilske zakonodaje, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da predlogi sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 (30) in služijo kot podlaga za pogajanja s Svetom, določajo, da Komisija ne odobri gensko spremenjenih organizmov, če za to ni podpore kvalificirane večine držav članic; vztraja, naj Komisija spoštuje to stališče, in poziva Svet, naj nemudoma nadaljuje delo in sprejme splošni pristop k tej zadevi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o oceni gensko spremenjene koruze DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 in podkombinacij za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2018-150), Strokovno glasilo EFSA 2022,20; 17(3):7134, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2022.7134.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov.

Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 11). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 11).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 15).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 20). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 20).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 2). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 2).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 7). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 7).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 12). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 12).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 18). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 18).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 323, 11.8.2021, str. 7). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 323, 11.8.2021, str. 7).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 2). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 2).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 8). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 8).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 15).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 36). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 36).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 43). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 43).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 49). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 49).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 56). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 56).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 63). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 63).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 66). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 66).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 74). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 74).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 45). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 45).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 (DAS-44406-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 52). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 (DAS-44406-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 52).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 59). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 59).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 66). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 66).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0024).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjen bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjen bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0025).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB811 (BCS-GH811-4), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB811 (BCS-GH811-4), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0062).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico 73496 (DP-Ø73496-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico 73496 (DP-Ø73496-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0063).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87769 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87769 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0115).

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/2045 z dne 19. decembra 2018 o obnovitvi odobritve dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 327, 21.12.2018, str. 65).

(6)  MIR604 × NK603 × DP4114, MON 810 × NK603 × DP4114, MON 810 × MIR604 × DP4114, MON 810 × MIR604 × NK603, NK603 × DP4114, MIR604 × DP4114, MIR604 × NK603, MON 810 × DP4114 in MON 810 × MIR604.

(7)  Cry1F, Cry34Ab1, Cry35Ab1, Cry1Ab in mCry3A.

(8)  Mnenje EFSA, str. 4.

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 z dne 3. aprila 2013 o vlogah za odobritev gensko spremenjenih živil in krme v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi uredb Komisije (ES) št. 641/2004 in (ES) št. 1981/2006 (UL L 157, 8.6.2013, str. 1).

(10)  Gl. na primer Bonny, S. (2016) Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, januar 2016; 57(1), str. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C. M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe, 28. september 2012, zvezek 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(11)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(13)  Gl. na primer https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, in https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(14)  To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki ga je opravila agencija EFSA, Strokovno glasilo EFSA 2018, 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(15)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, št. 38, str. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(16)  Za pregled gl. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), str. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(17)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0278691516300722?via%3Dihub

(18)  Gl. na primer: Hilbeck, A., Otto, M., Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071.

(19)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design, RAGES 2020, str. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(20)  Pripombe držav članic, dostopne prek registra vprašanj agencije EFSA: https://open.efsa.europa.eu/.

(21)  Pripomba Testbiotech o oceni EFSA za gensko spremenjeno koruzo DP4114 × MON810 × MIR604 × NK603 in podkombinacije za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2018–150) podjetja Pioneer.

(22)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(23)  https://indicators.report/targets/3-9/

(24)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(25)  Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti, 3. člen: https://www.uradni-list.si/glasilo-uradni-list-rs/vsebina/1996-02-0029?sop=1996-02-0029.

(26)  Komisija v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011 lahko nadaljuje postopek odobritve, če v odboru za pritožbe ni podpore kvalificirane večine držav članic, vendar to ni nujno.

(27)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(28)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(29)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (UL C 270, 7.7.2021, str. 2), odstavek 102.

(30)  UL C 445, 29.10.2021, str. 257.

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/14

---

P9_TA(2022)0258

Gensko spremenjena koruza NK603 × T25 × DAS-40278-9 in njena podkombinacija T25 × DAS-40278-9

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2022/797 z dne 19. maja 2022 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 × DAS-40278-9 in njeno podkombinacijo T25 × DAS-40278-9, so iz njiju sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

(2023/C 32/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2022/797 z dne 19. maja 2022 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 × DAS-40278-9 in njeno podkombinacijo T25 × DAS-40278-9, so iz njiju sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D080148/03 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2022/797 z dne 19. maja 2022 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 × DAS-40278-9 in njeno podkombinacijo T25 × DAS-40278-9, so iz njiju sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D080148/03 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (2), zlasti člena 7(3) in člena 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (2), zlasti člena 7(3) in člena 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 1. aprila 2022 in na podlagi katerega mnenje ni bilo sprejeto, ter glasovanja v odboru za pritožbe 26. aprila 2022, na podlagi katerega mnenje prav tako ni bilo sprejeto, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 1. aprila 2022 in na podlagi katerega mnenje ni bilo sprejeto, ter glasovanja v odboru za pritožbe 26. aprila 2022, na podlagi katerega mnenje prav tako ni bilo sprejeto,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: agencija EFSA) sprejela 29. oktobra 2021 in objavila 13. decembra 2021 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: agencija EFSA) sprejela 29. oktobra 2021 in objavila 13. decembra 2021 (4),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (5),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba Pioneer Overseas Corporation (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) 12. decembra 2019 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 × DAS-40278-9 (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjena koruza), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo to gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za živila in krmo namenjeni tudi za druge vrste uporabe, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Pioneer Overseas Corporation (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) 12. decembra 2019 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 × DAS-40278-9 (v nadaljnjem besedilu: gensko spremenjena koruza), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo to gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za živila in krmo namenjeni tudi za druge vrste uporabe, z izjemo gojenja;

| B. | ker je agencija EFSA 29. oktobra 2021 o tej odobritvi za gensko spremenjeno koruzo sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 13. decembra 2021; |
| --- | --- |

B.

ker je agencija EFSA 29. oktobra 2021 o tej odobritvi za gensko spremenjeno koruzo sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 13. decembra 2021;

| C. | ker je bila zložba treh elementov gensko spremenjene koruze pridobljena z običajnim križanjem, pri katerem so bili uporabljene tri posamične transformacije gensko spremenjene koruze: NK603, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat; T25, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glufosinat-amonij; in DAS-40278–9, ki katalizirata razgradnjo splošnega razreda herbicidov, znanih kot ariloksifenoksipropionati, in zagotavlja odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo 2,4-D (6); |
| --- | --- |

C.

ker je bila zložba treh elementov gensko spremenjene koruze pridobljena z običajnim križanjem, pri katerem so bili uporabljene tri posamične transformacije gensko spremenjene koruze: NK603, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat; T25, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glufosinat-amonij; in DAS-40278–9, ki katalizirata razgradnjo splošnega razreda herbicidov, znanih kot ariloksifenoksipropionati, in zagotavlja odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo 2,4-D (6);

| D. | ker je agencija EFSA predhodno ocenila podkombinacijo NK603 x T25 in podkombinacijo NK603 x DAS-40278–9; ker vlagatelj ni predložil nobenih eksperimentalnih podatkov za podkombinacijo DAS-40278–9 x T25, ki je agencija EFSA še ni ocenila; ker je agencije EFSA kljub temu sklenila, da ta podkombinacija ne bo vzbujala pomislekov glede varnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je agencija EFSA predhodno ocenila podkombinacijo NK603 x T25 in podkombinacijo NK603 x DAS-40278–9; ker vlagatelj ni predložil nobenih eksperimentalnih podatkov za podkombinacijo DAS-40278–9 x T25, ki je agencija EFSA še ni ocenila; ker je agencije EFSA kljub temu sklenila, da ta podkombinacija ne bo vzbujala pomislekov glede varnosti;

Neocenjevanje komplementarnega herbicida

| E. | ker je treba na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (7) oceniti, ali pričakovane kmetijske prakse vplivajo na izražanje preučevanih ciljev; ker je v skladu z omenjeno izvedbeno uredbo to še posebej pomembno pri rastlinah, ki so odporne proti herbicidom; |
| --- | --- |

E.

ker je treba na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (7) oceniti, ali pričakovane kmetijske prakse vplivajo na izražanje preučevanih ciljev; ker je v skladu z omenjeno izvedbeno uredbo to še posebej pomembno pri rastlinah, ki so odporne proti herbicidom;

| F. | ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, porabi več komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (8); ker torej lahko pričakujemo, da bo gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku herbicidov na osnovi glifosata, glufosinata, ariloksifenoksipropionatov in herbicidov 2,4-D, posledica tega pa so lahko večje količine njihovih ostankov in njihovih razgradnih produktov (metabolitov) v pridelku; |
| --- | --- |

F.

ker je iz številnih študij razvidno, da se pri gojenju gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, porabi več komplementarnih herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (8); ker torej lahko pričakujemo, da bo gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku herbicidov na osnovi glifosata, glufosinata, ariloksifenoksipropionatov in herbicidov 2,4-D, posledica tega pa so lahko večje količine njihovih ostankov in njihovih razgradnih produktov (metabolitov) v pridelku;

| G. | ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in zato izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (10); |
| --- | --- |

G.

ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in zato izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (9); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (10);

| H. | ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; ker več drugih najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih študij potrjuje rakotvorni potencial glifosata (11); |
| --- | --- |

H.

ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; ker več drugih najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih študij potrjuje rakotvorni potencial glifosata (11);

| I. | ker so v članku, katerega strokovni pregled je opravil strokovnjak, ki je sodeloval pri razvoju gensko spremenjenih rastlin, izraženi dvomi o varnosti gensko spremenjenih poljščin, odpornih na 2,4-D, zaradi njegove razgradnje v citotoksične razgradne produkte (12); |
| --- | --- |

I.

ker so v članku, katerega strokovni pregled je opravil strokovnjak, ki je sodeloval pri razvoju gensko spremenjenih rastlin, izraženi dvomi o varnosti gensko spremenjenih poljščin, odpornih na 2,4-D, zaradi njegove razgradnje v citotoksične razgradne produkte (12);

| J. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in metabolitov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to sporno, saj lahko prav genska sprememba vpliva na način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestavo in toksičnost metabolitov (13); |
| --- | --- |

J.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in metabolitov na gensko spremenjenih rastlinah ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to sporno, saj lahko prav genska sprememba vpliva na način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestavo in toksičnost metabolitov (13);

Pripombe pristojnih organov držav članic

| K. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (14), ker te kritične pripombe vključujejo dejstvo, da ni mogoče izključiti medsebojnega učinkovanja med herbicidi, njihovimi ostanki in metaboliti, ki se uporabljajo na gensko spremenjeni koruzi, in da ta kemični koktajel še nikoli ni bil toksikološko preskušen in bi lahko vplival na zdravje ljudi in živali ter okolje, in ker je v gensko spremenjeni koruzi gen beta-laktamaza, ki temelji na vektorju, tj. gen odpornosti na antibiotike, ki inaktivira kritično pomembne peniciline; |
| --- | --- |

K.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (14), ker te kritične pripombe vključujejo dejstvo, da ni mogoče izključiti medsebojnega učinkovanja med herbicidi, njihovimi ostanki in metaboliti, ki se uporabljajo na gensko spremenjeni koruzi, in da ta kemični koktajel še nikoli ni bil toksikološko preskušen in bi lahko vplival na zdravje ljudi in živali ter okolje, in ker je v gensko spremenjeni koruzi gen beta-laktamaza, ki temelji na vektorju, tj. gen odpornosti na antibiotike, ki inaktivira kritično pomembne peniciline;

| L. | ker vlagatelj trdi, da so znanstvene informacije v vlogi zaupne, kar je po navedbi pristojnega organa države članice (15) v nasprotju z Aarhuško konvencijo, ki določa pravico javnosti do dostopa do informacij o okolju; |
| --- | --- |

L.

ker vlagatelj trdi, da so znanstvene informacije v vlogi zaupne, kar je po navedbi pristojnega organa države članice (15) v nasprotju z Aarhuško konvencijo, ki določa pravico javnosti do dostopa do informacij o okolju;

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| M. | ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (16); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (17); ker bi se z odobritvijo uvoza gensko spremenjene koruze povečalo povpraševanje po tej kmetijski rastlini, vzgojeni za tretiranje s herbicidi na podlagi glufosinata, glifosata, ariloksifenoksipropionatov in herbicida 2,4-D, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev in okolja v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce in okolje še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov; |
| --- | --- |

M.

ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v poročilu iz leta 2017 ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (16); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 OZN do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (17); ker bi se z odobritvijo uvoza gensko spremenjene koruze povečalo povpraševanje po tej kmetijski rastlini, vzgojeni za tretiranje s herbicidi na podlagi glufosinata, glifosata, ariloksifenoksipropionatov in herbicida 2,4-D, s čimer bi se povečala izpostavljenost delavcev in okolja v tretjih državah; ker je to tveganje za delavce in okolje še posebej problematično pri gensko spremenjenih kmetijskih rastlinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicidov;

| N. | ker bi lahko po strokovno pregledani študiji, objavljeni leta 2020, Roundup, eden najbolj razširjenih herbicidov na osnovi glifosata, povzročil izgubo biotske raznovrstnosti, zaradi česar bi ekosistemi postali ranljivi za onesnaževanje in podnebne spremembe (18); |
| --- | --- |

N.

ker bi lahko po strokovno pregledani študiji, objavljeni leta 2020, Roundup, eden najbolj razširjenih herbicidov na osnovi glifosata, povzročil izgubo biotske raznovrstnosti, zaradi česar bi ekosistemi postali ranljivi za onesnaževanje in podnebne spremembe (18);

| O. | ker ima Unija kot pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti odgovornost zagotoviti, da dejavnosti pod njeno pristojnostjo ali nadzorom ne povzročajo škode okolju drugih držav (19); |
| --- | --- |

O.

ker ima Unija kot pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti odgovornost zagotoviti, da dejavnosti pod njeno pristojnostjo ali nadzorom ne povzročajo škode okolju drugih držav (19);

| P. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge upravičene dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti upravičeni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

P.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge upravičene dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti upravičeni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

Nedemokratičen postopek odločanja

| Q. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; ker po glasovanju v odboru za pritožbe iz člena 6 Uredbe (EU) št. 182/2011, ki je potekalo 26. aprila 2022, spet ni bilo sprejeto mnenje; ker je 14 držav članic (ki predstavljajo 35,72 % prebivalstva Unije) glasovalo proti odobritvi, tri države članice pa so se vzdržale, medtem ko je za glasovalo samo deset držav članic (ki predstavljajo 29,75 % prebivalcev Unije); |
| --- | --- |

Q.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; ker po glasovanju v odboru za pritožbe iz člena 6 Uredbe (EU) št. 182/2011, ki je potekalo 26. aprila 2022, spet ni bilo sprejeto mnenje; ker je 14 držav članic (ki predstavljajo 35,72 % prebivalstva Unije) glasovalo proti odobritvi, tri države članice pa so se vzdržale, medtem ko je za glasovalo samo deset držav članic (ki predstavljajo 29,75 % prebivalcev Unije);

| R. | ker Komisija kot problematično priznava dejstvo, da še naprej sprejema sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ne da bi za to glasovala kvalificirana večina držav članic, kar je resnična izjema za odobritve proizvodov kot celoto, vendar je postalo norma za odločanje pri odobritvah gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

R.

ker Komisija kot problematično priznava dejstvo, da še naprej sprejema sklepe o odobritvi gensko spremenjenih organizmov, ne da bi za to glasovala kvalificirana večina držav članic, kar je resnična izjema za odobritve proizvodov kot celoto, vendar je postalo norma za odločanje pri odobritvah gensko spremenjenih živil in krme;

| S. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 27-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja; |
| --- | --- |

S.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v devetem zakonodajnem obdobju že 27-krat nasprotoval dajanju gensko spremenjenih organizmov na trg; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker razlogi, zakaj države članice ne podpirajo odobritve, vključujejo nespoštovanje previdnostnega načela v postopku odobritve in znanstvene pomisleke v zvezi z oceno tveganja;

| T. | ker Komisija sicer priznava demokratični primanjkljaj, premajhno podporo držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

T.

ker Komisija sicer priznava demokratični primanjkljaj, premajhno podporo držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme;

| U. | ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (20); |
| --- | --- |

U.

ker ni treba spreminjati zakonodaje za to, da bi lahko Komisija zavrnila odobritev gensko spremenjenih organizmov, če je kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe ne podpre (20);

| 1. | meni, da izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/797 presega izvedbena pooblastila, določena v uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/797 ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (21), da bi se zagotovila osnova za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj razveljavi Izvedbeni sklep (EU) 2022/797; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih kmetijskih rastlin, odpornih proti herbicidom, saj se s tem povečuje uporaba komplementarnih herbicidov in je zato povečano tveganje za biotsko raznovrstnost, varnost hrane in zdravje delavcev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (22); vendar je globoko razočaran, ker Komisija še naprej dovoljuje uvoz gensko spremenjenih organizmov v Unijo, čeprav Parlament vedno znova temu nasprotuje, večina držav članic pa glasuje proti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; ponovno poziva, naj se osnutkom izvedbenih aktov priloži obrazložitveni memorandum, v katerem je pojasnjeno, kako podpirajo načelo neškodovanja (23); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da predlogi sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 (24) in služijo kot podlaga za pogajanja s Svetom, določajo, da Komisija ne odobri gensko spremenjenih organizmov, če za to ni podpore kvalificirane večine držav članic; vztraja, naj Komisija spoštuje to stališče, in poziva Svet, naj nemudoma nadaljuje delo in sprejme splošni pristop k tej zadevi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 141, 20.5.2022, str. 116.

(2)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(3)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6942

(5)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 11). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 11).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 15).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 20). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 202, 28.5.2021, str. 20).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 2). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 2).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 7). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 7).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 12). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 12).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 18). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 208, 1.6.2021, str. 18).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 323, 11.8.2021, str. 7). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 323, 11.8.2021, str. 7).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 2). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 2).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 8). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 8).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 415, 13.10.2021, str. 15).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 36). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 36).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 43). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 43).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 49). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 49).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 56). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 56).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 63). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 445, 29.10.2021, str. 63).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 66). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB614 × T304-40 × GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 66).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 74). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 474, 24.11.2021, str. 74).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 45). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 45).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 (DAS-44406-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 52). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-81419-2 (DAS-44406-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 52).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 59). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, MIR162, MON810 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 59).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 66). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije obnovitev odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt 11 (SYN-BTØ11-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 99, 1.3.2022, str. 66).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo GMB151 (BCS-GM151-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0024).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjen bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjen bombaž GHB614 (BCS-GHØØ2-5), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0025).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB811 (BCS-GH811-4), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB811 (BCS-GH811-4), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0062).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico 73496 (DP-Ø73496-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2022 o osnutku sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico 73496 (DP-Ø73496-4), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0063).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87769 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2022 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87769 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0115).

(6)  Mnenje agencije EFSA, str. 3.

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 z dne 3. aprila 2013 o vlogah za odobritev gensko spremenjenih živil in krme v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi uredb Komisije (ES) št. 641/2004 in (ES) št. 1981/2006 (UL L 157, 8.6.2013, str. 1).

(8)  Glej na primer Bonny, S. (2016) Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (Gensko modificirani pridelki, odporni na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016; 57(1), str. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (Vplivi gensko spremenjenih pridelkov na uporabo pesticidov v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe; 28. september 2012, zvezek 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(9)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(10)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(11)  Glej na primer https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, in https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(12)  Lurquin, P.F., Production of a toxic metabolite in 2,4-D-resistant GM crop plants (Proizvodnja toksičnega metabolita v gensko spremenjenih rastlinah, odpornih na 2,4-D), 3 Biotech, 6, 82(2016), https://doi.org/10.1007/s13205-016-0387-9.

(13)  To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki ga je opravila agencija EFSA, Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(14)  Pripombe držav članic, dostopne prek registra vprašanj agencije EFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(15)  Ibidem, str. 75.

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(17)  https://indicators.report/targets/3-9/

(18)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(19)  Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti, 3. člen: https://www.uradni-list.si/glasilo-uradni-list-rs/vsebina/1996-02-0029?sop=1996-02-0029.

(20)  Komisija v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011 lahko nadaljuje postopek odobritve, če v odboru za pritožbe ni podpore kvalificirane večine držav članic, vendar to ni nujno.

(21)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(23)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (UL C 270, 7.7.2021, str. 2), odstavek 102.

(24)  UL C 445, 29.10.2021, str. 257.

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/20

---

P9_TA(2022)0262

Nezakonita sečnja v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o nezakoniti sečnji v EU (2022/2523(RSP))

(2023/C 32/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 227 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 227 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 4, 191, 230 in 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 191, 230 in 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (1) (uredba EU o lesu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (1) (uredba EU o lesu),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o habitatih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o habitatih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (3) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o strateški presoji vplivov na okolje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (3) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o strateški presoji vplivov na okolje),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška uredba),

| — | ob upoštevanju postopka za ugotavljanje kršitev INFR(2020)2033, vključenega v sveženj postopkov Komisije za ugotavljanje kršitev z dne 12. februarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka za ugotavljanje kršitev INFR(2020)2033, vključenega v sveženj postopkov Komisije za ugotavljanje kršitev z dne 12. februarja 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2021 z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2021 z naslovom Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021)0572),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. novembra 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010 (COM(2021)0706) , s čimer naj bi zajezili krčenje in degradacijo gozdov, ki ju povzroča EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. novembra 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010 (COM(2021)0706) , s čimer naj bi zajezili krčenje in degradacijo gozdov, ki ju povzroča EU,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. decembra 2021 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja in nadomestitvi Direktive 2008/99/ES (COM(2021)0851), ter spremljevalnega sporočila (COM(2021)0814), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. decembra 2021 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravnem varstvu okolja in nadomestitvi Direktive 2008/99/ES (COM(2021)0851), ter spremljevalnega sporočila (COM(2021)0814),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1767 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1767 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (5),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o nezakoniti sečnji v EU (O-000020/2022 – B9-0016/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o nezakoniti sečnji v EU (O-000020/2022 – B9-0016/2022),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za peticije,

| A. | ker je Odbor za peticije prejel peticije št. 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 in 1056/2021, v katerih so vlagatelji izrazili zaskrbljenost zaradi nezakonite sečnje in konkretnih primerov kršenja okoljske zakonodaje EU v nekaterih državah članicah, celo v zadnjih evropskih pragozdovih in staroraslih gozdovih, in pozvali k preventivnim ukrepom za zmanjšanje tega tveganja in pa obsega okoljske škode ter grožnje za življenje in dobro počutje ljudi; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za peticije prejel peticije št. 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 in 1056/2021, v katerih so vlagatelji izrazili zaskrbljenost zaradi nezakonite sečnje in konkretnih primerov kršenja okoljske zakonodaje EU v nekaterih državah članicah, celo v zadnjih evropskih pragozdovih in staroraslih gozdovih, in pozvali k preventivnim ukrepom za zmanjšanje tega tveganja in pa obsega okoljske škode ter grožnje za življenje in dobro počutje ljudi;

| B. | ker je nezakonita sečnja skrb vzbujajoča dejavnost, saj povzroča okoljsko škodo, izgubljanje biotske raznovrstnosti, degradacijo ekosistemov, dezertifikacijo in erozijo tal, kar vodi v naravne nesreče, kot so zemeljski plazovi, in je že povzročila uničenje ali škodo na več območjih Natura 2000 in v več staroraslih gozdovih; ker lahko nezakonita sečnja povzroči izumrtje zavarovanih vrst in specifičnih habitatov različnih rastlinskih in živalskih vrst, saj tisti, ki izvajajo nezakonite dejavnosti, običajno ne upoštevajo zakonov, ki varujejo dragocene gozdne vire; |
| --- | --- |

B.

ker je nezakonita sečnja skrb vzbujajoča dejavnost, saj povzroča okoljsko škodo, izgubljanje biotske raznovrstnosti, degradacijo ekosistemov, dezertifikacijo in erozijo tal, kar vodi v naravne nesreče, kot so zemeljski plazovi, in je že povzročila uničenje ali škodo na več območjih Natura 2000 in v več staroraslih gozdovih; ker lahko nezakonita sečnja povzroči izumrtje zavarovanih vrst in specifičnih habitatov različnih rastlinskih in živalskih vrst, saj tisti, ki izvajajo nezakonite dejavnosti, običajno ne upoštevajo zakonov, ki varujejo dragocene gozdne vire;

| C. | ker Europol ocenjuje, da je okoljska kriminaliteta enako donosna kot trgovina s prepovedanimi drogami, a z veliko manjšim tveganjem odkritja in kaznovanja (6); |
| --- | --- |

C.

ker Europol ocenjuje, da je okoljska kriminaliteta enako donosna kot trgovina s prepovedanimi drogami, a z veliko manjšim tveganjem odkritja in kaznovanja (6);

| D. | ker je nezakonita sečnja glavni dejavnik degradacije in krčenja gozdov ter podnebnih sprememb in se zaradi nje slabša kakovost zraka; ker količina nezakonito posekanega lesa nanese med 15 % in 30 % mednarodne proizvodnje lesa, kar ima še dodatne okoljske, družbene in gospodarske posledice; ker nezakonita sečnja večinoma ostaja neodkrita, kar ovira prizadevanja EU za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora, evropskih podnebnih pravil in strategije za biotsko raznovrstnost; ker se nezakonita sečnja zelo pogosto dogaja v nekaterih najkakovostnejših in najbolje ohranjenih gozdovih v EU; |
| --- | --- |

D.

ker je nezakonita sečnja glavni dejavnik degradacije in krčenja gozdov ter podnebnih sprememb in se zaradi nje slabša kakovost zraka; ker količina nezakonito posekanega lesa nanese med 15 % in 30 % mednarodne proizvodnje lesa, kar ima še dodatne okoljske, družbene in gospodarske posledice; ker nezakonita sečnja večinoma ostaja neodkrita, kar ovira prizadevanja EU za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora, evropskih podnebnih pravil in strategije za biotsko raznovrstnost; ker se nezakonita sečnja zelo pogosto dogaja v nekaterih najkakovostnejših in najbolje ohranjenih gozdovih v EU;

| E. | ker se tudi proizvodi nezakonite sečnje prodajajo v EU kot potrjen les (7); ker glavne dosedanje sheme certificiranja ne morejo v celoti izpolniti zahtev veljavne zakonodaje; ker imajo glavne sheme, ocenjene v poročilu Komisije iz julija 2021 o shemah certificiranja in preverjanja v gozdarskem sektorju, vrzeli v opredelitvah zakonitosti in imajo njihove pravne zahteve že po naravi omejene doseg ali pa niso nedvoumne; ker te sheme sicer zagotavljajo sistematičen pristop k prenosu zahtevkov v celotni dobavni verigi, a večinoma ne vključujejo sistematične zmožnosti preverjanja – v realnem času ali kako drugače – transakcij količin, drevesnih vrst in kakovostnih razredov med subjekti, tako da so te sheme izpostavljene manipulacijam in goljufijam; ker imajo vse glavne sheme certificiranja težave s prepoznavanjem in učinkovitim reševanjem vprašanj korupcije, že vzpostavljeni sistemi za prepoznavanje primerov korupcije pa so relativno omejeni in le slabo pokrivajo tveganje goljufije (8); |
| --- | --- |

E.

ker se tudi proizvodi nezakonite sečnje prodajajo v EU kot potrjen les (7); ker glavne dosedanje sheme certificiranja ne morejo v celoti izpolniti zahtev veljavne zakonodaje; ker imajo glavne sheme, ocenjene v poročilu Komisije iz julija 2021 o shemah certificiranja in preverjanja v gozdarskem sektorju, vrzeli v opredelitvah zakonitosti in imajo njihove pravne zahteve že po naravi omejene doseg ali pa niso nedvoumne; ker te sheme sicer zagotavljajo sistematičen pristop k prenosu zahtevkov v celotni dobavni verigi, a večinoma ne vključujejo sistematične zmožnosti preverjanja – v realnem času ali kako drugače – transakcij količin, drevesnih vrst in kakovostnih razredov med subjekti, tako da so te sheme izpostavljene manipulacijam in goljufijam; ker imajo vse glavne sheme certificiranja težave s prepoznavanjem in učinkovitim reševanjem vprašanj korupcije, že vzpostavljeni sistemi za prepoznavanje primerov korupcije pa so relativno omejeni in le slabo pokrivajo tveganje goljufije (8);

| F. | ker so gozdovi bistveni ponori ogljika, ki prispevajo k boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

F.

ker so gozdovi bistveni ponori ogljika, ki prispevajo k boju proti podnebnim spremembam;

| G. | ker ima nezakonita sečnja znatne negativne socialno-ekonomske učinke, saj so lokalne in odgovorne skupnosti zaradi nezakonitega trženja nezakonito posekanega lesa prikrajšane za sredstva za preživljanje, kar nato spodbuja prestopništvo in ima škodljive posledice za trajnostni lokalni razvoj in zakonita podjetja; ker je nezakonita sečnja pogosto povezana z davčno utajo, kar tistim, ki nezakonito sekajo, omogoča, da zmanjšajo tržno vrednost gozdnih proizvodov, s tem pa izkrivljajo trg in povzročajo nelojalno konkurenco; ker nezakonita sečnja zaradi izgubljenih davkov in dajatev povzroča izgubo vladnih prihodkov ter tako povečuje stroške gospodarjenja z gozdovi in transakcijske stroške; ker se les pogosto poseka v eni državi članici, trguje pa se z njim v drugih državah članicah; ker se z večino nezakonitega lesa trguje in se uporablja kot zakonito posekan les; |
| --- | --- |

G.

ker ima nezakonita sečnja znatne negativne socialno-ekonomske učinke, saj so lokalne in odgovorne skupnosti zaradi nezakonitega trženja nezakonito posekanega lesa prikrajšane za sredstva za preživljanje, kar nato spodbuja prestopništvo in ima škodljive posledice za trajnostni lokalni razvoj in zakonita podjetja; ker je nezakonita sečnja pogosto povezana z davčno utajo, kar tistim, ki nezakonito sekajo, omogoča, da zmanjšajo tržno vrednost gozdnih proizvodov, s tem pa izkrivljajo trg in povzročajo nelojalno konkurenco; ker nezakonita sečnja zaradi izgubljenih davkov in dajatev povzroča izgubo vladnih prihodkov ter tako povečuje stroške gospodarjenja z gozdovi in transakcijske stroške; ker se les pogosto poseka v eni državi članici, trguje pa se z njim v drugih državah članicah; ker se z večino nezakonitega lesa trguje in se uporablja kot zakonito posekan les;

| H. | ker nimamo doslednih, usklajenih in primerljivih podatkov o sečnji v EU niti skupne opredelitve nezakonite sečnje; |
| --- | --- |

H.

ker nimamo doslednih, usklajenih in primerljivih podatkov o sečnji v EU niti skupne opredelitve nezakonite sečnje;

| I. | ker so izvajalci nezakonite sečnje često tudi nasilni proti gozdarskim uslužbencem, gozdarjem, organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, okoljskim aktivistom in preiskovalnim novinarjem, kar je v vsaj šestih prijavljenih primerih privedlo do smrti, velikokrat pa je prišlo tudi do nadlegovanja oseb, ki so odgovorni za varstvo gozdov, in nasilja nad njimi; |
| --- | --- |

I.

ker so izvajalci nezakonite sečnje često tudi nasilni proti gozdarskim uslužbencem, gozdarjem, organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, okoljskim aktivistom in preiskovalnim novinarjem, kar je v vsaj šestih prijavljenih primerih privedlo do smrti, velikokrat pa je prišlo tudi do nadlegovanja oseb, ki so odgovorni za varstvo gozdov, in nasilja nad njimi;

| J. | ker nimamo mednarodno priznane opredelitve dejavnosti, ki jih zajema pojem „nezakonita sečnja“, in zato prihaja do težav; ker ta nenatančnost ustvarja resno pravno vrzel; |
| --- | --- |

J.

ker nimamo mednarodno priznane opredelitve dejavnosti, ki jih zajema pojem „nezakonita sečnja“, in zato prihaja do težav; ker ta nenatančnost ustvarja resno pravno vrzel;

| K. | ker sta glavni gonili nezakonite sečnje korupcija in goljufija, kar vodi v nezadostno izvrševanje in nekaznovanost; ker to zaostruje tudi različne kriminalne dejavnosti, kot sta financiranje konfliktov in pranje denarja; ker so potrebni ukrepi EU za zaustavitev nezakonite sečnje in krčenja gozdov ter za zamejitev trgovine z nezakonito pridobljenim lesom in lesnimi proizvodi; |
| --- | --- |

K.

ker sta glavni gonili nezakonite sečnje korupcija in goljufija, kar vodi v nezadostno izvrševanje in nekaznovanost; ker to zaostruje tudi različne kriminalne dejavnosti, kot sta financiranje konfliktov in pranje denarja; ker so potrebni ukrepi EU za zaustavitev nezakonite sečnje in krčenja gozdov ter za zamejitev trgovine z nezakonito pridobljenim lesom in lesnimi proizvodi;

| L. | ker so po podatkih Eurojusta kazniva dejanja zoper okolje postala četrta najbolj razširjena kriminalna dejavnost na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

L.

ker so po podatkih Eurojusta kazniva dejanja zoper okolje postala četrta najbolj razširjena kriminalna dejavnost na mednarodni ravni;

| M. | ker uredba EU o lesu določa pravila za dajanje lesa in lesnih proizvodov na trg ter bi morala preprečevati nezakonito sečnjo; ker namerava Komisija s predlagano uredbo o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije tudi razveljaviti uredbo EU o lesu; ker bi morala Evropska unija države članice, kjer se z gozdovi ne gospodari dobro, podpreti v boju proti kriminalu in organiziranemu kriminalu v povezavi z gozdovi, ter spodbujati varstvo okolja, vključno z varstvom gozdov in trajnostnim gospodarjenjem z njimi v skladu z Direktivo 2008/99/ES z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (9) in v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora, strategije za biotsko raznovrstnost, akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje in akcijskega načrta za krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

M.

ker uredba EU o lesu določa pravila za dajanje lesa in lesnih proizvodov na trg ter bi morala preprečevati nezakonito sečnjo; ker namerava Komisija s predlagano uredbo o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije tudi razveljaviti uredbo EU o lesu; ker bi morala Evropska unija države članice, kjer se z gozdovi ne gospodari dobro, podpreti v boju proti kriminalu in organiziranemu kriminalu v povezavi z gozdovi, ter spodbujati varstvo okolja, vključno z varstvom gozdov in trajnostnim gospodarjenjem z njimi v skladu z Direktivo 2008/99/ES z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (9) in v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora, strategije za biotsko raznovrstnost, akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje in akcijskega načrta za krožno gospodarstvo;

| N. | ker nezakonite dejavnosti vodijo v netrajnostne prakse, zmanjšujejo vrednost gozdov in razvrednotijo vse okoljske, gospodarske in socialne storitve, ki jih opravljajo gozdovi, kar nato neposredno vodi v krčenje in degradacijo gozdov; |
| --- | --- |

N.

ker nezakonite dejavnosti vodijo v netrajnostne prakse, zmanjšujejo vrednost gozdov in razvrednotijo vse okoljske, gospodarske in socialne storitve, ki jih opravljajo gozdovi, kar nato neposredno vodi v krčenje in degradacijo gozdov;

| O. | ker je nezakonita sečnja povezana s kršitvami človekovih pravic in nasiljem ter kaznivimi dejanji, povezanimi z goljufijami in korupcijo, kot sta pranje denarja in davčna utaja; |
| --- | --- |

O.

ker je nezakonita sečnja povezana s kršitvami človekovih pravic in nasiljem ter kaznivimi dejanji, povezanimi z goljufijami in korupcijo, kot sta pranje denarja in davčna utaja;

| P. | ker proti državam članicam, ki domnevno ne izvajajo te področne zakonodaje EU, poteka več postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

P.

ker proti državam članicam, ki domnevno ne izvajajo te področne zakonodaje EU, poteka več postopkov za ugotavljanje kršitev;

| Q. | ker so lastniki gozdov v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in drugih skladov, ki jih upravljajo države članice, upravičeni do nadomestila za gozdarsko-okoljske in podnebne storitve, podporo za ohranjanje, obnovo in varstvo gozdov ter nadomestila za gozdna območja Natura 2000 ter vzdrževanje in dejavnosti za povečanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

Q.

ker so lastniki gozdov v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in drugih skladov, ki jih upravljajo države članice, upravičeni do nadomestila za gozdarsko-okoljske in podnebne storitve, podporo za ohranjanje, obnovo in varstvo gozdov ter nadomestila za gozdna območja Natura 2000 ter vzdrževanje in dejavnosti za povečanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov;

| R. | ker bi morali načrti držav članic za gospodarjenje z gozdovi ustrezati ukrepom, potrebnim za varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti v gozdovih, in bi morali biti na voljo javnosti; ugotavlja, da nekateri načrti gospodarjenja z območji Natura 2000 ne priznavajo izrecne vrednosti pragozdov in staroraslih gozdov ter da ukrepi za ohranjanje zavarovanih gozdov v nekaterih primerih sečnje ne izključujejo povsem, kar bi utegnilo biti nezdružljivo z dolgoročnim ohranjanjem pragozdov in staroraslih gozdov; |
| --- | --- |

R.

ker bi morali načrti držav članic za gospodarjenje z gozdovi ustrezati ukrepom, potrebnim za varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti v gozdovih, in bi morali biti na voljo javnosti; ugotavlja, da nekateri načrti gospodarjenja z območji Natura 2000 ne priznavajo izrecne vrednosti pragozdov in staroraslih gozdov ter da ukrepi za ohranjanje zavarovanih gozdov v nekaterih primerih sečnje ne izključujejo povsem, kar bi utegnilo biti nezdružljivo z dolgoročnim ohranjanjem pragozdov in staroraslih gozdov;

| 1. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo in izpolnjujejo obveznosti iz veljavne okoljske zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj ukrepa hitreje, učinkoviteje in pregledneje, tudi z rednim spremljanjem posameznih primerov, ter naj nadaljuje postopke za ugotavljanje kršitev, da bi odpravila vse primere neskladnosti; poziva jo, naj dodeli zadostna sredstva za odpravo sedanjih zamud; meni, da je zadostno število kvalificiranih uslužbencev in virov osnovni pogoj za uspešno izvajanje in izvrševanje politik EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da nezakonita sečnja v EU ostaja velik problem; je zaskrbljen zaradi škodljivega vpliva nezakonite sečnje na evropske gozdove, naravne habitate, notranji trg in podnebno ukrepanje EU; poziva Komisijo in države članice, naj temeljito ocenijo socialno-ekonomske vzroke za te pojave ter v celoti izvajajo ustrezno unijsko in nacionalno zakonodajo, da bi učinkovito razvili konkretne in takojšnje ukrepe za boj proti nezakoniti sečnji, da ne bi postala kar vsesplošni trend, ob upoštevanju obveznosti iz direktiv o naravi in ciljev strategije za biotsko raznovrstnost, ki so jih podprle države članice; izraža zaskrbljenost, da bi lahko nezadržno naraščajoče cene materialov in energije ter uradna ničelna stopnja emisij iz biomase v okviru sistema za trgovanje z emisijami povečale pritisk na gozdove, ki bi presegel trajnostno raven tudi zaradi nezakonite sečnje, saj omogoča visoko stopnjo dobička ob zanemarljivem tveganju, pri čemer je treba upoštevati tudi socialni in ekonomski položaj ljudi, ki živijo na oddaljenih in podeželskih območjih EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža zaskrbljenost, da bo vse obsežnejša nezakonita sečnja v EU spodkopala cilje evropskega zelenega dogovora, strategije EU za biotsko raznovrstnost in strategije za gozdove, saj nam ne bo uspelo obvarovati edinstvene ekološke raznovrstnosti in zadnjih preostalih pragozdov in staroraslih gozdov, obnoviti in ohraniti naravnih habitatov ter prostoživečih rastlinskih in živalskih vrst, škodovala pa tudi ciljem o učinkovito zavarovanih in strogo zavarovanih območjih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je krčenje gozdov krivo za 20 % svetovnih emisij CO2; je zaskrbljen zaradi negativnega vpliva nezakonite sečnje in prispevanja k dezertifikaciji, eroziji tal in drugim pojavom, kot so poplave; poudarja, da je krčenje gozdov povezano tudi z izumiranjem mnogih vrst, ki zaradi nezakonite sečnje izgubijo habitat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva tožilce in pristojne organe držav članic, naj v največji možni meri raziščejo vse primere nezakonite sečnje ter prevoza, skladiščenja, distribucije in prodaje nezakonitega lesa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je doseganje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, njihovega varstva in ohranjanja na podlagi merljivih kazalnikov in pragov ključno vprašanje za prihodnost evropskega gozdarstva; podpira uvedbo sheme certificiranja, ki bi bila blizu naravi, da bi ohranili celovit razpon biotske raznovrstnosti, zagotovili dolgoročno produktivnost in odpornost ter se ustrezno odzvali na okoljske, gospodarske in družbene izzive; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje temeljitega sledenja in nadzora nad lesom, ki ga uporabljajo evropska podjetja, da se zagotovi popolna skladnost z uredbo EU o lesu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odločno poudarja, da bi morala Komisija zagotoviti, da bodo v nacionalnih strateških načrtih ustrezna finančna sredstva namenjena tudi obnovi biotske raznovrstnosti na območjih, ki nezakonita sečnja najbolj prizadene; opozarja, da bi morale države članice v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 v večletnem finančnem okviru doseči raven vsaj 10 % letnih odhodkov za biotsko raznovrstnost; z obžalovanjem ugotavlja, da je cilj financiranja biotske raznovrstnosti v nekaterih državah članicah precej nižji od dogovorjenih 10 %; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da v trajnostnem gospodarjenju z gozdovi še niso opredeljeni pragi ali razponi kot referenčne vrednosti za želeno stanje gozdov, niti ni opredeljenih dovolj meril v zvezi z zdravjem ekosistema, biotsko raznovrstnostjo in podnebnimi spremembami; zato poziva k uvedbi novih kazalnikov in pragov, potrebnih za izvajanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vse države članice, naj zagotovijo, da bodo sistemi za sledenje lesa povsem operativni in da bodo sankcije v gozdarstvu sorazmerne in odvračilne, da bodo učinkovito odvračale od nezakonite sečnje; izraža veliko zaskrbljenost, ker kazni trenutno niso sorazmerne z vrednostjo lesnih proizvodov in ker se gospodarskim subjektom včasih izreče le opomin ali naložijo zelo nizke upravne kazni; poziva države članice, naj zagotovijo sredstva za izboljšanje delovanja nacionalnih organov, pristojnih za gozdarstvo, naj po potrebi povečajo število uslužbencev organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, naj v primeru nezakonite sečnje dejansko začnejo pravosodne in kazenske postopke na podlagi dokazov, ki jih zbere policija ali ki jih policiji posredujejo tretje strani; poziva, naj se v okviru revizije direktive o kazenskopravnem varstvu okolja predvidijo kazenski postopki, tudi proti posameznikom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vse države članice, naj si njihovi organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj izmenjujejo dobro prakso, da bi okrepile boj proti vsem tovrstnim nezakonitim praksam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj v skladu z Aarhuško uredbo javnosti zagotovijo dostop do okoljskih informacij ter udeležbo pri odločanju in sodnih postopkih v zvezi z načrti za gospodarjenje z gozdovi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba pravilno oceniti vplive načrtov za gospodarjenje z gozdovi na okolje, države članice pa jih morajo revidirati, če niso skladni z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obsoja napade, celo smrtne, na gozdarske uslužbence, organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, okoljske aktiviste in preiskovalne novinarje in opozarja, da te napade pogosto izvajajo bodisi posamezniki bodisi dobro organizirane in opremljene tolpe, ki se ukvarjajo z nezakonito sečnjo in postajajo vse bolj nasilni ter redno uporabljajo ustrahovanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva nacionalne organe in organe EU, naj sprejmejo odvračilne in odločne ukrepe, da bi zagotovili popolno skladnost z nacionalno okoljsko zakonodajo in okoljsko zakonodajo EU; ugotavlja, da postopkovne pomanjkljivosti in neizvedeni pregledi zmanjšujejo učinkovitost uredbe o lesu v praksi; poziva evropska sozakonodajalca, naj med pogajanji o uredbi o proizvodih, ki niso povezani s krčenjem gozdov (COM(2021)0706), izkoristita priložnost in lekcije, pridobljene iz izvajanja in izvrševanja uredbe EU o lesu ter naj izboljšata status pristojnih organov držav članic, določbe o obsegu in kakovosti njihovega nadzora ter o njihovih odnosih in interakciji s pristojnimi organi drugih držav članic ter z drugimi nacionalnimi organi in Komisijo; poziva države članice, naj dosledno izvajajo določbe veljavne področne zakonodaje, tako da prepovedo uporabo nezakonitega lesa in njegovo dajanje na trg EU; poziva, naj se nezakonita sečnja obravnava kot kaznivo dejanje, naj se kaznuje z ustreznimi kazenskimi sankcijami in naj se vključi v področje uporabe revidirane direktive o kazenskopravnem varstvu okolja, ter poziva k okrepljenemu evropskemu sodelovanju v boju proti nezakoniti sečnji; poziva k enotni opredelitvi nezakonite sečnje kot kaznivega dejanja zoper okolje v vseh državah članicah, da bi za iste kršitve nezakonite sečnje po vsej EU zagotovili uporabo usklajenih postopkov in sankcij; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so za zmanjšanje okoljske in gospodarske škode in nevarnosti za človeško življenje, ki ju povzroča nezakonita sečnja, pomembni ustrezni preventivni ukrepi; priznava, da so države članice v zadnjem času dosegle določen napredek, in sicer s sporočenimi izboljšavami pri sledenju lesa ter s pregledom in zaostritvijo kazni, ki jih nacionalna zakonodaja določa za boj proti nezakoniti sečnji; poudarja, da so potrebni ustrezni načrti za obnovo degradiranih okoljevarstvenih območij v teh državah članicah; opozarja, da lahko usklajen evropski pristop in preventivni ukrepi pomagajo pri boju proti nezakoniti sečnji; poziva države članice, naj izboljšajo kakovost in celovitost svojih sistemov spremljanja gozdov, da bodo lahko oblikovale zanesljive ugotovitve o učinkovitosti načrtov za gospodarjenje z gozdovi v omrežju Natura 2000; ugotavlja, da bi bilo treba za ustrezno oceno o učinkovitosti ukrepov, povezanih z omrežjem Natura 2000, v okviru spremljanja zbrati več podatkov o območjih, ki so vključena v omrežje, in tistih, ki niso, ter o tem, kako kakovostno je upravljanje ohranjanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj pregleda uredbo EU o lesu in razširi njeno uporabo na ves les in lesne proizvode, ki se prodajajo na evropskem trgu, zato da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in prepreči nelojalna konkurenca; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja velik javni interes za boj proti nezakoniti sečnji, kot je navedeno tudi v peticijah št. 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 in 1056/2021, naslovljenih na Odbor za peticije, ki obsojajo povečevanje nezakonite sečnje, kar je pogosto posledica ohlapnega izvrševanja zakonodaje EU na zavarovanih območjih ali zaustavitve sistemov satelitskega nadzora, ter čedalje pogostejše primere agresije proti gozdnim delavcem, aktivistom in novinarjem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe kazenskega pregona za boj proti nezakoniti sečnji ter zaščito okoljevarstvenikov, novinarjev in žvižgačev; poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bi preprečile, da bi sodni organi opustili primere, povezane z nezakonito sečnjo; priznava dejavno vlogo in sodelovanje civilne družbe, ki vključuje nevladne organizacije in okoljevarstvenike, pri zavzemanju za pristope k podnebnim ukrepom, ki temeljijo na človekovih pravicah, ter poziva EU, naj te dejavnosti podpre; poudarja, da je treba zagotoviti sodelovanje civilne družbe v okviru preglednosti iz člena 13 Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo v boju proti nezakoniti sečnji na svetovni ravni in naj spodbuja k izvajanju enotne, jasne in mednarodno priznane opredelitve dejavnosti, ki spadajo pod pojem „nezakonita sečnja“, da bi odpravili dosedanje pravne vrzeli, ki omogočajo nespoštovanje standarda; kot prvi korak pozdravlja predlog uredbe o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj redno ocenjujejo razpoložljive podatke, pridobljene s spremljanjem na terenu in s tehnologijami daljinskega zaznavanja, kot so satelitski posnetki vseh gozdnih območij Natura 2000, in nato sprejmejo ustrezne ukrepe, denimo postopke za ugotavljanje kršitev v primeru škode ali uničenja teh območij, ter naj ocene in ukrepe tudi objavijo; poudarja, da so satelitski posnetki učinkovitejši, če se kombinirajo s terenskimi podatki, zato tudi slednjih ne bi smeli zanemarjati; poziva države članice, naj odpravijo škodo, povzročeno zavarovanim gozdnim habitatom ali zavarovanim habitatom gozdnih vrst na območjih Natura 2000, ki sta jih prizadela krčenje gozdov in nezakonita sečnja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da mora Komisija zagotoviti skladnost s pravom EU; se zaveda, da dokazno breme, da je prišlo do kršitve, nosi Komisija, ki se v postopkih ugotavljanja kršitev ne sme zanašati zgolj na domneve; poudarja, da je Komisija sicer potrdila, da pravilna uporaba prava Unije ostaja prednostna naloga, a dolgotrajnost nekaterih postopkov za ugotavljanje kršitev kaže nasprotno, tudi kadar ima Komisija dovolj dokazov; izjavlja, da je neodgovorno, da ima generalni direktorat Komisije za okolje v tem času, ko je okoljska zakonodaja najbolj kršena od vseh in ko je evropski zeleni dogovor prinesel nove pobude, vztrajno premalo osebja; obžaluje, da je bil zaradi pasivnosti Komisije in zmanjšanja proračuna EU za zaposlene izgubljen nenadomestljiv vir; predlaga, naj Komisija in države članice ustrezno prerazvrstijo svoje prednostne naloge; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj sistematično uporabi vse razpoložljive tehnološke dosežke, kot je daljinsko zaznavanje, da bi zagotovila popolno skladnost z uredbo EU o lesu in tako celovito preučila stanje evropskih gozdov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj sprejmejo ukrepe, potrebne za vzpostavitev in razvoj policijskega sodelovanja, v katerega bodo vključeni pristojni organi vseh držav članic, za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v gozdarstvu in trgovini z lesom, pridobljenega s temi dejavnostmi; poudarja, da bi morali Komisija, Svet in države članice sistematično ocenjevati učinkovitost policijskega sodelovanja in ga redno izboljševati; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo in Svet, naj skrbno ocenita morebitne negativne posledice, ki bi jih spodbujanje gozdne biomase kot gonilne sile energije lahko imelo za gozdove EU, zlasti v okviru pogajanj o svežnju „Pripravljeni na 55“ in reviziji direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (10) (RED III); |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo dobre prakse med državami članicami v boju proti nezakoniti sečnji in njenim posledicam, vključno z zelenimi javnimi naročili in s tem, da bi bile potrošnikom pregledno na voljo imena podjetij, ki trgujejo z nezakonito posekanim lesom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj bo pozorna na pravilno izvajanje uredbe EU o lesu, direktive o habitatih, direktive o strateški presoji vplivov na okolje, direktive o ohranjanju prosto živečih ptic (11) in Aarhuške uredbe, saj je lahko tudi vrzel v izvajanju okoljske zakonodaje EU dejavnik, ki omogoča okoljsko kriminaliteto; ugotavlja, da lahko kršitve teh predpisov privedejo do okoljskih in ekoloških nesreč, kot so degradacija in erozija tal, zemeljski plazovi, poplave, izumrtje edinstvenih prostoživečih vrst, krčenje gozdov in izginotje zadnjih preostalih pragozdov in staroraslih gozdov v EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj pregleda sedanjo zakonodajno problematiko in izboljša nadzor pri tem, da bi odpravila vse pravne vrzeli, ki omogočajo uporabo nezakonito pridobljenega lesa v EU, kot pri potrjevanju porekla trenutno omogočajo tehnike, kot je mešanje zakonito in nezakonito pridobljenega lesa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj za zmanjševanje nezakonite sečnje v mednarodnem merilu uporabi svojo trgovinsko politiko; poudarja, da uvoz nezakonito pridobljenega lesa iz tretjih držav izkrivlja evropski trg in ustvarja nepravične razmere za evropske proizvajalce; opozarja, da uporaba tega nezakonitega lesa škoduje tudi skupnostim, v katerih se pridobiva, ter spodbuja k nadaljnjemu nezakonitemu pridobivanju lesa in k sorodnim kaznivim dejanjem; pozdravlja sklop pravil o obvezni primerni skrbnosti za podjetja, ki želijo dati nekatere proizvode na trg EU, kakor je Komisija predlagala v svojem predlogu uredbe o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja pomen izvajanja projektov, namenjenih spodbujanju sonaravnega gospodarjenja z gozdovi ter varstva, obnove in ohranjanja okolja, ob hkratnem podpiranju skupnosti, ki so odvisne od gozdnih virov, z razvojem kratkih dobavnih verig in ekološkega turizma; predlaga, naj se projekti zasnujejo in razvijajo v tesnem sodelovanju z lokalnimi organi, ki tesno sodelujejo z deležniki in lokalnimi skupnostmi, na katere neposredno in posredno najbolj vplivajo okoljske spremembe ter ki najbolj občutijo negativne socialno-ekonomske posledice obsežnega pridobivanja lesa in trgovine z njim; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva EU in države članice, naj preučijo nadaljnje možnosti za sodelovanje v boju proti nezakoniti sečnji in pri njenem preprečevanju; priporoča, naj Komisija zagotovi platformo za sodelovanje držav članic pri razvoju in izboljševanju nacionalnih digitalnih orodij za spremljanje gozdov, za sporočanje primerov nezakonite sečnje ter za omogočanje hitrega in učinkovitega čezmejnega posredovanja proti temu nezakonitemu pojavu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj prevzamejo glavno odgovornost na področju varstva okolja, vključno z gozdovi, in naj poskrbijo za varnost gozdarskih uslužbencev; opozarja, da je korupcija v javnih institucijah še vedno pomemben dejavnik, ki vodi v nekaznovanje za nezakonito sečnjo in v sodne obtožbe okoljskih aktivistov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj čim bolj uskladijo svoja pravila o nadzoru nezakonito pridobljenega lesa, da bi preprečile izkoriščanje nezakonitih distribucijskih poti lesa v skladu z zakonodajo držav članic, kjer je nadzor bolj ohlapen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva tožilce, preiskovalce, gozdarje in finančne strokovnjake, naj združijo moči in strokovno znanje za hitro in uspešno odkrivanje, preiskovanje in pregon organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja, da so lahko za nadomestila za gozdarsko-okoljske in podnebne storitve, izboljševanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov, obnovo, ohranjanje in varstvo gozdov ter nadomestila za gozdna območja Natura 2000 na voljo sredstva EU, in sicer tudi malim lastnikom gozdov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | predlaga, naj se uvede redni nadzor (na primer varnostne/policijske patrulje, skupaj z zračnim nadzorom) v gozdovih in tam, kjer se les prevaža, oziroma na območjih, kjer se poroča o nezakoniti sečnji ali prevozu lesa in o trgovini s tako pridobljenim lesom; poudarja, da je treba ozaveščati policijo o kaznivih dejanjih, povezanih z nezakonito sečnjo, in poziva države članice, naj izvedejo namensko usposabljanje za uslužbence organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, da bi jih opremile s praktičnimi orodji ter znanjem in veščinami za preprečevanje, odkrivanje in pregon dejavnosti nezakonite sečnje, pa tudi za zaščito okoljskih aktivistov, žvižgačev in osebja, odgovornega za gospodarjenje z gozdovi; spodbuja države članice, naj sodelujejo pri zagotavljanju pametne uporabe virov, da bi preprečile nepravilno izvajanje tega ukrepa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja, da je nezakonita sečnja pogosto povezana z drugimi oblikami kriminala, kot so nezakonita trgovina, korupcija, goljufije, pranje denarja in podobno, ki imajo največkrat čezmejno razsežnost; zato poudarja, da je treba informacije o nezakoniti sečnji obravnavati kot bistvene za preiskovanje tudi drugih hudih kaznivih dejanj in da jih je treba deliti z Europolom, da bi olajšali čezmejne preiskave; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je eden od načinov za boljše izvajanje in izvrševanje okoljske zakonodaje EU ter za boj proti hudim okoljskim kaznivim dejanjem s čezmejno razsežnostjo tudi novoustanovljena funkcija okoljskega tožilca EU z razširitvijo mandata Evropskega javnega tožilstva v skladu s členom 86(4) PDEU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj dodeli ustrezna finančna sredstva za boj proti nezakoniti sečnji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba povečati razpoložljivost preglednih in visokokakovostnih podatkov, in je seznanjen s ciljem nove strategije EU za gozdove, da se izboljša usklajeno zbiranje podatkov s tega področja; meni, da je nadgradnja že obstoječih struktur, zlasti nacionalnih popisov gozdov in informacijskega sistema za gozdove EU, bistvena za izboljšanje operativnega odziva policijskih sil pri obravnavanju vidikov gozdarske kriminalitete; priznava, da so potrebni pravočasni, dovolj pogosti in primerljivi podatki za vse države članice, in sicer tako za osnovne kot uporabne spremenljivke, povezane z gozdovi; zato podpira predlog o vseevropskem okviru za opazovanje gozdov, poročanje o njih in zbiranje podatkov; poziva države članice, naj zbirajo podatke o inšpekcijskih dejavnostih, številu ugotovljenih kršitev ter vrsti in obsegu naloženih sankcij; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj javnost ozaveščajo o boju proti nezakoniti sečnji in razpoložljivih orodjih za poročanje, na primer z namenskimi komunikacijskimi kampanjami; poziva države članice, naj pojem ohranjanja gozdov vključijo v učne načrte za otroke kot del ohranjanja naravne dediščine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da morajo imeti pravni strokovnjaki za okoljske spore posebno znanje in kompetence; zato državam članicam predlaga, naj v svojem univerzitetnem študiju prava okrepijo okoljsko komponento; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da lahko uporaba tehnologij daljinskega zaznavanja, kot so satelitski posnetki, za dopolnitev popisov na terenu in inšpekcijskih pregledov pomaga pristojnim organom na ravni EU in nacionalni ravni, da bodo natančneje in hitreje prepoznavali velika območja nezakonite sečnje; poudarja, da je treba te podatke umeriti s podatki, zbranimi s spremljanjem na tleh, in tako zagotoviti točnost ugotovitev; poziva države članice, naj dodobra izkoristijo orodja, ki so jim na voljo v okviru Satelitskega centra EU, da bi okrepile svoje zmogljivosti v boju proti nezakoniti sečnji; ugotavlja, da je sekanje v gozdu sicer mogoče odkriti s satelitskimi posnetki, a je še vedno izziv, kako razlikovati med zakonito in nezakonito sečnjo; poudarja, da je učinkovitost satelitskih virov pri zaustavljanju in zmanjševanju nezakonite sečnje odvisna od zmožnosti organov, da tako pridobljene informacije uporabijo in uskladijo z drugimi orodji za spremljanje (na tleh) in podatkovnimi zbirkami; meni, da lahko satelitski posnetki dopolnijo inšpekcijske preglede na terenu in podatke s terenskih popisov, torej so dragoceno sredstvo za odkrivanje nezakonite sečnje in lahko na podlagi zaznanih gozdnih cest zunaj dovoljenih območij neposredno pomagajo sklepati na nezakonite poseke; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja na bistveno vlogo tehnoloških inovacij v boju proti nezakoniti sečnji in okoljski kriminaliteti na splošno; poziva Komisijo, naj nameni finančna sredstva za tehnološko podporo državam članicam, s katerimi bo nacionalnim organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj omogočila uporabo najboljših orodij; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da bi misija za ugotavljanje dejstev na območjih, ki jih prizadene nezakonita sečnja, pomagala oceniti dejansko stanje na terenu, glavne dejavnike, ki vodijo v ta pojav, in posledice za lokalno prebivalstvo, pa tudi opredeliti pot naprej v posameznih primerih; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da EU ne bo podpirala pobud in projektov, ki bi vodili k nezakoniti sečnji in krčenju gozdov ali drugim uničujočim vplivom na okolje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

(2)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(3)  UL L 197, 21.7.2001, str. 30.

(4)  UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

(5)  UL L 356, 8.10.2021, str. 1.

(6)  https://www.europol.europa.eu/crime-areas-and-statistics/crime-areas/environmental-crime

(7)  V informativnem obvestilu za pristojne organe, ki izvajajo uredbo EU o lesu, iz junija in septembra 2020 je navedeno: „Čeprav je les, ki ga je družbi IKEA dobavila družba VGSM, potrdila organizacija Forest Stewardship Council (FSC), je v poročilu navedeno, da več kot polovica lesa, posekanega v Velikem Bičkivu od aprila do junija 2018, ni bila v skladu s standardi FSC in je bila dejansko posekana nezakonito.“

(8)  European Commission, Report: Study on Certification and Verification Schemes in the Forest Sector and for Wood-based Products (Poročilo: študija o shemah certificiranja in preverjanja v gozdarskem sektorju in za lesne proizvode), julij 2021.

(9)  UL L 328, 6.12.2008, str. 28.

(10)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

(11)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/28

---

P9_TA(2022)0263

Izvajanje in uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (2022/2002(INI))

(2023/C 32/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije OZN z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhunskem srečanju OZN o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije OZN z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhunskem srečanju OZN o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. novembra 2020 z naslovom Uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja ZN – celovit pristop (SWD(2020)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 18. novembra 2020 z naslovom Uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja ZN – celovit pristop (SWD(2020)0400),

| — | ob upoštevanju publikacije oddelka OZN za ekonomske in socialne zadeve iz leta 2022 z naslovom Dobre prakse ciljev trajnostnega razvoja – zbirka zgodb o uspehu in izkušenj pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja – druga izdaja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije oddelka OZN za ekonomske in socialne zadeve iz leta 2022 z naslovom Dobre prakse ciljev trajnostnega razvoja – zbirka zgodb o uspehu in izkušenj pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja – druga izdaja,

| — | ob upoštevanju poročila OZN o trajnostnem razvoju po svetu za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN o trajnostnem razvoju po svetu za leto 2019,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 17. februarja 2021 o krepitvi prispevka EU k multilateralizmu, ki temelji na pravilih (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 17. februarja 2021 o krepitvi prispevka EU k multilateralizmu, ki temelji na pravilih (JOIN(2021)0003),

| — | ob upoštevanju skupne izjave o novem evropskem soglasju o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (1), ki so jo 30. junija 2017 podali Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Parlamenta in Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o novem evropskem soglasju o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (1), ki so jo 30. junija 2017 podali Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Parlamenta in Komisije,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. januarja 2019 o poročilu EU za leto 2019 o usklajenosti politik za razvoj (SWD(2019)0020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 28. januarja 2019 o poročilu EU za leto 2019 o usklajenosti politik za razvoj (SWD(2019)0020),

| — | ob upoštevanju okvirnih konvencij OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in o biološki raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnih konvencij OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in o biološki raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju dokumenta o načrtovanem nacionalno določenem prispevku EU in njenih držav članic, ki sta ga Latvija in Komisija v imenu EU in njenih držav članic 6. marca 2015 predložili UNFCCC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o načrtovanem nacionalno določenem prispevku EU in njenih držav članic, ki sta ga Latvija in Komisija v imenu EU in njenih držav članic 6. marca 2015 predložili UNFCCC,

| — | ob upoštevanju dokumenta o posodobljeni različici nacionalno določenega prispevka EU in njenih držav članic, ki sta ga Nemčija in Komisija v imenu EU in njenih držav članic 17. decembra 2020 predložili UNFCCC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o posodobljeni različici nacionalno določenega prispevka EU in njenih držav članic, ki sta ga Nemčija in Komisija v imenu EU in njenih držav članic 17. decembra 2020 predložili UNFCCC,

| — | ob upoštevanju tretje mednarodne konference o financiranju razvoja, ki je potekala od 13. do 16. julija 2015 v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje mednarodne konference o financiranju razvoja, ki je potekala od 13. do 16. julija 2015 v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o novem evropskem soglasju o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (2), ki so jo 30. junija 2017 podali Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Parlamenta in Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o novem evropskem soglasju o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (2), ki so jo 30. junija 2017 podali Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Parlamenta in Komisije,

| — | ob upoštevanju delovnih programov Komisije za leto 2020 (COM(2020)0037), 2021 (COM(2020)0690) in 2022 (COM(2021)0645) ter njihovega sklicevanja na cilje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih programov Komisije za leto 2020 (COM(2020)0037), 2021 (COM(2020)0690) in 2022 (COM(2021)0645) ter njihovega sklicevanja na cilje trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju vključitve ciljev trajnostnega razvoja v okvir za boljše pravno urejanje, tudi sporočila Komisije z dne 29. aprila 2021 z naslovom Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje (COM(2021)0219), delovnim dokumentom služb Komisije z dne 3. novembra 2021 z naslovom Smernice za boljše pravno urejanje (SWD(2021)0305) in naborom orodij iz novembra 2021, tudi z novim orodjem št. 19 za cilje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vključitve ciljev trajnostnega razvoja v okvir za boljše pravno urejanje, tudi sporočila Komisije z dne 29. aprila 2021 z naslovom Boljše pravno urejanje: združujemo moči za pripravo boljše zakonodaje (COM(2021)0219), delovnim dokumentom služb Komisije z dne 3. novembra 2021 z naslovom Smernice za boljše pravno urejanje (SWD(2021)0305) in naborom orodij iz novembra 2021, tudi z novim orodjem št. 19 za cilje trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Programa OZN za razvoj za leto 2022 z naslovom Zaradi novih groženj človekovi varnosti v antropocenu je potrebna večja solidarnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Programa OZN za razvoj za leto 2022 z naslovom Zaradi novih groženj človekovi varnosti v antropocenu je potrebna večja solidarnost,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju iz leta 2019,

| — | ob upoštevanju šestega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah z dne 28. februarja 2022 z naslovom Podnebne spremembe 2022: vplivi, prilagoditev in ranljivost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah z dne 28. februarja 2022 z naslovom Podnebne spremembe 2022: vplivi, prilagoditev in ranljivost,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (3),

| — | ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, ki so ga države članice OZN sprejele 18. marca 2015 na tretji svetovni konferenci OZN o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, ki so ga države članice OZN sprejele 18. marca 2015 na tretji svetovni konferenci OZN o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2022 o potrebi po nujnem akcijskem načrtu EU za prehransko varnost v EU in zunaj nje zaradi ruskega napada na Ukrajino (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2022 o potrebi po nujnem akcijskem načrtu EU za prehransko varnost v EU in zunaj nje zaradi ruskega napada na Ukrajino (4),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z naslovom Naša skupna agenda, ki je bilo predstavljeno generalni skupščini OZN, ki mu je podelila mandat s svojo resolucijo št. 76/6 z dne 15. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z naslovom Naša skupna agenda, ki je bilo predstavljeno generalni skupščini OZN, ki mu je podelila mandat s svojo resolucijo št. 76/6 z dne 15. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o Letnem strateškem poročilu o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o Letnem strateškem poročilu o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 z naslovom Izgradnja trajnostne Evrope do leta 2030 – dosedanji napredek in naslednji koraki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 z naslovom Izgradnja trajnostne Evrope do leta 2030 – dosedanji napredek in naslednji koraki,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2017 z naslovom Trajnostna prihodnost Evrope: odziv EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2017 z naslovom Trajnostna prihodnost Evrope: odziv EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 o ukrepanju EU za trajnost (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 o ukrepanju EU za trajnost (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2021 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. aprila 2019 z naslovom Za vse bolj trajnostno Unijo do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. aprila 2019 z naslovom Za vse bolj trajnostno Unijo do leta 2030,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (10),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 15. maja 2019 o oceni sedmega okoljskega akcijskega programa (COM(2019)0233), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 15. maja 2019 o oceni sedmega okoljskega akcijskega programa (COM(2019)0233),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (COM(2020)0652),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje iz leta 2019 z naslovom Evropsko okolje – Stanje in napovedi 2020, znanje za prehod na trajnostno Evropo (2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje iz leta 2019 z naslovom Evropsko okolje – Stanje in napovedi 2020, znanje za prehod na trajnostno Evropo (2019),

| — | ob upoštevanju Eurostatovega poročila o spremljanju napredka pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja v EU za leto 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Eurostatovega poročila o spremljanju napredka pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja v EU za leto 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: letna strategija za trajnostno rast za leto 2021 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: letna strategija za trajnostno rast za leto 2021 (11),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 z naslovom Primernejši kazalniki za ocenjevanje ciljev trajnostnega razvoja – prispevek civilne družbe (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 z naslovom Primernejši kazalniki za ocenjevanje ciljev trajnostnega razvoja – prispevek civilne družbe (12),

| — | ob upoštevanju poročila o trajnostnem razvoju za leto 2021 z dne 14. junija 2021 z naslovom Desetletje ukrepanja za cilje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o trajnostnem razvoju za leto 2021 z dne 14. junija 2021 z naslovom Desetletje ukrepanja za cilje trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2021 o celovitem pristopu za pospešitev izvajanja agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 – iz krize zaradi COVID-19 z obnovo na boljše, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2021 o celovitem pristopu za pospešitev izvajanja agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 – iz krize zaradi COVID-19 z obnovo na boljše,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 26/2020 z naslovom Morsko okolje: zaščita EU je obsežna, vendar ni poglobljena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 26/2020 z naslovom Morsko okolje: zaščita EU je obsežna, vendar ni poglobljena,

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije za razpravo z dne 30. januarja 2019 z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030 (COM(2019)0022), zlasti Priloge III z naslovom Povzetek prispevka večdeležniške platforme o ciljih trajnostnega razvoja k dokumentu za razpravo „Za trajnostno Evropo do leta 2030“ k temu dokumentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije za razpravo z dne 30. januarja 2019 z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030 (COM(2019)0022), zlasti Priloge III z naslovom Povzetek prispevka večdeležniške platforme o ciljih trajnostnega razvoja k dokumentu za razpravo „Za trajnostno Evropo do leta 2030“ k temu dokumentu,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za razvoj in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za razvoj in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0174/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0174/2022),

| A. | ker podnebne pravičnosti na evropski in mednarodni ravni ne bo brez okoljsko, socialno in gospodarsko trajnostnega in vključujočega razvoja; ker je zato uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja bistveni predpogoj za pravičen in pošten prehod na podlagi Pariškega sporazuma in evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

A.

ker podnebne pravičnosti na evropski in mednarodni ravni ne bo brez okoljsko, socialno in gospodarsko trajnostnega in vključujočega razvoja; ker je zato uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja bistveni predpogoj za pravičen in pošten prehod na podlagi Pariškega sporazuma in evropskega zelenega dogovora;

| B. | ker vpliv pandemije covida-19 še ni povsem poznan, vendar je že privedel do precejšnjega nazadovanja pri ciljih trajnostnega razvoja, zlasti v državah svetovnega juga, ki imajo šibke zdravstvene sisteme in kjer je stopnja precepljenosti še vedno zelo nizka, ter povzročil povečanje neenakosti in revščine; ker OZN v svojem poročilu o financiranju za trajnostni razvoj iz leta 2021 navaja, da bi lahko pandemija covida-19 vodila v „izgubljeno desetletje“ za trajnostni razvoj; ker so bile najmanj razvite države še posebej prizadete zaradi njihove občutljivosti na zunanje pretrese; ker je zdravo okolje temeljni steber trajnostnega razvoja; ker se ocenjuje, da je indeks človekovega razvoja v letu 2020 prvič v 30 letih, odkar se ta kazalnik izračunava, močno in doslej najbolj padel; ker se je stopnja skrajne revščine v letu 2020 prvič v 20 letih povečala; ker čas po pandemiji covida-19 na drugi strani ponuja veliko priložnost za preoblikovanje naših družb, da bi izpolnili cilje trajnostnega razvoja; ker se je pred pandemijo covida-19 ocenjevalo, da letna vrzel na svetovni ravni med financiranjem in zneskom, ki bi bil potreben za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, znaša 2,5 bilijona USD; ker ena od ocen iz začetka leta 2021 navaja, da se je zaradi gospodarske negotovosti in manjše porabe zaradi izdatkov za okrevanje, povezanih s pandemijo, ta vrzel v državah v razvoju povečala za 50 % na 3,7 bilijona USD; ker bi novi posebni odbor Parlamenta za pandemijo COVID-19: pridobljene izkušnje in priporočila za prihodnost lahko preučili vpliv pandemije na cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

B.

ker vpliv pandemije covida-19 še ni povsem poznan, vendar je že privedel do precejšnjega nazadovanja pri ciljih trajnostnega razvoja, zlasti v državah svetovnega juga, ki imajo šibke zdravstvene sisteme in kjer je stopnja precepljenosti še vedno zelo nizka, ter povzročil povečanje neenakosti in revščine; ker OZN v svojem poročilu o financiranju za trajnostni razvoj iz leta 2021 navaja, da bi lahko pandemija covida-19 vodila v „izgubljeno desetletje“ za trajnostni razvoj; ker so bile najmanj razvite države še posebej prizadete zaradi njihove občutljivosti na zunanje pretrese; ker je zdravo okolje temeljni steber trajnostnega razvoja; ker se ocenjuje, da je indeks človekovega razvoja v letu 2020 prvič v 30 letih, odkar se ta kazalnik izračunava, močno in doslej najbolj padel; ker se je stopnja skrajne revščine v letu 2020 prvič v 20 letih povečala; ker čas po pandemiji covida-19 na drugi strani ponuja veliko priložnost za preoblikovanje naših družb, da bi izpolnili cilje trajnostnega razvoja; ker se je pred pandemijo covida-19 ocenjevalo, da letna vrzel na svetovni ravni med financiranjem in zneskom, ki bi bil potreben za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, znaša 2,5 bilijona USD; ker ena od ocen iz začetka leta 2021 navaja, da se je zaradi gospodarske negotovosti in manjše porabe zaradi izdatkov za okrevanje, povezanih s pandemijo, ta vrzel v državah v razvoju povečala za 50 % na 3,7 bilijona USD; ker bi novi posebni odbor Parlamenta za pandemijo COVID-19: pridobljene izkušnje in priporočila za prihodnost lahko preučili vpliv pandemije na cilje trajnostnega razvoja;

| C. | ker OZN v poročilu o globalnem trajnostnem razvoju iz leta 2019 in v indeksu ciljev trajnostnega razvoja mreže OZN za rešitve trajnostnega razvoja (SDSN) za leto 2020 ugotavlja, da nobena država, tudi nobena evropska država, ni na dobri poti, da bi do leta 2030 dosegla vse cilje trajnostnega razvoja; ker evropsko poročilo o trajnostnem razvoju za leto 2021 ugotavlja, da se povprečna ocena EU po indeksu ciljev trajnostnega razvoja v letu 2020 prvič ni povečala, odkar so bili cilji trajnostnega razvoja sprejeti; ker naj bi Evropa po podatkih Ekonomske komisije OZN za Evropo izpolnila le 26 od 169 ciljev (15 %); ker so po indeksu ciljev trajnostnega razvoja mreže OZN za rešitve trajnostnega razvoja za leto 2021 države OECD najbližje uresničitvi ciljev Agende 2030, vendar ustvarjajo največje negativne učinke prelivanja, kar ogroža zmožnost drugih držav, da dosežejo svoje cilje; |
| --- | --- |

C.

ker OZN v poročilu o globalnem trajnostnem razvoju iz leta 2019 in v indeksu ciljev trajnostnega razvoja mreže OZN za rešitve trajnostnega razvoja (SDSN) za leto 2020 ugotavlja, da nobena država, tudi nobena evropska država, ni na dobri poti, da bi do leta 2030 dosegla vse cilje trajnostnega razvoja; ker evropsko poročilo o trajnostnem razvoju za leto 2021 ugotavlja, da se povprečna ocena EU po indeksu ciljev trajnostnega razvoja v letu 2020 prvič ni povečala, odkar so bili cilji trajnostnega razvoja sprejeti; ker naj bi Evropa po podatkih Ekonomske komisije OZN za Evropo izpolnila le 26 od 169 ciljev (15 %); ker so po indeksu ciljev trajnostnega razvoja mreže OZN za rešitve trajnostnega razvoja za leto 2021 države OECD najbližje uresničitvi ciljev Agende 2030, vendar ustvarjajo največje negativne učinke prelivanja, kar ogroža zmožnost drugih držav, da dosežejo svoje cilje;

| D. | ker nova geopolitična in humanitarna stvarnost, ki je posledica ruske nezakonite invazije v Ukrajini in vojne v tej državi, močno vpliva na uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja na svetovni ravni, zlasti kar zadeva boj proti neenakostim, revščini in lakoti, ter bi lahko ovirala časovni načrt za njihovo uresničitev do leta 2030; ker je nujno potreben nov politični zagon za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, da bi se upoštevale posledice covida-19 in globalne posledice ruskega vdora v Ukrajino; ker je treba v zvezi s tem financirati obnovljive vire energije, da bi zagotovili usklajenost s cilji Agende 2030 in se izognili globalnemu finančnemu pritisku na energetski sektor v prihodnosti; |
| --- | --- |

D.

ker nova geopolitična in humanitarna stvarnost, ki je posledica ruske nezakonite invazije v Ukrajini in vojne v tej državi, močno vpliva na uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja na svetovni ravni, zlasti kar zadeva boj proti neenakostim, revščini in lakoti, ter bi lahko ovirala časovni načrt za njihovo uresničitev do leta 2030; ker je nujno potreben nov politični zagon za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, da bi se upoštevale posledice covida-19 in globalne posledice ruskega vdora v Ukrajino; ker je treba v zvezi s tem financirati obnovljive vire energije, da bi zagotovili usklajenost s cilji Agende 2030 in se izognili globalnemu finančnemu pritisku na energetski sektor v prihodnosti;

| E. | ker je EU dolžna vključiti cilje razvojnega sodelovanja v vse notranje in zunanje politike, ki utegnejo vplivati na države v razvoju, kot je določeno v členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker je uskladitev vseh politik EU bistvena za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja po vsem svetu; ker je skladnost politik za trajnostni razvoj pristop k celostnemu vključevanju različnih razsežnosti trajnostnega razvoja v vse faze oblikovanja politik in je ključni element prizadevanj EU za izvajanje Agende 2030; ker se je Komisija v delovnem dokumentu služb Komisije z dne 18. novembra 2021 z naslovom Uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja OZN – celovit pristop zavezala, da bo pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja uporabila vsevladni pristop, ki ga bo usklajevala predsednica von der Leyen; ker bo morala EU razviti bolj holističen pristop k oblikovanju politik za prehod na ekonomijo blaginje, ki bo planetu vračala več, kot mu jemlje, ter je del osmega okoljskega akcijskega programa EU in je vključena v njene prednostne cilje za leti 2030 in 2050; |
| --- | --- |

E.

ker je EU dolžna vključiti cilje razvojnega sodelovanja v vse notranje in zunanje politike, ki utegnejo vplivati na države v razvoju, kot je določeno v členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker je uskladitev vseh politik EU bistvena za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja po vsem svetu; ker je skladnost politik za trajnostni razvoj pristop k celostnemu vključevanju različnih razsežnosti trajnostnega razvoja v vse faze oblikovanja politik in je ključni element prizadevanj EU za izvajanje Agende 2030; ker se je Komisija v delovnem dokumentu služb Komisije z dne 18. novembra 2021 z naslovom Uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja OZN – celovit pristop zavezala, da bo pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja uporabila vsevladni pristop, ki ga bo usklajevala predsednica von der Leyen; ker bo morala EU razviti bolj holističen pristop k oblikovanju politik za prehod na ekonomijo blaginje, ki bo planetu vračala več, kot mu jemlje, ter je del osmega okoljskega akcijskega programa EU in je vključena v njene prednostne cilje za leti 2030 in 2050;

| F. | ker so Parlament, Svet in Evropski svet od sprejetja agende za trajnostni razvoj do leta 2030 leta 2015 večkrat pozvali Komisijo, naj sprejme krovno strategijo za celovito izvajanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

F.

ker so Parlament, Svet in Evropski svet od sprejetja agende za trajnostni razvoj do leta 2030 leta 2015 večkrat pozvali Komisijo, naj sprejme krovno strategijo za celovito izvajanje ciljev trajnostnega razvoja;

| G. | ker so zdravstvene krize, okoljske krize in podnebne krize močno medsebojno odvisne; ker se bodo te krize v prihodnjih letih še povečale, zlasti zaradi podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

G.

ker so zdravstvene krize, okoljske krize in podnebne krize močno medsebojno odvisne; ker se bodo te krize v prihodnjih letih še povečale, zlasti zaradi podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti;

| H. | ker so zmožnosti pridobivanja podatkov za izpolnjevanje kazalnikov ciljev trajnostnega razvoja v več državah v razvoju omejene, kar lahko resno ovira ocenjevanje napredka; |
| --- | --- |

H.

ker so zmožnosti pridobivanja podatkov za izpolnjevanje kazalnikov ciljev trajnostnega razvoja v več državah v razvoju omejene, kar lahko resno ovira ocenjevanje napredka;

| I. | ker se razkorak med najbogatejšimi in najrevnejšimi ljudmi in državami nenehno povečuje; ker je zmanjšanje neenakosti (cilj trajnostnega razvoja 10) strateškega pomena in bi moralo biti v središču skupnih prizadevanj za uresničitev Agende 2030; |
| --- | --- |

I.

ker se razkorak med najbogatejšimi in najrevnejšimi ljudmi in državami nenehno povečuje; ker je zmanjšanje neenakosti (cilj trajnostnega razvoja 10) strateškega pomena in bi moralo biti v središču skupnih prizadevanj za uresničitev Agende 2030;

| J. | ker cilji trajnostnega razvoja zajemajo vsa glavna vprašanja, s katerimi se sooča človeštvo, in niso povezani le z razvojnimi politikami, temveč zadevajo tudi širše javne politike na evropski ravni; |
| --- | --- |

J.

ker cilji trajnostnega razvoja zajemajo vsa glavna vprašanja, s katerimi se sooča človeštvo, in niso povezani le z razvojnimi politikami, temveč zadevajo tudi širše javne politike na evropski ravni;

| K. | ker je EU z zavezo o uresničevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 priznala, da je dostojanstvo posameznika temeljnega pomena in da bi bilo treba cilje in smotre agende izpolniti za vse narode, ljudi in segmente družbe; |
| --- | --- |

K.

ker je EU z zavezo o uresničevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 priznala, da je dostojanstvo posameznika temeljnega pomena in da bi bilo treba cilje in smotre agende izpolniti za vse narode, ljudi in segmente družbe;

| L. | ker so Evropski parlament in nacionalni parlamenti odgovorni tudi za to, da v svoje postopke vključijo trajnostni razvoj, da bi odpravili razdrobljenost; |
| --- | --- |

L.

ker so Evropski parlament in nacionalni parlamenti odgovorni tudi za to, da v svoje postopke vključijo trajnostni razvoj, da bi odpravili razdrobljenost;

| M. | ker cilji trajnostnega razvoja obravnavajo vse večje neenakosti, podnebne spremembe, izgubo biotske raznovrstnosti in vse večjo proizvodnjo odpadkov; ker vse to škoduje človekovim življenjskim razmeram; |
| --- | --- |

M.

ker cilji trajnostnega razvoja obravnavajo vse večje neenakosti, podnebne spremembe, izgubo biotske raznovrstnosti in vse večjo proizvodnjo odpadkov; ker vse to škoduje človekovim življenjskim razmeram;

| N. | ker je bila večdeležniška platforma EU na visoki ravni za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja v obdobju med letoma 2017 in 2019 vzpostavljena za podporo in svetovanje Komisiji ter je bila forum za izmenjavo izkušenj in najboljših praks med sektorji ter na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU, in sicer z združevanjem deležnikov iz civilne družbe, nevladnih organizacij ter zasebnega in podjetniškega sektorja; |
| --- | --- |

N.

ker je bila večdeležniška platforma EU na visoki ravni za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja v obdobju med letoma 2017 in 2019 vzpostavljena za podporo in svetovanje Komisiji ter je bila forum za izmenjavo izkušenj in najboljših praks med sektorji ter na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU, in sicer z združevanjem deležnikov iz civilne družbe, nevladnih organizacij ter zasebnega in podjetniškega sektorja;

| O. | ker bi ob upoštevanju vsega navedenega evropska strategija upravljanja, ki bi v prečnem pristopu povezovala cilje trajnostnega razvoja, omogočila večjo usklajenost med javnimi politikami in njihovo učinkovitost; ker bi bilo treba na primer cilj trajnostnega razvoja 14 (življenje v vodi), ki poziva k ohranjanju in trajnostni rabi oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj, izvajati kot del celostne pomorske politike; |
| --- | --- |

O.

ker bi ob upoštevanju vsega navedenega evropska strategija upravljanja, ki bi v prečnem pristopu povezovala cilje trajnostnega razvoja, omogočila večjo usklajenost med javnimi politikami in njihovo učinkovitost; ker bi bilo treba na primer cilj trajnostnega razvoja 14 (življenje v vodi), ki poziva k ohranjanju in trajnostni rabi oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj, izvajati kot del celostne pomorske politike;

| P. | ker se napredek na področju ciljev trajnostnega razvoja na svetovni ravni slabo razume zaradi nezadostnih zmogljivosti spremljanja, zlasti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

P.

ker se napredek na področju ciljev trajnostnega razvoja na svetovni ravni slabo razume zaradi nezadostnih zmogljivosti spremljanja, zlasti v državah v razvoju;

| Q. | ker je pandemija covida-19 močno zaostrila obstoječe težave z dolgom v državah v razvoju, kar je dodatno ogrozilo njihova prizadevanja za mobilizacijo zadostnih sredstev za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; ker so zato nujno potrebna dodatna prizadevanja v zvezi z odpisom dolga, da bi preprečili množično neizpolnjevanje obveznosti v državah v razvoju ter spodbudili naložbe v okrevanje in cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

Q.

ker je pandemija covida-19 močno zaostrila obstoječe težave z dolgom v državah v razvoju, kar je dodatno ogrozilo njihova prizadevanja za mobilizacijo zadostnih sredstev za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; ker so zato nujno potrebna dodatna prizadevanja v zvezi z odpisom dolga, da bi preprečili množično neizpolnjevanje obveznosti v državah v razvoju ter spodbudili naložbe v okrevanje in cilje trajnostnega razvoja;

| R. | ker Medvladni forum o podnebnih spremembah v šestem poročilu iz leta 2022 navaja, da so podnebne spremembe zmanjšale zanesljivost preskrbe s hrano in vodo, kar je oviralo prizadevanja za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

R.

ker Medvladni forum o podnebnih spremembah v šestem poročilu iz leta 2022 navaja, da so podnebne spremembe zmanjšale zanesljivost preskrbe s hrano in vodo, kar je oviralo prizadevanja za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja;

| S. | ker imajo cilji trajnostnega razvoja podnacionalno in lokalno razsežnost; |
| --- | --- |

S.

ker imajo cilji trajnostnega razvoja podnacionalno in lokalno razsežnost;

| T. | ker so oceani velikanski zbiralnik biotske raznovrstnosti in glavni regulator svetovnega podnebja; ker je njihovo ohranjanje ključnega pomena za trajnostni razvoj, saj prispeva k izkoreninjenju revščine ter zagotavlja trajnostne možnosti preživljanja in prehransko varnost milijardam ljudi; |
| --- | --- |

T.

ker so oceani velikanski zbiralnik biotske raznovrstnosti in glavni regulator svetovnega podnebja; ker je njihovo ohranjanje ključnega pomena za trajnostni razvoj, saj prispeva k izkoreninjenju revščine ter zagotavlja trajnostne možnosti preživljanja in prehransko varnost milijardam ljudi;

| U. | ker so cilji trajnostnega razvoja univerzalni in nedeljivi; ker so skupni vsem akterjem in se za vse uporabljajo, vključno z javnim in zasebnim sektorjem, civilno družbo in socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

U.

ker so cilji trajnostnega razvoja univerzalni in nedeljivi; ker so skupni vsem akterjem in se za vse uporabljajo, vključno z javnim in zasebnim sektorjem, civilno družbo in socialnimi partnerji;

| V. | ker je 17 ciljev trajnostnega razvoja z ustreznimi 169 cilji in spremljajočimi kazalniki edini skupni in politično dogovorjeni globalni okvir za politike, ki temeljijo na dokazih; |
| --- | --- |

V.

ker je 17 ciljev trajnostnega razvoja z ustreznimi 169 cilji in spremljajočimi kazalniki edini skupni in politično dogovorjeni globalni okvir za politike, ki temeljijo na dokazih;

Uvod

| 1. | ponovno potrjuje svojo zavezanost Agendi 2030, njenim 17 ciljem trajnostnega razvoja in zavezi, da nihče ne bo zapostavljen; poudarja, da Agenda 2030 glede na sedanje in prihodnje pandemije ter posledice vojne v Ukrajini nudi edinstveno pot do gospodarstva blaginje, s katerim se obnovi bolj pravičen, pošten, vključujoč, trajnosten in odporen svet; priznava, da so cilji trajnostnega razvoja skupna skrb človeštva; spodbuja Komisijo, naj sprejme ukrepe za obravnavanje podnebnih sprememb ter spoštuje in spodbuja človekove pravice, pravico do zdravja, lokalne skupnosti, begunce in migrante, otroke, manjšinske skupine, ljudi v ranljivem položaju, pravico do razvoja, enakost spolov, opolnomočenje žensk in medgeneracijsko enakost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je za uresničitev ciljev agende za trajnostni razvoj do leta 2030 na voljo manj kot osem let in da je OZN razglasila dvajseta leta 21. stoletja za desetletje ukrepanja za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da bo uresničevanje Agende 2030 prispevalo k doseganju pravičnega in vključujočega zelenega in digitalnega prehoda v skladu z ambicijami in ukrepi EU iz evropskega zelenega dogovora in digitalnega kompasa do leta 2030; |
| --- | --- |

3.

Upravljanje

| 4. | pozdravlja zavezo predsednika Komisije, da si bo prizadeval za celovit vladni pristop k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja v EU in da bo cilje trajnostnega razvoja vključil v portfelj vsakega komisarja; zato poziva Komisijo in njeno predsednico, naj dodatno dokažeta, kako se vsevladni pristop do ciljev trajnostnega razvoja izvaja na ravni EU; vendar trdi, da bo tak pristop lahko učinkovit le z vodenjem na najvišji ravni in s konkretnim načrtom za zagotovitev celovitega ukrepanja vse Komisije; obžaluje, da od leta 2019 noben komisar ni bil pristojen za notranje in zunanje izvajanje in usklajevanje ciljev trajnostnega razvoja, zaradi česar je bil pristop razdrobljen, kar je v nasprotju z načelom skladnosti politik za trajnostni razvoj; poleg tega predlaga, naj Komisija imenuje posebnega odposlanca za cilje trajnostnega razvoja, ki bo odgovarjal pristojnemu komisarju, da bi prek zunanjega delovanja EU spodbujali dosledno ukrepanje v zvezi s cilji trajnostnega razvoja na svetovni ravni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno poudarja, da sta za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja potrebni močna družbena legitimnost in resnična politična prevetritev, ki ju bo mogoče doseči le, če bodo državljani v ciljih trajnostnega razvoja videli priložnost; v zvezi s tem poudarja pomen medijev; opozarja, da so v jedru ciljev trajnostnega razvoja pomembni strukturiran angažma deležnikov in partnerstva z več deležniki; globoko obžaluje, da mandat večdeležniške platforme leta 2019 ni bil podaljšan, in poziva, naj se ta platforma takoj obnovi oziroma naj se vzpostavi nov mehanizem za strukturirano sodelovanje z uravnoteženim, raznolikim in demokratičnim zastopanjem, ki bo zajemalo organizacije civilne družbe, organizacije iz skupnosti, zasebni sektor (vključno z malimi in srednjimi podjetji in organizacijami proizvajalcev), sindikate, zadruge, akademske kroge in raziskovalne ustanove, regionalne in lokalne vlade ter marginalizirane skupine; poudarja ključno vlogo vseh teh deležnikov, saj pozorno spremljajo, kako vlade izvajajo cilje trajnostnega razvoja, in neposredno prispevajo k trajnostnemu razvoju; poziva k večjemu sodelovanju in posvetovanju s temi skupinami; poudarja, da bi se morala večdeležniška platforma sistematično povezati z delovno skupino za agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, da bi zagotovila resnično sodelovanje držav članic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava, da pomanjkanje odgovornosti, preglednosti in dobrega upravljanja močno negativno vpliva na izvajanje Agende 2030 v razvitih državah in državah v razvoju, ter poudarja, da je treba spodbujati boj proti korupciji in integriteto, da bi pospešili izvajanje ciljev trajnostnega razvoja in dosledno spremljali napredek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi morali napori za vključitev ciljev trajnostnega razvoja v notranje in zunanje politike EU presegati okvir njihovega načrtovanja; opozarja, da številne notranje politike EU ne le prispevajo k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, temveč imajo tudi zelo velik ekološki, socialni in gospodarski učinek prelivanja na države v razvoju ter ranljive skupine in populacije; zato vztraja, da je treba za nadaljnji napredek na svetovni ravni še bolj usklajevati notranje in zunanje delovanje EU; poudarja pomen celostnega pristopa, ki bo zahteval sistemske rešitve; priznava napredek, dosežen pri krepitvi zmogljivosti, vendar poudarja, da je treba izboljšati prilagajanje in usklajevanje dejavnosti za krepitev zmogljivosti po vsej EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odločno spodbuja večjo usklajenost politik za razvoj v prelomnem zakonodajnem svežnju „Pripravljeni na 55“ (13), skupni kmetijski politiki, skupni ribiški politiki, skupni trgovinski politiki in v delu Komisije na splošno; obžaluje, da je usklajenost politik težje doseči ob odsotnosti strategije za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja, saj ni jasnih, merljivih in časovno omejenih ciljev za poročanje o vseh ciljih trajnostnega razvoja po vsej EU; poziva, naj se trajnostni razvoj prednostno obravnava in vključi v celoten politični cikel (oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje) ter naj se vse njegove razsežnosti sistematično upoštevajo v ocenah učinka ter zahtevah po razkritju in zunanjem poročanju; predlaga, naj Komisija opravi notranjo revizijo, da se zagotovi uskladitev notranjih in zunanjih politik EU; poudarja, da bi morali biti cilji trajnostnega razvoja temelj evropskih javnih politik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj sprejme novo strategijo EU na visoki ravni za izvajanje Agende 2030, kot je oktobra 2018 zahteval Evropski svet, in sicer na podlagi resolucij in političnih direktiv EU, namenjenih uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, saj je za uresničitev Agende 2030 na voljo manj kot osem let in je torej za uresničitev globalnih ciljev potrebno nujno izvajanje v skladu s pobudo o desetletju za ukrepanje; meni, da bi bilo treba v takšni strategiji opredeliti vsaj:






  (a) | nov okvir upravljanja pod vodstvom enega samega komisarja na visoki ravni, ki bo odgovoren za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja v vseh resorjih in se bo sistematično posvetoval z novo večdeležniško platformo; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

nov okvir upravljanja pod vodstvom enega samega komisarja na visoki ravni, ki bo odgovoren za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja v vseh resorjih in se bo sistematično posvetoval z novo večdeležniško platformo;

| (b) | pregledan sklop oprijemljivih, merljivih, časovno omejenih ciljev na ravni EU za okrepitev ambicij EU in konkretnih ukrepov za njihovo doseganje; |
| --- | --- |

(b)

pregledan sklop oprijemljivih, merljivih, časovno omejenih ciljev na ravni EU za okrepitev ambicij EU in konkretnih ukrepov za njihovo doseganje;

| (c) | posodobljen sistem spremljanja in kazalnike, ki upoštevajo notranji in zunanji vpliv EU na napredek ciljev trajnostnega razvoja na svetovni ravni; |
| --- | --- |

(c)

posodobljen sistem spremljanja in kazalnike, ki upoštevajo notranji in zunanji vpliv EU na napredek ciljev trajnostnega razvoja na svetovni ravni;

| (d) | enoten finančni načrt za doseganje ciljev trajnostnega razvoja EU, povezan z zgoraj navedenimi cilji; |
| --- | --- |

(d)

enoten finančni načrt za doseganje ciljev trajnostnega razvoja EU, povezan z zgoraj navedenimi cilji;

| (e) | načrt za diplomacijo ciljev trajnostnega razvoja in mednarodno sodelovanje EU pod vodstvom posebnega odposlanca za cilje trajnostnega razvoja, da se zagotovijo pravična porazdelitev bremena in enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

(e)

načrt za diplomacijo ciljev trajnostnega razvoja in mednarodno sodelovanje EU pod vodstvom posebnega odposlanca za cilje trajnostnega razvoja, da se zagotovijo pravična porazdelitev bremena in enaki konkurenčni pogoji;

poziva predsednike Parlamenta, Komisije in Sveta, naj tej strategiji priložijo medinstitucionalno izjavo o obnovi zavez EU glede Agende 2030; poudarja, da bi bilo treba to strategijo objaviti najpozneje do junija 2023, da bi EU imela vodilno vlogo pri oživitvi Agende 2030 na vrhu o ciljih trajnostnega razvoja septembra 2023; poudarja, da bi bilo treba strategijo redno pregledovati in ji priložiti popravne ukrepe na področjih, za katera velja, da je napredek zastal ali da ni zadosten;

| 10. | poudarja, da je usklajevanje znotraj institucij EU in med njimi predpogoj za povečanje učinkovitosti ukrepov EU; poziva k ustanovitvi medinstitucionalne projektne skupine za spodbujanje strukturiranega dialoga o ciljih trajnostnega razvoja, ki jo bodo sestavljali predstavniki Parlamenta, Komisije in Sveta; meni, da bi morala projektna skupina, ki bi se morala sestajati vsako četrtletje, prevzeti odgovornost za usklajevanje prizadevanj EU za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja v Uniji in na svetovni ravni; verjame, da bo Komisija sozakonodajalca redno obveščala o spremembah politik in ukrepih, sprejetih za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja vključitev ciljev trajnostnega razvoja v pregled zbirke orodij za boljše pravno urejanje leta 2021, vključno s sporočilom, smernicami in naborom orodij, zlasti namenskim orodjem za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja in navedbo ustreznih kazalnikov teh ciljev za različne vrste učinkov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi moralo sprejetje nove celovite strategije za izvajanje temeljiti na pristopu od spodaj navzgor, pred tem pa bi bilo treba opredeliti cilje trajnostnega razvoja ter izvesti široko, strukturirano, vključujoče in smiselno javno participativno posvetovanje, ki bi ga spremljal načrt za obsežno ozaveščanje in sodelovanje z državljani, vključno s civilno družbo, ustreznimi predstavniki industrije ter na splošno zasebnim sektorjem, sindikati, akademskimi krogi, regionalnimi in lokalnimi vladami, manjšinami in ranljivimi skupinami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj predvidi naslednjo agendo OZN po letu 2030 s časovnim načrtom ciljev in ukrepov za načrtovanje naslednjih ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

13.

Spremljanje

| 14. | poziva Parlament, naj imenuje stalnega poročevalca za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja, ki bo sodeloval s predsedstvom in vsemi odbori, pa tudi z večdeležniško platformo; poleg tega predlaga, naj vsak odbor imenuje člana, odgovornega za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, ti odgovorni poslanci pa bi se morali srečevati med seboj in s stalnim poročevalcem vsako četrtletje, da bi zagotavljali usklajenost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da imajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti pomembno vlogo tudi pri zagotavljanju, da se trajnostni razvoj vključi v postopke in da se odpravi razdrobljenost; poudarja pomen sodelovanja Parlamenta v letnemu političnemu forumu na visoki ravni za trajnostni razvoj (HLPF) in njegovega prispevka k tem, pa tudi vloge, ki bi jo v zvezi s tem lahko imelo letno poročilo o izvajanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | trdi, da je boljše razumevanje dejanskega učinka EU na napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja v EU in po svetu mogoče le z odpravo obstoječih podatkovnih vrzeli, vključno s pomanjkanjem razčlenjenih podatkov in slabostmi v informacijskih sistemih, s krepitvijo uporabe obstoječih statističnih podatkov iz različnih virov ter sprejemanjem mejnih podatkov in umetne inteligence v skladu s predpisi in pravili o varstvu podatkov; meni, da je bistveno spremljati napredek pri vseh 169 podciljih; poziva EU, naj znatno okrepi tehnično sodelovanje z državami v razvoju, da bi odpravili svetovno podatkovno vrzel, ki je nastala zaradi nezadostnih zmogljivosti spremljanja in nedoslednih metodologij; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja letna poročila Eurostata o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja; poziva k letnemu pregledu Eurostatovega nabora kazalnikov ciljev trajnostnega razvoja ob sistematičnem sodelovanju regionalnih in lokalnih vlad ter organizacij civilne družbe, v skladu s pregledom iz leta 2021; poudarja, da je trajnostni razvoj po svoji naravi čezmejen in medsektorski; potrjuje, da je pripravljen obravnavati negativne učinke prelivanja, ki jih ima izvajanje ciljev trajnostnega razvoja na druge regije; pozdravlja delo, ki ga je v ta namen začela Eurostatova agencija, in prvi poskus delne kvantifikacije takšnih učinkov prelivanja, vendar poudarja, da je treba to metodologijo še naprej razvijati, da bi v zadostni meri upoštevala globalni odtis EU (14); poziva, naj se kazalnik, določen za vsak cilj, dvigne nad vrednost zgornje meje šest, da bi upoštevali zunanje delovanje EU, evropske dobavne in vrednostne verige ter posledice prelivanja potrošnje EU

  8

  ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba izvajati sklepe Sveta z dne 24. oktobra 2019 o ekonomiji blaginje, in v zvezi s tem poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi preglednico in niz kazalnikov, ki presegajo BDP, kot je določeno v osmem okoljskem akcijskem programu EU, ki postavlja ljudi in njihovo blaginjo v središče oblikovanja politike; poziva Komisijo, naj razmisli o izvajanju alternativnih merjenj napredka za spremljanje izvajanja ciljev trajnostnega razvoja, kot je denimo indeks družbenega napredka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi bilo treba določiti minimalno raven razčlenitve podatkov in statistične razčlenitve, v skladu s svetovnim okvirom za spremljanje ciljev trajnostnega razvoja in v zvezi z vsakim ciljem trajnostnega razvoja v EU, in da bi morala ta po potrebi zajemati geografsko lokacijo, spol, spolno usmerjenost, dohodek, stopnjo izobrazbe, starost, raso, etnično pripadnost, migracijski status, invalidnost in druge značilnosti ter upoštevati načela pristopa k podatkom, ki temelji na človekovih pravicah; pozdravlja pobudo Komisije za uvedbo označevalcev za merjenje neenakosti v zvezi s tem; poziva Eurostat, naj opravi vse pripravljalno delo, potrebno za vključitev te ravni razčlenitve v prihodnja poročila o spremljanju, v skladu s smernicami in prednostnimi nalogami, ki jih je določila medagencijska in strokovna skupina za kazalnike ciljev trajnostnega razvoja in so prilagojene razmeram v EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da prostovoljni nacionalni pregledi v agendi 2030 predstavljajo ključno orodje za prevzemanje odgovornosti; opozarja na pomen nacionalnih pregledov kot načina za prepoznavanje napetosti in kompromisov med cilji trajnostnega razvoja ter za vzpostavitev ponavljajočega se procesa prilagajanja politik glede na napredek pri doseganju ciljev; spodbuja države članice EU, naj sodelujejo pri prostovoljnih nacionalnih pregledih ter smiselno upoštevajo in izvajajo priporočila, podana ob tej priložnosti; poziva Komisijo, naj na forumu na visoki ravni za trajnostni razvoj leta 2023 in nato vsako leto predstavi prostovoljni pregled EU ter naj si prizadeva za nadaljnjo standardizacijo nacionalnih prostovoljnih pregledov, pri čemer naj se osredotoči na vse izključne in deljene pristojnosti EU, vključi pa naj tudi oceno skupnega pozitivnega in negativnega učinka EU in njenih držav članic na napredek v zvezi s cilji trajnostnega razvoja na svetovni ravni; meni, da bi moral takšen pregled temeljiti na revidiranem nizu kazalnikov ciljev trajnostnega razvoja ter zajemati notranje prednostne naloge, diplomacijo in mednarodne ukrepe za obnovo in zaščito svetovnih skupnih dobrin ter obravnavanje mednarodnih učinkov prelivanja notranjih politik EU, pa tudi pozitivnih in negativnih vidikov ukrepanja EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priznava pomen prostovoljnih lokalnih pregledov in prostovoljnih podnacionalnih pregledov pri uresničevanju vseh ciljev trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj se pred vrhom o ciljih trajnostnega razvoja leta 2023 posvetuje s Parlamentom in ga obvesti o prostovoljnem pregledu EU; poudarja, da je treba razviti reden pregled izvajanja ciljev trajnostnega razvoja na regionalni in lokalni ravni v EU; v zvezi s tem pozdravlja delo Programa OZN za naselja; spodbuja nadaljnji razvoj pobude OZN o lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja, da se pospešijo in okrepijo prizadevanja za uresničitev teh ciljev do leta 2030. izreka pohvalo delu Skupnega raziskovalnega središča v zvezi z lokalizacijo Agende 2030 in evropskega priročnika za prostovoljne lokalne preglede ciljev trajnostnega razvoja, ki ponuja koristne uradne in eksperimentalne kazalnike za vzpostavitev učinkovitega lokalnega sistema spremljanja ciljev trajnostnega razvoja, ki je posebej namenjen evropskim mestom; pozdravlja pilotni projekt „Spremljanje ciljev trajnostnega razvoja v regijah EU – zapolnjevanje podatkovnih vrzeli“, ki ga je začel Evropski parlament in ki bo opredelil in preskusil usklajen niz kazalnikov za regije EU za spremljanje uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja ter utrl pot sistematičnemu postopku pregleda v regijah EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj vsako leto med nagovorom o stanju v Uniji oceni napredek in ugotovitve letnega poročila Eurostata o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja; pričakuje, da bo letni delovni program Komisije vključeval cilje trajnostnega razvoja kot letno prednostno nalogo, vključno s konkretnimi predlogi za zakonodajne ali nezakonodajne pobude, ki bodo prispevale k njihovemu uresničevanju, in da se ti cilji v celoti vključijo v letni delovni program Komisije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | priznava pomen poročanja zasebnega sektorja za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da sta lahko poročanje podjetij o trajnostnosti in potrebna skrbnost pri ustreznih revizijah pomemben okvir za spodbujanje večje odgovornosti v zasebnem sektorju, kar zadeva socialni in okoljski učinek podjetij ter njihov prispevek k doseganju ciljev trajnostnega razvoja; spodbuja vse akterje v družbi, vključno z zasebnimi subjekti, naj se vključijo v redno prostovoljno poročanje o izvajanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj vzpostavi spletni forum za izmenjavo najboljših praks za pobude na lokalni ravni za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, ki naj bo organiziran glede na te cilje; predlaga, da se obstoj tega foruma promovira kot del zunanjega in notranjega delovanja EU za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

24.

Proračun in financiranje

| 25. | poudarja, da je proračun EU skupaj s svežnjem za okrevanje NextGenerationEU ključno orodje za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, saj skupaj znašata 1,8 bilijona EUR, imata dolgoročen doseg in večnacionalno razsežnost (15); |
| --- | --- |

25.

| 26. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bila javna zadolženost na svetovnem jugu že pred pandemijo covida-19 na najvišji zgodovinski ravni, zaradi česar se je za servisiranje zunanjega namenjalo vse večji delež javnih proračunov, to pa je vplivalo na zmožnost vlad, da ustrezno financirajo in zagotavljajo osnovne javne storitve; je zaskrbljen, ker je sedanja kriza zaostrila to že obstoječo ranljivost zaradi izpostavljenosti dolgu; poziva, naj se v okviru OZN vzpostavi večstranski mehanizem za reševanje dolžniške krize v državah v razvoju in odzivanje na potrebe po financiranju iz Agende 2030; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja pomen natančnega in celovitega merjenja prispevka EU k ciljem trajnostnega razvoja, saj je to bistven pogoj za doseganje skladnosti politik za trajnostni razvoj; pozdravlja cilje Komisije glede odhodkov za uradno razvojno pomoč za specifične cilje trajnostnega razvoja in njena prizadevanja za spremljanje odhodkov iz proračuna EU za podnebje, biotsko raznovrstnost, čist zrak, migracije in enakost spolov (16); pozdravlja, da se v vrsti politik vzpostavljajo sistemi za poročanje o ciljih trajnostnega razvoja, vključno z razvojnim sodelovanjem; vendar obžaluje, da kljub zavezi Komisije iz novembra 2020 ni bil dosežen zadosten napredek pri spremljanju virov in odhodkov, povezanih s cilji trajnostnega razvoja, v celoti – razen na področju zunanjega delovanja, kot je navedeno v pregledu Evropskega računskega sodišča iz leta 2019 – ter spremljanju neskladnosti med odhodki, oboje namreč ovira zmožnost EU in tretjih držav za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, zlasti na področju kmetijstva; zato vztraja, da je potrebno celovito spremljanje odhodkov za cilje trajnostnega razvoja, ki bo uporabljajo namenske metodologije, na primer v zvezi z neenakostmi (cilj trajnostnega razvoja 10) in njihovim strateškim pomenom za izvajanje vseh ciljev trajnostnega razvoja; ponovno poudarja, da bo to pomenilo preseganje obstoječega pregleda, ki se izvaja v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je v zadnjih nekaj letih postopoma znižala raven koncesivnosti uradne razvojne pomoči za države v razvoju na splošno in zlasti za najmanj razvite države, ter poziva EU, naj doseže svoj cilj, da vsaj 20 % uradne razvojne pomoči nameni človekovemu razvoju kot bistvenemu instrumentu za doseganje ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da morajo donatorji dati prednost financiranju na podlagi nepovratnih sredstev, zlasti za najmanj razvite države, zaradi njihovih nevzdržnih dolgov; poziva Komisijo, naj okrepi sedanja finančna orodja, da bi do leta 2030 v evropskih operacijah in dobavnih verigah dosegli ničelno stopnjo neto emisij; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba financirati usposabljanje za krepitev zmogljivosti malih in srednjih podjetij, da bi se naučila, kako izvajati cilje trajnostnega razvoja v svojih vsakodnevnih dejavnostih; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja prizadevanja za celovito vključitev ciljev trajnostnega razvoja v evropski semester, tudi z letnimi pregledi trajnostne rasti in vključitvijo letnega spremljanja ciljev trajnostnega razvoja, ki ga opravi Eurostat, v spomladanski sveženj evropskega semestra; ponovno izraža podporo vključevanju kazalnikov biotske raznovrstnosti v evropski semester; poziva države članice, naj povečajo ambicioznost svojih nacionalnih odzivov na izvajanje Agende 2030; pozdravlja osrednjo vlogo ciljev trajnostnega razvoja v jesenskem svežnju, zlasti priporočilo, naj države članice izvajajo strategijo, ki presega BDP, da bi cilje trajnostnega razvoja v celoti vključile v svoje nacionalne odzive; poziva Komisijo, naj nadaljuje reformo evropskega semestra, da bi uravnotežila gospodarske, socialne in okoljske prednostne naloge in tako spodbudila dolgoročno socialno, okoljsko in gospodarsko preobrazbo ter izboljšala vključevanje Agende 2030, evropskega stebra socialnih pravic in evropskega zelenega dogovora na vseh ravneh, pri tem pa v celoti pritegnila lokalne in regionalne oblasti ter dopolnila reforme in naložbe v državah članicah; meni, da bi bilo treba s to reformo zagotoviti, da evropsko usklajevanje politike ciljev trajnostnega razvoja ne bo privedlo do političnega procesa, ki bi bil vzporeden evropskemu semestru, temveč da bi bil uporabljen celovit in skladen pristop, ki bi temeljil na novem paktu za trajnostni razvoj; pričakuje, da bo proces semestra okrepil zmogljivosti držav članic za spremljanje napredka pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podpira evropski zeleni dogovor; poziva k boljšemu razumevanju sinergiji med cilji trajnostnega razvoja in bojem proti podnebnim spremembam ter v zvezi s tem poudarja koristnost ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 13, in priložnost za iskanje kompromisov in politične skladnosti v okviru teh ciljev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k celovitemu pregledu finančnih sredstev za politike, programe in sklade EU, ki so bili okrepljeni z dodatnimi sredstvi iz instrumenta NextGenerationEU, da bi ustvarili bolj zeleno, bolj digitalno in odpornejšo Evropo, vključno s pregledom, ali so naložbe in strukturne reforme, ki se izvajajo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, skladne s cilji Agende 2030 in ali prispevajo k napredku pri njihovem uresničevanju; poziva k celovitemu izvajanju metodologije spremljanja podnebnih ukrepov in načela, da se ne škoduje bistveno, v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost ter socialnih in demografskih prednostnih nalog, določenih v ciljih trajnostnega razvoja in evropskem stebru socialnih pravic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba javno in zasebno financiranje uskladiti z uresničevanjem ciljev trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj Agendo 2030 vključi v gospodarske in finančne politike ter zakonodajo; poziva EU in njene države članice, naj v razmerah, ko uradna razvojna pomoč ostaja majhna, operacije mešanega financiranja osredotočijo na področja, na katerih lahko dodajo vrednost lokalnemu gospodarstvu; poziva Komisijo in države članice, naj bolj splošno dajo prednost partnerstvom z domačimi podjetji iz najmanj razvitih držav, ki si prizadevajo za trajnostne in vključujoče poslovne modele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja pomen sodelovanja javnega in zasebnega sektorja pri spodbujanju in financiranju trajnostnega razvoja; poudarja, da morajo finančne institucije opredeliti in sprejeti strategije in cilje za uskladitev finančnih portfeljev s cilji trajnostnega razvoja ter redno poročati o napredku; poziva k poglobljenim razpravam in sodelovanju z zasebnim sektorjem, da bi spodbudili zasebno financiranje in okrepili oblikovanje letnih delovnih smernic za cilje trajnostnega razvoja za mikropodjetja ter mala in srednja podjetja, akademske kroge in organizacije civilne družbe; poziva EU in njene države članice, naj zlasti zaradi pomislekov glede vzdržnosti dolga sprejmejo preudaren pristop h kombiniranemu financiranju in zagotovijo, da bodo vsa finančna sredstva, mobilizirana s kombiniranjem, upoštevala razvojno učinkovitost, trajnost in načela kombiniranega financiranja odbora OECD za razvojno pomoč; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da EU še vedno nima izbranega načrta za financiranje ciljev trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi takšen načrt in pri tem upošteva letni primanjkljaj v financiranju ciljev trajnostnega razvoja po COVID-19, ki se ocenjuje na 3,7 bilijona USD (17); poudarja, da odsotnost takšnega načrta z jasno opredeljenimi in merljivimi cilji onemogoča celovito spremljanje izdatkov za cilje trajnostnega razvoja v okviru proračuna EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU, naj izpolni zaveze ciljev trajnostnega razvoja glede naložb v izobraževanje in usposabljanje beguncev in migrantov, da bodo lahko uresničili svoj potencial v skupnostih in gospodarstvih držav, ki jih gostijo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je seznanjen s spremembami evropske finančne arhitekture za razvoj (EFAD), kot so opisane v sklepih Sveta z dne 14. junija 2021; poziva Komisijo, naj izvajanje Agende 2030 postavi v središče nove evropske finančne arhitekture za razvoj, da bi bila vplivnejša, učinkovitejša, bolj usklajena in vključujoča; poudarja potencial povsem delujoče evropske finančne arhitekture za razvoj za zapolnitev vrzeli pri financiranju ciljev trajnostnega razvoja na svetovni ravni; poziva k večjemu sodelovanju in usklajevanju med Evropsko investicijsko banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj, nacionalnimi razvojnimi bankami ter drugimi malimi in srednje velikimi finančnimi akterji, s posebnim poudarkom na naložbenih projektih z vrednostjo do 5 milijonov EUR, da bi dosegli večji učinek ciljev trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj v skladu s pristopom Ekipa Evropa razvije skupni okvir in smernice za celovito preverjanje trajnostnosti financiranja EU, da bi zagotovili tako uspešnost kot učinkovitost evropskih razvojnih politik; poziva k izkoriščanju pristopa Ekipa Evropa za zagotovitev tesnega usklajevanja med EU in njenimi državami članicami za uresničitev Agende 2030; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri mobilizaciji ustreznih finančnih sredstev iz razvitih držav za podporo preobrazbi na podlagi ciljev trajnostnega razvoja in nujno potrebno prilagajanje podnebnim spremembam v najbolj ranljivih državah; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo nova evropska finančna arhitektura za razvoj usmerjena v ponovno vzpostavitev večstranskega sistema uradnega financiranja MSOF), da bi se končalo nevzdržno posojanje nekaterih držav, ki niso del tega sistema; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je treba v tem kritičnem desetletju nujno povečati ambicije in ukrepe v zvezi z blažitvijo, prilagajanjem in financiranjem, da bi odpravili vrzeli med državami članicami glede okoljskih vprašanj; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, in ponovno poudarja, da izobraževanje tudi v času proračunskih omejitev ostaja temeljna pravica in bistvena naložba, ki omogoča doseganje vseh ciljev trajnostnega razvoja, ter poudarja pomembno vlogo, ki jo opravlja EU z nudenjem humanitarne pomoči in oblikovanjem tesnejših partnerstev z različnimi deli sveta, vključno z Afriko; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo izobraževanje, kultura, šport in programi EU na tem področju pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, in poziva k okrepitvi njihove mednarodne razsežnosti, pri tem pa je treba upoštevati moč diplomacije med ljudmi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja pomen cilja trajnostnega razvoja 4.1, ki je usmerjen v brezplačen in kakovosten 12-letni cikel osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja za vse; opozarja, da sedanja raven porabe v državah z nizkimi in srednje nizkimi dohodki ne dosega potrebne ravni, da bi dosegli cilje trajnostnega razvoja; opozarja, da je zunanje financiranje bistveno za podpiranje možnosti izobraževanja najrevnejših na svetu; poziva EU in njene države članice, naj povečajo razvojno pomoč za uresničitev cilja splošnega dostopa do izobraževanja s proračunsko podporo EU, ki se je izkazala za učinkovito na področju izobraževanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | spodbuja svetovne voditelje, naj povezljivost in dostop do digitalne infrastrukture, kot je cenovno dostopno in kakovostno omrežje, obravnavajo kot pravico, ki izhaja iz temeljne pravice do izobraževanja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj v skladu z vizijo evropskega izobraževalnega prostora, zelenega in digitalnega prehoda EU ter cilja trajnostnega razvoja 4 usklajuje in podpira države članice s priporočili za posamezne države in izmenjavo primerov dobre prakse, da bi izboljšali kakovost in vključenost njihovih izobraževalnih sistemov ter odpravili razlike med spoloma in socialno-ekonomske razlike pri pridobivanju predmetov s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice, naj v celoti uporabijo evropski okvir kompetenc za trajnost GreenComp, da bi razvile sistematski pristop k razvoju trajnostne miselnosti za vse starostne skupine in stopnje izobrazbe, ki bo združeval učinek na lokalni, regionalni in nacionalni ravni s skladnim pristopom v okviru evropskega izobraževalnega prostora; ponovno poziva države članice, naj do leta 2025 dokončno oblikujejo evropski izobraževalni prostor kot bistveni vmesni korak k doseganju ciljev, določenih v cilju trajnostnega razvoja 4; |
| --- | --- |

43.

| 44. | spodbuja mreženje med sektorji neformalnega in formalnega izobraževanja, da bi oblikovali poklicne učne skupnosti, ki bodo podpirale učitelje k inovacijam v pedagoških praksah, spodbujale večstransko pismenost, omogočile večjo vlogo študentov ter njihovo čustveno inteligenco in odpornost proti bojaznim in negotovostim; v zvezi s tem opozarja na izkušnje, pridobljene pri lokalnih športnih dejavnostih in kulturnih združenjih; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vztraja, da morajo izobraževalni organi vlagati v izboljšanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja z najsodobnejšo infrastrukturo, procesi digitalizacije in povezavami s trikotnikom znanja, kar bo omogočilo usklajenost tega sektorja s cilji okoljske in socialne trajnosti, s čimer bo lahko zagotavljal alternativne poti za razvoj znanj in spretnosti, ki bodo prispevali k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opozarja vzgojitelje na bistveno vlogo izobraževanja v zgodnjem otroštvu pri vzpostavljanju odnosov in vrednot, ki bodo prispevali k razvoju trajnostne miselnosti majhnih otrok, ter poziva, naj se njihove družine vključi v preučevanje načinov, na katere tudi one lahko prispevajo k trajnosti kot posamezniki in kot skupnost; |
| --- | --- |

46.

| 47. | spodbuja podjetništvo mladih kot mehanizem za doseganje ciljev trajnostnega razvoja v Evropski uniji in zunaj nje z evropskimi orodji, kot sta Erasmus za mlade podjetnike in program za izobraževanje in ozaveščanje o razvoju, pri tem pa upošteva potencial za izboljšanje stopnje delovne aktivnosti, zagotovitev dostojnega življenja za ranljive skupine in razvoj inovativnih rešitev. |
| --- | --- |

47.

| 48. | obžaluje, da EU ni izpolnila treh od štirih podciljev v okviru cilja trajnostnega razvoja 14 do leta 2020 (življenje v vodi); poleg tega obžaluje, da je Evropsko računsko sodišče leta 2020 ugotovilo, da je bil sicer vzpostavljen okvir za varstvo morskega okolja, a ukrepi EU niso privedli do vrnitve morij v dobro okoljsko stanje niti do trajnostne ravni ribolova v vseh morjih; poziva Komisijo, naj ugotovitve in priporočila iz tega poročila vključi v svoj prihodnji akcijski načrt za ohranjanje ribolovnih virov in zaščito morskih ekosistemov, pa tudi v prihodnje ukrepe v okviru strategije za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja, da sta podnebna kriza in kriza biotske raznovrstnosti prepleteni in ju je treba obravnavati usklajeno in skupaj; poudarja, da so nujno potrebni pravno zavezujoči cilji za obnovo narave, da bi obravnavali drastičen upad biotske raznovrstnosti v EU in uresničili cilja trajnostnega razvoja 14 in 15 ter pomagali ublažiti podnebno krizo in okrepiti odpornost; v zvezi s tem obžaluje zamudo pri pripravi predloga zakona EU o obnovi narave in poziva k njegovi čimprejšnji objavi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja pomen cilja trajnostnega razvoja 17 (partnerstva za doseganje ciljev); je seznanjen z inovativno vlogo odprtokodnih pobud v okviru globalnih partnerstev in krepitve zmogljivosti, kot je pobuda o ciljih notranjega razvoja, katerih cilj je izobraževanje, navdih in opolnomočenje ljudi, da postanejo pozitivna sila za spremembe v družbi, s čimer se pospeši napredek k uresničitvi ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

50.

Večstransko sodelovanje

| 51. | vztraja, da bosta za to, da bi EU in njene partnerice v prihodnjih osmih letih dosegle smiseln napredek, potrebna obnovljen globalni politični angažma in okrepljeno večstransko sodelovanje. poziva, naj se do vrha o ciljih trajnostnega razvoja leta 2023, ki bo zaznamoval sredino obdobja izvajanja Agende 2030, sprejmejo zaveze za ukrepanje za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; opozarja, da je EU zaradi svojega najuspešnejšega povezovalnega projekta na svetu, ki se je uspešno zavzemal za multilateralizem, in kot svetovna določevalka standardov v edinstvenem položaju, da pospeši napredek pri uresničevanju cilja trajnostnega razvoja 17 (partnerstva za doseganje ciljev); zato poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo na zasedanju političnega foruma na visoki ravni v letu 2022 in vrhu o ciljih trajnostnega razvoja v letu 2023 ter tam opredeli to politično prenovo; predlaga, naj predsednica Komisije dejavno sodeluje v vsakem forumu na visoki ravni za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je zaskrbljen, da bi izguba biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev ogrozila napredek pri približno 80 % ocenjenih ciljev za cilje trajnostnega razvoja; opozarja, da je ekološka obnova ključnega pomena za izvajanje pristopa „eno zdravje“; poziva EU, naj obravnava temeljne vzroke za izgubo biotske raznovrstnosti ter vključi obveznost ohranjanja, obnove in trajnostne rabe virov v širše razvojne politike; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da se je mednarodno pravo razvilo tako, da je vključilo nove koncepte, kot so skupna dediščina človeštva, trajnostni razvoj in prihodnje generacije, vendar opozarja, da ni stalnega mednarodnega mehanizma za spremljanje in obravnavanje okoljske škode in uničenja, ki bistveno spreminja skupne svetovne dobrine ali ekosistemske storitve; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da so največji izzivi Evrope, kar zadeva cilje trajnostnega razvoja, na področjih trajnostnih prehranskih sistemov, cenovno dostopne in čiste energije, kmetijstva, podnebja in biotske raznovrstnosti (cilji trajnostnega razvoja 2, 12, 13, 14 in 15); poziva Komisijo, naj razvije zanesljivo primerjalno analizo ciljev trajnostnega razvoja 6 (čista voda in sanitarna ureditev) in 14 (življenje v vodi), zlasti za konferenco OZN o oceanih junija 2022 v Lizboni in forum na visoki ravni za trajnostni razvoj julija 2022, saj ni mogoče izračunati trendov zaradi pomanjkanja primerljivih podatkov za obdobje zadnjih petih let; poziva Komisijo, naj poudari potrebo po trajnostni proizvodnji in potrošnji, zlasti kar zadeva razumevanje potrošnikov o tem, kako njihov potrošnja vpliva na cilje trajnostnega razvoja; poudarja, da lahko izmenjava najboljših praks s partnerskimi državami EU in njenim državam članicam zagotovi pomembno znanje o posameznih pobudah in ukrepih, ki jih je mogoče sprejeti za doseganje ciljev „Pripravljeni na 55“, ter da lahko EU svoje izkušnje in najboljše prakse deli tudi s partnerskimi državami; meni, da tako v EU kot po svetu utegne priti do nazadovanja in ne zgolj do upočasnitve, kar zadeva uresničevanje nekaterih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti 1, 2 in 10, in sicer zaradi ruskega vdora v Ukrajino in njegovih posledic za živilski sektor; je še posebej zaskrbljen zaradi rasti cen hrane, njenega vpliva na najmanj razvite države in posledičnega širjenja revščine, nezanesljive preskrbe s hrano, podhranjenosti in lakote; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opozarja, da bodo podnebne spremembe vse bolj obremenile proizvodnjo hrane in dostop do nje, zlasti v ranljivih regijah, kar bo ogrozilo prehransko varnost in prehrano; opozarja na ugotovitve iz poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah za leto 2022, da bo globalno segrevanje postopoma oslabilo zdravje tal in ekosistemske storitve, kar bo ogrozilo produktivnost pri proizvodnji hrane v številnih regijah na kopnem in v oceanih; poziva EU in njene države članice, naj ostanejo v celoti zavezane svojim mednarodnim zavezam in obveznostim na področju podnebja in biotske raznovrstnosti ter zelenemu dogovoru, vključno s strategijo za biotsko raznovrstnost in strategijo „od vil do vilic“, zlasti v razmerah, ko sta kriza zaradi pandemije in vojna v Ukrajini pokazali, kako občutljive so države v razvoju na motnje na svetovnem trgu s hrano; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja pomen izvajanja Agende 2030 za doseganje pozitivnih učinkov prelivanja, zlasti na svetovnem jugu, in začetek cikla pozitivnih učinkov v mednarodnih partnerstvih; poudarja pomen zunanje razsežnosti, saj EU predstavlja le 19 % svetovne gospodarske uspešnosti in 5,6 % svetovnega prebivalstva, oba deleža pa se zmanjšujeta; poudarja, da je doseganje cilja trajnostnega razvoja 10 strateški vzvod, ki bo našim partnerjem omogočil, da stopijo na pot trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da bi moralo imeti najmanj 85 % novih ukrepov, ki se izvajajo v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, enakost spolov za glavni oziroma pomemben cilj, kot ga opredeljuje označevalec za politiko enakosti spolov odbora OECD za razvojno pomoč, glavni cilj vsaj 5 % teh ukrepov pa bi morale biti enakost spolov, pravice žensk in deklet ter povečanje vloge žensk; ponovno poudarja, da bi morale Evropska služba za zunanje delovanje in države članice spolno in reproduktivno zdravje in pravice obravnavati kot prednostno nalogo v procesu načrtovanja programov EU, tudi pri skupnem načrtovanju programov; vztraja pri hitrem in celovitem izvajanju zahteve iz okoljskega akcijskega programa EU do leta 2030, da je treba vidik spola vključiti v vse podnebne in okoljske politike, tudi z vključevanjem vidika spola v vse faze postopka oblikovanja politik; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj na prihajajočem forumu na visoki ravni za trajnostni razvoj leta 2022 po potrebi predstavijo ustrezne rezultate, dosežene pri izvajanju petih prednostnih ciljev trajnostnega razvoja, in sicer ciljev 4 (kakovostno izobraževanje), 5 (enakost spolov), 14 (življenje v vodi), 15 (življenje na kopnem) in 17 (partnerstva za doseganje ciljev); poudarja, da je pomembno dejavno sodelovanje Parlamenta pri forumu na visoki ravni in da bi moral biti vključen v delegacijo EU; zato pričakuje, da se bodo poslanci Parlamenta lahko udeležili usklajevalnih sestankov EU in da bodo imeli ves čas vrha zagotovljen dostop do dokumentov; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  UL C 210, 30.6.2017, str. 1.

(2)  UL C 210, 30.6.2017, str. 1.

(3)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0099.

(5)  UL C 456, 10.11.2021, str. 191.

(6)  UL C 23, 21.1.2021, str. 130.

(7)  UL C 289, 9.8.2016, str. 5.

(8)  UL C 334, 19.9.2018, str. 151.

(9)  UL C 67, 8.2.2022, str. 25.

(10)  UL C 76, 28.2.2018, str. 45.

(11)  UL C 474, 24.11.2021, str. 91.

(12)  UL C 440, 6.12.2018, str. 14.

(13)  COM(2021)0550.

(14)  Eurostat, Evropska komisija, EU SDG Indicator set 2021 – Result of the review in preparation of the 2021 edition of the EU SDG monitoring report (Niz kazalnikov ciljev trajnostnega razvoja EU za leto 2021 – Rezultat pregleda za pripravo poročila EU o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja za leto 2021), 2021.

(15)  Tematski sektor za proračunske zadeve, generalni direktorat za notranjo politiko, za Odbor za proračunski nadzor, Cilji trajnostnega razvoja v proračunu EU, 2021.

(16)  Tematski sektor za proračunske zadeve, generalni direktorat za notranjo politiko, za Odbor za proračunski nadzor, Proračunski nadzor ciljev trajnostnega razvoja v proračunu EU – Kateri ukrepi so v veljavi za zagotavljanje učinkovitega izvrševanja?, 2021.

(17)  OECD, Global Outlook on Financing for Sustainable Development 2021 – A New Way to Invest for People and Planet (Globalna napoved financiranja trajnostnega razvoja za leto 2021 – Nov način vlaganja za ljudi in planet), Pariz, 2020.

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/42

---

P9_TA(2022)0264

Izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o izvajanju Mehanizma za okrevanje in odpornost (2021/2251(INI))

(2023/C 32/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Mehanizmu za okrevanje in odpornost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o Mehanizmu za okrevanje in odpornost),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o pogojenosti s pravno državo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o pogojenosti s pravno državo),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stališčih Parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stališčih Parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (4),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. aprila 2022 o sklepih z zasedanja Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022, aktualnem dogajanju glede vojne v Ukrajini ter sankcijah EU proti Rusiji ter njihovem izvajanju (5) ter z dne 19. maja 2022 o socialnih in ekonomskih posledicah ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. aprila 2022 o sklepih z zasedanja Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022, aktualnem dogajanju glede vojne v Ukrajini ter sankcijah EU proti Rusiji ter njihovem izvajanju (5) ter z dne 19. maja 2022 o socialnih in ekonomskih posledicah ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2022 o pravni državi in morebitni odobritvi poljskega načrta za okrevanje in odpornost (v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2022 o pravni državi in morebitni odobritvi poljskega načrta za okrevanje in odpornost (v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost) (7),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2106 z dne 28. septembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost z določitvijo skupnih kazalnikov in podrobnih elementov preglednice kazalnikov okrevanja in odpornosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2106 z dne 28. septembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost z določitvijo skupnih kazalnikov in podrobnih elementov preglednice kazalnikov okrevanja in odpornosti (8),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2105 z dne 28. septembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost z opredelitvijo metodologije za poročanje o socialnih odhodkih (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2105 z dne 28. septembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost z opredelitvijo metodologije za poročanje o socialnih odhodkih (9),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2021 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2021 (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2021 z naslovom Letni pregled trajnostne rasti 2022 (COM(2021)0740), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2021 z naslovom Letni pregled trajnostne rasti 2022 (COM(2021)0740),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2021 o osnutkih proračunskih načrtov za leto 2022: celovita ocena (COM(2021)0900), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2021 o osnutkih proračunskih načrtov za leto 2022: celovita ocena (COM(2021)0900),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. novembra 2021 z naslovom Analysis of the euro area economy (Analiza gospodarstva euroobmočja), spremnega dokumenta k Priporočilu za Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (SWD(2021)0362), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. novembra 2021 z naslovom Analysis of the euro area economy (Analiza gospodarstva euroobmočja), spremnega dokumenta k Priporočilu za Priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (SWD(2021)0362),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. decembra 2021 o izvajanju Mehanizma za okrevanje in odpornost (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. decembra 2021 o izvajanju Mehanizma za okrevanje in odpornost (11),

| — | ob upoštevanju prvega letnega poročila Komisije o izvajanju Mehanizma za okrevanje in odpornost (COM(2022)0075), objavljenega 1. marca 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega letnega poročila Komisije o izvajanju Mehanizma za okrevanje in odpornost (COM(2022)0075), objavljenega 1. marca 2022,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2022 z naslovom REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2022 z naslovom REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (COM(2022)0108),

| — | ob upoštevanju skupne analize Odbora regij in Sveta evropskih občin in regij o udeležbi občin, mest in regij pri pripravi nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter rezultatov njihovega ciljno usmerjenega posvetovanja z dne 27. aprila 2022 z naslovom Implementation of the Recovery and Resilience Facility: the perspective of local and regional authorities (Izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost: vidik lokalnih in regionalnih organov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne analize Odbora regij in Sveta evropskih občin in regij o udeležbi občin, mest in regij pri pripravi nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter rezultatov njihovega ciljno usmerjenega posvetovanja z dne 27. aprila 2022 z naslovom Implementation of the Recovery and Resilience Facility: the perspective of local and regional authorities (Izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost: vidik lokalnih in regionalnih organov),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. marca 2022 o pravni državi in posledicah sodbe Sodišča Evropske unije (12) ter z dne 5. maja 2022 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) v primeru Poljske in Madžarske (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. marca 2022 o pravni državi in posledicah sodbe Sodišča Evropske unije (12) ter z dne 5. maja 2022 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) v primeru Poljske in Madžarske (13),

| — | ob upoštevanju preglednice kazalnikov okrevanja in odpornosti, njene tematske analize ter predstavitev v Parlamentu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preglednice kazalnikov okrevanja in odpornosti, njene tematske analize ter predstavitev v Parlamentu (14),

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 12. februarja 2021 z naslovom Tehnične smernice za uporabo „načela, da se ne škoduje bistveno“ v skladu z uredbo o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (C(2021)1054), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 12. februarja 2021 z naslovom Tehnične smernice za uporabo „načela, da se ne škoduje bistveno“ v skladu z uredbo o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (C(2021)1054),

| — | ob upoštevanju analize in poročil svojih raziskovalnih služb o Mehanizmu za okrevanje in odpornost (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analize in poročil svojih raziskovalnih služb o Mehanizmu za okrevanje in odpornost (15),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0171/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0171/2022),

| A. | ker je Mehanizem za okrevanje in odpornost glavni gradnik svežnja spodbud NextGenerationEU; |
| --- | --- |

A.

ker je Mehanizem za okrevanje in odpornost glavni gradnik svežnja spodbud NextGenerationEU;

| B. | ker je 672,5 EUR nepovratnih sredstev in posojil na voljo za financiranje nacionalnih ukrepov za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic pandemije covida-19 (v nadaljnjem besedilu: pandemija); ker se je Parlament sprva zavzel za večji delež nepovratnih sredstev v Mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

B.

ker je 672,5 EUR nepovratnih sredstev in posojil na voljo za financiranje nacionalnih ukrepov za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic pandemije covida-19 (v nadaljnjem besedilu: pandemija); ker se je Parlament sprva zavzel za večji delež nepovratnih sredstev v Mehanizmu za okrevanje in odpornost;

| C. | ker financiranje Mehanizma za okrevanje in odpornost podpira ključna področja, kot so zeleni prehod, digitalna preobrazba, ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, institucionalna odpornost in pripravljenost na krize ter otroci in mladi, vključno z izobraževanjem ter znanji in spretnostmi; |
| --- | --- |

C.

ker financiranje Mehanizma za okrevanje in odpornost podpira ključna področja, kot so zeleni prehod, digitalna preobrazba, ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, institucionalna odpornost in pripravljenost na krize ter otroci in mladi, vključno z izobraževanjem ter znanji in spretnostmi;

| D. | ker so bile zaradi ruske invazije v Ukrajino 24. februarja 2022 uvedene rekordne gospodarske sankcije; ker so številni ukrajinski državljani zaradi konflikta, ki ga je povzročila Rusija, zapustili državo in odpotovali v EU ali se tja preselili; ker bo vojaška invazija imela gospodarske in socialne posledice po vsej Evropi, zlasti v vzhodnoevropskih državah in tudi v zvezi z nujno potrebo po zmanjšanju energetske odvisnosti od uvoženih fosilnih goriv; |
| --- | --- |

D.

ker so bile zaradi ruske invazije v Ukrajino 24. februarja 2022 uvedene rekordne gospodarske sankcije; ker so številni ukrajinski državljani zaradi konflikta, ki ga je povzročila Rusija, zapustili državo in odpotovali v EU ali se tja preselili; ker bo vojaška invazija imela gospodarske in socialne posledice po vsej Evropi, zlasti v vzhodnoevropskih državah in tudi v zvezi z nujno potrebo po zmanjšanju energetske odvisnosti od uvoženih fosilnih goriv;

| E. | ker ima EU težave pri dostopu do nekaterih kritičnih surovin, kar lahko vpliva na izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

E.

ker ima EU težave pri dostopu do nekaterih kritičnih surovin, kar lahko vpliva na izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost;

| F. | ker je imela pandemija uničujoče posledice za gospodarske in socialne razmere ljudi in podjetij v Evropi; ker se je gospodarstvo EU med pandemijo močno skrčilo; ker je pandemija prizadela podjetja v EU, zlasti mala in srednja podjetja, kar je negativno vplivalo na rast in konkurenčnost EU ter njihovo produktivnost in zmožnost ustvarjanja delovnih mest; ker je enotni trg EU glavno gonilo rasti v EU in bi ga bilo okrepiti in zaščititi pred negativnimi učinki pandemije, hkrati pa bi bilo treba spodbujati naložbe v raziskave in inovacije; ker se je brezposelnost v nekaterih državah med pandemijo spet nadpovprečno povečala; ker to bolj ogroža ženske, mlade, starejše, invalide in velike družine; ker je bil zdravstveni sektor EU med pandemijo potisnjen na rob svojih zmogljivosti, kar je tudi močno vplivalo na njegovo odpornost; ker je stopnja brezposelnosti mladih še vedno višja od splošne stopnje brezposelnosti; ker je tveganje revščine in socialne izključenosti pri mladih večje, poleg tega pa težje dostopajo do kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

F.

ker je imela pandemija uničujoče posledice za gospodarske in socialne razmere ljudi in podjetij v Evropi; ker se je gospodarstvo EU med pandemijo močno skrčilo; ker je pandemija prizadela podjetja v EU, zlasti mala in srednja podjetja, kar je negativno vplivalo na rast in konkurenčnost EU ter njihovo produktivnost in zmožnost ustvarjanja delovnih mest; ker je enotni trg EU glavno gonilo rasti v EU in bi ga bilo okrepiti in zaščititi pred negativnimi učinki pandemije, hkrati pa bi bilo treba spodbujati naložbe v raziskave in inovacije; ker se je brezposelnost v nekaterih državah med pandemijo spet nadpovprečno povečala; ker to bolj ogroža ženske, mlade, starejše, invalide in velike družine; ker je bil zdravstveni sektor EU med pandemijo potisnjen na rob svojih zmogljivosti, kar je tudi močno vplivalo na njegovo odpornost; ker je stopnja brezposelnosti mladih še vedno višja od splošne stopnje brezposelnosti; ker je tveganje revščine in socialne izključenosti pri mladih večje, poleg tega pa težje dostopajo do kakovostnih delovnih mest;

| G. | ker sta nenehen razvoj digitalnih znanj in spretnosti ter razvoj znanj in spretnosti z gospodarskim potencialom, kot so zelena ali podjetniška znanja in spretnosti, ključna za konkurenčen, zdrav, vključujoč in v prihodnost usmerjen evropski trg dela ter bi morala vsakemu Evropejcu zagotoviti možnost in dostop do kakovostne zaposlitve; ker enako velja za poklicno izobraževanje, trgovska znanja in spretnosti ter življenjske spretnosti; ker mora EU odpraviti neskladja med ponudbo znanj in spretnosti tet povpraševanjem po njih, da bi učinkovito izkoristila svoj človeški kapital; ker bi dostop do ustrezne digitalne infrastrukture in usposabljanja na področju digitalnih znanj in spretnosti moral biti na voljo vsem, da bi preprečili razlike na področju digitalne pismenosti ter vsem zagotovili enake priložnosti v izobraževalnem sistemu in na trgu dela; |
| --- | --- |

G.

ker sta nenehen razvoj digitalnih znanj in spretnosti ter razvoj znanj in spretnosti z gospodarskim potencialom, kot so zelena ali podjetniška znanja in spretnosti, ključna za konkurenčen, zdrav, vključujoč in v prihodnost usmerjen evropski trg dela ter bi morala vsakemu Evropejcu zagotoviti možnost in dostop do kakovostne zaposlitve; ker enako velja za poklicno izobraževanje, trgovska znanja in spretnosti ter življenjske spretnosti; ker mora EU odpraviti neskladja med ponudbo znanj in spretnosti tet povpraševanjem po njih, da bi učinkovito izkoristila svoj človeški kapital; ker bi dostop do ustrezne digitalne infrastrukture in usposabljanja na področju digitalnih znanj in spretnosti moral biti na voljo vsem, da bi preprečili razlike na področju digitalne pismenosti ter vsem zagotovili enake priložnosti v izobraževalnem sistemu in na trgu dela;

| H. | ker morajo nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, da bi bili upravičeni do financiranja, vključevati reforme in naložbe s področja uporabe šestih stebrov uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost ter spoštujejo njene splošne in specifične, horizontalna načela in 11 meril za ocenjevanje iz uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

H.

ker morajo nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, da bi bili upravičeni do financiranja, vključevati reforme in naložbe s področja uporabe šestih stebrov uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost ter spoštujejo njene splošne in specifične, horizontalna načela in 11 meril za ocenjevanje iz uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost;

| I. | ker sta dialog in preglednost med institucijami EU in državami članicami bistvena za optimalno izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

I.

ker sta dialog in preglednost med institucijami EU in državami članicami bistvena za optimalno izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost;

| J. | ker mora Komisija, ki je odgovorna za spremljanje izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost, Parlament redno obveščati o stanju ocene nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter o tem, kako države članice dosegajo cilje in mejnike, vključno z njihovim prispevkom k napredku pri doseganju zelenih in digitalnih ciljev; ker mora Komisija upoštevati stališča Parlamenta; |
| --- | --- |

J.

ker mora Komisija, ki je odgovorna za spremljanje izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost, Parlament redno obveščati o stanju ocene nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter o tem, kako države članice dosegajo cilje in mejnike, vključno z njihovim prispevkom k napredku pri doseganju zelenih in digitalnih ciljev; ker mora Komisija upoštevati stališča Parlamenta;

| K. | ker morajo države članice vzpostaviti in vzdrževati zanesljive nadzorne sisteme ter izvajati potrebne revizije, da bi zagotovile zaščito finančnih interesov Unije v celotnem življenjskem ciklu Mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

K.

ker morajo države članice vzpostaviti in vzdrževati zanesljive nadzorne sisteme ter izvajati potrebne revizije, da bi zagotovile zaščito finančnih interesov Unije v celotnem življenjskem ciklu Mehanizma za okrevanje in odpornost;

| L. | ker letna poročila Komisije o pravni državi ugotavljajo izzive na področju pravne države in pomagajo državam članicam pri iskanju rešitev s podporo Komisije in drugih držav članic; |
| --- | --- |

L.

ker letna poročila Komisije o pravni državi ugotavljajo izzive na področju pravne države in pomagajo državam članicam pri iskanju rešitev s podporo Komisije in drugih držav članic;

| M. | ker uredba državam članicam omogoča, da v obdobju izvajanja svojega načrta za okrevanje in odpornost vložijo utemeljeno zahtevo za njegovo spremembo, če objektivne okoliščine to upravičujejo; |
| --- | --- |

M.

ker uredba državam članicam omogoča, da v obdobju izvajanja svojega načrta za okrevanje in odpornost vložijo utemeljeno zahtevo za njegovo spremembo, če objektivne okoliščine to upravičujejo;

| N. | ker sta demokratični in parlamentarni nadzor nad izvajanjem Mehanizma za okrevanje in odpornost mogoča le s polno udeležbo Parlamenta in ob upoštevanjem vseh njegovih priporočil v vseh fazah, in ker bo Parlament še naprej spremljal izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

N.

ker sta demokratični in parlamentarni nadzor nad izvajanjem Mehanizma za okrevanje in odpornost mogoča le s polno udeležbo Parlamenta in ob upoštevanjem vseh njegovih priporočil v vseh fazah, in ker bo Parlament še naprej spremljal izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost;

| O. | ker mora Komisija Parlamentu in Svetu do 31. julija 2022 predložiti poročilo o pregledu izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

O.

ker mora Komisija Parlamentu in Svetu do 31. julija 2022 predložiti poročilo o pregledu izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost;

Blažitev socialnih in gospodarskih posledic krize

| 1. | poudarja, da je Mehanizem za okrevanje in odpornost prvi tovrstni instrument solidarnosti in temelj instrumenta NextGenerationEU, ki se zaključi leta 2026, kot glavno orodje v okviru odziva EU na pandemijo, da bi gospodarstva EU pripravili na soočanje z novimi izzivi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da je bil odziv EU na pandemijo odločen, usklajen, celovit, pravočasen in je temeljil na solidarnosti, kar je privedlo do obsežne uporabe obstoječih instrumentov in uporabe dodatnih finančnih instrumentov; dodatno spominja, da so države članice v odziv na pandemijo in v podporo okrevanju sprejele obsežne fiskalne ukrepe (5,2 % bruto domačega proizvoda (BDP) v letu 2021 in 2,8 % BDP v letu 2022); |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja stabilizacijski učinek Mehanizma za okrevanje in odpornost za države članice v času velike gospodarske negotovosti, ki omejuje krizo in blaži njene negativne gospodarske in socialne posledice ter podpira vlade pri ohranjanju ravni naložb, hkrati pa se odziva na ogromen pritisk na nacionalne proračune; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poleg tega poudarja ključno vlogo Mehanizma za okrevanje in odpornost pri spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter preprečevanju razdrobljenosti notranjega trga in poglabljanja makroekonomskih razlik; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je, čeprav gospodarskih učinkov mehanizma za okrevanje in odpornost ni mogoče v celoti ločiti od drugega razvoja dogodkov, mogoče trditi, da je Mehanizem za okrevanje in odpornost doslej pozitivno vplival na bruto domači proizvod ter da bo njegovo učinkovito izvajanje ključno za gospodarsko rast EU; poudarja vlogo Mehanizma za okrevanje in odpornost pri zaščiti fiskalnega manevrskega prostora držav članic pred znatnim gospodarskim šokom zaradi pandemije; priznava, da se glavni učinek Mehanizma za okrevanje in odpornost sicer pričakuje v naslednjih letih, vendar je mehanizem že pomagal ublažiti najhujše posledice pandemije na gospodarstva in državljane EU ter pozitivno prispeva k okrevanju in odpornosti EU, vključno z ekonomsko in socialno kohezijo, delovnimi mesti, produktivnostjo, konkurenčnostjo, raziskavami, razvojem in inovacijami ter dobro delujočim notranjim trgom z močnimi malimi in srednjimi podjetji; poudarja, da so med državami članicami velike razlike glede gospodarske, socialne in institucionalne odpornosti, ki vplivajo na neenakomerno dinamiko okrevanja; poudarja, da Mehanizem za okrevanje in odpornost spodbuja zeleni in digitalni prehod in ima ključno vlogo pri krepitvi trajnostnega prehoda in blaginje ljudi za odporno, pravično, vključujoče in konkurenčno gospodarstvo, ki bo kos izzivom prihodnosti, pri izvajanju ambicioznih reform in naložb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opaža velik učinek instrumenta NextGenerationEU, kot ga ocenjujejo Komisija, ECB in Mednarodni denarni sklad, zlasti s povečanjem rasti BDP za do 1,5 odstotne točke več kot brez naložb NextGenerationEU, če se bo učinkovito izvajal; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poleg tega ugotavlja, da Komisija napoveduje, da bo leta 2022 prek nepovratnih sredstev v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost financiranih 24 % vseh ukrepov v podporo okrevanju; poudarja pozitivne makroekonomske učinke prelivanja in potencial dobro usmerjenih reform in naložb; poudarja, da bodo nepovratna sredstva Mehanizma za okrevanje in odpornost še naprej zagotavljala znatno fiskalno podporo državam članicam in jim tako omogočila izvajanje strukturnih reform in naložb z dolgotrajnimi učinki na okrevanje in odpornost njihovih gospodarstev in družb; poziva države članice, naj čim bolje izkoristijo to priložnost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi uspešno in pregledno izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost prispevalo k dolgoročno bolj trajnostnim, vključujočim in odpornejšim gospodarstvom in družbam EU, ki bodo strateško avtonomne in bolje pripravljene na sedanje in prihodnje izzive; poudarja, da bo uspešno izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost spodbudilo ekonomsko in socialno konvergenco ter teritorialno kohezijo in zmanjšalo socialne neenakosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je nujno, da države članice temeljito in pravočasno izvedejo dogovorjene reforme in naložbe, če želimo doseči splošne cilje mehanizma in podpreti EU pri okrevanju po krizi ter karseda povečati dolgoročni učinek na gospodarstvo in družbo EU; opozarja, da Mehanizem za okrevanje in odpornost temelji na rezultatih, pri čemer se sredstva izplačajo na podlagi izpolnjevanja mejnikov in ciljev, povezanih z ukrepi; želi spomniti, da je udeležba lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov ter tistih, ki so odgovorni za razvoj teh politik, ključnega pomena za uspeh mehanizma, kot je navedeno v členu 28 uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da bo Mehanizem za okrevanje in odpornost ublažil socialne in gospodarske učinke krize samo, če bodo sredstva učinkovito porabljena, da bodo dosegla realno gospodarstvo in ljudi; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne odločitve glede upravnih struktur in človeških virov, namenjenih zagotavljanju pravočasne porabe sredstev Mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je pandemija pokazala, da je treba povečati strateško avtonomijo Unije v ključnih dobavnih verigah ter kritični infrastrukturi in storitvah; ugotavlja, da bi morale naložbe Mehanizma za okrevanje in odpornost v zeleni prehod in digitalno preobrazbo prispevati k večji strateški avtonomiji in neodvisnosti EU, zlasti k zmanjšanju njene odvisnosti od uvoženih fosilnih goriv; ugotavlja, da naj bi Mehanizem za okrevanje in odpornost po navedbah Komisije močno spodbudil izvajanje industrijske strategije EU in tako nadalje razvil industrijo EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi morali svežnji reform in naložb, zlasti tistih, ki krepijo rast v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost, ustvariti tudi dodano vrednost EU; ugotavlja, da so po navedbah Komisije učinki BDP na ravni EU za približno tretjino večji, če se izrecno upoštevajo učinki prelivanja ukrepov posameznih držav; poudarja, da bi morali svežnji reform in naložb v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost prispevati tudi k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic ter prednostnih nalog evropskega zelenega dogovora in digitalne agende ter k spodbujanju in vključevanju enakosti spolov in enakih možnosti za vse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je prišlo do nepotrebnega podvajanja naložb v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost sosednjih držav članic ter naj državam članicam pomaga pri preprečevanju nepotrebnega prekrivanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje, da je pandemija covida-19 najbolj prizadela ženske (16), otroke (17), mlade, stare in ranljive skupine; opozarja, da je treba zagotoviti vključevanje, da mora EU izvajati načelo neprezrtja ter da mora na poti k okrevanju obravnavati socialne in gospodarske posledice, vezane na spol, ter opozarja, da veliko posledic krize, vezanih na spol, ni obravnavanih v načrtih za okrevanje in odpornost; pozdravlja izboljšanje dostopnosti in kakovosti ustanov za oskrbo, vendar obžaluje, da so še vedno preveč omejene; |
| --- | --- |

14.

| 15. | znova poudarja, kako pomembnih je šest stebrov pri zagotavljanju strukture za države članice za predlaganje in izvajanje reform ter naložb, ki obravnavajo zeleni in digitalni prehod, gospodarstvo, produktivnost in konkurenčnost, socialno in teritorialno kohezijo, zdravje in odpornost institucij ter ukrepe za otroke in mlade; poudarja, da morajo vse države članice na podlagi uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključiti ukrepe, ki obravnavajo vse stebre; obžaluje, da se vse države članice niso odločile spoštovati stebrne strukture uredbe, ki bi omogočila lažje spremljanje; |
| --- | --- |

15.

Finančni vidiki Mehanizma za okrevanje in odpornost

| 16. | ugotavlja, da so države članice v doslej predloženih 26 nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost skupaj zaprosile za 331,7 milijarde EUR v obliki nepovratnih sredstev od 338 milijard EUR, ki so na voljo; poleg tega ugotavlja, da vse države članice v tekočih nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost niso zaprosile za celotni znesek nepovratnih sredstev, ki jim je na voljo, kot je navedeno v členu 11 Uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vendar je zaskrbljen, da je le sedem držav članic zaprosilo za posojila v skupni višini 166 milijard EUR od 385,8 milijarde EUR, ki so na voljo za posojila, zato je na voljo še precejšen znesek, če bi države članice posojila potrebovale pozneje; je zaskrbljen, da bi lahko zaradi omejenega interesa za posojila prišlo do zamujenih priložnosti, Mehanizem za okrevanje in odpornost pa tako ne bi dosegel polnega potenciala; poudarja, da bodo morale države članice, katerih nacionalni načrti za okrevanje in odpornost so že bili odobreni, če bodo želele zaprositi za posojila, spremeniti zadevne načrte, po potrebi z dodatnim sklopom reform in naložb, mejnikov in ciljev, ne da bi se pri tem odložili že izvedeni ukrepi; spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo potencial Mehanizma za okrevanje, vključno s posojili, da bi ublažile posledice pandemije in se pripravile na prihodnje izzive; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj analizira razloge, zaradi katerih države članice niso zaprosile za posojila v celotnem obsegu dodeljenih sredstev, kar bi lahko Mehanizmu za okrevanje in odpornost preprečilo, da bi dosegel svoj poln potencial; želi spomniti, da lahko v skladu z veljavno uredbo o Mehanizmu za okrevanje in odpornost država članica zaprosi za podporo v obliki posojila ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost do 31. avgusta 2023; |
| --- | --- |

18.

| 19. | želi spomniti, da lahko država članica na podlagi objektivnih okoliščin v skladu s členom 21 uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost od Komisije utemeljeno zahteva, naj pripravi predlog za spremembo ali nadomestitev odobrenega načrta; opozarja, da če Komisija meni, da razlogi, ki jih je navedla država članica, upravičujejo spremembo nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost, oceni spremenjeni nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 19 in predloži predlog izvedbenega sklepa Sveta v skladu s členom 20 uredbe; želi spomniti, da tovrstna zahteva za spremembo vključuje postopek ocenjevanja in odobritve, ki je enak prvemu postopku ocenjevanja in odobritve, ter poziva države članice, naj skrbno upoštevajo tveganje zavlačevanja izvajanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; ugotavlja, da doslej nobena država članica ni zahtevala spremembe ali nadomestitve odobrenega načrta; spodbuja države članice, naj uporabijo člen 21 iz uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost, ter ugotavlja, da bi lahko države članice zaradi morebitnega povečanja stroškov nacionalnih načrtov zaradi visoke inflacije zahtevale spremembe nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da se bo po trenutnih napovedih razvoj BDP držav članic razlikoval od napovedi Komisije iz jeseni 2020, kar bo privedlo do pričakovanih sprememb zneskov nepovratnih sredstev, ki so na voljo državam članicam za drugi 30-odstotni del Mehanizma za okrevanje in odpornost; opozarja, da bodo zaradi znatnih sprememb v dodeljenem delu nepovratnih sredstev morda potrebne spremembe nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da se pri podpori iz Mehanizma za okrevanje in odpornost spoštuje načelo dodatnosti iz člena 9 Uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost; z veseljem pričakuje podrobnejše in bolj razčlenjene podatke, ki omogočajo boljše razumevanje učinkov dodatnosti Mehanizma za okrevanje in odpornost; poziva države članice, naj Komisiji pravočasno predložijo podrobne in pregledne informacije, da bi zagotovili učinkovito poročanje o učinku Mehanizma za okrevanje in odpornost; ponovno poudarja pomen preglednice kazalnikov okrevanja in odpornosti, ki zagotavlja osnovne informacije državljanom o splošnem napredku pri izvajanju načrtov za okrevanje in odpornost; poziva Komisijo, naj poveča raven preglednosti in vizualizacije podatkov v preglednici in naj podrobneje poroča, pri čemer naj se osredotoči na kazalnike rezultatov in učinka namesto na izložke ter zagotovi kvalitativno analizo predlaganih reform in naložb; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da so Komisija in države članice do sredine junija 2022 podpisale le dvanajst operativnih ureditev; poziva Komisijo in države članice, naj karseda hitro podpišejo operativne dogovore, Komisijo pa tudi, naj o teh dogovorih obvesti Parlament; poleg tega poziva vse države članice, naj pravočasno objavijo svoje operativne ureditve ter sporazume o financiranju in posojilih, da bi zagotovile večjo preglednost in okrepile odgovornost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je 21 držav članic prejelo predhodno financiranje v višini do 13 % skupnih dodeljenih sredstev, da ena država članica ni zaprosila za predhodno financiranje in da jih je sedem doslej zaprosilo za prva izplačila v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost, ena pa je zaprosila za drugo izplačilo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponavlja, da zamude pri izvajanju Mehanizma in nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ne bi smele upočasniti procesa okrevanja po pandemiji ali zmanjšati odpornosti Unije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da je v uredbi o Mehanizmu za okrevanje in odpornost zagotovljena možnost, da se v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključijo ukrepi, ki se začnejo izvajati od 1. februarja 2020, in da so nekatere države članice to možnost že izkoristile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja zgodnji dialog med Komisijo in državami članicami pri pripravi zahtevkov za plačila ter pripravljenost Komisije za ocenjevanje zahtevkov za plačila; jo spodbuja, naj še naprej natančno in pravočasno ocenjuje, ali so mejniki in cilji izpolnjeni, ter se po potrebi posvetuje z ustreznimi strokovnjaki; poziva jo, naj skrbi za hitro izplačevanje in pozorno spremlja izvajanje reform in naložb; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da je treba v skladu s časovnim načrtom iz medinstitucionalnega sporazuma, ki so ga decembra 2020 sklenili Parlament, Svet in Komisija, hitro začeti uvajati košarico novih virov lastnih sredstev, da bi najpozneje do leta 2058 v celoti pokrili odplačilo instrumenta NextGenerationEU, zlasti Mehanizma za okrevanje in odpornost; pozdravlja izdajo „evropskih zelenih obveznic“ za financiranje deleža odhodkov, povezanih s podnebjem, v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost; ugotavlja, da so bile prve ponudbe zelenih obveznic, ki jih je ponudila Komisija, pretežno prevelike; |
| --- | --- |

27.

Vloga Mehanizma za okrevanje in odpornost pri blaženju posledic Ruske invazije v Ukrajino

| 28. | poudarja, da je treba povečati prispevek instrumentov financiranja EU, zlasti Mehanizma za okrevanje in odpornost, za reševanje sedanjih izzivov, vključno s tistimi, ki jih povzročata neizzvana in neupravičena ruska vojaška agresija in vdor v Ukrajino; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je zaskrbljen, da bodo ta napad na Ukrajino in upravičene sankcije, ki jih je EU v odziv sprejela proti Rusiji in Belorusiji, resno vplivali na strategijo Unije za gospodarsko in socialno okrevanje in odpornost; ugotavlja, da je njihov učinek na države članice heterogen; je zaskrbljen zaradi neenakomernih učinkov na gospodarstvo EU, z njimi povezanih gospodarskih in socialnih posledic ter še večje socialne neenakosti, zlasti zaradi višjih cen energije in živil; poudarja, da lahko inflacija privede tudi do negativnih sprememb pričakovanih rezultatov Mehanizma za okrevanje in odpornost in predvidenih stroškov nacionalnih načrtov držav članic za okrevanje in odpornost; pričakuje, da se bo EU na to krizo še naprej odzivala hitro, odločno in enotno; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno poziva k nadaljnjim sankcijam, vključno s popolnim in takojšnjim embargom na različne ruske uvoze energije in opustitvijo s tem povezane infrastrukture v skladu z resolucijo z dne 7. aprila 2022, ter k načrtu za nadaljnje zagotavljanje zanesljivosti oskrbe EU z energijo, kar bo med drugim zahtevalo prilagoditev evropske energetske politike, ob upoštevanju različnih stopenj energetske odvisnosti od ruskega uvoza fosilnih goriv v državah članicah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je zaskrbljen, ker trenutne razmere v Ukrajini močno vplivajo na cene energije, in poudarja, da je treba okrepiti energetsko neodvisnost in varnost, diverzificirati energetske vire, vključno z viri v EU, ter pospešiti energetski prehod; poudarja vlogo Mehanizma za okrevanje in odpornost pri izvajanju načrta RePowerEU in poudarja, da bi se lahko posojila iz mehanizma v veliki meri uporabila za dopolnitev pobude RePowerEU in spodbujanje naložb v energetski prehod, vključno z razvojem čiste energije; zato pričakuje, da bo mehanizem bistveno prispeval k energetski suverenosti EU z energijsko učinkovitostjo, diverzifikacijo in naložbami v pravičen zeleni prehod; |
| --- | --- |

31.

| 32. | v zvezi s tem pozdravlja različne ukrepe iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, namenjene krepitvi energetskega prehoda in energetske varnosti, ukrepe za povečanje strateške avtonomije, zmanjšanje odvisnosti držav članic od uvožene energije iz fosilnih goriv ter za pospešitev diverzifikacije virov energije, energijske učinkovitosti in razvoja čiste energije; poudarja, da bi bilo treba spodbujati čezmejne projekte, izboljšanje medsebojne povezanosti evropskih energetskih omrežij in popolno sinhronizacijo elektroenergetskih omrežij po vsej EU, da bi okrepili sinergije in sodelovanje med državami članicami in preučili skupna vprašanja in prednostne naloge; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je seznanjen s predlogom Komisije za spremembo uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost v okviru pobude REPowerEU in izraža svojo zavezo, da bo čim prej sprejel stališče o predlogu; poziva države članice, naj uradno obvestijo Komisijo, če ne nameravajo uporabiti celotnega zneska svojih najvišjih dodeljenih posojil v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost; v zvezi s tem pozdravlja predlog, s katerim naj bi spodbudili optimalno uporabo posojil, ki so na voljo v okviru mehanizma, vključno s predlogom prerazporeditve posojil drugim državam članicam, ki se soočajo z dodatnimi izzivi zaradi ruske invazije v Ukrajino, in z omogočanjem državam članicam, da zaprosijo za posojila, višja od 6,8 % njihovega bruto nacionalnega dohodka (BND), zlasti da bi ublažili gospodarske, socialne in energetske posledice ruske invazije v Ukrajino za EU ter stranske učinke omejevalnih ukrepov EU proti Rusiji in Belorusiji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznava, da so potrebni ukrepi za pomoč beguncem iz Ukrajine, zlasti pri nastanitvi, socialnem varstvu in varstvu otrok, izobraževanju, zdravstvenemu varstvu ni stanovanjih, ki bodo pomagali ublažiti njihove socialno-ekonomske razmere; zato poudarja, da je treba v zvezi s tem zagotoviti višjo raven naložb; |
| --- | --- |

34.

Nacionalni načrti za okrevanje in odpornost

| 35. | pozdravlja dejstvo, da je bilo odobrenih 24 nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, in ugotavlja, da ena država članica do sredine junija 2022 še ni predložila svojega nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost; ugotavlja tudi, da mora Komisija oceniti še en nacionalni načrt za okrevanje in odpornost; poziva državo članico z nacionalnim načrtom za okrevanje in odpornost, ki čaka na oceno, naj začne konstruktivne razprave s Komisijo, da bi bil načrt čim prej pripravljen za odobritev; poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju preostalih načrtov skrbno uporablja uredbo o Mehanizmu za okrevanje in odpornost, da bi zagotovila skladnost z 11 merili za ocenjevanje iz uredbe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da je bilo v okviru ocen Komisije ugotovljeno, da vsi odobreni nacionalni načrti za okrevanje in odpornost obravnavajo vseh šest stebrov mehanizma za okrevanje in odpornost ter zadovoljivo izpolnjujejo vsa merila za ocenjevanje iz uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost ter predstavljajo uravnotežen sveženj reform in naložb; meni, da bi lahko države članice svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost bolje uskladile s šestimi stebri mehanizma za okrevanje in odpornost ter zahtevami iz uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | želi spomniti Komisijo, da je spoštovanje načela pravne države in člena 2 PDEU temeljni pogoj za dostop do sklada in da se mehanizem pogojevanja z načelom pravne države v celoti uporablja za Mehanizem za okrevanje in odpornost; poziva Komisijo in Svet, naj ne odobrita osnutka nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost Madžarske, dokler v tej državi še vedno obstajajo pomisleki glede spoštovanja načela pravne države, neodvisnosti sodstva, preprečevanja in odkrivanja goljufij ter boja proti njim, nasprotij interesov in korupcije; vztraja, da so mejniki in cilji v zvezi z zaščito finančnih interesov Unije, vzpostavitvijo ustreznega nadzornega sistema, neodvisnostjo sodstva ter preprečevanjem in odkrivanjem goljufij ter bojem proti njim, nasprotji interesov in korupcijo predpogoj, ki mora biti izpolnjen pred predložitvijo prvega zahtevka za izplačilo, in opozarja, da pred njegovo izpolnitvijo ne morejo biti izplačana nobena sredstva v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost; opozarja države članice, da neizpolnjevanje določb uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost ter posledične zamude pri odobritvi nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost resno vplivajo na zmožnost lokalnih in regionalnih organov, da se ustrezno spopadejo s posledicami pandemije za svoje skupnosti, podjetja in državljane, ter lahko povzročijo dolgoročno poslabšanje lokalnih in regionalnih gospodarskih razmer; obžaluje, da sredstva Mehanizma za okrevanje in odpornost zaradi dejanj poljske in madžarske vlade še niso dosegla ljudi in regij teh dveh držav; |
| --- | --- |

37.

| 38. | želi spomniti, da se z Mehanizmom za okrevanje in odpornost ne bi smel financirati noben ukrep, če je v nasprotju z vrednotami EU iz člena 2 PEU; poziva Komisijo, naj pri izvajanju mehanizma skrbno spremlja tveganja za finančne interese EU in vse dejanske ali potencialne kršitve načela pravne države ter naj nemudoma ukrepa, če ugotovi, da bi bili lahko ti interesi oškodovani; zato jo poziva, naj bo v skladu z uredbo o pogojenosti še posebej stroga do držav članic pri spoštovanju varovanja finančnih interesov Unije, kot je določeno v členu 22 uredbe; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poleg tega opozarja, da je treba spoštovanje načela pravne države in dobro finančno poslovodenje sredstev EU stalno ocenjevati v življenjskem ciklu Mehanizma za okrevanje in odpornost, ter da se mora Komisija vzdržati izplačevanja sredstev in po potrebi sredstva izterjati, če ti pogoji niso več izpolnjeni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da je v oceni Komisije navedeno, da naj bi vsi odobreni nacionalni načrti za okrevanje in odpornost predvidoma dosegli zeleni cilj najmanj 37 % iz uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost ter da skupni podnebni odhodki v vseh odobrenih načrtih dosegajo skoraj 220 milijard EUR; vendar poudarja, da so v zunanjih pregledih porabe ugotovljeni nižji zneski v zvezi z zeleno porabo; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba mejnike in cilje, povezane z ukrepi na področju podnebja, opredeliti tako, da bi zagotovili, da bodo izvedeni ukrepi ugodni za podnebje v takšni meri, kot je bilo napovedano; poudarja, da bi morali nacionalni načrti za okrevanje in odpornost prispevati k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo; je seznanjen z obstoječimi pomisleki glede tega, ali vsi ustrezni ukrepi učinkovito prispevajo k doseganju ciljev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | želi spomniti, da morajo biti nacionalni načrti za okrevanje in odpornost skladni z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti in njihovimi posodobitvami v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 (18); poziva Komisijo, naj oceni prispevek naložb, namenjenih zelenemu prehodu v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, k doseganju novih podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030, določenih v ustreznih revidiranih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih; |
| --- | --- |

41.

| 42. | želi spomniti, da bi moral Mehanizem za okrevanje in odpornost prispevati k vključevanju ukrepov na področju biotske raznovrstnosti v politike Unije; ugotavlja, da več nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost prispeva k biotski raznovrstnosti, vendar vztraja, da bi lahko države članice Mehanizem za okrevanje in odpornost bolje uporabile za izboljšanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | svari pred tveganjem zelenega zavajanja pri izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, zlasti v zvezi z nekaterimi ukrepi, ki naj bi prispevali k zelenim zahtevam glede porabe, tudi na področju energetsko učinkovite prenove stavb; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je seznanjen, da naj bi vsi odobreni nacionalni načrti za okrevanje in odpornost predvidoma dosegli cilj, da se za digitalno področje nameni vsaj 20 % dodeljenih sredstev, kot je določeno v uredbi o Mehanizmu za okrevanje in odpornost – pri čemer so nekatere države članice ukrepom, ki izpolnjujejo pogoje za digitalni cilj, namenile več kot polovico sredstev iz mehanizma –, ter da digitalni odhodki v vseh odobrenih načrtih skupaj dosegajo skoraj 29 % (tj. 130 milijard EUR); pozdravlja, da se nacionalni načrti za okrevanje in odpornost osredotočajo zlasti na podporo malim in srednjim podjetjem ter digitalizacijo javnih storitev, vključno z zdravstvenim sektorjem, ter na digitalna znanja in spretnosti, digitalizacijo podjetij, povezljivost, digitalne raziskave in razvoj ter napredne tehnologije; je seznanjen, da sta dve tretjini držav članic v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključili samooceno varnosti za naložbe v digitalne zmogljivosti in povezljivost; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja Komisijo in države članice, da bi bilo treba v skladu z uredbo o Mehanizmu za okrevanje in odpornost pri naložbah v digitalne tehnologije spoštovati načela interoperabilnosti, energijske učinkovitosti in varstva osebnih podatkov, omogočiti udeležbo malih in srednjih ter zagonskih podjetij ter spodbujati uporabo odprtokodnih rešitev; poudarja, da je treba razpise za javna naročila na digitalnem področju skrbno pripraviti, zlasti da bi imela mala in srednja podjetja dostop do ustreznih javnih naložb; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je seznanjen, da več nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost vsebuje naložbene predloge za povezljivost 5G; opozarja, da bi morale države članice pri uvajanju povezljivosti, mobilnih širokopasovnih povezav in infrastrukture 5G poskrbeti za usklajenost in dopolnjevanje na vseh območjih, tako da nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, kako pomembno je, da je skoraj 50 % (tj. 203 milijarde EUR) skupnih odhodkov v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost namenjenih ukrepom v korist dobro delujočemu enotnemu trgu ter za izboljšanje poslovnega okolja in spodbujanje zasebnih naložb; ponovno opozarja, da je za uspešno izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost pomemben zasebni sektor; poziva države članice, naj olajšajo zasebne naložbe v projekte, financirane iz Mehanizma za okrevanje in odpornost, tako da odpravijo vse nepotrebne ovire, ki bi malim in srednjim podjetjem preprečevale dostop do ustreznih sredstev iz mehanizma, ter v ta namen poziva Komisijo, naj opravi podrobne analize o dostopu zasebnega sektorja do teh sredstev; poziva države članice, naj nacionalne načrte za okrevanje in odpornost izvajajo v skladu s preglednim časovnim načrtom, da bo zasebni sektor lahko načrtoval svoje dejavnosti in projekte na podlagi ustreznih ukrepov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je seznanjen, da socialni odhodki v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost po ocenah Komisije predstavljajo približno 20 % zaprošenih nepovratnih sredstev in posojil; je seznanjen, da so ti odhodki usmerjeni v spodbude za zaposlovanje posebnih prikrajšanih skupin, reforme delovnopravne zakonodaje in predpise s področja pogodb o zaposlitvi; opozarja, da so socialne posledice pandemije raznolike in neenakomerno ter neprimerno bolj obremenjujejo ljudi z nižjimi dohodki in ranljive skupine, hkrati pa so zaradi teh posledic javne storitve še bolj potrebne; obžaluje, da so ukrepi v zvezi s socialnimi naložbami usmerjeni zlasti v socialno infrastrukturo in da le nekateri nacionalni načrti za okrevanje in odpornost vsebujejo ukrepe za razvoj ustreznih storitev oskrbe ter začasnih podpornih ukrepov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podpira cilj Komisije, da bi prek Mehanizma za okrevanje in odpornost dosegli odpornejši in bolj vključujoč trg dela, pri tem pa poudarja, da bi morali z zadevnimi ukrepi podpirati visokokakovostna delovna mesta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da vsi doslej odobreni nacionalni načrti za okrevanje in odpornost obravnavajo socialne in zaposlitvene izzive, tudi z ukrepi za višjo udeležbo na trgu dela, spodbujanje izpopolnjevanja in preusposabljanja ter posodobitev institucij in storitev za trg dela, pa tudi za podporo sistemov socialne zaščite in zdravstvenega varstva; obžaluje, da nekatere države članice v svojih načrtih zaostajajo pri krepitvi socialne razsežnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da reforme in naložbe v zdravstveno, gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost – ki predstavljajo več kot 17 % skupnih dodeljenih sredstev iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (tj. 76 milijard EUR) – pomembno prispevajo k večji pripravljenosti na krize in zmogljivosti za odzivanje nanje; poudarja, da morajo po navedbah Komisije države članice v okviru tega stebra Mehanizma za okrevanje in odpornost izvesti 789 ukrepov, povezanih s 1 900 mejniki in cilji; poudarja, da je pandemija covida-19 pokazala, kako pomembno je povečati odpornost javnih institucij na pretrese; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da v odobrenih nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost predvideni odhodki za ukrepe v zvezi z zdravstvom znašajo 37 milijard EUR, kar ustreza 8 % skupnih odhodkov v okviru teh načrtov; ugotavlja, da je najvišji delež teh sredstev namenjen obnovi in razširitvi bolnišnične infrastrukture, čemur sledijo krepitev primarnega zdravstvenega varstva in preprečevanja, digitalni prehod v zdravstvu ter dolgotrajna oskrba; pričakuje, da bodo ti ukrepi v zvezi z zdravstvom prispevali k večji zmogljivosti in vzdržljivosti zdravstvenih sistemov ter njihovi pripravljenosti na prihodnje krize; je zaskrbljen, ker številne države članice niso sprejele zadostnih ukrepov, da bi bile storitve za duševno zdravje na voljo in da bi bile cenovno dostopne za vse starostne skupine, ter poudarja, da bi moralo biti duševno zdravje sestavni del socialno-ekonomskega okrevanja EU po pandemiji in prednostna naloga na področju zdravja pri delu; je zaskrbljen, ker nekatere države članice v načrte niso vključile zadostnih ukrepov za reševanje dolgotrajnih izzivov na področju javnega zdravstva; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da je v številnih nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost pomembno mesto namenjeno posodobitvi javne uprave, pri čemer bodo po napovedih naložbe v izboljšanje javne uprave znašale okoli 1,8 milijarde EUR; poudarja, da bi lahko z nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost prispevali k povečanju zmogljivosti javnih uprav za učinkovito upravljanje evropskih sredstev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poudarja, da koristi reform presegajo z njimi povezane stroške in da bi to moralo privesti do konkretnih pozitivnih učinkov za državljane; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ugotavlja, da v odobrenih nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost predvideni odhodki, namenjeni otrokom in mladim, vključno s predšolsko vzgojo in izobraževanjem, brezposelnostjo mladih ter pridobivanjem znanj in spretnosti, znašajo 49 milijard EUR, kar ustreza približno 11,5 % skupnih odhodkov v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; ugotavlja, da ta znesek pomeni prvi korak k cilju, da bi se v vseh 27 državah članicah izvajali usklajeni ukrepi, namenjeni naslednji generaciji; je zaskrbljen, ker med temi načrti številni ne odražajo ustrezno ambicij, določenih v evropskem jamstvu za otroke, in ker le delno odražajo cilje okrepljenega jamstva za mlade; obžaluje, da sta se dve državi članici odločili, da v svoj načrt ne bosta vključili ukrepov, ki so posebej namenjeni otrokom in mladim, temveč sta se raje odločili za ukrepe, namenjene spodbujanju znanj in spretnosti ter digitalnih kompetenc za vse državljane; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ugotavlja, da skoraj vsi odobreni nacionalni načrti za okrevanje in odpornost vsebujejo naložbe v digitalno izobraževanje, ki predstavljajo približno 30 % skupnih izdatkov za izobraževanje; pozdravlja, da so države članice osredotočene na posodobitev izobraževalne infrastrukture in opreme; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je seznanjen, da so države članice doslej predlagale 228 ukrepov s poudarkom na podpori otrokom in mladim; je seznanjen, da je 74 % ukrepov osredotočenih na splošno, poklicno in visokošolsko izobraževanje in usposabljanje, pa tudi na dostopnost, cenovno sprejemljivost, kakovost in vključevalnost, tudi v zvezi digitalizacijo in infrastrukturo; je seznanjen tudi, da je 14 % ukrepov povezanih s predšolsko vzgojo in varstvom, zgodnjim opuščanjem šolanja in revščino otrok; je seznanjen, da se 12 % ukrepov osredotoča na odpravljanje brezposelnosti mladih z ustvarjanjem delovnih mest, zaposlovanjem, spodbudami za prehod med zaposlitvami in podporo samozaposlitvi; poudarja, da je Parlament države članice pozval, naj vsaj 2 % proračuna vsakega nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost namenijo kulturi, 10 % pa izobraževanju; ugotavlja, da je kulturo v svoje načrte za okrevanje in odpornost vključilo 16 držav članic; meni, da bi lahko države članice Mehanizem za okrevanje in odpornost bolj izkoristile za podporo tem sektorjem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj še naprej spremlja izvajanje šestih stebrov in poskrbi, da bodo razčlenjeni podatki na voljo v pregledu stanja Mehanizma za okrevanje in odpornost; poziva jo tudi, naj v okviru tega pregleda omogoči uporabo več regionalnih metod spremljanja izvajanja, in pozdravlja pobude za spremljanje na unijski in nacionalni ravni, ki krepijo spremljanje izvajanja mehanizma; z zadovoljstvom ugotavlja, da več držav članic posreduje podatke na regionalni ravni, in k temu poziva še druge države članice; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da se Mehanizem za okrevanje in odpornost razen v ustrezno utemeljenih primerih ne sme uporabljati za nadomeščanje tekočih nacionalnih proračunskih odhodkov; ugotavlja, da je Komisija odobrila nacionalne načrte za okrevanje in odpornost le za kritje začetnih stroškov vzpostavljanja in uvedbe reform; opozarja države članice, da je treba Mehanizem za okrevanje in odpornost izvajati tako, da ne spodkopava njihove odgovornosti za upravljanje javnih financ; poziva Komisijo, naj poda podrobnosti o oceni spoštovanja tega horizontalnega načela in utemeljitev te ocene; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je Komisija načelo, da se ne škoduje bistveno, ocenila za vsak ukrep posebej in v skladu s svojimi tehničnimi smernicami; poudarja, da je treba z uporabo meril za spoštovanje tega načela, kot so določena v smernicah Komisije, preprečiti ukrepe, ki bi škodovali okolju; poziva Komisijo, naj razkrije predložene ocene o spoštovanju načela, da se ne škoduje bistveno, in poudarja, da bi morala skrbno preučiti in spremljati, ali se v fazi izvajanja v celoti spoštuje; ugotavlja, da so morale nekatere države članice za to, da bi spoštovale to načelo, nekatere ukrepe izboljšati; ugotavlja tudi, da je v primeru držav, ki so v svoj razdelek InvestEU dodale sredstva iz Mehanizma za okrevanje in odpornost, spoštovanje načela na začetku povzročilo neskladnosti med zahtevami Komisije ter zahtevami Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada, kar je morda povzročilo zamude pri izvajanju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ugotavlja, da velika večina nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost vsebuje poseben oddelek, v katerem je pojasnjeno, kako so v načrtu obravnavani pomisleki in izzivi, povezani s spolom; je seznanjen, da nacionalni načrti za okrevanje in odpornost vsebujejo ukrepe, ki se osredotočajo na udeležbo žensk na trgu dela in zmanjšanje razlik v plačah med spoloma, vendar izraža razočaranje, da načrti ne vsebujejo posebne razlage o tem, kako obravnavajo vprašanja in izzive, povezane s spolom; poudarja, da visokokakovostne javne storitve oskrbe pomembno prispevajo k zmanjšanju bremena neplačanega skrbstvenega dela, ki ga trenutno v veliki meri opravljajo ženske, kar negativno vpliva na BDP; poziva Komisijo, naj pripravi študijo, s katero bo preverila, v kolikšni meri Mehanizem za okrevanje in odpornost prispeva k ustvarjanju delovnih mest v sektorjih, kjer prevladuje en spol, in ali spremljevalni ukrepi zadostno prispevajo k večji prisotnosti manj zastopanega spola v teh sektorjih; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ugotavlja, da 20 držav članic v svojih nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost predvideva čezmejne projekte, ki so večinoma osredotočeni na infrastrukturo, kot so železniške ali električne povezave, vodik, kvantno tehnologijo, povezljivost 5G, zmogljivosti v oblaku in inovacijska vozlišča; izraža razočaranje, da načrti ne vsebujejo več čezmejnih projektov, saj bi okrepili učinke prelivanja ter prispevali k dodani vrednosti EU; ugotavlja, da 20 držav članic v svojih nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost predvideva čezmejne projekte, kot so pomembni projekti skupnega evropskega interesa, ki se večinoma osredotočajo na infrastrukturo; poziva države članice, naj pojasnijo vlogo zadevnih deležnikov pri uvajanju in izvajanju večdržavnih projektov, kjer je to ustrezno; meni, da bi bilo treba v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključiti še več čezmejnih ukrepov, da bi okrepili učinek prelivanja in povečali dodano vrednost EU; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zlasti opozarja, kako pomembni so čezmejni projekti, povezani s prenosom energije med državami članicami; meni, da bi bilo v sedanjih razmerah koristno, če bi nacionalni načrti za okrevanje in odpornost vsebovali še več čezmejnih projektov, zlasti na področju energije; poudarja, da so naložbe na tem področju ključne za doseganje energetske suverenosti in zelenega prehoda; opozarja, da sedanje razmere kažejo, kako pomembna sta diverzifikacija virov energije v EU in pravilno delovanje notranjega elektroenergetskega trga med državami članicami; poziva k izboljšanju povezanosti evropskih energetskih omrežij in k popolni sinhronizaciji elektroenergetskih omrežij po vsej EU; poleg tega poudarja, da si je treba bolj prizadevati za večjo energijsko učinkovitost, da bi omejili pričakovano rast povpraševanja po električni energiji; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ugotavlja, da nobena država članica ni predlagala prenosa sredstev iz strukturnih skladov v svoj nacionalni načrt za okrevanje in odpornost, da nameravata le dve državi članici sredstva iz Mehanizma za okrevanje in odpornost vključiti v svoj razdelek InvestEU in da nameravajo le štiri države članice stroške tehnične podpore vključiti v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost; obžaluje, da določba o prenosu sredstev Mehanizma za okrevanje in odpornost v nacionalne razdelke InvestEU ni bila v celoti izkoriščena; opozarja, da je sinergija med različnimi skladi EU bistvena za pravo okrevanje in utrjeno odpornost Unije, ter države članice opozarja, da uporaba te določbe prispeva k večji sinergiji; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opozarja, da morajo biti na podlagi uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost načrti za okrevanje in odpornost skladni tudi z informacijami, ki jih države članice vključijo v svoje sporazume o partnerstvu in operativne programe v okviru skladov Unije; ponovno poudarja, da ta določba ni pomembna le zato, ker preprečuje dvojno financiranje in prekrivanje ciljev, temveč tudi zato, ker zagotavlja usklajen pristop in kar najboljše izkoriščanje sredstev EU; poziva Komisijo, naj pripravi analizo o tem, kako se to usklajevanje zagotavlja; ugotavlja, da je sprejetje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost v nekaterih primerih povzročilo zamude pri sprejemanju sporazumov o partnerstvu, in je zaskrbljen glede posledic teh zamud; poziva Komisijo in države članice, naj se izogibajo nadaljnjim zamudam pri pripravi in sprejemanju sporazumov o partnerstvu, ter poziva, naj te zamude hitro nadoknadijo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da sta sinergija in usklajenost med Mehanizmom za okrevanje in odpornost in drugimi programi financiranja Unije bistveni za pravo okrevanje in dolgotrajno odpornost Unije; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za sinergijo med nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost ter drugimi programi financiranja Unije, zlasti sporazumi o partnerstvu; Komisijo želi vprašati, kako je države članice spodbujala k ustvarjanju sinergije z nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost drugih držav članic; |
| --- | --- |

65.

| 66. | države članice želi spomniti, da naj bi z načrti za okrevanje in odpornost prispevale k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov, ugotovljenih v priporočilih za posamezne države, tudi tistih, ki se nanašajo na fiskalne vidike, in, kadar je ustrezno, v priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 (19), naslovljenih na zadevno državo članico, in izzivov, ugotovljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra; opozarja, da je po oceni Komisije v vseh nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost obravnavan vsaj pomemben del izzivov, ugotovljenih v zadevnih priporočilih v okviru evropskega semestra, vseeno pa ne vsi izzivi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | priznava, da bi imele potrebne davčne reforme, ki so vključene v nekatere nacionalne načrte, pozitiven učinek v zadevnih državah članicah, hkrati pa obžaluje, da nobena od držav članic, ki so v priporočilih za posamezne države prejele priporočila o agresivnem davčnem načrtovanju, izogibanju davkom, davčni utaji in pranju denarja, teh izzivov ni obravnavala v svojih nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj ustrezno oceni doseganje vseh mejnikov in ciljev, vključno s tistimi, ki so povezani s priporočili za posamezne države v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost v fazi izplačevanja instrumenta, ter naj sorazmerno zmanjša plačila, in sicer na podlagi pomembnosti mejnikov in ciljev ter tega, ali so dogovorjeni mejniki in cilji zadovoljivo doseženi ter ali predhodno doseženi mejniki in cilji niso bili izničeni; poziva Komisijo, naj v primeru, da države članice kršijo obveznosti iz sporazumov o financiranju, po potrebi uporabi določbe iz uredbe o mehanizmu, na podlagi katerih lahko izterja nepovratna sredstva ali zahteva predčasno vračilo posojil; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ugotavlja, da so v okviru ocene Komisije vse države članice prejele oceno A na podlagi skoraj vseh meril iz uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost; želi spomniti, da so v okviru ocene Komisije vse države članice prejele oceno B na podlagi meril, s katerimi se vrednoti, ali so ocenjeni skupni stroški nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost razumni; poziva Komisijo, naj poskrbi za izvajanje ustreznih analiz stroškov, da bi se prepričala o verjetnosti stroškov in odpravila goljufije in korupcijo; odločno jo tudi poziva, naj pred sprejetjem zahtevkov za plačila temeljito oceni, ali so bili mejniki in cilji zadovoljivo doseženi, ter preveri, da predhodno doseženi mejniki in cilji niso bili izničeni; |
| --- | --- |

69.

Mehanizmi preglednosti, spremljanja in nadzora

| 70. | poudarja, da sta preglednost in dobro postopkovno upravljanje pomembna v vseh postopkih in praksah javnega naročanja; v zvezi s tem poziva države članice, naj pri postopkih javnega naročanja poskrbijo za enakost in pravičnost ter zlasti omogočijo udeležbo vsem, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva države članice, naj postopke javnih naročil za izvajanje ukrepov začnejo pravočasno, da bi se ukrepi zaključili po časovnem razporedu mejnikov in ciljev; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da je preglednost ključna za učinkovit sistem spremljanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki bi omogočal dejansko sodelovanje javnosti; ponovno izraža obžalovanje, da je Svet zavrnil vzpostavitev spletne platforme, na kateri bi bili objavljeni končni upravičenci sredstev mehanizma, za katero sta se zavzemala Parlament in Komisija; ugotavlja, da se zaradi narave uporabljenih instrumentov nadzor osredotoča na doseganje rezultatov in izložkov, ne pa na preverjanje stroškov; ugotavlja, da lahko s tem pristopom poenostavimo izvajanje in prispevamo k doseganju želenih rezultatov; svari pa, da bi lahko ta pristop brez ustreznega nadzora otežkočil odkrivanje zlorab sredstev EU; odločno poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za zgodnje odkrivanje tovrstnih zlorab; poziva jo, naj pozorno spremlja, ali morda prihaja do dvojnega financiranja, in, če so taki primeri potrjeni, sredstva nemudoma izterja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo, naj proračunski organ obvesti o uporabi informacijskotehnoloških sistemov, ki jih je vzpostavila za to, da bi države članice sporočale ustrezne informacije o izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

73.

| 74. | odločno poziva države članice, naj zbirajo in beležijo podatke o končnih prejemnikih in upravičencih do sredstev Unije v elektronski standardizirani in interoperabilni obliki ter uporabljajo enotno orodje za podatkovno rudarjenje, ki ga zagotavlja Komisija; poziva Komisijo, naj za vse izdatke v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost dosledno zahteva uporabo integriranega in interoperabilnega sistema spremljanja, vključno z enotnim orodjem za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja (ARACHNE), ter naj zagotovi, da bo sistem ARACHNE interoperabilen z vso ustrezno programsko opremo in nabori podatkov, da bo upravno breme čim manjše; poleg tega ponovno poudarja, kako pomembno je digitalizirati vse poročanje, spremljanje in revizijo; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opozarja, da bi morale države članice zbirati podatke o dejanskih lastnikih prejemnikov sredstev in upravičencev programa in omogočati dostop do njih, ter ponovno opozarja, da je pomembno poskrbeti za preglednost glede končnih upravičencev, ne da bi s tem dodatno obremenili poročanje; poziva Komisijo in države članice, naj zavoljo zaupanja javnosti in preglednosti redno objavljajo posodobljene podatke o končnih upravičencih in prenesenih sredstvih; ponovno poziva Komisijo, naj vzpostavi celovit, interoperabilen sistem, ki ga bo enostavno uporabljati in ki bo vseboval informacije o vseh projektih, ki jih sofinancira EU, upravičencih in dejanskih lastnikih, izvajalcih in podizvajalcih, ter ki bo zmožen agregirati vseh zneske, ki jih prejme isti upravičenec ali dejanski lastnik; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opozarja Komisijo, da ji lahko pri ocenjevanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter zahtevkov za plačila pomagajo strokovnjaki, in jo poziva, naj po potrebi v celoti izkoristi zadevno določbo, zlasti če nima notranjih zmogljivosti za temeljit pregled načrtov ali doseganja mejnikov in ciljev; izraža dvome o tem, da ima Svet zadostne zmogljivosti za ustrezno analizo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost in zahtevkov za plačila, ter poziva, naj se zagotovi njihova ustrezna ocena; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bodo pri oceni mejnikov in ciljev, ki jih države članice dosežejo v okviru svojih nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, upoštevale vse razsežnosti teh mejnikov in ciljev, zlasti njihove kakovosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opozarja, da morajo države članice vzpostaviti zanesljiv sistem nadzora in revizije, da bi zaščitile finančne interese Unije in preprečile oz. odpravile goljufije, korupcijo in nasprotja interesov ter zagotovile preglednost, pri čemer je Komisija dolžna poskrbeti, da bodo ti sistemi vzpostavljeni še pred odobritvijo prvih izplačil; opozarja, da je treba sredstva izplačati, ko bodo doseženi mejniki in cilji; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ugotavlja, da se Komisija pri podrobni reviziji izvajanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost v veliki meri zanaša na države članice; Komisijo poziva, naj poskrbi za učinkovito spremljanje, revizijo in izvrševanje popolnega izvajanja teh zahtev ter naj v celotnem življenjskem ciklu Mehanizma za okrevanje in odpornost stalno spremlja, ali se ta merila spoštujejo; poziva Komisijo, naj poskrbi za trden mehanizem za redno revizijo nadzornih sistemov držav članic; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ponovno opozarja, da imajo države članice in Komisije pri zaščiti finančnih interesov Unije med izvajanjem instrumenta NextGenerationEU pomembno podporo v Evropskem računskem sodišču, Evropskem javnem tožilstvu, Evropskem uradu za boj proti goljufijam, v Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in v Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah ter v drugih ustreznih organih in agencijah EU, ter te institucije in organe poziva, naj v celoti izkoristijo svoje pristojnosti v skladu z uredbo o Mehanizmu za okrevanje in odpornost ter drugo ustrezno zakonodajo za preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov, da bi temeljito pregledali celotno porabo v okviru mehanizma; opozarja, da bi bilo treba tem organom in agencijam EU zagotoviti ustrezna sredstva za izpolnjevanje nalog; poziva Komisijo, naj s temi institucijami in organi sodeluje ter poskrbi, da bodo za nadzor na voljo ustrezne zmogljivosti in da jim bodo države članice omogočile popoln dostop do vseh ustreznih informacij, da bodo lahko izvajali svoje pristojnosti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja forum o izvrševanju zakonodaje instrumenta NextGenerationEU in operacijo Sentinel, ki bosta na sodelovalen način prispevala k preprečevanju groženj za sredstva tega instrumenta in na splošno za finančno dobrobit Unije, pa tudi k ugotavljanju ranljivosti v nacionalnih sistemih za dodeljevanje sredstev; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ponovno poudarja, kako pomembno je, da Komisija stalno, tudi naknadno, spremlja odhodke Mehanizma za okrevanje in odpornost ter podatke o izvajanju in upravljanju ter tako skupaj z državami članicami skrbi za popolno preglednost, da bi lahko analizirala rezultate mehanizma ter ugotovila in obravnavala morebitne pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | želi spomniti, da se v okviru postopka podelitve razrešnice Komisiji v skladu s členom 319 PDEU o Mehanizmu za okrevanje in odpornost poroča v okviru celovitega finančnega poročanja in poročanja o odgovornosti iz člena 247 finančne uredbe, še zlasti pa ločeno v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja; |
| --- | --- |

83.

Upravljanje, preglednost in prepoznavnost izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost

| 84. | znova potrjuje, da ima Parlament pomembno vlogo pri pregledu izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost, ki ga je izvajal zlasti prek petih plenarnih razprav v letu 2021, dveh sprejetih resolucij, štirih dialogov s Komisijo o okrevanju in odpornosti v letu 2021, 20 srečanj namenske delovne skupine za pregled mehanizma, parlamentarnih vprašanj ter rednega pretoka informacij in ad hoc zahtev po informacijah, naslovljenih na Komisijo; opozarja, da člen 25 uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost zahteva, da Komisija sočasno in pod enakimi pogoji posreduje ustrezne dokumente in informacije Parlamentu in Svetu; opozarja, da je bil na začetku ustrezen pretok dokumentov počasen in da je imel Parlament pri dostopu do informacij, ki jih je prejela Komisija in so jih posredovale države članice, težave; pozdravlja, da so bili medtem vzpostavljeni boljši komunikacijski postopki, in poziva, naj se ta pretok informacij ohrani; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva Komisijo, naj pri dialogih o okrevanju in odpornosti uporabi odprt, pregleden in konstruktiven pristop ter naj spoštuje določbo člena 26(1) uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost v zvezi z rednimi stiki s Parlamentom; opozarja, da bi se moralo medinstitucionalno sodelovanje, vzpostavljeno z Mehanizmom za okrevanje in odpornost, kot minimalni standard uveljaviti v vseh programih financiranja; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva nacionalne parlamente in ustrezne deležnike, naj v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri sledijo zgledu Parlamenta ter naj na odprt, pregleden in demokratičen način nadzorujejo izvajanje svojih nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

86.

| 87. | obžaluje, da so bili v vseh državah članicah lokalni in regionalni organi, organizacije civilne družbe, socialni partnerji, akademski krogi ali drugi ustrezni deležniki v skladu z nacionalnim pravnim okvirom premalo vključeni v oblikovanje in izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ter poziva, naj se v največji možni meri v skladu z nacionalno zakonodajo vključijo v izvajanje teh načrtov, in sicer na podlagi jasnih in preglednih načel; |
| --- | --- |

87.

| 88. | opozarja, da imajo lokalni in regionalni organi, organizacije civilne družbe, socialni partnerji in drugi ustrezni deležniki vodilno vlogo pri lokalnem izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ter opozarja Komisijo in države članice, da sta ustrezno sodelovanje in usklajevanje z njimi pri izvajanju in spremljanju načrtov odločilnega pomena za uspeh okrevanja v Uniji ter bistvena za učinkovitost in široko prevzemanje odgovornosti za načrte; poziva Komisijo, naj preuči, kako vse bi lahko na ravni EU vzpostavili dialog s predstavniki ustreznih deležnikov Mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva države članice, naj poskrbijo za jasno porazdelitev odgovornosti in vzpostavijo ustrezne sisteme upravljanja sredstev Mehanizma za okrevanje in odpornost, da bi upoštevale posebne potrebe državljanov na regionalni in lokalni ravni ter pri tem spoštovale načeli nediskriminacije in enakega obravnavanja; opozarja, da je treba pri izvajanju ukrepov nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost spoštovati vse ustrezne zakone v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pričakuje, da bo poročilo o pregledu izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost, ki ga je pripravila Komisija, vsebovalo obsežne podatke in analizo o tem, kako nacionalni načrti za okrevanje in odpornost prispevajo k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, tudi kako vplivajo na enakost spolov in koliko k njej dejansko prispevajo, pa tudi kako podpirajo mala in srednja podjetja ter strateško avtonomijo; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je verjetno, da bodo v fazi izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost doseženi zakonsko določeni cilji 37-odstotne porabe sredstev za zeleno komponento in njihove 20-odstotne porabe za digitalno tehnologijo, kot je bilo načrtovano, in kjer je to ustrezno, poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za izpolnitev teh ciljev, če pričakujejo, da ne bodo izpolnjeni, po potrebi tudi s podporo Komisije; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pričakuje, da bo poročilo o pregledu izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost, ki ga bo pripravila Komisija, vsebovalo – kjer je to ustrezno – informacije o ozkih grlih, ki preprečujejo ustrezno izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pozdravlja vzpostavitev preglednice kazalnikov okrevanja in odpornosti decembra 2021, ki bo vsem državljanom omogočila spremljanje izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost; opozarja, da morajo države članice v skladu z delegiranim aktom o skupnih kazalnikih poročati o več kazalnikih, tudi o izvajanju evropskega stebra socialnih pravic ter podprtih malih in srednjih podjetjih; poziva Komisijo, naj izboljša in poveča zmogljivosti preglednice ter tako poskrbi, da bo Mehanizem za okrevanje in odpornost izrazito prepoznaven in da bo zanj značilna visoka stopnja prevzemanja odgovornosti; pozdravlja dejstvo, da preglednica pri kazalnikih, izraženih s številom zaposlenih, vsebuje podatke, razčlenjene po spolu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | odločno poziva Komisijo, naj uveljavi določbo, na podlagi katere naj bi države članice predložile podatke, potrebne za poročanje o napredku v zvezi s šestimi stebri uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost, tako da bi izvajanje mehanizma lahko spremljali vsi državljani; obžaluje pa, da države članice niso želele predložiti podrobneje razčlenjenih podatkov, ki bi se uporabili pri pregledu stanja na področju okrevanja in odpornosti; ugotavlja, da bi na podlagi bolj razčlenjenih podatkov državljani od svojih vlad lažje zahtevali odgovornost; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja, da je eden od ciljev uredbe o Mehanizmu za okrevanje in odpornost prispevati k doseganju socialnih ciljev EU, in opozarja, da morajo biti na voljo metodologije, s katerimi bo mogoče prikazati napredek pri njenem izvajanju in kako to prispeva k evropskemu stebru socialnih pravic; izraža zaskrbljenost, da delegirani akt o socialnih odhodkih in preglednici kazalnikov odpornosti ne bo zadostoval za spremljanje socialne razsežnosti in razsežnosti spola ter učinkov Mehanizma za okrevanje in odpornost ter poročanje o njih; poziva Komisijo, naj z dopolnilnimi socialnimi kazalniki in kazalniki za enakost spolov, vključenimi v tematsko analizo pregleda, bolje upošteva spremljanje izvajanja 20 načel evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva Komisijo, naj predstavi dopolnilne kazalnike, ki so vključeni v tematsko analizo pregleda in so namenjeni spremljanju uspešnosti držav članic na področju biotske raznovrstnosti ter kohezije in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | opozarja, da mora Komisija v skladu z uredbo o Mehanizmu za okrevanje in odpornost izvajati dejavnosti obveščanja in komuniciranja v zvezi z instrumentom; spodbuja Komisijo, naj prek svojih predstavništev v državah članicah in v sodelovanju s pisarnami Evropskega parlamenta za stike v državah članicah tam organizira prireditve, na katerih bo promovirala pregled stanja in predstavila različne analize, ki jih je opravila, tudi o šestih stebrih; spodbuja Komisijo, naj objavi podrobno analizo pozitivnih učinkov Mehanizma za okrevanje in odpornost, tako da opozori na dobre prakse pri izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter priporočila za odpravo ovir pri izvajanju in učinkovitejšo uporabo sredstev; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poudarja, da je za nacionalne javne uprave črpanje vseh sredstev Mehanizma za okrevanje in odpornost v tako kratkem času precejšen izziv; poziva Komisijo, naj države članice pri črpanju teh sredstev aktivno podpira, da bodo sredstva mehanizma po vsej Uniji uspešno izplačana; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ostaja zavezan in namerava v celoti izkoristiti vrsto možnosti, ki jih uredba o Mehanizmu za okrevanje in odpornost ponuja za oceno, nadzor in promocijo mehanizma, vključno s prireditvami in dejavnostmi, tudi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pozdravlja pobudo varuhinje človekovih pravic EU, da bi oblikovali načela dobre prakse za vladno preglednost pri uporabi sredstev za okrevanje; |
| --- | --- |

100.

| 101. | je seznanjen, da države članice v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost poročajo o svojih komunikacijskih strategijah; obžaluje pa, da se bodo te komunikacijske kampanje brez jasnega standarda predvidoma med sabo zelo razlikovale, zaradi česar bo prepoznavnost financiranja iz Mehanizma za okrevanje in odpornost ter nasploh financiranja EU manjša; pozdravlja, da je večina držav članic upoštevala priporočila Komisije in oblikovala posebna spletna mesta z informacijami v zvezi z mehanizmom, vendar obžaluje, da se glede podrobnosti objavljenih informacij ta spletna mesta močno razlikujejo; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva k nadaljnjemu usklajevanju obveščanja državljanov o nacionalnem izvajanju Mehanizma za okrevanje in odpornost ter nacionalnih komunikacijskih strategijah v zvezi z njim, da bi spodbudili preglednost in odgovornost ter tako povečali prevzemanje odgovornosti za izvajanje; poziva Komisijo, naj priporoči usklajen pristop in standard za prikazovanje informacij o izvajanju mehanizma na nacionalni in regionalni ravni, ter poziva države članice, naj ta standard upoštevajo ali pa pojasnijo svoja odstopanja od njega; |
| --- | --- |

102.

Dosedanje izkušnje, pridobljene v okviru Mehanizma za okrevanje in odpornost

| 103. | ponovno poudarja, da je uspešno izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost v državah članicah pomembno za njegov dolgoročni učinek na gospodarstvo in družbo EU; poudarja, da bo pregled okvira ekonomskega upravljanja EU priložnost za učenje iz uspehov, pa tudi pomanjkljivosti mehanizma; poziva Komisijo, naj preuči in predstavi različne scenarije o tem, kako bi lahko izkušnje, pridobljene pri oblikovanju in izvajanju mehanizma, uporabili pri pregledu okvira EU za makroekonomsko upravljanje, zlasti da bi dosegli večjo preglednost ter okrepili demokratičnost, sodelovanje, usklajenost in nadzor; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, da je Mehanizem za okrevanje in odpornost pokazal, da je tesno sodelovanje Evropskega parlamenta in Sveta pri določanju skupnih prednostnih nalog EU, odzivanju na nove izzive ter oblikovanju temeljnih političnih smernic in mehanizmov upravljanja, pa tudi pri nadzoru izvajanja izjemno pomembno za jasno prevzemanje odgovornosti na evropski ravni; ponovno poudarja, da bi moral biti Parlament pri nadzoru izvajanja mehanizma enakovreden Svetu, in poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta v prihodnjih pobudah EU obe instituciji obravnavani enako; poudarja, da delegirani akti pomembno prispevajo k večji demokratični odgovornosti in legitimnosti procesa; |
| --- | --- |

104.

| 105. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je podpora EU za reforme in naložbe v obliki svežnjev skupaj s spodbudami bistveno prispevala k večjemu prevzemanju odgovornosti držav za Mehanizem za okrevanje in odpornost ter evropski semester, in sicer na podlagi skupnih prednostnih nalog EU; poudarja tudi, da je pravi socialni in teritorialni dialog, v katerem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom tesno sodelujejo lokalne in regionalne oblasti, socialni partnerji in organizacije civilne družbe, bistven za prevzemanje odgovornosti držav ter njihovo uspešno izvajanje in demokratično odgovornost ter da bi bilo treba ta dialog okrepiti in bolj dosledno uporabljati, poleg tega pa bi lahko bil zgled za prihodnje pobude in mehanizme v EU in njenih državah članicah; |
| --- | --- |

105.

| 106. | na podlagi dobrega primera Mehanizma za okrevanje in odpornost v okviru instrumenta NextGenerationEU priznava veliko dodano vrednost skupnega, sodobnega in učinkovitega odzivanja EU, ki ga je mogoče v kriznih razmerah in ob novih izzivih hitro aktivirati; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva Komisijo, naj stališča Parlamenta v celoti upošteva v prihodnjem poročilu o pregledu izvajanja Mehanizma za okrevanje in odpornost, ki ga bo do 31. julija 2022 predložila Parlamentu in Svetu; jo nadalje poziva, naj v tem poročilu upošteva tudi prispevek vseh ustreznih deležnikov; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evropskemu odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(3)  UL C 15, 12.1.2022, str. 184.

(4)  UL C 67, 8.2.2022, str. 90.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0121.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0219.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0240.

(8)  UL L 429, 1.12.2021, str. 83.

(9)  UL L 429, 1.12.2021, str. 79.

(10)  UL C 155, 30.4.2021, str. 45.

(11)  UL C 97, 28.2.2022, str. 21.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0074.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0204.

(14)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html?lang=sl

(15)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/sl/research/advanced-search?textualSearch=RRF&startDate=01%2F07%2F2019&endDate=&firstCameToPage=false

(16)  Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko Unije, Tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve, COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty – Insights from 5 European Countries (Covid-19 in njegov gospodarski učinek na ženske in revščino žensk – Izkušnje iz petih evropskih držav), maj 2021. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU(2021)693183_EN.pdf.

(17)  Eurochild, Growing up in lockdown: Europe’s children in the age of COVID-19 (Odraščanje v času omejitve gibanja: evropski otroci med pandemijo covida-19), 17. november 2020. https://www.eurochild.org/resource/growing-up-in-lockdown-europes-children-in-the-age-of-covid-19/.

(18)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

(19)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/58

---

P9_TA(2022)0265

Ukrepi za vključevanje v okviru Erasmus+ 2014–2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o izvajanju ukrepov za vključevanje v okviru Erasmus+ 2014–2020 (2021/2009(INI))

(2023/C 32/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 6, 10, 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6, 10, 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (2),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. januarja 2018 o vmesni oceni programa Erasmus+ (2014–2020) (COM(2018)0050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. januarja 2018 o vmesni oceni programa Erasmus+ (2014–2020) (COM(2018)0050),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. novembra 2017 o krepitvi evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture – prispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev v Göteborgu, 17. novembra 2017 (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. novembra 2017 o krepitvi evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture – prispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev v Göteborgu, 17. novembra 2017 (COM(2017)0673),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698), ki nadgrajuje zaključke Sveta z dne 16. junija 2016 o enakosti oseb LGBTI, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698), ki nadgrajuje zaključke Sveta z dne 16. junija 2016 o enakosti oseb LGBTI,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0565), katere cilj je posodobiti Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enake obravnave oseb ne glede na njihov rasni ali etnični izvor (4) (direktiva o rasni enakosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0565), katere cilj je posodobiti Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enake obravnave oseb ne glede na njihov rasni ali etnični izvor (4) (direktiva o rasni enakosti),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2020 o učinkovitih ukrepih za bolj „zelena“ programa Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa ter evropsko solidarnostno enoto (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2020 o učinkovitih ukrepih za bolj „zelena“ programa Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa ter evropsko solidarnostno enoto (5),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0158/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0158/2022),

| A. | ker je mobilnost izjemno pomemben del digitalnega učenja in učenja v živo; ker enake in vključujoče možnosti za vse so in morajo biti neločljivo povezane s temeljnimi vrednotami Evropske unije, kar se ne sme spremeniti, in ker je treba ljudem iz vseh sredin in družbenih slojev omogočiti, da v celoti in enakopravno izkoristijo program Erasmus+; poudarja, da Erasmus+ ne koristi le udeležencem, ampak celotnim skupnostim in družbam, ter izpolnjuje namen cilja trajnostnega razvoja OZN št. 4; ugotavlja, da to vodi v bolj demokratične, močnejše ter bolj povezane in odporne družbe; |
| --- | --- |

A.

ker je mobilnost izjemno pomemben del digitalnega učenja in učenja v živo; ker enake in vključujoče možnosti za vse so in morajo biti neločljivo povezane s temeljnimi vrednotami Evropske unije, kar se ne sme spremeniti, in ker je treba ljudem iz vseh sredin in družbenih slojev omogočiti, da v celoti in enakopravno izkoristijo program Erasmus+; poudarja, da Erasmus+ ne koristi le udeležencem, ampak celotnim skupnostim in družbam, ter izpolnjuje namen cilja trajnostnega razvoja OZN št. 4; ugotavlja, da to vodi v bolj demokratične, močnejše ter bolj povezane in odporne družbe;

| B. | ker je v uredbi o programu Erasmus+ za obdobje 2014–2020 poudarek na spodbujanju socialnega vključevanja in udeležbi ljudi s posebnimi potrebami ali z manj priložnostmi, kot je opredeljeno v strategiji Erasmus+ za vključevanje in raznolikost, kar zajema invalide, osebe z zdravstvenimi in učnimi težavami, kulturne razlike ter ekonomske, geografske in družbene ovire; poudarja, da je tudi sedanji program Erasmus+ (2021–2027) povezan z zelenim in digitalnim prehodom; |
| --- | --- |

B.

ker je v uredbi o programu Erasmus+ za obdobje 2014–2020 poudarek na spodbujanju socialnega vključevanja in udeležbi ljudi s posebnimi potrebami ali z manj priložnostmi, kot je opredeljeno v strategiji Erasmus+ za vključevanje in raznolikost, kar zajema invalide, osebe z zdravstvenimi in učnimi težavami, kulturne razlike ter ekonomske, geografske in družbene ovire; poudarja, da je tudi sedanji program Erasmus+ (2021–2027) povezan z zelenim in digitalnim prehodom;

| C. | ker so posledice pandemije covida-19 močno vplivale na izobraževalni sektor kot celoto, saj so se obstoječe neenakosti pri dostopu do izobraževanja še povečale, pokazalo pa se je tudi, da je v programu Erasmus+ treba obdržati ukrepe vključevanja in sprejeti vse potrebne izboljšave; |
| --- | --- |

C.

ker so posledice pandemije covida-19 močno vplivale na izobraževalni sektor kot celoto, saj so se obstoječe neenakosti pri dostopu do izobraževanja še povečale, pokazalo pa se je tudi, da je v programu Erasmus+ treba obdržati ukrepe vključevanja in sprejeti vse potrebne izboljšave;

| D. | ker za program Erasmus+ v obdobju 2014–2020 na evropski ravni ni bila vzpostavljena usklajena in obvezna strategija vključevanja, kar je pomanjkljivost, ki je znatno omejila učinek ukrepov vključevanja v okviru programa; |
| --- | --- |

D.

ker za program Erasmus+ v obdobju 2014–2020 na evropski ravni ni bila vzpostavljena usklajena in obvezna strategija vključevanja, kar je pomanjkljivost, ki je znatno omejila učinek ukrepov vključevanja v okviru programa;

| E. | ker fizična mobilnost omogoča doživljanje drugih kultur in najboljšo možno interakcijo z njimi in ker so virtualne izmenjave in učenje dragocena dopolnitev fizične mobilnosti, vendar kakovost doživetja in koristi ni na isti ravni; |
| --- | --- |

E.

ker fizična mobilnost omogoča doživljanje drugih kultur in najboljšo možno interakcijo z njimi in ker so virtualne izmenjave in učenje dragocena dopolnitev fizične mobilnosti, vendar kakovost doživetja in koristi ni na isti ravni;

| F. | ker je pandemija pospešila digitalni prehod in povečala pomen dobrih digitalnih znanj in veščin; poudarja, da lahko program Erasmus+ znatno prispeva k digitalnemu izpopolnjevanju in prekvalifikaciji; |
| --- | --- |

F.

ker je pandemija pospešila digitalni prehod in povečala pomen dobrih digitalnih znanj in veščin; poudarja, da lahko program Erasmus+ znatno prispeva k digitalnemu izpopolnjevanju in prekvalifikaciji;

| G. | ker lahko izkušnja mobilnosti, ki jo nudi Erasmus+, udeležence preobrazi in pozitivno vpliva na njihove komunikacijske sposobnosti, samozavest, odprtost, kritično mišljenje, osebni in poklicni razvoj, zaposljivost in dobro počutje ter razumevanje koristi združene Evrope, saj vključujoče priložnosti za učenje bogatijo njihovo življenje in jim omogočajo, da izkusijo jezikovno in kulturno dediščino Evrope ter pridobijo vseživljenjsko znanje; |
| --- | --- |

G.

ker lahko izkušnja mobilnosti, ki jo nudi Erasmus+, udeležence preobrazi in pozitivno vpliva na njihove komunikacijske sposobnosti, samozavest, odprtost, kritično mišljenje, osebni in poklicni razvoj, zaposljivost in dobro počutje ter razumevanje koristi združene Evrope, saj vključujoče priložnosti za učenje bogatijo njihovo življenje in jim omogočajo, da izkusijo jezikovno in kulturno dediščino Evrope ter pridobijo vseživljenjsko znanje;

| H. | ker je v vmesni oceni programa Erasmus+ za obdobje 2014–2020, ki jo je Komisija objavila leta 2018, poudarjeno, da je treba doseči več ljudi z manj priložnostmi in manjših organizacij v vseh regijah; |
| --- | --- |

H.

ker je v vmesni oceni programa Erasmus+ za obdobje 2014–2020, ki jo je Komisija objavila leta 2018, poudarjeno, da je treba doseči več ljudi z manj priložnostmi in manjših organizacij v vseh regijah;

| 1. | z zadovoljstvom ugotavlja, da na splošno vlada pozitivno sprejemanje tega, kako so se ukrepi za vključevanje v programskem obdobju Erasmus+ 2014–2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi moral Erasmus+ podpirati načrte deležnikov in udeležencev za internacionalizacijo, ki prispevajo k odpravi fizičnih, psiholoških, socialnih, socialno-ekonomskih, jezikovnih, digitalnih in drugih ovir za učno mobilnost in evropske projekte ter udeležencem iz nezadostno zastopanih skupin in udeležencem s posebnimi potrebami nudijo jasne in podrobne informacije ter kakovostno podporo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da so nujno potrebna prilagojena finančna sredstva in nepovratna sredstva, kot so predhodno financiranje, dodatna nepovratna sredstva, vnaprejšnja plačila in pavšalni zneski, da bi povečali udeležbo ljudi z manj priložnostmi ali iz prikrajšanih okolij, saj so finančne ovire še vedno ena največjih preprek v programu Erasmus+; v zvezi s tem poudarja potrebo po uporabi prožnih pravil, da bi zagotovili dovolj finančnih sredstev za kritje njihovih potreb, zlasti njihovih življenjskih stroškov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj še naprej razvija orodja za financiranje programa Erasmus+ in vzpostavi sinergije z drugimi programi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so zneski, razdeljenega prek štipendij za mobilnost v nekaterih primerih še vedno nezadostni in so lahko razlog za socialno izključenost študentov in družin, ki si ne morejo privoščiti mobilnosti; poziva k povečanju proračuna za leto 2023 za celovito izvajanje ukrepov vključevanja v programu Erasmus+ in evropski solidarnostni enoti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da obstoječa digitalna orodja delujejo pravilno in v celoti, ter naj nemudoma obravnava resne stalne težave v zvezi z orodji IT za Erasmus+, ki znatno ovirajo udeležbo manjših organizacij, oseb z manj priložnostmi, starejših udeležencev in osebja, ki pomaga pri administrativnih nalogah, pa tudi sodelovanje vseh vrst upravičencev; poziva Komisijo, naj vsem skupinam olajša in omogoči dostop do novih orodij IT in naj jih pred uporabo preizkusi v dovolj velikem obsegu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da upravne ovire številnim potencialnim učencem onemogočajo, da bi sodelovali v programu; poziva Komisijo, naj zmanjša birokracijo in poenostavi postopke za dostop do financiranja, da bi bil ta proces preprostejši in lažje razumljiv in dostopnejši; poudarja, da upravno breme ovira dostop za vse in najbolj vpliva na tiste z manj priložnostmi ali s posebnimi potrebami; poudarja tudi, da je pomembno zagotoviti postopke prijave v vseh evropskih jezikih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izreka pohvalo učiteljem, mladinskim in socialnim delavcem, organizacijam civilne družbe, združenjem in pedagoškim delavcem, ki so gonilna sila sodelujočih ustanov pri ozaveščanju o programu, obveščanju in podpiranju prihodnjih učečih se ter opredelitvi oseb z manj priložnostmi, ugotavlja, da brez njih večina udeležencev, zlasti tistih z manj priložnostmi, ne bi mogla sodelovati; poziva Komisijo, države članice in nacionalne agencije, naj cenijo in priznajo njihovo delo, ki je pogosto prostovoljno, jih podprejo s spodbujanjem njihove mobilnosti ter jim zagotovijo ustrezno financiranje in podporo, hkrati pa spremljajo udeležence z manj priložnostmi in jim ponudijo posebno usposabljanje, prilagojeno njihovim potrebam; ugotavlja, da je pomembno posodobiti različna orodja, ki se uporabljajo pri opredelitvi morebitnih udeležencev, in bolje prilagoditi izkušnje v okviru programa Erasmus+, da bi obravnavali potrebe vsakega posameznega udeleženca; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba učitelje ustrezno usposabljati in podpirati pri učinkovitem obvladovanju izzivov in priložnosti ter spodbujati izmenjavo dobre prakse na tem področju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | spodbuja države članice in nacionalne agencije, naj izvajajo več izobraževalnih seminarjev za osebje programa Erasmus+ za izvajanje projektov, razvoj vključujočih metod in preučevanje novih načinov za iskanje prihodnjih učečih se, ki bodo lahko izkoristili ta program; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da morajo Komisija, države članice in nacionalne agencije bolje podpreti lokalne organizacije na vseh območjih, tudi organizacije, ki jih vodijo skupnosti, in manjše organizacije, zlasti v najbolj oddaljenih regijah, na otokih in oddaljenih, goratih, podeželskih in težje dostopnih območjih, ter zagotoviti pravično porazdelitev sredstev in projektov v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba zaposlenim zagotoviti ustrezno finančno in materialno podporo, skupaj z nadaljnjim usposabljanjem in strokovnim znanjem, da bodo lahko sodelovali z udeleženci, njihovimi družinami in upravičenci, da bi izboljšali dostop in povečali uspeh in vpliv projektov, obenem pa zagotovili nemoten potek mobilnosti in projektov; ugotavlja, da lahko nacionalne agencije v državah članicah zelo pomagajo z opredelitvijo potreb organizacij in institucij na tem področju in z nudenjem potrebne podpore; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da ima kratkoročna mobilnost šolarjev pozitiven učinek na premagovanje mentalnih in psihosocialnih ovir, ter poziva Komisijo in nacionalne agencije, naj spodbujajo projekte mobilnosti za otroke in najstnike; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj organizirajo ciljno usmerjene informacijske kampanje, tako na spletu kot zunaj njega, da bi povečali ozaveščenost državljanov o koristih programa Erasmus+ s sodelovanjem z mediji in družbenimi mediji v javnih učnih ustanovah, kot so knjižnice, šole in univerze; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva vse nacionalne agencije, naj imenujejo namenske uradnike za vključevanje in raznolikost, da bi neposredno dosegli učence s posebnimi potrebami in/ali manj priložnostmi; v zvezi s tem poziva organizacije, ki so bile izbrane za izvajanje ukrepov Erasmus+, naj imenujejo posebne kontaktne osebe za osebe z manj priložnostmi, in opozarja da morajo biti informacije o podpornih storitvah za ljudi s posebnimi potrebami jasne, ažurne, popolne in lahko dostopne; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj izboljša smernice za nacionalne politike, da bodo omogočile boljše sodelovanje učencev, ki imajo zdravstvene težave ali se srečujejo s kulturnimi razlikami ter gospodarskimi, geografskimi in socialnimi ovirami, naj spremlja njihovo izvajanje in o tem poroča; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podpira vse pobude EU za spodbujanje mobilnosti študentov, kot so mobilna aplikacija Erasmus+, „brezpapirni Erasmus“ in evropska študentska izkaznica; poziva Komisijo, naj preuči možnost tesnejše povezave med programom Erasmus+ in drugimi programi ter naj spodbuja medsektorsko sodelovanje, vštevši Interrail, da bi spodbudili večjo vključenost in enakost, ki bosta izboljšali dostop do boljših in okolju prijaznejših prevoznih sredstev, zlasti za tiste z manj priložnostmi; poziva Komisijo, naj tudi zagotovi, da bo pobuda DiscoverEU bolj vključujoča in omogočila sodelovanje še več ljudem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti jezikovnim kompetencam, zlasti udeležencev z manj priložnostmi; zato poziva k ciljni podpori po skupinah pri učenju jezikov kot pripravi na mobilnost in vztraja, da ta podpora ne bi smela biti omejena na spletne tečaje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava, da ima center SALTO (podpora ter priložnosti za napredno učenje in usposabljanje) za vključevanje in raznolikost pomembno vlogo pri izvajanju ukrepov za vključevanje v sklopu „Mladi“ programa Erasmus+, ter ugotavlja, da bo treba razširitev strategij za vključevanje na sklop „Izobraževanje in usposabljanje“ v sedanjem programskem obdobju pozorno spremljati, saj so ciljne skupine drugačne; poudarja, da morajo nacionalne agencije tesneje sodelovati z agencijami za zaposlovanje in drugimi deležniki na področju izobraževanja odraslih, da bi olajšali vključevanje učečih se odraslih v program Erasmus+ 2021–2027; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje pomanjkanje zanesljivih kvantitativnih in kvalitativnih podatkov o udeležbi ljudi z manj priložnostmi v programu Erasmus+, saj bi se ti podatki lahko uporabili za opredelitev, na katere skupine bi morali biti usmerjeni ukrepi za vključevanje; poudarja, da je treba oblikovati ocenjevalne sheme, na podlagi katerih bi pridobili jasne statistične podatke in ustrezno ocenili nadaljnje težave, da bi oblikovali orodje za upravljanje in usmerjanje ukrepov za vključevanje, pri čemer je treba uporabljati metode, ki spoštujejo zasebnost in varstvo osebnih podatkov ter ne povzročajo nepotrebnih upravnih bremen za organizacije in udeležence; ponovno poudarja potrebo po večji krepitvi zmogljivosti osebja glede kazalnikov in sistemov za spremljanje vključevanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba v sedanjem programskem obdobju financirati več vseevropskih raziskav in študij na področju vključevanja, da bi ocenili učinek ukrepov nacionalnih agencij in deležnikov pri vključevanju organizacij in oseb z manj priložnostmi; poudarja, da je treba hraniti evidence in statistične podatke, ki bodo služili kot podlaga za posvetovanja o prihodnjih programih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, naj se upoštevajo posebne potrebe invalidov, da bi olajšali njihovo sodelovanje v programu, tako da se jim ponudi hibridna mobilnost, ki bi jih pripravila na obdobje mobilnosti, omogoči spremstvo in zagotovijo ustrezna in dostopna nastanitev in posebne podporne storitve glede na njihove potrebe; poudarja, da je treba po koncu obdobja mobilnosti zbrati njihove povratne informacije, da bi izboljšali udeležbo prihodnjih upravičencev; poudarja, da so potrebni posebna podpora, usmerjanje in orodja, ki invalidom omogočajo prijavo in sodelovanje v programu Erasmus+; opozarja, da bi morali imeti tudi spremljevalci dostop do sredstev in nepovratnih sredstev, da bi lahko sodelovali v programu mobilnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja pomen programa Erasmus+ pri spodbujanju vrednot strpnosti ter raznolikosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi sinergije med akcijskim načrtom EU za boj proti rasizmu in programom Erasmus+, da bi obravnavali posebne potrebe in se borili proti vsem oblikam rasizma; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja napredek pri projektih Erasmus+, ki se navezujejo in so osredotočeni na izboljšanje enakosti spolov in vključevanje žensk v vse sektorje izobraževanja, zlasti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike, ter poziva Komisijo in države članice, naj v svojih politikah in ukrepih še naprej zagotavljajo prepoznavnost enakosti spolov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja projekte, ki spodbujajo spolno raznolikost in ozaveščenost o njej ter spoštovanje oseb LGBTIQ+, ter poziva Komisijo, naj vzpostavi dejanske povezave med strategijo EU za enakost oseb LGBTIQ in programom Erasmus+; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so potrebne ciljno usmerjene rešitve in pristop, ki temelji na potrebah, k možnostim za mobilnost, povezane z učenjem, za pripadnike marginaliziranih skupin, da bi okrepili njihovo udeležbo v programu in zagotovili, da dobijo ustrezno podporo, pri čemer je treba upoštevati, da finančne in institucionalne ovire ostajajo ena največjih težav, ki preprečujejo njihovo udeležbo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo vse ustrezne informacije v zvezi s programom Erasmus+ dostopne invalidom, zlasti s prilagojenimi spletnimi orodji brez ovir v vseh evropskih jezikih; opozarja, da bi morali biti postopki načrtovanja in ocenjevanja neovirani; pozdravlja uvedbo „dnevov Erasmus“ in poudarja, kako pomembna je vloga nekdanjih udeležencev programa Erasmus+ in mrež diplomantov pri široki promociji programa in kot potencialna enotna kontaktna točka za vse prihodnje učence; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice, naj ocenijo svoje obstoječe politike ter sprejmejo ciljno usmerjene programe in ukrepe za učence z manj priložnostmi in posebnimi potrebami iz vseh starostnih skupin in vseh okolij, da bi povečale udeležbo v programu Erasmus+, zlasti v smislu mobilnosti, in spodbudile izmenjavo dobre prakse na tem področju; ugotavlja, da imajo nacionalne agencije in prostovoljne organizacije ključno vlogo pri spodbujanju tega procesa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja pozitivni učinek programa Erasmus+ v tretjih državah kot dejavnika v procesu evropskega povezovanja in v krepitvi prepoznavnosti EU; poudarja potrebo po boljših partnerstvih in večji vključenosti projektov Erasmus+ v pridruženih državah in drugih upravičenih državah, zlasti na Zahodnem Balkanu in v vzhodnem in južnem sosedstvu; poziva Komisijo, naj olajša digitalno in osebno mednarodno posvetovanje med nacionalnimi agencijami v državah članicah in sodelujočih državah, da bi izmenjali dobre prakse; ugotavlja, da bo to dodatno okrepilo njihovo sodelovanje in jim omogočilo izvajanje novih rešitev, zamisli in izkušenj, pridobljenih na terenu, s čimer se bo povečalo število udeležencev v programu Erasmus+; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je treba zagotoviti večjo prožnost programa Erasmus+ v primeru krize, kot se je zgodilo od začetka vojne v Ukrajini; pozdravlja ukrepe, ki jih je napovedala Komisija in ki bodo omogočili ukrajinskim študentom in pedagoškim delavcem, ki jih je prizadela vojna, da nadaljujejo svoje izobraževalne in pedagoške dejavnosti v Ukrajini in kateri koli državi članici; poziva, naj se ukrajinskim študentom zagotovi več pomoči in dodatne podpore za ohranitev ukrajinskih visokošolskih ustanov in akademske skupnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | obžaluje odločitev vlade Združenega kraljestva, da po izstopu iz Evropske unije ne bo sodelovala v programu Erasmus+ v sedanjem programskem obdobju, kar pomeni izgubo priložnosti za mlade tako v EU kot v Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja pomen spodbujanja mobilnosti za udeležence v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, da bi dosegli mlade iz vseh okolij, ter z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo v programskem obdobju 2014–2020 ustvarjenih več priložnosti za njihovo dolgoročno mobilnost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj evropsko leto mladih in z njim povezane dogodke izkoristijo za učinkovito spodbujanje priložnosti, ki jih ponuja program Erasmus+, zlasti za osebe z manj priložnostmi in iz prikrajšanih okolij, da bi zagotovili učinkovitost evropskega leta mladih, zlasti na življenjske pogoje, možnosti izobraževanja in demokratično udeležbo mladih; obžaluje, da proračun za evropsko leto mladih ne zadostuje za izpolnitev potreb pobude; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja na izjemen pomen samodejnega priznavanja kvalifikacij in učnih obdobij v okviru evropskega izobraževalnega prostora kot dopolnilnega orodja za polno učinkovitost ukrepov vključevanja v okviru programa Erasmus+ in evropske solidarnostne enote; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja, da je Komisija nedavno sprejela okvir ukrepov za povečanje raznolikosti in vključenosti v sedanje programe Erasmus+ in evropske solidarnostne enote za obdobje 2021–2027, in jo poziva, naj pozorno spremlja prihodnje nacionalno izvajanje tega okvira in Parlament vsako leto obvešča o njem; poudarja, da je lahko popolno izvajanje namenskega okvira ukrepov za vključevanje koristna izkušnja in referenca za druge programe EU, ki neposredno vplivajo na življenje državljanov, kot sta Ustvarjalna Evropa in program Državljani, enakost, pravice in vrednote; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UL L 347, 20.2.2013, str. 50.

(2)  UL L 189, 28.5.2021, str. 1.

(3)  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

(4)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(5)  UL C 385, 22.9.2021, str. 2.

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/63

---

P9_TA(2022)0266

Poročilo o Črni gori za leto 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o poročilu Komisije o Črni gori za leto 2021 (2021/2247(INI))

(2023/C 32/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (1), ki je začel veljati 1. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (1), ki je začel veljati 1. maja 2010,

| — | ob upoštevanju prošnje Črne gore za članstvo v Evropski uniji z dne 15. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Črne gore za članstvo v Evropski uniji z dne 15. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 9. novembra 2010 o prošnji Črne gore za članstvo v Evropski uniji (COM(2010)0670), sklepa Evropskega sveta z dne 16.–17. decembra 2010, da Črni gori podeli status države kandidatke, in sklepa Evropskega sveta z dne 29. junija 2012, da se začnejo pogajanja s Črno goro za pristop k EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 9. novembra 2010 o prošnji Črne gore za članstvo v Evropski uniji (COM(2010)0670), sklepa Evropskega sveta z dne 16.–17. decembra 2010, da Črni gori podeli status države kandidatke, in sklepa Evropskega sveta z dne 29. junija 2012, da se začnejo pogajanja s Črno goro za pristop k EU,

| — | ob upoštevanju pristopa Črne gore k zvezi NATO dne 5. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pristopa Črne gore k zvezi NATO dne 5. junija 2017,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU-Zahodni Balkan v Sofiji z dne 17. maja 2018 in agende prednostnih nalog iz Sofije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU-Zahodni Balkan v Sofiji z dne 17. maja 2018 in agende prednostnih nalog iz Sofije,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU-Zahodni Balkan v Zagrebu z dne 6. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU-Zahodni Balkan v Zagrebu z dne 6. maja 2020,

| — | ob upoštevanju izjave vrha EU–Zahodni Balkan na Brdu pri Kranju 6. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave vrha EU–Zahodni Balkan na Brdu pri Kranju 6. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju vrha v Sofiji z dne 10. novembra 2020, izjave voditeljev Zahodnega Balkana o skupnem regionalnem trgu z dne 9. novembra 2020 in izjave iz Sofije o zeleni agendi za Zahodni Balkan z dne 10. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha v Sofiji z dne 10. novembra 2020, izjave voditeljev Zahodnega Balkana o skupnem regionalnem trgu z dne 9. novembra 2020 in izjave iz Sofije o zeleni agendi za Zahodni Balkan z dne 10. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju berlinskega procesa, ki se je začel 28. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju berlinskega procesa, ki se je začel 28. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. septembra 2021 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) (2),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 01/2022 z dne 10. januarja 2022 z naslovom Podpora EU pravni državi na Zahodnem Balkanu: kljub prizadevanjem temeljne težave še vedno obstajajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 01/2022 z dne 10. januarja 2022 z naslovom Podpora EU pravni državi na Zahodnem Balkanu: kljub prizadevanjem temeljne težave še vedno obstajajo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2021 (COM(2021)0644), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom Poročilo o Črni gori za leto 2021 (SWD(2021)0293), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2021 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2021 (COM(2021)0644), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije z naslovom Poročilo o Črni gori za leto 2021 (SWD(2021)0293),

| — | ob upoštevanju pregleda in ocene Komisije v zvezi s programom gospodarskih reform Črne gore iz julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda in ocene Komisije v zvezi s programom gospodarskih reform Črne gore iz julija 2021,

| — | ob upoštevanju skupnih sklepov ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih sklepov ekonomskega in finančnega dialoga med EU ter Zahodnim Balkanom in Turčijo, ki jih je Svet sprejel 12. julija 2021,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji (COM(2020)0315),

| — | ob upoštevanju pete seje pristopne konference s Črno goro na ravni namestnikov 30. junija 2020 v Bruslju, na kateri so se začela pogajanja o poglavju 8 (politika konkurence), ki je bilo pregledano zadnje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pete seje pristopne konference s Črno goro na ravni namestnikov 30. junija 2020 v Bruslju, na kateri so se začela pogajanja o poglavju 8 (politika konkurence), ki je bilo pregledano zadnje,

| — | ob upoštevanju medvladne pristopne konference EU–Črna gora z dne 22. junija 2021 in 13. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medvladne pristopne konference EU–Črna gora z dne 22. junija 2021 in 13. decembra 2021,

| — | ob upoštevanju mnenj Beneške komisije iz marca in maja 2021 o revidiranem osnutku sprememb zakona o državnem tožilstvu in njenih prejšnjih mnenj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Beneške komisije iz marca in maja 2021 o revidiranem osnutku sprememb zakona o državnem tožilstvu in njenih prejšnjih mnenj,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi,

| — | ob upoštevanju izjave in priporočil, sprejetih na 20. seji stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU–Črna gora 2. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave in priporočil, sprejetih na 20. seji stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU–Črna gora 2. decembra 2021,

| — | ob upoštevanju skupne izjave drugega vrha Evropskega parlamenta in predsednikov parlamentov Zahodnega Balkana 28. junija 2021, ki ga je sklical predsednik Evropskega parlamenta skupaj z vodji parlamentov Zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave drugega vrha Evropskega parlamenta in predsednikov parlamentov Zahodnega Balkana 28. junija 2021, ki ga je sklical predsednik Evropskega parlamenta skupaj z vodji parlamentov Zahodnega Balkana,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Črni gori za leti 2019 in 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Črni gori za leti 2019 in 2020 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (5),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0151/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0151/2022),

| A. | ker se vsaka država širitve ocenjuje individualno glede na lastne dosežke, izvajanje potrebnih reform, zlasti na področju pravne države, pa pogojuje časovni načrt in napredovanje pristopa; |
| --- | --- |

A.

ker se vsaka država širitve ocenjuje individualno glede na lastne dosežke, izvajanje potrebnih reform, zlasti na področju pravne države, pa pogojuje časovni načrt in napredovanje pristopa;

| B. | ker je Črna gora med državami kandidatkami v pogajalskem procesu najbolj napredovala, saj je odprla vseh 33 pregledanih poglavij pravnega reda EU in začasno zaprla tri poglavja; |
| --- | --- |

B.

ker je Črna gora med državami kandidatkami v pogajalskem procesu najbolj napredovala, saj je odprla vseh 33 pregledanih poglavij pravnega reda EU in začasno zaprla tri poglavja;

| C. | ker 80 % njenih državljanov podpira prihodnje članstvo te države v EU; |
| --- | --- |

C.

ker 80 % njenih državljanov podpira prihodnje članstvo te države v EU;

| D. | ker je obdobje po volitvah leta 2020 zaznamovala globoka polarizacija med novo vladajočo večino in opozicijo, prav tako pa znotraj vladajoče večine; ker so bojkoti in pomanjkanje konstruktivnega sodelovanja vseh parlamentarnih akterjev ovirali odločanje v Parlamentu; |
| --- | --- |

D.

ker je obdobje po volitvah leta 2020 zaznamovala globoka polarizacija med novo vladajočo večino in opozicijo, prav tako pa znotraj vladajoče večine; ker so bojkoti in pomanjkanje konstruktivnega sodelovanja vseh parlamentarnih akterjev ovirali odločanje v Parlamentu;

| E. | ker je Črna gora na medvladni konferenci 22. junija 2021 sprejela revidirano metodologijo širitve, ki temelji na tematskih sklopih pogajalskih poglavij ter postopnem uvajanju posameznih politik in programov EU; |
| --- | --- |

E.

ker je Črna gora na medvladni konferenci 22. junija 2021 sprejela revidirano metodologijo širitve, ki temelji na tematskih sklopih pogajalskih poglavij ter postopnem uvajanju posameznih politik in programov EU;

| F. | ker je Evropska unija največja trgovinska partnerica Črne gore, ki v letu 2020 predstavlja 38 % celotnega izvoza in 44 % celotnega uvoza; ker je EU največja donatorica finančne pomoči Črni gori in ker je slednja v obdobju 2007–2020 iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) prejela pomoč v skupnem znesku 504,9 milijona EUR; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropska unija največja trgovinska partnerica Črne gore, ki v letu 2020 predstavlja 38 % celotnega izvoza in 44 % celotnega uvoza; ker je EU največja donatorica finančne pomoči Črni gori in ker je slednja v obdobju 2007–2020 iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) prejela pomoč v skupnem znesku 504,9 milijona EUR;

| G. | ker je EU nenehno izkazovala svojo zavezanost evropski perspektivi držav Zahodnega Balkana ter mobilizirala 3,3 milijarde EUR sredstev za spoprijemanje z neposredno zdravstveno krizo in ublažitev gospodarskih in socialnih posledic pandemije covida-19; |
| --- | --- |

G.

ker je EU nenehno izkazovala svojo zavezanost evropski perspektivi držav Zahodnega Balkana ter mobilizirala 3,3 milijarde EUR sredstev za spoprijemanje z neposredno zdravstveno krizo in ublažitev gospodarskih in socialnih posledic pandemije covida-19;

| H. | ker pomoč v okviru instrumenta IPA III temelji na strogih pogojih in predvideva modulacijo ter ukinitev pomoči v primeru nazadovanja, kar zadeva demokracijo, človekove pravice in pravno državo; |
| --- | --- |

H.

ker pomoč v okviru instrumenta IPA III temelji na strogih pogojih in predvideva modulacijo ter ukinitev pomoči v primeru nazadovanja, kar zadeva demokracijo, človekove pravice in pravno državo;

| I. | ker je Črna gora izpostavljena tujemu vmešavanju in zlonamernim dezinformacijskim kampanjam, ki izvirajo iz Rusije in drugih držav; |
| --- | --- |

I.

ker je Črna gora izpostavljena tujemu vmešavanju in zlonamernim dezinformacijskim kampanjam, ki izvirajo iz Rusije in drugih držav;

Zaveza širitvi

| 1. | pozdravlja stalno zavezanost Črne gore evropskemu povezovanju in neomajno podporo njenih državljanov članstvu v EU; poudarja, da je napredek pri pogajanjih še naprej odvisen od izpolnjevanja vmesnih meril glede pravne države; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je bilo odprtih vseh 33 pregledanih poglavij, vendar obžaluje, da od leta 2017 nobeno ni bilo zaključeno, kar je v nasprotju s pozitivnimi rezultati Črne gore in statusom najnaprednejše države Zahodnega Balkana pri njenem napredku k pristopu k EU; pozdravlja, da je Črna gora sprejela revidirano metodologijo širitve; spodbuja Črno goro, naj se še naprej osredotoča zlasti na izpolnjevanje preostalih vmesnih meril iz poglavij 23 in 24 ter nato na zapiranje poglavij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poudarja, da sta potrebna medstrankarska politična zavezanost in delujoča parlamentarna demokracija za reforme v zvezi z EU in poziva h konstruktivnemu in vključujočemu političnemu dialogu ter zavezi vseh parlamentarnih strank, da bodo premagale sedanje polarizirano politično vzdušje in okrepile delovanje državnih institucij ter usklajevanje med njimi, da se doseže politična stabilnost ter nadaljuje pomemben napredek pri ključnih reformah, povezanih z EU, zlasti pri volilni in pravosodni reformi ter boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je bila 4. februarja 2022 izglasovana nezaupnici vladi in da sta bila nato razrešena predsednik parlamenta ter sopredsednik stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Črna gora; ugotavlja, da je predsednik Črne gore imenoval vodjo stranke URA za mandatarja in mu zaupal sestavo vlade; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja novo manjšinsko vlado, sestavljeno iz proevropskih strank, kar je zelo dobrodošlo, zlasti glede na nedavni ruski napad na Ukrajino in stalni vpliv proruskih političnih strank in diskurza v državi; pozdravlja izvolitev novega govornika in poziva k čimprejšnjemu imenovanju sopredsednika stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Črna gora; meni, da bi politična odločenost nove vlade lahko pripomogla k pospešitvi prepotrebnega procesa reform, kar bi odražalo prizadevanja Črne gore za evropske vrednote in voljo velike večine črnogorskih državljanov, da se pridružijo Evropski uniji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k nadaljevanju vključujočega dialoga med vsemi parlamentarnimi strankami in ustreznimi deležniki, da bi zgradili močno proevropsko in demokratično platformo, ki bo lahko zagotovila potrebno politično stabilnost ter zmanjšala politično polarizacijo in radikalizacijo v skladu z ustavo, spoštovanjem demokratičnih procesov, norm in standardov ter proevropskimi težnjami velike večine državljanov Črne gore; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen s protesti proti morebitni sestavi manjšinske vlade, ki sta jih organizirali Demokratski front in Demokratska Crna Gora; poziva vse politične stranke, naj izrazijo svoja stališča v okviru institucionaliziranih demokratičnih postopkov in se vzdržijo stopnjevanja napetosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ostro obsoja podporo Ruski federaciji, ki so jo protestniki in nekateri politični voditelji izrazili na dan začetka ruske agresije v Ukrajini, vendar ugotavlja razmeroma majhen obseg teh demonstracij; opozarja, da si Rusija vztrajno in nenehno prizadeva destabilizirati državo ter celotno regijo Zahodnega Balkana ter jo odvrniti od njegove evropske poti s širjenjem manipulativnih dezinformacij ter vpliva na državne in nedržavne akterje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da so se dejavnosti po dolgo pričakovanem zaključku imenovanj v upravne strukture na področju pravne države okrepile; obžaluje, da ključni položaji v pogajalskih strukturah že dolgo niso zasedeni; je seznanjen s prizadevanji, opravljenimi leta 2021, za utrjevanje in nadgradnjo pogajalske strukture; poziva oblasti, naj čim prej ponovno vzpostavijo popolnoma delujočo pogajalsko strukturo; ugotavlja, da morajo zapoznelemu imenovanju ključnih pogajalcev in vodij delovnih skupin slediti drugi koraki, da bi pristopni proces ohranili kot politično prednostno nalogo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja stalno in celovito usklajenost Črne gore s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, vključno z njeno obsodbo ruskega napada na Ukrajino in popolno podporo najnovejšim sankcijam EU proti Rusiji, med drugim s prepovedjo preletov ruskih letal nad njihovim zračnim prostorom in uporabo njenih letališč ter prepovedjo transakcij z rusko centralno banko in ruskih propagandnih medijev Russia Today ter Sputnik; spodbuja Komisijo, naj razmisli o gospodarski in finančni pomoči EU za države Zahodnega Balkana, ki so se pridružile sankcijam EU proti Rusiji, da bi ublažile posledice krize v razvoju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da je Črna gora sprejela lasten začasni zaščitni mehanizem za begunce iz Ukrajine, ki jim daje pravico, da ostanejo v državi za obdobje enega leta, in pozdravlja prispevek Črne gore za humanitarno pomoč Ukrajini; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, naj črnogorske oblasti zasežejo premoženje sankcioniranih oseb in naj se zagotovi, da država ne bo postala varno območje za skrivanje premoženja ruskih oligarhov, ki jim grozijo mednarodne sankcije; spodbuja vlado, naj še naprej sprejema potrebne ukrepe, da bodo lahko pristojni nacionalni organi sprejeli potrebne odločitve za izvajanje sprejetih sankcij; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja dejavno sodelovanje Črne gore v misijah in operacijah skupne varnostne in obrambne politike EU ter drugih mednarodnih misijah; poudarja pomen strateškega zavezništva Črne gore z EU in Natom; obsoja poskuse sejanja dvomov v vladnem, varnostnem in vojaškem sektorju o strateški usmeritvi te države; spodbuja črnogorske oblasti, naj sodelujejo z EU in Natom na področju zagotavljanja odpornosti proti tujemu vmešavanju, tujim manipulativnim dezinformacijam in kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja Črno goro, naj kar najbolje izkoristi sredstva EU, ki so na voljo v okviru predpristopnega instrumenta (IPA III) ter gospodarskega in naložbenega načrta za Zahodni Balkan, da bi okrepila vzpostavljanje institucij ter spodbujala gospodarski in demokratični razvoj, zlasti na področjih pravne države, temeljnih svoboščin in blaginje državljanov; poudarja, da morajo biti vse naložbe v skladu s cilji Pariškega sporazuma in cilji EU za razogljičenje; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja uspešnost in zagotovi sistematično oceno učinka financiranja EU; |
| --- | --- |

14.

Demokracija in pravna država

| 15. | je zelo zaskrbljen zaradi stalnih političnih napetosti med izvršno in zakonodajno vejo oblasti ter znotraj njih, pa tudi zaradi nedavne blokade parlamentarnih zasedanj, ki neposredno vpliva na hitrost in napredek reform Črne gore, povezanih z EU, in še nadalje upočasnjuje proces pristopa k EU: opozarja, da je sodelovanje v političnih procesih edini način, da se volivcem omogoči vplivanje na proces odločanja; poziva zakonodajne in izvršilne oblasti, naj izboljšajo usklajevanje in določijo prednostne zakonodajne pobude za izvajanje reform EU; ponovno poudarja, da so politična volja, širok medstrankarski dialog in delujoča parlamentarna podpora ter pravilno delovanje demokratičnih institucij ključni za napredek Črne gore v pristopnih pogajanjih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja nedavna imenovanja sodnikov vrhovnega in pritožbenega sodišča ter novih članov tožilskega sveta, vključno s članom iz vrst predstavnikov nevladnih organizacij; izraža zaskrbljenost, ker ni napredka pri reformi pravosodja in ker še vedno niso bila izvedena imenovanja na položaje v ključnih neodvisnih institucijah in sodstvu, vključno z imenovanjem novih sodnikov ustavnega sodišča; spodbuja črnogorske oblasti, naj sprejmejo nadaljnje korake za krepitev neodvisnosti in delovanja sodstva ter drugih organov za izvrševanje zakonodaje ter naj v celoti izvajajo priporočila Beneške komisije v zvezi s tveganjem politizacije tožilskega sveta; spodbuja nadaljnje spremljanje priporočil Skupine držav proti korupciji (GRECO), povezanih s sodstvom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj upošteva posebno poročilo 01/2022 Evropskega računskega sodišča in izvede njegova priporočila, kar bi pomenilo, da prilagodi svoje naložbe v zvezi s pravno državo na Zahodnem Balkanu, vključno s Črno goro; poziva EU in države Zahodnega Balkana, naj vzpostavijo okvir za plodno sodelovanje med Evropskim javnim tožilstvom in državami Zahodnega Balkana, da bo lahko Evropsko javno tožilstvo učinkovito izvajalo svoje pristojnosti v zvezi s sredstvi EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja, da je parlament Črne gore spremenil zakon o lokalni samoupravi, ki predvideva, da bodo lokalne volitve v 14 občinah potekale na isti dan; vendar obžaluje nedavno odločitev, da bodo volitve v dvanajstih občinah sklicane na drug datum; ponovno poziva in spodbuja Črno goro, naj organizira lokalne volitve sočasno po vsej državi, da bi povečali stabilnost njene demokracije, preprečili nenehne kampanje in zmanjšali napetost političnega ozračja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da je potrebnih več prizadevanj, ki jih je treba opraviti veliko pred naslednjimi volitvami, za uskladitev volilnega pravnega okvira in ureditev vseh ključnih vidikov volitev z vključujočim postopkom; pozdravlja nadaljevanje dejavnosti odbora za reformo volilne zakonodaje kljub začetnim prekinitvam in pričakuje, da si bo odbor dejavno prizadeval za pomembno reformo; ugotavlja, da bi instrument dialoga Jeana Monneta v Črni gori lahko tej državi pomagal pri oblikovanju soglasja, potrebnega za spodbujanje demokratične parlamentarne kulture; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je zaskrbljen zaradi prevladujoče korupcije v državi in poziva Črno goro, naj izboljša odzivanje kazenskega pravosodja na korupcijo na visoki ravni ter ustvari pogoje za učinkovito in neodvisno delovanje pravosodnih institucij in neodvisnih organov, ki se ukvarjajo s korupcijo, vključno z agencijo za boj proti korupciji in posebnim tožilstvom, da bodo v skladu s priporočili skupine GRECO delovali učinkovito in brez političnega vpliva; poziva črnogorske oblasti, naj začnejo temeljite preiskave vseh kršitev, ki so bile razkrite v Pandorinih dokumentih; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja napredek v boju proti organiziranemu kriminalu in v mednarodnem policijskem sodelovanju, zlasti pri izboljšanju dostopa organov kazenskega pregona do ključnih zbirk podatkov ter povečanju števila preiskovalcev in strokovnjakov, ter večje število primerov organiziranega kriminala, ki se preiskujejo in preganjajo; spodbuja črnogorske oblasti, naj še naprej odpravljajo obstoječe pomanjkljivosti pri obravnavanju primerov organiziranega kriminala ter zasegu in zaplembi premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja konstruktivno sodelovanje Črne gore z organi kazenskega pregona EU, kot so Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex), Europol in Eurojust, ki pomagajo Črni gori pri obravnavanju čezmejnega kriminala, vključno s trgovino z orožjem, drogami in ljudmi, ter pri boju proti terorizmu in ekstremizmu; je seznanjen s pozitivnim primerom posredovanja policije v Mojkovacu, saj gre za pomemben poskus boja proti nezakoniti trgovini s cigaretami v Črni gori, ter ponovno poudarja, da so potrebni dodatni ukrepi, zlasti v prosti coni pristanišča Bar, za boj proti tihotapljenju drog in cigaret v državi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja sprejetje strategije o migracijah in ponovnem vključevanju oseb v postopku vračanja v Črni gori za obdobje 2021–2025; ugotavlja, da je bil načrt za sodelovanje med Črno goro in agencijo Evropske unije za azil (EASO) podpisan decembra 2021; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obžaluje omejen napredek pri izvajanju reforme javne uprave in poziva k vključujočemu in preglednemu postopku oblikovanja nove strategije za reformo javne uprave; izraža zaskrbljenost zaradi sprememb zakona o javnih in državnih uslužbencih, zaradi katerih sta se zmanjšala zaposlovanje na podlagi dosežkov in neodvisnost javnih uslužbencev, ogrožena pa je tudi zmožnost Črne gore, da zadrži osebje, ki ima izkušnje s procesom pristopa k EU; poudarja, da je treba vzpostaviti sistem zaposlovanja javnih uslužbencev na podlagi dosežkov in kako je pomembna depolitizacija javne službe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja pozitivno vlogo civilne družbe v Črni gori in podpira njeno nadaljnje sodelovanje pri reformah ter zagotavljanje delujočih mehanizmov za posvetovanje in sodelovanje, tako da se izboljšajo državni pravni in institucionalni okviri ter zagotovi sodelovanje neodvisnih strokovnjakov, civilne družbe in lokalnih deležnikov pri oblikovanju ključne zakonodaje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja prvo skupščino državljanov, ki jo je 4. novembra 2021 organiziral črnogorski parlament v sodelovanju z Evropskim parlamentom; pozdravlja aktivno udeležbo državljanov in njihovo zavezanost oblikovanju protikorupcijske politike; poziva črnogorske oblasti, naj ukrepajo na podlagi sklepov skupščine državljanov v zvezi z bojem proti korupciji in jih izvajajo, ter poudarja, da je to uspešno dejavnost pomembno nadaljevati tudi v prihodnosti; |
| --- | --- |

26.

Spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic

| 27. | ugotavlja, da je bil napredek na področju svobode izražanja omejen; spodbuja Črno goro, naj okrepi prizadevanja za boj proti dezinformacijam, sovražnemu govoru, spletnemu nadlegovanju, politično pristranskemu poročanju in tujemu vplivu v črnogorskih medijih; poudarja, kako pomembna je izmenjava dobre prakse med državami članicami EU in Natom ter organizacija dialoga s civilno družbo Zahodnega Balkana in zasebnim sektorjem, da bi že v zgodnji fazi prepoznali zaskrbljujoč razvoj dogodkov in pripravili ustrezne protiukrepe proti širjenju manipulativnih dezinformacij, zlasti iz tretjih držav, pri čemer bi se osredotočili na raziskave in analize ter vključevanje najboljših praks v regiji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj izgradi potrebno infrastrukturo za pripravo z dokazi podprtih odzivov na grožnje dezinformacij na Zahodnem Balkanu; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se osredotoči na bolj proaktivno stališče, in sicer na povečanje verodostojnosti EU v tej regiji in razširitev spremljanja projektne skupine StratCom, da bi se osredotočili na čezmejne grožnje dezinformacij, ki prihajajo iz držav Zahodnega Balkana in njihovih sosed; poziva Črno goro, naj sprejme odločne in sistemske ukrepe za odkrivanje in odpravo tovarn lažnih novic; poziva politike in javne osebnosti, naj odločno obsodijo vsako sporočilo, ki polarizira družbo ter spodkopava zaupanje v medije in temeljne demokratične vrednote; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je zbiranje razčlenjenih podatkov v zvezi z rasizmom ter homo/transfobnim sovražnim govorom in kriminalom še vedno neoptimalno; opozarja na sklepe iz poročila o spremljanju Evropske komisije Sveta Evrope za boj proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI) za leto 2020, v katerih je navedeno, da predhodna priporočila niso bila izvedena (6); opozarja na stališče Evropskega parlamenta v zadnjem poročilu o Črni gori, v katerem je že pozval k temu ukrepu, in spodbuja oblasti, naj ga izvajajo (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | izraža zaskrbljenost zaradi močne polarizacije v medijskem prostoru in zlasti zaradi naraščajoče količine tujih in domačih dezinformacijskih kampanj ter kibernetskih in hibridnih groženj, tudi s strani Rusije in Kitajske, s katerimi se širijo etnično-nacionalistični diskurzi, ki negativno vplivajo na demokratične procese v državi in tako ogrožajo njeno evropsko perspektivo; je zaskrbljen zaradi povečanega črnogorskega javnega dolga do tujih finančnih institucij in podjetij iz avtoritarnih tretjih držav; ponovno izraža svojo podporo pripravljenosti vlade za izvajanje sankcij EU proti ruskim propagandnim agencijam; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da so svoboda in neodvisnost medijev, visoka kakovost poročanja in izboljšanje medijske pismenosti bistveni elementi v boju proti manipulativnim dezinformacijam; poziva Črno goro, države članice, ESZD in delegacijo EU v Črni gori, naj si še naprej prizadevajo za dejavnejšo in učinkovitejšo politiko komuniciranja in prepoznavnosti, da bi poudarili vlogo in pomen pomoči EU Črni gori ter se zoperstavili dezinformacijam proti EU; to zajema tudi vzpostavitev regionalne strateške komunikacijske postaje v regiji Zahodnega Balkana; v zvezi s tem pozdravlja zavzetost Črne gore za sodelovanje z EU prek akcijskega načrta za evropsko demokracijo in pomembno delo projektne skupine ESZD za strateško komuniciranje za Zahodni Balkan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva črnogorske oblasti, naj v tesnem sodelovanju s pristojnimi institucijami EU in zveze NATO sprejmejo konkretne ukrepe za krepitev odpornosti in kibernetske varnosti, saj se država sooča z vse večjim pritiskom vmešavanja tretjih držav, ki skušajo spodkopati njeno državnost in prozahodno usmerjenost; pozdravlja novo strategijo za kibernetsko varnost Črne gore za obdobje 2022–2026 in poziva, naj se zakonodajni postopek za ustanovitev Agencije za kibernetsko varnost brez odlašanja nadaljuje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | odločno obsoja napade na novinarje in njihovo nadlegovanje ter poziva, naj se preiščejo in sankcionirajo, temu pa naj sledijo ustrezni sodni postopki; pozdravlja, da so bile s sprejetjem sprememb kazenskega zakonika uvedene strožje kazni za grožnje novinarjem ali napade nanje; poziva vse politične stranke, naj okrepijo svoja prizadevanja za ustvarjanje pogojev za delo neodvisnih in svobodnih medijev, vključno s podporo za poročanje v javnem interesu, preglednim financiranjem, skupnimi regulativnimi standardi in varnim delovnim okoljem brez napadov in groženj; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja nekatere pozitivne ukrepe, kot so ad hoc komisija za spremljanje nasilja zoper medije, krepitev pravnega okvira za učinkovito zaščito novinarjev in drugih medijskih delavcev, revizija zakonov o medijih in bolj pluralni uredniški politiki javne radiotelevizije RTCG ter javna posvetovanja o medijski strategiji za obdobje 2021–2025; poudarja pomen neodvisnosti črnogorskih medijskih regulatorjev in javne radiotelevizije ter poziva k nadaljnjim prizadevanjem za preoblikovanje RTCG v pravo javno službo in na splošno za izboljšanje dostopa do informacij; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obsoja vsa nasilna dejanja med demonstracijami v Cetinju, ki so bile povezane z ustoličenjem črnogorsko-primorskega metropolita srbske pravoslavne cerkve; obsoja srbsko vmešavanje v zvezi s tem; poziva k verski strpnosti v skladu s črnogorsko ustavo ter evropskimi vrednotami in načeli; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da je tuje vmešavanje mogoče izvajati tudi prek verskih institucij; obsoja prizadevanja Rusije, da bi izkoristila etnične napetosti na Zahodnem Balkanu za podžiganje konfliktov, razdelitev skupnosti in širjenje manipulativnih dezinformacij, kar bi lahko povzročilo destabilizacijo celotne regije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da je popis prebivalstva in bivališč v Črni gori ponovno odložen, in pričakuje, da bo izveden v tem letu, v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi, ter na odprt in pregleden način, ne da bi vse priznane narodne manjšine bile zaskrbljene zaradi ustrahovanja; poziva oblasti, naj preprečijo politizacijo tega procesa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja, da ima država večetnično identiteto in poziva, naj se jo še spodbuja in spoštuje na vseh ravneh, vključno z jeziki, ki se uporabljajo, kulturno dediščino in tradicijami lokalnih skupnosti, ter k zaščiti njenih političnih pravic; poudarja, da je treba zaščititi politične pravice vseh narodnih manjšin, zlasti ker nekatere več nimajo predstavnikov v parlamentu Črne gore; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ostro obsoja verbalne in fizične napade ter ustrahovanje vseh manjšin, tudi narodnih; obžaluje, da se ranljive skupine, vključno z Romi in Egipčani, še naprej srečujejo z različnimi vrstami diskriminacije in težavami pri izvajanju svojih pravic; pozdravlja sprejetje strategije za vključevanje Romov in Egipčanov za obdobje 2021–2025, v kateri se prvič posebej obravnava anticiganizem, in spodbuja oblasti, naj še bolj okrepijo prizadevanja v boju proti diskriminaciji, zagotovijo enak dostop do izobraževanja, pravnega varstva, stanovanj, zdravstvenega varstva in trga dela ter sprejmejo učinkovite ukrepe proti sovražnemu govoru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva črnogorske oblasti, naj priznajo tradicijo in kulturno dediščino hrvaške skupnosti v večetnični Boki Kotorski; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je hrvaška skupščina v Tivatu prejela obvestilo o prisilni izselitvi do 15. aprila 2022; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da nasilje na podlagi spola in nasilje nad otroki še vedno vzbujata resno zaskrbljenost, razmere na tem področju pa so se dodatno poslabšale med pandemijo covida-19; poziva k izboljšanju specializiranih podpornih storitev za ženske, prikrajšane skupine in žrtve nasilja v družini ter poziva Črno goro, naj za to zagotovi ustrezna sredstva, tudi organizacijam civilne družbe, ki zagotavljajo tako podporo; pozdravlja predlog uvedbe strožjih kazni za nasilje nad ženskami in otroki; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva črnogorske oblasti, naj skrbno izvajajo standarde Istanbulske konvencije, izvedejo kampanje za ozaveščanje javnosti, spodbujajo prijavljanje nasilja v družini v varnih pogojih, povečajo število dobro usposobljenih uradnikov organov pregona in sodnikov, ki bodo upoštevali vidik spola, da bi zagotovili ustrezne preiskave in pregon takšnih kaznivih dejanj; poziva črnogorske oblasti, naj izvajajo učinkovite ukrepe proti spolnemu nadlegovanju, tudi na delovnem mestu; je zaskrbljen, ker sta sovražni govor in seksizem, usmerjena proti ženskam v politiki in javnem življenju, še vedno pogosta, in poziva, naj se sprejmejo potrebni pravni in politični ukrepi, da bi okrepili parlamentarno zastopanost žensk; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja ustanovitev Sveta za otrokove pravice; poudarja, da je treba dodatno izboljšati obravnavo otrok v civilnih postopkih in otrokom prijazno pravosodje; obžaluje nezadostno zaščito žrtev, zlasti žensk in otrok, tudi med sodnim postopkom glede pravic do varstva in vzgoje ter po njem; poziva vse pristojne državne organe, naj to težavo rešujejo sistematično, pri tem pa spoštujejo najvišje standarde zaščite ter najboljšo evropsko prakso; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja napredek pri varstvu in spodbujanju pravic oseb LGBTIQ in registracijo prvega istospolnega partnerstva julija 2021 ter mirno organizacijo parade ponosa leta 2021; poziva Črno goro, naj še naprej usklajuje in spreminja druge zakone in podzakonske akte, zlasti o socialnih prejemkih in prebivališču, da bi v celoti izvajala zakon o registrirani partnerski skupnosti; poziva k nadaljnjim ukrepom proti sovražnemu govoru, socialni izključenosti in diskriminaciji skupnosti LGBTIQ ter izboljšanju njihovega dostopa do zdravja, delovnih mest, stanovanj in zdravstvenega varstva, med drugim z zagotavljanjem dostopa do hormonske terapije za trans osebe in spoštovanjem njihove telesne ter duševne integritete; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Črno goro, naj ustrezno vključi civilno družbo LGBTIQ v delo nove delovne skupine za pravno priznanje spola, ki bi si morala prizadevati za pravno priznanje spola na podlagi odločitve posameznika; |
| --- | --- |

45.

| 46. | obžaluje, da se invalidi še vedno soočajo z različnimi oblikami diskriminacije, ki se zaostrujejo zaradi pandemije covida-19, in obžaluje, da nacionalna zakonodaja ni bila usklajena s Konvencijo OZN o pravicah invalidov; pozdravlja, da je reforma nacionalnega sistema za ugotavljanje invalidnosti v teku, in poziva k učinkovitemu izvajanju strategij za odpravo vrzeli pri varstvu pravic invalidov v različnih sektorjih in politikah, vključno z zdravstvenim varstvom, trgom dela ter upravnimi in sodnimi postopki; poudarja, da je nujno potrebna strategija za deinstitucionalizacijo; |
| --- | --- |

46.

Sprava in dobri sosedski odnosi

| 47. | želi pohvaliti konstruktivno vlogo Črne gore v regionalnem sodelovanju in pozdravlja izvajanje ukrepov v okviru skupnega regionalnega trga Zahodnega Balkana; poziva h konkretnim ukrepom za iskanje in izvajanje dokončnih in zavezujočih rešitev za dolgotrajne dvostranske spore v konstruktivnem in sosedskem duhu, vključno z mejnimi spori s sosednjimi državami in s še vedno odprtim vprašanjem določitve meje s Hrvaško in Srbijo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da bi morali biti vsi programi regionalnega gospodarskega sodelovanja na Zahodnem Balkanu vključujoči in sprejemljivi za vseh šest držav, pri čemer bi bilo treba vzpostaviti enakopravno sodelovanje, hkrati pa okrepiti nadaljnje usklajevanje s standardi in pravnim redom EU; v zvezi s tem izraža previdnost glede pobude za odprti Balkan, pri kateri ne bi sodelovalo vseh šest držav, in izraža svoje prepričanje, da bi moralo temeljiti na pravilih EU ter le pozitivno vplivati na proces povezovanja z EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja odpravo stroškov gostovanja med Črno goro in petimi drugimi državami Zahodnega Balkana s 1. julijem 2021; poziva vlado in Komisijo, naj se pogajajo o načrtu, s katerim bi bilo mogoče čim hitreje odpraviti stroške gostovanja med Črno goro in državami članicami EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je seznanjen z nadaljnjim sodelovanjem Črne gore v procesu sarajevske deklaracije; pozdravlja sprejetje resolucije o Srebrenici 17. junija 2021; pozdravlja prvo udeležbo zunanjega ministra Črne gore na skupni slovesnosti v spomin na žrtve taborišča Morinj; ugotavlja, da je bilo od leta 2006 samo osem sojenj zaradi vojnih zločinov in da se je sodilo le storilcem na nižji ravni; poudarja, da ne bi smeli tolerirati zanikanja genocida, podžigajoče retorike ali poveličevanja vojnih zločincev; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Črno goro, naj okrepi prizadevanja za proaktivno prednostno obravnavanje in kaznovanje vojnih zločinov in njihovega poveličevanja ter pojasnitev usode pogrešanih oseb; opozarja, da je treba odpreti arhive nekdanjih jugoslovanskih tajnih služb in upoštevati pravne postopke za predložitev ustreznih spisov črnogorskemu državnemu arhivu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva črnogorske oblasti, naj v celoti spoštujejo določbe o nasledstvu nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije, zlasti glede vojaške lastnine; |
| --- | --- |

52.

Gospodarstvo

| 53. | izraža zaskrbljenost zaradi vztrajno visoke stopnje brezposelnosti, zlasti med ženskami in mladimi, ter poziva oblasti, naj pospešijo prizadevanja za izboljšanje njihovega dostopa do trga dela in obravnavo bega možganov, razlik med spoloma pri zaposlovanju in plačilu, ter zagotovijo cenovno dostopno otroško varstvo; ponovno poudarja, da je treba izobraževalni sistem bolje uskladiti s trgom dela; je seznanjen z okrevanjem trga dela in pozdravlja ukrepe za izvajanje programa jamstva za mlade; |
| --- | --- |

53.

| 54. | je seznanjen z napovedjo pobude „Evropa zdaj“, katere cilj je doseči višji življenjski standard in konkurenčnejše gospodarstvo z bolj trajnostnim in vključujočim modelom gospodarske rasti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | izraža zaskrbljenost glede trajnostne makroekonomske stabilnosti Črne gore in ker je Črna gora vse bolj ranljiva zaradi rasti njenega javnega dolga, zlasti do Kitajske, in novega posojila v znesku 750 milijonov EUR, ki ga je vlada najela brez posvetovanja s parlamentom; pozdravlja prizadevanja za zmanjšanje teh fiskalnih ranljivosti, vključno s tistimi, ki so povezane s Kitajsko; poziva Evropsko komisijo, naj v naslednjem poročilu o državi obravnava makroekonomske razmere in ranljivost; ugotavlja, da lahko naložbe tretjih držav in tujih podjetij v strateške sektorje predstavljajo tveganje za nastanek neupravičene gospodarske odvisnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, kakšen je bil negativni vpliv pandemije covida-19 na črnogorsko gospodarstvo; je seznanjen s spodbudnimi znaki gospodarskega okrevanja Črne gore v letu 2021 po globoki recesiji leta 2020 in pozdravlja napovedano močno gospodarsko rast Črne gore; poziva k bolj trajnostnemu gospodarskemu in finančnemu načrtovanju ter bolj pravočasnemu in konstruktivnemu odzivu za zmanjšanje škode, ki jo je pandemija povzročila družbenim skupinam v najbolj ranljivem položaju; poziva vlado, naj organizira pravi socialni dialog v procesu okrevanja po pandemiji; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja izplačilo svežnja makrofinančne pomoči zaradi covida-19, namenjenega blažitvi gospodarskih posledic pandemije in ohranjanju makroekonomske stabilnosti, ter mobilizacijo 14,2 milijarde EUR iz instrumenta IPA III za podporo partnericam z Zahodnega Balkana pri izpolnjevanju zahtev za članstvo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja napovedano digitalizacijo javnih storitev in razvoj transakcijskih elektronskih vladnih storitev za spodbuditev gospodarskega okrevanja; poziva črnogorsko vlado, naj podpre digitalno vključenost vseh družbenih skupin in podpira razvoj ciljno usmerjenih preventivnih ukrepov ter spodbud za legalizacijo neformalnih podjetij in zaposlenih, saj velik neformalni sektor še vedno ovira gospodarski in družbeni razvoj Črne gore; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja podpis pridružitvenega sporazuma k programu Obzorje Evropa (2021–2027); |
| --- | --- |

59.

| 60. | odločno obsoja shemo tako imenovanih „zlatih potnih listov“ in obžaluje, da je bila podaljšana do decembra 2022 kljub prejšnjim napovedim o postopnem opuščanju sheme in brez širšega posvetovanja z ustreznimi institucijami; poziva Črno goro, naj sprejme več ukrepov za preprečevanje pranja denarja; poudarja, da podeljevanje državljanstev zaradi naložb prinaša varnostna tveganja in možnosti korupcije, pranja denarja in davčnih utaj; poziva Črno goro, naj nemudoma ukine to shemo; zaskrbljeno ugotavlja, da je bilo med decembrom 2020 in 2022 podeljenih skoraj 200 državljanstev ruskim državljanom; |
| --- | --- |

60.

Okolje, energija in promet

| 61. | pozdravlja sprejetje nacionalnega načrta za prilagajanje podnebnim spremembam in spodbuja Črno goro, naj pospeši reforme v skladu z okvirom podnebne in energetske politike EU do leta 2030 ter okrepi njene postopke izvajanja; poziva oblasti, naj v zvezi s tem čim bolje izkoristijo razpoložljivo predpristopno pomoč EU pri doseganju meril za zaprtje poglavja 27 (okolje in podnebne spremembe); |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja sveženj o čisti energiji, sprejet novembra 2021; spodbuja oblasti, naj nadaljujejo s pripravo nacionalnega energetskega in podnebnega načrta, ki bo osredotočen na trajnostne obnovljive vire energije, predvideval opuščanje novih naložb v infrastrukturo, ki temelji na fosilnem plinu in premogu, ter naj ga predložijo sekretariatu Energetske skupnosti, da bi pripravil svoja priporočila; poziva Črno goro, naj poveča svoja prizadevanja za zmanjšanje izgub v distribucijskem omrežju električne energije, diverzificira svoje obnovljive vire in zmanjša odvisnost od pridobivanja vodne energije, ki je odvisno od podnebja; pozdravlja prekinitev koncesijskih pogodb za male hidroelektrarne, ki niso upoštevale ustreznih okoljskih standardov, in poziva, naj bodo vsi novi projekti v skladu s standardi EU o okolju, državni pomoči in koncesijah; poziva oblasti, naj izboljšajo spremljanje in izvajanje ukrepov za kakovost zraka, zlasti na onesnaženih območjih; |
| --- | --- |

62.

| 63. | obžaluje, da elektrarna na premog Pljevlja še vedno obratuje, čeprav je preseženo število obratovalnih ur, in ponovno poziva črnogorske oblasti, naj to elektrarno nemudoma uskladijo s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti; previdno ugotavlja, da so se stroški načrtovane ekološke obnove elektrarne, ki se še ni začela, povečali za 15 milijonov EUR; poziva oblasti, naj objavijo študijo izvedljivosti in rezultate preiskave državnega tožilca o razpisnem postopku ter naj ob upoštevanju načrtovanega zaprtja obrata razmislijo o celovitem prehodnem načrtu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ponovno poziva Črno goro, naj sprejme nujne ukrepe za učinkovito ohranitev zavarovanih območij in še naprej opredeljuje morebitna območja Natura 2000; pozdravlja razglasitev treh zaščitenih morskih območij v Črni gori (Platamuni, Katič in Stari Ulcinj) in nominacijo bukovih gozdov narodnega parka Biogradska Gora za vključitev na Unescov seznam svetovne dediščine; izraža zaskrbljenost zaradi škode na vodnih telesih in rekah, povezanih z infrastrukturnimi projekti, vključno z jezerom Skadar, Sinjajevino, Komarnico in drugimi; obžaluje, da kljub začetnemu napredku vprašanje Sinjajevine še vedno ni rešeno; poudarja, da je treba oceniti direktivo o habitatih in okvirno direktivo o vodah ter se z njo uskladiti; poziva črnogorske oblasti, naj uveljavijo učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni za vsa kazniva dejanja zoper okolje ter izkoreninijo korupcijo v tem sektorju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | obžaluje, da ni napredka pri ključnih sektorskih reformah na področju prometne politike; poziva Črno goro, naj še naprej izvaja svojo strategijo razvoja prometa in krepi upravne zmogljivosti za izvajanje vseevropskih omrežij; poudarja, da je gradbeni sektor na Zahodnem Balkanu med sektorji, ki so najbolj izpostavljeni organiziranemu kriminalu in korupciji; poudarja, da je treba pri naložbah v infrastrukturo upoštevati standarde EU o presoji vplivov na okolje ter spoštovati pravila EU glede javnih naročil in državne pomoči; |
| --- | --- |

65.

| 66. | je seznanjen s povečanim zanimanjem Kitajske za naložbe na Zahodni Balkan in projekte prometne infrastrukture v Črni gori kot del pobude En pas, ena pot; pozdravlja gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan in pobudo EU Global Gateway kot bolj zelene in pregledne alternative za financiranje infrastrukturnih projektov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | se z obžalovanjem seznanja s škodo v biosfernem rezervatu porečja reke Tare in v nacionalnem parku Durmitor z Unescovega seznama dediščine, ki je posledica gradnje avtoceste Bar–Boljare; poziva Črno goro, naj izvaja ukrepe za oživitev struge in pozorno spremlja vpliv gradnje prometne infrastrukture na okolje; je zaskrbljen, ker so bili stroški avtoceste Bar–Boljare zelo podcenjeni in da v tem primeru kljub nejasnim postopkom javnega naročanja, pomanjkanju ustrezne dokumentacije o načrtih, izrednim cenam in ekološkim pomislekom ni bilo nikakršnega ukrepanja; ugotavlja, da je vloga Črne gore za sofinanciranje iz naložbenega okvira za Zahodni Balkan v obravnavi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Črno goro, naj se spoprime z nezakonitim odlaganjem odpadkov in sprejme nadaljnje ukrepe za izboljšanje postopkov načrtovanja naprav za čiščenje odpadne vode, da bi pospešila njihovo gradnjo; je seznanjen s pomanjkanjem napredka in naraščajočimi stroški pri gradnji bistveno pomembnih čistilnih naprav za preprečevanje onesnaževanja v sedmih občinah; |
| --- | --- |

68.

| 69. | spodbuja Črno goro, naj okrepi ukrepe za institucionalne in zakonodajne reforme v zvezi z lovom in ribištvom, s posebnim poudarkom na zavarovanih območjih in zaščitenih vrstah; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku, vladi in parlamentu Črne gore. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  UL L 108, 29.4.2010, str. 1.

(2)  UL L 330, 20.9.2021, str. 1.

(3)  UL C 362, 8.9.2021, str. 129.

(4)  UL C 15, 12.1.2022, str. 100.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0506.

(6)  Sklepi ECRI o izvajanju priporočil v zvezi s Črno goro, ki so bila obravnavana v okviru vmesnega spremljanja (2. junij 2020), dostopni na https://rm.coe.int/ecri-conclusions-on-the-implementation-of-the-recommendations-in-respe/16809e8273.

(7)  Resolucija z dne 19. maja 2021 o poročilih Komisije o Črni gori za leti 2019 in 2020 (UL C 15, 12.1.2022, str. 100).

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/74

---

P9_TA(2022)0267

Prihodnost trgovinskih odnosov med EU in Afriko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o prihodnosti trgovinskih odnosov med EU in Afriko (2021/2178(INI))

(2023/C 32/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma,

| — | ob upoštevanju skupne izjave po šestem vrhu Evropske unije in Afriške unije 17. in 18. februarja 2022 z naslovom Skupna vizija za leto 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave po šestem vrhu Evropske unije in Afriške unije 17. in 18. februarja 2022 z naslovom Skupna vizija za leto 2030,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o novi strategiji EU-Afrika – partnerstvo za trajnosten in vključujoč razvoj (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o novi strategiji EU-Afrika – partnerstvo za trajnosten in vključujoč razvoj (1),

| — | ob upoštevanju agende Afriške unije z naslovom Agenda 2063: Afrika, kakršno si želimo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Afriške unije z naslovom Agenda 2063: Afrika, kakršno si želimo,

| — | ob upoštevanju pobud Afriške unije za uresničitev Agende 2063, vključno s pospešenim industrijskim razvojem za Afriko, programom za razvoj infrastrukture za Afriko, spodbujanjem trgovine znotraj Afrike in afriško rudarsko vizijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobud Afriške unije za uresničitev Agende 2063, vključno s pospešenim industrijskim razvojem za Afriko, programom za razvoj infrastrukture za Afriko, spodbujanjem trgovine znotraj Afrike in afriško rudarsko vizijo,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo na eni strani ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo na eni strani ter članicami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav na drugi strani,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066),

| — | ob upoštevanju sporazumov o gospodarskem partnerstvu, sklenjenih in tistih, o katerih potekajo pogajanja, med EU in 14 podsaharskimi afriškimi državami in regijami ter drugih prostotrgovinskih sporazumov EU s severnoafriškimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov o gospodarskem partnerstvu, sklenjenih in tistih, o katerih potekajo pogajanja, med EU in 14 podsaharskimi afriškimi državami in regijami ter drugih prostotrgovinskih sporazumov EU s severnoafriškimi državami,

| — | ob upoštevanju sklepa skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije z dne 2. julija 2018 o afriškem celinskem območju proste trgovine (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije z dne 2. julija 2018 o afriškem celinskem območju proste trgovine (2),

| — | ob upoštevanju sklepa skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije iz Kigalija iz julija 2016 o izidu umika skupščine Afriške unije, zlasti odstavka 5 o financiranju Unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije iz Kigalija iz julija 2016 o izidu umika skupščine Afriške unije, zlasti odstavka 5 o financiranju Unije (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 o novem zavezništvu Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta: naše partnerstvo za naložbe in delovna mesta se bo dvignilo na novo raven (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 o novem zavezništvu Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta: naše partnerstvo za naložbe in delovna mesta se bo dvignilo na novo raven (COM(2018)0643),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU (4),

| — | ob upoštevanju izjave finančnih ministrov držav G7 z dne 25. septembra 2020 o pobudi za začasno opustitev dolžniških obveznosti in odpisu dolga ranljivim državam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave finančnih ministrov držav G7 z dne 25. septembra 2020 o pobudi za začasno opustitev dolžniških obveznosti in odpisu dolga ranljivim državam,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. decembra 2021 z naslovom Strategija Global Gateway (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. decembra 2021 z naslovom Strategija Global Gateway (JOIN(2021)0030),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. julija 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. julija 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (COM(2021)0564),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za enakost spolov III (GAP III) – ambiciozna agenda za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za enakost spolov III (GAP III) – ambiciozna agenda za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. februarja 2021 z naslovom Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom: nova agenda za Sredozemlje (JOIN(2021)0002) in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. februarja 2021 z naslovom Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom: nova agenda za Sredozemlje (JOIN(2021)0002) in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2021)0023),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2022 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov III (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2022 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov III (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (6) in povezanih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu med EU in partnerskimi državami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (6) in povezanih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu med EU in partnerskimi državami,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. novembra 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije (COM(2021)0706), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. novembra 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije (COM(2021)0706),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (7),

| — | ob upoštevanju procesa Kimberley in svoje resolucije z dne 16. decembra 2021 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju procesa Kimberley in svoje resolucije z dne 16. decembra 2021 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (9),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. septembra 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi splošne sheme tarifnih preferencialov (COM(2021)0579), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. septembra 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi splošne sheme tarifnih preferencialov (COM(2021)0579),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2021 s priporočili Komisiji o politiki in zakonodaji na področju zakonitega priseljevanja (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2021 s priporočili Komisiji o politiki in zakonodaji na področju zakonitega priseljevanja (12),

| — | ob upoštevanju izjave foruma Afrika-Evropa lokalnih in regionalnih oblasti z dne 15. februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave foruma Afrika-Evropa lokalnih in regionalnih oblasti z dne 15. februarja 2022,

| — | ob upoštevanju skupne izjave poslovnih organizacij sedmega poslovnega foruma EU-Afrika z dne 14. februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave poslovnih organizacij sedmega poslovnega foruma EU-Afrika z dne 14. februarja 2022,

| — | ob upoštevanju sklepnega dokumenta foruma organizacij civilne družbe v okviru tedna Afrika-Evropa iz februarja 2022 z naslovom No decision about us without us! (Nobenih odločitev o nas brez nas!), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnega dokumenta foruma organizacij civilne družbe v okviru tedna Afrika-Evropa iz februarja 2022 z naslovom No decision about us without us! (Nobenih odločitev o nas brez nas!),

| — | ob upoštevanju skupnih rezultatov mladinske dela tedna Afrika-Evropa iz februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih rezultatov mladinske dela tedna Afrika-Evropa iz februarja 2022,

| — | ob upoštevanju poročila Konference OZN za trgovino in razvoj (UNCTAD) o gospodarskem razvoju v Afriki za leto 2021 z naslovom Reaping the potential benefits of the African Continental Free Trade Area for inclusive growth (Izkoriščanje potencialnih prednosti afriškega celinskega območja proste trgovine za vključujočo rast), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Konference OZN za trgovino in razvoj (UNCTAD) o gospodarskem razvoju v Afriki za leto 2021 z naslovom Reaping the potential benefits of the African Continental Free Trade Area for inclusive growth (Izkoriščanje potencialnih prednosti afriškega celinskega območja proste trgovine za vključujočo rast),

| — | ob upoštevanju zavezništva Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavezništva Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta,

| — | ob upoštevanju priporočil iz končnega poročila predsedniškega svetovalnega odbora Južne Afrike za zemljiško reformo in kmetijstvo z dne 4. maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil iz končnega poročila predsedniškega svetovalnega odbora Južne Afrike za zemljiško reformo in kmetijstvo z dne 4. maja 2019,

| — | ob upoštevanju poročila projektne skupine Afriške unije in EU za digitalno gospodarstvo z dne 13. junija 2019 z naslovom New Africa-Europe Digital Economy Partnership: Accelerating the Achievement of the Sustainable Development Goals (Novo partnerstvo digitalnega gospodarstva med Afriko in Evropo: pospeševanje doseganja ciljev trajnostnega razvoja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila projektne skupine Afriške unije in EU za digitalno gospodarstvo z dne 13. junija 2019 z naslovom New Africa-Europe Digital Economy Partnership: Accelerating the Achievement of the Sustainable Development Goals (Novo partnerstvo digitalnega gospodarstva med Afriko in Evropo: pospeševanje doseganja ciljev trajnostnega razvoja),

| — | ob upoštevanju poročila o napredku na področju pomoči EU za trgovino iz leta 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku na področju pomoči EU za trgovino iz leta 2021,

| — | ob upoštevanju večstranskega dialoga EU o trajnostnem kakavu, ki se osredotoča na sektor kakava v dveh glavnih državah proizvajalkah, in sicer Slonokoščeni obali in Gani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večstranskega dialoga EU o trajnostnem kakavu, ki se osredotoča na sektor kakava v dveh glavnih državah proizvajalkah, in sicer Slonokoščeni obali in Gani,

| — | ob upoštevanju govora ganske predsednice Nane Akufo-Addo 12. decembra 2021 v Evropskem parlamentu v Strasbourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora ganske predsednice Nane Akufo-Addo 12. decembra 2021 v Evropskem parlamentu v Strasbourgu,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 2. marca 2022 o agresiji proti Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 2. marca 2022 o agresiji proti Ukrajini,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2022 z naslovom Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2022 z naslovom Zagotavljanje prehranske varnosti in krepitev odpornosti prehranskih sistemov (COM(2022)0133),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 16. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 16. decembra 2021,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0169/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0169/2022),

| A. | ker imata Evropska unija (EU) in Afrika pomembne in dolgotrajne politične, gospodarske in kulturne odnose; ker je šesti vrh EU in Afriške unije leta 2022 privedel do dogovora o skupni viziji za leto 2030, novi obojestransko koristni skupni strategiji, ki krepi vezi med obema unijama in bo omogočila tesnejše sodelovanje pri vprašanjih medsebojnega zbliževanja na področjih trgovine, razvoja, varnosti in dobrega upravljanja; ker je njen cilj uresničevanje naših skupnih prednostnih nalog, tako da se skupaj ohranijo naši interesi in skupne javne dobrine, varnost in blaginja naših državljanov, varstvo človekovih pravic za vse, enakost spolov in krepitev vloge žensk na vseh področjih življenja, spoštovanje demokratičnih načel in pravne države, ukrepi za ohranjanje okolja in biotske raznovrstnosti, trajnostna in vključujoča gospodarska rast, boj proti neenakostim, podpora pravicam otrok ter vključevanje mladih in najbolj prikrajšanih; ker se obe uniji zavedata pomembnosti prehranske varnosti in prehrane; ker bo to obnovljeno partnerstvo temeljilo na geografiji, priznavanju zgodovine, človeških vezeh, spoštovanju suverenosti, vzajemnem spoštovanju in odgovornosti, skupnih vrednotah, enakosti med partnerji in vzajemnih zavezah; ker sta se EU in Afriška unija zavezali, da bosta okrepili strateško partnerstvo, da bi se skupaj soočili z novimi izzivi, kot so podnebne spremembe, okrevanje po pandemiji in krepitev odpornosti na prihodnje pretrese; |
| --- | --- |

A.

ker imata Evropska unija (EU) in Afrika pomembne in dolgotrajne politične, gospodarske in kulturne odnose; ker je šesti vrh EU in Afriške unije leta 2022 privedel do dogovora o skupni viziji za leto 2030, novi obojestransko koristni skupni strategiji, ki krepi vezi med obema unijama in bo omogočila tesnejše sodelovanje pri vprašanjih medsebojnega zbliževanja na področjih trgovine, razvoja, varnosti in dobrega upravljanja; ker je njen cilj uresničevanje naših skupnih prednostnih nalog, tako da se skupaj ohranijo naši interesi in skupne javne dobrine, varnost in blaginja naših državljanov, varstvo človekovih pravic za vse, enakost spolov in krepitev vloge žensk na vseh področjih življenja, spoštovanje demokratičnih načel in pravne države, ukrepi za ohranjanje okolja in biotske raznovrstnosti, trajnostna in vključujoča gospodarska rast, boj proti neenakostim, podpora pravicam otrok ter vključevanje mladih in najbolj prikrajšanih; ker se obe uniji zavedata pomembnosti prehranske varnosti in prehrane; ker bo to obnovljeno partnerstvo temeljilo na geografiji, priznavanju zgodovine, človeških vezeh, spoštovanju suverenosti, vzajemnem spoštovanju in odgovornosti, skupnih vrednotah, enakosti med partnerji in vzajemnih zavezah; ker sta se EU in Afriška unija zavezali, da bosta okrepili strateško partnerstvo, da bi se skupaj soočili z novimi izzivi, kot so podnebne spremembe, okrevanje po pandemiji in krepitev odpornosti na prihodnje pretrese;

| B. | ker je mir predpogoj za trajnostni razvoj ter stabilno trgovinsko in naložbeno okolje; ker so se geopolitične globalne razmere od nezakonite, neizzvane in neupravičene invazije Ruske federacije na Ukrajino 24. februarja 2022 precej spremenile, tudi kar zadeva odnose med EU in Afriko; ker je Generalna skupščina OZN z veliko večino v resoluciji z dne 2. marca 2022 obsodila rusko agresijo proti Ukrajini, vključno s podporo Afriške unije, pri čemer je resolucijo podprlo 28 njenih držav članic; ker se je 16 držav članic vzdržalo glasovanja, devet pa se jih je odločilo, da ne bodo glasovale; ker imajo ruska invazija in posledice vojne uničujoče posledice za svetovno vrednostno in dobavno verigo, zlasti za dostop do pšenice in drugega blaga, zaradi česar je veliko več milijonov ljudi ogroženih zaradi pomanjkanja hrane; ker vse to še posebej vpliva na prehransko varnost na afriški celini; ker Severna Afrika 60 % svoje pšenice in drugih prehranskih poljščin uvozi iz Ukrajine in Rusije, več afriških držav pa se sooča s pomanjkanjem uvoza gnojil; ker bi lahko motnje v dobavnih verigah, ki jih je povzročila ruska vojna proti Ukrajini, povzročile nemire zaradi pomanjkanja hrane in socialne nemire; |
| --- | --- |

B.

ker je mir predpogoj za trajnostni razvoj ter stabilno trgovinsko in naložbeno okolje; ker so se geopolitične globalne razmere od nezakonite, neizzvane in neupravičene invazije Ruske federacije na Ukrajino 24. februarja 2022 precej spremenile, tudi kar zadeva odnose med EU in Afriko; ker je Generalna skupščina OZN z veliko večino v resoluciji z dne 2. marca 2022 obsodila rusko agresijo proti Ukrajini, vključno s podporo Afriške unije, pri čemer je resolucijo podprlo 28 njenih držav članic; ker se je 16 držav članic vzdržalo glasovanja, devet pa se jih je odločilo, da ne bodo glasovale; ker imajo ruska invazija in posledice vojne uničujoče posledice za svetovno vrednostno in dobavno verigo, zlasti za dostop do pšenice in drugega blaga, zaradi česar je veliko več milijonov ljudi ogroženih zaradi pomanjkanja hrane; ker vse to še posebej vpliva na prehransko varnost na afriški celini; ker Severna Afrika 60 % svoje pšenice in drugih prehranskih poljščin uvozi iz Ukrajine in Rusije, več afriških držav pa se sooča s pomanjkanjem uvoza gnojil; ker bi lahko motnje v dobavnih verigah, ki jih je povzročila ruska vojna proti Ukrajini, povzročile nemire zaradi pomanjkanja hrane in socialne nemire;

| C. | ker mora doseganje ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030 postati osrednje vodilo in merilo uspešnosti sodelovanja med EU in Afriko, vključno s prispevkom trgovinskih in naložbenih odnosov k boju proti revščini; |
| --- | --- |

C.

ker mora doseganje ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030 postati osrednje vodilo in merilo uspešnosti sodelovanja med EU in Afriko, vključno s prispevkom trgovinskih in naložbenih odnosov k boju proti revščini;

| D. | ker so migracije del cilja trajnostnega razvoja 10.7, katerega cilj je olajšati urejene, varne, zakonite in odgovorne migracije in mobilnost ljudi; |
| --- | --- |

D.

ker so migracije del cilja trajnostnega razvoja 10.7, katerega cilj je olajšati urejene, varne, zakonite in odgovorne migracije in mobilnost ljudi;

| E. | ker pregled trgovinske politike EU priznava strateški pomen poglabljanja sodelovanja z afriško celino in afriškimi državami, s tem da predlaga več sklopov ukrepov za krepitev trgovinskih in gospodarskih povezav med EU in Afriko; ker sta Evropa in Afrika sosednji celini, katerih blaginja in stabilnost sta tesno povezani in ju je treba podpreti s tesnejšim in pravičnejšim gospodarskim povezovanjem; |
| --- | --- |

E.

ker pregled trgovinske politike EU priznava strateški pomen poglabljanja sodelovanja z afriško celino in afriškimi državami, s tem da predlaga več sklopov ukrepov za krepitev trgovinskih in gospodarskih povezav med EU in Afriko; ker sta Evropa in Afrika sosednji celini, katerih blaginja in stabilnost sta tesno povezani in ju je treba podpreti s tesnejšim in pravičnejšim gospodarskim povezovanjem;

| F. | ker so EU in njene države članice največje donatorice pomoči za trgovino na svetu, saj opravijo 38 % svetovnih prispevkov; ker je Afrika v letu 2019 še naprej prejemala največji delež zavez v okviru pomoči za trgovino; ker namerava EU povečati delež pomoči EU za trgovino, dodeljene najmanj razvitim državam, da bi pomagala podvojiti njihov delež svetovnega izvoza, saj je leta 2020 delež najmanj razvitih držav v svetovnem izvozu še vedno znašal 1 %, njihov delež izvoza v EU pa še vedno 2 %; |
| --- | --- |

F.

ker so EU in njene države članice največje donatorice pomoči za trgovino na svetu, saj opravijo 38 % svetovnih prispevkov; ker je Afrika v letu 2019 še naprej prejemala največji delež zavez v okviru pomoči za trgovino; ker namerava EU povečati delež pomoči EU za trgovino, dodeljene najmanj razvitim državam, da bi pomagala podvojiti njihov delež svetovnega izvoza, saj je leta 2020 delež najmanj razvitih držav v svetovnem izvozu še vedno znašal 1 %, njihov delež izvoza v EU pa še vedno 2 %;

| G. | ker bi si morala EU pri sodelovanju z Afriko prizadevati za pristop Ekipe Evropa, vključno z boljšim usklajevanjem med različnimi generalnimi direktorati Komisije, evropskimi institucijami za financiranje razvoja, evropskimi agencijami za izvozne kredite, poslovnimi bankami in državami članicami EU; |
| --- | --- |

G.

ker bi si morala EU pri sodelovanju z Afriko prizadevati za pristop Ekipe Evropa, vključno z boljšim usklajevanjem med različnimi generalnimi direktorati Komisije, evropskimi institucijami za financiranje razvoja, evropskimi agencijami za izvozne kredite, poslovnimi bankami in državami članicami EU;

| H. | ker so EU in njene države članice najpomembnejša trgovinska partnerica Afrike in ker se je vrednost trgovine v letu 2021 z nizke vrednosti 225 milijard EUR leta 2020 zaradi pandemije COVID-19 povečala na 288 milijard EUR; ker se je trgovinski primanjkljaj v korist EU zmanjšal s 24 milijard EUR v letu 2020 na 4 milijarde EUR v letu 2021; ker ima v skladu z obstoječimi trgovinskimi sporazumi in enostranskimi preferenciali EU za države v razvoju 90 % afriškega izvoza dostop do enotnega trga EU brez dajatev in kvot; ker je bilo leta 2021 več kot 65 % blaga, uvoženega v EU iz Afrike, primarnega blaga, kot so hrana in pijače, surovine in energija, in ker so bili leta 2021 skoraj 68 % blaga, izvoženega iz EU v Afriko, končni proizvodi; ker ta trgovinska struktura odraža strukturno neravnovesje in soodvisnost vpletenih gospodarstev ter tako ohranja afriško celino v delu nižje vrednosti svetovnih vrednostnih verig; ker so EU in njene države članice že dolgo največji vir naložb, uradne razvojne pomoči, humanitarne pomoči in financiranja varnosti v Afriki; |
| --- | --- |

H.

ker so EU in njene države članice najpomembnejša trgovinska partnerica Afrike in ker se je vrednost trgovine v letu 2021 z nizke vrednosti 225 milijard EUR leta 2020 zaradi pandemije COVID-19 povečala na 288 milijard EUR; ker se je trgovinski primanjkljaj v korist EU zmanjšal s 24 milijard EUR v letu 2020 na 4 milijarde EUR v letu 2021; ker ima v skladu z obstoječimi trgovinskimi sporazumi in enostranskimi preferenciali EU za države v razvoju 90 % afriškega izvoza dostop do enotnega trga EU brez dajatev in kvot; ker je bilo leta 2021 več kot 65 % blaga, uvoženega v EU iz Afrike, primarnega blaga, kot so hrana in pijače, surovine in energija, in ker so bili leta 2021 skoraj 68 % blaga, izvoženega iz EU v Afriko, končni proizvodi; ker ta trgovinska struktura odraža strukturno neravnovesje in soodvisnost vpletenih gospodarstev ter tako ohranja afriško celino v delu nižje vrednosti svetovnih vrednostnih verig; ker so EU in njene države članice že dolgo največji vir naložb, uradne razvojne pomoči, humanitarne pomoči in financiranja varnosti v Afriki;

| I. | ker so ZDA leta 2021 z Afriko trgovale z blagom v višini približno 26,7 milijarde USD v izvozu in 37,5 milijarde USD v uvozu, pri čemer je skupna vrednost znašala 64,2 milijarde USD; ker kljub pobudi Prosper Africa, ki jo je uvedla prejšnja administracija ZDA, trgovina ZDA s podsaharsko Afriko stagnira in predstavlja manj kot 1 % celotne blagovne menjave ZDA; |
| --- | --- |

I.

ker so ZDA leta 2021 z Afriko trgovale z blagom v višini približno 26,7 milijarde USD v izvozu in 37,5 milijarde USD v uvozu, pri čemer je skupna vrednost znašala 64,2 milijarde USD; ker kljub pobudi Prosper Africa, ki jo je uvedla prejšnja administracija ZDA, trgovina ZDA s podsaharsko Afriko stagnira in predstavlja manj kot 1 % celotne blagovne menjave ZDA;

| J. | ker se je delež Afrike v svetovni trgovini v zadnjih 50 letih stalno zmanjševal in po podatkih UNCTAD predstavlja 2,9 % svetovne trgovine; ker je ta celina zelo odvisna od uvoza in od izvoza naravnih virov, ki temeljijo na primarnih proizvodih; ker medregionalna trgovina predstavlja le 14,4 % celotne celinske trgovine; |
| --- | --- |

J.

ker se je delež Afrike v svetovni trgovini v zadnjih 50 letih stalno zmanjševal in po podatkih UNCTAD predstavlja 2,9 % svetovne trgovine; ker je ta celina zelo odvisna od uvoza in od izvoza naravnih virov, ki temeljijo na primarnih proizvodih; ker medregionalna trgovina predstavlja le 14,4 % celotne celinske trgovine;

| K. | ker Afriška razvojna banka ocenjuje, da gospodarski stroški nezakonite trgovine z naravnimi viri znašajo 120 milijard USD na leto, kar je 5 % bruto domačega proizvoda Afrike (13); |
| --- | --- |

K.

ker Afriška razvojna banka ocenjuje, da gospodarski stroški nezakonite trgovine z naravnimi viri znašajo 120 milijard USD na leto, kar je 5 % bruto domačega proizvoda Afrike (13);

| L. | ker je raven trgovine znotraj afriške celine daleč pod njenim potencialom in ker je njena krepitev bistvena za trajnostno gospodarsko strukturno preobrazbo celine; ker imata afriški in evropski zasebni sektor skupni interes glede uspešnega in učinkovitega izvajanja afriškega celinskega območja proste trgovine, zlasti glede gospodarske rasti in zaposlitvenih možnosti, ki naj bi jih ustvarilo; ker sta začetek veljavnosti afriškega celinskega območja proste trgovine 30. maja 2019 in začetek trgovanja v skladu z njegovimi preferenciali 1. januarja 2021 kot vodilni projekt prvega desetletnega izvedbenega načrta (2014–2023) v okviru Agende 2063 Afriške unije dala nov zagon vseafriškim trgovinskim in naložbenim priložnostim ter povečala evro-afriško povezljivost; |
| --- | --- |

L.

ker je raven trgovine znotraj afriške celine daleč pod njenim potencialom in ker je njena krepitev bistvena za trajnostno gospodarsko strukturno preobrazbo celine; ker imata afriški in evropski zasebni sektor skupni interes glede uspešnega in učinkovitega izvajanja afriškega celinskega območja proste trgovine, zlasti glede gospodarske rasti in zaposlitvenih možnosti, ki naj bi jih ustvarilo; ker sta začetek veljavnosti afriškega celinskega območja proste trgovine 30. maja 2019 in začetek trgovanja v skladu z njegovimi preferenciali 1. januarja 2021 kot vodilni projekt prvega desetletnega izvedbenega načrta (2014–2023) v okviru Agende 2063 Afriške unije dala nov zagon vseafriškim trgovinskim in naložbenim priložnostim ter povečala evro-afriško povezljivost;

| M. | ker bo afriško celinsko območje proste trgovine glede na število sodelujočih držav, med katerimi je 54 od 55 držav članic Afriške unije, postalo največje območje proste trgovine na svetu in bo ustvarilo trg z 1,2 milijarde ljudi, vključno s hitro rastočim srednjim razredom, ter bo postalo osmi največji gospodarski blok na svetu s skupnim BDP v višini 3 bilijonov USD, ki se bo po pričakovanjih do leta 2050 vsaj podvojil; ker bi se lahko po podatkih Svetovne banke BDP Afrike vsako leto povečal za 1 %, skupna zaposlenost za 1,2 %, trgovina znotraj Afrike pa za 33 %; ker je ustanovitev afriškega celinskega območja proste trgovine velika priložnost za EU, vendar bo njen uspeh v veliki meri odvisen od njene sposobnosti za mobilizacijo naložb ter spodbujanje trgovinskih izmenjav in prisotnosti podjetij v Afriki; |
| --- | --- |

M.

ker bo afriško celinsko območje proste trgovine glede na število sodelujočih držav, med katerimi je 54 od 55 držav članic Afriške unije, postalo največje območje proste trgovine na svetu in bo ustvarilo trg z 1,2 milijarde ljudi, vključno s hitro rastočim srednjim razredom, ter bo postalo osmi največji gospodarski blok na svetu s skupnim BDP v višini 3 bilijonov USD, ki se bo po pričakovanjih do leta 2050 vsaj podvojil; ker bi se lahko po podatkih Svetovne banke BDP Afrike vsako leto povečal za 1 %, skupna zaposlenost za 1,2 %, trgovina znotraj Afrike pa za 33 %; ker je ustanovitev afriškega celinskega območja proste trgovine velika priložnost za EU, vendar bo njen uspeh v veliki meri odvisen od njene sposobnosti za mobilizacijo naložb ter spodbujanje trgovinskih izmenjav in prisotnosti podjetij v Afriki;

| N. | ker je treba v okviru afriškega celinskega območja proste trgovine odpraviti tarife za 90 % tarifnih postavk, pri čemer se morajo države, ki niso najmanj razvite, zavezati, da bodo v petih letih liberalizirale tarife za neobčutljivo blago, najmanj razvite države v desetih letih; ker je 7 % tarifnih postavk namenjenih občutljivemu blagu in ker bodo države, ki niso najmanj razvite, v desetih letih liberalizirale tarife za občutljivo blago, najmanj razvite države pa v 13 letih; ker se lahko 3 % tarifnih postavk izključi iz liberalizacije; ker je afriško celinsko območje proste trgovine pomemben korak k opustitvi sedanjega modela formalne trgovine v Afriki, za katerega so značilni dolgi časi prečkanja meja, obsežne regulativne zahteve in visoki davki; |
| --- | --- |

N.

ker je treba v okviru afriškega celinskega območja proste trgovine odpraviti tarife za 90 % tarifnih postavk, pri čemer se morajo države, ki niso najmanj razvite, zavezati, da bodo v petih letih liberalizirale tarife za neobčutljivo blago, najmanj razvite države v desetih letih; ker je 7 % tarifnih postavk namenjenih občutljivemu blagu in ker bodo države, ki niso najmanj razvite, v desetih letih liberalizirale tarife za občutljivo blago, najmanj razvite države pa v 13 letih; ker se lahko 3 % tarifnih postavk izključi iz liberalizacije; ker je afriško celinsko območje proste trgovine pomemben korak k opustitvi sedanjega modela formalne trgovine v Afriki, za katerega so značilni dolgi časi prečkanja meja, obsežne regulativne zahteve in visoki davki;

| O. | ker naj bi bilo afriško celinsko območje proste trgovine dodatek k instrumentu za liberalizacijo trgovine, in sicer dejavnik, ki bo omogočil vključujočo in rast trajnostni razvoj v skladu z Agendo 2063; ker je učinkovito in usklajeno izvajanje afriškega celinskega območja proste trgovine kot celinskega režima bistveno za krepitev trgovine znotraj Afrike in bo velik izziv, saj bodo različne ravni in zaveze, ki izhajajo iz trgovinskih sporazumov, regionalnih gospodarskih skupnosti in carinskih unij terjale obsežne ukrepe za razvoj čezmejne prometne infrastrukture in okrepljeno olajševanje trgovine, da bi bolje omogočile čezmejne vrednostne verige; ker so reforme upravljanja, usmerjene v olajševanje trgovine, netarifne ovire za trgovino, skladnost s skupnimi tehničnimi standardi in standardi za proizvode, povezanimi z zdravjem, ter delovno zakonodajo, trgovinska sredstva in zaščitni ukrepi bistveni za uresničitev prizadevanj Afriške unije ter za to, da afriško celinsko območje proste trgovine postane učinkovit in predvidljiv režim; ker bo afriško celinsko območje proste trgovine tako kot vsak trgovinski sporazum imel pozitivne in negativne učinke in ker je bistveno, da se vzpostavijo ustrezni podporni ukrepi za ublažitev morebitnih negativnih učinkov in zagotovitev, da bo lahko to območje prispevalo k napredku malih in srednjih podjetij ter zlasti zagotovilo, da bodo lahko ženske in podjetja, ki jih vodijo mladi, izkoristili nove priložnosti; |
| --- | --- |

O.

ker naj bi bilo afriško celinsko območje proste trgovine dodatek k instrumentu za liberalizacijo trgovine, in sicer dejavnik, ki bo omogočil vključujočo in rast trajnostni razvoj v skladu z Agendo 2063; ker je učinkovito in usklajeno izvajanje afriškega celinskega območja proste trgovine kot celinskega režima bistveno za krepitev trgovine znotraj Afrike in bo velik izziv, saj bodo različne ravni in zaveze, ki izhajajo iz trgovinskih sporazumov, regionalnih gospodarskih skupnosti in carinskih unij terjale obsežne ukrepe za razvoj čezmejne prometne infrastrukture in okrepljeno olajševanje trgovine, da bi bolje omogočile čezmejne vrednostne verige; ker so reforme upravljanja, usmerjene v olajševanje trgovine, netarifne ovire za trgovino, skladnost s skupnimi tehničnimi standardi in standardi za proizvode, povezanimi z zdravjem, ter delovno zakonodajo, trgovinska sredstva in zaščitni ukrepi bistveni za uresničitev prizadevanj Afriške unije ter za to, da afriško celinsko območje proste trgovine postane učinkovit in predvidljiv režim; ker bo afriško celinsko območje proste trgovine tako kot vsak trgovinski sporazum imel pozitivne in negativne učinke in ker je bistveno, da se vzpostavijo ustrezni podporni ukrepi za ublažitev morebitnih negativnih učinkov in zagotovitev, da bo lahko to območje prispevalo k napredku malih in srednjih podjetij ter zlasti zagotovilo, da bodo lahko ženske in podjetja, ki jih vodijo mladi, izkoristili nove priložnosti;

| P. | ker so različni dogovori EU z afriškimi državami v zvezi s trgovino ter zlasti pravili o poreklu in kumulaciji privedli do razdrobljenosti afriške celine, s čimer so se ustvarile tarifne ovire in je ovirano vzpostavljanje čezmejnih vrednostnih verig v okviru afriškega celinskega območja proste trgovine; |
| --- | --- |

P.

ker so različni dogovori EU z afriškimi državami v zvezi s trgovino ter zlasti pravili o poreklu in kumulaciji privedli do razdrobljenosti afriške celine, s čimer so se ustvarile tarifne ovire in je ovirano vzpostavljanje čezmejnih vrednostnih verig v okviru afriškega celinskega območja proste trgovine;

| Q. | ker afriške države niso homogene; ker je afriška celina zaradi visoke stopnje odvisnosti, ne le od zunanjih finančnih virov in prihodkov, kot so tuja nakazila, tuje neposredne investicije, turizem in zunanja pomoč, temveč tudi od uvoza končnih izdelkov, še posebej izpostavljena zunanjim pretresom; |
| --- | --- |

Q.

ker afriške države niso homogene; ker je afriška celina zaradi visoke stopnje odvisnosti, ne le od zunanjih finančnih virov in prihodkov, kot so tuja nakazila, tuje neposredne investicije, turizem in zunanja pomoč, temveč tudi od uvoza končnih izdelkov, še posebej izpostavljena zunanjim pretresom;

| R. | ker je Afrika celina upanja in priložnosti, ki jo kot tako dojema vedno več njenega mladega prebivalstva; ker je Afrika najmlajša celina na svetu s povprečno starostjo 19,8 leta in je 60 % prebivalstva mlajšega od 25 let; ker se bo do leta 2050 afriško prebivalstvo podvojilo, in sicer s približno 1,2 milijarde ljudi na približno 2,4 milijarde, in ker bo do istega leta 50 % svetovnega prebivalstva, mlajšega od 25 let, v Afriki, kar bo velik izziv za gospodarstvo in demokratično upravljanje afriških držav ter bo vplivalo na geopolitiko, svetovno trgovino in migracije; ker v Afriki danes živi štirikrat toliko otrok kot v Evropi in ker je 70 % prebivalstva podsaharske Afrike mlajšega od 30 let; ker bo za povečanje prebivalstva in rastoče število posameznikov v srednjem razredu potrebno sorazmerno povečanje preskrbe s hrano, zato bi moral agroživilski sektor mladim Afričanom odpreti gospodarske in zaposlitvene možnosti, saj bo njihovo sodelovanje v sektorju bistveno tudi za zagotavljanje generacijske pomladitve in obnovo agroživilskega sistema; ker afriški mladi potrebujejo kakovostno izobraževanje, zaposlitev in poslovne priložnosti, da bi lahko prispevali k rasti in trajnostnemu razvoju v svojih državah; ker se evropsko prebivalstvo stara in številni gospodarski sektorji že poročajo o pomanjkanju kvalificirane delovne sile in težavah pri iskanju vajencev; ker krepitev gospodarske vloge žensk in mladih v Afriki prispeva h gospodarski rasti in krepitvi njihovega položaja v družbi; |
| --- | --- |

R.

ker je Afrika celina upanja in priložnosti, ki jo kot tako dojema vedno več njenega mladega prebivalstva; ker je Afrika najmlajša celina na svetu s povprečno starostjo 19,8 leta in je 60 % prebivalstva mlajšega od 25 let; ker se bo do leta 2050 afriško prebivalstvo podvojilo, in sicer s približno 1,2 milijarde ljudi na približno 2,4 milijarde, in ker bo do istega leta 50 % svetovnega prebivalstva, mlajšega od 25 let, v Afriki, kar bo velik izziv za gospodarstvo in demokratično upravljanje afriških držav ter bo vplivalo na geopolitiko, svetovno trgovino in migracije; ker v Afriki danes živi štirikrat toliko otrok kot v Evropi in ker je 70 % prebivalstva podsaharske Afrike mlajšega od 30 let; ker bo za povečanje prebivalstva in rastoče število posameznikov v srednjem razredu potrebno sorazmerno povečanje preskrbe s hrano, zato bi moral agroživilski sektor mladim Afričanom odpreti gospodarske in zaposlitvene možnosti, saj bo njihovo sodelovanje v sektorju bistveno tudi za zagotavljanje generacijske pomladitve in obnovo agroživilskega sistema; ker afriški mladi potrebujejo kakovostno izobraževanje, zaposlitev in poslovne priložnosti, da bi lahko prispevali k rasti in trajnostnemu razvoju v svojih državah; ker se evropsko prebivalstvo stara in številni gospodarski sektorji že poročajo o pomanjkanju kvalificirane delovne sile in težavah pri iskanju vajencev; ker krepitev gospodarske vloge žensk in mladih v Afriki prispeva h gospodarski rasti in krepitvi njihovega položaja v družbi;

| S. | ker je cilj trajnostnega razvoja glede odprave lakote odpraviti lakoto do leta 2030 ter doseči prehransko varnost in boljšo prehrano; ker se je napredek pri doseganju tega cilja v zadnjih letih upočasnil, saj se več kot 800 milijonov ljudi na našem planetu v posteljo še vedno odpravi lačnih; ker je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) napovedala, da se bo število ljudi v Afriki, ki trpijo lakoto, znatno povečalo, in sicer z 280 na 300 milijonov, zaradi česar bo do leta 2030 na enaki ravni kot Azija kot regija z največjim številom podhranjenih ljudi; ker se je neustrezna prehranska varnost na celini poslabšala in je bilo leta 2020 že 21 % prebivalstva podhranjenega; ker je bilo na vrhu OZN o prehranskih sistemih leta 2021 ugotovljeno, da te neželene trende spodbujajo vse pogostejši in intenzivnejši konflikti, spremenljivost podnebja in skrajni podnebni pojavi, upočasnitev gospodarske rasti in upad gospodarske rasti ter visoke ravni neenakosti, ki so se povečale zaradi upada gospodarske rasti v letu 2020, ki je bil predvsem posledica ukrepov za zajezitev COVID-19 po vsem svetu; |
| --- | --- |

S.

ker je cilj trajnostnega razvoja glede odprave lakote odpraviti lakoto do leta 2030 ter doseči prehransko varnost in boljšo prehrano; ker se je napredek pri doseganju tega cilja v zadnjih letih upočasnil, saj se več kot 800 milijonov ljudi na našem planetu v posteljo še vedno odpravi lačnih; ker je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) napovedala, da se bo število ljudi v Afriki, ki trpijo lakoto, znatno povečalo, in sicer z 280 na 300 milijonov, zaradi česar bo do leta 2030 na enaki ravni kot Azija kot regija z največjim številom podhranjenih ljudi; ker se je neustrezna prehranska varnost na celini poslabšala in je bilo leta 2020 že 21 % prebivalstva podhranjenega; ker je bilo na vrhu OZN o prehranskih sistemih leta 2021 ugotovljeno, da te neželene trende spodbujajo vse pogostejši in intenzivnejši konflikti, spremenljivost podnebja in skrajni podnebni pojavi, upočasnitev gospodarske rasti in upad gospodarske rasti ter visoke ravni neenakosti, ki so se povečale zaradi upada gospodarske rasti v letu 2020, ki je bil predvsem posledica ukrepov za zajezitev COVID-19 po vsem svetu;

| T. | ker podnebne spremembe in degradacija okolja ogrožajo obstoj Afrike, EU in vsega sveta, zato so zaradi njih potrebni skupno odzivanje in znatne naložbe odpornost; ker morajo imeti trgovinski odnosi med EU in Afriko ključno vlogo pri obravnavanju podnebnega prehoda in spodbujanju skupnih prizadevanj za doseganje trajnostne rasti, vključujočega gospodarskega razvoja in dostopa do javnih dobrin, zlasti s spodbujanjem trajnostnih dobavnih verig in diverzifikacijo trgovine pri prehodu na nizkoogljično gospodarstvo; ker se je EU zavezala, da bo do leta 2050 postala prva podnebno nevtralna celina in da bo svojo gospodarsko rast ločila od rabe virov; ker afriške države zelo malo prispevajo k emisijam toplogrednih plinov, ne glede na to, ali se merijo na podlagi zgodovinskih, sedanjih ali pričakovanih emisij ter v celoti ali na prebivalca, medtem ko proizvodnja, življenjski slog in potrošniške navade v EU prispevajo k podnebnim spremembam; ker bodo posledice podnebnih sprememb katastrofalne, zlasti za številne afriške države, od katerih bodo nekatere med najbolj prizadetimi; ker so v podsaharski Afriki stroški prilagajanja, da bi se izognili še višjim stroškom dodatne pomoči pri nesrečah, ocenjeni na 30–50 milijard USD na leto v naslednjem desetletju ali 2–3 % regionalnega BDP; ker bo leta 2022 v Egiptu potekala 27. konferenca pogodbenic Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (COP27); ker mora biti prehod na razogljičen svet pravičen in pošten; ker je EU predlagala, da bi dostop do energije postal eden glavnih stebrov sodelovanja z Afriko v okviru evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

T.

ker podnebne spremembe in degradacija okolja ogrožajo obstoj Afrike, EU in vsega sveta, zato so zaradi njih potrebni skupno odzivanje in znatne naložbe odpornost; ker morajo imeti trgovinski odnosi med EU in Afriko ključno vlogo pri obravnavanju podnebnega prehoda in spodbujanju skupnih prizadevanj za doseganje trajnostne rasti, vključujočega gospodarskega razvoja in dostopa do javnih dobrin, zlasti s spodbujanjem trajnostnih dobavnih verig in diverzifikacijo trgovine pri prehodu na nizkoogljično gospodarstvo; ker se je EU zavezala, da bo do leta 2050 postala prva podnebno nevtralna celina in da bo svojo gospodarsko rast ločila od rabe virov; ker afriške države zelo malo prispevajo k emisijam toplogrednih plinov, ne glede na to, ali se merijo na podlagi zgodovinskih, sedanjih ali pričakovanih emisij ter v celoti ali na prebivalca, medtem ko proizvodnja, življenjski slog in potrošniške navade v EU prispevajo k podnebnim spremembam; ker bodo posledice podnebnih sprememb katastrofalne, zlasti za številne afriške države, od katerih bodo nekatere med najbolj prizadetimi; ker so v podsaharski Afriki stroški prilagajanja, da bi se izognili še višjim stroškom dodatne pomoči pri nesrečah, ocenjeni na 30–50 milijard USD na leto v naslednjem desetletju ali 2–3 % regionalnega BDP; ker bo leta 2022 v Egiptu potekala 27. konferenca pogodbenic Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (COP27); ker mora biti prehod na razogljičen svet pravičen in pošten; ker je EU predlagala, da bi dostop do energije postal eden glavnih stebrov sodelovanja z Afriko v okviru evropskega zelenega dogovora;

| U. | ker sta EU in Afriška unija napovedali naložbeni sveženj med Afriko in Evropo v višini 150 milijard EUR v obdobju šestih let, kar je povprečno 25 milijard EUR letno, ki bo podprl skupne ambicije v zvezi z Agendo 2030 in Agendo 2063 Afriške unije ter bo sestavljen iz naložbenega, zdravstvenega in izobraževalnega dela; ker te naložbe ne bi smele povečati zadolženosti afriških držav; |
| --- | --- |

U.

ker sta EU in Afriška unija napovedali naložbeni sveženj med Afriko in Evropo v višini 150 milijard EUR v obdobju šestih let, kar je povprečno 25 milijard EUR letno, ki bo podprl skupne ambicije v zvezi z Agendo 2030 in Agendo 2063 Afriške unije ter bo sestavljen iz naložbenega, zdravstvenega in izobraževalnega dela; ker te naložbe ne bi smele povečati zadolženosti afriških držav;

| V. | ker približno 34 % afriških gospodinjstev živi pod mednarodnim pragom revščine 1,90 USD na dan, približno 40 % celotnega premoženja celine pa je v lasti približno 0,0001 % njenega prebivalstva; ker še vedno obstajajo velike razlike v razvoju afriških držav; ker je glede na pričakovano hitro rast afriškega prebivalstva še pomembneje zagotoviti, da ga bodo spremljali trajnostni razvoj, kakovostno izobraževanje in ustvarjanje dostojnih delovnih mest; |
| --- | --- |

V.

ker približno 34 % afriških gospodinjstev živi pod mednarodnim pragom revščine 1,90 USD na dan, približno 40 % celotnega premoženja celine pa je v lasti približno 0,0001 % njenega prebivalstva; ker še vedno obstajajo velike razlike v razvoju afriških držav; ker je glede na pričakovano hitro rast afriškega prebivalstva še pomembneje zagotoviti, da ga bodo spremljali trajnostni razvoj, kakovostno izobraževanje in ustvarjanje dostojnih delovnih mest;

| W. | ker ima samo približno ena od treh afriških držav državne programe za dostojno delo, ki so bili vzpostavljeni kot glavno sredstvo za zagotavljanje podpore Mednarodne organizacije dela (MOD), prilagojene prednostnim nalogam in rezultatom vsake države; |
| --- | --- |

W.

ker ima samo približno ena od treh afriških držav državne programe za dostojno delo, ki so bili vzpostavljeni kot glavno sredstvo za zagotavljanje podpore Mednarodne organizacije dela (MOD), prilagojene prednostnim nalogam in rezultatom vsake države;

| X. | ker je Komisija začela izvajati pobudo za trajnostni kakav, ki jo skupaj vodita Generalni direktorat za trgovino in Generalni direktorat za mednarodna partnerstva ter se osredotoča na Gano in Slonokoščeno obalo, pri čemer je Kamerun opazovalec, glavni cilji pa so zagotoviti trajnostni dohodek za življenje kmetov, odpraviti delo otrok v dobavni verigi kakava in doseči odpravo krčenja gozdov za namene ustvarjanja nasadov kakava; |
| --- | --- |

X.

ker je Komisija začela izvajati pobudo za trajnostni kakav, ki jo skupaj vodita Generalni direktorat za trgovino in Generalni direktorat za mednarodna partnerstva ter se osredotoča na Gano in Slonokoščeno obalo, pri čemer je Kamerun opazovalec, glavni cilji pa so zagotoviti trajnostni dohodek za življenje kmetov, odpraviti delo otrok v dobavni verigi kakava in doseči odpravo krčenja gozdov za namene ustvarjanja nasadov kakava;

| Y. | ker poročilo Unicefa/MOD o delu otrok za leto 2021 kaže, da se delo otrok v podsaharski Afriki od leta 2012 povečuje in da se bo ta trend naraščanja nadaljeval zaradi vsesplošnih posledic pandemije; |
| --- | --- |

Y.

ker poročilo Unicefa/MOD o delu otrok za leto 2021 kaže, da se delo otrok v podsaharski Afriki od leta 2012 povečuje in da se bo ta trend naraščanja nadaljeval zaradi vsesplošnih posledic pandemije;

| Z. | ker so pandemija COVID-19 in njene gospodarske posledice do leta 2020 zavrle rast po vsej Afriki ter morda pahnile v revščino dodatnih 30 milijonov ljudi in povečale razširjenost otroškega dela; ker svežnji za okrevanje po pandemiji kažejo na prelomno spremembo v soglasju glede politike; ker se zmogljivost javnih sredstev za podporo okrevanju med regijami razlikuje, kar povzroča neposredno tveganje za povečanje neenakosti; ker stopnja popolne precepljenosti v Afriki od marca 2022 ni bila višja od 15 % (v primerjavi s 73 % v EU); ker je treba uničiti več milijonov cepiv, preden bi se lahko uporabili v revnejših državah, saj se hitro bliža datum izteka roka uporabnosti; ker sta se EU in Afriška unija zavezali, da bosta podpirali popolno suverenost Afrike na področju zdravja, da bi se celina lahko odzvala na prihodnje izredne razmere na področju javnega zdravja, in da bosta v ta namen podprli skupni program za proizvodnjo cepiv, zdravil, diagnostike, terapevtikov in zdravstvenih proizvodov v Afriki, vključno z naložbami v proizvodne zmogljivosti, prostovoljnim prenosom tehnologije ter krepitvijo regulativnega okvira, da se omogoči pravičen dostop do cepiv, diagnostike in terapevtikov; ker Parlament pozdravlja vse ukrepe v podporo afriškemu zdravstvenemu sistemu in zdravstvenim zmogljivostim celine; |
| --- | --- |

Z.

ker so pandemija COVID-19 in njene gospodarske posledice do leta 2020 zavrle rast po vsej Afriki ter morda pahnile v revščino dodatnih 30 milijonov ljudi in povečale razširjenost otroškega dela; ker svežnji za okrevanje po pandemiji kažejo na prelomno spremembo v soglasju glede politike; ker se zmogljivost javnih sredstev za podporo okrevanju med regijami razlikuje, kar povzroča neposredno tveganje za povečanje neenakosti; ker stopnja popolne precepljenosti v Afriki od marca 2022 ni bila višja od 15 % (v primerjavi s 73 % v EU); ker je treba uničiti več milijonov cepiv, preden bi se lahko uporabili v revnejših državah, saj se hitro bliža datum izteka roka uporabnosti; ker sta se EU in Afriška unija zavezali, da bosta podpirali popolno suverenost Afrike na področju zdravja, da bi se celina lahko odzvala na prihodnje izredne razmere na področju javnega zdravja, in da bosta v ta namen podprli skupni program za proizvodnjo cepiv, zdravil, diagnostike, terapevtikov in zdravstvenih proizvodov v Afriki, vključno z naložbami v proizvodne zmogljivosti, prostovoljnim prenosom tehnologije ter krepitvijo regulativnega okvira, da se omogoči pravičen dostop do cepiv, diagnostike in terapevtikov; ker Parlament pozdravlja vse ukrepe v podporo afriškemu zdravstvenemu sistemu in zdravstvenim zmogljivostim celine;

| AA. | ker bo za trajnostno in vključujoče okrevanje po pandemiji COVID-19 v Afriki potreben dodaten bilijon USD na leto, poleg 2,5 bilijona USD letne vrzeli v financiranju ciljev trajnostnega razvoja, ki je nastala pred krizo; ker so ta prizadevanja pomembna priložnost za naložbe; ker je Evropska investicijska banka (EIB) okrepila svoja prizadevanja za pomoč afriškim partnerjem pri odzivanju na zdravstveno in gospodarsko krizo zaradi COVID-19, tako da je v letu 2020 zagotovila 5 milijard EUR za podporo več kot 12 milijardam EUR zasebnih in javnih naložb za preobrazbo po vsej Afriki; |
| --- | --- |

AA.

ker bo za trajnostno in vključujoče okrevanje po pandemiji COVID-19 v Afriki potreben dodaten bilijon USD na leto, poleg 2,5 bilijona USD letne vrzeli v financiranju ciljev trajnostnega razvoja, ki je nastala pred krizo; ker so ta prizadevanja pomembna priložnost za naložbe; ker je Evropska investicijska banka (EIB) okrepila svoja prizadevanja za pomoč afriškim partnerjem pri odzivanju na zdravstveno in gospodarsko krizo zaradi COVID-19, tako da je v letu 2020 zagotovila 5 milijard EUR za podporo več kot 12 milijardam EUR zasebnih in javnih naložb za preobrazbo po vsej Afriki;

| AB. | ker je bila na šestem vrhu EU in Afriške unije poudarjena nujnost prispevka Svetovne trgovinske organizacije (STO) v boju proti pandemiji in pri okrevanju svetovnega gospodarstva ter se zavezali, da si bosta konstruktivno prizadevali za dogovor o celovitem odzivu STO na pandemijo, ki bo vključeval vidike, povezane s trgovino in intelektualno lastnino; ker so Evropska komisija ter vlade ZDA, Indije in Južne Afrike v STO dosegle kompromisni predlog, ki bo predstavljen državam članicam STO in ki bi olajšal opustitev nekaterih pravil o intelektualni lastnini, zlasti nekaterih meril določb o prisilnem licenciranju v skladu s Sporazumom STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS), medtem ko še ne vključuje določb o diagnostičnih orodjih, napravah in zdravljenju, ki jih zahtevajo afriške države; ker se mora širša razprava v STO šele začeti; |
| --- | --- |

AB.

ker je bila na šestem vrhu EU in Afriške unije poudarjena nujnost prispevka Svetovne trgovinske organizacije (STO) v boju proti pandemiji in pri okrevanju svetovnega gospodarstva ter se zavezali, da si bosta konstruktivno prizadevali za dogovor o celovitem odzivu STO na pandemijo, ki bo vključeval vidike, povezane s trgovino in intelektualno lastnino; ker so Evropska komisija ter vlade ZDA, Indije in Južne Afrike v STO dosegle kompromisni predlog, ki bo predstavljen državam članicam STO in ki bi olajšal opustitev nekaterih pravil o intelektualni lastnini, zlasti nekaterih meril določb o prisilnem licenciranju v skladu s Sporazumom STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS), medtem ko še ne vključuje določb o diagnostičnih orodjih, napravah in zdravljenju, ki jih zahtevajo afriške države; ker se mora širša razprava v STO šele začeti;

| AC. | ker je v sporočilu za javnost za poročilo z delavnice Medvladne platforme za znanstveno politiko o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah o biotski raznovrstnosti in pandemiji navedeno, da je mogoče pandemično tveganje znatno zmanjšati z zmanjšanjem človekovih dejavnosti, ki povzročajo izgubo biotske raznovrstnosti, z večjim ohranjanjem zaščitenih območij in z ukrepi za zmanjšanje netrajnostnega izkoriščanja regij z visoko biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

AC.

ker je v sporočilu za javnost za poročilo z delavnice Medvladne platforme za znanstveno politiko o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah o biotski raznovrstnosti in pandemiji navedeno, da je mogoče pandemično tveganje znatno zmanjšati z zmanjšanjem človekovih dejavnosti, ki povzročajo izgubo biotske raznovrstnosti, z večjim ohranjanjem zaščitenih območij in z ukrepi za zmanjšanje netrajnostnega izkoriščanja regij z visoko biotsko raznovrstnostjo;

| AD. | ker je po podatkih Mednarodnega denarnega sklada MDS približno 60 % držav z nizkimi dohodki v veliki nevarnosti ali že prezadolženih zaradi krize zaradi COVID-19, medtem ko je bilo leta 2015 teh držav manj kot 30 %; ker vlade zelo zadolženih držav v Evropi in Afriki težko mobilizirajo prepotrebne naložbe v predpogoje za gospodarski razvoj, kot sta usposobljena delovna sila in sodobna infrastruktura; |
| --- | --- |

AD.

ker je po podatkih Mednarodnega denarnega sklada MDS približno 60 % držav z nizkimi dohodki v veliki nevarnosti ali že prezadolženih zaradi krize zaradi COVID-19, medtem ko je bilo leta 2015 teh držav manj kot 30 %; ker vlade zelo zadolženih držav v Evropi in Afriki težko mobilizirajo prepotrebne naložbe v predpogoje za gospodarski razvoj, kot sta usposobljena delovna sila in sodobna infrastruktura;

| AE. | ker je sekretariat afriškega celinskega območja proste trgovine ustanovil sklad tega območja za prilagoditev v višini 1 milijarde USD, ki ga financira afriška izvozno-uvozna banka (Afreximbank) in je namenjen podpori državam, ki bi zaradi znižanja ali odprave tarif kratkoročno izgubile prihodke; ker sekretariat afriškega celinskega območja proste trgovine ocenjuje, da bodo dejansko potrebna sredstva v višini približno 7 milijard USD; |
| --- | --- |

AE.

ker je sekretariat afriškega celinskega območja proste trgovine ustanovil sklad tega območja za prilagoditev v višini 1 milijarde USD, ki ga financira afriška izvozno-uvozna banka (Afreximbank) in je namenjen podpori državam, ki bi zaradi znižanja ali odprave tarif kratkoročno izgubile prihodke; ker sekretariat afriškega celinskega območja proste trgovine ocenjuje, da bodo dejansko potrebna sredstva v višini približno 7 milijard USD;

| AF. | ker je EU največja svetovna uvoznica in izvoznica agroživilskih proizvodov; ker so države Afriške unije kljub dejstvu, da ima Afrika največ ornih zemljišč na svetu, neto uvoznice hrane, pri čemer kmetje pridelujejo manj od svojega potenciala, delno zaradi učinkov nekaterih evropskih domačih politik in praks na cene, ki jih lahko afriški kmetje dosežejo za svoje proizvode na lokalnih trgih, povečanih za carine, zaradi katerih izvoz predelane hrane iz Afrike ni konkurenčen; ker se je izvoz mleka v prahu EU v Zahodno Afriko, ki se podpira iz skupne kmetijske politike, povečal in ker je imela potrojitev izvoza, odkar je EU leta 2015 odpravila mlečne kvote, resne posledice za lokalne pastirje in kmete, katerih cene mleka ne morejo tekmovati z zelo nizkimi cenami mleka v prahu; ker bi moralo biti spoštovanje pravičnih pogojev za trgovino s kmetijskimi proizvodi med EU in Afriko izhodišče za izvoz in uvoz živil in drugih kmetijskih proizvodov EU in Afrike, poleg tega pa je treba zagotoviti, da izvoz kmetijskih proizvodov ne bo v nasprotju s ciljem vzpostavitve odpornejšega živilskega sektorja v Afriki; ker bi bilo treba za spodbujanje trajnostnega kmetijstva na obeh celinah omogočiti modele kmetijske reforme v Afriki in Evropi, ki bi kmetom zagotavljali dostojanstvo, krepili domačo in regionalno odpornost ter bi lahko sprostili potencial obeh celin za zagotovitev bogate prehrane in samozadostnosti v hrani ter prispevali k prehranski varnosti v drugih regijah sveta; ker družinske kmetije zagotavljajo do 70 % preskrbe s hrano na celini, ki jo Afričani dejansko porabijo, namesto da se prideluje za namen izvoza; ker v skladu s poročilom o človekovem razvoju za Afriko za leto 2016, ki ga je pripravil Program OZN za razvoj, neenakost spolov podsaharsko Afriko stane 6 % BDP regije, kar ogroža prizadevanja celine za doseganje vključujočega človekovega razvoja in gospodarske rasti; ker bi lahko z izenačitvijo dostopa žensk do kmetijskih vložkov povečali pridelavo poljščin za do 19 %, povečali kmetijski in skupni BDP ter rešili več sto tisoč ljudi iz revščine (14); |
| --- | --- |

AF.

ker je EU največja svetovna uvoznica in izvoznica agroživilskih proizvodov; ker so države Afriške unije kljub dejstvu, da ima Afrika največ ornih zemljišč na svetu, neto uvoznice hrane, pri čemer kmetje pridelujejo manj od svojega potenciala, delno zaradi učinkov nekaterih evropskih domačih politik in praks na cene, ki jih lahko afriški kmetje dosežejo za svoje proizvode na lokalnih trgih, povečanih za carine, zaradi katerih izvoz predelane hrane iz Afrike ni konkurenčen; ker se je izvoz mleka v prahu EU v Zahodno Afriko, ki se podpira iz skupne kmetijske politike, povečal in ker je imela potrojitev izvoza, odkar je EU leta 2015 odpravila mlečne kvote, resne posledice za lokalne pastirje in kmete, katerih cene mleka ne morejo tekmovati z zelo nizkimi cenami mleka v prahu; ker bi moralo biti spoštovanje pravičnih pogojev za trgovino s kmetijskimi proizvodi med EU in Afriko izhodišče za izvoz in uvoz živil in drugih kmetijskih proizvodov EU in Afrike, poleg tega pa je treba zagotoviti, da izvoz kmetijskih proizvodov ne bo v nasprotju s ciljem vzpostavitve odpornejšega živilskega sektorja v Afriki; ker bi bilo treba za spodbujanje trajnostnega kmetijstva na obeh celinah omogočiti modele kmetijske reforme v Afriki in Evropi, ki bi kmetom zagotavljali dostojanstvo, krepili domačo in regionalno odpornost ter bi lahko sprostili potencial obeh celin za zagotovitev bogate prehrane in samozadostnosti v hrani ter prispevali k prehranski varnosti v drugih regijah sveta; ker družinske kmetije zagotavljajo do 70 % preskrbe s hrano na celini, ki jo Afričani dejansko porabijo, namesto da se prideluje za namen izvoza; ker v skladu s poročilom o človekovem razvoju za Afriko za leto 2016, ki ga je pripravil Program OZN za razvoj, neenakost spolov podsaharsko Afriko stane 6 % BDP regije, kar ogroža prizadevanja celine za doseganje vključujočega človekovega razvoja in gospodarske rasti; ker bi lahko z izenačitvijo dostopa žensk do kmetijskih vložkov povečali pridelavo poljščin za do 19 %, povečali kmetijski in skupni BDP ter rešili več sto tisoč ljudi iz revščine (14);

| AG. | ker se je leta 2020 število ljudi, ki jih je prizadela neustrezna prehranska varnost, v primerjavi s prejšnjim letom povečalo za skoraj 40 %; ker vojna v Ukrajini kaže na medsebojno povezanost prehranske varnosti in svetovnega trga ter odvisnost nekaterih afriških držav od uvoza hrane iz majhnega števila držav ali regij izvoznic; ker so lahko države zaradi prevelike odvisnosti izpostavljene zunanjim pretresom; ker je bila pobuda Misija za odpornost na področju prehrane in kmetijstva predstavljena na vrhu skupine G7 dne 24. marca 2022 s konkretnimi ukrepi za zagotovitev prehranske varnosti na svetovni ravni, zlasti v afriških državah, ki so jih motnje v proizvodnji hrane zaradi vojne v Ukrajini najbolj prizadele; ker je bilo v anketah Mednarodnega denarnega sklada med gospodinjstvi ugotovljeno, da lahko razširitev dostopa do sistemov zgodnjega opozarjanja in informacij o cenah hrane in vremenu, tudi z enostavnim besedilnim ali glasovnim sporočilom za obveščanje kmetov o posaditvi, namakanju ali gnojenju njihovih pridelkov, omogoči kmetijstvo, ki je prilagojeno podnebnim spremembam, in lahko zmanjša tveganje neustrezne prehranske varnosti za 30 odstotnih točk; |
| --- | --- |

AG.

ker se je leta 2020 število ljudi, ki jih je prizadela neustrezna prehranska varnost, v primerjavi s prejšnjim letom povečalo za skoraj 40 %; ker vojna v Ukrajini kaže na medsebojno povezanost prehranske varnosti in svetovnega trga ter odvisnost nekaterih afriških držav od uvoza hrane iz majhnega števila držav ali regij izvoznic; ker so lahko države zaradi prevelike odvisnosti izpostavljene zunanjim pretresom; ker je bila pobuda Misija za odpornost na področju prehrane in kmetijstva predstavljena na vrhu skupine G7 dne 24. marca 2022 s konkretnimi ukrepi za zagotovitev prehranske varnosti na svetovni ravni, zlasti v afriških državah, ki so jih motnje v proizvodnji hrane zaradi vojne v Ukrajini najbolj prizadele; ker je bilo v anketah Mednarodnega denarnega sklada med gospodinjstvi ugotovljeno, da lahko razširitev dostopa do sistemov zgodnjega opozarjanja in informacij o cenah hrane in vremenu, tudi z enostavnim besedilnim ali glasovnim sporočilom za obveščanje kmetov o posaditvi, namakanju ali gnojenju njihovih pridelkov, omogoči kmetijstvo, ki je prilagojeno podnebnim spremembam, in lahko zmanjša tveganje neustrezne prehranske varnosti za 30 odstotnih točk;

| AH. | ker mikro-, mala in srednja podjetja v afriških državah z nizkimi in srednjimi dohodki v smislu trgovine znotraj Afrike trpijo zaradi znatnih transakcijskih stroškov in zamud, ki jih povzročajo omejeni čezmejni odnosi med bankami, težave z razpoložljivostjo tuje valute, visoki stroški storitev za posrednike in potreba po oceni prodaje in nakupa valut v primerjavi z ameriškim dolarjem; ker lahko tehnološki razvoj in sodelovanje med centralnimi bankami, na primer v okviru vseafriškega plačilnega in poravnalnega sistema, ponudita izhod iz tega problema; |
| --- | --- |

AH.

ker mikro-, mala in srednja podjetja v afriških državah z nizkimi in srednjimi dohodki v smislu trgovine znotraj Afrike trpijo zaradi znatnih transakcijskih stroškov in zamud, ki jih povzročajo omejeni čezmejni odnosi med bankami, težave z razpoložljivostjo tuje valute, visoki stroški storitev za posrednike in potreba po oceni prodaje in nakupa valut v primerjavi z ameriškim dolarjem; ker lahko tehnološki razvoj in sodelovanje med centralnimi bankami, na primer v okviru vseafriškega plačilnega in poravnalnega sistema, ponudita izhod iz tega problema;

| AI. | ker v afriškem celinskem območju proste trgovine potekajo pogajanja o načrtovani liberalizaciji storitev, začenši s petimi prednostnimi sektorji, ki jih je opredelila Afriška unija, in sicer promet, turizem, komunikacije ter finančne in poslovne storitve; ker storitve predstavljajo 54 % afriškega BDP in 75 % tujih neposrednih investicij; |
| --- | --- |

AI.

ker v afriškem celinskem območju proste trgovine potekajo pogajanja o načrtovani liberalizaciji storitev, začenši s petimi prednostnimi sektorji, ki jih je opredelila Afriška unija, in sicer promet, turizem, komunikacije ter finančne in poslovne storitve; ker storitve predstavljajo 54 % afriškega BDP in 75 % tujih neposrednih investicij;

| AJ. | ker je v strategiji Afriške unije za digitalno preobrazbo za Afriko (2020–2030) predviden varen enotni digitalni trg za Afriko do leta 2030, na katerem bo zagotovljen pretok oseb, storitev in kapitala, posamezniki in podjetja pa bodo lahko nemoteno dostopali do spletnih dejavnosti in v njih sodelovali v skladu z afriškim celinskim območjem proste trgovine; ker digitalno gospodarstvo v Afriki ponuja možnosti za večje ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mala in srednja podjetja, ki po ocenah zagotavljajo 80 % delovnih mest po vsej celini in so hrbtenica afriškega gospodarstva; ker imata digitalizacija trgovine in spodbujanje brezpapirnih sistemov trgovanja velik potencial za podporo malim trgovcem, vključno s podjetji, ki jih vodijo ženske, in mladimi podjetniki; ker so potrebne znatne naložbe v internetno infrastrukturo, da bi olajšali digitalno udeležbo afriškega prebivalstva, od tega jih je imelo leta 2021 le 33 % dostop do interneta; ker naši afriški partnerji prav tako dejavno iščejo pomoč EU pri krepitvi afriške digitalne infrastrukture ter zagotavljanju ustrezne povezljivosti in dostopa do interneta po vsej celini; ker Afrika zelo zaostaja za ZDA, Kitajsko in v manjši meri za Evropo, kar zadeva digitalni tehnološki razvoj; ker po podatkih UNCTAD Afrika predstavlja manj kot 1 % svetovnega izvoza digitalnih storitev; |
| --- | --- |

AJ.

ker je v strategiji Afriške unije za digitalno preobrazbo za Afriko (2020–2030) predviden varen enotni digitalni trg za Afriko do leta 2030, na katerem bo zagotovljen pretok oseb, storitev in kapitala, posamezniki in podjetja pa bodo lahko nemoteno dostopali do spletnih dejavnosti in v njih sodelovali v skladu z afriškim celinskim območjem proste trgovine; ker digitalno gospodarstvo v Afriki ponuja možnosti za večje ustvarjanje delovnih mest, zlasti za mala in srednja podjetja, ki po ocenah zagotavljajo 80 % delovnih mest po vsej celini in so hrbtenica afriškega gospodarstva; ker imata digitalizacija trgovine in spodbujanje brezpapirnih sistemov trgovanja velik potencial za podporo malim trgovcem, vključno s podjetji, ki jih vodijo ženske, in mladimi podjetniki; ker so potrebne znatne naložbe v internetno infrastrukturo, da bi olajšali digitalno udeležbo afriškega prebivalstva, od tega jih je imelo leta 2021 le 33 % dostop do interneta; ker naši afriški partnerji prav tako dejavno iščejo pomoč EU pri krepitvi afriške digitalne infrastrukture ter zagotavljanju ustrezne povezljivosti in dostopa do interneta po vsej celini; ker Afrika zelo zaostaja za ZDA, Kitajsko in v manjši meri za Evropo, kar zadeva digitalni tehnološki razvoj; ker po podatkih UNCTAD Afrika predstavlja manj kot 1 % svetovnega izvoza digitalnih storitev;

| 1. | potrjuje, da so trgovinski in naložbeni odnosi med EU in Afriko del naših skupnih prizadevanj za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja OZN do leta 2030 in ciljev Pariškega sporazuma; poudarja, da je Afrika ključna geografska prednostna naloga v novi trgovinski strategiji EU, in poudarja pomen trdnejšega dialoga med EU in Afriko; v zvezi s tem poudarja, da bi si morala EU bolj prizadevati za to, da partnerstvo preseže tradicionalni odnos „donator-prejemnik“; poudarja, da lahko posodobitev trgovinskih in naložbenih odnosov med EU in Afriško unijo prinese ogromne koristi v smislu spodbujanja gospodarske rasti, regionalnega povezovanja, zmanjševanja revščine in ustvarjanja delovnih mest, lahko prispeva k okrevanju po pandemiji COVID-19 ter zeleni in digitalni preobrazbi gospodarstev držav EU in Afriške unije, pa tudi med našimi svetovnimi trgovinskimi partnerji, ter mora spoštovati načelo skladnosti politik za razvoj, kot je določeno v členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poudarja, da vse večje trgovinske izmenjave vse bolj krepijo geografsko bližino ter dolgotrajne zgodovinske in kulturne vezi; poudarja, da mora biti sodelovanje organizacij civilne družbe temelj strategije EU-Afriška unija za doseganje ciljev OZN glede trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj poglobi in bolje strukturira svoje sodelovanje z našimi afriškimi partnerji ter zato vzpostavi reden politični dialog na visoki ravni, da bi vključila parlamentarno razsežnost, ki bo vključevala tudi Evropski parlament; poziva, naj se ta dialog dopolni z izmenjavo na ravni regionalnih skupin in posameznih držav ter z vzporednim dialogom z zainteresiranimi stranmi civilne družbe v Afriki in EU, ki so bistveni elementi za spodbujanje enakopravnega partnerstva EU z Afriko; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba v Afriki ustvariti odporno, konkurenčno in trdno infrastrukturno in industrijsko podlago, kot je določeno v Agendi 2063 Afriške unije, katere cilj je razvoj odpornih vrednostnih verig in predelave surovin z visoko dodano vrednostjo v Afriki, kar je glavna možnost za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; poziva Komisijo ter evropska podjetja in vlagatelje, vključno z EIB, naj v afriških projektih industrializacije uporabljajo sodobne, trajnostne in, kjer je to mogoče, podnebno nevtralne proizvodne tehnologije; vztraja, da je treba socialne partnerje vključiti v vse faze spodbujanja industrializacije; v zvezi s tem poudarja, da je treba Afriko podpreti pri oblikovanju lastnih neodvisnih makroekonomskih, fiskalnih, monetarnih in trgovinskih politik, ter poziva Komisijo, naj državam Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav (OAKPD) omogoči, da zaščitijo svoje mlade gospodarske panoge, tudi s tehnično in finančno podporo, ter zagotovi pravico do sprejemanja zakonodaje; poudarja, da morajo biti prizadevanja za varstvo okolja v središču politik in programov sodelovanja v podporo industrializaciji in ustvarjanju dostojnih delovnih mest v Afriki, ki jih morajo vzpostaviti in izvajati vsi odgovorni deležniki z obeh celin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj spodbuja trajnostne naložbe za prehod na brezogljično gospodarstvo v skladu s svojo zavezo iz glasgowskega podnebnega pakta ter pri tem zagotovi odgovorno in trajnostno pridobivanje naravnih virov in surovin ter gospodarjenje z njimi, pa tudi trajnostno ravnanje z odpadki v skladu s cilji zelenega dogovora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja temeljno vlogo delujočih državnih institucij, organov in infrastrukture ter meni, da je lahko njihova odsotnost velika ovira za trgovino; v zvezi s tem poudarja, da morajo vse afriške države izboljšati pravno varnost, saj je bistvena za razvoj trgovine; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z afriškimi partnerji, da bi zagotovila poslovno okolje, ki bo spodbujalo naložbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba gospodarske in trgovinske predloge nove agende za Sredozemlje, ki jo je Komisija sprejela 9. februarja 2021, prilagoditi trenutnim izrednim razmeram; poziva k čim prejšnjemu nemotenemu izvajanju trgovinskih projektov v okviru gospodarskega in naložbenega načrta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da EU potrebuje popolnoma nov temelj za gospodarsko partnerstvo z Afriko, ki bo temeljil na enakih pogojih in na enakosti, medsebojnem spoštovanju in razumevanju, vključno z izzivi, s katerimi se afriški partnerji soočajo v okviru trgovinskih in naložbenih odnosov, ob upoštevanju spreminjajoče se dinamike ter obravnavi stalnih neravnovesij in pomanjkljivosti; meni, da je to edinstvena priložnost za oživitev trgovinskih odnosov med celinama in da je vrh določil pot EU in Afriške unije, da vzpostavita obnovljeno, vzajemno koristno in trajnostno partnerstvo, ki bo temeljilo na solidarnosti in sodelovanju, ter preoblikujeta gospodarske, poslovne in trgovinske odnose, da bi opolnomočili Afriko, vključno z zagotavljanjem pravičnih in etičnih trgovinskih odnosov, ki bodo spodbujali celinsko povezovanje v Afriki; poudarja, da bi morali trgovinski odnosi med EU in Afriko spodbujati človekove pravice in pravice delavcev, dobro upravljanje, pravno državo in enakost spolov, ter poziva Komisijo, naj te elemente spodbuja v okviru trgovinskih odnosov med EU in Afriko; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj pomaga ukiniti vlogo „polnjenja in pakiranja“ afriških držav, tako da podpre sistem z več deležniki, ki bo državam Afriške unije omogočil izdelavo lastnih cepiv, kar je že pokazalo pri proizvodnji cepiv proti virusu HIV, kar bo odprlo prostor za razvoj znanstvenega potenciala in zmanjšalo odvisnost od peščice korporacij po vsem svetu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je odziv EU na svetovna prizadevanja za cepljenje za ublažitev pandemije COVID-19 povzročil motnje v odnosih med EU in Afriko; poudarja, da morajo biti rezultati šestega vrha EU in Afriške unije novo izhodišče za spodbujanje odnosov med EU in Afriko; poziva Komisijo, naj na dvostranski in strukturiran način sodeluje z afriškimi partnerji ter si prizadeva za regionalno in večstransko sodelovanje pri spodbujanju odnosov med EU in Afriko; poziva Komisijo, naj sodeluje s Parlamentom pri razpravi o kompromisu o izvzetju iz sporazuma TRIPS, o katerem so se pogajale EU, ZDA, Indija in Južna Afrika; poziva Komisijo, naj ostane prožna in pragmatična v razpravah v STO, katerih cilj je doseči kompromis o ciljno usmerjenem in začasnem izvzetju iz sporazuma TRIPS z drugimi članicami STO, da bi do 12. ministrske konference dosegli sklep in pomembne rezultate v zvezi s trgovinskimi in zdravstvenimi vidiki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poudarja pomen miru za pozitiven družbeni, okoljski in gospodarski razvoj; je seznanjen, da resolucija Generalne skupščine OZN, ki obsoja agresijo proti Ukrajini, med številnimi afriškimi vladami nima podpore in da afriška podpora stališčem EU ne more biti samoumevna; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj preučita različne razloge za skepticizem in okrepita diplomatska prizadevanja za oblikovanje skupnih stališč proti vojaški agresiji na obeh celinah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podpira cilje in težnje afriškega celinskega območja proste trgovine, kot so izraženi v njegovi preambuli; podpira tudi težnje iz Agende 2063 za vzpostavitev celinskega trga s prostim pretokom oseb, kapitala, blaga in storitev, da bi poglobili gospodarsko povezovanje afriške celine; meni, da je afriško celinsko območje proste trgovine ambiciozna pobuda za gospodarsko povezovanje, ki je za afriške države velika priložnost za spodbujanje vključujoče rasti, omogočanje trajnostnega razvoja, zmanjšanje revščine in izboljšanje življenjskega standarda, ustvarjanje velikega števila dostojnih delovnih mest, povečanje konkurenčnosti afriških držav, spodbujanje zelene tehnologije in energije, povečanje vzdržnosti javnih financ, boj proti korupciji in spodbujanje dobrega upravljanja ter doseganje strukturnih sprememb v sodelujočih državah; poziva EU, naj dejavno podpre afriško celinsko območje proste trgovine; poudarja, da bi bilo treba kazalnike za merjenje gospodarskega uspeha v Afriki in EU izboljšati in diverzificirati, da bi presegli zgolj rast BDP, ter priporoča sklicevanje tudi na kazalnike, kot so Ginijev koeficient, kazalnik resničnega napredka, indeks človekovega razvoja, Theilov indeks za merjenje diverzifikacije izvoza, kazalniki, ki se nanašajo na diskriminacijo na podlagi spola, in zlasti poročila o napredku ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da je EU med letoma 2014 in 2020 prek svojega vseafriškega programa za vzpostavitev afriškega celinskega območja proste trgovine namenila več kot 74 milijonov EUR sredstev in da so bila sredstva porabljena za gradnjo zmogljivosti pri pogajanjih, ratifikaciji in izvajanju sporazuma o tem območju; poziva EU in njene države članice, naj še naprej finančno in tehnično podpirajo izvajanje afriškega celinskega območja proste trgovine; ugotavlja, da afriške države potrebujejo politični prostor za sprejemanje politik, ki krepijo skladnost med trgovinskimi ukrepi, cilji diverzifikacije, odzivanjem na potrebe prebivalstva, trajnostjo in vključujočo rastjo, da bi afriško celinsko območje proste trgovine izpolnilo svoje obljube in preseglo zgolj liberalizacijo trgovine pri reševanju ljudi iz revščine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva komisiji tako EU kot Afriške unije, naj olajšata razvoj regionalnih vrednostnih verig in boljše regionalne infrastrukture v Afriki; poudarja potrebo po doslednih naložbah in javnem nadzoru pri razvoju splošne in čezmejne trajnostne infrastrukture; poudarja, da je treba znatno vlagati v prometno infrastrukturo, povezljivost in digitalizacijo, da bi olajšali regionalno trgovino ter s tem diverzifikacijo in odpornost lokalnih, regionalnih in celinskih vrednostnih verig; ugotavlja, da lahko odprava ovir za trgovino znotraj Afrike olajša rast regionalnih vrednostnih verig, kar lahko afriškim podjetjem, zlasti malim in srednjim, olajša internacionalizacijo; poudarja, da bi morala strategija Global Gateway prispevati k razvoju infrastrukture za povečanje trgovine znotraj Afrike, in poziva partnerje Afriške unije, naj se odzovejo na predloge Ekipe Evropa za skupne infrastrukturne projekte; poziva EU in afriške partnerje, naj brez nadaljnjega odlašanja izvedejo skupaj opredeljene prednostne projekte ter ustvarijo priložnosti za ustvarjanje dobička, povezanega s projekti, za lokalna podjetja in zaposlitvene možnosti za lokalno prebivalstvo, pri tem pa dosledno upoštevajo visoke okoljske in delovne standarde ter Pariški sporazum; poudarja potrebo po nadaljnjem razvoju infrastrukture za podeželska območja in poudarja, da v podsaharski Afriki 40 % osnovnih živil, ki se prevažajo, ne pride na trg zaradi slabe infrastrukture ter pomanjkanja hladilnih in skladiščnih zmogljivosti; poziva Evropsko komisijo in Afriško unijo, naj opredelita regionalne vrednostne verige med EU in Afriko, ki presegajo dvostranske trgovinske tokove, ter izvedeta analizo SWOT, zlasti da bi opredelili možnosti za selitev proizvodnje v matične in bližnje države ter področja sodelovanja, kot sta krožno gospodarstvo in ekologizacija dobavnih verig; poudarja pomen nadaljnjega razvoja infrastrukture in povezav med podsaharsko Afriko in severno Afriko ter med zahodno in vzhodno Afriko; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, kako pomembno je, da se enakost spolov in vključevanje načela enakosti spolov vključita v trgovinske odnose med EU in Afriko kot bistvena elementa za spodbujanje vključujoče in trajnostne rasti; poudarja, da lahko trgovinski in naložbeni odnosi spodbujajo enakost spolov in prispevajo h gospodarskemu in socialnemu opolnomočenju žensk ter k enakopravnejšim in odpornejšim gospodarstvom in družbam; meni, da bi moralo partnerstvo med EU in Afriko tudi z organizacijami majhnih proizvajalcev posebej podpreti podjetnice in mlade podjetnike na podeželju in v mestih, pri čemer je v ta namen bistveno podpreti enakopraven dostop do ekonomskih in proizvodnih sredstev, kot so finančne storitve, in do trgov ter zaščito pravice do posesti; pozdravlja delo Komisije v zvezi z zbiranjem in analizo podatkov, da bi bolje razumeli vpliv trgovinske politike na ženske; poziva Komisijo, naj sodeluje z afriškimi partnerji pri spodbujanju enakosti spolov in krepitve vloge žensk v trgovinskih odnosih med EU in Afriko; poziva jo, naj v trgovinske in naložbene odnose med EU in Afriko vključi načelo enakosti spolov; poziva jo tudi, naj v sporazume o gospodarskem partnerstvu vključi samostojna poglavja o enakosti spolov; poudarja bistveno vlogo, ki jo imajo ženske na podeželju v kmetijskem in podeželskem gospodarstvu po vsej afriški celini, zlasti v zvezi s prehransko varnostjo; opozarja, da skoraj polovico dela v kmetijstvu v Afriki opravijo ženske; poziva k razvoju izmenjav med afriškimi podjetnicami in podjetnicami v EU prek platform, ki omogočajo mreženje, izmenjavo izkušenj in izvedbo skupnih projektov; spodbuja krepitev dednih pravic žensk in deklet ter poziva EU, naj podpre partnerske države, zlasti pri priznavanju polne pravice žensk do zemljiških pravic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba vzpostaviti konstruktiven javno-zasebni dialog in omogočiti razvoj kultur z namenom razvoja pametne mreže ekosistemov ter morebitne hibridizacije javne in zasebne sfere; poudarja, da mora EU glede na to še naprej sodelovati z afriškimi državami pri omogočanju in spodbujanju zasebnih naložb na celini, saj javne naložbe same po sebi niso dovolj; poziva k nadaljnjemu povečanju javnih in zasebnih tristranskih partnerstev za razvoj novih trgovinskih povezav v sektorjih skupnega interesa, kot so energetika, industrija in promet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja ključno vlogo, ki se pripisuje načrtu EU za zunanje naložbe in zlasti Evropskemu skladu za trajnostni razvoj kot njegovemu prvemu stebru, pri oblikovanju trgovinske in naložbene politike EU do Afrike, in sicer vzporedno s sporazumi o gospodarskem partnerstvu; opozarja, da ta načrt poudarja izboljšanje naložbenega okolja v partnerskih državah; poudarja, da mora biti zaveza EU za spodbujanje naložb zasebnega sektorja za doseganje ciljev trajnostnega razvoja enakovredna določitvi zavezujočih obveznosti primerne skrbnosti glede človekovih in socialnih pravic ter okolja na podlagi vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki bi morale veljati za celotno vrednostno verigo in vključevati določbe o dostopu do pravnega varstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva komisiji tako Afriške unije kot EU, naj vzpostavita in olajšata pogoje, ki so potrebni za afriške države, da bi spremenile naravo svoje vključenosti v svetovno gospodarstvo, in sicer kot države izvora primarnih proizvodov ter kot izvoznice vmesnih in končnih izdelkov, ob ohranjanju političnega prostora za zaščito novih industrijskih panog; priporoča okrepljeno sodelovanje z univerzami in drugimi raziskovalnimi ustanovami v Afriki, da bi vzpostavili platformo za izmenjavo tehnologije in znanja; v zvezi s tem poudarja priložnost, ki jo razvoj trgov v vzponu in vlaganje vanje predstavljata za obe celini, zlasti v proizvodnem sektorju; nadalje poudarja, da je treba v zvezi s tem okrepiti povezave med podjetji EU in afriškimi podjetji, da bi prispevali k ustvarjanju vrednosti in zvišali standarde ter s tem izboljšali konkurenčnost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da prizadevanja za diverzifikacijo dobavne verige ustvarjajo priložnosti za obe celini, in meni, da bi morali EU in Afriška unija sodelovati pri ustvarjanju pogojev in spodbud, potrebnih za podporo diverzifikaciji naložb in proizvodnje podjetij iz EU in afriških podjetij; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poudarja, da imata EU in Afriška unija skupni interes za stabilen in na pravilih temelječ večstranski trgovinski sistem, ki prispeva k spodbujanju gospodarske rasti v EU in na afriški celini; poudarja, da sta reforma in posodobitev STO in pravilnika STO pomembno področje za sodelovanje med EU in Afriško unijo, ter poziva partnerice, naj si skupaj prizadevajo za vzpostavitev pravične in enakopravne svetovne trgovinske in finančne strukture z oživitvijo STO, vključno z zaključkom kroga pogajanj iz Dohe, da bi bolje upoštevali interese držav svetovnega juga, kot je bilo dogovorjeno s članstvom v STO; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je cilj pobude „Pomoč za trgovino“ pod vodstvom STO pomagati najmanj razvitim državam, zlasti pri izgradnji zmogljivosti na strani ponudbe in s trgovino povezane infrastrukture, ki jo potrebujejo za izvajanje sporazumov STO in izkoriščanje teh sporazumov ter, širše, za razširitev njihove trgovine; v zvezi s tem meni, da je ta pobuda ključen element v trgovinskih odnosih z Afriko, zlasti po krizi zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi morala agenda „Pomoč za trgovino“ prispevati k mobilizaciji sredstev za odpravljanje trgovinskih omejitev, financiranje infrastrukture in pomoč pri gradnji zmogljivosti afriških držav, da vzpostavijo ustrezne regulativne strukture; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je pomembno krepiti sodelovanje med STO, UNCTAD, MOD, Programom OZN za okolje, FAO in drugimi organi OZN, da bi ohranili večstransko vizijo z vodenjem skupne agende za skupno blaginjo, tudi v skladu s skladnostjo politik za razvoj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi morali pri odgovornem in preglednem globalnem upravljanju bolj sodelovati parlamentarni organi, saj so lahko neposredno izvoljeni poslanci ključna vez med državljani in večstranskim sistemom; poudarja pomen dela parlamentarne konference o STO, ki jo skupaj organizirata Evropski parlament in Medparlamentarna unija, ter poziva k večjim prizadevanjem za večjo udeležbo afriških poslancev, zlasti vseafriškega parlamenta; poudarja, da je treba poslancem zagotoviti boljši dostop do trgovinskih pogajanj ter jih vključiti v procese odločanja in pregleda v okviru STO; poziva h krepitvi vloge Evropskega parlamenta in vseafriškega parlamenta ter nacionalnih parlamentov vseh držav članic STO v fazi pooblastitve mednarodnih trgovinskih in naložbenih pogajanj; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da morajo biti bistvo obnovljenih odnosov med EU in Afriko najboljši skupni interesi obeh celin, odnosi pa bi morali temeljiti na trdnem partnerstvu; ugotavlja, da je partnerstvo enakih, ki temelji na polnem sodelovanju med Afriško unijo in EU, ustrezen odziv na svetovne tekmece; je prepričan, da bo nadaljevanje tradicionalne politike vplivanja oviralo vzajemno koristno sodelovanje, če bo geopolitična konkurenca EU temeljila le na razmejitvi od drugih svetovnih sil; poudarja, da poštena konkurenca interesov ni tuja tržnim gospodarstvom in da si afriški partnerji pridržujejo pravico do koristi od povpraševanja v njihovo korist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je prepričan, da je interese EU, kot so dostop do surovin, oblikovanje gospodarskih odnosov za spodbujanje gospodarstva EU in upravljanje migracij, tj. z odpravljanjem temeljnih vzrokov zanje, najbolje uresničevati z novim partnerstvom enakovrednih; je prepričan, da lahko novo partnerstvo enakovrednih omogoči EU, da učinkovito okrepi svojo strateško avtonomijo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi morala EU spodbujati konstruktivno sodelovanje pri vseh vidikih migracij, prisilnega razseljevanja in mobilnosti ter si prizadevati za varno in dobro urejeno izvajanje migracij; meni, da je bistveno oblikovati dolgoročno skupno strategijo za povezovanje trgovinskih, razvojnih in migracijskih politik, kot je določeno v več sklepih Evropskega sveta, zlasti tistih, ki so bili sprejeti 16. decembra 2021, saj bi takšna strategija lahko imela ključno vlogo v boju proti tihotapljenju ljudi in nezakonitim migracijskim potem iz afriških držav v EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bo treba za izboljšanje kakovosti medcelinske trgovine urediti mobilnost in migracije na afriški celini; vztraja, da – čeprav trgovinska politika lahko v določenih okoliščinah z ustvarjanjem delovnih mest zmanjša prisilne migracije –niti s trgovinsko politiko niti z razvojno pomočjo EU ne bi smeli poskušati vplivati na države nečlanice EU, da bi zagotovili njihovo sodelovanje na področju migracij, saj bi to lahko ogrozilo načela in vrednote EU ter glavni cilj zmanjšanja revščine; v zvezi s tem opozarja, da je prisilne migracije mogoče rešiti le z oblikovanjem zakonitih poti, krepitvijo mednarodne zaščite in obravnavanjem širših razvojnih, političnih, podnebnih in humanitarnih kriz, ki vodijo v prisilno razseljevanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je seznanjen z vplivom bolezni COVID-19 na dobavne verige; vztraja, da je treba v svetu po pandemiji tako v EU kot v Afriški uniji vzpostaviti odpornejše dobavne verige, in sicer s krepitvijo strateške avtonomije, prepoznavanjem odvisnosti, boljšim obravnavanjem ranljivosti in motenj v oskrbi, diverzifikacijo proizvodnje in večjimi naložbami v prelomna podjetja, ki so socialne, okoljske in zdravstvene cilje vključila v svoje poslovne modele; želi spomniti na zavezo Parlamenta evropskemu zelenemu dogovoru in trgovinskim pobudam, namenjenim doseganju njegovih ciljev, med drugim mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah, zakonodajnemu predlogu o obvezni primerni skrbnosti in predlogu o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov; vztraja, da mora Komisija skrbno spremljati vpliv teh pobud na trgovino med EU in Afriko ter predstaviti spremljevalne ukrepe za ublažitev kratkoročnih motenj; je prepričan, da bodo te zakonodajne pobude dolgoročno privedle do odpornejših in bolj trajnostnih globalnih vrednostnih verig, kar bo koristilo državljanom in podjetjem v EU in Afriki; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obžaluje velik vpliv neizzvane in neupravičene invazije Ruske federacije na Ukrajino na zvišanje cen energije, goriv, surovin in kmetijskih proizvodov, kar je povzročilo veliko povečanje proizvodnih stroškov, kar ogroža kontinuiteto proizvodnje in bi lahko povzročilo motnje v dobavni verigi; poziva, naj se okrepi ukrepanje na mednarodni ravni, da bo prehranska varnost v središču političnega odločanja in da bomo preprečili pomanjkanje in zagotovili hranilno varnost v najbolj ranljivih državah, zlasti na afriški celini, in da se bo prehranska varnost obravnavala s trgovinskimi ukrepi ter se bodo preprečile ovire v mednarodni trgovini s hrano in surovinami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da lahko EU prispeva k znatnemu zmanjšanju sedanje odvisnosti Afrike od uvoza hrane, semen, gnojil in pesticidov s finančno in tehnično podporo, političnim dialogom, izmenjavo znanja, novimi tehnologijami in spodbujanjem afriških inovacij; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k obsežni evropski in afriški naložbeni ofenzivi, ki bi spodbudila znatno povečanje zasebnih naložb v afriških državah in omogočila obsežne javne naložbe v infrastrukturo in boj proti podnebnim spremembam; v zvezi s tem pozdravlja zavezo, sprejeto na šestem vrhu Afriška unija in EU, da se bo v okviru strategije Global Gateway mobiliziralo 150 milijard EUR; poziva k občutni razširitvi te naložbene pobude skupaj z državami članicami EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva, naj se naložbena ofenziva osredotoči predvsem na projekte za razvoj in razširitev obnovljivih virov energije, zanesljivo oskrbo z vodo in ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam ter izgradnjo javne infrastrukture; pričakuje, da bodo v vse naložbene projekte vključena afriška partnerska podjetja in da bo posebna pozornost namenjena ustvarjanju lokalnih delovnih mest in poglabljanju afriških vrednostnih verig; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z lokalnimi, regionalnimi in državnimi partnerji v Afriki opredeli ustrezne naložbene projekte in zagotovi njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva EU in njene države članice, naj se zavežejo podpiranju afriških držav pri izvajanju ambicioznih in pravičnih podnebnih ukrepov; poudarja, da je treba financiranje EU v okviru novega Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje uporabiti za podporo pristopu na podlagi človekovih pravic, ki bo lokalne skupnosti in domorodne prebivalce postavil v osrčje podnebnih, okoljskih in razvojnih prizadevanj, začenši s posvetovanjem s civilno družbo in skupnostmi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da prejšnji mehanizmi kombiniranega financiranja niso uspeli spodbuditi zadostnih zasebnih naložb; zato poziva, naj naložbena pobuda vključuje lokalna mala in srednja podjetja, ki posebej prispevajo k diverzifikaciji gospodarstva in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bi morala EU poglobiti svoje gospodarske in trgovinske odnose z Afriko z naložbami, ki ustvarjajo dostojna delovna mesta ter spodbujajo človekove, delavske in okoljske pravice; poudarja razlike v dostopu do financiranja v afriških regijah in državah, ki so posledica različnih dejavnikov; poudarja, da bi bilo treba poudarek nameniti naložbam v novo infrastrukturo, kot sta digitalna in zelena infrastruktura, ter proizvodnji energije iz obnovljivih virov; pozdravlja okvirni sporazum o sodelovanju pri projektih, ki sta ga oktobra 2021 podpisali EIB in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD); pozdravlja memorandum o soglasju, ki sta ga leta 2021 podpisali EBRD in Afriška razvojna banka za spodbujanje trajnostnega razvoja zasebnega sektorja v Afriki; poziva Komisijo, naj spodbuja naložbe na afriški celini z inovativnimi finančnimi instrumenti za povečanje kapitalskih tokov in zmanjšanje tveganj; spodbuja EU in afriške države, naj preučijo možnost pogajanj o sporazumih o spodbujanju trajnostnih naložb, kot je bilo napovedano v pregledu trgovinske politike EU (15), ki krepijo zmogljivost vlad za urejanje v javnem interesu ter uravnovešajo pravice in obveznosti vlagateljev in skupnosti z okoljskimi vprašanji; opozarja na ključni pomen stalnih naložb v javne storitve, raziskovalne zmogljivosti in spodbujanje gospodarskih sektorjev, v katerih lahko države ali regije pridobijo primerjalno prednost; priporoča povečanje naložbenih priložnosti v Afriki, zlasti z zagotavljanjem več tveganega kapitala in jamstev, namenjenih spodbujanju naložb; pozdravlja Evropski sklad za trajnostni razvoj plus (EFSD+), ki institucijam za financiranje razvoja omogoča, da v svojih naložbenih programih prevzamejo večje tveganje; opozarja, da je v akcijski agendi iz Adis Abebe o financiranju za razvoj poudarjena potreba po mobilizaciji več domačih virov za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | spodbuja afriške države, naj v času, ko UNICA poroča, da so se številni sporazumi o naložbah, sklenjeni v 90-ih letih 20. stoletja in prvih letih 21. stoletja, pred kratkim iztekli ali se bodo iztekli v kratkem, pregledajo in reformirajo svoje sporazume o naložbah in dvojnem obdavčevanju v skladu s svojimi razvojnimi potrebami; je prepričan, da sta afriško celinsko območje proste trgovine in potekajoče regionalno povezovanje dobra priložnost, da se pretehta režim za mednarodne naložbe, da bo postal odgovoren in pravičen in da bo vodil k trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da sporazum med EU in OAKPD, parafiran aprila 2021, ne vsebuje mehanizmov za izvrševanje primerne skrbnosti glede okoljskih standardov, človekovih pravic in načela svobodne predhodne in informirane privolitve, ki so še toliko bolj pomembni glede na zaveze iz sporazuma glede olajšanja mednarodnih naložbenih sporazumov; poudarja, da bi morala EU upoštevati različne ravni razvoja in zagotoviti, da bodo njeni trgovinski sporazumi skladni z regionalnimi prednostnimi nalogami partnerjev glede gospodarskega povezovanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in EIB kot posojilno vejo EU, naj pripravita učinkovit in lahko dostopen sistem mikrokreditov ter v zvezi s tem okrepita svoje zmogljivosti za podporo razvoju zasebnega sektorja v Afriki; v zvezi s tem poziva EIB, naj iz kombiniranega proračuna EFSD+ nameni več sredstev afriškim mikro-, malim in srednjim podjetjem; v zvezi s tem poudarja velik potencial mikrofinanciranja za dodatno opolnomočenje malih in srednjih podjetij ter lokalnih kmetov; priporoča vzpostavitev shem mikrokreditov, ki bi omogočale dostop do posojil brez potrebe po zavarovanju ali drugih finančnih jamstvih; poudarja pomen takšne sheme za opolnomočenje žensk in mladih, katerih dostop do financiranja je treba bistveno izboljšati; v zvezi s tem poziva k ustreznim spremljevalnim ukrepom, kot so tehnična in pravna pomoč in svetovanje, pa tudi zavezništvu z lokalnimi partnerji na terenu, da bi zagotovili resnično dostopnost takih mikrokreditov; meni, da bo podpora socialnemu gospodarstvu in zadrugam ter mikrokreditnim shemam prispevala k prepotrebni formalizaciji neformalne ekonomije z jasnimi strategijami na podlagi priporočila Mednarodne organizacije dela št. 204; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva EU, naj poveča podporo afriškim državam in Afriški uniji za boj proti nezakonitim finančnim tokovom in davčnim utajam podjetij, ter poziva k pobudam, s katerimi bi zagotovili, da podjetja ne bodo prispevala k takšnim odlivom kapitala iz afriških držav; želi spomniti, da Afrika vsako leto izgubi približno 88,6 milijarde USD zaradi nezakonitega bega kapitala, kar ustreza 3,7 % BDP celine; poziva k skupnim prizadevanjem za zagotovitev, da se bodo davki plačevali tam, kjer se ustvarjajo dobički in realna gospodarska vrednost, da bi ustavili nadaljnjo erozijo davčne osnove in preusmerjanje dobička; poziva k večjemu sodelovanju med Afriško unijo in EU ter njunimi državami članicami pri mednarodnem spodbujanju ukrepov, ki obravnavajo vprašanja preglednosti davka od dohodkov pravnih oseb, vključno z boljšim sodelovanjem v zvezi z direktivo EU o nefinančnem poročanju (16); poziva Komisijo, naj v svojih shemah pomoči za trgovino obravnava tudi nezakonite finančne tokove in davčne utaje ter v pogajanja o posodobitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu vključi ustrezna poglavja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da imajo najmanj razvite države interes za večstranske trgovinske sisteme, ki temeljijo na pravilih, in jih močno podpirajo ter da bi bilo treba izboljšati njihovo vključevanje v mednarodni trgovinski sistem; se zaveda, da je posebna in diferencirana obravnava temeljno načelo STO; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo lahko države v razvoju v celoti uveljavljale svoje pravice v skladu z določbami STO o posebni in različni obravnavi, zlasti da bi zagotovile zanesljivo preskrbo s hrano; meni, da lahko prevelika odvisnost od posamezne države ali geografske regije za kateri koli proizvod povzroči, da so države izpostavljene zunanjim pretresom, kar bi lahko zelo škodljivo vplivalo na prehransko varnost držav v razvoju; zato meni, da bi morala Komisija podpirati naše afriške partnerje pri diverzifikaciji trgovinskih tokov, da bi povečali njihovo odpornost; poziva k skupnim prizadevanjem z afriškimi partnerji EU na ravni STO, da bi našli večstranske rešitve za velika razhajanja pri vprašanjih svetovne kmetijske politike, o čemer je razpravljal Odbor STO za kmetijstvo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba izvesti večstranska trgovinska pravila, ki podpirajo obsežno in trajnostno kmetijstvo na podlagi obsežnih agrarnih reform v različnih afriških državah, da bi zagotovili prehransko varnost po vsej celini; v zvezi s tem poudarja pomen varstva in spodbujanja pravice lokalnih skupnosti do dostopa do naravnih virov, kot sta zemlja in voda, ter nadzora nad njimi; obžaluje velik obseg prilaščanja zemlje v Afriki; je zaskrbljen zaradi števila tujih vlagateljev, ki nakupujejo zemljišča v Afriki, pri čemer so ti nakupi skoncentrirani v državah s šibkejšimi strukturami upravljanja in bi lahko ogrozili prehransko neodvisnost ter dostop do zemljišč in vode; poudarja, da je pomembno začeti vključujoč proces, da bi zagotovili učinkovito sodelovanje organizacij civilne družbe in lokalnih skupnosti pri razvoju, izvajanju in spremljanju politik in ukrepov v zvezi s prilaščanjem zemljišč; poziva, naj se prostovoljne smernice za odgovorno upravljanje upoštevajo v vseh projektih, ki spodbujajo varstvo pravic do zemljiške posesti, vključno s trgovino, in za ukrepe, ki bodo zagotavljali, da projekti ne bodo kršili pravic malih kmetov, zlasti žensk, do zemljiške posesti; prav tako poziva EU in Afriko, naj priznata pravice domorodnih ljudstev do običajnega lastništva in nadzora nad njihovimi zemljišči in naravnimi viri iz deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev in konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 169, ter naj spoštujeta načelo svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da mora trgovinsko partnerstvo med EU in Afriko zaščititi pravico afriških držav do neodvisnosti pri preskrbi s hrano, zagotoviti spoštovanje načel trajnosti in nikoli ne sme ogroziti prehranske varnosti, varnosti hrane in kakovosti hrane niti spodbujati krčenja ali degradacije okolja; poudarja, da bodo za to potrebne večje zaveze na obeh celinah ter spodbujanje varnih, odpornih in trajnostnih agroživilskih sistemov, da bi povečali prizadevanja za uresničitev cilja trajnostnega razvoja glede odprave lakote do leta 2030 in podprli skupne ukrepe za blažitev podnebnih sprememb; ugotavlja, da je treba vrednostne verige prestrukturirati, tako da bo več delov proizvodnje, ki se ukvarjajo s predelavo in dodano vrednostjo, potekalo v državah izvora; ponovno poudarja pomen spoštovanja proizvodov z zaščiteno označbo porekla; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo naložbeni instrumenti, kot sta strategija Global Gateway in instrument Globalna Evropa, prispevali k razvoju trajnostnega kmetijskega sektorja v Afriki v skladu s cilji trajnostnega razvoja, ter naj podpre izvajanje afriškega celinskega območja proste trgovine za trgovino s kmetijskimi proizvodi znotraj Afrike; poziva jo, naj olajša izobraževanje in usposabljanje za napredek in spodbujanje trajnostnih kmetijskih praks, kot je agroekologija, v Afriki ter spodbuja obstoječe pobude v Afriki; želi spomniti, da je sposobnost agroekologije za usklajevanje gospodarske, okoljske in družbene razsežnosti trajnosti splošno v prelomnih poročilih Medvladnega foruma za podnebne spremembe, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah ter Svetovne banke in v mednarodni oceni kmetijske znanosti in tehnologije za razvoj, pripravljeni pod vodstvom FAO; poziva EU in Afriko, naj prevzameta vodilno vlogo pri sklenitvi ambicioznega svetovnega sporazuma na 15. konferenci pogodbenic konvencije o biotski raznovrstnosti; v zvezi s tem ugotavlja, da lahko trajnostno kmetijstvo in bolj trajnostna prehrana v Evropi pomembno prispevata k zagotavljanju prehranske varnosti v afriških državah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja asimetrično odvisnost nekaterih afriških držav od uvoza kmetijskih proizvodov zaradi prehranske varnosti; izraža globoko zaskrbljenost zaradi posledic ruske invazije na Ukrajino za dobavo nekaterih kmetijskih prehrambnih proizvodov, zlasti žit, saj so številne države močno odvisne od tega uvoza, pa tudi zaradi motenj v svetovni dobavni verigi in povišanj cen, ki vodijo v svetovno neustrezno prehransko varnost, zlasti na afriški celini; pozdravlja odločitev Komisije, da oceni vpliv rusko-ukrajinske vojne na uvoz žit in prehransko varnost, ter jo poziva, naj hitro ukrepa proti morebitnim humanitarnim krizam; poleg tega poudarja, da je oboroženi spopad prekinil izvoz nekaterih proizvodov, kot so agrumi, kava in čaj, iz Afrike v Rusijo; poziva Komisijo, naj sodeluje z afriškimi državami, da bi zagotovili dostop do kmetijskih proizvodov, uporabili obstoječa trgovinska orodja za obravnavo in olajšanje dostopa do kmetijskih proizvodov za naše afriške partnerje ter jih podprli pri spodbujanju kmetijske proizvodnje, da bi povečali njihovo odpornost na področju prehrane; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja, da so afriške države zaradi izvoza agroživilskih proizvodov EU v Afriko v vrednosti 17,6 milijarde EUR in uvoza iz Afrike v vrednosti 16,5 milijarde EUR v letu 2020 pomembne destinacije za izvoz EU, EU pa ostaja največji izvozni trg za kmetijske in živilske proizvode iz Afrike; opozarja, da mora zlasti uvoz agroživilskih proizvodov iz Afrike izpolnjevati zdravstvene in varnostne standarde ter standarde kakovosti EU, vključno s tistimi, ki zadevajo uporabo hormonov, antibiotikov in gensko spremenjenih organizmov; poudarja, da bi bilo treba ponuditi tehnično podporo in usposabljanje, da bi imeli afriški proizvajalci možnost in strokovno znanje za izpolnjevanje teh standardov; je prepričan, da bi morala EU kot pomemben svetovni akter v agroživilskem sektorju sodelovati z afriškimi državami pri nadaljnjem razvoju meril uspešnosti in mednarodnih standardov za trajnostne prehranske sisteme na podlagi spoštovanja človekovih pravic in pravic delavcev, pravične konkurence, previdnostnega načela, varstva okolja in dobrega počutja živali v skladu s pravili STO; poudarja, da je EU zavezana podpori in spodbujanju globalnega prehoda na trajnostne agroživilske sisteme z vsemi svojimi partnerji v skladu s cilji strategije „od vil do vilic“ in cilji trajnostnega razvoja; poudarja, da imata EU in Afrika skupen cilj glede preoblikovanja načina proizvodnje, distribucije in uživanja hrane; zato poudarja, da se mora sodelovanje med EU in njenimi afriškimi partnericami osredotočiti na osrednje vprašanje dobave hrane s posebnimi programi sodelovanja med EU in afriškimi kmeti ter malimi in srednjimi podjetji, usmerjene naložbe v trajnosten kmetijski razvoj, sodobna transportna omrežja in primerno skladiščno infrastrukturo, ki bo afriškim kmetom zagotovila sredstva za večjo odpornost kmetovanja na podnebne izzive; |
| --- | --- |

44.

| 45. | se zavzema za večjo skladnost politik na ravni EU v okviru agroživilske trgovine, saj imata skupna kmetijska politika in trgovina s kmetijskimi proizvodi globalni učinek na napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja; poziva EU, naj upošteva ugotovitve projektne skupine za afriško podeželje v zvezi s potrebo po naložbah v afriške prehranske verige s poudarkom na blagu z dodano vrednostjo; poziva jo, pa tudi njene države članice, naj dejavno sodelujejo z afriškimi partnerji, da bi ustvarile sinergije med strategijo EU-Afrika in evropskim zelenim dogovorom, zlasti zunanjo razsežnostjo strategije „od vil do vilic“; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja pomen raziskav in inovacij pri spodbujanju kmetov k uporabi trajnostnih kmetijskih praks ter produktivnih suhih kmetijskih ekosistemov in prehranskih sistemov; v zvezi s tem poziva k boljšemu upoštevanju prispevka tradicionalnega afriškega znanja k pravičnemu prehodu, zlasti v zvezi s kmetijskimi praksami, ribištvom in varstvom gozdov, s čimer bi okrepili vlogo afriškega prebivalstva in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | obžaluje, da se premalo priznava strateški pomen naravnih pašnikov, ki pokrivajo približno 43 % površin v Afriki in so pomembni ponori ogljika; poudarja pomen podpiranja malih kmetij in pašništva ter drugih tradicionalnih/lokalnih prehranskih sistemov, da bi okrepili njihovo odpornost in spodbudili njihov prispevek k prehranski varnosti, trajnostnemu upravljanju virov in ohranjanju biotske raznovrstnosti; ugotavlja, da so na primer pravica do paše in pašniki skupnosti tradicionalne pravice do rabe zemljišč, ki temeljijo na običajnem pravu in ne na zapisanih lastninskih pravicah; poziva Komisijo, naj skupaj z lokalnimi skupnostmi in deležniki razvije strategijo za optimiziranje njihovega potenciala s trajnostnim gospodarjenjem s pašniki, na primer s pastirstvom; poziva k obravnavanju socialnih napetosti med ustaljenim kmetijskim prebivalstvom in nomadskimi pašniškimi skupnostmi, zlasti v regijah s prekrivajočimi se etnično-verskimi konflikti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | priporoča, naj se preobrne nedobrodošel trend vse večjega števila ljudi, ki trpijo zaradi neustrezne prehranske varnosti v Afriki, in sicer z vključevanjem humanitarnih in razvojnih politik ter politik za izgradnjo miru na območjih, ki so jih prizadeli konflikti, s povečanjem odpornosti na podnebne spremembe v vseh prehranskih sistemih, s krepitvijo odpornosti najbolj ranljivih za gospodarske težave, s posredovanjem vzdolž verig preskrbe s hrano, da bi znižali stroške hranljive hrane in povečali hranilno vrednost živil, z odpravljanjem revščine in strukturnih neenakosti, zagotavljanjem, da bodo ukrepi namenjeni revnim in vključujoči, ter s krepitvijo prehranskega okolja in spremembo vedenja potrošnikov, da bi med drugim s trgovinskimi ukrepi spodbujali prehranske vzorce s pozitivnimi učinki na zdravje ljudi in okolje; poudarja, da potrebujemo trajnostne in inovativne politike, ki bi afriškim državam omogočile, da opustijo starejše tehnologije in kmetijske prakse, ki bolj onesnažujejo okolje, ter ekološko in socialno preidejo na trajnostne agroživilske prakse; poudarja osrednjo vlogo kmetijskega in živilskega sektorja v afriškem gospodarstvu ter pri zagotavljanju dostojnih in trajnostnih zaposlitvenih možnosti na podeželju za številne male ali družinske kmetije z ukrepi za povečanje odpornosti, trajnostno posodabljanje kmetijskih praks, izboljšanje kakovosti proizvodov in njihovo diverzifikacijo; poziva Komisijo, naj podpre lokalna kmetijska podjetja in poveča sposobnost malih in družinskih kmetij, da konkurirajo velikim podjetniškim kmetijam; je zaskrbljen zaradi vedno večje širitve teh visoko industrializiranih kmetij, ki temeljijo na monokulturah in prispevajo k poglabljanju družbenih neenakosti in eroziji prsti ter stalni izgubi biotske raznovrstnosti; poudarja pomen kmetov za krepitev krožnega gospodarstva v različnih afriških regijah; pozdravlja predlog projektne skupine za afriško podeželje za ustanovitev programa tesnega partnerskega sodelovanja med EU in Afriko, ki bi povezoval kmetijske organe držav članic EU in partnerskih držav v Afriki, preko katerih bi lahko angažirani in podobnimi partnerji izmenjevali primere najboljše trajnostne prakse in znanje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da uporaba pesticidov v intenzivnem kmetijstvu v Afriki škodi okolju, lahko pa tudi vpliva na zdravje delavcev, ki imajo zelo omejen dostop do usposabljanja na temo varstva rastlin in do zdravstvenega varstva; poziva k izobraževanju in usposabljanju o trajnostnih pristopih k varstvu rastlin in alternativah pesticidom ter k zmanjšanju izpostavljenosti nevarnim snovem na najmanjšo možno mero; obsoja dvojna merila, ki jih EU uporablja v zvezi s pesticidi, saj dovoljuje izvoz nevarnih snovi, ki so v EU prepovedane, v afriške države in druge države, ki niso članice EU; zato poziva k spremembi veljavnih pravil EU, da se odpravi ta pravna nedoslednost, v skladu z Rotterdamsko konvencijo iz leta 1998 in evropskim zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je treba afriškim državam pomagati zmanjšati uporabo pesticidov, prepovedanih v EU, z razvojem alternativnih sistemov za zatiranje škodljivih organizmov; poudarja nedoslednost EU, ki dovoljuje izvoz pesticidov, ki niso dovoljeni na enotnem trgu EU, v afriške in druge države, ki niso članice EU; poziva k hitri odpravi te nedoslednosti, saj je v popolnem nasprotju z duhom evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je v primerjavi z drugimi regijami sveta porazdelitev dodane vrednosti v kmetijskih vrednostnih verigah večinoma neugodna za male afriške kmete, kar je razvidno iz učinkov koncentracije na kmete in države, ki pridelujejo kakav; pozdravlja pobudo Gane in Slonokoščene obale za uvedbo razlike v dohodku za življenje za kakav; pozdravlja uvedbo pobude EU za trajnostni kakav in poziva Komisijo, naj spodbuja zaveze zasebnega sektorja, da bodo pridelovalcem kakava plačevali pravične cene, ki jim bodo omogočile trajnostno proizvodnjo brez dela otrok; želi spomniti, da morajo trgovinski odnosi in pobude med EU in Afriko, kot je za kakav, temeljiti na preglednem in zanesljivem spremljanju in odgovornosti; poziva, naj se s posebnimi mehanizmi zagotovi pristop z več deležniki, da bi civilno družbo vključili v pripravo strategij in sektorskih politik; se strinja s stališči koalicije za kakav, da bi moral biti cilj zakonodaje EU o primerni skrbnosti v pripravi, vključno z uredbo o krčenju gozdov, zagotavljanje dohodka za življenje za pridelovalce kakava, kar je bistven korak k doseganju trajnostnega sektorja kakava; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je zaskrbljen, ker je trgovinska politika EU do Afrike zelo razdrobljena; znova poudarja, da bi morali različni sporazumi o gospodarskem partnerstvu prispevati k razvoju povezovanja znotraj Afrike ter k pravičnemu in trajnostnemu trgovinskemu modelu, pa tudi k zmanjšanju revščine; ugotavlja, da se stališča glede ocene uspešnosti sporazumov o gospodarskem partnerstvu razlikujejo, saj nekateri v EU in Afriki trdijo, da sporazumi o gospodarskem partnerstvu, ki so bili sklenjeni ali izpogajani v zadnjem desetletju, ne izpolnjujejo v zadostni meri zahtev novega partnerstva in so namenjeni predvsem uveljavljanju interesov EU, pri čemer ugotavlja, da izvoz EU v države sporazuma o gospodarskem partnerstvu škodi lokalni proizvodnji, zlasti v kmetijskem sektorju, in obžaluje, da pomembni cilji sporazumov o gospodarskem partnerstvu, kot sta diverzifikacija vrednostnih verig in spodbujanje regionalnega povezovanja v Afriki, niso bili doseženi, pri čemer glavni izvoz ostajajo kmetijski proizvodi in surovine, kar je tudi eden od razlogov za pogoste kritike ali celo zavrnitev sporazumov o gospodarskem partnerstvu v številnih afriških državah, medtem ko drugi v EU in Afriški uniji trdijo, da sporazumi o gospodarskem partnerstvu prispevajo k trajnostnemu razvoju v skladu s cilji trajnostnega razvoja in agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in ga spodbujajo, zmanjšujejo revščino, spodbujajo trgovinske tokove znotraj Afrike, izboljšujejo regionalno povezovanje, prispevajo k olajševanju trgovine in odpravljanju nepotrebnih ovir za trgovino, povečujejo dostop podjetij do trgov EU in afriških trgov, zlasti za mala in srednja podjetja, spodbujajo javne in zasebne naložbe v Afriki, spodbujajo dobre in trajnostne kmetijske prakse ter spodbujajo trgovinske odnose med EU in Afriko, ob upoštevanju rezultatov vrha EU in Afriške unije, hkrati pa menijo, da bi bilo treba sporazume o gospodarskem partnerstvu zato, da bi v celoti odigrali to vlogo in spodbudili povezovanje vrednostnih verig EU in Afrike, izvajati in posodobiti z vključitvijo določb, ki bi podpirale čezmejne vrednostne verige, vključno z dodatnimi področji, kot so trgovina s storitvami, naložbe, pravice intelektualne lastnine in konkurenca, kar bi podjetja in vlagatelje pomirilo glede poslovnega okolja v teh državah; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da bi morali sporazumi o gospodarskem partnerstvu izboljšati zmožnost afriških držav, da izkoristijo trgovinske priložnosti na področjih prehranske varnosti, zdravstvenega varstva in zmanjševanja revščine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opozarja, da je bila zahteva EU za prepoved davkov na izvoz surovin dolgotrajna ovira v pogajalskih procesih za sporazume o gospodarskem partnerstvu; poudarja, da lahko prepoved takšnih davkov potisne gospodarstva, katerih prihodki skoraj izključno temeljijo na izkoriščanju naravnih virov, v odvisnost od pomoči ter obenem zavre njihovo gospodarsko diverzifikacijo; izpostavlja pravico afriških držav, da surovine regulirajo v skladu s svojim javnim interesom, in poziva EU, naj ne sprejme trgovinske politike, ki bi afriškim državam praviloma prepovedovala zaračunavanje davkov na izvoz surovin, če bi bilo to v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno poziva k poglobljeni analizi učinka sporazumov o gospodarskem partnerstvu na lokalno gospodarstvo, regionalno povezovanje, gospodarsko diverzifikacijo in cilje trajnostnega razvoja, ki jo je treba izvesti pred pogajanji o novih sporazumih o gospodarskem partnerstvu; poziva k posodobitvi teh sporazumov z vključitvijo močnih, zavezujočih in izvršljivih poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, usklajenih s Pariškim sporazumom; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj sodeluje z našimi afriškimi partnerji za spodbujanje pravične in trajnostne trgovine, zlasti prek poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ter naj sodeluje z našimi partnerji pri prihodnjem pregledu trgovine in trajnostnega razvoja; poudarja tudi pomen vključitve cilja glede boja proti prisilnemu delu in delu otrok v poglavja trgovinskih sporazumov Unije o trgovini in trajnostnem razvoju, glede na to, kako prevladujoče je v kmetijskem sektorju; poziva, naj vsi deležniki, vključno s civilno družbo EU in afriško civilno družbo ter skupnostmi, lokalnimi organi in nacionalnimi parlamenti, sistematično in pregledno spremljajo izvajanje trgovinskih sporazumov EU-Afrika in se pri tem opirajo na dokaze, ter poziva k spoštovanju načel skladnosti politik za razvoj in skladnosti politik za trajnostni razvoj; poziva k poglobljeni analizi učinka veljavnih sporazumov o gospodarskem partnerstvu in trgovinskih sporazumov na afriške države, da bi ugotovili, v kolikšni meri so združljivi s prizadevanji za podporo procesu afriškega celinskega območja proste trgovine in celinskega povezovanja v Afriki, ter k temu, da morajo biti skladni s cilji trajnostnega razvoja in členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva k prilagoditvi določb sporazumov o gospodarskem partnerstvu glede na rezultate; poziva Komisijo, naj pri pregledu sporazumov o gospodarskem partnerstvu po potrebi v tesnem sodelovanju z afriškimi partnerji obravnava, blaži in preprečuje morebitne učinke, ki bi lahko ogrozili cilje razvoja trga znotraj Afrike; poudarja, da morajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu podpirati nadaljnji razvoj afriškega celinskega območja proste trgovine; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sporazumi o gospodarskem partnerstvu podlaga za krepitev gospodarskih odnosov med stranmi na vzajemno koristen način, ob upoštevanju njihove stopnje razvoja; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni malim in srednjim podjetjem ter naj s tehnično pomočjo podpre afriška mala in srednja podjetja, ki izvažajo v EU; ugotavlja, da bi bilo treba za to, da bi sporazumi o gospodarskem partnerstvu postali privlačnejši, v njih zajeti dodatne elemente, kot so gradnja zmogljivosti, spodbujanje žensk k udeležbi v gospodarstvu, tudi v kmetijstvu, in vlaganje v priložnosti za mlade v afriških državah; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da je treba izvajanje poglavij o trajnosti sočasno pospremiti z gradnjo zmogljivosti prek razvojne pomoči EU in z drugimi naložbami za pomoč partnerskim državam pri izpolnjevanju njihovih zavez (17) ter da bi morali biti deležniki iz civilne družbe vključeni v spremljanje (18); |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja reformo uredbe o shemi splošnih tarifnih preferencialov (GSP) (19) in njeno vlogo pri povečanju trgovinskih priložnosti, spodbujanju diverzifikacije izvoza za države v razvoju, pospeševanju trajnostnega razvoja in zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic, pravic delavcev, varstva okolja, trajnostnega razvoja, dobrega upravljanja in enakosti spolov; ugotavlja, da bo v bližnji prihodnosti več afriških držav napredovalo iz statusa najmanj razvitih držav, in poudarja, da je treba podpreti njihov nemoten prehod na status GSP; meni, da bi te države imele koristi od statusa GSP+, in jih spodbuja, naj razmislijo o tem, da bi se zanj prijavile, hkrati pa poziva Komisijo, naj proaktivno pristopi k tem potencialnim kandidatkam in jim ponudi podporo pri prizadevanjih za izpolnjevanje meril ter zagotovi nemoten prehod s statusa najmanj razvitih držav na status partnerske države GSP+; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo shema GSP dopolnjevala druge pobude trgovinske politike na afriški celini; poziva države v regiji, ki so upravičene do sheme GSP in sheme „Vse razen orožja“, naj si prizadevajo za učinkovitejše izvajanje svojih mednarodnih zavez; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva k večjim naložbam v raziskave in razvoj v zvezi z zelenimi dobrinami in tehnologijami; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bo izvajanje prihodnje primerne skrbnosti podjetij EU v zvezi s trajnostjo in pravil o preprečevanju krčenja gozdov spodbujalo dolgoročne odnose v zvezi s pridobivanjem in boljše nabavne prakse, zagotavljalo dostojno plačo za delavce in dohodek malih kmetov za življenje ter zagotavljalo spoštovanje okolja in smiselno sodelovanje deležnikov, vključno z imetniki pravic, v vseh fazah procesa primerne skrbnosti; želi spomniti, da se Afrika ponaša z izjemno biotsko raznovrstnostjo; je zelo zaskrbljen zaradi pretiranega izkoriščanja naravnih virov in posledic manjše biotske raznovrstnosti na raven odpornosti; je zlasti zaskrbljen, ker se gozdovi v Afriki vse bolj krčijo zlasti v porečju Konga, ki je bil leta 2020 pri izgubi prvotnih gozdov samo za Brazilijo, in v Kamerunu, ter je zaskrbljen tudi zaradi tihotapljenja redkih prostoživečih vrst; poudarja, da uničevanje afriških tropskih deževnih gozdov povzroča trajno izgubo biotske raznovrstnosti in ponorov ogljika ter domovanj in načina življenja domorodnih ljudstev; opozarja, da gozdovi pomembno prispevajo k doseganju podnebnih ciljev, varovanju biotske raznovrstnosti ter preprečevanju dezertifikacije in skrajne erozije tal; poudarja vlogo vode kot ključnega gradnika socialne in gospodarske odpornosti, zlasti kar zadeva prehransko in hranilno varnost, pa tudi dejstvo, da vodi grozi, da bo postala redek vir; zato meni, da bi bilo treba večji pomen pripisati oskrbi z vodo; poudarja, da so se z dezertifikacijo in roji kobilic zaostrile že tako težke razmere na področju prehranske varnosti v Afriki ter da se je s pandemijo COVID-19 ter posledičnimi gospodarskimi in logističnimi težavami pokazal potencial lokalnih in regionalnih trgov za odpravo ranljivosti in pomanjkljivosti v svetovnem prehranskem sistemu; meni, da mora trgovinsko partnerstvo temeljiti na modelih in tehnologijah, ki so ustrezno prilagojene kmetijskim modelom, gospodarstvom in kmetijskim rastlinam afriških držav, ter na sodelovanju, zlasti prek usposabljanja in izmenjave znanja, s čimer bi se okrepila lastna odgovornost kmetov ter bi ti dobili neodvisnost in pravico do pobude; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja pomen mest pri spodbujanju duha pravične trgovine; izreka pohvalo Komisiji za uvedbo nagrade Mesta EU za pravično in etično trgovino; izreka pohvalo podpredsedniku in komisarju za trgovino Valdisu Dombrovskisu za njegovo zavezanost nadaljevanju te pomembne pobude; poziva Komisijo, naj si prizadeva za sodelovanje s Komisijo Afriške unije, da bi okrepili neposredno sodelovanje med mesti na obeh celinah, da bi spodbudili pravične in etične trgovinske odnose ter povečali prepoznavnost številnih ustreznih pobud mestnih svetov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da bi bilo treba po pandemiji COVID-19 bolj kot kdaj koli prej na svetovni ravni in zlasti v zvezi z Afriko sprejeti nove pristope za gospodarske, poslovne in trgovinske odnose, ki bodo temeljili na pravični in etični trgovini ter na načelih solidarnosti in sodelovanja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja izjavo, sprejeto na srečanju voditeljev lokalnih in regionalnih oblasti držav članic Afriške unije in EU 15. februarja 2022 v Bruslju, v kateri je bilo med drugim poudarjeno, da brez sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti 65 % od 169 ciljev, na katerih temeljijo cilji trajnostnega razvoja, ne bo doseženih; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja sporazum sveta ministrov afriškega celinskega območja proste trgovine o skupnih pravilih o poreklu za blok za 87,7 % blaga ali 3 800 tarifnih postavk, ki jih pokriva to območje; poziva Evropsko komisijo, naj uskladi pravila o poreklu in pripravi predlog za enotna pravila o poreklu za trgovino z vsemi afriškimi državami na podlagi pravil, ki so bila nedavno dogovorjena v afriškem celinskem območju proste trgovine, da se nadomesti mozaik pravil o poreklu v različnih trgovinskih sporazumih in ureditvah EU z afriškimi regijami in državami; je prepričan, da bi to koristilo tudi podjetjem in carinskim organom EU; poziva Komisijo, naj preuči nadaljnje možnosti in ukrepe za okrepitev povezav in sinergij med različnimi trgovinskimi dogovori EU z afriškimi državami in afriškim celinskim območjem proste trgovine; pozdravlja cilj afriškega celinskega območja proste trgovine, da se izboljša regionalna diferenciacija ter razširijo in medsebojno povežejo infrastrukturni sistemi; poziva EU, naj sodelujejo s sekretariatom afriškega celinskega območja proste trgovine, da bi dosegli napredek pri gradnji zmogljivosti in tehnični podpori za izvajanje tega območja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja dejstvo, da je EIB novembra 2021 v kenijskem glavnem mestu Nairobi odprla svoje prvo vozlišče v Afriki; |
| --- | --- |

63.

| 64. | podpira pobudo Sveta in Komisije za organizacijo prvega afriško-evropskega tedna, ki je februarja 2022 potekal v Bruslju; pozdravlja plodno delo več tisoč predstavnikov mladinskih organizacij, organizacij civilne družbe, lokalnih organov, kulturnega sektorja in poslovnega sektorja; poudarja, da bi lahko boljše sodelovanje EU z mladimi Afričani in afriško diasporo v EU dolgoročno strukturno izboljšalo odnose med EU in Afriko; v zvezi s tem obžaluje, da Evropski parlament ni bil bolj vključen in da so dogodki potekali v tednu plenarnih zasedanj Parlamenta v Strasbourgu, ter poudarja, da je treba pred prihodnjimi pobudami spodbujati tesnejše sodelovanje med vsemi deležniki, vključno s poslovnimi organizacijami; poziva Komisijo, naj vsako leto organizira afriško-evropski teden ter mlade, zlasti ženske in dekleta, vključi v razprave, organizirane med tem tednom; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj prihodnje izdaje poslovnega vrha EU-Afrika osredotoči na potencial, ki ga lahko imajo lokalne gospodarske in trajnostne proizvodne alternative, kot so ekološki proizvodi in proizvodi pravične trgovine, zadruge malih kmetov in deležniki socialnega gospodarstva, pri vzpostavljanju bolj trajnostnega in pravičnega trgovinskega partnerstva med Afriko in EU; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da je treba v razprave o novi razsežnosti trgovine, naložb in gospodarskega sodelovanja, ki je namenjena pravičnim in etičnim odnosom, bolj vključiti deležnike, zlasti poslovna združenja malih in srednjih podjetij z vse afriške celine ter vse pomembnejše organizacije civilne družbe iz EU in Afriške unije; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da so prometna omrežja ključni dejavniki za spodbujanje trgovine in uspešnih gospodarstev; poudarja, da je treba bolje povezati afriška podeželska in mestna območja, da bi zagotovili večjo medsebojno povezanost afriških držav in afriške celine; poudarja, da morajo predlogi Ekipe Evropa za uresničitev infrastrukturnih projektov temeljiti na potrebah, ki jih je Afriška unija opredelila v programu za razvoj infrastrukture za Afriko; v zvezi s tem poziva k vključitvi lokalnih in regionalnih akterjev v proces odločanja o naravi in obsegu infrastrukturnih projektov; želi spomniti, da je približno 53 % cest v Afriki neasfaltiranih in izoliranih od trgovinskih vozlišč ter da ima manj kot polovica prebivalstva na podeželju skozi vse leto dostop do funkcionalnih cest, kar kaže, da je treba vlagati ne le v vodilne projekte; poziva tudi k naložbam v logistiko hladnih verig in sodobne skladiščne zmogljivosti ter splošno izboljšano logistiko med proizvodnimi in potrošniškimi lokacijami, ki kmetom omogočajo dobavo kmetijskih proizvodov na določenih razdaljah, tudi glede na hitro urbanizacijo Afrike, kar prispeva k odpravi neustrezne prehranske varnosti; ugotavlja, da lahko delujoče prometno omrežje in naložbe v infrastrukturne projekte prispevajo k razvoju afriških gospodarstev; poziva Evropsko komisijo, naj s svojimi trgovinskimi in naložbenimi instrumenti za Afriko olajša naložbe v afriške infrastrukturne projekte; |
| --- | --- |

67.

| 68. | spodbuja široko razpravo, da bi ponovno razmislili o modelih in načrtih za razvoj infrastrukture ter opredelili alternativne modele mobilnosti in sodobne rešitve mobilnosti 21. stoletja za vsakogar v regijah in po vsej celini, in sicer na podlagi izkušenj, pridobljenih v EU in drugih industrializiranih državah, da bi se izognili napakam v teh regijah; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, da sta izobraževanje in poklicno usposabljanje, ki ljudem zagotavljata znanja in spretnosti, ki jih zahteva trg dela, ključna dejavnika razvoja; v zvezi s tem meni, da je treba okrepiti sodelovanje med univerzami, raziskovalnimi ustanovami ter programi poklicnega izobraževanja in usposabljanja z obeh celin; v zvezi s tem meni tudi, da bi bilo treba podpirati in bolje usklajevati pobude zasebnega sektorja za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter podjetništvo v Afriki, saj je pandemija poudarila pomen digitalnih znanj in spretnosti ter digitalnih učnih metod; |
| --- | --- |

69.

| 70. | podpira skupno dolgoročno vizijo oblikovanja celovitega sporazuma o medcelinski trgovini, sodelovanju in razvoju med EU in Afriko, ki bi temeljil na afriškem celinskem območju proste trgovine; poudarja, da mora sporazum o trgovini in sodelovanju med celinami temeljiti na smiselnem razvoju trdnega in odpornega notranjega afriškega trga; v zvezi s tem poudarja vlogo sodelovanja EU na področju trgovinske politike z Afriko pri razvoju notranjega afriškega trga; poziva Evropsko komisijo, naj Parlament redno obvešča o dolgoročnem cilju sporazuma o trgovini in sodelovanju med celinami, zlasti prek različnih instrumentov politike, povezanih z Afriko; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva k odgovornemu in hitremu izvajanju zavez o trgovini in naložbah, dogovorjenih na vrhu EU in Afriške unije leta 2022, in poziva Evropsko komisijo, naj Parlamentu strukturno poroča o tem, kako ustrezni odbori izvajajo zaveze o trgovini in naložbah; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja pobudo EU o zeleni energiji Afrika-EU ter njeno nadaljnjo podporo afriškemu enotnemu trgu električne energije; poudarja, da je treba vsem zagotoviti dostop do energije po dostopni ceni kot skupno dobrino in temeljno pravico ter da sta dostop do energije in prihodnje povpraševanje po energiji ključni vprašanji, ki bi ju morali EU in Afrika obravnavati skupaj; ugotavlja, da je treba izkoristiti nov potencial obnovljive in nizkoogljične energije v Afriki ter vlagati v sektorje z višjo dodano vrednostjo, kot sta zeleno jeklo in zeleni vodik, zlasti z izboljšanjem tehnološkega sodelovanja in povečanjem izvoza čiste energije; poudarja, da je potrebna tehnična pomoč v zvezi z zakonodajo o energetskem trgu, ki bi jo bilo treba zagotoviti s sodelovanjem med EU in Afriko ter razvojem skupnih standardov; poudarja, da bi moralo biti sodelovanje na področju trajnostne energije ena glavnih značilnosti strategije Global Gateway v zvezi z Afriko; pozdravlja zavezo v okviru te strategije, da se bo mobiliziralo 2,4 milijarde EUR nepovratnih sredstev za podsaharsko Afriko in 1,08 milijarde EUR za severno Afriko za podporo obnovljivim virom energije, energetski učinkovitosti, pravičnemu prehodu in ekologizaciji lokalnih vrednostnih verig; poziva k pristopu k naložbam, ki upošteva vidik spola, v energetskem sektorju, ki bi opolnomočil ženske kot vodje, delavke in potrošnice na področju energije; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vztraja, da je pomembno graditi partnerstva za izboljšanje trajnosti vrednostnih verig surovin, pri čemer je treba izhajati iz akcijskega načrta za kritične surovine in uporabiti vse instrumente zunanje politike EU; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva, naj se v skladu s pristopom OZN „eno zdravje“ upošteva povezava med javnim zdravjem in biotsko raznovrstnostjo, ter pozdravlja napoved pobude NaturAfrica, katere cilj je zaščititi prostoživeče vrste in ekosisteme v Afriki ter pregledati akcijski načrt za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami; ugotavlja, da so v akademski literaturi nekatere svetovne žariščne točke za porajajoče se zoonoze v Afriki; priporoča, naj se ocene učinka pandemičnega tveganja in tveganja za porajajoče se bolezni razvijejo in vključijo v pomembne razvojne projekte in projekte rabe zemljišč, ki jih omogoča obnovljeno partnerstvo med EU in Afriško unijo, ter reformira finančna pomoč za rabo zemljišč, da bi priznali in se izrecno ciljno usmerili v koristi in tveganja za biotsko raznovrstnost in zdravje; poziva Komisijo, naj preuči možnost izdaje smernic za podjetja in vlagatelje iz EU, ki delujejo v Afriki, v zvezi s prihodnjo direktivo o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (20); poziva EU in Afriško unijo, naj si prizadevata za novo medvladno partnerstvo na področju zdravja in trgovine, namenjeno zmanjšanju tveganja zoonoz v mednarodni trgovini s prostoživečimi vrstami; poudarja, da bi bilo treba pobudo NaturAfrica razvijati v posvetovanju z vsemi deležniki in pri tem posebno pozornost posvetiti pravicam lokalnih skupnosti, domorodnih ljudstev in žensk; poudarja, da bi morala podpreti afriške vlade in lokalno prebivalstvo v boju proti glavnim povzročiteljem izgube biotske raznovrstnosti in degradacije okolja na celovit in sistematičen način, vključno s podporo za dobro upravljanje mreže zaščitenih območij; poziva k vključitvi ambicioznih določb v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, ki temeljijo na pristopu OZN „eno zdravje“, v posodobitev sporazumov o gospodarskem partnerstvu; meni, da bi morala EU prispevati k uresničitvi Velikega zelenega zida v Sahelu, ki bo znatno prispeval k zaustavitvi nadaljnje dezertifikacije in s tem zavaroval prihodke od kmetijstva; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da morajo biti človekove pravice in enakost spolov v središču okrepljenega sodelovanja med EU in Afriško unijo, s posebnim poudarkom na vplivu nastajajočih in inovativnih tehnologij na človekove pravice in vključevanje žensk v gospodarstvo; poudarja potencial, ki ga lahko ima digitalna trgovina za napredek in izboljšanje olajševanja trgovine v Afriki, in poziva Komisijo, naj pospeši digitalne zmogljivosti za lažje izvajanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu in izvajanje afriškega celinskega območja proste trgovine; poziva Komisijo, naj pri sodelovanju s svojimi svetovnimi strateškimi partnerji upošteva digitalno agendo EU-Afriška unija; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ugotavlja, da lahko izmenjava znanja in razvoj spretnosti v Afriki prispevata k razvoju trajnostnih trgovinskih odnosov; poudarja potencial, ki ga ima digitalna infrastruktura za spodbujanje afriškega gospodarstva in inovacij na celini; poziva EU in Afriško unijo, naj bolj sodelujeta v zvezi z digitalnimi agendami, in sicer na podlagi načel demokratičnega upravljanja, spodbudnih večstranskih pravil o e-trgovanju, učinkovitih regulativnih mehanizmov na digitalnem področju ter mehanizmov za upravljanje podatkov in digitalne infrastrukture na globalni in lokalni ravni, ki imajo v svojem središču razvoj, osredotočen na ljudi; je seznanjen z ustanovitvijo projektne skupine Afriška unija-EU za digitalno gospodarstvo; poudarja, da bi morali digitalni odnosi med EU in Afriško unijo spodbujati prizadevanja Afrike za digitalno preobrazbo in spoštovati pravico vlad, da ohranijo lastništvo podatkov in regulirajo svoje digitalno gospodarstvo v skladu s svojimi razvojnimi potrebami in z namenom, da bi dosegli bolj uravnotežen digitalni svet; poziva EU, naj podpre digitalno nadgradnjo afriških držav s pomočjo platform UNCTAD, ustanovljenih z namenom, da bi z digitalno preobrazbo zagotovili koristi za trajnostni razvoj; poudarja, da mora biti digitalna preobrazba skladna z načeli varstva podatkov; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Afriški uniji, vladam in parlamentom držav članic Afriške unije ter generalnemu sekretarju afriškega celinskega območja proste trgovine. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  UL C 494, 8.12.2021, str. 80.

(2)  Assembly/AU/Dec.692(XXXI).

(3)  Sklep iz Kigalija (Assembly/AU/Dec.605(XXVII)).

(4)  UL C 162, 10.5.2019, str. 9.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0073.

(6)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

(7)  UL C 474, 24.11.2021, str. 11.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0516.

(9)  UL L 130, 19.5.2017, str. 1.

(10)  UL C 465, 17.11.2021, str. 11.

(11)  UL C 184, 5.5.2022, str. 2.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0472.

(13)  Članek FAO z dne 11. februarja 2019 z naslovom FAO calls for urgent action to curb corruption, illicit exploitation of forests (FAO poziva k nujnemu ukrepanju za zajezitev korupcije in nezakonitega izkoriščanja gozdov), dostopen 1. junija 2022. Dostopno na: https://www.fao.org/africa/news/detail-news/en/c/1180700/.

(14)  Članek razvojnega programa OZN v Etiopiji z dne 13. oktobra 2016 z naslovom Gender gap costs sub-Saharan Africa $US95 billion a year: UND, dostopno 3. junija 2022. Dostopno na: https://www.undp.org/ethiopia/press-releases/gender-gap-costs-sub-saharan-africa-us95-billion-year-new-undp-report.html.

(15)  Sporočilo Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066).

(16)  Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (UL L 330, 15.11.2014, str. 1).

(17)  Dokument za razpravo nemškega razvojnega inštituta iz januarja 2016 z naslovom Can Rules of Origin in Sub-Saharan Africa be Harmonized? A Political Economy Exploration.

(18)  Dokument za razpravo nemškega razvojnega inštituta iz januarja 2016 z naslovom Can Rules of Origin in Sub-Saharan Africa be Harmonized? A Political Economy Exploration.

(19)  Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (UL L 303, 31.10.2012, str. 1).

(20)  Predloga Komisije z dne 23. februarja 2022 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 (COM(2022)0071).

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/96

---

P9_TA(2022)0268

Prihodnost evropske mednarodne naložbene politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o prihodnosti evropske mednarodne naložbene politike (2021/2176(INI))

(2023/C 32/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 207(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 207(2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1219/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1219/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 912/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za upravljanje finančnih odgovornosti, povezanih s sodišči za reševanje sporov med vlagatelji in državo, ustanovljenimi z mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Evropska unija (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 912/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za upravljanje finančnih odgovornosti, povezanih s sodišči za reševanje sporov med vlagatelji in državo, ustanovljenimi z mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Evropska unija (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (3),

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, zlasti mnenja 2/15 z dne 16. maja 2017 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Republiko Singapur, sodbe z dne 6. marca 2018 v zadevi C-284/16 (predhodna odločba o zadevi Slovaška proti Achmea BV), mnenja 1/17 z dne 30. aprila 2019 o celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu med Kanado ter EU in njenimi državami članicami, sodbe z dne 2. septembra 2021 v zadevi C-741/19 (predhodna odločba o zadevi Republika Moldavija proti Komstroy LLC) in sodbe z dne 26. oktobra 2021 v zadevi C-109/20 (predhodna sodba v zadevi Republika Poljska proti PL Holdings Sàrl), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, zlasti mnenja 2/15 z dne 16. maja 2017 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Republiko Singapur, sodbe z dne 6. marca 2018 v zadevi C-284/16 (predhodna odločba o zadevi Slovaška proti Achmea BV), mnenja 1/17 z dne 30. aprila 2019 o celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu med Kanado ter EU in njenimi državami članicami, sodbe z dne 2. septembra 2021 v zadevi C-741/19 (predhodna odločba o zadevi Republika Moldavija proti Komstroy LLC) in sodbe z dne 26. oktobra 2021 v zadevi C-109/20 (predhodna sodba v zadevi Republika Poljska proti PL Holdings Sàrl),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2015 o zunanjem vplivu trgovinske in naložbene politike EU na javno-zasebne pobude v državah zunaj EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2015 o zunanjem vplivu trgovinske in naložbene politike EU na javno-zasebne pobude v državah zunaj EU (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 6. aprila 2020 o uporabi Uredbe (EU) št. 1219/2012 o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (COM(2020)0134), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 6. aprila 2020 o uporabi Uredbe (EU) št. 1219/2012 o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (COM(2020)0134),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 o izvajanju trgovinskih sporazumov EU: 1. januar 2019 – 31. december 2019 (COM(2020)0705), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 o izvajanju trgovinskih sporazumov EU: 1. januar 2019 – 31. december 2019 (COM(2020)0705),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, sprejetega 12. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, sprejetega 12. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (8), ki je začel veljati 1. maja 2021, zlasti njegovega drugega dela o storitvah in naložbah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (8), ki je začel veljati 1. maja 2021, zlasti njegovega drugega dela o storitvah in naložbah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o preglednosti pri arbitražnem reševanju sporov med vlagatelji in državo na pogodbeni podlagi iz leta 2014, ki je začela veljati 18. oktobra 2017 (konvencija z Mavricija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o preglednosti pri arbitražnem reševanju sporov med vlagatelji in državo na pogodbeni podlagi iz leta 2014, ki je začela veljati 18. oktobra 2017 (konvencija z Mavricija),

| — | ob upoštevanju trgovinskih in naložbenih sporazumov, ki jih je sklenila EU, zlasti sporazumov druge generacije z državami, kot so Kanada, Singapur, Vietnam in Japonska, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trgovinskih in naložbenih sporazumov, ki jih je sklenila EU, zlasti sporazumov druge generacije z državami, kot so Kanada, Singapur, Vietnam in Japonska,

| — | ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete leta 2015, zlasti 17 ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete leta 2015, zlasti 17 ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je leta 2011 podprl Svet OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je leta 2011 podprl Svet OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju splošne pripombe št. 24 z dne 10. avgusta 2017 odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice o obveznostih držav na področju podjetništva, ki izhajajo iz Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne pripombe št. 24 z dne 10. avgusta 2017 odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice o obveznostih držav na področju podjetništva, ki izhajajo iz Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju poročil Konference OZN za trgovino in razvoj (UNCTAD) o svetovnih naložbah za leta 2019, 2020 in 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Konference OZN za trgovino in razvoj (UNCTAD) o svetovnih naložbah za leta 2019, 2020 in 2021,

| — | ob upoštevanju okvira naložbene politike za trajnostni razvoj iz leta 2015, ki ga je pripravila konferenca UNCTAD, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira naložbene politike za trajnostni razvoj iz leta 2015, ki ga je pripravila konferenca UNCTAD,

| — | ob upoštevanju opomb konference UNCTAD v zvezi z vprašanji glede mednarodnih sporazumov o naložbah in primerih reševanja sporov med vlagatelji in državo: podatki za leti 2019 in 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju opomb konference UNCTAD v zvezi z vprašanji glede mednarodnih sporazumov o naložbah in primerih reševanja sporov med vlagatelji in državo: podatki za leti 2019 in 2020,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz leta 2018 o mednarodnih naložbah z naslovom Družbene koristi in stroški mednarodnih sporazumov o naložbah: kritičen pregled vidikov in empiričnih dokazov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz leta 2018 o mednarodnih naložbah z naslovom Družbene koristi in stroški mednarodnih sporazumov o naložbah: kritičen pregled vidikov in empiričnih dokazov,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta OECD o mednarodnih naložbah iz leta 2014 z naslovom Naložbene pogodbe in terjatve delničarjev zaradi izgube: vpogled v napredne sisteme prava družb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta OECD o mednarodnih naložbah iz leta 2014 z naslovom Naložbene pogodbe in terjatve delničarjev zaradi izgube: vpogled v napredne sisteme prava družb,

| — | ob upoštevanju mandata, ki je bil leta 2017 podeljen delovni skupini III Komisije OZN za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL) za delo v zvezi z morebitno reformo reševanja sporov med vlagatelji in državo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mandata, ki je bil leta 2017 podeljen delovni skupini III Komisije OZN za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL) za delo v zvezi z morebitno reformo reševanja sporov med vlagatelji in državo,

| — | ob upoštevanju pogajalskih smernic, s katerimi je Svet Komisijo leta 2018 pooblastil za pogajanja v imenu EU in v okviru UNCITRAL o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za naložbe za reševanje naložbenih sporov, in poznejšega predloga EU v zvezi s tem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskih smernic, s katerimi je Svet Komisijo leta 2018 pooblastil za pogajanja v imenu EU in v okviru UNCITRAL o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za naložbe za reševanje naložbenih sporov, in poznejšega predloga EU v zvezi s tem,

| — | ob upoštevanju procesa posodobitve Pogodbe o energetski listini, ki se je začel leta 2017, in predloga EU v zvezi s tem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju procesa posodobitve Pogodbe o energetski listini, ki se je začel leta 2017, in predloga EU v zvezi s tem,

| — | ob upoštevanju odločitve Italije, da 1. januarja 2015 odstopi od Pogodbe o energetski listini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Italije, da 1. januarja 2015 odstopi od Pogodbe o energetski listini,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o prenehanju dvostranskih pogodb o naložbah med državami članicami Evropske unije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o prenehanju dvostranskih pogodb o naložbah med državami članicami Evropske unije (9),

| — | ob upoštevanju izjave vlad držav članic z dne 15. januarja 2019 o pravnih posledicah sodbe Sodišča v zadevi Achmea in o zaščiti naložb v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave vlad držav članic z dne 15. januarja 2019 o pravnih posledicah sodbe Sodišča v zadevi Achmea in o zaščiti naložb v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporazuma med Združenimi državami Amerike, Mehiko in Kanado, ki je začel veljati 1. julija 2020, predvsem poglavja 14 o naložbah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Združenimi državami Amerike, Mehiko in Kanado, ki je začel veljati 1. julija 2020, predvsem poglavja 14 o naložbah,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o celovitem regionalnem gospodarskem partnerstvu Združenja držav jugovzhodne Azije, ki je začel veljati 1. januarja 2022, predvsem poglavja 10 o naložbah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o celovitem regionalnem gospodarskem partnerstvu Združenja držav jugovzhodne Azije, ki je začel veljati 1. januarja 2022, predvsem poglavja 10 o naložbah,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN o človekovih pravicah, čezmejnih korporacijah in drugih podjetjih z naslovom Human rights-compatible international investment agreements (Mednarodni sporazumi o naložbah, skladni s človekovimi pravicami), ki je bilo 27. julija 2021 predstavljeno generalni skupščini OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN o človekovih pravicah, čezmejnih korporacijah in drugih podjetjih z naslovom Human rights-compatible international investment agreements (Mednarodni sporazumi o naložbah, skladni s človekovimi pravicami), ki je bilo 27. julija 2021 predstavljeno generalni skupščini OZN,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0166/2022),

| A. | ker so neposredne tuje naložbe od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe v izključni pristojnosti Evropske unije, kot je zapisano v členih 3(1)(e), 206 in 207 PDEU; ker bi bilo treba reformo mednarodne naložbene politike EU dodatno pospešiti in okrepiti, da bi obravnavala aktualne izzive; |
| --- | --- |

A.

ker so neposredne tuje naložbe od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe v izključni pristojnosti Evropske unije, kot je zapisano v členih 3(1)(e), 206 in 207 PDEU; ker bi bilo treba reformo mednarodne naložbene politike EU dodatno pospešiti in okrepiti, da bi obravnavala aktualne izzive;

| B. | ker je EU v svetovnem merilu največji cilj in vir vhodnih in izhodnih mednarodnih naložb; ker prispevajo k vzdržni gospodarski rasti EU in ustvarjanju delovnih mest, čeprav razpoložljivi empirični dokazi niso pokazali neposrednega vzročnega razmerja med mednarodnimi sporazumi o naložbah in privabljanjem neposrednih tujih naložb; |
| --- | --- |

B.

ker je EU v svetovnem merilu največji cilj in vir vhodnih in izhodnih mednarodnih naložb; ker prispevajo k vzdržni gospodarski rasti EU in ustvarjanju delovnih mest, čeprav razpoložljivi empirični dokazi niso pokazali neposrednega vzročnega razmerja med mednarodnimi sporazumi o naložbah in privabljanjem neposrednih tujih naložb;

| C. | ker so se svetovni tokovi neposrednih tujih naložb, ki so se sicer zmanjševali že od leta 2015, leta 2020 močno zmanjšali (–38 %) (10) zaradi krize zaradi covida-19; ker je povečanje izhodnih in vhodnih neposrednih tujih naložb še vedno ključni element na poti okrevanja za EU in številna druga gospodarstva; |
| --- | --- |

C.

ker so se svetovni tokovi neposrednih tujih naložb, ki so se sicer zmanjševali že od leta 2015, leta 2020 močno zmanjšali (–38 %) (10) zaradi krize zaradi covida-19; ker je povečanje izhodnih in vhodnih neposrednih tujih naložb še vedno ključni element na poti okrevanja za EU in številna druga gospodarstva;

| D. | ker so v skladu s sodno prakso Sodišča nekateri deli mednarodne naložbene politike EU, namreč tuje naložbe, ki niso neposredne („portfeljske naložbe“), in ureditev, ki ureja reševanje sporov med vlagatelji in državami, v deljeni pristojnosti EU in držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker so v skladu s sodno prakso Sodišča nekateri deli mednarodne naložbene politike EU, namreč tuje naložbe, ki niso neposredne („portfeljske naložbe“), in ureditev, ki ureja reševanje sporov med vlagatelji in državami, v deljeni pristojnosti EU in držav članic;

| E. | ker še vedno velja približno 1 500 dvostranskih sporazumov o naložbah, ki so jih države članice ratificirale pred Lizbonsko pogodbo, in vključujejo stari model reševanja sporov med vlagatelji in državo, tudi Pogodba o energetski listini; ker nobeden od mednarodnih sporazumov o naložbah, o katerih se je EU pogajala od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, še ni začel veljati; |
| --- | --- |

E.

ker še vedno velja približno 1 500 dvostranskih sporazumov o naložbah, ki so jih države članice ratificirale pred Lizbonsko pogodbo, in vključujejo stari model reševanja sporov med vlagatelji in državo, tudi Pogodba o energetski listini; ker nobeden od mednarodnih sporazumov o naložbah, o katerih se je EU pogajala od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, še ni začel veljati;

| F. | ker se z evropskim zelenim dogovorom poskuša odzivati na izzive podnebnih sprememb in degradacije okolja; ker morajo k tem ciljem prispevati vse politike EU, tudi naložbena; ker so, če želimo uresničiti cilje evropskega zelenega dogovora, izpolniti cilje OZN na področju trajnostnega razvoja ter okrevati po pandemiji covida-19, po vsem svetu potrebne znatne naložbe; ker so boj proti podnebnim spremembam in degradaciji okolja ter ustvarjanje privlačnejšega okolja za naložbe in podpiranje podjetij med šestimi prednostnimi nalogami (11) EU med letoma 2019 in 2024; |
| --- | --- |

F.

ker se z evropskim zelenim dogovorom poskuša odzivati na izzive podnebnih sprememb in degradacije okolja; ker morajo k tem ciljem prispevati vse politike EU, tudi naložbena; ker so, če želimo uresničiti cilje evropskega zelenega dogovora, izpolniti cilje OZN na področju trajnostnega razvoja ter okrevati po pandemiji covida-19, po vsem svetu potrebne znatne naložbe; ker so boj proti podnebnim spremembam in degradaciji okolja ter ustvarjanje privlačnejšega okolja za naložbe in podpiranje podjetij med šestimi prednostnimi nalogami (11) EU med letoma 2019 in 2024;

| G. | ker bi morale imeti neposredne tuje naložbe in naložbena politika EU tudi ključno vlogo pri doseganju ciljev odprte strateške avtonomije, diverzifikaciji dobavnih verig in prispevku k vzdržni gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in vključevanju v globalne vrednostne verige, pa tudi pri prizadevanjih za spodbujanje pogojev za vlagatelje iz EU v tujini, ki odražajo raven odprtosti, ki jo uživajo tuji vlagatelji v EU, ob upoštevanju ravni razvoja tretjih držav in potrebe po zagotavljanju različne obravnave; |
| --- | --- |

G.

ker bi morale imeti neposredne tuje naložbe in naložbena politika EU tudi ključno vlogo pri doseganju ciljev odprte strateške avtonomije, diverzifikaciji dobavnih verig in prispevku k vzdržni gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in vključevanju v globalne vrednostne verige, pa tudi pri prizadevanjih za spodbujanje pogojev za vlagatelje iz EU v tujini, ki odražajo raven odprtosti, ki jo uživajo tuji vlagatelji v EU, ob upoštevanju ravni razvoja tretjih držav in potrebe po zagotavljanju različne obravnave;

| H. | ker se države v razvoju soočajo z vrzeljo v letnem financiranju v znesku 2,5 bilijona USD za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030; ker so neposredne tuje naložbe instrument za financiranje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in z njo povezanih ciljev trajnostnega razvoja; ker lahko ta kapital podpira ustvarjanje delovnih mest ter socialne in okoljske izboljšave, kot je določeno v ciljih trajnostnega razvoja; ker bi moral biti cilj privabljanja naložb tesno povezan s tem, da bi si, kar zadeva mednarodne sporazume o naložbah, pogodbenice teh sporazumov morale prizadevati za izboljšanje svoje ravni varstva okolja ali zaščite delavcev, ne pa da bi jih slabile ali nižale; |
| --- | --- |

H.

ker se države v razvoju soočajo z vrzeljo v letnem financiranju v znesku 2,5 bilijona USD za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030; ker so neposredne tuje naložbe instrument za financiranje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in z njo povezanih ciljev trajnostnega razvoja; ker lahko ta kapital podpira ustvarjanje delovnih mest ter socialne in okoljske izboljšave, kot je določeno v ciljih trajnostnega razvoja; ker bi moral biti cilj privabljanja naložb tesno povezan s tem, da bi si, kar zadeva mednarodne sporazume o naložbah, pogodbenice teh sporazumov morale prizadevati za izboljšanje svoje ravni varstva okolja ali zaščite delavcev, ne pa da bi jih slabile ali nižale;

| I. | ker je cilj taksonomije EU olajšati prehod naložb iz netrajnostnih gospodarskih dejavnosti v dejavnosti, ki so potrebne za doseganje okoljske trajnosti oziroma natančneje podnebne nevtralnosti v naslednjih 30 letih; |
| --- | --- |

I.

ker je cilj taksonomije EU olajšati prehod naložb iz netrajnostnih gospodarskih dejavnosti v dejavnosti, ki so potrebne za doseganje okoljske trajnosti oziroma natančneje podnebne nevtralnosti v naslednjih 30 letih;

| J. | ker naložbena politika vključuje ukrepe, kot so odprava nepotrebnih ovir za naložbe, spremljanje učinka tujih naložb na strateško avtonomijo, nacionalno varnost in realno gospodarstvo ter oblikovanje drugih orodij za spodbujanje in omogočanje neposrednih naložb v sektorje in kraje, kjer so najbolj potrebne; ker se večina mednarodnih sporazumov o naložbah osredotoča na zaščito naložb, bodisi z reševanjem sporov med vlagatelji in državo bodisi brez njega; |
| --- | --- |

J.

ker naložbena politika vključuje ukrepe, kot so odprava nepotrebnih ovir za naložbe, spremljanje učinka tujih naložb na strateško avtonomijo, nacionalno varnost in realno gospodarstvo ter oblikovanje drugih orodij za spodbujanje in omogočanje neposrednih naložb v sektorje in kraje, kjer so najbolj potrebne; ker se večina mednarodnih sporazumov o naložbah osredotoča na zaščito naložb, bodisi z reševanjem sporov med vlagatelji in državo bodisi brez njega;

| K. | ker se število primerov reševanja sporov med vlagatelji in državo vsako leto povečuje, tudi proti državam članicam; ker je šlo pri približno 15 % primerov, za katere je znano, da so bili v letu 2020 vloženi proti državam članicam, za spore znotraj EU; |
| --- | --- |

K.

ker se število primerov reševanja sporov med vlagatelji in državo vsako leto povečuje, tudi proti državam članicam; ker je šlo pri približno 15 % primerov, za katere je znano, da so bili v letu 2020 vloženi proti državam članicam, za spore znotraj EU;

| L. | ker v večini sporazumov o naložbah ni predpisano, kako se določita „popolna odškodnina“ in „poštena tržna vrednost“ naložbe; ker so razsodišča v zadnjem desetletju večinoma razlagala te pojme z uporabo metod vrednotenja, ki so usmerjene v prihodnost in temeljijo na metodah diskontiranega denarnega toka, zaradi česar so v številnih primerih odločala o zneskih odškodnin, ki so veliko višji od skupnih zneskov izdatkov, ki so jih vlagatelji dejansko imeli v državah gostiteljicah; |
| --- | --- |

L.

ker v večini sporazumov o naložbah ni predpisano, kako se določita „popolna odškodnina“ in „poštena tržna vrednost“ naložbe; ker so razsodišča v zadnjem desetletju večinoma razlagala te pojme z uporabo metod vrednotenja, ki so usmerjene v prihodnost in temeljijo na metodah diskontiranega denarnega toka, zaradi česar so v številnih primerih odločala o zneskih odškodnin, ki so veliko višji od skupnih zneskov izdatkov, ki so jih vlagatelji dejansko imeli v državah gostiteljicah;

| M. | ker je EU vodilna v svetu pri reformi naložbene politike; ker je bila od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe na evropski in mednarodni ravni opravljena pomembna reforma naložbene politike, in sicer zaradi vztrajanja in ob podpori Parlamenta; ker je EU začela in sklenila mednarodne sporazume o naložbah s partnerskimi državami, reformirala določbe o zaščiti naložb, nadomestila reševanje sporov med vlagatelji in državo s sistemom sodišč za naložbe, začela večstranska pogajanja za sodišče za naložbe, predlagala zakonodajo za ureditev tujih subvencij in sprejela zakonodajo za pregled vhodnih neposrednih tujih naložb; ker so to pomembni koraki v pravo smer za posodobljeno in trajnostno naložbeno politiko; ker je treba storiti še veliko več, da bi ta program reform napredoval; |
| --- | --- |

M.

ker je EU vodilna v svetu pri reformi naložbene politike; ker je bila od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe na evropski in mednarodni ravni opravljena pomembna reforma naložbene politike, in sicer zaradi vztrajanja in ob podpori Parlamenta; ker je EU začela in sklenila mednarodne sporazume o naložbah s partnerskimi državami, reformirala določbe o zaščiti naložb, nadomestila reševanje sporov med vlagatelji in državo s sistemom sodišč za naložbe, začela večstranska pogajanja za sodišče za naložbe, predlagala zakonodajo za ureditev tujih subvencij in sprejela zakonodajo za pregled vhodnih neposrednih tujih naložb; ker so to pomembni koraki v pravo smer za posodobljeno in trajnostno naložbeno politiko; ker je treba storiti še veliko več, da bi ta program reform napredoval;

| N. | ker se vlagatelji vse pogosteje zatekajo k tretjim stranem, da financirajo njihove pravdne postopke v zameno za donos ali drug finančni interes pri izidu spora (financiranje tretjih strani), zaradi česar so se še povečala neravnovesja, na katerih temeljijo odškodninske prakse v pravdnih postopkih, saj so se dodatno zmanjšala tveganja, ki jih imajo vlagatelji pri uveljavljanju zahtevkov, s tem pa so se povečale spodbude za množenje števila zahtevkov; ker lahko financiranje tretjih strani poveča pogajalsko moč tožnikov v škodo držav, ki imajo omejene vire in šibkejše regulativne okvire; |
| --- | --- |

N.

ker se vlagatelji vse pogosteje zatekajo k tretjim stranem, da financirajo njihove pravdne postopke v zameno za donos ali drug finančni interes pri izidu spora (financiranje tretjih strani), zaradi česar so se še povečala neravnovesja, na katerih temeljijo odškodninske prakse v pravdnih postopkih, saj so se dodatno zmanjšala tveganja, ki jih imajo vlagatelji pri uveljavljanju zahtevkov, s tem pa so se povečale spodbude za množenje števila zahtevkov; ker lahko financiranje tretjih strani poveča pogajalsko moč tožnikov v škodo držav, ki imajo omejene vire in šibkejše regulativne okvire;

| 1. | poudarja, da naložbe lahko pozitivno vplivajo na trajnostno gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in trajnostni razvoj ter prispevajo k ciljem trajnostnega razvoja in da bi to tudi morale; zato poudarja njihov pomen za preoblikovanje gospodarstva EU; poudarja, da je ta pozitivni učinek odvisen od zmožnosti vlad, da regulirajo tuje naložbe; poudarja, da morajo vhodne in izhodne naložbe zadovoljiti potrebe realnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj pregleda naložbeno politiko EU, da bi zagotovila skladnost z evropskim zelenim dogovorom in cilji trajnostnega razvoja, pa tudi z vrednotami EU, tudi s spoštovanjem človekovih pravic in socialnih standardov, kot so opredeljeni v evropskem stebru socialnih pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da mora naložbena politika EU izpolniti pričakovanja vlagateljev in držav upravičenk, pa tudi širše gospodarske interese in cilje zunanje politike EU; ponovno poziva k celovitemu in skladnemu okviru politike, ki bo spodbujal visokokakovostne in trajnostne naložbe; pozdravlja, da si Komisija že od leta 2010 prizadeva za reformo naložbene politike Unije v tej smeri; meni, da bi bilo treba dodatno reformirati mednarodno naložbeno politiko EU, da bo bolje obravnavala različne izzive, in nadaljevati z njenim preoblikovanjem v celovit in skladen politični okvir; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi morali mednarodni sporazumi o naložbah spodbujati zelene, vključujoče trajnostne naložbe, ki upoštevajo enakopravnost spolov, ustrezno varovati vlagatelje, prispevati k odpornosti enotnega trga in hkrati zaščititi politični prostor v državah gostiteljicah ter spodbujati izmenjavo najboljših praks, znanj in spretnosti ter strokovnega znanja in izkušenj v skladu s smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za večnacionalna podjetja o družbeni odgovornosti gospodarskih družb; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zaskrbljen, ker so se po podatkih OECD države v razvoju v letu 2020, poleg obstoječe vrzeli v financiranju v višini 2,5 bilijona USD, soočale s primanjkljajem v višini 1,7 bilijona USD zaradi krize covida-19; poudarja, da bi morala naložbena politika EU pomagati državam v razvoju, zlasti afriškim državam, pri privabljanju neposrednih tujih naložb in zmanjšanju vrzeli v financiranju za doseganje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da podjetja EU potrebujejo ustrezno zaščito za svoje naložbe v tujini; poudarja, da zaščitene naložbe, kot so kodificirane v mednarodnih sporazumih o naložbah EU, ne bi smele vključevati špekulativnih oblik naložb, finančnih instrumentov ali portfeljskih naložb, ki se lahko hranijo za špekulativne namene; poziva Komisijo, naj se opre na izkušnje z nedavnimi mednarodnimi sporazumi o naložbah (12) in izključi instrumente javnega dolga iz njihovega področja uporabe; meni, da finančni instrumenti, ki jih je mogoče kadar koli umakniti, ne potrebujejo zaščite; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za izboljšanje opredelitve zaščitenih naložb, da bi zagotovila, da bodo mednarodni sporazumi o naložbah ščitili le naložbe, ki vsaj za minimalno število let predstavljajo znaten vložek v kapitalu ali drugih virih ter zanje obstaja domneva o tveganju in pričakovanem dobičku; meni, da bi morale zaščitene naložbe učinkovito prispevati k razvoju države gostiteljice; poziva Komisijo in države članice, naj pri opredelitvi zaščitenih naložb v prihodnjih sporazumih to merilo obravnavajo, kot je opredeljeno v mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

5.

Dostop do trga

| 6. | pozdravlja dejstvo, da se nedavni sporazumi o naložbah pozitivno osredotočajo na dostop do trga in liberalizacijo naložb ter si prizadevajo za odstranitev ovir za ustanavljanje in delovanje vlagateljev iz EU na tujih trgih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za pogoje za vlagatelje iz EU v tujini, ki bodo odražali stopnjo odprtosti, ki jo uživajo tuji vlagatelji v EU, ob upoštevanju stopnje razvoja tretjih držav in potrebe po zagotavljanju različne obravnave; poudarja, da morajo mednarodni sporazumi o naložbah zaščititi zmožnost držav, da regulirajo tuje naložbe v svoji jurisdikciji; poziva Komisijo, naj spremlja ovire za ustanavljanje in delovanje vlagateljev iz EU na tujih trgih, vključno z diskriminatornimi praksami; pozdravlja osredotočenost Komisije na izvrševanje obstoječih zavez in poudarja, da bi to moralo veljati tudi za zaveze, povezane z naložbami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj pri liberalizaciji naložb strogo zaščiti politični prostor EU in držav članic, zlasti na področjih energije, kmetijstva, ribištva, avdiovizualnih, telekomunikacijskih in digitalnih vprašanj ter javnih storitev; poudarja, da bi morala biti liberalizacija naložb povezana z zaščitnimi ukrepi, da ne bi zaostrili gospodarske nestabilnosti, zlasti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je pomembno v vseh sporazumih o naložbah ohraniti, okrepiti in izvajati klavzule, ki prepovedujejo zniževanje standardov, saj je bistveno preprečevati tekmovanje v zniževanju standardov v državah, katerih cilj je privabljanje tujih naložb; poziva Komisijo, naj dodatno analizira učinkovitost teh klavzul, zlasti v državah v razvoju, da bi zagotovila uskladitev davčne politike in razvojnega financiranja za podpiranje tekmovanje proti vrhu; |
| --- | --- |

9.

Spodbujanje naložb

| 10. | poudarja, da lahko spodbujanje naložb prispeva k sprostitvi naložbenih priložnosti v državah v razvoju, zlasti za mala in srednja podjetja, in k doseganju ciljev trajnostnega razvoja, in sicer tako, da pomaga mobilizirati višje ravni naložb za spodbujanje vključujoče in trajnostne rasti in zmanjševanja revščine, saj podpira dolgoročno prisotnost tujih vlagateljev v gospodarstvu države gostiteljice ter izboljša povezave med tujimi vlagatelji in lokalnimi podjetji; poziva Komisijo, naj podpre države v razvoju pri izboljšanju naložbene klime v svojih jurisdikcijah, tako z orodji za razvojno sodelovanje kot z dvostranskimi sporazumi; meni, da je spodbujanje naložb tudi dober instrument za izboljšanje konkurenčnosti in gospodarske rasti EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bi morali mednarodni sporazumi o spodbujanju naložb podpirati in spodbujati naložbe, ki spodbujajo trajnostni razvoj, in se izogibati spodbudam za naložbe, ki škodujejo okolju, podnebju ali družbi; ugotavlja, da so davčni prihodki ključni za zagotavljanje osnovnih javnih storitev v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj si na večstranski ravni prizadeva za spodbujanje trajnostnih naložb, ki se ne spodbujajo s konkurenčnimi davčnimi olajšavami; poudarja, da lahko uvajanje inovativnih ukrepov za spodbujanje naložb prispeva k doseganju ciljev trajnostnega razvoja, in sicer tako, da pomaga mobilizirati višje ravni naložb za spodbujanje vključujoče in trajnostne rasti ter zmanjševati revščino, saj podpira dolgoročno prisotnost tujih vlagateljev v gospodarstvu države gostiteljice, pa tudi izboljšati povezave med tujimi vlagatelji in lokalnimi podjetji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava vlogo, ki jo je EU prevzela v pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), kar zadeva skupno pobudo za spodbujanje naložb za razvoj; poudarja, da pri teh pogajanjih sodelujeta več kot dve tretjini držav članic STO; meni, da je potrebna previdnost, da bo imel sporazum, o katerem potekajo pogajanja, zelo široko področje uporabe; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo ta pogajanja spoštovala pravila Marakeškega sporazuma STO, ki zahteva soglasje in splošno preglednost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pomen splošnega pristopa EU k spodbujanju naložb na dvostranski in večstranski ravni s splošnim poudarkom na sodelovanju, vključno s krepitvijo zmogljivosti in tehnično pomočjo, zlasti kar zadeva podporo digitalizaciji v državah v razvoju; pozdravlja delo Komisije v zvezi z novimi samostojnimi sporazumi o spodbujanju naložb, ki se osredotočajo na podpiranje trajnostnih in vključujočih naložb; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj nadaljuje pogajanja z afriškimi partnerji, s katerimi ne bodo nastala upravna bremena za države v razvoju, in obenem natančno opredeli vrsto trajnostnih naložb, ki se spodbujajo; je seznanjen, da potekajo pogajanja o podobnih določbah o spodbujanju naložb v prihodnjem protokolu o naložbah afriškega celinskega območja proste trgovine; poziva Komisijo, naj še naprej podpira ta pogajanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podpira pristop Komisije na ravni STO, s katerim poskuša z močnim požarnim zidom zagotoviti, da v spore med vlagatelji in državo ni mogoče uvajati pravil za spodbujanje naložb; meni, da bi bilo treba spore v okviru skupne pobude za spodbujanje naložb za razvoj reševati z mediacijo in sodelovanjem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se določbe o spodbujanju naložb na dvostranski ravni in na ravni STO ne bi smele osredotočati le na ustvarjanje obveznosti za javne organe v državah gostiteljicah, temveč bi morale tudi pojasniti obveznosti matičnih držav in njihovih nacionalnih vlagateljev v zvezi z njihovimi naložbami v tujini; v zvezi s tem poudarja, da je treba v okvire za spodbujanje naložb vključiti izvršljive določbe v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb, človekovimi pravicami in okoljsko primerno skrbnostjo, pa tudi zaščitne ukrepe proti korupciji; poziva Komisijo, naj v vse sporazume o spodbujanju naložb s tretjimi državami vključi izvršljivo poglavje o trajnostnem razvoju ter mehanizme za spremljanje dejavnosti, ki jih podpirajo tokovi neposrednih tujih naložb; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja predlog Komisije o instrumentu za boj proti izkrivljanju, ki ga povzročajo tuje subvencije, saj so nepoštena oblika naložb, in poziva k njegovemu čimprejšnjemu sprejetju; poziva Komisijo in države članice, naj pristopijo k pogajanjem na ravni STO, da bi odpravili izkrivljanje konkurence, zlasti na področju industrijskih subvencij; |
| --- | --- |

16.

Izboljšanje pregleda neposrednih tujih naložb v EU

| 17. | pozdravlja začetek veljavnosti uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb leta 2019; poudarja, da je ta mehanizem pregleda namenjen vzpostavitvi sodelovanja in potencialni omejitvi tujih naložb v strateške sektorje, da bi zaščitili Unijo in njene države članice, pa tudi analizi in pregledu primerov, v katerih bi lahko nakup ali nadzor določenega podjetja, infrastrukture ali tehnologije povzročil tveganje za varnost ali javni red v EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je ta mehanizem pomemben korak k boljšemu spremljanju prispevka neposrednih tujih naložb k strateškim interesom Evrope; poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjega postopka pregleda zagotovi bolj razčlenjene podatke o tem, ali tokovi vhodnih neposrednih tujih naložb podpirajo trajnostne gospodarske dejavnosti in nove naložbe, oceni različne možnosti spremljanja dejavnosti, ki jih podpirajo izhodni tokovi, ter oceni možnost dodatne opredelitve, ali bi bilo treba še katere sektorje obravnavati kot strateške sektorje; poleg tega poziva Komisijo, naj preuči možnost okrepitve mehanizma EU za pregled neposrednih tujih naložb, da bi v dogovoru z državami članicami ta dobil pooblastilo za blokiranje naložbe, ki bi lahko pomenila tveganje za varnost in javni red; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice, naj vzpostavijo tak nacionalni mehanizem pregleda neposrednih tujih naložb, če tega še nimajo, da bi zagotovile učinkovito evropsko sodelovanje; |
| --- | --- |

19.

Skladnost mednarodnih sporazumov o naložbah s prednostnimi nalogami EU

| 20. | ugotavlja, da je vse več sodnih postopkov pred naložbenimi sodišči usmerjenih zoper okoljske ukrepe; obžaluje, da je več držav, med njimi tudi države članice, toženih strank pred sodiščem zaradi podnebnih politik, postopnega opuščanja fosilnih goriv ali pravičnega prehoda; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bodo globalna prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam potrebovala hiter prehod na energijo iz obnovljivih virov in hitre vladne ukrepe za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo skladnost med mednarodnimi sporazumi o naložbah in evropskim zelenim dogovorom, okoljskimi politikami, pravicami delavcev in človekovimi pravicami, tako da iz pogodbene zaščite izključijo naložbe v fosilna goriva ali vse druge dejavnosti, ki znatno škodujejo okolju in človekovim pravicam, ter v poglavja o trajnostnem razvoju vključijo določbe, ki prispevajo k spoštovanju Pariškega sporazuma, mednarodnih pogodb o delu in enakosti spolov ter določbe za izboljšanje domačega okvira, ki ureja tuje naložbe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | z zaskrbljenostjo ugotavlja asimetrijo nekaterih mednarodnih sporazumov o naložbah, v katerih lahko tuji vlagatelji sprožijo naložbene postopke proti državam, na drugi strani pa vlade, delavci in prizadete skupnosti ne morejo sprožiti postopka arbitraže glede nadnacionalnih družb, ki ne spoštujejo človekovih pravic, javnega zdravja ali delovne in okoljske zakonodaje; poudarja, da je večstransko sodišče za naložbe podobno namenjeno le razsojanju v primerih, v katerih tuji vlagatelji tožijo države; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da lahko tudi brez sodnih postopkov eksplicitna ali implicitna nevarnost uporabe tožb za reševanje naložb okrepi položaj vlagateljev v pogajanjih z državami („učinek zastraševanja“); v zvezi s tem poudarja, da nedavni mednarodni sporazumi o naložbah EU določajo načelo, da imajo vlade pravico do zakonskega urejanja za legitimne cilje javne politike (13), tudi na način, ki bi lahko negativno vplival na delovanje naložbe ali na pričakovanja vlagateljev glede dobička; vendar poudarja, da ta pravica državam ne preprečuje izpolnjevanja obveznosti iz mednarodnih sporazumov o naložbah, prav tako pa ne preprečuje naložbenih zahtevkov ali odškodnin po uveljavljanju te pravice; je zaskrbljen, ker bi bilo zato odločanje o politikah lahko zamudno oziroma da bi bile sprejete odločitve razvodenele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da se lahko posledično za odškodnine za sektor fosilnih goriv porabi več javnih sredstev kot brez grožnje z naložbenimi spori, zaradi česar bi bilo za države dražje in torej težje sprejeti ukrepe za energetski prehod, kar bi pomenilo splošno subvencijo, ki jo davkoplačevalci zagotavljajo sektorju fosilnih goriv; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da so podjetja v številnih primerih arbitraže med vlagatelji in državo izpodbijala ukrepe, za katere so države trdile, da so jih sprejele zaradi lokalnih pomislekov ali nemirov glede vpliva projekta; poziva Komisijo in države članice, naj v prihodnje mednarodne sporazume o naložbah vključijo procesno upravičenje za prizadete tretje strani; meni, da bi morala sodišča upoštevati sodno prakso Meddržavnega sodišča in zadeve razglasiti za nedopustne, kadar bi lahko ugotavljanje dejstev ali pravne ugotovitve vplivali na lokalne ali avtohtone skupnosti, ki niso stranke v naložbenih postopkih; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo preglednost in podprejo vključevanje ranljivih lokalnih skupnosti, zlasti avtohtonih prebivalcev, na katere vplivajo ekstraktivne dejavnosti ali dejavnosti sečnje, v pogajanja in izvajanje mednarodnih sporazumov o naložbah, saj lahko tuje naložbe pustijo daljnosežne posledice na lokalnih skupnostih; |
| --- | --- |

25.

Reformirani pristop

| 26. | pozdravlja novi model sporazuma o zaščiti naložb, ki ga je Komisija pripravila leta 2015, kot korak v pravo smer; vendar ugotavlja, da še ni začel veljati noben sporazum, ki bi ga vseboval; opozarja na svoje stališče, da EU in njene države članice ne bi smele podpisati ali ratificirati pogodb o zaščiti naložb, ki vključujejo mehanizem za reševanje sporov med vlagateljem in državo; poudarja pomen postopkovnih reform reševanja sporov med vlagatelji in državo; pozdravlja dejstvo, da sistem sodišč za naložbe vključuje oblikovanje stalnega seznama arbitrov, pritožbeni mehanizem, kodeks ravnanja za arbitre in večjo preglednost arbitražnih postopkov; ugotavlja, da je sistem sodišč za naložbe še vedno mednarodna arbitraža, in poudarja, da bi imeli arbitri s seznama v sistemu, za razliko od nacionalnih sodišč, diskrecijsko pravico, na podlagi katere jim pri razlagi vsebinskih določb iz mednarodnih sporazumov o naložbah ne bi bilo treba upoštevati ustreznih zakonov o javnem interesu; obžaluje, da bodo arbitri še vedno plačani za vsak primer posebej; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj v celoti podpre in pospeši pogajanja za razširitev obveznosti vlagateljev in njihovo izvrševanje; meni, da obveznosti vlagateljev ne bi smele biti vključene le v mednarodne sporazume o naložbah EU, temveč bi se morale uporabljati tudi prek ločenih zavezujočih in izvršljivih mednarodnih instrumentov ter trdnih nacionalnih okvirov za potrebno skrbnost na področjih človekovih pravic in okolja; ugotavlja, da bi bilo treba z napredkom na teh področjih in nadaljnjo krepitvijo določb mednarodnih sporazumov o naložbah EU zagotoviti, da bodo vlagatelji iz EU v državah, ki niso članice EU, zlasti v državah v razvoju, pregledno prikazali svoje strategije za dejavno prispevanje k doseganju ciljev trajnostnega razvoja in ciljev Pariškega sporazuma ter da bodo zanje veljali mehanizmi odgovornosti, zlasti z zagotavljanjem dostopa do pravnega varstva za žrtve v teh državah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja določbe v mednarodnih sporazumih o naložbah, ki zadevajo obveznosti držav in vlagateljev na področjih okolja, dela in odgovornosti gospodarskih družb, ter klavzule, ki določajo horizontalno načelo, da se ne sme nižati standardov z namenom pritegnitve naložb; vendar obžaluje, da reforma obveznosti vlagateljev ni dohajala reforme reševanja sporov med vlagatelji in državo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo začetek veljavnosti instrumenta o mednarodnih družbah in drugih podjetjih v zvezi s človekovimi pravicami (14), ki ga trenutno pripravlja Svet OZN za človekove pravice in bo namenjen urejanju dejavnosti mednarodnih družb in podjetij; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja dejstvo, da mednarodni sporazumi o naložbah EU, ki vključujejo klavzule o zaščiti naložb, od leta 2016 vsebujejo natančnejše besedilo o nekaterih standardih zaščite in pravico do zakonskega urejanja; poudarja, da mednarodni sporazumi o naložbah EU ne bi smeli dopuščati širokih standardov zaščite, ki bi se lahko uporabili za izpodbijanje legitimnih javnih politik; meni, da bi se morali standardi zaščite osredotočiti zlasti na ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za tuje in domače vlagatelje, preprečevanje in zagotavljanje pravnih sredstev v primerih, ko so vlagatelji iz EU v tretjih državah diskriminirani, nimajo dostopa do pravnega varstva ali v celoti izgubijo svoje naložbe v korist države gostiteljice, tudi v času vojne, in vzajemno za vlagatelje iz tretjih držav v EU; poziva države članice in Komisijo, naj se izogibajo vključevanju dvoumne terminologije v vsebinske klavzule in naj še naprej pregledujejo standarde zaščite na podlagi razpoložljivih dokazov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da sporazumi o mednarodnih naložbah EU, ki so bili izpogajani po letu 2009, še vedno vsebujejo samoderogacijske klavzule, ki preprečujejo enostavno prenehanje veljavnosti; je seznanjen z nedavnimi pogajanji, v katerih so se strani dogovorile o petletni samoderogacijski klavzuli z možnostjo dogovora o podaljšanju za dodatnih pet let, če ne bi bilo zamenjave; poziva države članice in druge pogodbenice, naj nevtralizirajo samoderogacijske klavzule v sedanjih sporazumih in v novih sporazumih o naložbah bistveno skrajšajo obdobja v teh klavzulah; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da morajo posamezniki v skladu z običajnim mednarodnim pravom in mednarodnim pravom o človekovih pravicah uveljavljati pravna sredstva pred domačimi sodišči, preden začnejo mednarodni postopek proti državi zaradi krivdnih dejanj; obžaluje, da v nasprotju s tem mednarodno naložbeno pravo običajno ne zahteva, da se najprej izčrpajo domača pravna sredstva; meni, da bi bilo treba v sporazumih o mednarodnih naložbah zahtevati, da se izčrpajo sredstva iz domačih pravosodnih sistemov, preden se lahko tuji vlagatelji obrnejo na arbitražno sodišče, kot to velja v mednarodnem pravu človekovih pravic; poudarja, da bi morali imeti tuji vlagatelji v primeru hudega odrekanja sodnega varstva na domačih sodiščih možnost, da se obrnejo neposredno na mednarodno reševanje sporov; |
| --- | --- |

32.

Ratifikacija sporazumov o mednarodnih naložbah

| 33. | poudarja, da zamude pri ratifikaciji mednarodnih sporazumov o naložbah EU s strani držav članic povzročajo zamude pri nadomeščanju dvostranskih sporazumov o naložbah s preglednejšimi in sodobnejšimi določbami, ki enako ščitijo vse vlagatelje EU v tretjih državah; poziva države članice, naj ratificirajo sporazume o naložbah, ki jih je sklenila EU; poziva EU, naj sodeluje s partnerskimi državami pri stalnem pregledovanju in izboljševanju mednarodnih sporazumov o naložbah, ko začnejo veljati, v skladu s smernicami iz tega poročila; pričakuje, da bodo države članice zagotovile skladnost mednarodnih sporazumov o naložbah z vrednotami in cilji EU; |
| --- | --- |

33.

Nadomestilo

| 34. | poudarja, da metodologije diskontiranega denarnega toka, ki se na splošno uporabljajo za izračun nadomestil v mednarodnih sporazumih o naložbah, niso zanesljiva metoda vrednotenja naložbenih projektov, ki so v zgodnji fazi, ali tistih z negotovimi prihodnjimi tokovi prihodkov; poudarja, da uporaba takšnih metod s strani arbitražnih senatov pomeni znatno odstopanje od uveljavljenih načel in praks v zvezi z odškodninami v nacionalnih in mednarodnih pravnih sistemih zunaj mednarodnih sporazumov o naložbah, ki precej bolj omejujejo diskrecijo pri razsojanju; poudarja, da visoke odškodnine, ki jih izrekajo naložbena sodišča, povzročajo občutno in vse večje finančno breme za tožene države; poudarja, da so metode vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo sodniki, zelo sporne, saj omogočajo zelo široko diskrecijsko pravico in se zanašajo na zelo kompleksne in špekulativne predpostavke; poziva Komisijo, naj podrobno oceni in zagotovi popravljalna in pregledna pravila in zaščitne ukrepe v zvezi z določbami, ki urejajo nadomestila v mednarodnih sporazumih o naložbah EU, vključno z uporabo strožjih klavzul, ki preprečujejo uporabo kaznovalnih odškodnin; poziva, naj se nadomestilo omeji na raven nepovratnih stroškov, s katero se odraža znesek upravičenih izdatkov, ki so jih vlagatelji dejansko imeli; poudarja, da bi bilo treba z izravnalnimi pristopi po potrebi določiti nadomestila pod to zgornjo mejo in pri tem upoštevati okoliščine, kot je neupoštevanje pravnih ali pogodbenih obveznosti ali zavezi podjetij; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da se vlagatelji pri financiranju pravdnih postopkov vse pogosteje zanašajo na tretje osebe, ki v zameno dobijo donosni delež odškodnine, odmerjene v postopku (financiranje, ki ga izvajajo tretje osebe), zaradi česar se število zahtevkov še povečuje; je seznanjen z napredkom pri preglednejšem financiranju sporov med vlagatelji in državo s strani tretjih oseb; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja Komisije v nedavnih mednarodnih sporazumih o naložbah EU; poziva Komisijo, naj podpre dodatne določbe, ki urejajo financiranje tretjih strani v sporih med vlagatelji in državo v okviru mednarodnih pogajanj, da bi strogo omejili to prakso, ki spodbuja nesprejemljivo visoke odškodnine; |
| --- | --- |

35.

Dvostranski sporazum o naložbah

| 36. | opozarja na več tisoč obstoječih dvostranskih sporazumov držav članic o naložbah, ki še vedno ščitijo naložbe v fosilna goriva, vsebujejo zastarele določbe, ki so v nasprotju s cilji in vrednotami EU, vključno s preširokimi standardi zaščite, šibkimi zahtevami glede preglednosti in reševanjem sporov med vlagatelji in državo, ter niso v skladu s predlogom EU o večstranskem sodišču za naložbe; zato poziva države članice, naj prekinejo ali posodobijo svoje dvostranske sporazume o naložbah, da bi jih uskladile z reformiranim modelom mednarodnih sporazumov o naložbah EU in s tem poročilom; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi dvostranski sporazumi držav članic o naložbah v celoti skladni s pravom EU ter s cilji in vrednotami EU; podpira Komisijo pri strogem izvajanju pogojev za odobritev pogajanj, podpisa in sklepanja novih sporazumov s strani držav članic v skladu s posodobljeno naložbeno politiko EU in sodbami Sodišča EU; opozarja na obveznost držav članic, da v skladu s členom 351 PDEU spremenijo svoje dvostranske sporazume o naložbah; poziva Komisijo, naj spremlja izpolnjevanje teh obveznosti in redno obvešča Parlament o doseženem napredku; spodbuja Komisijo, naj po potrebi začne postopke za ugotavljanje kršitev, da bi zagotovila skladnost dvostranskih sporazumov o naložbah držav članic s pravom EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podpira Komisijo pri razvoju razlagalnih smernic, ki bi jih morale države članice upoštevati v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi reformami iz tega poročila, da bi zagotovili enotno razlago posodobljene naložbene politike EU in popolno skladnost s cilji evropskega zelenega dogovora; poziva Komisijo, naj ta posodobljeni model uporabi kot podlago za odobritev novih dvostranskih sporazumov o naložbah držav članic; |
| --- | --- |

38.

Pogodba o energetski listini

| 39. | poudarja, da je pogodba o energetski listini trenutno najbolj sporen naložbeni sporazum na svetu; podpira prizadevanja za posodobitev pogodbe o energetski listini in stališče EU, da izključi zaščito za večino naložb v fosilna goriva; vendar meni, da stališče EU ne bi smelo zagotavljati zaščite za naložbe v gospodarskih dejavnostih, ki se v skladu s pravom EU štejejo za „zelo škodljive“, in da bi bilo treba znatno skrajšati časovni okvir za postopno odpravo zaščite obstoječih naložb v fosilna goriva, da ne bi ogrozili doseganja podnebnih ciljev EU; zahteva odpravo reševanja sporov med vlagatelji in državo v okviru pogodbe o energetski listini; poudarja, da je za spremembo pogodbe o energetski listini potrebno soglasje vseh pogodbenic, ki glasujejo na letni konferenci; je zaskrbljen, ker Parlament nima enake ravni dostopa do pogajalskih besedil za posodobitev pogodbe o energetski listini, kot je to veljalo za pogajanja o drugih pogodbah; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je zaskrbljen, ker se zdi, da se številne pogodbenice ne strinjajo z ambicijami EU na področju blažitve podnebnih sprememb, trajnostnega razvoja in energetskega prehoda, čeprav so vse tudi podpisnice Pariškega sporazuma; poziva Komisijo, naj zagotovi uskladitev pogodbe o energetski listini s Pariškim sporazumom in cilji evropskega zelenega dogovora, hkrati pa ohrani zmožnost EU, da razvija ukrepe javne politike, ki bodo skladni z njeno zavezo, da do leta 2050 postane prva podnebno nevtralna celina; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je seznanjen z obvestilom Italije o njeni odločitvi, da s 1. januarjem 2015 odstopi od pogodbe o energetski listini; ugotavlja, da lahko države, ki so ratificirale to pogodbo ali pristopile k njej, s svojim članstvom prenehajo 12 mesecev po uradnem obvestilu o izstopu; obžaluje, da so naložbe, izvedene pred datumom izstopa, zaščitene še 20 let, vendar pozdravlja dejstvo, da se zaščita takoj konča za vse nove naložbe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo revidirana pogodba o energetski listini ščitila pravico držav do zakonskega urejanja, da bo v skladu s pravom in naložbeno politiko EU, da bo vlagateljem v fosilna goriva takoj prepovedala, da bi pogodbenice tožili zaradi izvajanja politik za postopno opuščanje fosilnih goriv v skladu s svojimi zavezami iz Pariškega sporazuma, ter da bo zaščito naložb zagotavljala le resničnim vlagateljem, ne pa povsem finančnim ali špekulativnim vlagateljem; poziva Komisijo, naj objavi svojo pravno študijo, v kateri analizira morebitne učinke izstopa; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo pripravljati usklajen izstop iz pogodbe o energetski listini in sporazum, s katerim se med pogodbenicami, ki na to pristanejo, izključi uporaba samoderogacijske klavzule, da bi ga uradno predložile Svetu in Parlamentu, če omenjeni pogajalski cilji ne bodo doseženi do junija 2022; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja pojasnilo Sodišča v sodbi Komstroy, da se določbe o reševanju sporov med vlagatelji in državo v pogodbi o energetski listini ne uporabljajo, kadar gre za spore znotraj EU; ugotavlja, da je trenutno v obravnavi vsaj 73 zadev med subjekti iz EU, tudi več kot 40 arbitražnih primerov med subjekti iz EU na podlagi pogodbe o energetski listini; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da sodba v zadevi Achmea arbitražnih sodišč ni odvrnila od tega, da ne bi še naprej obravnavala naložbenih sporov znotraj EU; poziva Komisijo, naj si po najboljših močeh prizadeva, da bi se te sodbe upoštevale v sedanjih arbitražnih postopkih med subjekti iz EU; zato poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo medsebojni sporazum o tem, da se pogodba o energetski listini ne uporablja za spore med subjekti iz EU; podpira zahtevo več držav članic po novi sodbi Sodišča EU in meni, da bi bilo treba z njo podati dokončno pojasnilo o tem vprašanju, da se prepreči dopustnost katere koli prihodnje arbitraže na podlagi pogodbe o energetski listini med subjekti iz EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da bo sicer težko uveljavljati morebitne odškodninske zahteve v zadevah med subjekti iz EU na sodiščih v EU, zadeve na podlagi pravil Mednarodnega centra za reševanje investicijskih sporov pa bo še vedno mogoče uveljavljati na sodiščih tretjih držav; ugotavlja, da lahko ta sodišča odredijo zaseg državnega (15) premoženja EU ali držav članic EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da bi bilo treba med postopkom izbire arbitrov za prihodnje sezname v sistemu sodišč za naložbe upoštevati spoštovanje sodb sodišč EU, zlasti Sodišča EU; |
| --- | --- |

45.

Večstranska prizadevanja za reformo zaščite naložb

| 46. | pozdravlja dejstvo, da delovna skupina UNCITRAL III od leta 2017 sodeluje v razpravah o morebitni večstranski reformi reševanja sporov med vlagatelji in državo; ugotavlja, da se je 60 držav soglasno strinjalo, da mora UNCITRAL pri svojem delu obravnavati možnosti strukturnih reform; poziva Komisijo, naj še naprej konstruktivno sodeluje v razpravah skupine UNCITRAL in spodbuja pogajanja o temah, kot so regulativni zastoj, izčrpanje pravnih sredstev, pravice tretjih strani in odškodnine, ki so bile deležne majhne pozornosti, ter naj jih upošteva v prihodnjih mednarodnih sporazumih o naložbah EU; poziva Komisijo, naj okrepi svoje delo v skupini UNCITRAL, da bi zaščitila zmožnost držav, da zakonsko urejajo, in zagotovila popolno preglednost; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podpira sedanja pogajanja v okviru delovne skupine UNCITRAL III, na katerih si EU in njene države članice prizadevajo za vzpostavitev stalnega mehanizma za reševanje naložbenih sporov – večstranskega sodišča za naložbe; pozdravlja globalno vodilno vlogo EU pri teh pogajanjih; vendar poudarja, da ta predlog ne zajema posodobitve obsežnih standardov zaščite; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pravni korpus, ki ga uporabljajo sodniki iz večstranskega sodišča za naložbe, uravnotežil razlago materialnih določb in pravic iz mednarodnih sporazumov o naložbah ter ustreznih nacionalnih zakonov o javnem interesu, ki so bili demokratično sprejeti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da sodniki ne bodo plačani za vsak primer posebej; poziva Komisijo, naj v ustreznih mednarodnih forumih spodbuja reformo in posodobitev teh standardov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj v pogajanja o večstranskem sodišču za naložbe vključi uvedbo pravil, ki na pregleden način določajo odškodnine, ki jih morajo plačati države, in naj se v sedanjih pogajanjih o reformi v skupini UNCITRAL zavzema za dosledne metode vrednotenja, ki bodo dopuščale le nadomestilo za nepovratne stroške; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ostro kritizira precejšnjo zamudo pri ratifikaciji in izvajanju konvencije z Mauritiusa; poziva države članice, naj nemudoma sprejmejo predlog sklepa Sveta o sklenitvi konvencije v imenu EU; opozarja na nedavne sodbe Sodišča EU o izključnih in deljenih pristojnostih v zvezi z ratifikacijo mednarodnih pogodb, ki bi lahko bile smernice za odpravo zastoja pri ratifikaciji te konvencije; |
| --- | --- |

49.

Naložbena politika EU, ki presega reševanje sporov med vlagatelji in državo

| 50. | ugotavlja, da je bilo v letih 2017, 2019 in 2020 na svetovni ravni prekinjenih več pogodb o naložbah, kot je bilo sklenjenih novih mednarodnih sporazumov o naložbah; poudarja, da pred kratkim sklenjeni megaregionalni večstranski mednarodni sporazumi o naložbah vse bolj previdno pristopajo k reševanju sporov med vlagatelji in državo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva EU, naj podpre krepitev nacionalnih pravnih sistemov in pravne države v partnerskih državah s tehnično pomočjo na ravni EU, ki bi ponudili ugodno okolje za tuje naložbe, hkrati pa odpravili sistemske pomanjkljivosti, ki negativno vplivajo na trajnostni razvoj v teh državah; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj razvije strategijo EU za tuje naložbe, s katero bo spodbudila in zaščitila trajnostne naložbe v vseh njihovih razsežnostih, ne da bi se pri tem zanašala na razsojanje med vlagatelji in državo, ter naj posodobi svoj model zaščite naložb, sprejet leta 2015, v skladu z zahtevami iz te resolucije, da bi zagotovila smernice za pogajanja o novih ali posodobljenih sporazumih EU; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  UL L 351, 20.12.2012, str. 40.

(2)  UL L 257, 28.8.2014, str. 121.

(3)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

(4)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 34.

(5)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 1.

(6)  UL C 265, 11.8.2017, str. 17.

(7)  UL C 101, 16.3.2018, str. 30.

(8)  UL L 149, 30.4.2021, str. 10.

(9)  UL L 169, 29.5.2020, str. 1.

(10)  Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, „FDI in Figures“ (Neposredne tuje naložbe v številkah), april 2021.

(11)  Evropski zeleni dogovor; Evropa, pripravljena na digitalno dobo; gospodarstvo za ljudi; močnejša Evropa v svetu; spodbujanje evropskega načina življenja; nova spodbuda za evropsko demokracijo.

(12)  Kot so Celoviti gospodarski in trgovinski sporazum med EU in Kanado (odstavek 4 Priloge 8b, ki opredeljuje javni dolg kot dolžniški instrument katere koli ravni vlade države pogodbenice), Celostni in napredni sporazum za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP) in gospodarska unija Belgije in Luksemburga (BLEU) iz leta 2009 – Kolumbiji BIT.

(13)  Vključno z javnim zdravjem, socialnimi storitvami, javnim izobraževanjem, varnostjo, okoljem ali javno moralo, socialnim varstvom ali varstvom potrošnikov, zasebnostjo in varstvom podatkov ali spodbujanjem in varovanjem kulturne raznolikosti.

(14)  Pravno zavezujoč instrument za urejanje, mednarodno pravo o človekovih pravicah, dejavnosti mednarodnih družb in drugih podjetij https://www.ohchr.org/en/hr-bodies/hrc/wg-trans-corp/igwg-on-tnc.

(15)  Konvencija o priznavanju in izvrševanju tujih arbitražnih odločb, znana tudi kot Newyorška konvencija o arbitraži.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

sreda 22. junija 2022

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/108

---

P9_TA(2022)0246

Revizija sistema EU za trgovanje z emisijami ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, Sklepa (EU) 2015/1814 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov ter Uredbe (EU) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 32/11)

Sprememba 406

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Pariški sporazum, sprejet decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), je začel veljati novembra 2016 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (3). Njegove pogodbenice so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5  oC glede na predindustrijske ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Pariški sporazum, sprejet decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), je začel veljati novembra 2016 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (3). Njegove pogodbenice so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5  oC glede na predindustrijske ravni.

| (1) | Pariški sporazum, sprejet decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), je začel veljati novembra 2016 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (3). Njegove pogodbenice so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5  oC glede na predindustrijske ravni.
  Pogodbenice Pariškega sporazuma so s sprejetjem glasgowskega podnebnega pakta pripoznale, da bi znatno zmanjšali tveganja in vpliv podnebnih sprememb, če bi zvišanje globalne povprečne temperature omejili na 1,5  oC glede na predindustrijske ravni, ter se zavezale, da bodo do konca leta 2022 povečale svoje cilje za leto 2030, da bi v skladu z ugotovitvami Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) zapolnile vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem. To bi bilo treba storiti na pravičen način in ob upoštevanju načela skupnih, a različnih odgovornosti in zmožnosti posameznih držav


  glede na njihove različne nacionalne okoliščine. Revizija sistema Evropske unije za trgovanje z emisijami (EU ETS), tudi njegove rezerve za stabilnost trga, je edinstvena priložnost. |
| --- | --- |

(1)

Pariški sporazum, sprejet decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), je začel veljati novembra 2016 (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (3). Njegove pogodbenice so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5  oC glede na predindustrijske ravni.
  Pogodbenice Pariškega sporazuma so s sprejetjem glasgowskega podnebnega pakta pripoznale, da bi znatno zmanjšali tveganja in vpliv podnebnih sprememb, če bi zvišanje globalne povprečne temperature omejili na 1,5  oC glede na predindustrijske ravni, ter se zavezale, da bodo do konca leta 2022 povečale svoje cilje za leto 2030, da bi v skladu z ugotovitvami Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) zapolnile vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem. To bi bilo treba storiti na pravičen način in ob upoštevanju načela skupnih, a različnih odgovornosti in zmožnosti posameznih držav


  glede na njihove različne nacionalne okoliščine. Revizija sistema Evropske unije za trgovanje z emisijami (EU ETS), tudi njegove rezerve za stabilnost trga, je edinstvena priložnost.

Sprememba 407

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Nujnost nadaljevanja prizadevanj za cilj Pariškega sporazuma glede omejitve dviga svetovne temperature na 1,5  oC je postala še pomembnejša, potem ko je Medvladni odbor za podnebne spremembe (IPCC) v svojem poročilu z dne 7. avgusta 2021 z naslovom „Climate Change 2021: The Physical Science Basis“ (Podnebne spremembe v letu 2021: fizikalno-znanstvena podlaga) ugotovil, da bodo svetovne temperature mejo 1,5  oC dosegle ali presegle prej, kot je bilo sprva predvideno, in sicer v naslednjih 20 letih. Ugotovil je tudi, da brez takojšnjega in ambicioznega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov globalnega segrevanja ne bo več mogoče omejiti na blizu 1,5  oC oziroma niti na 2 oC. Poleg tega je IPCC v poročilu z dne 28. februarja 2022 z naslovom „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Podnebne spremembe v letu 2022: vplivi, prilagajanje in ranljivost) z zelo veliko prepričanostjo navedel, da podnebne spremembe ogrožajo blaginjo ljudi in zdravje planeta. Vse nadaljnje zamude pri usklajenem vnaprejšnjem globalnem ukrepanju na področju prilagajanja in blaženja pa bodo povzročile, da bomo zamudili kratkotrajno priložnost, ki se hitro zapira, da bi vsem omogočili trajnostno prihodnost, v kateri bo mogoče preživeti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Nujnost nadaljevanja prizadevanj za cilj Pariškega sporazuma glede omejitve dviga svetovne temperature na 1,5  oC je postala še pomembnejša, potem ko je Medvladni odbor za podnebne spremembe (IPCC) v svojem poročilu z dne 7. avgusta 2021 z naslovom „Climate Change 2021: The Physical Science Basis“ (Podnebne spremembe v letu 2021: fizikalno-znanstvena podlaga) ugotovil, da bodo svetovne temperature mejo 1,5  oC dosegle ali presegle prej, kot je bilo sprva predvideno, in sicer v naslednjih 20 letih. Ugotovil je tudi, da brez takojšnjega in ambicioznega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov globalnega segrevanja ne bo več mogoče omejiti na blizu 1,5  oC oziroma niti na 2 oC. Poleg tega je IPCC v poročilu z dne 28. februarja 2022 z naslovom „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Podnebne spremembe v letu 2022: vplivi, prilagajanje in ranljivost) z zelo veliko prepričanostjo navedel, da podnebne spremembe ogrožajo blaginjo ljudi in zdravje planeta. Vse nadaljnje zamude pri usklajenem vnaprejšnjem globalnem ukrepanju na področju prilagajanja in blaženja pa bodo povzročile, da bomo zamudili kratkotrajno priložnost, ki se hitro zapira, da bi vsem omogočili trajnostno prihodnost, v kateri bo mogoče preživeti.

Sprememba 408

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Nujno ukrepanje je še toliko potrebnejše zaradi povečanja pogostosti in intenzivnosti ekstremnih vremenskih razmer kot neposredne posledice podnebnih sprememb. Po navedbah Urada OZN za zmanjševanje tveganja nesreč sta se število nesreč, zabeleženih po svetu, in obseg svetovnih gospodarskih izgub v zadnjih 20 letih skoraj podvojila, v veliki meri tudi zaradi precejšnjega povečanja števila nesreč, povezanih s podnebjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Nujno ukrepanje je še toliko potrebnejše zaradi povečanja pogostosti in intenzivnosti ekstremnih vremenskih razmer kot neposredne posledice podnebnih sprememb. Po navedbah Urada OZN za zmanjševanje tveganja nesreč sta se število nesreč, zabeleženih po svetu, in obseg svetovnih gospodarskih izgub v zadnjih 20 letih skoraj podvojila, v veliki meri tudi zaradi precejšnjega povečanja števila nesreč, povezanih s podnebjem.

Sprememba 409

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c) | Unija bi morala torej to nujnost obravnavati tako, da bi povečala svoja prizadevanja in se uveljavila kot vodilna v boju proti podnebnim spremembam na mednarodni ravni, pri tem pa upoštevala načeli pravičnosti ter skupnih, vendar različnih odgovornosti in individualnih zmožnosti, kot sta določeni v členu 2(2) Pariškega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1c)

Unija bi morala torej to nujnost obravnavati tako, da bi povečala svoja prizadevanja in se uveljavila kot vodilna v boju proti podnebnim spremembam na mednarodni ravni, pri tem pa upoštevala načeli pravičnosti ter skupnih, vendar različnih odgovornosti in individualnih zmožnosti, kot sta določeni v členu 2(2) Pariškega sporazuma.

Sprememba 410

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1d) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah

   (1a)

  Komisijo pozval, naj v zvezi s tem sprejme hitre in ambiciozne ukrepe za omejitev globalnega segrevanja na 1,5  oC in preprečevanje obsežne izgube biotske raznovrstnosti, tudi z obravnavanjem nedoslednosti v veljavnih politikah Unije o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah ter zagotavljanjem, da bodo vsi ustrezni prihodnji zakonodajni in proračunski predlogi v celoti usklajeni s ciljem omejitve globalnega segrevanja na 1,5  oC in ne bodo prispevali k upadu biotske raznovrstnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1d)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah

   (1a)

  Komisijo pozval, naj v zvezi s tem sprejme hitre in ambiciozne ukrepe za omejitev globalnega segrevanja na 1,5  oC in preprečevanje obsežne izgube biotske raznovrstnosti, tudi z obravnavanjem nedoslednosti v veljavnih politikah Unije o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah ter zagotavljanjem, da bodo vsi ustrezni prihodnji zakonodajni in proračunski predlogi v celoti usklajeni s ciljem omejitve globalnega segrevanja na 1,5  oC in ne bodo prispevali k upadu biotske raznovrstnosti.

Sprememba 411

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del sporočila o „evropskem zelenem dogovoru“, ki ga je Komisija sprejela 11. decembra 2019 (4). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del sporočila o „evropskem zelenem dogovoru“, ki ga je Komisija sprejela 11. decembra 2019 (4).

| (2) | Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta
  zato
  osrednji del sporočila o „evropskem zelenem dogovoru“, ki ga je Komisija sprejela 11. decembra 2019 (4). |
| --- | --- |

(2)

Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta
  zato
  osrednji del sporočila o „evropskem zelenem dogovoru“, ki ga je Komisija sprejela 11. decembra 2019 (4).

Sprememba 412

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Evropski zeleni dogovor
  združuje obsežen sklop ukrepov in pobud, ki se vzajemno krepijo
  in
  katerih cilj
  je
  doseči podnebno nevtralnost v
  EU
  do leta 2050,
  in določa novo strategijo za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom,
  v katerem
  bo
  gospodarska rast ločena od rabe virov
  . Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov in državljank pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njegovimi učinki.
  Hkrati
  ta prehod različno vpliva na
  ženske
  in
  moške
  ter ima poseben učinek na nekatere prikrajšane skupine, kot so starejši, invalidi
  in
  osebe z manjšinskim etničnim ali rasnim poreklom
  . Zato je treba zagotoviti, da je prehod pravičen in vključujoč ter da pri njem nihče ne bo zapostavljen
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Evropski zeleni dogovor
  združuje obsežen sklop ukrepov in pobud, ki se vzajemno krepijo
  in
  katerih cilj
  je
  doseči podnebno nevtralnost v
  EU
  do leta 2050,
  in določa novo strategijo za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom,
  v katerem
  bo
  gospodarska rast ločena od rabe virov
  . Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov in državljank pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njegovimi učinki.
  Hkrati
  ta prehod različno vpliva na
  ženske
  in
  moške
  ter ima poseben učinek na nekatere prikrajšane skupine, kot so starejši, invalidi
  in
  osebe z manjšinskim etničnim ali rasnim poreklom
  . Zato je treba zagotoviti, da je prehod pravičen in vključujoč ter da pri njem nihče ne bo zapostavljen
  .

| (3) | Evropski zeleni dogovor
  je izhodišče za doseganje cilja Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050
  in
  cilja negativnih emisij po tem letu, kot
  je
  določeno v členu 2(1) Uredbe (
  EU
  ) 2021/1119 Evropskega parlamenta
  in
  Sveta

   (1a)

  .
  Določa novo strategijo za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom,
  kjer ne
  bo
  nihče zapostavljen v pravičnem prehodu, ki tudi obravnava energijsko revščino
  . Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov in državljank pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njegovimi učinki. Ta prehod različno vpliva na
  delavce iz različnih sektorjev
  in
  vsak posamezni spol
  ter ima poseben učinek na nekatere prikrajšane
  in ranljive
  skupine, kot so starejši, invalidi, osebe z manjšinskim etničnim ali rasnim poreklom
  ter posamezniki in gospodinjstva z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki. Pomeni tudi večji izziv za nekatere regije, zlasti strukturno prikrajšane in obrobne regije ter otoke
  . Zato je treba zagotoviti, da je prehod pravičen in vključujoč. |
| --- | --- |

(3)

Evropski zeleni dogovor
  je izhodišče za doseganje cilja Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050
  in
  cilja negativnih emisij po tem letu, kot
  je
  določeno v členu 2(1) Uredbe (
  EU
  ) 2021/1119 Evropskega parlamenta
  in
  Sveta

   (1a)

  .
  Določa novo strategijo za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom,
  kjer ne
  bo
  nihče zapostavljen v pravičnem prehodu, ki tudi obravnava energijsko revščino
  . Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov in državljank pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njegovimi učinki. Ta prehod različno vpliva na
  delavce iz različnih sektorjev
  in
  vsak posamezni spol
  ter ima poseben učinek na nekatere prikrajšane
  in ranljive
  skupine, kot so starejši, invalidi, osebe z manjšinskim etničnim ali rasnim poreklom
  ter posamezniki in gospodinjstva z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki. Pomeni tudi večji izziv za nekatere regije, zlasti strukturno prikrajšane in obrobne regije ter otoke
  . Zato je treba zagotoviti, da je prehod pravičen in vključujoč.

Sprememba 413

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | EU ETS je temelj podnebne politike Unije in predstavlja njeno ključno orodje za stroškovno učinkovito zmanjševanje emisij toplogrednih plinov. Komisija bi morala v skladu z zavezami, sprejetimi na konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah v Glasgowu (COP26), da bo vsako leto pregledala nacionalno določene prispevke, revidirati svoj nacionalno določeni prispevek, da bi upoštevala vse sektorje, vključene v ETS med to revizijo Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

EU ETS je temelj podnebne politike Unije in predstavlja njeno ključno orodje za stroškovno učinkovito zmanjševanje emisij toplogrednih plinov. Komisija bi morala v skladu z zavezami, sprejetimi na konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah v Glasgowu (COP26), da bo vsako leto pregledala nacionalno določene prispevke, revidirati svoj nacionalno določeni prispevek, da bi upoštevala vse sektorje, vključene v ETS med to revizijo Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

Sprememba 414

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Nujnost in vrednost evropskega zelenega dogovora sta se še povečali zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 za zdravje, življenjske in delovne pogoje ter dobrobit državljanov Unije, ki so pokazale, da morata naša družba in naše gospodarstvo izboljšati svojo odpornost na zunanje pretrese in ukrepati zgodaj, da bi jih preprečili ali ublažili. Evropski državljani še naprej izražajo trdna stališča, da to velja zlasti za podnebne spremembe (5) . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Nujnost in vrednost evropskega zelenega dogovora sta se še povečali zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 za zdravje, življenjske in delovne pogoje ter dobrobit državljanov Unije, ki so pokazale, da morata naša družba in naše gospodarstvo izboljšati svojo odpornost na zunanje pretrese in ukrepati zgodaj, da bi jih preprečili ali ublažili. Evropski državljani še naprej izražajo trdna stališča, da to velja zlasti za podnebne spremembe (5) .

| (4) | Nujnost in vrednost
  dobro izvajanega
  evropskega zelenega dogovora sta se še povečali zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 za zdravje, življenjske in delovne pogoje ter dobrobit državljanov Unije, ki so pokazale, da morata naša družba in naše gospodarstvo izboljšati svojo odpornost na zunanje pretrese in ukrepati zgodaj, da bi jih preprečili ali ublažili
  na pravičen način, pri katerem ne bo nihče zapostavljen, vključno s tistimi, ki jim grozi energijska revščina
  . Evropski državljani še naprej izražajo trdna stališča, da to velja zlasti za podnebne spremembe (5) . |
| --- | --- |

(4)

Nujnost in vrednost
  dobro izvajanega
  evropskega zelenega dogovora sta se še povečali zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 za zdravje, življenjske in delovne pogoje ter dobrobit državljanov Unije, ki so pokazale, da morata naša družba in naše gospodarstvo izboljšati svojo odpornost na zunanje pretrese in ukrepati zgodaj, da bi jih preprečili ali ublažili
  na pravičen način, pri katerem ne bo nihče zapostavljen, vključno s tistimi, ki jim grozi energijska revščina
  . Evropski državljani še naprej izražajo trdna stališča, da to velja zlasti za podnebne spremembe (5) .

Sprememba 415

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Uresničevanje evropskega zelenega dogovora bi moralo zagotoviti ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in socialni napredek za vse. Da bi bile podnebne ambicije, predlagane v tej direktivi, družbeno sprejemljive, bi jih bilo treba uskladiti z enakovrednimi socialnimi ambicijami v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic. Agenda za evropski zeleni dogovor bi morala biti priložnost za ohranjanje in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, podpiranje dostojnega dela, dvig delovnih standardov, krepitev socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj, boj proti diskriminaciji v delovnem okolju ter spodbujanje enakosti spolov. Za dosego teh ciljev bi morali mehanizmi pravičnega prehoda dopolnjevati vse predlagane ukrepe v okviru evropskega zelenega dogovora in svežnja „Pripravljeni na 55“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Uresničevanje evropskega zelenega dogovora bi moralo zagotoviti ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in socialni napredek za vse. Da bi bile podnebne ambicije, predlagane v tej direktivi, družbeno sprejemljive, bi jih bilo treba uskladiti z enakovrednimi socialnimi ambicijami v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic. Agenda za evropski zeleni dogovor bi morala biti priložnost za ohranjanje in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, podpiranje dostojnega dela, dvig delovnih standardov, krepitev socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj, boj proti diskriminaciji v delovnem okolju ter spodbujanje enakosti spolov. Za dosego teh ciljev bi morali mehanizmi pravičnega prehoda dopolnjevati vse predlagane ukrepe v okviru evropskega zelenega dogovora in svežnja „Pripravljeni na 55“.

Sprememba 416

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Ker mora prehod na trajnostno gospodarstvo potekati vzporedno z ohranjanjem konkurenčnosti Evrope in ustvarjanjem delovnih mest, je za uspeh evropskega zelenega dogovora bistveno, da enotni trg ni preobremenjen z dodatnimi stroški za podjetja, ki se morajo prilagoditi novemu regulativnemu okviru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Ker mora prehod na trajnostno gospodarstvo potekati vzporedno z ohranjanjem konkurenčnosti Evrope in ustvarjanjem delovnih mest, je za uspeh evropskega zelenega dogovora bistveno, da enotni trg ni preobremenjen z dodatnimi stroški za podjetja, ki se morajo prilagoditi novemu regulativnemu okviru.

Sprememba 417

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Unija je z Uredbo (EU) 2021/1119
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (7) cilj podnebne nevtralnosti celotnega gospodarstva do leta 2050
  vključila v zakonodajo
  . Ta uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990 do leta 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Unija je z Uredbo (EU) 2021/1119
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (7) cilj podnebne nevtralnosti celotnega gospodarstva do leta 2050
  vključila v zakonodajo
  . Ta uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990 do leta 2030.

| (6) | Unija je z Uredbo (EU) 2021/1119
  v zakonodajo vključila
  cilj podnebne nevtralnosti celotnega gospodarstva
  najpozneje
  do leta 2050
  in poznejšega doseganja negativnih emisij
  . Ta uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990 do leta 2030. |
| --- | --- |

(6)

Unija je z Uredbo (EU) 2021/1119
  v zakonodajo vključila
  cilj podnebne nevtralnosti celotnega gospodarstva
  najpozneje
  do leta 2050
  in poznejšega doseganja negativnih emisij
  . Ta uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % pod ravnmi iz leta 1990 do leta 2030.

Sprememba 418

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Vsi gospodarski sektorji morajo prispevati k doseganju tega zmanjšanja emisij. Zato bi bilo treba cilj sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), vzpostavljenega z Direktivo 2003/87/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (8) za spodbujanje stroškovno in ekonomsko učinkovitega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, povečati sorazmerno s tem ciljem za zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Vsi gospodarski sektorji morajo prispevati k doseganju tega zmanjšanja emisij. Zato bi bilo treba cilj sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), vzpostavljenega z Direktivo 2003/87/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (8) za spodbujanje stroškovno in ekonomsko učinkovitega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, povečati sorazmerno s tem ciljem za zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030.

| (7) | Vsi gospodarski sektorji morajo prispevati k doseganju tega zmanjšanja emisij. Zato bi bilo treba cilj sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), vzpostavljenega z Direktivo 2003/87/ES za spodbujanje stroškovno in ekonomsko učinkovitega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, povečati sorazmerno s tem ciljem za zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030
  , ciljem Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ciljem doseganja negativnih emisij po tem letu, kot je določeno v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119
  . |
| --- | --- |

(7)

Vsi gospodarski sektorji morajo prispevati k doseganju tega zmanjšanja emisij. Zato bi bilo treba cilj sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), vzpostavljenega z Direktivo 2003/87/ES za spodbujanje stroškovno in ekonomsko učinkovitega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, povečati sorazmerno s tem ciljem za zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030
  , ciljem Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ciljem doseganja negativnih emisij po tem letu, kot je določeno v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119
  .

Sprememba 419

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | EU ETS bi moral spodbujati proizvodnjo v napravah, ki deloma ali v celoti zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba opis nekaterih vrst dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES spremeniti, da se zagotovi enako obravnavanje naprav v zadevnih sektorjih. Poleg tega bi morala biti brezplačna dodelitev za proizvodnjo proizvoda neodvisna od narave proizvodnega procesa. Zato je treba spremeniti opredelitev proizvodov ter procesov in emisij, zajetih za nekatere referenčne vrednosti, za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za nove in obstoječe tehnologije. Poleg tega je treba ločiti posodobitev referenčnih vrednosti za rafinerije in vodik, da bi se upošteval čedalje večji pomen proizvodnje vodika zunaj sektorja rafinerij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

EU ETS bi moral spodbujati proizvodnjo v napravah, ki deloma ali v celoti zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba opis nekaterih vrst dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES spremeniti, da se zagotovi enako obravnavanje naprav v zadevnih sektorjih. Poleg tega bi morala biti brezplačna dodelitev za proizvodnjo proizvoda neodvisna od narave proizvodnega procesa. Zato je treba spremeniti opredelitev proizvodov ter procesov in emisij, zajetih za nekatere referenčne vrednosti, za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za nove in obstoječe tehnologije. Poleg tega je treba ločiti posodobitev referenčnih vrednosti za rafinerije in vodik, da bi se upošteval čedalje večji pomen proizvodnje vodika zunaj sektorja rafinerij.

| (8) | EU ETS bi moral spodbujati proizvodnjo v napravah, ki deloma ali v celoti zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba opis nekaterih vrst dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES spremeniti, da se zagotovi enako obravnavanje naprav v zadevnih sektorjih. Poleg tega bi morala biti brezplačna dodelitev za proizvodnjo proizvoda neodvisna od narave proizvodnega procesa. Zato je treba spremeniti opredelitev proizvodov ter procesov in emisij, zajetih za nekatere referenčne vrednosti, za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za nove in obstoječe tehnologije. Poleg tega je treba ločiti posodobitev referenčnih vrednosti za rafinerije in vodik, da bi se upošteval čedalje večji pomen proizvodnje
  zelenega
  vodika zunaj sektorja rafinerij. |
| --- | --- |

(8)

EU ETS bi moral spodbujati proizvodnjo v napravah, ki deloma ali v celoti zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba opis nekaterih vrst dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES spremeniti, da se zagotovi enako obravnavanje naprav v zadevnih sektorjih. Poleg tega bi morala biti brezplačna dodelitev za proizvodnjo proizvoda neodvisna od narave proizvodnega procesa. Zato je treba spremeniti opredelitev proizvodov ter procesov in emisij, zajetih za nekatere referenčne vrednosti, za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za nove in obstoječe tehnologije. Poleg tega je treba ločiti posodobitev referenčnih vrednosti za rafinerije in vodik, da bi se upošteval čedalje večji pomen proizvodnje
  zelenega
  vodika zunaj sektorja rafinerij.

Sprememba 420

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Komisija bi se morala pri opredeljevanju načel za določitev predhodnih referenčnih vrednosti v posameznih sektorjih in delih sektorjev posvetovati z ustreznimi deležniki, tudi v zadevnih sektorjih in delih sektorjev, predstavniki civilne družbe in Evropskim znanstvenim svetovalnim odborom za podnebne spremembe iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/1119. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Komisija bi se morala pri opredeljevanju načel za določitev predhodnih referenčnih vrednosti v posameznih sektorjih in delih sektorjev posvetovati z ustreznimi deležniki, tudi v zadevnih sektorjih in delih sektorjev, predstavniki civilne družbe in Evropskim znanstvenim svetovalnim odborom za podnebne spremembe iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/1119.

Sprememba 421

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Toplogredne pline, ki se ne spuščajo neposredno v ozračje, bi bilo treba šteti za emisije v okviru EU ETS, pravice za navedene emisije pa predati, če se ne shranjujejo na kraju shranjevanja v skladu z Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13) ali so trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi ne vstopijo v ozračje. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov za določitev pogojev, pod katerimi je treba šteti, da so toplogredni plini trajno kemično vezani v proizvodu tako, da pri običajni uporabi ne vstopijo v ozračje, vključno s pridobivanjem kupona o odvzemu ogljika, kadar je ustrezno, ob upoštevanju regulativnega razvoja v zvezi s certificiranjem odvzemov ogljika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Toplogredne pline, ki se ne spuščajo neposredno v ozračje, bi bilo treba šteti za emisije v okviru EU ETS, pravice za navedene emisije pa predati, če se ne shranjujejo na kraju shranjevanja v skladu z Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13) ali so trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi ne vstopijo v ozračje. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov za določitev pogojev, pod katerimi je treba šteti, da so toplogredni plini trajno kemično vezani v proizvodu tako, da pri običajni uporabi ne vstopijo v ozračje, vključno s pridobivanjem kupona o odvzemu ogljika, kadar je ustrezno, ob upoštevanju regulativnega razvoja v zvezi s certificiranjem odvzemov ogljika.

| (13) | Toplogredne pline, ki se ne spuščajo neposredno v ozračje, bi bilo treba šteti za emisije v okviru EU ETS, pravice za navedene emisije pa predati, če se ne shranjujejo na kraju shranjevanja v skladu z Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13) ali so trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi
  in odlaganju
  ne vstopijo v ozračje. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov za določitev pogojev, pod katerimi je treba šteti, da so toplogredni plini trajno kemično vezani v proizvodu tako, da pri običajni uporabi
  in odlaganju
  ne vstopijo v ozračje, vključno s pridobivanjem kupona o odvzemu ogljika, kadar je ustrezno, ob upoštevanju regulativnega razvoja v zvezi s certificiranjem odvzemov ogljika. |
| --- | --- |

(13)

Toplogredne pline, ki se ne spuščajo neposredno v ozračje, bi bilo treba šteti za emisije v okviru EU ETS, pravice za navedene emisije pa predati, če se ne shranjujejo na kraju shranjevanja v skladu z Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13) ali so trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi
  in odlaganju
  ne vstopijo v ozračje. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov za določitev pogojev, pod katerimi je treba šteti, da so toplogredni plini trajno kemično vezani v proizvodu tako, da pri običajni uporabi
  in odlaganju
  ne vstopijo v ozračje, vključno s pridobivanjem kupona o odvzemu ogljika, kadar je ustrezno, ob upoštevanju regulativnega razvoja v zvezi s certificiranjem odvzemov ogljika.

Sprememba 422

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | EU ETS bi se moral čim bolj izogibati neupravičenim izjemam in ukrepom, ki povzročajo izkrivljanje. Dolgoročno bi morali vsi sektorji prispevati k doseganju podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050, vse emisije CO2 pa bi morali zajemati ustrezni instrumenti politike Unije. Vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS bi prispevala h krožnemu gospodarstvu s spodbujanjem recikliranja, ponovne uporabe in popravila izdelkov, hkrati pa bi prispevala k razogljičenju celotnega gospodarstva. Ker so dejavnosti recikliranja in regeneracije že zajete v EU ETS, bi vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov okrepila spodbude za trajnostno ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. Dopolnjevala bi druge elemente zakonodaje EU o ravnanju z odpadki. Poleg tega bi vključitev sežiganja odpadkov v sistem EU ETS ustvarila enake konkurenčne pogoje za regije, ki so v področje uporabe vključile sežiganje komunalnih odpadkov, kar bi zmanjšalo tveganje davčne konkurence med regijami. Da pa bi preprečili preusmeritev odpadkov iz naprav za sežiganje komunalnih odpadkov na odlagališča v Uniji, ki povzročajo emisije metana, in izvoz v tretje države s potencialno nevarnim vplivom na okolje, bi bilo treba pred vključitvijo naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v področje uporabe Direktive 2003/87/ES od 1. januarja 2026 opraviti oceno učinka, ki jo je treba izvesti do 31. decembra 2024, po potrebi pa bi jo moral spremljati zakonodajni predlog, s katerim bi preprečili tovrstno preusmeritev odpadkov in izvoz v tretje države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

EU ETS bi se moral čim bolj izogibati neupravičenim izjemam in ukrepom, ki povzročajo izkrivljanje. Dolgoročno bi morali vsi sektorji prispevati k doseganju podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050, vse emisije CO2 pa bi morali zajemati ustrezni instrumenti politike Unije. Vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS bi prispevala h krožnemu gospodarstvu s spodbujanjem recikliranja, ponovne uporabe in popravila izdelkov, hkrati pa bi prispevala k razogljičenju celotnega gospodarstva. Ker so dejavnosti recikliranja in regeneracije že zajete v EU ETS, bi vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov okrepila spodbude za trajnostno ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. Dopolnjevala bi druge elemente zakonodaje EU o ravnanju z odpadki. Poleg tega bi vključitev sežiganja odpadkov v sistem EU ETS ustvarila enake konkurenčne pogoje za regije, ki so v področje uporabe vključile sežiganje komunalnih odpadkov, kar bi zmanjšalo tveganje davčne konkurence med regijami. Da pa bi preprečili preusmeritev odpadkov iz naprav za sežiganje komunalnih odpadkov na odlagališča v Uniji, ki povzročajo emisije metana, in izvoz v tretje države s potencialno nevarnim vplivom na okolje, bi bilo treba pred vključitvijo naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v področje uporabe Direktive 2003/87/ES od 1. januarja 2026 opraviti oceno učinka, ki jo je treba izvesti do 31. decembra 2024, po potrebi pa bi jo moral spremljati zakonodajni predlog, s katerim bi preprečili tovrstno preusmeritev odpadkov in izvoz v tretje države.

Sprememba 423

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Zajeti bi bilo treba vse emisije toplogrednih plinov, ki so zajete in prenesene za uporabo s procesi zajemanja in uporabo s procesi zajemanja in uporabe ogljika, ki niso trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi in odlaganju proizvoda ne vstopijo v ozračje. Vendar bi zato, ker pri oblikovanju cen ogljika niso zajete vse faze procesa, zlasti emisije iz naprav za sežiganje odpadkov, zanašanje na izračunavanje emisij na mestu izpusta v ozračje povzročilo, da bi bile emisije podcenjene. Da bi uredili zajemanje ogljika na način, ki zmanjšuje neto emisije, zagotavlja upoštevanje vseh emisij in preprečevanje dvojnega štetja, hkrati pa ustvarja ekonomske spodbude, bi morala Komisija oceniti, kako upoštevati emisije toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bili zajeti in kemično vezani v proizvodu na podlagi ocene življenjskega cikla proizvoda, na primer kadar se uporabljajo za proizvodnjo izdelkov ali kadar tako sorazmerno zmanjšanje prispeva k inovativnim nacionalnim politikam, ki jih je odobril pristojni organ v dani državi članici za zagotovitev in spodbujanje sodelovanja med sektorji, ter po potrebi predstaviti zakonodajni predlog, ki bi vključeval pregledno, primerljivo in zanesljivo metodologijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Zajeti bi bilo treba vse emisije toplogrednih plinov, ki so zajete in prenesene za uporabo s procesi zajemanja in uporabo s procesi zajemanja in uporabe ogljika, ki niso trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi in odlaganju proizvoda ne vstopijo v ozračje. Vendar bi zato, ker pri oblikovanju cen ogljika niso zajete vse faze procesa, zlasti emisije iz naprav za sežiganje odpadkov, zanašanje na izračunavanje emisij na mestu izpusta v ozračje povzročilo, da bi bile emisije podcenjene. Da bi uredili zajemanje ogljika na način, ki zmanjšuje neto emisije, zagotavlja upoštevanje vseh emisij in preprečevanje dvojnega štetja, hkrati pa ustvarja ekonomske spodbude, bi morala Komisija oceniti, kako upoštevati emisije toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bili zajeti in kemično vezani v proizvodu na podlagi ocene življenjskega cikla proizvoda, na primer kadar se uporabljajo za proizvodnjo izdelkov ali kadar tako sorazmerno zmanjšanje prispeva k inovativnim nacionalnim politikam, ki jih je odobril pristojni organ v dani državi članici za zagotovitev in spodbujanje sodelovanja med sektorji, ter po potrebi predstaviti zakonodajni predlog, ki bi vključeval pregledno, primerljivo in zanesljivo metodologijo.

Sprememba 424

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13c) | V skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 bi bilo treba dati prednost neposrednemu zmanjšanju emisij, ki ga bo treba dopolniti s povečanimi odvzemi CO2, da bi dosegli podnebno nevtralnost. Srednjeročno bi lahko odvzemi CO2 že prispevali k večjim ambicijam, ki bi presegale podnebni cilj Unije za leto 2030, določen v Uredbi (EU) 2021/1119. Komisija bi zato morala preučiti, kako v trgovanju z emisijami upoštevati in spodbujati negativne emisije, do katerih pride zaradi odstranjevanja toplogrednih plinov iz ozračja in njihovega varnega in trajnega shranjevanja, recimo prek neposrednega zajemanja iz zraka, tudi s predlaganjem jasnega obsega ter strogih meril in zaščitnih ukrepov, da s tovrstni odvzemi ne bomo zgolj izravnavali potrebnega zmanjšanja emisij, temveč bodo odvzemi dejansko učinkoviti in trajni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13c)

V skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 bi bilo treba dati prednost neposrednemu zmanjšanju emisij, ki ga bo treba dopolniti s povečanimi odvzemi CO2, da bi dosegli podnebno nevtralnost. Srednjeročno bi lahko odvzemi CO2 že prispevali k večjim ambicijam, ki bi presegale podnebni cilj Unije za leto 2030, določen v Uredbi (EU) 2021/1119. Komisija bi zato morala preučiti, kako v trgovanju z emisijami upoštevati in spodbujati negativne emisije, do katerih pride zaradi odstranjevanja toplogrednih plinov iz ozračja in njihovega varnega in trajnega shranjevanja, recimo prek neposrednega zajemanja iz zraka, tudi s predlaganjem jasnega obsega ter strogih meril in zaščitnih ukrepov, da s tovrstni odvzemi ne bomo zgolj izravnavali potrebnega zmanjšanja emisij, temveč bodo odvzemi dejansko učinkoviti in trajni.

Sprememba 425

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13d) | V skladu s sporočilom Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana 26 % emisij metana na celini povzročajo odpadki. Po napovedih naj bi odlagališča po vsem svetu do leta 2025 povzročila 8–10 % vseh antropogenih emisij toplogrednih plinov. Unija bi si morala prizadevati za znatno zmanjšanje odlaganja na odlagališčih v Uniji, vsekakor pa preprečiti, da bi prihodnja vključitev sežiganja odpadkov v EU ETS ustvarila neenake konkurenčne pogoje in povzročila večje odlaganje odpadkov na odlagališčih. Zato bi morala Komisija oceniti tudi možnost in izvedljivost vključitve vseh postopkov ravnanja z odpadki, kot so odlagališča, fermentacija, kompostiranje in mehansko-biološka obdelava, v EU ETS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13d)

V skladu s sporočilom Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana 26 % emisij metana na celini povzročajo odpadki. Po napovedih naj bi odlagališča po vsem svetu do leta 2025 povzročila 8–10 % vseh antropogenih emisij toplogrednih plinov. Unija bi si morala prizadevati za znatno zmanjšanje odlaganja na odlagališčih v Uniji, vsekakor pa preprečiti, da bi prihodnja vključitev sežiganja odpadkov v EU ETS ustvarila neenake konkurenčne pogoje in povzročila večje odlaganje odpadkov na odlagališčih. Zato bi morala Komisija oceniti tudi možnost in izvedljivost vključitve vseh postopkov ravnanja z odpadki, kot so odlagališča, fermentacija, kompostiranje in mehansko-biološka obdelava, v EU ETS.

Sprememba 426

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Dejavnost mednarodnega pomorskega prevoza, ki jo sestavljajo plovbe med pristaniščema pod jurisdikcijo dveh različnih držav članic ali med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem zunaj jurisdikcije držav članic, je edini način prevoza, ki ni bil vključen v pretekle zaveze Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Emisije iz goriv, prodanih v Uniji za potovanja iz ene države članice v drugo državo članico ali tretjo državo, so se od leta 1990 povečala za približno 36 %. Te emisije obsegajo skoraj 90 % vseh emisij iz plovbe v Uniji, saj so se emisije iz goriv, prodanih v Uniji za potovanja z odhodom in prihodom v isti državi članici, od leta 1990 zmanjšale za 26 %. Po scenariju brez sprememb se bodo emisije iz dejavnosti mednarodnega pomorskega prevoza po napovedih povečale za približno 14 % med letoma 2015 in 2030 ter za 34 % med letoma 2015 in 2050. Če se bo vpliv dejavnosti pomorskega prevoza na podnebne spremembe povečeval v skladu z napovedmi, bo resno ogrozil zmanjšanja, dosežena v drugih sektorjih za boj proti podnebnim spremembam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Dejavnost mednarodnega pomorskega prevoza, ki jo sestavljajo plovbe med pristaniščema pod jurisdikcijo dveh različnih držav članic ali med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem zunaj jurisdikcije držav članic, je edini način prevoza, ki ni bil vključen v pretekle zaveze Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Emisije iz goriv, prodanih v Uniji za potovanja iz ene države članice v drugo državo članico ali tretjo državo, so se od leta 1990 povečala za približno 36 %. Te emisije obsegajo skoraj 90 % vseh emisij iz plovbe v Uniji, saj so se emisije iz goriv, prodanih v Uniji za potovanja z odhodom in prihodom v isti državi članici, od leta 1990 zmanjšale za 26 %. Po scenariju brez sprememb se bodo emisije iz dejavnosti mednarodnega pomorskega prevoza po napovedih povečale za približno 14 % med letoma 2015 in 2030 ter za 34 % med letoma 2015 in 2050. Če se bo vpliv dejavnosti pomorskega prevoza na podnebne spremembe povečeval v skladu z napovedmi, bo resno ogrozil zmanjšanja, dosežena v drugih sektorjih za boj proti podnebnim spremembam.

| (14) | Dejavnost mednarodnega pomorskega prevoza, ki jo sestavljajo plovbe med pristaniščema pod jurisdikcijo dveh različnih držav članic ali med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem zunaj jurisdikcije držav članic, je edini način prevoza, ki ni bil vključen v pretekle zaveze Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Emisije iz goriv, prodanih v Uniji za potovanja iz ene države članice v drugo državo članico ali tretjo državo, so se od leta 1990 povečala za približno 36 %. Te emisije obsegajo skoraj 90 % vseh emisij iz plovbe v Uniji, saj so se emisije iz goriv, prodanih v Uniji za potovanja z odhodom in prihodom v isti državi članici, od leta 1990 zmanjšale za 26 %. Po scenariju brez sprememb se bodo emisije iz dejavnosti mednarodnega pomorskega prevoza po napovedih povečale za približno 14 % med letoma 2015 in 2030 ter za 34 % med letoma 2015 in 2050. Če se bo vpliv dejavnosti pomorskega prevoza na podnebne spremembe povečeval v skladu z napovedmi, bo resno ogrozil zmanjšanja, dosežena v drugih sektorjih za boj proti podnebnim spremembam
  , s tem pa tudi uresničitev cilja zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov za celotno gospodarstvo do leta 2030, cilja Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in cilja doseganja negativnih emisij po tem letu, ki sta določena v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119, ter cilja Pariškega sporazuma
  . |
| --- | --- |

(14)

Dejavnost mednarodnega pomorskega prevoza, ki jo sestavljajo plovbe med pristaniščema pod jurisdikcijo dveh različnih držav članic ali med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem zunaj jurisdikcije držav članic, je edini način prevoza, ki ni bil vključen v pretekle zaveze Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Emisije iz goriv, prodanih v Uniji za potovanja iz ene države članice v drugo državo članico ali tretjo državo, so se od leta 1990 povečala za približno 36 %. Te emisije obsegajo skoraj 90 % vseh emisij iz plovbe v Uniji, saj so se emisije iz goriv, prodanih v Uniji za potovanja z odhodom in prihodom v isti državi članici, od leta 1990 zmanjšale za 26 %. Po scenariju brez sprememb se bodo emisije iz dejavnosti mednarodnega pomorskega prevoza po napovedih povečale za približno 14 % med letoma 2015 in 2030 ter za 34 % med letoma 2015 in 2050. Če se bo vpliv dejavnosti pomorskega prevoza na podnebne spremembe povečeval v skladu z napovedmi, bo resno ogrozil zmanjšanja, dosežena v drugih sektorjih za boj proti podnebnim spremembam
  , s tem pa tudi uresničitev cilja zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov za celotno gospodarstvo do leta 2030, cilja Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in cilja doseganja negativnih emisij po tem letu, ki sta določena v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119, ter cilja Pariškega sporazuma
  .

Sprememba 427

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Mednarodni pomorski promet je edini način prevoza, ki ni vključen v evropsko zavezanost zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, čeprav je Evropski parlament v skladu z zavezami Unije iz Pariškega sporazuma večkrat pozval, naj vsi sektorji gospodarstva prispevajo k skupnim prizadevanjem za dokončni prehod na neto ničelne emisije toplogrednih plinov, ki ga je treba izvesti čim prej, najpozneje pa do leta 2050. CO2 je še vedno prevladujoči vzrok vpliva pomorskega prometa na podnebje, če se izračuna na podlagi 100-letnega potenciala globalnega segrevanja, saj predstavlja 98 % ali, če je vključen črni ogljik, 91 % skupnih mednarodnih emisij toplogrednih plinov v ekvivalentih CO2. Vendar so se po podatkih iz poročila Mednarodne pomorske organizacije z naslovom „Fourth IMO Greenhouse Gas Study“ (Četrta študija toplogrednih plinov), objavljenega leta 2020, v obdobju od 2012 do 2018 emisije metana (CH4) povečale za 87 %. Zato in v skladu s spremembami, ki jih je Evropski parlament 16. septembra 2020 sprejel v zvezi s predlogom uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/757, da bi se ustrezno upošteval svetovni sistem zbiranja podatkov o porabi goriva ladij, bi bilo treba emisije CO2 in CH4 ter didušikovih oksidov (N2O) vključiti v razširitev EU ETS na pomorski prevoz. Tako bi moral upravni organ zagotoviti, da ladjarske družbe spremljajo podatke o zbirnih emisijah, tudi emisije CO2, CH4 in N2O, in o njih poročajo v skladu z Uredbo (EU) .../... [FuelEU za pomorstvo]. Nadalje bi morala Komisija do 31. decembra 2024 oceniti in Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o svetovnem vplivu emisij toplogrednih plinov, ki niso emisije CO2, N2O, CH4 ter delcev s potencialom globalnega segrevanja, ter kjer je to primerno, predložiti zakonodajni predlog o vključitvi teh emisij in delcev iz pomorskega tovornega prometa v okvir EU ETS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Mednarodni pomorski promet je edini način prevoza, ki ni vključen v evropsko zavezanost zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, čeprav je Evropski parlament v skladu z zavezami Unije iz Pariškega sporazuma večkrat pozval, naj vsi sektorji gospodarstva prispevajo k skupnim prizadevanjem za dokončni prehod na neto ničelne emisije toplogrednih plinov, ki ga je treba izvesti čim prej, najpozneje pa do leta 2050. CO2 je še vedno prevladujoči vzrok vpliva pomorskega prometa na podnebje, če se izračuna na podlagi 100-letnega potenciala globalnega segrevanja, saj predstavlja 98 % ali, če je vključen črni ogljik, 91 % skupnih mednarodnih emisij toplogrednih plinov v ekvivalentih CO2. Vendar so se po podatkih iz poročila Mednarodne pomorske organizacije z naslovom „Fourth IMO Greenhouse Gas Study“ (Četrta študija toplogrednih plinov), objavljenega leta 2020, v obdobju od 2012 do 2018 emisije metana (CH4) povečale za 87 %. Zato in v skladu s spremembami, ki jih je Evropski parlament 16. septembra 2020 sprejel v zvezi s predlogom uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/757, da bi se ustrezno upošteval svetovni sistem zbiranja podatkov o porabi goriva ladij, bi bilo treba emisije CO2 in CH4 ter didušikovih oksidov (N2O) vključiti v razširitev EU ETS na pomorski prevoz. Tako bi moral upravni organ zagotoviti, da ladjarske družbe spremljajo podatke o zbirnih emisijah, tudi emisije CO2, CH4 in N2O, in o njih poročajo v skladu z Uredbo (EU) .../... [FuelEU za pomorstvo]. Nadalje bi morala Komisija do 31. decembra 2024 oceniti in Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o svetovnem vplivu emisij toplogrednih plinov, ki niso emisije CO2, N2O, CH4 ter delcev s potencialom globalnega segrevanja, ter kjer je to primerno, predložiti zakonodajni predlog o vključitvi teh emisij in delcev iz pomorskega tovornega prometa v okvir EU ETS.

Sprememba 428

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Komisija je leta 2013 sprejela strategijo za postopno vključevanje emisij iz pomorskega prevoza v politiko Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V okviru tega pristopa je Unija najprej z Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (14) vzpostavila sistem za spremljanje emisij iz pomorskega prevoza, poročanje o njih in njihovo preverjanje, nato pa naj bi določila cilje za zmanjšanje za pomorski sektor in uporabo tržnega ukrepa. V skladu z zavezo sozakonodajalcev, izraženo v Direktivi (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta (15), bi se morali ukrepi Mednarodne pomorske organizacije (IMO) ali Unije začeti izvajati leta 2023, vključno s pripravljalnim delom za sprejetje in izvajanje ukrepa za zagotovitev, da sektor ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom, ter ustrezno obravnavo s strani vseh deležnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Komisija je leta 2013 sprejela strategijo za postopno vključevanje emisij iz pomorskega prevoza v politiko Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V okviru tega pristopa je Unija najprej z Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (14) vzpostavila sistem za spremljanje emisij iz pomorskega prevoza, poročanje o njih in njihovo preverjanje, nato pa naj bi določila cilje za zmanjšanje za pomorski sektor in uporabo tržnega ukrepa. V skladu z zavezo sozakonodajalcev, izraženo v Direktivi (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta (15), bi se morali ukrepi Mednarodne pomorske organizacije (IMO) ali Unije začeti izvajati leta 2023, vključno s pripravljalnim delom za sprejetje in izvajanje ukrepa za zagotovitev, da sektor ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom, ter ustrezno obravnavo s strani vseh deležnikov.

| (15) | Komisija je leta 2013 sprejela strategijo za postopno vključevanje emisij iz pomorskega prevoza v politiko Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V okviru tega pristopa je Unija najprej z Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (14) vzpostavila sistem za spremljanje emisij iz pomorskega prevoza, poročanje o njih in njihovo preverjanje, nato pa naj bi določila cilje za zmanjšanje za pomorski sektor in uporabo tržnega ukrepa. V skladu z zavezo sozakonodajalcev, izraženo v Direktivi (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta (15), bi se morali ukrepi Mednarodne pomorske organizacije (IMO) ali Unije začeti izvajati leta 2023, vključno s pripravljalnim delom za sprejetje in izvajanje ukrepa za zagotovitev, da sektor ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom, ter ustrezno obravnavo s strani vseh deležnikov.
  Da bi povečali okoljsko učinkovitost ukrepov Unije ter preprečili nepošteno konkurenco in spodbude za izogibanje, bi bilo treba področje uporabe Uredbe (EU) 2015/757 spremeniti tako, da bi od 1. januarja 2024 zajemalo ladje z bruto tonažo nad 400. Da bi zagotovili sorazmerno upravno breme za ladje z več kot 5 000 bruto tonaže, bi bilo treba od upravljavcev zahtevati, da morajo sporočiti le informacije, ki so pomembne za vključitev takih ladij v področje uporabe EU ETS od 1. januarja 2027. zlasti vrsto goriva, emisijski faktor CO2 in energijsko gostoto. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je leta 2013 sprejela strategijo za postopno vključevanje emisij iz pomorskega prevoza v politiko Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V okviru tega pristopa je Unija najprej z Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (14) vzpostavila sistem za spremljanje emisij iz pomorskega prevoza, poročanje o njih in njihovo preverjanje, nato pa naj bi določila cilje za zmanjšanje za pomorski sektor in uporabo tržnega ukrepa. V skladu z zavezo sozakonodajalcev, izraženo v Direktivi (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta (15), bi se morali ukrepi Mednarodne pomorske organizacije (IMO) ali Unije začeti izvajati leta 2023, vključno s pripravljalnim delom za sprejetje in izvajanje ukrepa za zagotovitev, da sektor ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom, ter ustrezno obravnavo s strani vseh deležnikov.
  Da bi povečali okoljsko učinkovitost ukrepov Unije ter preprečili nepošteno konkurenco in spodbude za izogibanje, bi bilo treba področje uporabe Uredbe (EU) 2015/757 spremeniti tako, da bi od 1. januarja 2024 zajemalo ladje z bruto tonažo nad 400. Da bi zagotovili sorazmerno upravno breme za ladje z več kot 5 000 bruto tonaže, bi bilo treba od upravljavcev zahtevati, da morajo sporočiti le informacije, ki so pomembne za vključitev takih ladij v področje uporabe EU ETS od 1. januarja 2027. zlasti vrsto goriva, emisijski faktor CO2 in energijsko gostoto.

Sprememba 429

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | V skladu z Direktivo (EU) 2018/410 bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku, ki ga je IMO dosegla v zvezi z ambicioznim ciljem zmanjšanja emisij in povezanimi ukrepi, za zagotovitev, da sektor pomorskega prevoza ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom. V okviru IMO potekajo prizadevanja za omejitev globalnih emisij iz pomorskega prevoza, kar bi bilo treba spodbujati.
  Čeprav je
  nedavni
  napredek, dosežen
  v okviru IMO
  dobrodošel, ti ukrepi ne bodo zadostovali
  za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

V skladu z Direktivo (EU) 2018/410 bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku, ki ga je IMO dosegla v zvezi z ambicioznim ciljem zmanjšanja emisij in povezanimi ukrepi, za zagotovitev, da sektor pomorskega prevoza ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom. V okviru IMO potekajo prizadevanja za omejitev globalnih emisij iz pomorskega prevoza, kar bi bilo treba spodbujati.
  Čeprav je
  nedavni
  napredek, dosežen
  v okviru IMO
  dobrodošel, ti ukrepi ne bodo zadostovali
  za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma.

| (16) | V skladu z Direktivo (EU) 2018/410 bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku, ki ga je IMO dosegla v zvezi z ambicioznim ciljem zmanjšanja emisij in povezanimi ukrepi, za zagotovitev, da sektor pomorskega prevoza ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom. V okviru IMO potekajo prizadevanja za omejitev globalnih emisij iz pomorskega prevoza, kar bi bilo treba spodbujati.
  Vendar
  nedavni
  razvoj
  v okviru IMO
  ne zadostuje
  za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma.
  Komisija bi morala glede na mednarodnost ladijskega prometa zato v sodelovanju z državami članicami dodatno okrepiti diplomatska prizadevanja za napredek pri razvoju globalnega tržnega ukrepa na ravni IMO. |
| --- | --- |

(16)

V skladu z Direktivo (EU) 2018/410 bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku, ki ga je IMO dosegla v zvezi z ambicioznim ciljem zmanjšanja emisij in povezanimi ukrepi, za zagotovitev, da sektor pomorskega prevoza ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom. V okviru IMO potekajo prizadevanja za omejitev globalnih emisij iz pomorskega prevoza, kar bi bilo treba spodbujati.
  Vendar
  nedavni
  razvoj
  v okviru IMO
  ne zadostuje
  za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma.
  Komisija bi morala glede na mednarodnost ladijskega prometa zato v sodelovanju z državami članicami dodatno okrepiti diplomatska prizadevanja za napredek pri razvoju globalnega tržnega ukrepa na ravni IMO.

Sprememba 430

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Postanki v pristaniščih v državah nečlanicah EU z namenom izogibanja bi lahko resno ogrozili učinkovitost sistema EU ETS v zvezi z pomorskim prometom, saj se z njimi skupne emisije v pomorskem prevozu ne bi zmanjšale. Takšni izogibalni postanki bi lahko celo povečali skupne emisije, zlasti kadar bi se zaradi izogibanja podaljšale plovbe v tretje države z nižjimi okoljskimi standardi in iz njih. Zato bi morala Komisija spremljati in vsaki dve leti od ... [leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] poročati o izvajanju poglavja o pomorskem prometu in morebitnih trendih, kar zadeva podjetja, ki se izogibajo izpolnjevanju zahtev iz te direktive, če je to potrebno, pa bi morala predložiti zakonodajni predlog za obravnavo morebitnih dokazov o postankih v pristaniščih zaradi izogibanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Postanki v pristaniščih v državah nečlanicah EU z namenom izogibanja bi lahko resno ogrozili učinkovitost sistema EU ETS v zvezi z pomorskim prometom, saj se z njimi skupne emisije v pomorskem prevozu ne bi zmanjšale. Takšni izogibalni postanki bi lahko celo povečali skupne emisije, zlasti kadar bi se zaradi izogibanja podaljšale plovbe v tretje države z nižjimi okoljskimi standardi in iz njih. Zato bi morala Komisija spremljati in vsaki dve leti od ... [leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] poročati o izvajanju poglavja o pomorskem prometu in morebitnih trendih, kar zadeva podjetja, ki se izogibajo izpolnjevanju zahtev iz te direktive, če je to potrebno, pa bi morala predložiti zakonodajni predlog za obravnavo morebitnih dokazov o postankih v pristaniščih zaradi izogibanja.

Sprememba 431

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Komisija je v evropskem zelenem dogovoru navedla, da namerava sprejeti dodatne ukrepe za obravnavanje emisij toplogrednih plinov v sektorju pomorskega prevoza v okviru košarice ukrepov, na podlagi katerih bo lahko Unija dosegla svoje cilje glede zmanjšanja emisij. V okviru tega bi bilo treba spremeniti Direktivo 2003/87/ES, da bi se sektor pomorskega prevoza vključil v EU ETS ter zagotovilo, da ta sektor prispeva k povečanim podnebnim ciljem Unije in ciljem Pariškega sporazuma, v skladu s katerim morajo razvite države prevzeti vodilno vlogo pri uresničevanju ciljev zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu, države v razvoju pa so pozvane, naj sčasoma preidejo k ciljem zmanjševanja ali omejevanja emisij, ki zajemajo celotno gospodarstvo (16). Ker bi morale biti emisije iz mednarodnega letalstva zunaj Evrope od januarja 2021 omejene z globalnim tržnim ukrepom, ukrepa za omejitev ali oblikovanje cen emisij iz pomorskega prevoza pa ni, je primerno, da EU ETS zajema delež emisij pri plovbah med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem pod jurisdikcijo tretje države, pri čemer se lahko tretja država odloči o ustreznem ukrepu v zvezi s preostalim deležem emisij.
  Zato
  bi morala razširitev EU ETS na sektor pomorskega prevoza vključevati polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice
  , emisije z ladij
  ,
  ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice, in emisije
  med
  privezom v pristanišču pod jurisdikcijo države članice. Ta pristop je bil opredeljen kot praktičen način za rešitev vprašanja skupnih, a različnih odgovornosti in zmogljivosti, kar je bil dolgoletni izziv v okviru UNFCCC. Z zajetjem deleža emisij iz vstopnih
  in
  izstopnih plovb med Unijo in tretjimi državami se zagotovi uspešnost
  EU ETS,
  zlasti s povečanjem vpliva ukrepa na okolje v primerjavi z geografskim območjem uporabe, omejenim na plovbe v EU
  ,
  hkrati pa se omejita tveganje postankov v pristaniščih z namenom izogibanja
  ,
  in tveganje selitve dejavnosti pretovarjanja zunaj Unije. Za zagotovitev nemotene vključitve sektorja v
  EU ETS
  bi se moralo predajanje pravic ladjarskih družb postopoma povečati v zvezi s preverjenimi emisijami
  ,
  sporočenimi za obdobje 2023–2025. Kolikor se preda manj pravic v zvezi s preverjenimi emisijami za pomorski prevoz v navedenih letih, bi bilo treba po vsakoletni določitvi razlike med preverjenimi emisijami
  in
  predanimi pravicami ukiniti ustrezno število pravic, da bi se


  zaščitila okoljska celovitost sistema
  .
  Ladjarske družbe bi morale od leta 2026 predati število pravic, ki ustreza vsem njihovim preverjanim emisijam, sporočenim v predhodnem letu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Komisija je v evropskem zelenem dogovoru navedla, da namerava sprejeti dodatne ukrepe za obravnavanje emisij toplogrednih plinov v sektorju pomorskega prevoza v okviru košarice ukrepov, na podlagi katerih bo lahko Unija dosegla svoje cilje glede zmanjšanja emisij. V okviru tega bi bilo treba spremeniti Direktivo 2003/87/ES, da bi se sektor pomorskega prevoza vključil v EU ETS ter zagotovilo, da ta sektor prispeva k povečanim podnebnim ciljem Unije in ciljem Pariškega sporazuma, v skladu s katerim morajo razvite države prevzeti vodilno vlogo pri uresničevanju ciljev zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu, države v razvoju pa so pozvane, naj sčasoma preidejo k ciljem zmanjševanja ali omejevanja emisij, ki zajemajo celotno gospodarstvo (16). Ker bi morale biti emisije iz mednarodnega letalstva zunaj Evrope od januarja 2021 omejene z globalnim tržnim ukrepom, ukrepa za omejitev ali oblikovanje cen emisij iz pomorskega prevoza pa ni, je primerno, da EU ETS zajema delež emisij pri plovbah med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem pod jurisdikcijo tretje države, pri čemer se lahko tretja država odloči o ustreznem ukrepu v zvezi s preostalim deležem emisij.
  Zato
  bi morala razširitev EU ETS na sektor pomorskega prevoza vključevati polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice
  , emisije z ladij
  ,
  ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice, in emisije
  med
  privezom v pristanišču pod jurisdikcijo države članice. Ta pristop je bil opredeljen kot praktičen način za rešitev vprašanja skupnih, a različnih odgovornosti in zmogljivosti, kar je bil dolgoletni izziv v okviru UNFCCC. Z zajetjem deleža emisij iz vstopnih
  in
  izstopnih plovb med Unijo in tretjimi državami se zagotovi uspešnost
  EU ETS,
  zlasti s povečanjem vpliva ukrepa na okolje v primerjavi z geografskim območjem uporabe, omejenim na plovbe v EU
  ,
  hkrati pa se omejita tveganje postankov v pristaniščih z namenom izogibanja
  ,
  in tveganje selitve dejavnosti pretovarjanja zunaj Unije. Za zagotovitev nemotene vključitve sektorja v
  EU ETS
  bi se moralo predajanje pravic ladjarskih družb postopoma povečati v zvezi s preverjenimi emisijami
  ,
  sporočenimi za obdobje 2023–2025. Kolikor se preda manj pravic v zvezi s preverjenimi emisijami za pomorski prevoz v navedenih letih, bi bilo treba po vsakoletni določitvi razlike med preverjenimi emisijami
  in
  predanimi pravicami ukiniti ustrezno število pravic, da bi se


  zaščitila okoljska celovitost sistema
  .
  Ladjarske družbe bi morale od leta 2026 predati število pravic, ki ustreza vsem njihovim preverjanim emisijam, sporočenim v predhodnem letu.

| (17) | Emisije toplogrednih plinov iz pomorskega sektorja znašajo približno 2,5  % emisij Unije. Ker niso bili uvedeni odločni ukrepi v okviru IMO, je prišlo do zamude pri inovacijah in uvajanju potrebnih ukrepov za zmanjšanje emisij v tem sektorju.
  Komisija je v evropskem zelenem dogovoru navedla, da namerava sprejeti dodatne ukrepe za obravnavanje emisij toplogrednih plinov v sektorju pomorskega prevoza v okviru košarice ukrepov, na podlagi katerih bo lahko Unija dosegla svoje cilje glede zmanjšanja emisij. V okviru tega bi bilo treba spremeniti Direktivo 2003/87/ES, da bi se sektor pomorskega prevoza vključil v EU ETS ter zagotovilo, da ta sektor prispeva
  pravičen delež
  k povečanim podnebnim ciljem Unije in ciljem Pariškega sporazuma, v skladu s katerim morajo razvite države prevzeti vodilno vlogo pri uresničevanju ciljev zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu, države v razvoju pa so pozvane, naj sčasoma preidejo k ciljem zmanjševanja ali omejevanja emisij, ki zajemajo celotno gospodarstvo (16).
  Predajanje pravic ladjarskih družb bi se moralo od leta 2024 naprej izvajati v celoti, ladjarske družbe pa bi morale predati število pravic, ki ustreza vsem njihovim preverjanim emisijam, sporočenim v predhodnem letu.
  Ker bi morale biti emisije iz mednarodnega letalstva zunaj Evrope od januarja 2021 omejene z globalnim tržnim ukrepom, ukrepa za omejitev ali oblikovanje cen emisij iz pomorskega prevoza pa ni, je primerno, da EU ETS zajema
  tovrstne emisije, obenem pa pod strogimi pogoji omogoča izjeme, če tretje države prevzamejo odgovornost za te emisije ali če velja ukrep Mednarodne pomorske organizacije, ki temelji na trgu in ki zajema
  delež emisij pri plovbah med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem pod jurisdikcijo tretje države, pri čemer se lahko tretja država odloči o ustreznem ukrepu v zvezi s preostalim deležem emisij.
  Od leta 2027 naprej
  bi morala razširitev EU ETS na sektor pomorskega prevoza vključevati
  emisije iz plovb v tretje države in iz njih, obenem pa omogočati izjeme za
  polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice
  pod strogimi pogoji
  ,
  zlasti če ima tretja država vzpostavljen mehanizem določanja cen ogljika ali če je prek dvostranskega ali večstranskega sporazuma
  med
  Unijo in eno ali več tretjimi državami vzpostavila mehanizem določanja cen ogljika
  ,
  povezan z EU ETS
  , v 
  skladu s členom 25 Direktive 2003/87/ES, za omejitev
  in
  zmanjšanje emisij na raven, ki je vsaj enakovredna mehanizmu
  EU ETS,
  se


  pravi obvezujoč mehanizem za omejitev, zmanjšanje in oblikovanje cen emisij toplogrednih plinov iz ladij
  ,
  kar bi privedlo do absolutnega zmanjšanja emisij
  ,
  vsaj enakovrednega temu, da bi
  EU ETS
  zajemal 100 % teh emisij
  ,
  ali če je tretja država najmanj razvita država ali majhna otoška država, katere BDP na prebivalca ni enak ali večji od povprečja Unije
  in
  zajema te emisije v svoj nacionalno določeni prispevek v skladu s Pariškim sporazumom
  . |
| --- | --- |

(17)

Emisije toplogrednih plinov iz pomorskega sektorja znašajo približno 2,5  % emisij Unije. Ker niso bili uvedeni odločni ukrepi v okviru IMO, je prišlo do zamude pri inovacijah in uvajanju potrebnih ukrepov za zmanjšanje emisij v tem sektorju.
  Komisija je v evropskem zelenem dogovoru navedla, da namerava sprejeti dodatne ukrepe za obravnavanje emisij toplogrednih plinov v sektorju pomorskega prevoza v okviru košarice ukrepov, na podlagi katerih bo lahko Unija dosegla svoje cilje glede zmanjšanja emisij. V okviru tega bi bilo treba spremeniti Direktivo 2003/87/ES, da bi se sektor pomorskega prevoza vključil v EU ETS ter zagotovilo, da ta sektor prispeva
  pravičen delež
  k povečanim podnebnim ciljem Unije in ciljem Pariškega sporazuma, v skladu s katerim morajo razvite države prevzeti vodilno vlogo pri uresničevanju ciljev zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu, države v razvoju pa so pozvane, naj sčasoma preidejo k ciljem zmanjševanja ali omejevanja emisij, ki zajemajo celotno gospodarstvo (16).
  Predajanje pravic ladjarskih družb bi se moralo od leta 2024 naprej izvajati v celoti, ladjarske družbe pa bi morale predati število pravic, ki ustreza vsem njihovim preverjanim emisijam, sporočenim v predhodnem letu.
  Ker bi morale biti emisije iz mednarodnega letalstva zunaj Evrope od januarja 2021 omejene z globalnim tržnim ukrepom, ukrepa za omejitev ali oblikovanje cen emisij iz pomorskega prevoza pa ni, je primerno, da EU ETS zajema
  tovrstne emisije, obenem pa pod strogimi pogoji omogoča izjeme, če tretje države prevzamejo odgovornost za te emisije ali če velja ukrep Mednarodne pomorske organizacije, ki temelji na trgu in ki zajema
  delež emisij pri plovbah med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem pod jurisdikcijo tretje države, pri čemer se lahko tretja država odloči o ustreznem ukrepu v zvezi s preostalim deležem emisij.
  Od leta 2027 naprej
  bi morala razširitev EU ETS na sektor pomorskega prevoza vključevati
  emisije iz plovb v tretje države in iz njih, obenem pa omogočati izjeme za
  polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice
  pod strogimi pogoji
  ,
  zlasti če ima tretja država vzpostavljen mehanizem določanja cen ogljika ali če je prek dvostranskega ali večstranskega sporazuma
  med
  Unijo in eno ali več tretjimi državami vzpostavila mehanizem določanja cen ogljika
  ,
  povezan z EU ETS
  , v 
  skladu s členom 25 Direktive 2003/87/ES, za omejitev
  in
  zmanjšanje emisij na raven, ki je vsaj enakovredna mehanizmu
  EU ETS,
  se


  pravi obvezujoč mehanizem za omejitev, zmanjšanje in oblikovanje cen emisij toplogrednih plinov iz ladij
  ,
  kar bi privedlo do absolutnega zmanjšanja emisij
  ,
  vsaj enakovrednega temu, da bi
  EU ETS
  zajemal 100 % teh emisij
  ,
  ali če je tretja država najmanj razvita država ali majhna otoška država, katere BDP na prebivalca ni enak ali večji od povprečja Unije
  in
  zajema te emisije v svoj nacionalno določeni prispevek v skladu s Pariškim sporazumom
  .

Sprememba 432

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Posledice podnebnih sprememb negativno vplivajo na spoštovanje človekovih pravic, tako na pravico do hrane in vode, sanitarnih storitev, zdravja, dostojnega stanovanja in pravico do življenja. Pariški sporazum je kot tretji steber podnebnih ukrepov opredelil popravljanje škode in izgub, ki nesorazmerno prizadenejo ljudi v stiski, domorodna ljudstva, ženske, otroke in invalide. Za vse to so najbolj dovzetne države z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki ter najmanj razvite države. In čeprav so le malo ali celo zanemarljivo malo prispevale k toplogrednim plinom v ozračju, pa so običajno dosti bolj izpostavljene vplivom podnebnih sprememb, zlasti glede na stanje njihove infrastrukture in življenjske razmere prebivalstva. Te države so zdaj v katastrofalnem položaju zaradi globalne neuspešnosti pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in imajo zato čedalje večje potrebe po prilagajanju in vse višje stroške s tem, kar še dodatno poslabšuje javnofinančna kriza zaradi koronavirusne pandemije in s tem povezana „pandemija dolga“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Posledice podnebnih sprememb negativno vplivajo na spoštovanje človekovih pravic, tako na pravico do hrane in vode, sanitarnih storitev, zdravja, dostojnega stanovanja in pravico do življenja. Pariški sporazum je kot tretji steber podnebnih ukrepov opredelil popravljanje škode in izgub, ki nesorazmerno prizadenejo ljudi v stiski, domorodna ljudstva, ženske, otroke in invalide. Za vse to so najbolj dovzetne države z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki ter najmanj razvite države. In čeprav so le malo ali celo zanemarljivo malo prispevale k toplogrednim plinom v ozračju, pa so običajno dosti bolj izpostavljene vplivom podnebnih sprememb, zlasti glede na stanje njihove infrastrukture in življenjske razmere prebivalstva. Te države so zdaj v katastrofalnem položaju zaradi globalne neuspešnosti pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in imajo zato čedalje večje potrebe po prilagajanju in vse višje stroške s tem, kar še dodatno poslabšuje javnofinančna kriza zaradi koronavirusne pandemije in s tem povezana „pandemija dolga“.

Sprememba 433

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17b) | Komisija, Svet in Evropski parlament bi morali sodelovati s tretjimi državami, da bi olajšali sprejemanje določb Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa in okrepili mednarodno sodelovanje na tem področju. Hkrati bi si morali Komisija, Svet in Evropski parlament prizadevati za krepitev globalnih ukrepov prek IMO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17b)

Komisija, Svet in Evropski parlament bi morali sodelovati s tretjimi državami, da bi olajšali sprejemanje določb Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa in okrepili mednarodno sodelovanje na tem področju. Hkrati bi si morali Komisija, Svet in Evropski parlament prizadevati za krepitev globalnih ukrepov prek IMO.

Sprememba 434

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17c) | Za izvajanje Pariškega sporazuma so potrebna znatna finančna sredstva, Unija pa ostaja zavezana prispevanju k cilju razvitih držav, da bodo od leta 2020 vsako leto družno mobilizirale 100 milijard USD iz različnih virov za podporo državam v razvoju. Odločitev, sprejeta na konferenci COP24 o ambicioznejšem cilju od leta 2025 dalje, ki bo presegal sedanjo zavezo, je korak v pravo smer, vendar so dejanske zaveze razvitih držav še vedno daleč od skupnega cilja, zato bi bilo treba to razhajanje odpraviti. Unija in njene države članice, naj si bolj prizadevajo za mobilizacijo sredstev za mednarodno podnebno financiranje držav v razvoju in naj pripravijo mednarodni časovni načrt, ki bo določal pravičen delež vsake razvite države v obljubljeni finančni pomoči 100 milijard USD ter mehanizme, s katerimi bodo zagotovile, da bodo obljube res izpolnjene. Gospodarstva v vzponu bi morala od leta 2025 dalje prispevati k višjemu znesku mednarodnega financiranja podnebnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17c)

Za izvajanje Pariškega sporazuma so potrebna znatna finančna sredstva, Unija pa ostaja zavezana prispevanju k cilju razvitih držav, da bodo od leta 2020 vsako leto družno mobilizirale 100 milijard USD iz različnih virov za podporo državam v razvoju. Odločitev, sprejeta na konferenci COP24 o ambicioznejšem cilju od leta 2025 dalje, ki bo presegal sedanjo zavezo, je korak v pravo smer, vendar so dejanske zaveze razvitih držav še vedno daleč od skupnega cilja, zato bi bilo treba to razhajanje odpraviti. Unija in njene države članice, naj si bolj prizadevajo za mobilizacijo sredstev za mednarodno podnebno financiranje držav v razvoju in naj pripravijo mednarodni časovni načrt, ki bo določal pravičen delež vsake razvite države v obljubljeni finančni pomoči 100 milijard USD ter mehanizme, s katerimi bodo zagotovile, da bodo obljube res izpolnjene. Gospodarstva v vzponu bi morala od leta 2025 dalje prispevati k višjemu znesku mednarodnega financiranja podnebnih ukrepov.

Sprememba 435

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17d) | Komisija bi morala državam v razvoju pomagati in pomoč še povečati, tudi v EU ETS, zato da bi čim bolj okrepili njihovo zmožnost prilagajanja in odpornost v zvezi s spremembami podnebja. Skupna zaveza Unije za podporo podnebnim ukrepom v državah v razvoju bi povečala njen pogajalski vpliv v okviru UNFCCC, medtem ko bi prispevanje prek Zelenega podnebnega sklada spodbudilo druge države, da bodo vanj tudi same prispevale del prihodkov iz svojih shem za oblikovanje cen ogljika. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu poslati poročilo, v katerem bi preučila razogljičevalne potrebe v državah v razvoju, in sicer z oceno emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki ustrezajo sektorjem, zajetih v EU ETS in CBAM. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17d)

Komisija bi morala državam v razvoju pomagati in pomoč še povečati, tudi v EU ETS, zato da bi čim bolj okrepili njihovo zmožnost prilagajanja in odpornost v zvezi s spremembami podnebja. Skupna zaveza Unije za podporo podnebnim ukrepom v državah v razvoju bi povečala njen pogajalski vpliv v okviru UNFCCC, medtem ko bi prispevanje prek Zelenega podnebnega sklada spodbudilo druge države, da bodo vanj tudi same prispevale del prihodkov iz svojih shem za oblikovanje cen ogljika. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu poslati poročilo, v katerem bi preučila razogljičevalne potrebe v državah v razvoju, in sicer z oceno emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki ustrezajo sektorjem, zajetih v EU ETS in CBAM.

Sprememba 436

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17e) | Unija in njene države članice zagotavljajo največji delež javnih sredstev za podnebno financiranje. Financiranje podnebnih ukrepov je bistvenega pomena, saj imajo številne države v razvoju prispevke, določene na nacionalni ravni, katerih doseganje je odvisno od finančne podpore. Komisija bi morala države v razvoju podpreti pri razogljičenju gospodarskih panog, predvsem tistih, ki ustrezajo sektorjem, zajetim v EU ETS in CBAM, in jim tako pomagati doseči cilje iz Pariškega sporazuma za zmanjšanje emisij v vsem gospodarstvu. Poseben poudarek bi bilo treba dati reševanju potreb najmanj razvitih držav z uporabo pravic EU ETS za financiranje podnebnih ukrepov, zlasti za prilagajanje na vplive podnebnih sprememb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17e)

Unija in njene države članice zagotavljajo največji delež javnih sredstev za podnebno financiranje. Financiranje podnebnih ukrepov je bistvenega pomena, saj imajo številne države v razvoju prispevke, določene na nacionalni ravni, katerih doseganje je odvisno od finančne podpore. Komisija bi morala države v razvoju podpreti pri razogljičenju gospodarskih panog, predvsem tistih, ki ustrezajo sektorjem, zajetim v EU ETS in CBAM, in jim tako pomagati doseči cilje iz Pariškega sporazuma za zmanjšanje emisij v vsem gospodarstvu. Poseben poudarek bi bilo treba dati reševanju potreb najmanj razvitih držav z uporabo pravic EU ETS za financiranje podnebnih ukrepov, zlasti za prilagajanje na vplive podnebnih sprememb.

Sprememba 437

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17f) | Za obnovo flot ladij, klasificiranih za plovbo v ledu, in razvoj inovativne tehnologije, ki zmanjšuje emisije tovrstnih ladij med plovbo v zimskih razmerah, bosta potrebna čas in finančna podpora. Ladje, klasificirane za plovbo v ledu, zdaj zaradi svoje zasnove, ki jim omogoča, da plujejo v ledu, proizvajajo več emisij pri plovbi v odprtih vodah in v ledu v primerjavi z ladjami podobne velikosti, ki so zasnovane le za plovbo v odprtih vodah. V povprečju ladje, klasificirane za plovbo v ledu, pri plovbi v odprtih vodah porabijo približno 2–5 % več goriva kot ladje podobne velikosti, zasnovane le za plovbo v odprtih vodah. Zato bi bilo treba v skladu s to direktivo uvesti metodo, ki bo nevtralna glede zastave, da se upošteva plovba v ledu v severnih delih Unije, kar bo omogočilo zmanjšanje pravic, ki jih lahko ladjarske družbe predajo na podlagi klasifikacije njihovih ladij za plovbo v ledu, plovbo v ledenih razmerah ali obojega, do 31. decembra 2029. Tako bi morale biti od leta 2030 ladjarske družbe odgovorne za predajo pravic, ki ustrezajo sto odstotkom (100 %) preverjenih emisij, sporočenih za vsako posamezno leto, ne glede na klasifikacijo njihovih ladij za plovbo v ledu oziroma ne glede na plovbo v ledenih razmerah. Zagotoviti bi bilo treba tudi konkretno podporo inovacijam v zvezi z razogljičenjem ladij, klasificiranih za plovbo v ledu, prek sklada za oceane. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17f)

Za obnovo flot ladij, klasificiranih za plovbo v ledu, in razvoj inovativne tehnologije, ki zmanjšuje emisije tovrstnih ladij med plovbo v zimskih razmerah, bosta potrebna čas in finančna podpora. Ladje, klasificirane za plovbo v ledu, zdaj zaradi svoje zasnove, ki jim omogoča, da plujejo v ledu, proizvajajo več emisij pri plovbi v odprtih vodah in v ledu v primerjavi z ladjami podobne velikosti, ki so zasnovane le za plovbo v odprtih vodah. V povprečju ladje, klasificirane za plovbo v ledu, pri plovbi v odprtih vodah porabijo približno 2–5 % več goriva kot ladje podobne velikosti, zasnovane le za plovbo v odprtih vodah. Zato bi bilo treba v skladu s to direktivo uvesti metodo, ki bo nevtralna glede zastave, da se upošteva plovba v ledu v severnih delih Unije, kar bo omogočilo zmanjšanje pravic, ki jih lahko ladjarske družbe predajo na podlagi klasifikacije njihovih ladij za plovbo v ledu, plovbo v ledenih razmerah ali obojega, do 31. decembra 2029. Tako bi morale biti od leta 2030 ladjarske družbe odgovorne za predajo pravic, ki ustrezajo sto odstotkom (100 %) preverjenih emisij, sporočenih za vsako posamezno leto, ne glede na klasifikacijo njihovih ladij za plovbo v ledu oziroma ne glede na plovbo v ledenih razmerah. Zagotoviti bi bilo treba tudi konkretno podporo inovacijam v zvezi z razogljičenjem ladij, klasificiranih za plovbo v ledu, prek sklada za oceane.

Sprememba 438

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Določbe Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza bi bilo treba še naprej pregledovati ob upoštevanju prihodnjega razvoja dogodkov na mednarodni ravni in mednarodnih prizadevanj za doseganje ciljev Pariškega sporazuma, vključno z drugim pregledom globalnega stanja leta 2028 in poznejšimi pregledi vsakih pet let, namenjenimi zbiranju informacij za zaporedne nacionalno določene prispevke. Zlasti bi morala Komisija kadar koli pred drugim pregledom globalnega stanja leta 2028 in torej najpozneje 30. septembra 2028 Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku pri pogajanjih IMO v zvezi z globalnim tržnim ukrepom. V svojem poročilu bi morala analizirati instrumente Mednarodne pomorske organizacije in po potrebi oceniti, kako bi jih bilo treba izvesti v pravu Unije na podlagi revizije Direktive 2003/87/ES.
  Po potrebi bi morala v poročilo vključiti tudi predloge
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Določbe Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza bi bilo treba še naprej pregledovati ob upoštevanju prihodnjega razvoja dogodkov na mednarodni ravni in mednarodnih prizadevanj za doseganje ciljev Pariškega sporazuma, vključno z drugim pregledom globalnega stanja leta 2028 in poznejšimi pregledi vsakih pet let, namenjenimi zbiranju informacij za zaporedne nacionalno določene prispevke. Zlasti bi morala Komisija kadar koli pred drugim pregledom globalnega stanja leta 2028 in torej najpozneje 30. septembra 2028 Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku pri pogajanjih IMO v zvezi z globalnim tržnim ukrepom. V svojem poročilu bi morala analizirati instrumente Mednarodne pomorske organizacije in po potrebi oceniti, kako bi jih bilo treba izvesti v pravu Unije na podlagi revizije Direktive 2003/87/ES.
  Po potrebi bi morala v poročilo vključiti tudi predloge
  .

| (18) | Določbe Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza bi bilo treba še naprej pregledovati ob upoštevanju prihodnjega razvoja dogodkov na mednarodni ravni in mednarodnih prizadevanj za doseganje ciljev Pariškega sporazuma, vključno z drugim pregledom globalnega stanja leta 2028 in poznejšimi pregledi vsakih pet let, namenjenimi zbiranju informacij za zaporedne nacionalno določene prispevke. Zlasti bi morala Komisija kadar koli pred drugim pregledom globalnega stanja leta 2028 in torej najpozneje 30. septembra 2028 Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku pri pogajanjih IMO v zvezi z globalnim tržnim ukrepom. V svojem poročilu bi morala analizirati instrumente Mednarodne pomorske organizacije in po potrebi oceniti, kako bi jih bilo treba izvesti v pravu Unije na podlagi revizije Direktive 2003/87/ES.
  V primeru, da bo na ravni IMO sprejet globalni tržni ukrep, ki bo omogočil zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, skladno s Pariškim sporazumom in vsaj primerljivo s tistim, ki bi bilo doseženo z ukrepi Unije, bi morala Komisija razmisliti o sorazmernem zmanjšanju področja uporabe ukrepov Unije, da bi preprečila dvojno obremenitev, pri čemer se v okviru EU ETS ohrani vsaj petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, in petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, obenem priznavajoč suverenost Unije pri regulaciji njenega deleža emisij iz mednarodnih ladijskih prevozov v skladu z obveznostmi iz Pariškega sporazuma. Če pa bo napredek na ravni IMO nezadosten ali bodo na tej ravni sprejeti globalni ukrepi, ki ne bodo skladni s Pariškim sporazumom in vsaj primerljivi s tistimi, ki izhajajo iz ukrepov Unije, bi morala Komisija s spremembo Direktive 2003/87/ES obdržati ukrepe Unije, da bodo zajemali sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, ter sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice. |
| --- | --- |

(18)

Določbe Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza bi bilo treba še naprej pregledovati ob upoštevanju prihodnjega razvoja dogodkov na mednarodni ravni in mednarodnih prizadevanj za doseganje ciljev Pariškega sporazuma, vključno z drugim pregledom globalnega stanja leta 2028 in poznejšimi pregledi vsakih pet let, namenjenimi zbiranju informacij za zaporedne nacionalno določene prispevke. Zlasti bi morala Komisija kadar koli pred drugim pregledom globalnega stanja leta 2028 in torej najpozneje 30. septembra 2028 Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku pri pogajanjih IMO v zvezi z globalnim tržnim ukrepom. V svojem poročilu bi morala analizirati instrumente Mednarodne pomorske organizacije in po potrebi oceniti, kako bi jih bilo treba izvesti v pravu Unije na podlagi revizije Direktive 2003/87/ES.
  V primeru, da bo na ravni IMO sprejet globalni tržni ukrep, ki bo omogočil zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, skladno s Pariškim sporazumom in vsaj primerljivo s tistim, ki bi bilo doseženo z ukrepi Unije, bi morala Komisija razmisliti o sorazmernem zmanjšanju področja uporabe ukrepov Unije, da bi preprečila dvojno obremenitev, pri čemer se v okviru EU ETS ohrani vsaj petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, in petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, obenem priznavajoč suverenost Unije pri regulaciji njenega deleža emisij iz mednarodnih ladijskih prevozov v skladu z obveznostmi iz Pariškega sporazuma. Če pa bo napredek na ravni IMO nezadosten ali bodo na tej ravni sprejeti globalni ukrepi, ki ne bodo skladni s Pariškim sporazumom in vsaj primerljivi s tistimi, ki izhajajo iz ukrepov Unije, bi morala Komisija s spremembo Direktive 2003/87/ES obdržati ukrepe Unije, da bodo zajemali sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, ter sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice.

Sprememba 439

Predlog direktive

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Komisija bi morala pregledati delovanje Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza ob upoštevanju izkušenj z njeno uporabo, med drugim v zvezi z morebitnimi praksami izogibanja, in nato predlagati ukrepe za zagotovitev njene uspešnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Komisija bi morala pregledati delovanje Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza ob upoštevanju izkušenj z njeno uporabo, med drugim v zvezi z morebitnimi praksami izogibanja, in nato predlagati ukrepe za zagotovitev njene uspešnosti.

| (19) | Komisija bi morala pregledati delovanje Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza ob upoštevanju izkušenj z njeno uporabo, med drugim v zvezi z morebitnimi praksami izogibanja, in nato predlagati ukrepe za zagotovitev njene uspešnosti
  , usklajene s ciljem Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ciljem doseganja negativnih emisij po tem letu, ki sta določena v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119, ter cilji Pariškega sporazuma
  . |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala pregledati delovanje Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza ob upoštevanju izkušenj z njeno uporabo, med drugim v zvezi z morebitnimi praksami izogibanja, in nato predlagati ukrepe za zagotovitev njene uspešnosti
  , usklajene s ciljem Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ciljem doseganja negativnih emisij po tem letu, ki sta določena v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119, ter cilji Pariškega sporazuma
  .

Sprememba 440

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Oseba ali organizacija, odgovorna za skladnost z EU ETS, bi morala biti ladjarska družba, opredeljena kot lastnik ladje ali katera koli druga organizacija ali oseba, kot je upravljavec ali zakupnik gole ladje, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje ter je s prevzemom te odgovornosti soglašala, da bo prevzela vse dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja. Ta opredelitev temelji na opredelitvi pojma „družba“ v členu 3, točka (d), Uredbe (EU) 2015/757 in je v skladu s svetovnim sistemom zbiranja podatkov, ki ga je leta 2016 vzpostavila IMO.
  V skladu z načelom
  „onesnaževalec plača“
  bi lahko ladjarska družba s pogodbenim dogovorom uveljavljala odgovornost subjekta, neposredno odgovornega
  za odločitve, ki vplivajo na emisije
  CO2

  z ladje
  , za stroške
  skladnosti na podlagi te direktive. Ta subjekt bi bil običajno subjekt, odgovoren za izbiro goriva, poti in hitrosti ladje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Oseba ali organizacija, odgovorna za skladnost z EU ETS, bi morala biti ladjarska družba, opredeljena kot lastnik ladje ali katera koli druga organizacija ali oseba, kot je upravljavec ali zakupnik gole ladje, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje ter je s prevzemom te odgovornosti soglašala, da bo prevzela vse dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja. Ta opredelitev temelji na opredelitvi pojma „družba“ v členu 3, točka (d), Uredbe (EU) 2015/757 in je v skladu s svetovnim sistemom zbiranja podatkov, ki ga je leta 2016 vzpostavila IMO.
  V skladu z načelom
  „onesnaževalec plača“
  bi lahko ladjarska družba s pogodbenim dogovorom uveljavljala odgovornost subjekta, neposredno odgovornega
  za odločitve, ki vplivajo na emisije
  CO2

  z ladje
  , za stroške
  skladnosti na podlagi te direktive. Ta subjekt bi bil običajno subjekt, odgovoren za izbiro goriva, poti in hitrosti ladje.

| (20) | Oseba ali organizacija, odgovorna za skladnost z EU ETS, bi morala biti ladjarska družba, opredeljena kot lastnik ladje ali katera koli druga organizacija ali oseba, kot je upravljavec ali zakupnik gole ladje, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje ter je s prevzemom te odgovornosti soglašala, da bo prevzela vse dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja. Ta opredelitev temelji na opredelitvi pojma „družba“ v členu 3, točka (d), Uredbe (EU) 2015/757 in je v skladu s svetovnim sistemom zbiranja podatkov, ki ga je leta 2016 vzpostavila IMO.
  Vendar pa ladjarska družba ni vedno odgovorna za nakup goriva ali operativno odločanje, ki vpliva na emisije toplogrednih plinov z ladje. Te odgovornosti lahko po pogodbenem dogovoru prevzame subjekt, ki ni ladjarska družba. V tem primeru bi bilo treba za zagotovitev, da se načelo
  „onesnaževalec plača“
  v celoti spoštuje, ter za spodbujanje sprejemanja ukrepov za učinkovitost in čistejših goriv v takšne dogovore vključiti zavezujočo klavzulo za prenos stroškov, tako da subjekt s končno odgovornostjo
  za odločitve, ki vplivajo na emisije
  toplogrednih plinov
  z ladje
  , odgovarja za kritje stroškov
  skladnosti
  , ki jih plača ladjarska družba
  na podlagi te direktive. Ta subjekt bi bil običajno subjekt, odgovoren za izbiro
  in nakup
  goriva
  , ki ga uporablja ladja, ali za upravljanje ladje, na primer glede izbire tovora, ki ga prevaža, ali
  poti in hitrosti ladje. |
| --- | --- |

(20)

Oseba ali organizacija, odgovorna za skladnost z EU ETS, bi morala biti ladjarska družba, opredeljena kot lastnik ladje ali katera koli druga organizacija ali oseba, kot je upravljavec ali zakupnik gole ladje, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje ter je s prevzemom te odgovornosti soglašala, da bo prevzela vse dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja. Ta opredelitev temelji na opredelitvi pojma „družba“ v členu 3, točka (d), Uredbe (EU) 2015/757 in je v skladu s svetovnim sistemom zbiranja podatkov, ki ga je leta 2016 vzpostavila IMO.
  Vendar pa ladjarska družba ni vedno odgovorna za nakup goriva ali operativno odločanje, ki vpliva na emisije toplogrednih plinov z ladje. Te odgovornosti lahko po pogodbenem dogovoru prevzame subjekt, ki ni ladjarska družba. V tem primeru bi bilo treba za zagotovitev, da se načelo
  „onesnaževalec plača“
  v celoti spoštuje, ter za spodbujanje sprejemanja ukrepov za učinkovitost in čistejših goriv v takšne dogovore vključiti zavezujočo klavzulo za prenos stroškov, tako da subjekt s končno odgovornostjo
  za odločitve, ki vplivajo na emisije
  toplogrednih plinov
  z ladje
  , odgovarja za kritje stroškov
  skladnosti
  , ki jih plača ladjarska družba
  na podlagi te direktive. Ta subjekt bi bil običajno subjekt, odgovoren za izbiro
  in nakup
  goriva
  , ki ga uporablja ladja, ali za upravljanje ladje, na primer glede izbire tovora, ki ga prevaža, ali
  poti in hitrosti ladje.

Sprememba 441

Predlog direktive

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Uspešen prehod na brezemisijski ladijski promet zahteva celostni pristop in ustrezno ugodno okolje za spodbujanje inovacij, tako na ladjah kot v pristaniščih. To vključuje javne in zasebne naložbe v raziskave in inovacije, tehnološke in operativne ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti ladij in pristanišč ter uporabo trajnostnih alternativnih goriv, kot sta vodik in amonijak, ki se pridobivajo iz obnovljivih virov energije, tudi prek pogodb na razliko za ogljik, in brezemisijskih pogonskih tehnologij, vključno s potrebno infrastrukturo za oskrbo z gorivom in polnjenje v pristaniščih. S prihodki, pridobljenimi s prodajo pravic v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza v okviru sistema EU ETS na dražbi, bi bilo treba vzpostaviti sklad za oceane, da se izboljša energijska učinkovitost ladij in podprejo naložbe, katerih namen je olajšati razogljičenje pomorskega prevoza, vključno s pomorskim prevozom na kratke razdalje in pristanišči, ter zagotoviti usposabljanje in preusposabljanje delovne sile. Poleg tega je treba prihodke iz glob, naloženih v skladu z Uredbo (EU).../... [FuelEU za pomorstvo], dodeliti skladu za oceane kot zunanji namenski prejemek v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in členom 3gab(1) Direktive 2003/87/ES. Komisija bi morala zagotoviti, da se ustrezno upošteva podpora inovativnim projektom, ki prispevajo k uvedbi in izvajanju Uredbe (EU) .../... [FuelEU za pomorstvo] ter projekti, ki pozitivno vplivajo na biotsko raznovrstnost in prispevajo k zmanjšanju tveganja onesnaževanja s hrupom ter onesnaževanje zraka in morja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Uspešen prehod na brezemisijski ladijski promet zahteva celostni pristop in ustrezno ugodno okolje za spodbujanje inovacij, tako na ladjah kot v pristaniščih. To vključuje javne in zasebne naložbe v raziskave in inovacije, tehnološke in operativne ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti ladij in pristanišč ter uporabo trajnostnih alternativnih goriv, kot sta vodik in amonijak, ki se pridobivajo iz obnovljivih virov energije, tudi prek pogodb na razliko za ogljik, in brezemisijskih pogonskih tehnologij, vključno s potrebno infrastrukturo za oskrbo z gorivom in polnjenje v pristaniščih. S prihodki, pridobljenimi s prodajo pravic v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza v okviru sistema EU ETS na dražbi, bi bilo treba vzpostaviti sklad za oceane, da se izboljša energijska učinkovitost ladij in podprejo naložbe, katerih namen je olajšati razogljičenje pomorskega prevoza, vključno s pomorskim prevozom na kratke razdalje in pristanišči, ter zagotoviti usposabljanje in preusposabljanje delovne sile. Poleg tega je treba prihodke iz glob, naloženih v skladu z Uredbo (EU).../... [FuelEU za pomorstvo], dodeliti skladu za oceane kot zunanji namenski prejemek v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in členom 3gab(1) Direktive 2003/87/ES. Komisija bi morala zagotoviti, da se ustrezno upošteva podpora inovativnim projektom, ki prispevajo k uvedbi in izvajanju Uredbe (EU) .../... [FuelEU za pomorstvo] ter projekti, ki pozitivno vplivajo na biotsko raznovrstnost in prispevajo k zmanjšanju tveganja onesnaževanja s hrupom ter onesnaževanje zraka in morja.

Sprememba 442

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Da bi se zmanjšalo upravno breme ladjarskih družb, bi morala biti za vsako ladjarsko družbo pristojna ena država članica. Komisija bi morala objaviti začetni seznam ladjarskih družb, ki so opravljale pomorsko dejavnost, ki spada na področje uporabe EU ETS, in na njem navesti upravni organ za vsako ladjarsko družbo. Seznam bi bilo treba prilagoditi
  vsaki dve leti
  , da bi se ladjarske družbe po potrebi pripisale drugemu upravnemu organu. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v državi članici, bi morala biti navedena država članica. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, bi morala biti država članica, v kateri je imela ladjarska družba v zadnjih dveh letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, ki v zadnjih dveh letih spremljanja niso opravile plovbe, ki spada na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, bi morala biti država članica, v kateri je ladjarska družba začela prvo plovbo, ki spada na področje uporabe navedene direktive. Komisija bi morala objaviti in
  vsaki dve leti
  posodobiti seznam ladjarskih družb, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ter na njem navesti upravni organ za vsako ladjarsko družbo. Za zagotovitev enakega obravnavanja ladjarskih družb bi morale države članice upoštevati harmonizirana pravila za upravljanje ladjarskih družb, za katere so pristojne, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Da bi se zmanjšalo upravno breme ladjarskih družb, bi morala biti za vsako ladjarsko družbo pristojna ena država članica. Komisija bi morala objaviti začetni seznam ladjarskih družb, ki so opravljale pomorsko dejavnost, ki spada na področje uporabe EU ETS, in na njem navesti upravni organ za vsako ladjarsko družbo. Seznam bi bilo treba prilagoditi
  vsaki dve leti
  , da bi se ladjarske družbe po potrebi pripisale drugemu upravnemu organu. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v državi članici, bi morala biti navedena država članica. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, bi morala biti država članica, v kateri je imela ladjarska družba v zadnjih dveh letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, ki v zadnjih dveh letih spremljanja niso opravile plovbe, ki spada na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, bi morala biti država članica, v kateri je ladjarska družba začela prvo plovbo, ki spada na področje uporabe navedene direktive. Komisija bi morala objaviti in
  vsaki dve leti
  posodobiti seznam ladjarskih družb, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ter na njem navesti upravni organ za vsako ladjarsko družbo. Za zagotovitev enakega obravnavanja ladjarskih družb bi morale države članice upoštevati harmonizirana pravila za upravljanje ladjarskih družb, za katere so pristojne, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi Komisija.

| (21) | Da bi se zmanjšalo upravno breme ladjarskih družb, bi morala biti za vsako ladjarsko družbo pristojna ena država članica. Komisija bi morala objaviti začetni seznam ladjarskih družb, ki so opravljale pomorsko dejavnost, ki spada na področje uporabe EU ETS, in na njem navesti upravni organ za vsako ladjarsko družbo. Seznam bi bilo treba
  redno in vsaj vsako leto
  prilagoditi, da bi se ladjarske družbe po potrebi pripisale drugemu upravnemu organu. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v državi članici, bi morala biti navedena država članica. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, bi morala biti država članica, v kateri je imela ladjarska družba v zadnjih dveh letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, ki v zadnjih dveh letih spremljanja niso opravile plovbe, ki spada na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, bi morala biti država članica, v kateri je ladjarska družba začela prvo plovbo, ki spada na področje uporabe navedene direktive. Komisija bi morala objaviti in
  vsako leto
  posodobiti seznam ladjarskih družb, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ter na njem navesti upravni organ za vsako ladjarsko družbo. Za zagotovitev enakega obravnavanja ladjarskih družb bi morale države članice upoštevati harmonizirana pravila za upravljanje ladjarskih družb, za katere so pristojne, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi Komisija. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se zmanjšalo upravno breme ladjarskih družb, bi morala biti za vsako ladjarsko družbo pristojna ena država članica. Komisija bi morala objaviti začetni seznam ladjarskih družb, ki so opravljale pomorsko dejavnost, ki spada na področje uporabe EU ETS, in na njem navesti upravni organ za vsako ladjarsko družbo. Seznam bi bilo treba
  redno in vsaj vsako leto
  prilagoditi, da bi se ladjarske družbe po potrebi pripisale drugemu upravnemu organu. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v državi članici, bi morala biti navedena država članica. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, bi morala biti država članica, v kateri je imela ladjarska družba v zadnjih dveh letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Upravni organ za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, ki v zadnjih dveh letih spremljanja niso opravile plovbe, ki spada na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, bi morala biti država članica, v kateri je ladjarska družba začela prvo plovbo, ki spada na področje uporabe navedene direktive. Komisija bi morala objaviti in
  vsako leto
  posodobiti seznam ladjarskih družb, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ter na njem navesti upravni organ za vsako ladjarsko družbo. Za zagotovitev enakega obravnavanja ladjarskih družb bi morale države članice upoštevati harmonizirana pravila za upravljanje ladjarskih družb, za katere so pristojne, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi Komisija.

Sprememba 443

Predlog direktive

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri podobnih nalogah, povezanih z varstvom okolja, bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) ali druga ustrezna organizacija po potrebi in v skladu s svojim mandatom pomagati Komisiji in upravnim organom v zvezi z izvajanjem Direktive 2003/87/ES. EMSA bi
  lahko
  s svojimi izkušnjami z izvajanjem Uredbe (EU) 2015/757 in orodji informacijske tehnologije upravnim organom
  pomagala
  zlasti v zvezi s spremljanjem emisij iz pomorskih dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe te direktive, poročanjem o njih in njihovim preverjanjem, in sicer z olajševanjem izmenjave informacij ali pripravo smernic in meril. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri podobnih nalogah, povezanih z varstvom okolja, bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) ali druga ustrezna organizacija po potrebi in v skladu s svojim mandatom pomagati Komisiji in upravnim organom v zvezi z izvajanjem Direktive 2003/87/ES. EMSA bi
  lahko
  s svojimi izkušnjami z izvajanjem Uredbe (EU) 2015/757 in orodji informacijske tehnologije upravnim organom
  pomagala
  zlasti v zvezi s spremljanjem emisij iz pomorskih dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe te direktive, poročanjem o njih in njihovim preverjanjem, in sicer z olajševanjem izmenjave informacij ali pripravo smernic in meril.

| (24) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri podobnih nalogah, povezanih z varstvom okolja, bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) ali druga ustrezna organizacija po potrebi in v skladu s svojim mandatom pomagati Komisiji in upravnim organom v zvezi z izvajanjem Direktive 2003/87/ES. EMSA bi
  morala
  s svojimi izkušnjami z izvajanjem Uredbe (EU) 2015/757 in orodji informacijske tehnologije upravnim organom
  pomagati
  zlasti v zvezi s spremljanjem emisij iz pomorskih dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe te direktive, poročanjem o njih in njihovim preverjanjem, in sicer z olajševanjem izmenjave informacij ali pripravo smernic in meril. |
| --- | --- |

(24)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri podobnih nalogah, povezanih z varstvom okolja, bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) ali druga ustrezna organizacija po potrebi in v skladu s svojim mandatom pomagati Komisiji in upravnim organom v zvezi z izvajanjem Direktive 2003/87/ES. EMSA bi
  morala
  s svojimi izkušnjami z izvajanjem Uredbe (EU) 2015/757 in orodji informacijske tehnologije upravnim organom
  pomagati
  zlasti v zvezi s spremljanjem emisij iz pomorskih dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe te direktive, poročanjem o njih in njihovim preverjanjem, in sicer z olajševanjem izmenjave informacij ali pripravo smernic in meril.

Sprememba 444

Predlog direktive

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Za uresničitev cilja Unije glede zmanjšanja emisij do leta 2030 bo treba v sektorjih, vključenih v EU ETS, zmanjšati emisije
  za 61 % v primerjavi z letom 2005
  . Skupno količino pravic za Unijo v okviru EU ETS je treba zmanjšati, da se zagotovita potreben dolgoročen signal cene ogljika in spodbuda za to raven razogljičenja. V ta namen bi bilo treba povečati
  linearni
  faktor zmanjšanja, med drugim ob upoštevanju vključitve emisij iz pomorskega prevoza. Zadnje navedene bi bilo treba pridobiti na podlagi emisij iz dejavnosti pomorskega prevoza, ki so bile sporočene v Uniji za leti 2018 in 2019 v skladu z Uredbo (EU) 2015/757, od leta 2021 pa prilagoditi za linearni faktor zmanjšanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Za uresničitev cilja Unije glede zmanjšanja emisij do leta 2030 bo treba v sektorjih, vključenih v EU ETS, zmanjšati emisije
  za 61 % v primerjavi z letom 2005
  . Skupno količino pravic za Unijo v okviru EU ETS je treba zmanjšati, da se zagotovita potreben dolgoročen signal cene ogljika in spodbuda za to raven razogljičenja. V ta namen bi bilo treba povečati
  linearni
  faktor zmanjšanja, med drugim ob upoštevanju vključitve emisij iz pomorskega prevoza. Zadnje navedene bi bilo treba pridobiti na podlagi emisij iz dejavnosti pomorskega prevoza, ki so bile sporočene v Uniji za leti 2018 in 2019 v skladu z Uredbo (EU) 2015/757, od leta 2021 pa prilagoditi za linearni faktor zmanjšanja.

| (26) | Za uresničitev cilja Unije glede zmanjšanja emisij do leta 2030
  hkrati z doseganjem cilja Pariškega sporazuma glede omejitve globalnega segrevanja na 1,5  oC
  bo treba v sektorjih, vključenih v EU ETS,
  znatno
  zmanjšati emisije. Skupno količino pravic za Unijo v okviru EU ETS je treba
  postopoma
  zmanjšati, da se zagotovita potreben dolgoročen signal cene ogljika in spodbuda za to raven razogljičenja. V ta namen bi bilo treba povečati
  letni
  faktor zmanjšanja, med drugim ob upoštevanju vključitve emisij iz pomorskega prevoza. Zadnje navedene bi bilo treba pridobiti na podlagi emisij iz dejavnosti pomorskega prevoza, ki so bile sporočene v Uniji za leti 2018 in 2019 v skladu z Uredbo (EU) 2015/757, od leta 2021 pa prilagoditi za linearni faktor zmanjšanja. |
| --- | --- |

(26)

Za uresničitev cilja Unije glede zmanjšanja emisij do leta 2030
  hkrati z doseganjem cilja Pariškega sporazuma glede omejitve globalnega segrevanja na 1,5  oC
  bo treba v sektorjih, vključenih v EU ETS,
  znatno
  zmanjšati emisije. Skupno količino pravic za Unijo v okviru EU ETS je treba
  postopoma
  zmanjšati, da se zagotovita potreben dolgoročen signal cene ogljika in spodbuda za to raven razogljičenja. V ta namen bi bilo treba povečati
  letni
  faktor zmanjšanja, med drugim ob upoštevanju vključitve emisij iz pomorskega prevoza. Zadnje navedene bi bilo treba pridobiti na podlagi emisij iz dejavnosti pomorskega prevoza, ki so bile sporočene v Uniji za leti 2018 in 2019 v skladu z Uredbo (EU) 2015/757, od leta 2021 pa prilagoditi za linearni faktor zmanjšanja.

Sprememba 445

Predlog direktive

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Ob upoštevanju, da se s to direktivo spremeni Direktiva 2003/87/ES v zvezi z obdobjem izvajanja, ki se je že začelo 1. januarja 2021, bi morala
  biti
  strmejša
  linearna
  pot zmanjševanja v okviru EU ETS zaradi predvidljivosti, okoljske učinkovitosti in preprostosti
  v obdobju 2021–2030 ravna črta, da bi se v okviru EU ETS do leta 2030 doseglo 61-odstotno zmanjšanje emisij kot ustrezen vmesni korak naproti
  podnebni nevtralnosti celotnega gospodarstva Unije leta 2050. Ker se lahko povečani
  linearni
  faktor zmanjšanja uporablja šele od leta po začetku veljavnosti te direktive, bi bilo treba izvesti enkratno zmanjšanje količine pravic, da bi bila skupna količina pravic v skladu s to ravnjo letnega zmanjšanja od leta 2021. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Ob upoštevanju, da se s to direktivo spremeni Direktiva 2003/87/ES v zvezi z obdobjem izvajanja, ki se je že začelo 1. januarja 2021, bi morala
  biti
  strmejša
  linearna
  pot zmanjševanja v okviru EU ETS zaradi predvidljivosti, okoljske učinkovitosti in preprostosti
  v obdobju 2021–2030 ravna črta, da bi se v okviru EU ETS do leta 2030 doseglo 61-odstotno zmanjšanje emisij kot ustrezen vmesni korak naproti
  podnebni nevtralnosti celotnega gospodarstva Unije leta 2050. Ker se lahko povečani
  linearni
  faktor zmanjšanja uporablja šele od leta po začetku veljavnosti te direktive, bi bilo treba izvesti enkratno zmanjšanje količine pravic, da bi bila skupna količina pravic v skladu s to ravnjo letnega zmanjšanja od leta 2021.

| (27) | Ob upoštevanju, da se s to direktivo spremeni Direktiva 2003/87/ES v zvezi z obdobjem izvajanja, ki se je že začelo 1. januarja 2021, bi morala strmejša pot zmanjševanja v okviru EU ETS zaradi predvidljivosti, okoljske učinkovitosti in preprostosti
  zagotoviti jasno smer k doseganju cilja Pariškega sporazuma in
  podnebni nevtralnosti celotnega gospodarstva Unije
  najpozneje
  leta 2050. Ker se lahko povečani faktor zmanjšanja uporablja šele od leta po začetku veljavnosti te direktive, bi bilo treba izvesti enkratno zmanjšanje količine pravic, da bi bila skupna količina pravic v skladu s to ravnjo letnega zmanjšanja od leta 2021. |
| --- | --- |

(27)

Ob upoštevanju, da se s to direktivo spremeni Direktiva 2003/87/ES v zvezi z obdobjem izvajanja, ki se je že začelo 1. januarja 2021, bi morala strmejša pot zmanjševanja v okviru EU ETS zaradi predvidljivosti, okoljske učinkovitosti in preprostosti
  zagotoviti jasno smer k doseganju cilja Pariškega sporazuma in
  podnebni nevtralnosti celotnega gospodarstva Unije
  najpozneje
  leta 2050. Ker se lahko povečani faktor zmanjšanja uporablja šele od leta po začetku veljavnosti te direktive, bi bilo treba izvesti enkratno zmanjšanje količine pravic, da bi bila skupna količina pravic v skladu s to ravnjo letnega zmanjšanja od leta 2021.

Sprememba 446

Predlog direktive

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Za doseganje povečane podnebne ambicije bo treba v proračunu EU in nacionalnih proračunih nameniti precejšnje javne vire podnebnemu prehodu. Za dopolnitev in okrepitev precejšnje porabe, povezane s podnebjem, v proračunu EU bi bilo treba vse prihodke z dražb, ki niso pripisani proračunu Unije, uporabiti za namene, povezane s podnebjem. To vključuje finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v gospodinjstvih z nižjim in srednjim dohodkom z znižanjem izkrivljajočih davkov. Poleg tega bi bilo treba za obravnavo distribucijskih in družbenih učinkov prehoda
  v državah članicah z nizkim dohodkom
  prek sklada za modernizacijo iz člena 10d Direktive 2003/87/ES uporabiti dodatno količino pravic v višini 2,5  % skupne količine pravic za Unijo med letoma [leto začetka veljavnosti Direktive] in 2030 za financiranje energetskega prehoda držav članic, katerih bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca znaša manj kot 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Za doseganje povečane podnebne ambicije bo treba v proračunu EU in nacionalnih proračunih nameniti precejšnje javne vire podnebnemu prehodu. Za dopolnitev in okrepitev precejšnje porabe, povezane s podnebjem, v proračunu EU bi bilo treba vse prihodke z dražb, ki niso pripisani proračunu Unije, uporabiti za namene, povezane s podnebjem. To vključuje finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v gospodinjstvih z nižjim in srednjim dohodkom z znižanjem izkrivljajočih davkov. Poleg tega bi bilo treba za obravnavo distribucijskih in družbenih učinkov prehoda
  v državah članicah z nizkim dohodkom
  prek sklada za modernizacijo iz člena 10d Direktive 2003/87/ES uporabiti dodatno količino pravic v višini 2,5  % skupne količine pravic za Unijo med letoma [leto začetka veljavnosti Direktive] in 2030 za financiranje energetskega prehoda držav članic, katerih bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca znaša manj kot 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018.

| (28) | Za doseganje povečane podnebne ambicije bo treba v proračunu EU in nacionalnih proračunih precejšnje javne
  in zasebne
  vire nameniti podnebnemu prehodu. Za dopolnitev in okrepitev precejšnje porabe, povezane s podnebjem, v proračunu EU bi bilo treba vse prihodke z dražb, ki niso pripisani proračunu Unije
  v obliki lastnih sredstev
  , uporabiti za namene, povezane s podnebjem
  , hkrati pa zagotoviti pravičen prehod in okoljsko celovitost sprejetega ukrepa
  . To vključuje finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v gospodinjstvih z nižjim in srednjim dohodkom z znižanjem izkrivljajočih davkov.
  Da bi zagotovili spoštovanje predpisov in javni nadzor, bi morale države članice sprejeti predhodne načrte o tem, kako nameravajo uporabiti prihodke EU ETS v skladu s svojimi podnebnimi in energetskimi cilji, ter letno poročati o uporabi prihodkov z dražb v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .
  Poleg tega bi bilo treba za obravnavo distribucijskih in družbenih učinkov prehoda
  na najbolj prizadetih območjih
  prek sklada za modernizacijo iz člena 10d Direktive 2003/87/ES uporabiti dodatno količino pravic v višini 2,5  % skupne količine pravic za Unijo med letoma [leto začetka veljavnosti Direktive] in 2030 za financiranje energetskega prehoda držav članic, katerih bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca znaša manj kot 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018. |
| --- | --- |

(28)

Za doseganje povečane podnebne ambicije bo treba v proračunu EU in nacionalnih proračunih precejšnje javne
  in zasebne
  vire nameniti podnebnemu prehodu. Za dopolnitev in okrepitev precejšnje porabe, povezane s podnebjem, v proračunu EU bi bilo treba vse prihodke z dražb, ki niso pripisani proračunu Unije
  v obliki lastnih sredstev
  , uporabiti za namene, povezane s podnebjem
  , hkrati pa zagotoviti pravičen prehod in okoljsko celovitost sprejetega ukrepa
  . To vključuje finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v gospodinjstvih z nižjim in srednjim dohodkom z znižanjem izkrivljajočih davkov.
  Da bi zagotovili spoštovanje predpisov in javni nadzor, bi morale države članice sprejeti predhodne načrte o tem, kako nameravajo uporabiti prihodke EU ETS v skladu s svojimi podnebnimi in energetskimi cilji, ter letno poročati o uporabi prihodkov z dražb v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .
  Poleg tega bi bilo treba za obravnavo distribucijskih in družbenih učinkov prehoda
  na najbolj prizadetih območjih
  prek sklada za modernizacijo iz člena 10d Direktive 2003/87/ES uporabiti dodatno količino pravic v višini 2,5  % skupne količine pravic za Unijo med letoma [leto začetka veljavnosti Direktive] in 2030 za financiranje energetskega prehoda držav članic, katerih bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca znaša manj kot 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018.

Sprememba 447

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Od leta 2013 so proizvajalci električne energije dolžni kupiti vse pravice, ki jih potrebujejo za proizvodnjo električne energije. Nekatere države članice so vseeno ohranile možnost, da lahko še naprej prehodno brezplačno dodeljujejo pravice za modernizacijo energetskega sektorja v obdobjih od 2013 do 2020 in od 2021 do 2030. V obdobju od 2021 do 2030 bodo to možnost imele le še tri države članice. Evropsko računsko sodišče je v posebnem poročilu št. 18/2020 z naslovom „Sistem EU za trgovanje z emisijami: brezplačna dodelitev pravic bi morala biti bolj ciljno usmerjena“ ugotovilo, da ta prehodna brezplačna dodelitev ni prispevala k zmanjšanju intenzivnosti ogljika v energetskem sektorju v državah, ki so bile upravičene do brezplačne dodelitve pravic v obdobju od 2013 do 2020. Glede na to, da je potrebno hitro razogljičenje, zlasti v energetskem sektorju, in da je učinkovitost te prehodne brezplačne dodelitve omejena, možnost prehodne brezplačne dodelitve za modernizacijo energetskega sektorja ne ustreza več svojemu namenu. Zato bi bilo treba to možnost ukiniti, vse pravice, ki izhajajo iz njenega izvajanja in ne bodo dodeljene upravljavcem v zadevnih državah članicah do 31. decembra 2023, pa bi bilo treba prišteti skupni količini pravic, ki so zadevni državi članici dodeljene za prodajo na dražbi, ali pa uporabiti za podporo naložbam v okviru sklada za modernizacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Od leta 2013 so proizvajalci električne energije dolžni kupiti vse pravice, ki jih potrebujejo za proizvodnjo električne energije. Nekatere države članice so vseeno ohranile možnost, da lahko še naprej prehodno brezplačno dodeljujejo pravice za modernizacijo energetskega sektorja v obdobjih od 2013 do 2020 in od 2021 do 2030. V obdobju od 2021 do 2030 bodo to možnost imele le še tri države članice. Evropsko računsko sodišče je v posebnem poročilu št. 18/2020 z naslovom „Sistem EU za trgovanje z emisijami: brezplačna dodelitev pravic bi morala biti bolj ciljno usmerjena“ ugotovilo, da ta prehodna brezplačna dodelitev ni prispevala k zmanjšanju intenzivnosti ogljika v energetskem sektorju v državah, ki so bile upravičene do brezplačne dodelitve pravic v obdobju od 2013 do 2020. Glede na to, da je potrebno hitro razogljičenje, zlasti v energetskem sektorju, in da je učinkovitost te prehodne brezplačne dodelitve omejena, možnost prehodne brezplačne dodelitve za modernizacijo energetskega sektorja ne ustreza več svojemu namenu. Zato bi bilo treba to možnost ukiniti, vse pravice, ki izhajajo iz njenega izvajanja in ne bodo dodeljene upravljavcem v zadevnih državah članicah do 31. decembra 2023, pa bi bilo treba prišteti skupni količini pravic, ki so zadevni državi članici dodeljene za prodajo na dražbi, ali pa uporabiti za podporo naložbam v okviru sklada za modernizacijo.

Sprememba 448

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28b) | Dobro opredeljen delež prihodkov z dražb v okviru prenovljenega in razširjenega sistema trgovanja z emisijami EU ETS bi bilo treba uporabiti kot vir lastnih sredstev za financiranje proračuna Unije, in sicer kot splošni prihodek, v skladu s pravno zavezujočim Medinstitucionalnim sporazumom z dne 16. decembra 2020 o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev

   (1a)

  , ki vsebuje časovni načrt za uvedbo košarice novih virov lastnih sredstev, med drugim tudi iz sistema EU ETS ter na podlagi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah in prvega stebra sporazuma OECD/G20. V skladu s tem sporazumom naj bi bila tovrstna nova lastna sredstva uvedena do 1. januarja 2023. Nova lastna sredstva bodo povezala proračun Unije s prednostnimi nalogami njenih politik, kot sta evropski zeleni dogovor in prispevek Unije k pravični obdavčitvi, ter tako dodala vrednost in prispevala k ciljem vključevanja podnebnih vprašanj, k odplačevanju dolgov v okviru instrumenta Next Generation EU in k odpornosti proračuna Unije kot orodja za naložbe in jamstva, ki spoštuje merila, da se ne škoduje bistveno, in temeljne vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28b)

Dobro opredeljen delež prihodkov z dražb v okviru prenovljenega in razširjenega sistema trgovanja z emisijami EU ETS bi bilo treba uporabiti kot vir lastnih sredstev za financiranje proračuna Unije, in sicer kot splošni prihodek, v skladu s pravno zavezujočim Medinstitucionalnim sporazumom z dne 16. decembra 2020 o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev

   (1a)

  , ki vsebuje časovni načrt za uvedbo košarice novih virov lastnih sredstev, med drugim tudi iz sistema EU ETS ter na podlagi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah in prvega stebra sporazuma OECD/G20. V skladu s tem sporazumom naj bi bila tovrstna nova lastna sredstva uvedena do 1. januarja 2023. Nova lastna sredstva bodo povezala proračun Unije s prednostnimi nalogami njenih politik, kot sta evropski zeleni dogovor in prispevek Unije k pravični obdavčitvi, ter tako dodala vrednost in prispevala k ciljem vključevanja podnebnih vprašanj, k odplačevanju dolgov v okviru instrumenta Next Generation EU in k odpornosti proračuna Unije kot orodja za naložbe in jamstva, ki spoštuje merila, da se ne škoduje bistveno, in temeljne vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji.

Sprememba 449

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28c) | V skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  je Unija pravno zavezana, da najpozneje do 31. decembra 2058 odplača vse obveznosti, nastale z izrednim in začasnim pooblastilom Komisije za izposojanje sredstev v okviru instrumenta Next Generation EU. Da bi upoštevali pravno zavezujoč Medinstitucionalni sporazum in z njim povezan časovni načrt za uvedbo košarice novih virov lastnih sredstev, namenjenih odplačilu dolga Unije, bi bilo treba del prihodkov iz sistema EU ETS nameniti proračunu Unije za pomoč pri kritju stroškov izposojanja, kot je določeno v [Sklepu Sveta (EU, Euratom) .../... o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije] in preprečiti znatna zmanjšanja, ki bi ogrozila programe Unije v prihodnjih večletnih finančnih okvirih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28c)

V skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  je Unija pravno zavezana, da najpozneje do 31. decembra 2058 odplača vse obveznosti, nastale z izrednim in začasnim pooblastilom Komisije za izposojanje sredstev v okviru instrumenta Next Generation EU. Da bi upoštevali pravno zavezujoč Medinstitucionalni sporazum in z njim povezan časovni načrt za uvedbo košarice novih virov lastnih sredstev, namenjenih odplačilu dolga Unije, bi bilo treba del prihodkov iz sistema EU ETS nameniti proračunu Unije za pomoč pri kritju stroškov izposojanja, kot je določeno v [Sklepu Sveta (EU, Euratom) .../... o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije] in preprečiti znatna zmanjšanja, ki bi ogrozila programe Unije v prihodnjih večletnih finančnih okvirih.

Sprememba 450

Predlog direktive

Uvodna izjava 28 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28d) | Večje zneske prihodkov, ustvarjenih z okrepljenim sistemom EU za trgovanje z emisijami, ki jih obdržijo države članice, poleg deleža, pripisanega proračunu Unije, bi bilo treba uporabiti za namene podnebnega prehoda. Vendar širše področje uporabe in bolj raznolik nabor ukrepov ne bi smela biti v škodo enotnosti, učinkovitosti, celovitosti in demokratičnega nadzora proračuna Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28d)

Večje zneske prihodkov, ustvarjenih z okrepljenim sistemom EU za trgovanje z emisijami, ki jih obdržijo države članice, poleg deleža, pripisanega proračunu Unije, bi bilo treba uporabiti za namene podnebnega prehoda. Vendar širše področje uporabe in bolj raznolik nabor ukrepov ne bi smela biti v škodo enotnosti, učinkovitosti, celovitosti in demokratičnega nadzora proračuna Unije.

Sprememba 451

Predlog direktive

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Zagotoviti bi bilo treba dodatne spodbude za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov z uporabo stroškovno učinkovitih tehnik. V ta namen bi
  morala biti brezplačna dodelitev
  pravic do emisije
  nepremičnim napravam
  od leta 2026
  pogojena z naložbami v tehnike za povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje emisij
  .
  Z zagotovitvijo osredotočenosti tega na večje porabnike energije bi se precej zmanjšalo breme za podjetja z manjšo porabo energije, ki so morda v lasti malih in srednjih podjetij ali mikropodjetij. [Sklic potrditi z revidirano direktivo o energetski učinkovitosti]. Zadevne delegirane akte bi bilo treba ustrezno prilagoditi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Zagotoviti bi bilo treba dodatne spodbude za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov z uporabo stroškovno učinkovitih tehnik. V ta namen bi
  morala biti brezplačna dodelitev
  pravic do emisije
  nepremičnim napravam
  od leta 2026
  pogojena z naložbami v tehnike za povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje emisij
  .
  Z zagotovitvijo osredotočenosti tega na večje porabnike energije bi se precej zmanjšalo breme za podjetja z manjšo porabo energije, ki so morda v lasti malih in srednjih podjetij ali mikropodjetij. [Sklic potrditi z revidirano direktivo o energetski učinkovitosti]. Zadevne delegirane akte bi bilo treba ustrezno prilagoditi.

| (29) | Zagotoviti bi bilo treba dodatne spodbude za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov z uporabo stroškovno učinkovitih tehnik. V ta namen
  je treba uvesti sistem bonusov in malusov za določanje deleža brezplačne dodelitve. Za naprave, katerih emisije toplogrednih plinov presegajo ustrezne referenčne vrednosti,
  bi
  se moral znesek brezplačne dodelitve
  pravic do emisije od leta 2026
  spreminjati glede na izvajanje ustrezno vzpostavljenega načrta za razogljičenje
  .
  Nasprotno pa bi morale naprave z emisijami toplogrednih plinov pod ustreznimi referenčnimi vrednostmi prejeti spodbudo v obliki dodatne brezplačne dodelitve. |
| --- | --- |

(29)

Zagotoviti bi bilo treba dodatne spodbude za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov z uporabo stroškovno učinkovitih tehnik. V ta namen
  je treba uvesti sistem bonusov in malusov za določanje deleža brezplačne dodelitve. Za naprave, katerih emisije toplogrednih plinov presegajo ustrezne referenčne vrednosti,
  bi
  se moral znesek brezplačne dodelitve
  pravic do emisije od leta 2026
  spreminjati glede na izvajanje ustrezno vzpostavljenega načrta za razogljičenje
  .
  Nasprotno pa bi morale naprave z emisijami toplogrednih plinov pod ustreznimi referenčnimi vrednostmi prejeti spodbudo v obliki dodatne brezplačne dodelitve.

Sprememba 676

Predlog direktive

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Mehanizem
  za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM),
  vzpostavljen
  z Uredbo (EU) [..../..] Evropskega parlamenta in Sveta (51), je
  alternativa
  brezplačni dodelitvi za obravnavo tveganja premestitve emisij CO2. Če so sektorji in deli sektorjev zajeti z navedenim ukrepom, ne bi smeli prejeti brezplačne dodelitve. Vendar pa je treba brezplačne pravice postopoma odpraviti, da se lahko proizvajalci, uvozniki in trgovci prilagodijo novi ureditvi. Brezplačno dodelitev bi bilo treba zmanjšati med postopnim uvajanjem CBAM z uporabo faktorja za brezplačno dodelitev za sektorje, zajete s CBAM. V prehodnem obdobju med začetkom veljavnosti [uredbe o CBAM] in
  letom 2025
  bi moral ta odstotek (faktor CBAM) znašati 100 %,
  leta 2026 90 %
  , nato pa se
  letno
  zmanjševati za
  10
   odstotnih točk, da bi
  deseto leto znašal 0 %,
  brezplačna dodelitev
  pa bi se
  odpravila. Ustrezne delegirane akte o brezplačni dodelitvi bi bilo treba ustrezno prilagoditi za sektorje in dele sektorjev, zajete s CBAM. Pravice za brezplačno dodelitev, ki je sektorji, zajeti s CBAM, v skladu s tem izračunom (povpraševanje v okviru CBAM) ne prejmejo več, je treba prodati na dražbi, prihodke pa zagotoviti skladu za
  inovacije
  za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij, zajemanja in uporabe ogljika, zajemanja in geološkega shranjevanja ogljika, energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije na način, s katerim se prispeva k blažitvi podnebnih sprememb. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti projektom v sektorjih v okviru CBAM. Za upoštevanje deleža brezplačne dodelitve, ki je na voljo sektorjem, ki niso zajeti s CBAM, bi bilo treba končno količino, ki se odšteje od brezplačne dodelitve in proda na dražbi, izračunati na podlagi deleža povpraševanja v okviru CBAM glede na potrebe po brezplačni dodelitvi v vseh sektorjih, ki prejemajo brezplačno dodelitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Mehanizem
  za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM),
  vzpostavljen
  z Uredbo (EU) [..../..] Evropskega parlamenta in Sveta (51), je
  alternativa
  brezplačni dodelitvi za obravnavo tveganja premestitve emisij CO2. Če so sektorji in deli sektorjev zajeti z navedenim ukrepom, ne bi smeli prejeti brezplačne dodelitve. Vendar pa je treba brezplačne pravice postopoma odpraviti, da se lahko proizvajalci, uvozniki in trgovci prilagodijo novi ureditvi. Brezplačno dodelitev bi bilo treba zmanjšati med postopnim uvajanjem CBAM z uporabo faktorja za brezplačno dodelitev za sektorje, zajete s CBAM. V prehodnem obdobju med začetkom veljavnosti [uredbe o CBAM] in
  letom 2025
  bi moral ta odstotek (faktor CBAM) znašati 100 %,
  leta 2026 90 %
  , nato pa se
  letno
  zmanjševati za
  10
   odstotnih točk, da bi
  deseto leto znašal 0 %,
  brezplačna dodelitev
  pa bi se
  odpravila. Ustrezne delegirane akte o brezplačni dodelitvi bi bilo treba ustrezno prilagoditi za sektorje in dele sektorjev, zajete s CBAM. Pravice za brezplačno dodelitev, ki je sektorji, zajeti s CBAM, v skladu s tem izračunom (povpraševanje v okviru CBAM) ne prejmejo več, je treba prodati na dražbi, prihodke pa zagotoviti skladu za
  inovacije
  za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij, zajemanja in uporabe ogljika, zajemanja in geološkega shranjevanja ogljika, energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije na način, s katerim se prispeva k blažitvi podnebnih sprememb. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti projektom v sektorjih v okviru CBAM. Za upoštevanje deleža brezplačne dodelitve, ki je na voljo sektorjem, ki niso zajeti s CBAM, bi bilo treba končno količino, ki se odšteje od brezplačne dodelitve in proda na dražbi, izračunati na podlagi deleža povpraševanja v okviru CBAM glede na potrebe po brezplačni dodelitvi v vseh sektorjih, ki prejemajo brezplačno dodelitev.

| (30) | Namen mehanizma
  za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM),
  vzpostavljenega
  z Uredbo (EU) [..../..] Evropskega parlamenta in Sveta (51), je
  postopoma ponuditi alternativo
  brezplačni dodelitvi za obravnavo tveganja premestitve emisij CO2

  , ne da bi pri tem ogrozili konkurenčnost Unije
  . Če so sektorji in deli sektorjev zajeti z navedenim ukrepom, ne bi smeli prejeti brezplačne dodelitve. Vendar pa je treba brezplačne pravice postopoma odpraviti, da se lahko proizvajalci, uvozniki in trgovci prilagodijo novi ureditvi. Brezplačno dodelitev bi bilo treba zmanjšati med postopnim uvajanjem CBAM z uporabo faktorja za brezplačno dodelitev za sektorje, zajete s CBAM. V prehodnem obdobju med začetkom veljavnosti [uredbe o CBAM] in
  koncem leta 2026
  bi moral ta odstotek (faktor CBAM) znašati 100 %
  in biti pogojen z izvajanjem operativne faze v skladu s členom 36(3)(d) Uredbe (EU) .../... [uredba o CBAM]
  , nato pa se
  leta 2027 zmanjšati
  za
  7
  odstotnih točk,
  leta 2028 za 9 odstotnih točk, leta 2029 za 15 odstotnih točk, leta 2030 za 19 odstotnih točk, leta 2031 in 2032 pa


  za 25 odstotnih točk,
  da bi se brezplačna dodelitev
  do leta 2032
  odpravila.
  Da bi ohranili konkurenčnost izvoza Unije, bi morala biti proizvodnja proizvodov iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM] v Uniji še naprej upravičena do brezplačne dodelitve pravic, če so ti proizvodi proizvedeni za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS. Komisija bi morala do [eno leto pred koncem prehodnega obdobja iz uredbe o CBAM] predložiti poročilo z oceno učinkov EU ETS in CBAM na proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k Uredbi


  [uredba o CBAM], ki se v Uniji proizvajajo za izvoz v tretje države, in na razvoj svetovnih emisij, pa tudi oceno združljivosti odstopanja za izvoz s pravili STO, pri čemer bi zlasti ocenila morebitne mehanizme za prilagoditev izvoza za naprave, ki spadajo med 10 % najučinkovitejših naprav, kar zadeva združljivost s pravili STO, predložiti pa bi morala tudi morebitne druge predloge, ki se jih zdijo primerni, ter po potrebi pripraviti predlog za ustrezno zakonodajo, skladno s pravili STO, in ukrepe, ki izravnavajo stroške CO2 z različnimi shemami oblikovanja cen CO2 v teh tretjih državah.
  Ustrezne delegirane akte o brezplačni dodelitvi bi bilo treba ustrezno prilagoditi za sektorje in dele sektorjev, zajete s CBAM. Pravice za brezplačno dodelitev, ki je sektorji, zajeti s CBAM, v skladu s tem izračunom (povpraševanje v okviru CBAM) ne prejmejo več, je treba prodati na dražbi, prihodke pa zagotoviti skladu za
  podnebne naložbe
  za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij, zajemanja in uporabe ogljika, zajemanja in geološkega shranjevanja ogljika, energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije na način, s katerim se prispeva k blažitvi podnebnih sprememb. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti projektom v sektorjih v okviru CBAM. Za upoštevanje deleža brezplačne dodelitve, ki je na voljo sektorjem, ki niso zajeti s CBAM, bi bilo treba končno količino, ki se odšteje od brezplačne dodelitve in proda na dražbi, izračunati na podlagi deleža povpraševanja v okviru CBAM glede na potrebe po brezplačni dodelitvi v vseh sektorjih, ki prejemajo brezplačno dodelitev. |
| --- | --- |

(30)

Namen mehanizma
  za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM),
  vzpostavljenega
  z Uredbo (EU) [..../..] Evropskega parlamenta in Sveta (51), je
  postopoma ponuditi alternativo
  brezplačni dodelitvi za obravnavo tveganja premestitve emisij CO2

  , ne da bi pri tem ogrozili konkurenčnost Unije
  . Če so sektorji in deli sektorjev zajeti z navedenim ukrepom, ne bi smeli prejeti brezplačne dodelitve. Vendar pa je treba brezplačne pravice postopoma odpraviti, da se lahko proizvajalci, uvozniki in trgovci prilagodijo novi ureditvi. Brezplačno dodelitev bi bilo treba zmanjšati med postopnim uvajanjem CBAM z uporabo faktorja za brezplačno dodelitev za sektorje, zajete s CBAM. V prehodnem obdobju med začetkom veljavnosti [uredbe o CBAM] in
  koncem leta 2026
  bi moral ta odstotek (faktor CBAM) znašati 100 %
  in biti pogojen z izvajanjem operativne faze v skladu s členom 36(3)(d) Uredbe (EU) .../... [uredba o CBAM]
  , nato pa se
  leta 2027 zmanjšati
  za
  7
  odstotnih točk,
  leta 2028 za 9 odstotnih točk, leta 2029 za 15 odstotnih točk, leta 2030 za 19 odstotnih točk, leta 2031 in 2032 pa


  za 25 odstotnih točk,
  da bi se brezplačna dodelitev
  do leta 2032
  odpravila.
  Da bi ohranili konkurenčnost izvoza Unije, bi morala biti proizvodnja proizvodov iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM] v Uniji še naprej upravičena do brezplačne dodelitve pravic, če so ti proizvodi proizvedeni za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS. Komisija bi morala do [eno leto pred koncem prehodnega obdobja iz uredbe o CBAM] predložiti poročilo z oceno učinkov EU ETS in CBAM na proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k Uredbi


  [uredba o CBAM], ki se v Uniji proizvajajo za izvoz v tretje države, in na razvoj svetovnih emisij, pa tudi oceno združljivosti odstopanja za izvoz s pravili STO, pri čemer bi zlasti ocenila morebitne mehanizme za prilagoditev izvoza za naprave, ki spadajo med 10 % najučinkovitejših naprav, kar zadeva združljivost s pravili STO, predložiti pa bi morala tudi morebitne druge predloge, ki se jih zdijo primerni, ter po potrebi pripraviti predlog za ustrezno zakonodajo, skladno s pravili STO, in ukrepe, ki izravnavajo stroške CO2 z različnimi shemami oblikovanja cen CO2 v teh tretjih državah.
  Ustrezne delegirane akte o brezplačni dodelitvi bi bilo treba ustrezno prilagoditi za sektorje in dele sektorjev, zajete s CBAM. Pravice za brezplačno dodelitev, ki je sektorji, zajeti s CBAM, v skladu s tem izračunom (povpraševanje v okviru CBAM) ne prejmejo več, je treba prodati na dražbi, prihodke pa zagotoviti skladu za
  podnebne naložbe
  za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij, zajemanja in uporabe ogljika, zajemanja in geološkega shranjevanja ogljika, energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije na način, s katerim se prispeva k blažitvi podnebnih sprememb. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti projektom v sektorjih v okviru CBAM. Za upoštevanje deleža brezplačne dodelitve, ki je na voljo sektorjem, ki niso zajeti s CBAM, bi bilo treba končno količino, ki se odšteje od brezplačne dodelitve in proda na dražbi, izračunati na podlagi deleža povpraševanja v okviru CBAM glede na potrebe po brezplačni dodelitvi v vseh sektorjih, ki prejemajo brezplačno dodelitev.

Sprememba 454

Predlog direktive

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je mehanizem, ki obravnava tveganje premestitve emisij CO2 z uporabo enotne cene za emisije, vgrajene v proizvode, uvožene na carinsko ozemlje Unije. Pomembno je spremljati, preprečevati in obravnavati tveganje, da bi se proizvodi, izdelani v EU in namenjeni izvozu v tretje države, na svetovnem trgu nadomestili z ogljično intenzivnejšim blagom. Komisija bi morala zato nenehno spremljati in ocenjevati učinkovitost CBAM glede na tveganje premestitve emisij CO2 na izvoznih trgih, tudi razvoj izvoza EU v sektorjih CBAM ter razvoj trgovinskih tokov in vgrajenih emisij povezanih proizvodov na svetovnem trgu. Kadar se odkrije tveganje premestitve emisij CO2, bi morala Komisija, če je to primerno, predstaviti zakonodajni predlog, skladen s pravili WTO, da bi se obravnavalo tveganje premestitve emisij CO2 na izvoznih trgih. Poleg tega bi si morala Unija dejavno prizadevati za ustanovitev mednarodnega „ogljičnega kluba“ in nenehno sodelovati na mednarodni ravni v zvezi z uvedbo mehanizmov za oblikovanje cen ogljika. Uspeh evropskega trga ogljika je s svetovnega vidika ključnega pomena, saj bo več držav spodbudil k uvedbi tržno pogojenega oblikovanja cen ogljika. Komisija bi morala nadalje analizirati, kako bi bilo mogoče vzpostaviti povezave z drugimi trgi ogljika, hkrati pa zagotoviti doseganje lastnega podnebnega cilja za celotno gospodarstvo Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je mehanizem, ki obravnava tveganje premestitve emisij CO2 z uporabo enotne cene za emisije, vgrajene v proizvode, uvožene na carinsko ozemlje Unije. Pomembno je spremljati, preprečevati in obravnavati tveganje, da bi se proizvodi, izdelani v EU in namenjeni izvozu v tretje države, na svetovnem trgu nadomestili z ogljično intenzivnejšim blagom. Komisija bi morala zato nenehno spremljati in ocenjevati učinkovitost CBAM glede na tveganje premestitve emisij CO2 na izvoznih trgih, tudi razvoj izvoza EU v sektorjih CBAM ter razvoj trgovinskih tokov in vgrajenih emisij povezanih proizvodov na svetovnem trgu. Kadar se odkrije tveganje premestitve emisij CO2, bi morala Komisija, če je to primerno, predstaviti zakonodajni predlog, skladen s pravili WTO, da bi se obravnavalo tveganje premestitve emisij CO2 na izvoznih trgih. Poleg tega bi si morala Unija dejavno prizadevati za ustanovitev mednarodnega „ogljičnega kluba“ in nenehno sodelovati na mednarodni ravni v zvezi z uvedbo mehanizmov za oblikovanje cen ogljika. Uspeh evropskega trga ogljika je s svetovnega vidika ključnega pomena, saj bo več držav spodbudil k uvedbi tržno pogojenega oblikovanja cen ogljika. Komisija bi morala nadalje analizirati, kako bi bilo mogoče vzpostaviti povezave z drugimi trgi ogljika, hkrati pa zagotoviti doseganje lastnega podnebnega cilja za celotno gospodarstvo Unije.

Sprememba 455

Predlog direktive

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Največjo prilagoditev referenčnih vrednosti bi bilo treba povečati z 1,6  % na 2,5  % na leto, da bi se bolje odrazil tehnološki napredek, ustrezne referenčne vrednosti prilagodile ustreznemu obdobju dodelitve, hkrati pa zagotovile spodbude za zmanjšanje emisij in ustrezno nagradile inovacije. Torej za obdobje 2026–2030 bi bilo treba referenčne vrednosti prilagoditi za
  4
  –50 % v primerjavi z vrednostjo, ki se uporablja v obdobju 2013–2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Največjo prilagoditev referenčnih vrednosti bi bilo treba povečati z 1,6  % na 2,5  % na leto, da bi se bolje odrazil tehnološki napredek, ustrezne referenčne vrednosti prilagodile ustreznemu obdobju dodelitve, hkrati pa zagotovile spodbude za zmanjšanje emisij in ustrezno nagradile inovacije. Torej za obdobje 2026–2030 bi bilo treba referenčne vrednosti prilagoditi za
  4
  –50 % v primerjavi z vrednostjo, ki se uporablja v obdobju 2013–2020.

| (31) | Največjo prilagoditev referenčnih vrednosti bi bilo treba povečati z 1,6  % na 2,5  % na leto, da bi se bolje odrazil tehnološki napredek, ustrezne referenčne vrednosti prilagodile ustreznemu obdobju dodelitve, hkrati pa zagotovile spodbude za zmanjšanje emisij in ustrezno nagradile inovacije. Torej za obdobje 2026–2030 bi bilo treba referenčne vrednosti prilagoditi za
  8
  –50 % v primerjavi z vrednostjo, ki se uporablja v obdobju 2013–2020.
  Prilagojene referenčne vrednosti bi bilo treba objaviti takoj, ko bodo na voljo potrebne informacije, in ne pozneje od ... [šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive o spremembe], da bi se začele uporabljati leta 2026. |
| --- | --- |

(31)

Največjo prilagoditev referenčnih vrednosti bi bilo treba povečati z 1,6  % na 2,5  % na leto, da bi se bolje odrazil tehnološki napredek, ustrezne referenčne vrednosti prilagodile ustreznemu obdobju dodelitve, hkrati pa zagotovile spodbude za zmanjšanje emisij in ustrezno nagradile inovacije. Torej za obdobje 2026–2030 bi bilo treba referenčne vrednosti prilagoditi za
  8
  –50 % v primerjavi z vrednostjo, ki se uporablja v obdobju 2013–2020.
  Prilagojene referenčne vrednosti bi bilo treba objaviti takoj, ko bodo na voljo potrebne informacije, in ne pozneje od ... [šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive o spremembe], da bi se začele uporabljati leta 2026.

Sprememba 456

Predlog direktive

Uvodna izjava 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31a) | Znatni posredni stroški, ki nastanejo zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije, povzročajo tveganje selitve virov CO2 v nekatere sektorje. Za zmanjšanje tega tveganja bi morale države članice sprejeti finančne ukrepe za nadomestilo posrednih stroškov. Ti ukrepi morajo biti v skladu s pravili o državni pomoči in zlasti ne smejo povzročati neupravičenega izkrivljanja konkurence na notranjem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31a)

Znatni posredni stroški, ki nastanejo zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije, povzročajo tveganje selitve virov CO2 v nekatere sektorje. Za zmanjšanje tega tveganja bi morale države članice sprejeti finančne ukrepe za nadomestilo posrednih stroškov. Ti ukrepi morajo biti v skladu s pravili o državni pomoči in zlasti ne smejo povzročati neupravičenega izkrivljanja konkurence na notranjem trgu.

Sprememba 457

Predlog direktive

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora je ključen celovit pristop k inovacijam. Na ravni EU se potrebna prizadevanja za raziskave in inovacije med drugim podpirajo v okviru programa Obzorje Evropa, ki vključuje obsežno financiranje in nove instrumente za sektorje, vključene v ETS. Države članice bi morale zagotoviti, da določbe za prenos v nacionalno zakonodajo ne ovirajo inovacij in so tehnološko nevtralne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora je ključen celovit pristop k inovacijam. Na ravni EU se potrebna prizadevanja za raziskave in inovacije med drugim podpirajo v okviru programa Obzorje Evropa, ki vključuje obsežno financiranje in nove instrumente za sektorje, vključene v ETS. Države članice bi morale zagotoviti, da določbe za prenos v nacionalno zakonodajo ne ovirajo inovacij in so tehnološko nevtralne.

| (32) | Za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora je ključen celovit pristop k inovacijam. Na ravni EU se potrebna prizadevanja za raziskave in inovacije med drugim podpirajo v okviru programa Obzorje Evropa, ki vključuje obsežno financiranje in nove instrumente za sektorje, vključene v ETS. Zato bi si moral sklad za podnebne naložbe prizadevati za sinergije s programom Obzorje Evropa in po potrebi z drugimi programi Unije za financiranje. Države članice bi morale zagotoviti, da določbe za prenos v nacionalno zakonodajo ne ovirajo inovacij, lajšajo praktično uporabo inovativnih znanstvenih rezultatov in so tehnološko nevtralne, Komisija pa bi morala zagotoviti razpoložljivost in učinkovitost potrebne tehnične in svetovalne pomoči. |
| --- | --- |

(32)

Za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora je ključen celovit pristop k inovacijam. Na ravni EU se potrebna prizadevanja za raziskave in inovacije med drugim podpirajo v okviru programa Obzorje Evropa, ki vključuje obsežno financiranje in nove instrumente za sektorje, vključene v ETS. Zato bi si moral sklad za podnebne naložbe prizadevati za sinergije s programom Obzorje Evropa in po potrebi z drugimi programi Unije za financiranje. Države članice bi morale zagotoviti, da določbe za prenos v nacionalno zakonodajo ne ovirajo inovacij, lajšajo praktično uporabo inovativnih znanstvenih rezultatov in so tehnološko nevtralne, Komisija pa bi morala zagotoviti razpoložljivost in učinkovitost potrebne tehnične in svetovalne pomoči.

Sprememba 458

Predlog direktive

Uvodna izjava 32 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32a) | Da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119, mora Unija zapolniti znatno naložbeno vrzel, kot je določeno v sporočilu Komisije s 6. julija 2021 z naslovom „Strategija za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo“. Da bi dosegli naš cilj glede razogljičenja, potrebujemo prelomne inovacije, nadgradnjo že obstoječih ustreznih tehnologij in certificirano odstranjevanje naravnega ogljika. V podporo poglobljenemu razogljičenju celotnega gospodarstva v Uniji bi bilo treba vsakega teh treh stebrov obravnavati v okviru sklada za inovacije, ki bi ga bilo treba preimenovati v sklad za podnebne naložbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32a)

Da bi najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119, mora Unija zapolniti znatno naložbeno vrzel, kot je določeno v sporočilu Komisije s 6. julija 2021 z naslovom „Strategija za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo“. Da bi dosegli naš cilj glede razogljičenja, potrebujemo prelomne inovacije, nadgradnjo že obstoječih ustreznih tehnologij in certificirano odstranjevanje naravnega ogljika. V podporo poglobljenemu razogljičenju celotnega gospodarstva v Uniji bi bilo treba vsakega teh treh stebrov obravnavati v okviru sklada za inovacije, ki bi ga bilo treba preimenovati v sklad za podnebne naložbe.

Sprememba 459

Predlog direktive

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Področje uporabe sklada za
  inovacije
  iz člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES bi bilo treba razširiti za podporo
  inovacijam na področju nizkoogljičnih
  tehnologij
  in procesov, ki se nanašajo na porabo goriv
  v 
  stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa. Poleg tega bi moral sklad za inovacije podpirati naložbe
  za
  razogljičenje sektorja pomorskega prevoza
  ,
  vključno z naložbami v alternativna trajnostna goriva, kot sta vodik
  in
  amoniak
  , ki se
  proizvajata iz obnovljivih virov, ter pogonske tehnologije z ničelnimi emisijami
  ,
  kot so tehnologije vetrne energije
  .
  Ker se prihodki, ustvarjeni s sankcijami iz Uredbe xxxx/xxxx [FuelEU
  za
  pomorstvo]

   (19)

  , v skladu s členom 21(5) finančne uredbe dodelijo skladu
  za
  inovacije kot zunanji namenski prejemki, bi morala Komisija zagotoviti ustrezno upoštevanje podpore
  inovativnim
  projektom, namenjenim pospeševanju razvoja in uvajanja obnovljivih in nizkoogljičnih goriv
  v 
  pomorskem
  sektorju
  , kot je določeno v členu 21(1) Uredbe xxxx/xxxx [FuelEU za pomorstvo]
  . Za zagotovitev, da je v okviru tega razširjenega področja uporabe na voljo zadostno financiranje za inovacije, bi bilo treba sklad za
  inovacije
  dopolniti s 50 milijoni pravic, ki deloma izhajajo iz pravic, ki bi se sicer lahko prodale na dražbi, deloma pa iz pravic, ki bi se sicer lahko brezplačno dodelile, v skladu s sedanjim deležem financiranja, ki se
  zagotovi
  skladu
  za inovacije
  iz vsakega vira. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Področje uporabe sklada za
  inovacije
  iz člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES bi bilo treba razširiti za podporo
  inovacijam na področju nizkoogljičnih
  tehnologij
  in procesov, ki se nanašajo na porabo goriv
  v 
  stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa. Poleg tega bi moral sklad za inovacije podpirati naložbe
  za
  razogljičenje sektorja pomorskega prevoza
  ,
  vključno z naložbami v alternativna trajnostna goriva, kot sta vodik
  in
  amoniak
  , ki se
  proizvajata iz obnovljivih virov, ter pogonske tehnologije z ničelnimi emisijami
  ,
  kot so tehnologije vetrne energije
  .
  Ker se prihodki, ustvarjeni s sankcijami iz Uredbe xxxx/xxxx [FuelEU
  za
  pomorstvo]

   (19)

  , v skladu s členom 21(5) finančne uredbe dodelijo skladu
  za
  inovacije kot zunanji namenski prejemki, bi morala Komisija zagotoviti ustrezno upoštevanje podpore
  inovativnim
  projektom, namenjenim pospeševanju razvoja in uvajanja obnovljivih in nizkoogljičnih goriv
  v 
  pomorskem
  sektorju
  , kot je določeno v členu 21(1) Uredbe xxxx/xxxx [FuelEU za pomorstvo]
  . Za zagotovitev, da je v okviru tega razširjenega področja uporabe na voljo zadostno financiranje za inovacije, bi bilo treba sklad za
  inovacije
  dopolniti s 50 milijoni pravic, ki deloma izhajajo iz pravic, ki bi se sicer lahko prodale na dražbi, deloma pa iz pravic, ki bi se sicer lahko brezplačno dodelile, v skladu s sedanjim deležem financiranja, ki se
  zagotovi
  skladu
  za inovacije
  iz vsakega vira.

| (33) | Področje uporabe sklada za
  podnebne naložbe
  iz člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES bi bilo treba razširiti za podporo
  namestitvi neprelomnih
  tehnologij v 
  industrijskih procesih, ki imajo velik potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, niso pa še pripravljene
  za
  trg
  ,
  ter inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij
  in
  procesov
  , ki se
  nanašajo na porabo goriv v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa
  ,
  vštevši kolektivne oblike prevoza
  .
  Prav tako bi moralo biti mogoče sklad
  za
  podnebne naložbe uporabiti
  za
  podporo prelomnim
  inovativnim
  tehnologijam
  v sektorju
  odpadkov
  . Za zagotovitev, da je v okviru tega razširjenega področja uporabe na voljo zadostno financiranje za inovacije, bi bilo treba sklad za
  podnebne naložbe
  dopolniti s 50 milijoni pravic, ki deloma izhajajo iz pravic, ki bi se sicer lahko prodale na dražbi, deloma pa iz pravic, ki bi se sicer lahko brezplačno dodelile, v skladu s sedanjim deležem financiranja, ki se skladu
  zagotovi
  iz vsakega vira.
  Da bi čim prej spodbudili inovacije v prelomnih tehnologijah, bi morala Komisija poskrbeti, da se sredstva, ki so na voljo prek sklada za podnebne naložbe, v večji meri dodelijo v prvih letih izvajanja te direktive. |
| --- | --- |

(33)

Področje uporabe sklada za
  podnebne naložbe
  iz člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES bi bilo treba razširiti za podporo
  namestitvi neprelomnih
  tehnologij v 
  industrijskih procesih, ki imajo velik potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, niso pa še pripravljene
  za
  trg
  ,
  ter inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij
  in
  procesov
  , ki se
  nanašajo na porabo goriv v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa
  ,
  vštevši kolektivne oblike prevoza
  .
  Prav tako bi moralo biti mogoče sklad
  za
  podnebne naložbe uporabiti
  za
  podporo prelomnim
  inovativnim
  tehnologijam
  v sektorju
  odpadkov
  . Za zagotovitev, da je v okviru tega razširjenega področja uporabe na voljo zadostno financiranje za inovacije, bi bilo treba sklad za
  podnebne naložbe
  dopolniti s 50 milijoni pravic, ki deloma izhajajo iz pravic, ki bi se sicer lahko prodale na dražbi, deloma pa iz pravic, ki bi se sicer lahko brezplačno dodelile, v skladu s sedanjim deležem financiranja, ki se skladu
  zagotovi
  iz vsakega vira.
  Da bi čim prej spodbudili inovacije v prelomnih tehnologijah, bi morala Komisija poskrbeti, da se sredstva, ki so na voljo prek sklada za podnebne naložbe, v večji meri dodelijo v prvih letih izvajanja te direktive.

Sprememba 460

Predlog direktive

Uvodna izjava 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33a) | Pospešitev uvajanja domačih trajnostnih obnovljivih virov energije ima pomembno vlogo v načrtu Unije, da postane neodvisna od ruskih fosilnih goriv precej pred letom 2030. Poleg tega je razpoložljivost velikih količin trajnostne energije iz obnovljivih virov nujna za zagotovitev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v industrijskih procesih in celotnem gospodarstvu. Treba je znatno povečati cilj Unije glede energije iz obnovljivih virov za leto 2030 in relativne nacionalne prispevke. Vsaj 12 % pravic, ki se dajo na voljo skladu za podnebne naložbe, bi bilo zato treba uporabiti za nadaljnji razvoj in uporabo obnovljivih virov energije v Uniji v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“. Prednost bi bilo treba dati razvoju lokalne lastne proizvodnje, shranjevanja in souporabe, zlasti prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33a)

Pospešitev uvajanja domačih trajnostnih obnovljivih virov energije ima pomembno vlogo v načrtu Unije, da postane neodvisna od ruskih fosilnih goriv precej pred letom 2030. Poleg tega je razpoložljivost velikih količin trajnostne energije iz obnovljivih virov nujna za zagotovitev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v industrijskih procesih in celotnem gospodarstvu. Treba je znatno povečati cilj Unije glede energije iz obnovljivih virov za leto 2030 in relativne nacionalne prispevke. Vsaj 12 % pravic, ki se dajo na voljo skladu za podnebne naložbe, bi bilo zato treba uporabiti za nadaljnji razvoj in uporabo obnovljivih virov energije v Uniji v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“. Prednost bi bilo treba dati razvoju lokalne lastne proizvodnje, shranjevanja in souporabe, zlasti prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov.

Sprememba 461

Predlog direktive

Uvodna izjava 33 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33b) | Sklad za podnebne naložbe bi s podpiranjem projektov prek javnega financiranja podjetjem zagotavljal znatne prednosti pri razvoju njihovih proizvodov ali storitev. Zato bi se moralo znanje iz projektov, ki se financirajo iz sklada za podnebne naložbe, izmenjavati z drugimi ustreznimi projekti in z raziskovalci iz Unije, ki imajo legitimen interes. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33b)

Sklad za podnebne naložbe bi s podpiranjem projektov prek javnega financiranja podjetjem zagotavljal znatne prednosti pri razvoju njihovih proizvodov ali storitev. Zato bi se moralo znanje iz projektov, ki se financirajo iz sklada za podnebne naložbe, izmenjavati z drugimi ustreznimi projekti in z raziskovalci iz Unije, ki imajo legitimen interes.

Sprememba 462

Predlog direktive

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Pogodbe na razliko za ogljik so pomemben element za sprožanje zmanjševanja emisij v industriji, saj je z njimi mogoče vlagateljem v inovativne in okolju prijazne tehnologije jamčiti ceno, s katero se nagradi večje zmanjšanje emisij CO2 kot tisto, ki ga spodbujajo sedanje ravni cen v okviru EU ETS. Nabor ukrepov, ki jih lahko podpira sklad za
  inovacije
  , bi bilo treba razširiti za zagotovitev podpore projektom na podlagi razpisov, ki
  temeljijo
  na cenovni konkurenčnosti, kot so pogodbe na razliko za ogljik. Na
  Komisijo
  bi
  bilo treba
  prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o natančnih pravilih za tovrstno podporo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Pogodbe na razliko za ogljik so pomemben element za sprožanje zmanjševanja emisij v industriji, saj je z njimi mogoče vlagateljem v inovativne in okolju prijazne tehnologije jamčiti ceno, s katero se nagradi večje zmanjšanje emisij CO2 kot tisto, ki ga spodbujajo sedanje ravni cen v okviru EU ETS. Nabor ukrepov, ki jih lahko podpira sklad za
  inovacije
  , bi bilo treba razširiti za zagotovitev podpore projektom na podlagi razpisov, ki
  temeljijo
  na cenovni konkurenčnosti, kot so pogodbe na razliko za ogljik. Na
  Komisijo
  bi
  bilo treba
  prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o natančnih pravilih za tovrstno podporo.

| (35) | Pogodbe na razliko za ogljik so pomemben element za sprožanje zmanjševanja emisij v industriji
  s širitvijo novih tehnologij
  , saj je z njimi mogoče vlagateljem v inovativne in okolju prijazne tehnologije jamčiti ceno, s katero se nagradi večje zmanjšanje emisij CO2 kot tisto, ki ga spodbujajo sedanje ravni cen v okviru EU ETS. Nabor ukrepov, ki jih lahko podpira sklad za
  podnebne naložbe
  , bi bilo treba razširiti za zagotovitev podpore projektom na podlagi
  tehnološko nevtralnih
  razpisov, ki
  bodo temeljili
  na cenovni konkurenčnosti, kot so pogodbe na razliko za ogljik
  , in bi bilo treba pri tem spoštovati načelo geografske uravnoteženosti
  .
  Pogodbe na razliko za ogljik bodo pomemben mehanizem za podporo razvoju tehnologij za razogljičenje, kot sta zajemanje in shranjevanje ogljika ter zajemanje in uporaba ogljika, ter bodo optimizirale uporabo razpoložljivih virov. Pogodbe na razliko za ogljik bodo vlagateljem v tehnologije, kot so tehnologije zajemanja ogljika, ponudile gotovost. Komisija
  bi
  morala izvesti oceno učinka, ki bi se osredotočala zlasti na možnosti za zagotavljanje podpore prek konkurenčnih razpisov, tudi glede ravni zagotovljenega financiranja. Na podlagi te ocene bi morali na Komisijo
  prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o natančnih pravilih za tovrstno podporo. |
| --- | --- |

(35)

Pogodbe na razliko za ogljik so pomemben element za sprožanje zmanjševanja emisij v industriji
  s širitvijo novih tehnologij
  , saj je z njimi mogoče vlagateljem v inovativne in okolju prijazne tehnologije jamčiti ceno, s katero se nagradi večje zmanjšanje emisij CO2 kot tisto, ki ga spodbujajo sedanje ravni cen v okviru EU ETS. Nabor ukrepov, ki jih lahko podpira sklad za
  podnebne naložbe
  , bi bilo treba razširiti za zagotovitev podpore projektom na podlagi
  tehnološko nevtralnih
  razpisov, ki
  bodo temeljili
  na cenovni konkurenčnosti, kot so pogodbe na razliko za ogljik
  , in bi bilo treba pri tem spoštovati načelo geografske uravnoteženosti
  .
  Pogodbe na razliko za ogljik bodo pomemben mehanizem za podporo razvoju tehnologij za razogljičenje, kot sta zajemanje in shranjevanje ogljika ter zajemanje in uporaba ogljika, ter bodo optimizirale uporabo razpoložljivih virov. Pogodbe na razliko za ogljik bodo vlagateljem v tehnologije, kot so tehnologije zajemanja ogljika, ponudile gotovost. Komisija
  bi
  morala izvesti oceno učinka, ki bi se osredotočala zlasti na možnosti za zagotavljanje podpore prek konkurenčnih razpisov, tudi glede ravni zagotovljenega financiranja. Na podlagi te ocene bi morali na Komisijo
  prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o natančnih pravilih za tovrstno podporo.

Sprememba 463

Predlog direktive

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Področje uporabe sklada za modernizacijo bi bilo treba uskladiti z najnovejšimi podnebnimi cilji Unije, pri čemer bi bilo treba zahtevati, da so naložbe usklajene s cilji evropskega zelenega dogovora in Uredbo (EU) 2021/1119, ter odpraviti podporo vsem naložbam v zvezi s fosilnimi gorivi. Poleg tega bi bilo treba delež sklada za modernizacijo, ki ga je treba nameniti prednostnim naložbam, povečati na
  80
   %, opredeliti energijsko učinkovitost kot prednostno področje na strani povpraševanja, podporo gospodinjstvom za odpravljanje energetske revščine, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, pa vključiti med prednostne naložbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Področje uporabe sklada za modernizacijo bi bilo treba uskladiti z najnovejšimi podnebnimi cilji Unije, pri čemer bi bilo treba zahtevati, da so naložbe usklajene s cilji evropskega zelenega dogovora in Uredbo (EU) 2021/1119, ter odpraviti podporo vsem naložbam v zvezi s fosilnimi gorivi. Poleg tega bi bilo treba delež sklada za modernizacijo, ki ga je treba nameniti prednostnim naložbam, povečati na
  80
   %, opredeliti energijsko učinkovitost kot prednostno področje na strani povpraševanja, podporo gospodinjstvom za odpravljanje energetske revščine, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, pa vključiti med prednostne naložbe.

| (38) | Področje uporabe sklada za modernizacijo bi bilo treba uskladiti z najnovejšimi podnebnimi cilji Unije, pri čemer bi bilo treba zahtevati, da so naložbe usklajene s cilji evropskega zelenega dogovora in Uredbo (EU) 2021/1119, ter odpraviti podporo vsem naložbam v zvezi s fosilnimi gorivi.
  Podporo iz sklada za modernizacijo bi bilo treba dodeliti le državam članicam, ki so sprejele pravno zavezujoče cilje za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ukrepe za postopno opuščanje vseh fosilnih goriv v časovnem okviru, skladnem s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119. Da bi zagotovili učinkovito uporabo sredstev iz skladov Unije, bi moral biti dostop do sklada za modernizacijo pogojen tudi s spoštovanjem načel pravne države.
  Poleg tega bi bilo treba delež sklada za modernizacijo, ki ga je treba nameniti prednostnim naložbam, povečati na
  100
  %, opredeliti energijsko učinkovitost kot prednostno področje na strani povpraševanja, podporo gospodinjstvom za odpravljanje energetske revščine, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, pa vključiti med prednostne naložbe. |
| --- | --- |

(38)

Področje uporabe sklada za modernizacijo bi bilo treba uskladiti z najnovejšimi podnebnimi cilji Unije, pri čemer bi bilo treba zahtevati, da so naložbe usklajene s cilji evropskega zelenega dogovora in Uredbo (EU) 2021/1119, ter odpraviti podporo vsem naložbam v zvezi s fosilnimi gorivi.
  Podporo iz sklada za modernizacijo bi bilo treba dodeliti le državam članicam, ki so sprejele pravno zavezujoče cilje za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ukrepe za postopno opuščanje vseh fosilnih goriv v časovnem okviru, skladnem s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119. Da bi zagotovili učinkovito uporabo sredstev iz skladov Unije, bi moral biti dostop do sklada za modernizacijo pogojen tudi s spoštovanjem načel pravne države.
  Poleg tega bi bilo treba delež sklada za modernizacijo, ki ga je treba nameniti prednostnim naložbam, povečati na
  100
  %, opredeliti energijsko učinkovitost kot prednostno področje na strani povpraševanja, podporo gospodinjstvom za odpravljanje energetske revščine, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, pa vključiti med prednostne naložbe.

Sprememba 464

Predlog direktive

Uvodna izjava 38 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (38a) | Z zvišanjem cen EU ETS so se prihodki iz EU ETS za države članice in Unijo znatno povečali. Uvesti bi bilo treba oznako EU ETS, da bi se priznal prispevek prihodkov iz EU ETS pri prehodu industrije v Uniji in da bi podprli ranljive osebe v Uniji, da se jim omogoči prehod na okolju prijazne alternative. Države članice in Komisija bi morale zagotoviti jasno označenost financiranja, ki prihaja iz prihodkov iz EU ETS, in sicer z ustrezno oznako za vse projekte in dejavnosti, ki se financirajo na nacionalni ravni ali s sredstvi Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38a)

Z zvišanjem cen EU ETS so se prihodki iz EU ETS za države članice in Unijo znatno povečali. Uvesti bi bilo treba oznako EU ETS, da bi se priznal prispevek prihodkov iz EU ETS pri prehodu industrije v Uniji in da bi podprli ranljive osebe v Uniji, da se jim omogoči prehod na okolju prijazne alternative. Države članice in Komisija bi morale zagotoviti jasno označenost financiranja, ki prihaja iz prihodkov iz EU ETS, in sicer z ustrezno oznako za vse projekte in dejavnosti, ki se financirajo na nacionalni ravni ali s sredstvi Unije.

Sprememba 465

Predlog direktive

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 (21) določa pravila o spremljanju emisij iz biomase, usklajenih s pravili o uporabi biomase iz zakonodaje Unije o energiji iz obnovljivih virov. Ob izpopolnjevanju zakonodaje v zvezi s trajnostnimi merili za biomaso, pri čemer so najnovejša pravila določena v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (22), bi bilo treba prenos izvedbenih pooblastil iz člena 14(1) Direktive 2003/87/ES izrecno razširiti na sprejemanje potrebnih prilagoditev za uporabo trajnostnih meril za biomaso, vključno z biogorivi, tekočimi biogorivi in biomasnimi gorivi, v EU ETS. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov za določitev načina, kako upoštevati shranjevanje emisij iz mešanic biomase z ničelnimi stopnjami emisij in biomase, ki ni iz virov z ničelno stopnjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 (21) določa pravila o spremljanju emisij iz biomase, usklajenih s pravili o uporabi biomase iz zakonodaje Unije o energiji iz obnovljivih virov. Ob izpopolnjevanju zakonodaje v zvezi s trajnostnimi merili za biomaso, pri čemer so najnovejša pravila določena v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (22), bi bilo treba prenos izvedbenih pooblastil iz člena 14(1) Direktive 2003/87/ES izrecno razširiti na sprejemanje potrebnih prilagoditev za uporabo trajnostnih meril za biomaso, vključno z biogorivi, tekočimi biogorivi in biomasnimi gorivi, v EU ETS. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov za določitev načina, kako upoštevati shranjevanje emisij iz mešanic biomase z ničelnimi stopnjami emisij in biomase, ki ni iz virov z ničelno stopnjo.

| (39) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 (21) določa pravila o spremljanju emisij iz biomase, usklajenih s pravili o uporabi biomase iz zakonodaje Unije o energiji iz obnovljivih virov. Ob izpopolnjevanju zakonodaje v zvezi s trajnostnimi merili za biomaso, pri čemer so najnovejša pravila določena v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (22), bi bilo treba prenos izvedbenih pooblastil iz člena 14(1) Direktive 2003/87/ES izrecno razširiti na sprejemanje potrebnih prilagoditev za uporabo trajnostnih meril za biomaso, vključno z biogorivi, tekočimi biogorivi in biomasnimi gorivi, v EU ETS. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov za določitev načina, kako upoštevati shranjevanje emisij iz mešanic biomase z ničelnimi stopnjami emisij in biomase, ki ni iz virov z ničelno stopnjo. |
| --- | --- |

(39)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 (21) določa pravila o spremljanju emisij iz biomase, usklajenih s pravili o uporabi biomase iz zakonodaje Unije o energiji iz obnovljivih virov. Ob izpopolnjevanju zakonodaje v zvezi s trajnostnimi merili za biomaso, pri čemer so najnovejša pravila določena v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (22), bi bilo treba prenos izvedbenih pooblastil iz člena 14(1) Direktive 2003/87/ES izrecno razširiti na sprejemanje potrebnih prilagoditev za uporabo trajnostnih meril za biomaso, vključno z biogorivi, tekočimi biogorivi in biomasnimi gorivi, v EU ETS. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov za določitev načina, kako upoštevati shranjevanje emisij iz mešanic biomase z ničelnimi stopnjami emisij in biomase, ki ni iz virov z ničelno stopnjo.

Sprememba 466

Predlog direktive

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva so lahko pomembna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti.
  Kadar se reciklirana ogljična goriva ter obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora proizvajajo iz zajetega ogljikovega dioksida v okviru dejavnosti, zajete s to direktivo, bi bilo treba upoštevati emisije v okviru navedene dejavnosti.
  Za zagotovitev, da obnovljiva goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, ter preprečitev dvojnega štetja goriv, ki prispevajo k temu, je primerno, da se pooblastilo Komisije iz člena 14(1) izrecno razširi na sprejemanje
  izvedbenih
  aktov za določitev potrebnih prilagoditev načina, kako upoštevati poznejši izpust ogljikovega dioksida
  in kako se izogniti
  dvojnemu štetju
  , za zagotovitev
  ustreznih spodbud, med drugim tudi ob upoštevanju obravnave teh goriv na podlagi Direktive (EU) 2018/2001. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva so lahko pomembna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti.
  Kadar se reciklirana ogljična goriva ter obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora proizvajajo iz zajetega ogljikovega dioksida v okviru dejavnosti, zajete s to direktivo, bi bilo treba upoštevati emisije v okviru navedene dejavnosti.
  Za zagotovitev, da obnovljiva goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, ter preprečitev dvojnega štetja goriv, ki prispevajo k temu, je primerno, da se pooblastilo Komisije iz člena 14(1) izrecno razširi na sprejemanje
  izvedbenih
  aktov za določitev potrebnih prilagoditev načina, kako upoštevati poznejši izpust ogljikovega dioksida
  in kako se izogniti
  dvojnemu štetju
  , za zagotovitev
  ustreznih spodbud, med drugim tudi ob upoštevanju obravnave teh goriv na podlagi Direktive (EU) 2018/2001.

| (40) | Obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva so lahko pomembna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti. Za zagotovitev, da obnovljiva goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, ter preprečitev dvojnega štetja goriv, ki prispevajo k temu, je primerno, da se pooblastilo Komisije iz člena 14(1) izrecno razširi na sprejemanje
  delegiranih
  aktov za določitev potrebnih prilagoditev načina, kako upoštevati poznejši izpust ogljikovega dioksida
  na način, ki zagotavlja upoštevanje vseh emisij, tudi kjer se tovrstna goriva proizvajajo iz zajetega ogljikovega dioksida zunaj Unije in se uporabijo v dejavnosti, zajeti s to direktivo, ob hkratnem izogibanju
  dvojnemu štetju
  in zagotavljanju
  ustreznih spodbud, med drugim tudi ob upoštevanju obravnave teh goriv na podlagi Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva so lahko pomembna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti. Za zagotovitev, da obnovljiva goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, ter preprečitev dvojnega štetja goriv, ki prispevajo k temu, je primerno, da se pooblastilo Komisije iz člena 14(1) izrecno razširi na sprejemanje
  delegiranih
  aktov za določitev potrebnih prilagoditev načina, kako upoštevati poznejši izpust ogljikovega dioksida
  na način, ki zagotavlja upoštevanje vseh emisij, tudi kjer se tovrstna goriva proizvajajo iz zajetega ogljikovega dioksida zunaj Unije in se uporabijo v dejavnosti, zajeti s to direktivo, ob hkratnem izogibanju
  dvojnemu štetju
  in zagotavljanju
  ustreznih spodbud, med drugim tudi ob upoštevanju obravnave teh goriv na podlagi Direktive (EU) 2018/2001.

Sprememba 467

Predlog direktive

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | Zaradi izključitve naprav, ki uporabljajo izključno biomaso, iz EU ETS so se pojavili primeri, ko so naprave, v katerih zgoreva velik delež biomase, s pridobitvijo brezplačnih pravic, ki močno presegajo dejanske emisije, ustvarile nepričakovan dobiček. Zato bi bilo treba uvesti mejno vrednost za zgorevanje biomase po ničelni stopnji, ob prekoračitvi katere se naprave izključijo iz EU ETS. Mejna vrednost v višini 95 % je v skladu s parametrom negotovosti iz člena 2(16) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/331

   (23)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

Zaradi izključitve naprav, ki uporabljajo izključno biomaso, iz EU ETS so se pojavili primeri, ko so naprave, v katerih zgoreva velik delež biomase, s pridobitvijo brezplačnih pravic, ki močno presegajo dejanske emisije, ustvarile nepričakovan dobiček. Zato bi bilo treba uvesti mejno vrednost za zgorevanje biomase po ničelni stopnji, ob prekoračitvi katere se naprave izključijo iz EU ETS. Mejna vrednost v višini 95 % je v skladu s parametrom negotovosti iz člena 2(16) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/331

   (23)

  .

črtano

Sprememba 468

Predlog direktive

Uvodna izjava 42 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42a) | Naraščajoče cene energije so zelo zaskrbljujoče za državljane, zlasti družine z nizkimi dohodki, in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP). Glavni vzrok za naraščajoče cene energije je naša odvisnost od fosilnih goriv. Sveženj „Pripravljeni na 55“ bi moral obravnavati tovrstne odvisnosti in si prizadevati za njihovo zmanjšanje, tudi z izboljšanjem zasnove EU ETS. Pri omejevanju nestanovitnosti tržnih cen EU ETS lahko prispeva tudi krepitev celovitosti in preglednosti trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42a)

Naraščajoče cene energije so zelo zaskrbljujoče za državljane, zlasti družine z nizkimi dohodki, in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP). Glavni vzrok za naraščajoče cene energije je naša odvisnost od fosilnih goriv. Sveženj „Pripravljeni na 55“ bi moral obravnavati tovrstne odvisnosti in si prizadevati za njihovo zmanjšanje, tudi z izboljšanjem zasnove EU ETS. Pri omejevanju nestanovitnosti tržnih cen EU ETS lahko prispeva tudi krepitev celovitosti in preglednosti trga.

Sprememba 469

Predlog direktive

Uvodna izjava 42 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42b) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) je 28. marca 2022 objavil končno poročilo o pravicah do emisije in povezanih izvedenih finančnih instrumentih. Komisija bi morala po potrebi in čim prej predstaviti zakonodajni predlog za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil iz navedenega poročila, da bi izboljšali raven preglednosti, spremljanja in poročanja o evropskih trgih s pravicami do emisije in povezanih trgih izvedenih finančnih instrumentov. Za redno spremljanje celovitosti in preglednosti trga, izogibanje dezinformacijam ter usmerjanje morebitnih hitrih ukrepov pa bi morala ESMA redno objavljati poročila o celovitosti in preglednosti teh trgov in po potrebi izdati dodatna priporočila za ciljno usmerjene izboljšave. ESMA bi morala zlasti preučiti delovanje trgov v luči morebitne nestanovitnosti in razvoja cen, delovanje dražb in trgovalnih operacij na trgih, likvidnost in količine, s katerimi se trguje, ter kategorije in trgovalne navade udeležencev na trgu. Ciljno usmerjene izboljšave bi lahko na primer zajemale ukrepe za izboljšanje informacij, ki so na voljo udeležencem na trgu in širši javnosti o delovanju trgov s pravicami do emisije in povezanih trgov izvedenih finančnih instrumentov, izboljšanje regulativnega poročanja in spremljanja trga na trgih s pravicami do emisije in povezanih trgih izvedenih finančnih instrumentov, tudi z javno objavo posameznih transakcij, obveznostjo udeležencev na trgu, da javno razkrijejo svoja imetja in pozicije, razčlenjene po motivih in perspektivah, spodbujanje preprečevanja in odkrivanja zlorab trga ter pomoč pri ohranjanju urejenih trgov za pravice do emisije in z njimi povezane izvedene finančne instrumente, na primer s spremenljivo kaznijo na podlagi povprečne cene na dražbah v predhodnem letu, nedodelitvijo pravic, prilagoditvijo količine nadaljnjih dražb ali kombinacijo navedenega. Komisija bi morala v šestih mesecih po objavi poročila ESMA oceniti priporočila ESMA in po potrebi predložiti zakonodajni predlog za obravnavo teh priporočil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42b)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) je 28. marca 2022 objavil končno poročilo o pravicah do emisije in povezanih izvedenih finančnih instrumentih. Komisija bi morala po potrebi in čim prej predstaviti zakonodajni predlog za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil iz navedenega poročila, da bi izboljšali raven preglednosti, spremljanja in poročanja o evropskih trgih s pravicami do emisije in povezanih trgih izvedenih finančnih instrumentov. Za redno spremljanje celovitosti in preglednosti trga, izogibanje dezinformacijam ter usmerjanje morebitnih hitrih ukrepov pa bi morala ESMA redno objavljati poročila o celovitosti in preglednosti teh trgov in po potrebi izdati dodatna priporočila za ciljno usmerjene izboljšave. ESMA bi morala zlasti preučiti delovanje trgov v luči morebitne nestanovitnosti in razvoja cen, delovanje dražb in trgovalnih operacij na trgih, likvidnost in količine, s katerimi se trguje, ter kategorije in trgovalne navade udeležencev na trgu. Ciljno usmerjene izboljšave bi lahko na primer zajemale ukrepe za izboljšanje informacij, ki so na voljo udeležencem na trgu in širši javnosti o delovanju trgov s pravicami do emisije in povezanih trgov izvedenih finančnih instrumentov, izboljšanje regulativnega poročanja in spremljanja trga na trgih s pravicami do emisije in povezanih trgih izvedenih finančnih instrumentov, tudi z javno objavo posameznih transakcij, obveznostjo udeležencev na trgu, da javno razkrijejo svoja imetja in pozicije, razčlenjene po motivih in perspektivah, spodbujanje preprečevanja in odkrivanja zlorab trga ter pomoč pri ohranjanju urejenih trgov za pravice do emisije in z njimi povezane izvedene finančne instrumente, na primer s spremenljivo kaznijo na podlagi povprečne cene na dražbah v predhodnem letu, nedodelitvijo pravic, prilagoditvijo količine nadaljnjih dražb ali kombinacijo navedenega. Komisija bi morala v šestih mesecih po objavi poročila ESMA oceniti priporočila ESMA in po potrebi predložiti zakonodajni predlog za obravnavo teh priporočil.

Sprememba 470

Predlog direktive

Uvodna izjava 42 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (42c) | Nepričakovana ali nenadna nestanovitnost trga ali pretirani pretresi zaradi cen na trgu ogljika v Uniji, na primer zaradi nenadnih sprememb v ravnanju na trgu ali pretiranih špekulacij, negativno vplivajo na predvidljivost trga in stabilno naložbeno okolje, ki sta bistvena za načrtovanje naložb v razogljičenje in inovacije. Zato bi bilo treba ukrepe, ki se uporabljajo v primeru čezmernih nihanj cen, pazljivo okrepiti, da bi se izboljšalo ocenjevanje neupravičenega razvoja cen in odzivanje nanj. Tovrstne ciljno usmerjene izboljšave bi morale zagotavljati nadaljnje pravilno delovanje trga ogljika, vključno z vlogo posrednikov in finančnih akterjev pri zagotavljanju likvidnosti na trgu in dostopa do trga za akterje, ki zagotavljajo skladnost, zlasti MSP, pri tem pa je treba obravnavati nepričakovana ali nenadna nihanja ali pretrese zaradi cen, ki niso povezani s tržnimi temelji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42c)

Nepričakovana ali nenadna nestanovitnost trga ali pretirani pretresi zaradi cen na trgu ogljika v Uniji, na primer zaradi nenadnih sprememb v ravnanju na trgu ali pretiranih špekulacij, negativno vplivajo na predvidljivost trga in stabilno naložbeno okolje, ki sta bistvena za načrtovanje naložb v razogljičenje in inovacije. Zato bi bilo treba ukrepe, ki se uporabljajo v primeru čezmernih nihanj cen, pazljivo okrepiti, da bi se izboljšalo ocenjevanje neupravičenega razvoja cen in odzivanje nanj. Tovrstne ciljno usmerjene izboljšave bi morale zagotavljati nadaljnje pravilno delovanje trga ogljika, vključno z vlogo posrednikov in finančnih akterjev pri zagotavljanju likvidnosti na trgu in dostopa do trga za akterje, ki zagotavljajo skladnost, zlasti MSP, pri tem pa je treba obravnavati nepričakovana ali nenadna nihanja ali pretrese zaradi cen, ki niso povezani s tržnimi temelji.

Sprememba 471

Predlog direktive

Uvodna izjava 43 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (43a) | Da bi poskrbeli za enake konkurenčne pogoje in zapolnili vse preostale vrzeli med obstoječim sistemom EU ETS in novim sistemom trgovanja z emisijami, bi moral novi sistem trgovanja z emisijami zajemati tudi druga goriva, sproščena v porabo, kot so tista, ki se uporabljajo za procesno ogrevanje v dejavnostih, ki niso zajete v Prilogi I Direktive 2003/87/ES, pri čemer se je treba izogniti dvojnemu štetju ali ga obravnavati. Poleg tega bi tak pristop urejanim subjektom poenostavil izvajanje, spremljanje, poročanje in preverjanje v zvezi z novim sistemom trgovanja z emisijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43a)

Da bi poskrbeli za enake konkurenčne pogoje in zapolnili vse preostale vrzeli med obstoječim sistemom EU ETS in novim sistemom trgovanja z emisijami, bi moral novi sistem trgovanja z emisijami zajemati tudi druga goriva, sproščena v porabo, kot so tista, ki se uporabljajo za procesno ogrevanje v dejavnostih, ki niso zajete v Prilogi I Direktive 2003/87/ES, pri čemer se je treba izogniti dvojnemu štetju ali ga obravnavati. Poleg tega bi tak pristop urejanim subjektom poenostavil izvajanje, spremljanje, poročanje in preverjanje v zvezi z novim sistemom trgovanja z emisijami.

Sprememba 472

Predlog direktive

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (44) | Za vzpostavitev potrebnega izvedbenega okvira in zagotovitev ustreznega časovnega okvira za doseganje cilja za leto 2030 bi se moralo trgovanje z emisijami v novih sektorjih začeti leta 2025. V prvem letu bi se moralo od urejanih subjektov zahtevati, da imajo dovoljenje za emisije toplogrednih plinov ter poročajo o svojih emisijah za leti 
  2024 in 2025
  . Izdajanje pravic in obveznosti glede skladnosti bi se morale uporabljati za te subjekte od leta 
  2026
  . Tako se bo zagotovil urejen in učinkovit začetek trgovanja z emisijami v teh sektorjih. Poleg tega bi se tako omogočila vzpostavitev financiranja EU in ukrepov držav članic za zagotovitev družbeno pravičnega uvajanja trgovanja z emisijami EU v novih sektorjih za ublažitev vpliva cene ogljika na ranljiva gospodinjstva in uporabnike prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44)

Za vzpostavitev potrebnega izvedbenega okvira in zagotovitev ustreznega časovnega okvira za doseganje cilja za leto 2030 bi se moralo trgovanje z emisijami v novih sektorjih začeti leta 2025. V prvem letu bi se moralo od urejanih subjektov zahtevati, da imajo dovoljenje za emisije toplogrednih plinov ter poročajo o svojih emisijah za leti 
  2024 in 2025
  . Izdajanje pravic in obveznosti glede skladnosti bi se morale uporabljati za te subjekte od leta 
  2026
  . Tako se bo zagotovil urejen in učinkovit začetek trgovanja z emisijami v teh sektorjih. Poleg tega bi se tako omogočila vzpostavitev financiranja EU in ukrepov držav članic za zagotovitev družbeno pravičnega uvajanja trgovanja z emisijami EU v novih sektorjih za ublažitev vpliva cene ogljika na ranljiva gospodinjstva in uporabnike prevoza.

| (44) | Za vzpostavitev potrebnega izvedbenega okvira in zagotovitev ustreznega časovnega okvira za doseganje cilja za leto 2030 bi se moralo trgovanje z emisijami v novih sektorjih začeti leta 2025. V prvem letu bi se moralo od urejanih subjektov zahtevati, da imajo dovoljenje za emisije toplogrednih plinov ter poročajo o svojih emisijah za leti 
  2023 in 2024
  . Izdajanje pravic in obveznosti glede skladnosti bi se morale uporabljati za te subjekte od leta 
  2025 v zvezi z gorivi, sproščenimi v porabo v komercialne namene, in drugimi gorivi, kot so goriva za procesno ogrevanje, ki niso vključena v obstoječi EU ETS
  .
  Upoštevajoč oceno, opravljeno do 1. januarja 2026, in ob izpolnjenih ustreznih pogojih bi si morala Komisija prizadevati, da bi to pravilo razširila na goriva, sproščena v porabo v zasebnem cestnem prometu ter pri ogrevanju in hlajenju zasebnih stanovanjskih stavb od 1. januarja 2029 naprej, ter po potrebi v ta namen predstaviti ciljno usmerjen pregled.
  Tako se bo zagotovil urejen in učinkovit začetek trgovanja z emisijami v teh sektorjih. Poleg tega bi se tako omogočila vzpostavitev financiranja EU in ukrepov držav članic za zagotovitev družbeno pravičnega uvajanja trgovanja z emisijami EU v novih sektorjih za ublažitev vpliva cene ogljika na ranljiva gospodinjstva in uporabnike prevoza. |
| --- | --- |

(44)

Za vzpostavitev potrebnega izvedbenega okvira in zagotovitev ustreznega časovnega okvira za doseganje cilja za leto 2030 bi se moralo trgovanje z emisijami v novih sektorjih začeti leta 2025. V prvem letu bi se moralo od urejanih subjektov zahtevati, da imajo dovoljenje za emisije toplogrednih plinov ter poročajo o svojih emisijah za leti 
  2023 in 2024
  . Izdajanje pravic in obveznosti glede skladnosti bi se morale uporabljati za te subjekte od leta 
  2025 v zvezi z gorivi, sproščenimi v porabo v komercialne namene, in drugimi gorivi, kot so goriva za procesno ogrevanje, ki niso vključena v obstoječi EU ETS
  .
  Upoštevajoč oceno, opravljeno do 1. januarja 2026, in ob izpolnjenih ustreznih pogojih bi si morala Komisija prizadevati, da bi to pravilo razširila na goriva, sproščena v porabo v zasebnem cestnem prometu ter pri ogrevanju in hlajenju zasebnih stanovanjskih stavb od 1. januarja 2029 naprej, ter po potrebi v ta namen predstaviti ciljno usmerjen pregled.
  Tako se bo zagotovil urejen in učinkovit začetek trgovanja z emisijami v teh sektorjih. Poleg tega bi se tako omogočila vzpostavitev financiranja EU in ukrepov držav članic za zagotovitev družbeno pravičnega uvajanja trgovanja z emisijami EU v novih sektorjih za ublažitev vpliva cene ogljika na ranljiva gospodinjstva in uporabnike prevoza.

Sprememba 473

Predlog direktive

Uvodna izjava 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (46) | Urejane subjekte v 
  dveh
  novih sektorjih in točko urejanja bi bilo treba s potrebnimi prilagoditvami opredeliti v skladu s sistemom trošarine, ki ga določa Direktiva Sveta (EU) 2020/262 (25), saj navedena direktiva že določa zanesljiv sistem nadzora za vse količine goriv, ki se sprostijo v porabo, za namene plačila trošarin. Obveznosti na podlagi Direktive 2003/87/ES se ne bi smele uporabljati za končne uporabnike goriv v navedenih sektorjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46)

Urejane subjekte v 
  dveh
  novih sektorjih in točko urejanja bi bilo treba s potrebnimi prilagoditvami opredeliti v skladu s sistemom trošarine, ki ga določa Direktiva Sveta (EU) 2020/262 (25), saj navedena direktiva že določa zanesljiv sistem nadzora za vse količine goriv, ki se sprostijo v porabo, za namene plačila trošarin. Obveznosti na podlagi Direktive 2003/87/ES se ne bi smele uporabljati za končne uporabnike goriv v navedenih sektorjih.

| (46) | Urejane subjekte v novih sektorjih in točko urejanja bi bilo treba s potrebnimi prilagoditvami opredeliti v skladu s sistemom trošarine, ki ga določa Direktiva Sveta (EU) 2020/262 (25), saj navedena direktiva že določa zanesljiv sistem nadzora za vse količine goriv, ki se sprostijo v porabo, za namene plačila trošarin. Obveznosti na podlagi Direktive 2003/87/ES se ne bi smele uporabljati za končne uporabnike goriv v navedenih sektorjih. |
| --- | --- |

(46)

Urejane subjekte v novih sektorjih in točko urejanja bi bilo treba s potrebnimi prilagoditvami opredeliti v skladu s sistemom trošarine, ki ga določa Direktiva Sveta (EU) 2020/262 (25), saj navedena direktiva že določa zanesljiv sistem nadzora za vse količine goriv, ki se sprostijo v porabo, za namene plačila trošarin. Obveznosti na podlagi Direktive 2003/87/ES se ne bi smele uporabljati za končne uporabnike goriv v navedenih sektorjih.

Sprememba 474

Predlog direktive

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | Za urejane subjekte, ki spadajo na področje uporabe trgovanja z emisijami v 
  stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa
  , bi se morale uporabljati podobne zahteve glede dovoljenja za emisije toplogrednih plinov kot za upravljavce nepremičnih naprav. Določiti je treba pravila o vlogah za dovoljenja, pogojih za izdajanje dovoljenj, njihovi vsebini in pregledu ter morebitnih spremembah, povezanih z urejanim subjektom. Za zagotovitev urejenega začetka delovanja novega sistema bi morale države članice zagotoviti, da imajo urejani subjekti, ki spadajo na področje uporabe novega trgovanja z emisijami, veljavno dovoljenje od začetka delovanja sistema leta 
  2025
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

Za urejane subjekte, ki spadajo na področje uporabe trgovanja z emisijami v 
  stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa
  , bi se morale uporabljati podobne zahteve glede dovoljenja za emisije toplogrednih plinov kot za upravljavce nepremičnih naprav. Določiti je treba pravila o vlogah za dovoljenja, pogojih za izdajanje dovoljenj, njihovi vsebini in pregledu ter morebitnih spremembah, povezanih z urejanim subjektom. Za zagotovitev urejenega začetka delovanja novega sistema bi morale države članice zagotoviti, da imajo urejani subjekti, ki spadajo na področje uporabe novega trgovanja z emisijami, veljavno dovoljenje od začetka delovanja sistema leta 
  2025
  .

| (47) | Za urejane subjekte, ki spadajo na področje uporabe trgovanja z emisijami v 
  novih sektorjih
  , bi se morale uporabljati podobne zahteve glede dovoljenja za emisije toplogrednih plinov kot za upravljavce nepremičnih naprav. Določiti je treba pravila o vlogah za dovoljenja, pogojih za izdajanje dovoljenj, njihovi vsebini in pregledu ter morebitnih spremembah, povezanih z urejanim subjektom. Za zagotovitev urejenega začetka delovanja novega sistema bi morale države članice zagotoviti, da imajo urejani subjekti, ki spadajo na področje uporabe novega trgovanja z emisijami, veljavno dovoljenje od začetka delovanja sistema leta 
  2024
  . |
| --- | --- |

(47)

Za urejane subjekte, ki spadajo na področje uporabe trgovanja z emisijami v 
  novih sektorjih
  , bi se morale uporabljati podobne zahteve glede dovoljenja za emisije toplogrednih plinov kot za upravljavce nepremičnih naprav. Določiti je treba pravila o vlogah za dovoljenja, pogojih za izdajanje dovoljenj, njihovi vsebini in pregledu ter morebitnih spremembah, povezanih z urejanim subjektom. Za zagotovitev urejenega začetka delovanja novega sistema bi morale države članice zagotoviti, da imajo urejani subjekti, ki spadajo na področje uporabe novega trgovanja z emisijami, veljavno dovoljenje od začetka delovanja sistema leta 
  2024
  .

Sprememba 475

Predlog direktive

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Skupna količina pravic za novo trgovanje z emisijami bi morala slediti linearni krivulji, da se doseže cilj zmanjšanja emisij do leta 2030, ob upoštevanju stroškovno učinkovitega prispevka stavb in cestnega prometa v obliki zmanjšanja emisij za 43 % v primerjavi z letom 2005 do leta 2030. Skupno količino pravic bi bilo treba prvič določiti leta 
  2026
  , slediti pa bi morala krivulji, ki se začne leta 2024 z mejnimi vrednostmi emisij za leto 2024 (1 109 304 000  CO2t), izračunanimi v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (26) na podlagi referenčnih emisij za ta sektorja za obdobje 2016–2018. V skladu s tem bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja določiti na 5,15  %. Od leta 2028 bi bilo treba določiti skupno količino pravic na podlagi povprečnih sporočenih emisij za leta 2024, 2025 in 2026, skupna količina pravic pa bi se morala zmanjševati za isto absolutno letno stopnjo, kot se določi od leta 2024, kar ustreza 5,43 -odstotnemu linearnemu faktorju zmanjšanja v primerjavi s primerljivo vrednostjo zgoraj opredeljene krivulje leta 2025. Če so navedene emisije znatno večje od te vrednosti krivulje, razlika pa ni posledica majhnih razlik v metodologijah merjenja emisij, bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja prilagoditi, da se do leta 2030 doseže potrebno zmanjšanje emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Skupna količina pravic za novo trgovanje z emisijami bi morala slediti linearni krivulji, da se doseže cilj zmanjšanja emisij do leta 2030, ob upoštevanju stroškovno učinkovitega prispevka stavb in cestnega prometa v obliki zmanjšanja emisij za 43 % v primerjavi z letom 2005 do leta 2030. Skupno količino pravic bi bilo treba prvič določiti leta 
  2026
  , slediti pa bi morala krivulji, ki se začne leta 2024 z mejnimi vrednostmi emisij za leto 2024 (1 109 304 000  CO2t), izračunanimi v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (26) na podlagi referenčnih emisij za ta sektorja za obdobje 2016–2018. V skladu s tem bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja določiti na 5,15  %. Od leta 2028 bi bilo treba določiti skupno količino pravic na podlagi povprečnih sporočenih emisij za leta 2024, 2025 in 2026, skupna količina pravic pa bi se morala zmanjševati za isto absolutno letno stopnjo, kot se določi od leta 2024, kar ustreza 5,43 -odstotnemu linearnemu faktorju zmanjšanja v primerjavi s primerljivo vrednostjo zgoraj opredeljene krivulje leta 2025. Če so navedene emisije znatno večje od te vrednosti krivulje, razlika pa ni posledica majhnih razlik v metodologijah merjenja emisij, bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja prilagoditi, da se do leta 2030 doseže potrebno zmanjšanje emisij.

| (48) | Skupna količina pravic za novo trgovanje z emisijami bi morala slediti linearni krivulji, da se doseže cilj zmanjšanja emisij do leta 2030, ob upoštevanju stroškovno učinkovitega prispevka stavb in cestnega prometa v obliki zmanjšanja emisij za 43 % v primerjavi z letom 2005 do leta 2030. Skupno količino pravic bi bilo treba prvič določiti leta 
  2025
  , slediti pa bi morala krivulji, ki se začne leta 2024 z mejnimi vrednostmi emisij za leto 2024 (1 109 304 000  CO2t), izračunanimi v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (26) na podlagi referenčnih emisij za ta sektorja za obdobje 2016–2018. V skladu s tem bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja določiti na 5,15  %. Od leta 2028 bi bilo treba določiti skupno količino pravic na podlagi povprečnih sporočenih emisij za leta 2024, 2025 in 2026, skupna količina pravic pa bi se morala zmanjševati za isto absolutno letno stopnjo, kot se določi od leta 2024, kar ustreza 5,43 -odstotnemu linearnemu faktorju zmanjšanja v primerjavi s primerljivo vrednostjo zgoraj opredeljene krivulje leta 2025. Če so navedene emisije znatno večje od te vrednosti krivulje, razlika pa ni posledica majhnih razlik v metodologijah merjenja emisij, bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja prilagoditi, da se do leta 2030 doseže potrebno zmanjšanje emisij. |
| --- | --- |

(48)

Skupna količina pravic za novo trgovanje z emisijami bi morala slediti linearni krivulji, da se doseže cilj zmanjšanja emisij do leta 2030, ob upoštevanju stroškovno učinkovitega prispevka stavb in cestnega prometa v obliki zmanjšanja emisij za 43 % v primerjavi z letom 2005 do leta 2030. Skupno količino pravic bi bilo treba prvič določiti leta 
  2025
  , slediti pa bi morala krivulji, ki se začne leta 2024 z mejnimi vrednostmi emisij za leto 2024 (1 109 304 000  CO2t), izračunanimi v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (26) na podlagi referenčnih emisij za ta sektorja za obdobje 2016–2018. V skladu s tem bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja določiti na 5,15  %. Od leta 2028 bi bilo treba določiti skupno količino pravic na podlagi povprečnih sporočenih emisij za leta 2024, 2025 in 2026, skupna količina pravic pa bi se morala zmanjševati za isto absolutno letno stopnjo, kot se določi od leta 2024, kar ustreza 5,43 -odstotnemu linearnemu faktorju zmanjšanja v primerjavi s primerljivo vrednostjo zgoraj opredeljene krivulje leta 2025. Če so navedene emisije znatno večje od te vrednosti krivulje, razlika pa ni posledica majhnih razlik v metodologijah merjenja emisij, bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja prilagoditi, da se do leta 2030 doseže potrebno zmanjšanje emisij.

Sprememba 476

Predlog direktive

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (50) | Za zagotovitev nemotenega začetka trgovanja z emisijami v 
  stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa
  ter ob upoštevanju potrebe urejanih subjektov po tem, da se zavarujejo pred cenovnim ali likvidnostnim tveganjem ali kupijo pravice vnaprej, da zmanjšajo tako tveganje, bi bilo treba v zgodnji fazi prodati večjo količino pravic na dražbi. Zato bi morale biti količine pravic za prodajo na dražbi leta 
  2026
  30 % večje od skupne količine pravic za leto 
  2026
  . Ta količina bi zadostovala za zagotovitev likvidnosti v primeru zmanjšanja emisij v skladu s potrebami po zmanjšanju in v primeru le postopnega zmanjšanja emisij. Podrobna pravila za to povečanje količine pravic za prodajo na dražbi v zgodnji fazi je treba določiti v delegiranem aktu v zvezi s prodajo pravic na dražbi, sprejetem v skladu s členom 10(4) Direktive 2003/87/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50)

Za zagotovitev nemotenega začetka trgovanja z emisijami v 
  stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa
  ter ob upoštevanju potrebe urejanih subjektov po tem, da se zavarujejo pred cenovnim ali likvidnostnim tveganjem ali kupijo pravice vnaprej, da zmanjšajo tako tveganje, bi bilo treba v zgodnji fazi prodati večjo količino pravic na dražbi. Zato bi morale biti količine pravic za prodajo na dražbi leta 
  2026
  30 % večje od skupne količine pravic za leto 
  2026
  . Ta količina bi zadostovala za zagotovitev likvidnosti v primeru zmanjšanja emisij v skladu s potrebami po zmanjšanju in v primeru le postopnega zmanjšanja emisij. Podrobna pravila za to povečanje količine pravic za prodajo na dražbi v zgodnji fazi je treba določiti v delegiranem aktu v zvezi s prodajo pravic na dražbi, sprejetem v skladu s členom 10(4) Direktive 2003/87/ES.

| (50) | Za zagotovitev nemotenega začetka trgovanja z emisijami v 
  novih sektorjih
  ter ob upoštevanju potrebe urejanih subjektov po tem, da se zavarujejo pred cenovnim ali likvidnostnim tveganjem ali kupijo pravice vnaprej, da zmanjšajo tako tveganje, bi bilo treba v zgodnji fazi prodati večjo količino pravic na dražbi. Zato bi morale biti količine pravic za prodajo na dražbi leta 
  2025
  30 % večje od skupne količine pravic za leto 
  2025
  . Ta količina bi zadostovala za zagotovitev likvidnosti v primeru zmanjšanja emisij v skladu s potrebami po zmanjšanju in v primeru le postopnega zmanjšanja emisij. Podrobna pravila za to povečanje količine pravic za prodajo na dražbi v zgodnji fazi je treba določiti v delegiranem aktu v zvezi s prodajo pravic na dražbi, sprejetem v skladu s členom 10(4) Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev nemotenega začetka trgovanja z emisijami v 
  novih sektorjih
  ter ob upoštevanju potrebe urejanih subjektov po tem, da se zavarujejo pred cenovnim ali likvidnostnim tveganjem ali kupijo pravice vnaprej, da zmanjšajo tako tveganje, bi bilo treba v zgodnji fazi prodati večjo količino pravic na dražbi. Zato bi morale biti količine pravic za prodajo na dražbi leta 
  2025
  30 % večje od skupne količine pravic za leto 
  2025
  . Ta količina bi zadostovala za zagotovitev likvidnosti v primeru zmanjšanja emisij v skladu s potrebami po zmanjšanju in v primeru le postopnega zmanjšanja emisij. Podrobna pravila za to povečanje količine pravic za prodajo na dražbi v zgodnji fazi je treba določiti v delegiranem aktu v zvezi s prodajo pravic na dražbi, sprejetem v skladu s členom 10(4) Direktive 2003/87/ES.

Sprememba 477

Predlog direktive

Uvodna izjava 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (52) | Uvedbo cene ogljika v sektorju cestnega prometa in stavbnem sektorju bi bilo treba dopolniti z učinkovitim družbenim nadomestilom, zlasti ob upoštevanju obstoječih ravni energetske revščine. Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni EU leta 2019 6,9  % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti ustreznega ogrevanja svojih domov (27). Za zagotovitev učinkovitega družbenega in distribucijskega nadomestila bi se moralo od držav članic zahtevati, da prihodke z dražb porabijo za namene, povezane s podnebjem in energijo, ki so že določeni za obstoječe trgovanje z emisijami, pa tudi za ukrepe, ki se izrecno dodajo za obravnavo povezanih pomislekov za novi sektor cestnega prometa in stavbni sektor, vključno s povezanimi ukrepi politike na podlagi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28). Prihodki z dražb bi se morali uporabiti za obravnavo družbenih vidikov trgovanja z emisijami za nova sektorja s posebnim poudarkom na ranljivih gospodinjstvih, mikropodjetjih in uporabnikih prevoza. V tem duhu bo novi Socialni sklad za podnebje državam članicam zagotovil namenska finančna sredstva za podporo evropskim državljanom in državljankam, ki jih najbolj prizadene energijska revščina ali revščina na področju mobilnosti oziroma ki jih taka revščina najbolj ogroža. Ta sklad bo spodbujal pravičnost in solidarnost med državami članicami in v njih, hkrati pa bo zmanjšal tveganje energijske revščine in revščine na področju mobilnosti med prehodom. Temeljil bo na obstoječih solidarnostnih mehanizmih in jih dopolnjeval. Sredstva novega sklada bodo načeloma ustrezala 25 % pričakovanih prihodkov od novega trgovanja z emisijami v obdobju 2026–2032 ter se bodo izvrševala na podlagi socialnih načrtov za podnebje, ki bi jih morale predložiti države članice na podlagi Uredbe (EU) 20.../nn Evropskega parlamenta in Sveta (29). Poleg tega bi morala vsaka država članica med drugim uporabiti svoje prihodke z dražb za financiranje dela stroškov svojih socialnih načrtov za podnebje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52)

Uvedbo cene ogljika v sektorju cestnega prometa in stavbnem sektorju bi bilo treba dopolniti z učinkovitim družbenim nadomestilom, zlasti ob upoštevanju obstoječih ravni energetske revščine. Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni EU leta 2019 6,9  % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti ustreznega ogrevanja svojih domov (27). Za zagotovitev učinkovitega družbenega in distribucijskega nadomestila bi se moralo od držav članic zahtevati, da prihodke z dražb porabijo za namene, povezane s podnebjem in energijo, ki so že določeni za obstoječe trgovanje z emisijami, pa tudi za ukrepe, ki se izrecno dodajo za obravnavo povezanih pomislekov za novi sektor cestnega prometa in stavbni sektor, vključno s povezanimi ukrepi politike na podlagi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28). Prihodki z dražb bi se morali uporabiti za obravnavo družbenih vidikov trgovanja z emisijami za nova sektorja s posebnim poudarkom na ranljivih gospodinjstvih, mikropodjetjih in uporabnikih prevoza. V tem duhu bo novi Socialni sklad za podnebje državam članicam zagotovil namenska finančna sredstva za podporo evropskim državljanom in državljankam, ki jih najbolj prizadene energijska revščina ali revščina na področju mobilnosti oziroma ki jih taka revščina najbolj ogroža. Ta sklad bo spodbujal pravičnost in solidarnost med državami članicami in v njih, hkrati pa bo zmanjšal tveganje energijske revščine in revščine na področju mobilnosti med prehodom. Temeljil bo na obstoječih solidarnostnih mehanizmih in jih dopolnjeval. Sredstva novega sklada bodo načeloma ustrezala 25 % pričakovanih prihodkov od novega trgovanja z emisijami v obdobju 2026–2032 ter se bodo izvrševala na podlagi socialnih načrtov za podnebje, ki bi jih morale predložiti države članice na podlagi Uredbe (EU) 20.../nn Evropskega parlamenta in Sveta (29). Poleg tega bi morala vsaka država članica med drugim uporabiti svoje prihodke z dražb za financiranje dela stroškov svojih socialnih načrtov za podnebje.

| (52) | Uvedbo cene ogljika v sektorju cestnega prometa in stavbnem sektorju bi bilo treba dopolniti z učinkovitim družbenim nadomestilom, zlasti ob upoštevanju obstoječih ravni energetske revščine. Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni EU leta 2019 6,9  % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti ustreznega ogrevanja svojih domov (27). Za zagotovitev učinkovitega družbenega in distribucijskega nadomestila bi se moralo od držav članic zahtevati, da prihodke z dražb porabijo za namene, povezane s podnebjem in energijo, ki so že določeni za obstoječe trgovanje z emisijami, pa tudi za ukrepe, ki se izrecno dodajo za obravnavo povezanih pomislekov za novi sektor cestnega prometa in stavbni sektor, vključno s povezanimi ukrepi politike na podlagi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28). Prihodki z dražb bi se morali uporabiti za obravnavo družbenih vidikov trgovanja z emisijami za nova sektorja s posebnim poudarkom na ranljivih gospodinjstvih, mikropodjetjih in uporabnikih prevoza. V tem duhu bo novi Socialni sklad za podnebje državam članicam zagotovil namenska finančna sredstva za podporo evropskim državljanom in državljankam, ki jih najbolj prizadene energijska revščina ali revščina na področju mobilnosti oziroma ki jih taka revščina najbolj ogroža.
  Socialni sklad za podnebje bi moral biti sestavni del proračuna Unije, da se ohrani enotnost proračuna in skladnost s politikami Unije ter poskrbi za to, da ga lahko učinkovito nadzoruje proračunski organ, ki ga sestavljata Evropski parlament in Svet.
  Ta sklad bo spodbujal pravičnost in solidarnost med državami članicami in v njih, hkrati pa bo zmanjšal tveganje energijske revščine in revščine na področju mobilnosti med prehodom. Temeljil bo na obstoječih solidarnostnih mehanizmih in jih dopolnjeval. Sredstva novega sklada bodo načeloma ustrezala 25 % pričakovanih prihodkov od novega trgovanja z emisijami v obdobju 2026–2032 ter se bodo izvrševala na podlagi socialnih načrtov za podnebje, ki bi jih morale predložiti države članice na podlagi Uredbe (EU) 20.../šš Evropskega parlamenta in Sveta (29).
  Načrtovano osnovno dodelitev v proračunu Unije bi bilo treba vsako leto povečati z dodatno okrepitvijo, če bi se cene ogljika povišale bolj, kot je bilo prvotno pričakovano, saj bi se s tem povečalo breme za ranljiva gospodinjstva in ranljive uporabnike prometa. Da bi zagotovili ustrezno in pošteno blažitev bremena, ki ga višje cene ogljika povzročijo za najbolj ranljive, bi bilo treba te letne okrepitve predvideti v večletnem finančnem okviru s samodejnim prilagajanjem zgornje meje razdelka 3 in zgornje meje odobritev za plačila, mehanizem za to pa se določi v uredbi o večletnem finančnem okviru v skladu s členom 312 PDEU.
  Poleg tega bi morala vsaka država članica med drugim uporabiti svoje prihodke z dražb za financiranje dela stroškov svojih socialnih načrtov za podnebje. |
| --- | --- |

(52)

Uvedbo cene ogljika v sektorju cestnega prometa in stavbnem sektorju bi bilo treba dopolniti z učinkovitim družbenim nadomestilom, zlasti ob upoštevanju obstoječih ravni energetske revščine. Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni EU leta 2019 6,9  % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti ustreznega ogrevanja svojih domov (27). Za zagotovitev učinkovitega družbenega in distribucijskega nadomestila bi se moralo od držav članic zahtevati, da prihodke z dražb porabijo za namene, povezane s podnebjem in energijo, ki so že določeni za obstoječe trgovanje z emisijami, pa tudi za ukrepe, ki se izrecno dodajo za obravnavo povezanih pomislekov za novi sektor cestnega prometa in stavbni sektor, vključno s povezanimi ukrepi politike na podlagi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28). Prihodki z dražb bi se morali uporabiti za obravnavo družbenih vidikov trgovanja z emisijami za nova sektorja s posebnim poudarkom na ranljivih gospodinjstvih, mikropodjetjih in uporabnikih prevoza. V tem duhu bo novi Socialni sklad za podnebje državam članicam zagotovil namenska finančna sredstva za podporo evropskim državljanom in državljankam, ki jih najbolj prizadene energijska revščina ali revščina na področju mobilnosti oziroma ki jih taka revščina najbolj ogroža.
  Socialni sklad za podnebje bi moral biti sestavni del proračuna Unije, da se ohrani enotnost proračuna in skladnost s politikami Unije ter poskrbi za to, da ga lahko učinkovito nadzoruje proračunski organ, ki ga sestavljata Evropski parlament in Svet.
  Ta sklad bo spodbujal pravičnost in solidarnost med državami članicami in v njih, hkrati pa bo zmanjšal tveganje energijske revščine in revščine na področju mobilnosti med prehodom. Temeljil bo na obstoječih solidarnostnih mehanizmih in jih dopolnjeval. Sredstva novega sklada bodo načeloma ustrezala 25 % pričakovanih prihodkov od novega trgovanja z emisijami v obdobju 2026–2032 ter se bodo izvrševala na podlagi socialnih načrtov za podnebje, ki bi jih morale predložiti države članice na podlagi Uredbe (EU) 20.../šš Evropskega parlamenta in Sveta (29).
  Načrtovano osnovno dodelitev v proračunu Unije bi bilo treba vsako leto povečati z dodatno okrepitvijo, če bi se cene ogljika povišale bolj, kot je bilo prvotno pričakovano, saj bi se s tem povečalo breme za ranljiva gospodinjstva in ranljive uporabnike prometa. Da bi zagotovili ustrezno in pošteno blažitev bremena, ki ga višje cene ogljika povzročijo za najbolj ranljive, bi bilo treba te letne okrepitve predvideti v večletnem finančnem okviru s samodejnim prilagajanjem zgornje meje razdelka 3 in zgornje meje odobritev za plačila, mehanizem za to pa se določi v uredbi o večletnem finančnem okviru v skladu s členom 312 PDEU.
  Poleg tega bi morala vsaka država članica med drugim uporabiti svoje prihodke z dražb za financiranje dela stroškov svojih socialnih načrtov za podnebje.

Sprememba 478

Predlog direktive

Uvodna izjava 52 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (52a) | Ker je prometni sektor edini sektor, ki sploh ni zmanjšal emisij toplogrednih plinov, so potrebne znatne naložbe v trajnostne načine prevoza, da bi dosegli podnebne cilje Unije in podprli prehod na okolju prijazne oblike prevoza. Zato bi bilo treba vsaj 10 % pričakovanih prihodkov iz povečanega trgovanja z emisijami, ki bodo nastali zaradi razširitve področja uporabe EU ETS in uvedbe novega EU ETS za ogrevanje, prevoz in druga goriva na podlagi te direktive, tudi 10 % nacionalnih prihodkov, ki jih bodo morale dodeliti države članice, in 10 % prihodkov iz sklada za podnebne naložbe, nameniti za nadaljnji razvoj javnega prevoza, zlasti okolju prijaznih železniških in avtobusnih sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52a)

Ker je prometni sektor edini sektor, ki sploh ni zmanjšal emisij toplogrednih plinov, so potrebne znatne naložbe v trajnostne načine prevoza, da bi dosegli podnebne cilje Unije in podprli prehod na okolju prijazne oblike prevoza. Zato bi bilo treba vsaj 10 % pričakovanih prihodkov iz povečanega trgovanja z emisijami, ki bodo nastali zaradi razširitve področja uporabe EU ETS in uvedbe novega EU ETS za ogrevanje, prevoz in druga goriva na podlagi te direktive, tudi 10 % nacionalnih prihodkov, ki jih bodo morale dodeliti države članice, in 10 % prihodkov iz sklada za podnebne naložbe, nameniti za nadaljnji razvoj javnega prevoza, zlasti okolju prijaznih železniških in avtobusnih sistemov.

Sprememba 479

Predlog direktive

Uvodna izjava 52 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (52b) | Da bi dosegli večjo skladnost in učinkovitost pri upravljanju in uporabi sredstev in virov Unije, bi morala Komisija izvesti oceno in po potrebi predstaviti zakonodajni predlog, da bi sklad za podnebne naložbe in sklad za modernizacijo vključili v proračun Unije, ki bi ga lahko vključili v predloge za naslednji večletni finančni okvir. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52b)

Da bi dosegli večjo skladnost in učinkovitost pri upravljanju in uporabi sredstev in virov Unije, bi morala Komisija izvesti oceno in po potrebi predstaviti zakonodajni predlog, da bi sklad za podnebne naložbe in sklad za modernizacijo vključili v proračun Unije, ki bi ga lahko vključili v predloge za naslednji večletni finančni okvir.

Sprememba 480

Predlog direktive

Uvodna izjava 54

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (54) | Inovacije in razvoj novih nizkoogljičnih tehnologij v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa so ključne za zagotovitev stroškovno učinkovitega prispevka teh sektorjev k pričakovanemu zmanjšanju emisij. Zato
  bi bilo treba
  skladu za inovacije
  zagotoviti tudi 150 milijonov pravic iz trgovanja z emisijami v 
  teh sektorjih
  za
  spodbujanje stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(54)

Inovacije in razvoj novih nizkoogljičnih tehnologij v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa so ključne za zagotovitev stroškovno učinkovitega prispevka teh sektorjev k pričakovanemu zmanjšanju emisij. Zato
  bi bilo treba
  skladu za inovacije
  zagotoviti tudi 150 milijonov pravic iz trgovanja z emisijami v 
  teh sektorjih
  za
  spodbujanje stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij
  .

| (54) | Socialnemu skladu
  za
  podnebje
  bi bilo treba zagotoviti tudi 150 milijonov pravic iz trgovanja z emisijami v 
  stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa
  za
  podporo socialnim ukrepom za podnebje
  . |
| --- | --- |

(54)

Socialnemu skladu
  za
  podnebje
  bi bilo treba zagotoviti tudi 150 milijonov pravic iz trgovanja z emisijami v 
  stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa
  za
  podporo socialnim ukrepom za podnebje
  .

Sprememba 481

Predlog direktive

Uvodna izjava 55

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (55) | Urejani subjekti, zajeti
  s
  trgovanjem z emisijami
  v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa
  , bi morali predati pravice za svoje preverjene emisije v količinah, ki ustrezajo količinam goriv, ki so jih sprostili v porabo. Pravice za svoje preverjene emisije bi morali prvič predati leta 
  2026
  . Da bi se upravno breme čim bolj zmanjšalo, bi se moralo več pravil, ki se uporabljajo za obstoječi sistem za trgovanje z emisijami za nepremične naprave in letalstvo, ob potrebnih prilagoditvah uporabljati za trgovanje z emisijami
  za stavbni sektor in sektor cestnega prometa
  . To vključuje zlasti pravila o prenosu, predaji in ukinitvi pravic ter pravila o veljavnosti pravic, sankcijah, pristojnih organih in obveznostih držav članic glede poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55)

Urejani subjekti, zajeti
  s
  trgovanjem z emisijami
  v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa
  , bi morali predati pravice za svoje preverjene emisije v količinah, ki ustrezajo količinam goriv, ki so jih sprostili v porabo. Pravice za svoje preverjene emisije bi morali prvič predati leta 
  2026
  . Da bi se upravno breme čim bolj zmanjšalo, bi se moralo več pravil, ki se uporabljajo za obstoječi sistem za trgovanje z emisijami za nepremične naprave in letalstvo, ob potrebnih prilagoditvah uporabljati za trgovanje z emisijami
  za stavbni sektor in sektor cestnega prometa
  . To vključuje zlasti pravila o prenosu, predaji in ukinitvi pravic ter pravila o veljavnosti pravic, sankcijah, pristojnih organih in obveznostih držav članic glede poročanja.

| (55) | Urejani subjekti, zajeti
  z novim
  trgovanjem z emisijami, bi morali predati pravice za svoje preverjene emisije v količinah, ki ustrezajo količinam goriv, ki so jih sprostili v porabo. Pravice za svoje preverjene emisije bi morali prvič predati leta 
  2025
  . Da bi se upravno breme čim bolj zmanjšalo, bi se moralo več pravil, ki se uporabljajo za obstoječi sistem za trgovanje z emisijami za nepremične naprave in letalstvo, ob potrebnih prilagoditvah uporabljati za
  novo
  trgovanje z emisijami. To vključuje zlasti pravila o prenosu, predaji in ukinitvi pravic ter pravila o veljavnosti pravic, sankcijah, pristojnih organih in obveznostih držav članic glede poročanja. |
| --- | --- |

(55)

Urejani subjekti, zajeti
  z novim
  trgovanjem z emisijami, bi morali predati pravice za svoje preverjene emisije v količinah, ki ustrezajo količinam goriv, ki so jih sprostili v porabo. Pravice za svoje preverjene emisije bi morali prvič predati leta 
  2025
  . Da bi se upravno breme čim bolj zmanjšalo, bi se moralo več pravil, ki se uporabljajo za obstoječi sistem za trgovanje z emisijami za nepremične naprave in letalstvo, ob potrebnih prilagoditvah uporabljati za
  novo
  trgovanje z emisijami. To vključuje zlasti pravila o prenosu, predaji in ukinitvi pravic ter pravila o veljavnosti pravic, sankcijah, pristojnih organih in obveznostih držav članic glede poročanja.

Sprememba 482

Predlog direktive

Uvodna izjava 59 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (59a) | Za doseganje ciljev iz te direktive in druge zakonodaje Unije, zlasti ciljev iz Uredbe (EU) 2021/1119, bi morale Unija in njene države članice pri izvajanju politik uporabljati najnovejše znanstvene dokaze. Zato je treba pri izvajanju te direktive upoštevati nasvete Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe. Poleg tega bi moral imeti Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe možnost, da na lastno pobudo zagotovi znanstvene nasvete v zvezi s to direktivo ter tako zagotovi usklajenost politik s cilji Uredbe (EU) 2021/1119 in Pariškega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(59a)

Za doseganje ciljev iz te direktive in druge zakonodaje Unije, zlasti ciljev iz Uredbe (EU) 2021/1119, bi morale Unija in njene države članice pri izvajanju politik uporabljati najnovejše znanstvene dokaze. Zato je treba pri izvajanju te direktive upoštevati nasvete Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe. Poleg tega bi moral imeti Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe možnost, da na lastno pobudo zagotovi znanstvene nasvete v zvezi s to direktivo ter tako zagotovi usklajenost politik s cilji Uredbe (EU) 2021/1119 in Pariškega sporazuma.

Sprememba 483

Predlog direktive

Uvodna izjava 59 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (59b) | Da bi zastavila dolgoročno vizijo, bi morala Komisija ob podpori Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe pripraviti okvirne časovne načrte za dejavnosti iz Priloge I k tej direktivi za doseganje cilja podnebne nevtralnosti Unije najpozneje do leta 2050 in cilja negativnih emisij po tem letu, kot sta določena v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119. Časovni načrti bi morali biti pripravljeni na pregleden način s tesnim sodelovanjem deležnikov, na primer posameznikov, civilne družbe, socialnih partnerjev, akademskih krogov, industrije in oblikovalcev politik. Časovni načrti so bistveno orodje, ki deležnikom zagotavlja dolgoročen pregled in stabilnost ter opredeljuje skupne interese, morebitne nedoslednosti in nasprotja pri oblikovanju politik. Vsakih pet let bi jih bilo treba v tesnem sodelovanju z deležniki posodobiti, da bi upoštevali najnovejši znanstveni razvoj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(59b)

Da bi zastavila dolgoročno vizijo, bi morala Komisija ob podpori Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe pripraviti okvirne časovne načrte za dejavnosti iz Priloge I k tej direktivi za doseganje cilja podnebne nevtralnosti Unije najpozneje do leta 2050 in cilja negativnih emisij po tem letu, kot sta določena v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119. Časovni načrti bi morali biti pripravljeni na pregleden način s tesnim sodelovanjem deležnikov, na primer posameznikov, civilne družbe, socialnih partnerjev, akademskih krogov, industrije in oblikovalcev politik. Časovni načrti so bistveno orodje, ki deležnikom zagotavlja dolgoročen pregled in stabilnost ter opredeljuje skupne interese, morebitne nedoslednosti in nasprotja pri oblikovanju politik. Vsakih pet let bi jih bilo treba v tesnem sodelovanju z deležniki posodobiti, da bi upoštevali najnovejši znanstveni razvoj.

Sprememba 484

Predlog direktive

Uvodna izjava 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (61) | Dobro delujoč prenovljen EU ETS z instrumentom za stabilizacijo trga je za Unijo ključno sredstvo za uresničitev dogovorjenega cilja za leto 2030 in zavez iz Pariškega sporazuma. Rezerva za stabilnost trga je namenjena obravnavanju neravnovesja med ponudbo pravic na trgu in povpraševanjem po njih. V skladu s členom 3 Sklepa (EU) 2015/1814 je treba rezervo pregledati tri leta po začetku delovanja, pri tem pa je treba nameniti posebno pozornost odstotku za določitev števila pravic, ki se vključijo v rezervo za stabilnost trga, mejni vrednosti za skupno število pravic v obtoku, ki določa vključitev pravic, in številu pravic, ki naj bi se sprostile iz rezerve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(61)

Dobro delujoč prenovljen EU ETS z instrumentom za stabilizacijo trga je za Unijo ključno sredstvo za uresničitev dogovorjenega cilja za leto 2030 in zavez iz Pariškega sporazuma. Rezerva za stabilnost trga je namenjena obravnavanju neravnovesja med ponudbo pravic na trgu in povpraševanjem po njih. V skladu s členom 3 Sklepa (EU) 2015/1814 je treba rezervo pregledati tri leta po začetku delovanja, pri tem pa je treba nameniti posebno pozornost odstotku za določitev števila pravic, ki se vključijo v rezervo za stabilnost trga, mejni vrednosti za skupno število pravic v obtoku, ki določa vključitev pravic, in številu pravic, ki naj bi se sprostile iz rezerve.

| (61) | Dobro delujoč prenovljen EU ETS z instrumentom za stabilizacijo trga je za Unijo ključno sredstvo za uresničitev dogovorjenega cilja za leto 2030
  , cilja Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050
  in
  cilja doseganja negativnih emisij po tem letu, kot sta določena v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119, ter
  zavez iz Pariškega sporazuma. Rezerva za stabilnost trga je namenjena obravnavanju neravnovesja med ponudbo pravic na trgu in povpraševanjem po njih. V skladu s členom 3 Sklepa (EU) 2015/1814 je treba rezervo pregledati tri leta po začetku delovanja, pri tem pa je treba nameniti posebno pozornost odstotku za določitev števila pravic, ki se vključijo v rezervo za stabilnost trga, mejni vrednosti za skupno število pravic v obtoku, ki določa vključitev pravic, in številu pravic, ki naj bi se sprostile iz rezerve. |
| --- | --- |

(61)

Dobro delujoč prenovljen EU ETS z instrumentom za stabilizacijo trga je za Unijo ključno sredstvo za uresničitev dogovorjenega cilja za leto 2030
  , cilja Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050
  in
  cilja doseganja negativnih emisij po tem letu, kot sta določena v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119, ter
  zavez iz Pariškega sporazuma. Rezerva za stabilnost trga je namenjena obravnavanju neravnovesja med ponudbo pravic na trgu in povpraševanjem po njih. V skladu s členom 3 Sklepa (EU) 2015/1814 je treba rezervo pregledati tri leta po začetku delovanja, pri tem pa je treba nameniti posebno pozornost odstotku za določitev števila pravic, ki se vključijo v rezervo za stabilnost trga, mejni vrednosti za skupno število pravic v obtoku, ki določa vključitev pravic, in številu pravic, ki naj bi se sprostile iz rezerve.

Sprememba 485

Predlog direktive

Uvodna izjava 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (62) | Ob upoštevanju potrebe po jasnejšem signalu za naložbe za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij in za okrepitev EU ETS bi bilo treba Sklep (EU) 2015/1814 spremeniti, da se poviša odstotna stopnja za določitev števila pravic, ki se vsako leto vključijo v rezervo za stabilnost trga. Poleg tega bi morala biti vključitev za nižje ravni skupnega števila pravic v obtoku enaka razliki med skupnim številom pravic v obtoku in mejno vrednostjo, ki določa vključitev pravic. S tem bi se preprečila precejšnja negotovost glede količin pravic za prodajo na dražbi, ki se pojavi, kadar je skupno število pravic v obtoku blizu mejne vrednosti, hkrati pa zagotovilo, da presežek doseže razpon količine, v katerem naj bi trg ogljika deloval uravnoteženo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(62)

Ob upoštevanju potrebe po jasnejšem signalu za naložbe za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij in za okrepitev EU ETS bi bilo treba Sklep (EU) 2015/1814 spremeniti, da se poviša odstotna stopnja za določitev števila pravic, ki se vsako leto vključijo v rezervo za stabilnost trga. Poleg tega bi morala biti vključitev za nižje ravni skupnega števila pravic v obtoku enaka razliki med skupnim številom pravic v obtoku in mejno vrednostjo, ki določa vključitev pravic. S tem bi se preprečila precejšnja negotovost glede količin pravic za prodajo na dražbi, ki se pojavi, kadar je skupno število pravic v obtoku blizu mejne vrednosti, hkrati pa zagotovilo, da presežek doseže razpon količine, v katerem naj bi trg ogljika deloval uravnoteženo.

| (62) | Ob upoštevanju potrebe po jasnejšem signalu za naložbe za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij in za okrepitev EU ETS bi bilo treba Sklep (EU) 2015/1814 spremeniti, da se poviša odstotna stopnja za določitev števila pravic, ki se vsako leto vključijo v rezervo za stabilnost trga. Poleg tega bi morala biti vključitev za nižje ravni skupnega števila pravic v obtoku enaka razliki med skupnim številom pravic v obtoku in mejno vrednostjo, ki določa vključitev pravic. S tem bi se preprečila precejšnja negotovost glede količin pravic za prodajo na dražbi, ki se pojavi, kadar je skupno število pravic v obtoku blizu mejne vrednosti, hkrati pa zagotovilo, da presežek doseže razpon količine, v katerem naj bi trg ogljika deloval uravnoteženo.
  Takšna prilagoditev bi morala biti izvedena brez zmanjšanja ambicij v primerjavi s trenutno rezervo za stabilnost trga. |
| --- | --- |

(62)

Ob upoštevanju potrebe po jasnejšem signalu za naložbe za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij in za okrepitev EU ETS bi bilo treba Sklep (EU) 2015/1814 spremeniti, da se poviša odstotna stopnja za določitev števila pravic, ki se vsako leto vključijo v rezervo za stabilnost trga. Poleg tega bi morala biti vključitev za nižje ravni skupnega števila pravic v obtoku enaka razliki med skupnim številom pravic v obtoku in mejno vrednostjo, ki določa vključitev pravic. S tem bi se preprečila precejšnja negotovost glede količin pravic za prodajo na dražbi, ki se pojavi, kadar je skupno število pravic v obtoku blizu mejne vrednosti, hkrati pa zagotovilo, da presežek doseže razpon količine, v katerem naj bi trg ogljika deloval uravnoteženo.
  Takšna prilagoditev bi morala biti izvedena brez zmanjšanja ambicij v primerjavi s trenutno rezervo za stabilnost trga.

Sprememba 486

Predlog direktive

Uvodna izjava 66 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (66a) | Da bi zagotovili predvidljivost za upravljavce in preprečili, da bi z dodatnimi in nepredvidenimi stroški kaznovali najuspešnejša podjetja in odvračali od inovacij, je ključno, da se izognemo uporabi medsektorskega korekcijskega faktorja za vodilne akterje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(66a)

Da bi zagotovili predvidljivost za upravljavce in preprečili, da bi z dodatnimi in nepredvidenimi stroški kaznovali najuspešnejša podjetja in odvračali od inovacij, je ključno, da se izognemo uporabi medsektorskega korekcijskega faktorja za vodilne akterje.

Sprememba 487

Predlog direktive

Uvodna izjava 67

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (67) | Uredbo (EU) 2015/757 je treba spremeniti, da se bo upoštevala vključitev sektorja pomorskega prevoza v EU ETS. Spremeniti bi jo bilo treba tako, da bi se od družb zahtevalo, naj sporočajo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe ter predložijo svoje preverjene načrte za spremljanje in podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe pristojnemu upravnemu organu v odobritev. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo metod za spremljanje emisij CO2 in pravil o spremljanju ter vseh drugih ustreznih informacij iz Uredbe (EU) 2015/757 za zagotovitev učinkovitega delovanja EU ETS na upravni ravni ter za dopolnitev Uredbe (EU) 2015/757 s pravili za odobritev načrtov za spremljanje in njihovih sprememb s strani upravnih organov, pravili za spremljanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe, njihovo sporočanje in predložitev ter pravili za preverjanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe in za izdajanje poročila o preverjanju v zvezi s podatki o zbirnih emisijah na ravni družbe. Podatki, ki se spremljajo, sporočajo in preverjajo na podlagi Uredbe (EU) 2015/757, bi se lahko uporabili tudi za skladnost z drugimi zakoni Unije, v skladu s katerimi je treba spremljati, sporočati in preverjati iste informacije o ladjah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(67)

Uredbo (EU) 2015/757 je treba spremeniti, da se bo upoštevala vključitev sektorja pomorskega prevoza v EU ETS. Spremeniti bi jo bilo treba tako, da bi se od družb zahtevalo, naj sporočajo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe ter predložijo svoje preverjene načrte za spremljanje in podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe pristojnemu upravnemu organu v odobritev. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo metod za spremljanje emisij CO2 in pravil o spremljanju ter vseh drugih ustreznih informacij iz Uredbe (EU) 2015/757 za zagotovitev učinkovitega delovanja EU ETS na upravni ravni ter za dopolnitev Uredbe (EU) 2015/757 s pravili za odobritev načrtov za spremljanje in njihovih sprememb s strani upravnih organov, pravili za spremljanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe, njihovo sporočanje in predložitev ter pravili za preverjanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe in za izdajanje poročila o preverjanju v zvezi s podatki o zbirnih emisijah na ravni družbe. Podatki, ki se spremljajo, sporočajo in preverjajo na podlagi Uredbe (EU) 2015/757, bi se lahko uporabili tudi za skladnost z drugimi zakoni Unije, v skladu s katerimi je treba spremljati, sporočati in preverjati iste informacije o ladjah.

| (67) | Uredbo (EU) 2015/757 je treba spremeniti, da se bo upoštevala vključitev sektorja pomorskega prevoza v EU ETS. Spremeniti bi jo bilo treba tako, da bi se od družb zahtevalo, naj sporočajo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe ter predložijo svoje preverjene načrte za spremljanje in podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe pristojnemu upravnemu organu v odobritev. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo metod za spremljanje emisij CO2

  , CH4

  in
  N2O,
  pravil o spremljanju ter vseh drugih ustreznih informacij iz Uredbe (EU) 2015/757 za zagotovitev učinkovitega delovanja EU ETS na upravni ravni ter za dopolnitev Uredbe (EU) 2015/757 s pravili za odobritev načrtov za spremljanje in njihovih sprememb s strani upravnih organov, pravili za spremljanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe, njihovo sporočanje in predložitev ter pravili za preverjanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe in za izdajanje poročila o preverjanju v zvezi s podatki o zbirnih emisijah na ravni družbe. Podatki, ki se spremljajo, sporočajo in preverjajo na podlagi Uredbe (EU) 2015/757, bi se lahko uporabili tudi za skladnost z drugimi zakoni Unije, v skladu s katerimi je treba spremljati, sporočati in preverjati iste informacije o ladjah. |
| --- | --- |

(67)

Uredbo (EU) 2015/757 je treba spremeniti, da se bo upoštevala vključitev sektorja pomorskega prevoza v EU ETS. Spremeniti bi jo bilo treba tako, da bi se od družb zahtevalo, naj sporočajo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe ter predložijo svoje preverjene načrte za spremljanje in podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe pristojnemu upravnemu organu v odobritev. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo metod za spremljanje emisij CO2

  , CH4

  in
  N2O,
  pravil o spremljanju ter vseh drugih ustreznih informacij iz Uredbe (EU) 2015/757 za zagotovitev učinkovitega delovanja EU ETS na upravni ravni ter za dopolnitev Uredbe (EU) 2015/757 s pravili za odobritev načrtov za spremljanje in njihovih sprememb s strani upravnih organov, pravili za spremljanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe, njihovo sporočanje in predložitev ter pravili za preverjanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe in za izdajanje poročila o preverjanju v zvezi s podatki o zbirnih emisijah na ravni družbe. Podatki, ki se spremljajo, sporočajo in preverjajo na podlagi Uredbe (EU) 2015/757, bi se lahko uporabili tudi za skladnost z drugimi zakoni Unije, v skladu s katerimi je treba spremljati, sporočati in preverjati iste informacije o ladjah.

Sprememba 488

Predlog direktive

Uvodna izjava 67 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (67a) | Poleg učinkovitega oblikovanja cen ogljika, ki temelji na dobro delujočem sistemu EU ETS, je preglednost trga ključnega pomena za omogočanje hitrega in stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij v vseh sektorjih gospodarstva. Da bi potrošnikom in vsem akterjem v dobavni verigi omogočili premišljeno izbiro glede emisij, vgrajenih v proizvode, bi bilo treba razviti evropski sistem za zanesljivo označevanje ogljičnega odtisa proizvodov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(67a)

Poleg učinkovitega oblikovanja cen ogljika, ki temelji na dobro delujočem sistemu EU ETS, je preglednost trga ključnega pomena za omogočanje hitrega in stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij v vseh sektorjih gospodarstva. Da bi potrošnikom in vsem akterjem v dobavni verigi omogočili premišljeno izbiro glede emisij, vgrajenih v proizvode, bi bilo treba razviti evropski sistem za zanesljivo označevanje ogljičnega odtisa proizvodov.

Sprememba 489

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 1 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | v členu 1 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(-1)

Ta direktiva predvideva tudi povečano zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da bi prispevala k stopnji zmanjšanja, ki se iz znanstvenega vidika šteje za nujno za preprečevanje nevarnih sprememb podnebja.

„Ta direktiva predvideva tudi povečano zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da bi prispevala k stopnji zmanjšanja, ki se iz znanstvenega vidika šteje za nujno za preprečevanje nevarnih sprememb podnebja
  , da bi dosegli cilj Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in cilj negativnih emisij po tem letu, ki sta določena v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  , ter izpolnili zaveze Unije in njenih držav članic iz Pariškega sporazuma, obenem pa upoštevali načeli pravičnosti in skupnih, vendar različnih odgovornosti in zmožnosti posameznih držav
  .

Sprememba 490

Sprememba 490

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 2003/87/ES

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta direktiva se uporablja za dejavnosti, navedene v prilogah I in III, in toplogredne pline, navedene v Prilogi II. Kadar naprava, ki je vključena na področje uporabe EU ETS zaradi obratovanja kurilnih enot s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW, spremeni svoje proizvodne procese, da bi zmanjšala emisije toplogrednih plinov, in ne dosega več tega praga, ostane vključena na področje uporabe EU ETS do konca
  ustreznega
  petletnega obdobja iz člena 11(1), drugi pododstavek, po spremembi svojega proizvodnega procesa. | 1.   Ta direktiva se uporablja za dejavnosti, navedene v prilogah I in III, in toplogredne pline, navedene v Prilogi II. Kadar naprava, ki je vključena na področje uporabe EU ETS zaradi obratovanja kurilnih enot s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW, spremeni svoje proizvodne procese, da bi zmanjšala emisije toplogrednih plinov, in ne dosega več tega praga
  ali ne izpušča več toplogrednih plinov
  ,
  se operater te naprave lahko odloči, da naprava
  ostane vključena na področje uporabe EU ETS do konca
  naslednjega
  petletnega obdobja iz člena 11(1), drugi pododstavek, po spremembi svojega proizvodnega procesa. |
| | Komisija do 31. decembra 2025 oceni vključitev naprav s skupno nazivno vhodno toplotno močjo pod 20 MW v področje uporabe EU ETS v naslednjem obdobju ter o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog o vključitvi tovrstnih naprav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ta direktiva se uporablja za dejavnosti, navedene v prilogah I in III, in toplogredne pline, navedene v Prilogi II. Kadar naprava, ki je vključena na področje uporabe EU ETS zaradi obratovanja kurilnih enot s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW, spremeni svoje proizvodne procese, da bi zmanjšala emisije toplogrednih plinov, in ne dosega več tega praga, ostane vključena na področje uporabe EU ETS do konca
  ustreznega
  petletnega obdobja iz člena 11(1), drugi pododstavek, po spremembi svojega proizvodnega procesa.

1.   Ta direktiva se uporablja za dejavnosti, navedene v prilogah I in III, in toplogredne pline, navedene v Prilogi II. Kadar naprava, ki je vključena na področje uporabe EU ETS zaradi obratovanja kurilnih enot s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW, spremeni svoje proizvodne procese, da bi zmanjšala emisije toplogrednih plinov, in ne dosega več tega praga
  ali ne izpušča več toplogrednih plinov
  ,
  se operater te naprave lahko odloči, da naprava
  ostane vključena na področje uporabe EU ETS do konca
  naslednjega
  petletnega obdobja iz člena 11(1), drugi pododstavek, po spremembi svojega proizvodnega procesa.

Komisija do 31. decembra 2025 oceni vključitev naprav s skupno nazivno vhodno toplotno močjo pod 20 MW v področje uporabe EU ETS v naslednjem obdobju ter o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog o vključitvi tovrstnih naprav.

Komisija do 31. decembra 2025 oceni vključitev naprav s skupno nazivno vhodno toplotno močjo pod 20 MW v področje uporabe EU ETS v naslednjem obdobju ter o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog o vključitvi tovrstnih naprav.

Sprememba 491

Sprememba 491

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3 – odstavek 1 – točka v a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (va) | „plovba“ pomeni potovanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka (c), Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*2)

  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(va)

(va)

„plovba“ pomeni potovanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka (c), Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*2)

  ;

„plovba“ pomeni potovanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka (c), Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta

*2

;

Sprememba 492

Sprememba 492

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3 – odstavek 1 – točka w a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (wa) | „pristanišče pretovarjanja zunaj EU“ pomeni pristanišče pretovarjanja v sosednji državi, ki ni članica EU, pri čemer je pristanišče 300 navtičnih milj ali manj oddaljeno od pristanišča pod jurisdikcijo države članice, premik ene vrste tovora z operacijami pretovarjanja pa presega 60 % celotnega prometa tega pristanišča; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(wa)

(wa)

„pristanišče pretovarjanja zunaj EU“ pomeni pristanišče pretovarjanja v sosednji državi, ki ni članica EU, pri čemer je pristanišče 300 navtičnih milj ali manj oddaljeno od pristanišča pod jurisdikcijo države članice, premik ene vrste tovora z operacijami pretovarjanja pa presega 60 % celotnega prometa tega pristanišča;

„pristanišče pretovarjanja zunaj EU“ pomeni pristanišče pretovarjanja v sosednji državi, ki ni članica EU, pri čemer je pristanišče 300 navtičnih milj ali manj oddaljeno od pristanišča pod jurisdikcijo države članice, premik ene vrste tovora z operacijami pretovarjanja pa presega 60 % celotnega prometa tega pristanišča;

Sprememba 493

Sprememba 493

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3 – odstavek 1 – točka w b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (wb) | „pretovarjanje“ pomeni operacijo, pri kateri se kateri koli tovor, zabojnik ali blago raztovori z ladje v pristanišče izključno z namenom nakladanja na drugo ladjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(wb)

(wb)

„pretovarjanje“ pomeni operacijo, pri kateri se kateri koli tovor, zabojnik ali blago raztovori z ladje v pristanišče izključno z namenom nakladanja na drugo ladjo;

„pretovarjanje“ pomeni operacijo, pri kateri se kateri koli tovor, zabojnik ali blago raztovori z ladje v pristanišče izključno z namenom nakladanja na drugo ladjo;

Sprememba 494

Sprememba 494

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3 – odstavek 1 – točka w c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (wc) | „pristanišče postanka“ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so iz te opredelitve izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč ter postanki v pristanišču pretovarjanja izven EU in postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(wc)

(wc)

„pristanišče postanka“ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so iz te opredelitve izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč ter postanki v pristanišču pretovarjanja izven EU in postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja;

„pristanišče postanka“ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so iz te opredelitve izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč ter postanki v pristanišču pretovarjanja izven EU in postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja;

Sprememba 495

Sprememba 495

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka d

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3 – odstavek 1 – točka y

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (y) | „gorivo“ za namene poglavja IVa pomeni katero koli gorivo, navedeno v preglednici A in preglednici C Priloge I k Direktivi 2003/96/ES, ter kateri koli drug proizvod, ki
  se prodaja
  kot pogonsko gorivo ali gorivo za ogrevanje, kot je določen v členu 2(3) navedene direktive; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(y)

„gorivo“ za namene poglavja IVa pomeni katero koli gorivo, navedeno v preglednici A in preglednici C Priloge I k Direktivi 2003/96/ES, ter kateri koli drug proizvod, ki
  se prodaja
  kot pogonsko gorivo ali gorivo za ogrevanje, kot je določen v členu 2(3) navedene direktive;

se prodaja

| (y) | „gorivo“ za namene poglavja IVa pomeni katero koli gorivo, navedeno v preglednici A in preglednici C Priloge I k Direktivi 2003/96/ES, ter kateri koli drug proizvod, ki
  je namenjen za uporabo, ponujen naprodaj ali uporabljen
  kot pogonsko gorivo ali gorivo za ogrevanje, kot je določen v členu 2(3) navedene direktive; |
| --- | --- |

(y)

„gorivo“ za namene poglavja IVa pomeni katero koli gorivo, navedeno v preglednici A in preglednici C Priloge I k Direktivi 2003/96/ES, ter kateri koli drug proizvod, ki
  je namenjen za uporabo, ponujen naprodaj ali uporabljen
  kot pogonsko gorivo ali gorivo za ogrevanje, kot je določen v členu 2(3) navedene direktive;

je namenjen za uporabo, ponujen naprodaj ali uporabljen

Sprememba 496

Sprememba 496

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen – 3a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen - 3a

Komisija skupaj z izvršnim odborom Varšavskega mednarodnega mehanizma za izgubo in škodo ter drugimi mednarodnimi organizacijami oceni morebitne kompenzacijske ukrepe, ki bi jih lahko Unija kot celota izvedla za ranljive države in države v razvoju, ter o oceni do konca leta 2022 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.“

;

Sprememba 497

Sprememba 497

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Členi 3b do 3f se uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I. Členi 3g do 
  3ge
  se uporabljajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza iz Priloge I.”; | Členi 3b do 3f se uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I. Členi 3g do 
  3geb
  se uporabljajo
  za dodelitev in izdajo pravic
  v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza iz Priloge I, 
  ki jih izvajajo ladje z bruto tonažo 5 000 ton in več.




  Od 1. januarja 2027 se členi 3g do 3geb uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza iz Priloge I, ki jih opravljajo ladje z bruto tonažo 400 ton in več. Komisija do tega datuma izvede oceno enakih konkurenčnih pogojev za vse ladje in prepreči morebitne neželene škodljive učinke na emisije toplogrednih plinov zaradi morebitne zamenjave ladij z bruto tonažo 5 000 ton in več z več ladjami, katerih bruto tonaža je pod tem pragom, če se prag ne zniža. Komisija tej oceni po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive.




  Komisija do 31. decembra 2024 ob podpori Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/1119 oceni in Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o vplivu emisij toplogrednih plinov, ki niso emisije CO2, CH4 in N2O, ter delcev s potencialom globalnega segrevanja z ladij, ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišča pod jurisdikcijo države članice, privezom v njih ali odhodom iz njih, na podnebje na svetovni ravni. Poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog za obravnavo teh emisij in delcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Členi 3b do 3f se uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I. Členi 3g do 
  3ge
  se uporabljajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza iz Priloge I.”;

3ge

Členi 3b do 3f se uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I. Členi 3g do 
  3geb
  se uporabljajo
  za dodelitev in izdajo pravic
  v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza iz Priloge I, 
  ki jih izvajajo ladje z bruto tonažo 5 000 ton in več.

3geb

za dodelitev in izdajo pravic

ki jih izvajajo ladje z bruto tonažo 5 000 ton in več.

Od 1. januarja 2027 se členi 3g do 3geb uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza iz Priloge I, ki jih opravljajo ladje z bruto tonažo 400 ton in več. Komisija do tega datuma izvede oceno enakih konkurenčnih pogojev za vse ladje in prepreči morebitne neželene škodljive učinke na emisije toplogrednih plinov zaradi morebitne zamenjave ladij z bruto tonažo 5 000 ton in več z več ladjami, katerih bruto tonaža je pod tem pragom, če se prag ne zniža. Komisija tej oceni po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive.

Od 1. januarja 2027 se členi 3g do 3geb uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza iz Priloge I, ki jih opravljajo ladje z bruto tonažo 400 ton in več. Komisija do tega datuma izvede oceno enakih konkurenčnih pogojev za vse ladje in prepreči morebitne neželene škodljive učinke na emisije toplogrednih plinov zaradi morebitne zamenjave ladij z bruto tonažo 5 000 ton in več z več ladjami, katerih bruto tonaža je pod tem pragom, če se prag ne zniža. Komisija tej oceni po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive.

Komisija do 31. decembra 2024 ob podpori Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/1119 oceni in Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o vplivu emisij toplogrednih plinov, ki niso emisije CO2, CH4 in N2O, ter delcev s potencialom globalnega segrevanja z ladij, ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišča pod jurisdikcijo države članice, privezom v njih ali odhodom iz njih, na podnebje na svetovni ravni. Poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog za obravnavo teh emisij in delcev.

Komisija do 31. decembra 2024 ob podpori Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/1119 oceni in Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o vplivu emisij toplogrednih plinov, ki niso emisije CO2

4

2

Sprememba 498

Sprememba 498

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3g – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza se uporabljajo za
  petdeset odstotkov (50 %)
  emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče
  zunaj jurisdikcije
  države članice,
  petdeset odstotkov (50 %)
  emisij z ladij,
  ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije
  države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države
  članice, sto odstotkov (100 %)
  emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča
  pod jurisdikcijo
  države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, ter sto odstotkov (100 %) emisij z ladij
  med privezom
  v pristanišču pod jurisdikcijo države članice. | 1.   Dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza se uporabljajo za
  sto odstotkov (100 %)
  emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče
  pod
  jurisdikcijo države članice, ter
  sto odstotkov (100 %)
  emisij z ladij
  med privezom v pristanišču pod jurisdikcijo
  države članice.


  Do 31. decembra 2026 se dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza uporabljajo za petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice,
  ter
  petdeset odstotkov (50 %)
  emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča
  zunaj jurisdikcije
  države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice.


  Od 1. januarja 2027 in ob upoštevanju odstopanj iz člena 3gaa se dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza uporabljajo za sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, in sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza se uporabljajo za
  petdeset odstotkov (50 %)
  emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče
  zunaj jurisdikcije
  države članice,
  petdeset odstotkov (50 %)
  emisij z ladij,
  ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije
  države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države
  članice, sto odstotkov (100 %)
  emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča
  pod jurisdikcijo
  države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, ter sto odstotkov (100 %) emisij z ladij
  med privezom
  v pristanišču pod jurisdikcijo države članice.

1.   Dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza se uporabljajo za
  sto odstotkov (100 %)
  emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče
  pod
  jurisdikcijo države članice, ter
  sto odstotkov (100 %)
  emisij z ladij
  med privezom v pristanišču pod jurisdikcijo
  države članice.

Do 31. decembra 2026 se dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza uporabljajo za petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice,
  ter
  petdeset odstotkov (50 %)
  emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča
  zunaj jurisdikcije
  države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice.

Od 1. januarja 2027 in ob upoštevanju odstopanj iz člena 3gaa se dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza uporabljajo za sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, in sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice.

Sprememba 499

Sprememba 499

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3ga

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 3ga | Člen 3ga |
| Postopno uvajanje zahtev
  za pomorski prevoz | Zahteve
  za pomorski prevoz |
| Ladjarske družbe
  so odgovorne za predajo pravic
  v skladu z naslednjim razporedom: | Od 1. januarja 2024 in vsako leto po tem
  so
  ladjarske družbe
  odgovorne za predajo pravic
  , ki ustrezajo sto odstotkom (100 %) preverjenih emisij, sporočenih za vsako posamezno leto. |
| (a) | 20 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2023; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3ga

Člen 3ga

Postopno uvajanje zahtev
  za pomorski prevoz

Postopno uvajanje zahtev

Zahteve
  za pomorski prevoz

Zahteve

Ladjarske družbe
  so odgovorne za predajo pravic
  v skladu z naslednjim razporedom:

Ladjarske družbe

v skladu z naslednjim razporedom:

Od 1. januarja 2024 in vsako leto po tem
  so
  ladjarske družbe
  odgovorne za predajo pravic
  , ki ustrezajo sto odstotkom (100 %) preverjenih emisij, sporočenih za vsako posamezno leto.

Od 1. januarja 2024 in vsako leto po tem

ladjarske družbe

, ki ustrezajo sto odstotkom (100 %) preverjenih emisij, sporočenih za vsako posamezno leto.

(a)

(a)

20 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2023;

20 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2023;

| (b) | 45 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2024; |
| --- | --- |

(b)

(b)

45 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2024;

45 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2024;

| (c) | 70 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2025; |
| --- | --- |

(c)

(c)

70 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2025;

70 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2025;

| (d) | 100 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2026 in vsako leto po tem. |
| --- | --- |

(d)

(d)

100 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2026 in vsako leto po tem.

100 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2026 in vsako leto po tem.

Kolikor se preda manj pravic v primerjavi s preverjenimi emisijami iz pomorskega prevoza za leta 2023, 2024 in 2025, se po določitvi razlike med preverjenimi emisijami in predanimi pravicami v posameznem letu ustrezna količina pravic ukine, namesto da bi se prodala na dražbi v skladu s členom 10.

Kolikor se preda manj pravic v primerjavi s preverjenimi emisijami iz pomorskega prevoza za leta 2023, 2024 in 2025, se po določitvi razlike med preverjenimi emisijami in predanimi pravicami v posameznem letu ustrezna količina pravic ukine, namesto da bi se prodala na dražbi v skladu s členom 10.

Sprememba 500

Sprememba 500

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3ga a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 3gaa |
| | Odstopanja, pogojena s tem, da tretje države in mednarodne organizacije sprejmejo ukrepe za obravnavanje vpliva pomorskega prevoza na podnebje |
| | 1.
     
  Komisija sodeluje s tretjimi državami, da bi sklenila dvostranske ali večstranske sporazume o dejavnostih in ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza v skladu s ciljem, da se dvig globalne temperature omeji na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo, kar je v skladu s Pariškim sporazumom. Komisija Evropski parlament in Svet obvešča o razvoju dogodkov v zvezi s tem. |
| | 2.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive z uvedbo sorazmernega zmanjšanja področja uporabe ukrepov Unije, pri čemer se v okviru EU ETS ohrani vsaj petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, in petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, kjer: |
| | (a) | ima tretja država vzpostavljen mehanizem za oblikovanje cen ogljika za omejitev in zmanjšanje emisij, ki je vsaj enakovreden mehanizmu EU ETS; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3gaa

Člen 3gaa

Odstopanja, pogojena s tem, da tretje države in mednarodne organizacije sprejmejo ukrepe za obravnavanje vpliva pomorskega prevoza na podnebje

Odstopanja, pogojena s tem, da tretje države in mednarodne organizacije sprejmejo ukrepe za obravnavanje vpliva pomorskega prevoza na podnebje

1.
     
  Komisija sodeluje s tretjimi državami, da bi sklenila dvostranske ali večstranske sporazume o dejavnostih in ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza v skladu s ciljem, da se dvig globalne temperature omeji na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo, kar je v skladu s Pariškim sporazumom. Komisija Evropski parlament in Svet obvešča o razvoju dogodkov v zvezi s tem.

2.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive z uvedbo sorazmernega zmanjšanja področja uporabe ukrepov Unije, pri čemer se v okviru EU ETS ohrani vsaj petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, in petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, kjer:

(a)

(a)

ima tretja država vzpostavljen mehanizem za oblikovanje cen ogljika za omejitev in zmanjšanje emisij, ki je vsaj enakovreden mehanizmu EU ETS;

ima tretja država vzpostavljen mehanizem za oblikovanje cen ogljika za omejitev in zmanjšanje emisij, ki je vsaj enakovreden mehanizmu EU ETS;

| (b) | je bil z dvostranskim ali večstranskim sporazumom med Unijo in eno ali več tretjimi državami vzpostavljen mehanizem za oblikovanje cen ogljika za omejitev in zmanjšanje emisij, ki je vsaj enakovreden mehanizmu EU ETS, in je bilo sklenjeno, da se ga poveže z EU ETS v skladu s členom 25 ali |
| --- | --- |

(b)

(b)

je bil z dvostranskim ali večstranskim sporazumom med Unijo in eno ali več tretjimi državami vzpostavljen mehanizem za oblikovanje cen ogljika za omejitev in zmanjšanje emisij, ki je vsaj enakovreden mehanizmu EU ETS, in je bilo sklenjeno, da se ga poveže z EU ETS v skladu s členom 25 ali

je bil z dvostranskim ali večstranskim sporazumom med Unijo in eno ali več tretjimi državami vzpostavljen mehanizem za oblikovanje cen ogljika za omejitev in zmanjšanje emisij, ki je vsaj enakovreden mehanizmu EU ETS, in je bilo sklenjeno, da se ga poveže z EU ETS v skladu s členom 25 ali

| (c) | je tretja država najmanj razvita država ali majhna otoška država v razvoju, katere BDP na prebivalca ni enak povprečju Unije ali ga ne presega in vključuje emisije v okviru svojih nacionalno določenih prispevkov v okviru Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

(c)

je tretja država najmanj razvita država ali majhna otoška država v razvoju, katere BDP na prebivalca ni enak povprečju Unije ali ga ne presega in vključuje emisije v okviru svojih nacionalno določenih prispevkov v okviru Pariškega sporazuma.

je tretja država najmanj razvita država ali majhna otoška država v razvoju, katere BDP na prebivalca ni enak povprečju Unije ali ga ne presega in vključuje emisije v okviru svojih nacionalno določenih prispevkov v okviru Pariškega sporazuma.

Sprememba 501

Sprememba 501

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3ga b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 3gab |
| | Sklad za oceane |
| | 1.
     
  Sklad („sklad za oceane“) se vzpostavi, da podpira projekte in naložbe iz odstavka 4. Prek sklada za oceane se uporabi 75 % prihodkov, pridobljenih s prodajo pravic iz člena 3g na dražbi. Prav tako se skladu za oceane dodelijo vsi zunanji namenski prejemki iz člena 21(2) Uredbe (EU) .../... [FuelEU za pomorstvo] in se uporabijo v skladu z odstavkom 4. |
| | 2.
     
  Ladjarske družbe v sklad za oceane vplačajo letno članarino v skladu s svojimi skupnimi emisijami, ki jih sporočijo za predhodno koledarsko leto v skladu z Uredbo (EU) 2015/757, s čimer bi zmanjšali upravno breme za ladjarske družbe, tudi male in srednje družbe in družbe, ki niso pogosto dejavne na področju uporabe te direktive. Sklad za oceane izvaja kolektivno predajo pravic v imenu ladjarskih družb, ki so njegove članice. Sklad vsako leto do 28. februarja določi članarino za tono emisij, ki je najmanj enaka najvišji zabeleženi ceni poravnave za pravice na primarnih ali sekundarnih trgih v predhodnem letu. |
| | 3.
     
  Sklad za oceane centralno upravlja organ Unije. Struktura upravljanja sklada za oceane je podobna strukturi upravljanja sklada za podnebne naložbe, ustanovljenega v skladu s členom 10a(8), in zagotavlja sinergijo z njo, pri čemer se po potrebi uporabljajo pravila za upravljanje in podporo iz navedenega člena. Struktura upravljanja in odločanja sklada za oceane je pregledna in vključujoča, predvsem pri določanju prednostnih področij, meril in postopkov dodeljevanja nepovratnih sredstev. Ustrezni deležniki morajo imeti primerno posvetovalno vlogo. Vse informacije o projektih in naložbah, ki jih podpira sklad za oceane, ter vse druge pomembne informacije o delovanju sklada so dostopne javnosti. |
| | 4.
     
  Sredstva, zagotovljena v okviru sklada za oceane, podpirajo prehod na energijsko učinkovit pomorski sektor Unije, odporen na podnebne spremembe, ter se uporabijo za podporo projektom in naložbam v zvezi z naslednjim: |
| | (a) | izboljšanje energijske učinkovitosti ladij in pristanišč; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3gab

Člen 3gab

Sklad za oceane

Sklad za oceane

1.
     
  Sklad („sklad za oceane“) se vzpostavi, da podpira projekte in naložbe iz odstavka 4. Prek sklada za oceane se uporabi 75 % prihodkov, pridobljenih s prodajo pravic iz člena 3g na dražbi. Prav tako se skladu za oceane dodelijo vsi zunanji namenski prejemki iz člena 21(2) Uredbe (EU) .../... [FuelEU za pomorstvo] in se uporabijo v skladu z odstavkom 4.

2.
     
  Ladjarske družbe v sklad za oceane vplačajo letno članarino v skladu s svojimi skupnimi emisijami, ki jih sporočijo za predhodno koledarsko leto v skladu z Uredbo (EU) 2015/757, s čimer bi zmanjšali upravno breme za ladjarske družbe, tudi male in srednje družbe in družbe, ki niso pogosto dejavne na področju uporabe te direktive. Sklad za oceane izvaja kolektivno predajo pravic v imenu ladjarskih družb, ki so njegove članice. Sklad vsako leto do 28. februarja določi članarino za tono emisij, ki je najmanj enaka najvišji zabeleženi ceni poravnave za pravice na primarnih ali sekundarnih trgih v predhodnem letu.

3.
     
  Sklad za oceane centralno upravlja organ Unije. Struktura upravljanja sklada za oceane je podobna strukturi upravljanja sklada za podnebne naložbe, ustanovljenega v skladu s členom 10a(8), in zagotavlja sinergijo z njo, pri čemer se po potrebi uporabljajo pravila za upravljanje in podporo iz navedenega člena. Struktura upravljanja in odločanja sklada za oceane je pregledna in vključujoča, predvsem pri določanju prednostnih področij, meril in postopkov dodeljevanja nepovratnih sredstev. Ustrezni deležniki morajo imeti primerno posvetovalno vlogo. Vse informacije o projektih in naložbah, ki jih podpira sklad za oceane, ter vse druge pomembne informacije o delovanju sklada so dostopne javnosti.

4.
     
  Sredstva, zagotovljena v okviru sklada za oceane, podpirajo prehod na energijsko učinkovit pomorski sektor Unije, odporen na podnebne spremembe, ter se uporabijo za podporo projektom in naložbam v zvezi z naslednjim:

(a)

(a)

izboljšanje energijske učinkovitosti ladij in pristanišč;

izboljšanje energijske učinkovitosti ladij in pristanišč;

| (b) | inovativne tehnologije in infrastruktura za razogljičenje sektorja pomorskega prevoza, vključno s pomorskim prevozom na kratke razdalje in pristanišči ter povezavami z električnimi omrežji v pristaniščih; |
| --- | --- |

(b)

(b)

inovativne tehnologije in infrastruktura za razogljičenje sektorja pomorskega prevoza, vključno s pomorskim prevozom na kratke razdalje in pristanišči ter povezavami z električnimi omrežji v pristaniščih;

inovativne tehnologije in infrastruktura za razogljičenje sektorja pomorskega prevoza, vključno s pomorskim prevozom na kratke razdalje in pristanišči ter povezavami z električnimi omrežji v pristaniščih;

| (c) | uporaba trajnostnih alternativnih goriv, kot so vodik, e-goriva in amonijak, ki se proizvajajo iz obnovljivih virov energije, tudi s pogodbami na razliko za ogljik; |
| --- | --- |

(c)

(c)

uporaba trajnostnih alternativnih goriv, kot so vodik, e-goriva in amonijak, ki se proizvajajo iz obnovljivih virov energije, tudi s pogodbami na razliko za ogljik;

uporaba trajnostnih alternativnih goriv, kot so vodik, e-goriva in amonijak, ki se proizvajajo iz obnovljivih virov energije, tudi s pogodbami na razliko za ogljik;

| (d) | pogonske tehnologije z ničelnimi emisijami, kot so tehnologije vetrne energije; |
| --- | --- |

(d)

(d)

pogonske tehnologije z ničelnimi emisijami, kot so tehnologije vetrne energije;

pogonske tehnologije z ničelnimi emisijami, kot so tehnologije vetrne energije;

| (e) | raziskave in razvoj ter prva industrijska uporaba tehnologij in zasnov, ki zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov, vključno z inovativnimi tehnologijami in gorivi za ladje, kategorizirane za plovbo v ledu in za plovbo v zimskih razmerah na zamrznjenih območjih; |
| --- | --- |

(e)

(e)

raziskave in razvoj ter prva industrijska uporaba tehnologij in zasnov, ki zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov, vključno z inovativnimi tehnologijami in gorivi za ladje, kategorizirane za plovbo v ledu in za plovbo v zimskih razmerah na zamrznjenih območjih;

raziskave in razvoj ter prva industrijska uporaba tehnologij in zasnov, ki zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov, vključno z inovativnimi tehnologijami in gorivi za ladje, kategorizirane za plovbo v ledu in za plovbo v zimskih razmerah na zamrznjenih območjih;

| (f) | prednost imajo projekti, ki spodbujajo inovacije v sektorju, kot so tehnologije, ki ne vodijo le k razogljičenju, temveč med drugim tudi zmanjšujejo tveganje onesnaževanja s hrupom ter onesnaževanje zraka in morja; |
| --- | --- |

(f)

(f)

prednost imajo projekti, ki spodbujajo inovacije v sektorju, kot so tehnologije, ki ne vodijo le k razogljičenju, temveč med drugim tudi zmanjšujejo tveganje onesnaževanja s hrupom ter onesnaževanje zraka in morja;

prednost imajo projekti, ki spodbujajo inovacije v sektorju, kot so tehnologije, ki ne vodijo le k razogljičenju, temveč med drugim tudi zmanjšujejo tveganje onesnaževanja s hrupom ter onesnaževanje zraka in morja;

| (g) | prispevanje k pravičnemu prehodu v pomorskem sektorju z usposabljanjem, izpopolnjevanjem in preusposabljanjem obstoječe delovne sile ter pripravo naslednje generacije pomorske delovne sile. |
| --- | --- |

(g)

(g)

prispevanje k pravičnemu prehodu v pomorskem sektorju z usposabljanjem, izpopolnjevanjem in preusposabljanjem obstoječe delovne sile ter pripravo naslednje generacije pomorske delovne sile.

prispevanje k pravičnemu prehodu v pomorskem sektorju z usposabljanjem, izpopolnjevanjem in preusposabljanjem obstoječe delovne sile ter pripravo naslednje generacije pomorske delovne sile.

15 % sklada za oceane se uporabi za prispevanje k zaščiti in obnovi morskih ekosistemov, ki jih je prizadelo globalno segrevanje, kot so zaščitena morska območja, in boljšemu upravljanju z njimi ter spodbujanju medsektorskega trajnostnega modrega gospodarstva, kot je obnovljiva oceanska energija.

15 % sklada za oceane se uporabi za prispevanje k zaščiti in obnovi morskih ekosistemov, ki jih je prizadelo globalno segrevanje, kot so zaščitena morska območja, in boljšemu upravljanju z njimi ter spodbujanju medsektorskega trajnostnega modrega gospodarstva, kot je obnovljiva oceanska energija.

Vse naložbe, ki jih podpira sklad za oceane, se objavijo in so skladne s cilji te direktive.

Vse naložbe, ki jih podpira sklad za oceane, se objavijo in so skladne s cilji te direktive.

5.
     
  Vsa sredstva, zagotovljena v okviru sklada za oceane, se izvajajo v skladu z:

| (a) | merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*)

  ; |
| --- | --- |

(a)

(a)

merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*)

  ;

merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta

*

;

| (b) | minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852. |
| --- | --- |

(b)

(b)

minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852.

minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852.

6.
     
  Komisija sodeluje s tretjimi državami pri proučevanju možnosti, kako bi lahko tudi te uporabljale sklad za oceane. Ustrezen delež sklada za oceane se da na voljo tistim državam zunaj Unije, zlasti najmanj razvitim državam in majhnim otoškim državam v razvoju, katerih plovbe iz pristanišča ali v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice so stoodstotno (100 %) pokrite z ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjšanje njihovih emisij v pomorskem sektorju.

7.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive v zvezi z izvajanjem tega člena. Komisija pri izvajanju sklada za oceane sprejme vse ustrezne ukrepe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta

   (**)

  , da bi zaščitila sredstva v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira sklad za oceane, v primeru nespoštovanja pravne države v državah članicah. V ta namen Komisija zagotovi uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov.

Sprememba 502

Sprememba 502

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3gd a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 3gda




  Pogodbeni dogovori




  Kadar končno odgovornost za nakup goriva ali upravljanje ladje v skladu s pogodbenim dogovorom prevzame subjekt, ki ni ladjarska družba, je ta subjekt v skladu s pogodbenim dogovorom odgovoren za kritje stroškov, ki izhajajo iz skladnosti z obveznostmi iz te direktive.




  Za namene tega člena „upravljanje ladje“ pomeni določanje tovora, ki ga prevaža ladja, ali poti in hitrosti ladje.




  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo, da ima ladjarska družba ustrezna in učinkovita sredstva za povračilo stroškov iz prvega odstavka tega člena v skladu s členom 16. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3gda

Pogodbeni dogovori

Kadar končno odgovornost za nakup goriva ali upravljanje ladje v skladu s pogodbenim dogovorom prevzame subjekt, ki ni ladjarska družba, je ta subjekt v skladu s pogodbenim dogovorom odgovoren za kritje stroškov, ki izhajajo iz skladnosti z obveznostmi iz te direktive.

Za namene tega člena „upravljanje ladje“ pomeni določanje tovora, ki ga prevaža ladja, ali poti in hitrosti ladje.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo, da ima ladjarska družba ustrezna in učinkovita sredstva za povračilo stroškov iz prvega odstavka tega člena v skladu s členom 16.

Sprememba 503

Sprememba 503

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3ge – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija prouči morebitne spremembe v zvezi s sprejetjem globalnega tržnega ukrepa v Mednarodni pomorski organizaciji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza. Komisija v primeru sprejetja takega ukrepa, vsekakor pa pred pregledom globalnega stanja leta 2028 in najpozneje 30. septembra 2028, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem prouči vsak tak ukrep. Po potrebi lahko Komisija po predložitvi poročila Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni Sprememba te direktive, kot je ustrezno. | 1.   Komisija prouči morebitne spremembe v zvezi s sprejetjem globalnega tržnega ukrepa v Mednarodni pomorski organizaciji
  (IMO)
  za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza. Komisija v primeru sprejetja takega ukrepa, vsekakor pa pred pregledom globalnega stanja leta 2028 in najpozneje 30. septembra 2028, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem prouči vsak tak ukrep. Po potrebi lahko Komisija po predložitvi poročila Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni Sprememba te direktive, kot je ustrezno. |
| | V 12 mesecih od sprejetja takega ukrepa in preden začne ta veljati, vsekakor pa pred pregledom globalnega stanja leta 2028 in najpozneje 30. septembra 2028, Komisija, ki jo podpira Evropski znanstveni svetovalni odbor o podnebnih spremembah naroči, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem prouči vsak tak ukrep. |
| | V tem poročilu se preučijo ambicije in splošna okoljska celovitost ukrepov, ki jih je sprejela IMO, vključno z njihovimi splošnimi ambicijami v zvezi s ciljem Pariškega sporazuma, da se dvig globalne povprečne temperature omeji na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo, ciljem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu Unije do leta 2030 in ciljem podnebne nevtralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119, ter se primerja splošno okoljsko celovitost teh ukrepov s splošno okoljsko celovitostjo, vključeno v uporabo EU ETS v skladu s pravili iz te direktive. |
| | Poročilo upošteva raven sodelovanja pri teh globalnih ukrepih, njihovo izvršljivost, preglednost, kazni za neskladnost, postopke za prispevek javnosti, spremljanje, poročanje in preverjanje emisij, registrov in odgovornosti. |
| | Komisija spremlja tudi negativne učinke, med drugim v zvezi z morebitnim povečanjem stroškov prevoza, izkrivljanjem trga in spremembami v pristaniškem prometu, kot so izogibanje pristaniščem in premiki vozlišč za pretovarjanje, splošno konkurenčnost pomorskega sektorja v državah članicah, zlasti pa škodljive učinke na tiste storitve pomorskega prevoza, ki zagotavljajo bistvene storitve „ozemeljske povezanosti“. |
| | V primeru sprejetja takega globalnega tržnega ukrepa za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza v skladu s Pariškim sporazumom in na raven, ki je vsaj primerljiva z ravnjo, ki izhaja iz ukrepov Unije, sprejetih v skladu s to direktivo, lahko Komisija poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive in njeno uskladitev z ukrepi, sprejetimi na svetovni ravni, pri čemer priznava suverenost Unije pri regulaciji njenega deleža emisij iz mednarodnih ladijskih prevozov v skladu z obveznostmi iz Pariškega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija prouči morebitne spremembe v zvezi s sprejetjem globalnega tržnega ukrepa v Mednarodni pomorski organizaciji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza. Komisija v primeru sprejetja takega ukrepa, vsekakor pa pred pregledom globalnega stanja leta 2028 in najpozneje 30. septembra 2028, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem prouči vsak tak ukrep. Po potrebi lahko Komisija po predložitvi poročila Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni Sprememba te direktive, kot je ustrezno.

1.   Komisija prouči morebitne spremembe v zvezi s sprejetjem globalnega tržnega ukrepa v Mednarodni pomorski organizaciji
  (IMO)
  za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza. Komisija v primeru sprejetja takega ukrepa, vsekakor pa pred pregledom globalnega stanja leta 2028 in najpozneje 30. septembra 2028, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem prouči vsak tak ukrep. Po potrebi lahko Komisija po predložitvi poročila Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni Sprememba te direktive, kot je ustrezno.

V 12 mesecih od sprejetja takega ukrepa in preden začne ta veljati, vsekakor pa pred pregledom globalnega stanja leta 2028 in najpozneje 30. septembra 2028, Komisija, ki jo podpira Evropski znanstveni svetovalni odbor o podnebnih spremembah naroči, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem prouči vsak tak ukrep.

V 12 mesecih od sprejetja takega ukrepa in preden začne ta veljati, vsekakor pa pred pregledom globalnega stanja leta 2028 in najpozneje 30. septembra 2028, Komisija, ki jo podpira Evropski znanstveni svetovalni odbor o podnebnih spremembah naroči, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem prouči vsak tak ukrep.

V tem poročilu se preučijo ambicije in splošna okoljska celovitost ukrepov, ki jih je sprejela IMO, vključno z njihovimi splošnimi ambicijami v zvezi s ciljem Pariškega sporazuma, da se dvig globalne povprečne temperature omeji na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo, ciljem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu Unije do leta 2030 in ciljem podnebne nevtralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119, ter se primerja splošno okoljsko celovitost teh ukrepov s splošno okoljsko celovitostjo, vključeno v uporabo EU ETS v skladu s pravili iz te direktive.

V tem poročilu se preučijo ambicije in splošna okoljska celovitost ukrepov, ki jih je sprejela IMO, vključno z njihovimi splošnimi ambicijami v zvezi s ciljem Pariškega sporazuma, da se dvig globalne povprečne temperature omeji na 1,5  o

Poročilo upošteva raven sodelovanja pri teh globalnih ukrepih, njihovo izvršljivost, preglednost, kazni za neskladnost, postopke za prispevek javnosti, spremljanje, poročanje in preverjanje emisij, registrov in odgovornosti.

Poročilo upošteva raven sodelovanja pri teh globalnih ukrepih, njihovo izvršljivost, preglednost, kazni za neskladnost, postopke za prispevek javnosti, spremljanje, poročanje in preverjanje emisij, registrov in odgovornosti.

Komisija spremlja tudi negativne učinke, med drugim v zvezi z morebitnim povečanjem stroškov prevoza, izkrivljanjem trga in spremembami v pristaniškem prometu, kot so izogibanje pristaniščem in premiki vozlišč za pretovarjanje, splošno konkurenčnost pomorskega sektorja v državah članicah, zlasti pa škodljive učinke na tiste storitve pomorskega prevoza, ki zagotavljajo bistvene storitve „ozemeljske povezanosti“.

Komisija spremlja tudi negativne učinke, med drugim v zvezi z morebitnim povečanjem stroškov prevoza, izkrivljanjem trga in spremembami v pristaniškem prometu, kot so izogibanje pristaniščem in premiki vozlišč za pretovarjanje, splošno konkurenčnost pomorskega sektorja v državah članicah, zlasti pa škodljive učinke na tiste storitve pomorskega prevoza, ki zagotavljajo bistvene storitve „ozemeljske povezanosti“.

V primeru sprejetja takega globalnega tržnega ukrepa za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza v skladu s Pariškim sporazumom in na raven, ki je vsaj primerljiva z ravnjo, ki izhaja iz ukrepov Unije, sprejetih v skladu s to direktivo, lahko Komisija poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive in njeno uskladitev z ukrepi, sprejetimi na svetovni ravni, pri čemer priznava suverenost Unije pri regulaciji njenega deleža emisij iz mednarodnih ladijskih prevozov v skladu z obveznostmi iz Pariškega sporazuma.

V primeru sprejetja takega globalnega tržnega ukrepa za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza v skladu s Pariškim sporazumom in na raven, ki je vsaj primerljiva z ravnjo, ki izhaja iz ukrepov Unije, sprejetih v skladu s to direktivo, lahko Komisija poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive in njeno uskladitev z ukrepi, sprejetimi na svetovni ravni, pri čemer priznava suverenost Unije pri regulaciji njenega deleža emisij iz mednarodnih ladijskih prevozov v skladu z obveznostmi iz Pariškega sporazuma.

Sprememba 504

Sprememba 504

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3ge – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija spremlja
  izvajanje
  tega poglavja in
  morebitne trende
  v zvezi z družbami, ki se poskušajo izogniti izpolnjevanju zahtev iz te direktive. Komisija po potrebi predlaga ukrepe za preprečevanje
  takega
  izogibanja.“; | 2.   Komisija spremlja
  in vsaki dve leti od ... [leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] poroča o izvajanju
  tega poglavja in
  morebitnih trendih
  v zvezi z družbami, ki se poskušajo izogniti izpolnjevanju zahtev iz te direktive.
  Komisija spremlja tudi negativne učinke, med drugim v zvezi z morebitnim povečanjem stroškov prevoza, izkrivljanjem trga in spremembami v pristaniškem prometu, kot so izogibanje pristaniščem in premiki vozlišč za pretovarjanje, splošno konkurenčnost pomorskega sektorja v državah članicah, zlasti pa škodljive učinke na tiste storitve pomorskega prevoza, ki zagotavljajo bistvene storitve „ozemeljske povezanosti“. Komisija
  po potrebi predlaga ukrepe za preprečevanje
  morebitnih škodljivih učinkov ali
  izogibanja
  zahtevam te direktive
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija spremlja
  izvajanje
  tega poglavja in
  morebitne trende
  v zvezi z družbami, ki se poskušajo izogniti izpolnjevanju zahtev iz te direktive. Komisija po potrebi predlaga ukrepe za preprečevanje
  takega
  izogibanja.“;

2.   Komisija spremlja
  in vsaki dve leti od ... [leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] poroča o izvajanju
  tega poglavja in
  morebitnih trendih
  v zvezi z družbami, ki se poskušajo izogniti izpolnjevanju zahtev iz te direktive.
  Komisija spremlja tudi negativne učinke, med drugim v zvezi z morebitnim povečanjem stroškov prevoza, izkrivljanjem trga in spremembami v pristaniškem prometu, kot so izogibanje pristaniščem in premiki vozlišč za pretovarjanje, splošno konkurenčnost pomorskega sektorja v državah članicah, zlasti pa škodljive učinke na tiste storitve pomorskega prevoza, ki zagotavljajo bistvene storitve „ozemeljske povezanosti“. Komisija
  po potrebi predlaga ukrepe za preprečevanje
  morebitnih škodljivih učinkov ali
  izogibanja
  zahtevam te direktive
  .

Sprememba 505

Sprememba 505

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3ge a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 3gea




  Z odstopanjem od člena 3g(1), če je razdalja med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem zunaj jurisdikcije države članice manjša od 300 navtičnih milj, se dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza uporabljajo za sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, vključno s pristanišči pretovarjanja, in za sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, vključno s pristanišči pretovarjanja, in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3gea

Z odstopanjem od člena 3g(1), če je razdalja med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem zunaj jurisdikcije države članice manjša od 300 navtičnih milj, se dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prevoza uporabljajo za sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, vključno s pristanišči pretovarjanja, in za sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, vključno s pristanišči pretovarjanja, in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice.

Sprememba 506/rev

Sprememba 506/rev

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2003/87/ES

Člen 3h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 3h | Člen 3h |
| Področje uporabe | Področje uporabe |
| Določbe tega poglavja se uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi iz Priloge I, ki niso letalske dejavnosti ali dejavnosti pomorskega prevoza. | 1.
     Določbe tega poglavja se uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi iz Priloge I, ki niso letalske dejavnosti ali dejavnosti pomorskega prevoza. |
| | 1a.
     
  Brez poseganja v določbe iz člena 4 Direktive 2008/98/ES se določbe tega poglavja od 1. januarja 2026 uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo pravic v zvezi z napravami za sežiganje komunalnih odpadkov. |
| | 1b.
     
  Komisija do 31. decembra 2024 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo, v katerem preuči učinke, ki bi jih lahko imela vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS na odstopanje k odstranjevanju odpadkov z odlaganjem v Uniji in na izvoz v tretje države. |
| | Komisija v tem poročilu oceni tudi možnost, da se v EU ETS vključijo drugi postopki ravnanja z odpadki, zlasti odlagališča v Uniji, ki ustvarjajo emisije metana in dušikovega oksida. |
| | Poročilu po potrebi, zlasti kadar je premalo zmogljivosti, priloži zakonodajni predlog za preprečevanje učinkov iz prvega pododstavka in vključitev postopkov iz drugega pododstavka v EU ETS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3h

Člen 3h

Področje uporabe

Področje uporabe

Določbe tega poglavja se uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi iz Priloge I, ki niso letalske dejavnosti ali dejavnosti pomorskega prevoza.

1.
     Določbe tega poglavja se uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi iz Priloge I, ki niso letalske dejavnosti ali dejavnosti pomorskega prevoza.

1a.
     
  Brez poseganja v določbe iz člena 4 Direktive 2008/98/ES se določbe tega poglavja od 1. januarja 2026 uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo pravic v zvezi z napravami za sežiganje komunalnih odpadkov.

1b.
     
  Komisija do 31. decembra 2024 Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo, v katerem preuči učinke, ki bi jih lahko imela vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS na odstopanje k odstranjevanju odpadkov z odlaganjem v Uniji in na izvoz v tretje države.

Komisija v tem poročilu oceni tudi možnost, da se v EU ETS vključijo drugi postopki ravnanja z odpadki, zlasti odlagališča v Uniji, ki ustvarjajo emisije metana in dušikovega oksida.

Komisija v tem poročilu oceni tudi možnost, da se v EU ETS vključijo drugi postopki ravnanja z odpadki, zlasti odlagališča v Uniji, ki ustvarjajo emisije metana in dušikovega oksida.

Poročilu po potrebi, zlasti kadar je premalo zmogljivosti, priloži zakonodajni predlog za preprečevanje učinkov iz prvega pododstavka in vključitev postopkov iz drugega pododstavka v EU ETS.

Poročilu po potrebi, zlasti kadar je premalo zmogljivosti, priloži zakonodajni predlog za preprečevanje učinkov iz prvega pododstavka in vključitev postopkov iz drugega pododstavka v EU ETS.

Sprememba 677

Sprememba 677

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10

Direktiva 2003/87/ES

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V letu [leto po začetku veljavnosti te spremembe] se skupna količina pravic za Unijo zmanjša za [-- milijonov pravic
  (se določi glede na leto začetka veljavnosti)]
  .
  Istega leta
  se skupna količina pravic za Unijo
  poveča
  za
  79
   milijonov pravic za
  pomorski prevoz
  .
  Od leta
  [leto po začetku veljavnosti te spremembe] je linearni faktor
  4,2  %
  . Komisija objavi skupno količino pravic za Unijo v treh mesecih od [vstaviti datum začetka veljavnosti spremembe]. | V letu ... [leto po začetku veljavnosti te spremembe] se skupna količina pravic za Unijo zmanjša za
  70
   milijonov pravic.
  Leta 2026
  se skupna količina pravic za Unijo
  zmanjša
  za
  50
   milijonov pravic.
  V letu ...
  [leto po začetku veljavnosti te spremembe]
  se skupna količina pravic za Unijo poveča za [število pravic, ki ustreza področju uporabe EU ETS za dejavnosti pomorskega prevoza, kot je določeno v členu 3g] milijona pravic za pomorski prevoz. Od leta 2024
  je linearni faktor
  4,4  % do konca leta 2025
  .
  Od leta 2026 je linearni faktor 4,5  %. Od leta 2029 je linearni faktor 4,6  %.
  Komisija objavi skupno količino pravic za Unijo v treh mesecih od ... [vstaviti datum začetka veljavnosti spremembe]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V letu [leto po začetku veljavnosti te spremembe] se skupna količina pravic za Unijo zmanjša za [-- milijonov pravic
  (se določi glede na leto začetka veljavnosti)]
  .
  Istega leta
  se skupna količina pravic za Unijo
  poveča
  za
  79
   milijonov pravic za
  pomorski prevoz
  .
  Od leta
  [leto po začetku veljavnosti te spremembe] je linearni faktor
  4,2  %
  . Komisija objavi skupno količino pravic za Unijo v treh mesecih od [vstaviti datum začetka veljavnosti spremembe].

(se določi glede na leto začetka veljavnosti)]

Istega leta

poveča

79

pomorski prevoz

Od leta

4,2  %

V letu ... [leto po začetku veljavnosti te spremembe] se skupna količina pravic za Unijo zmanjša za
  70
   milijonov pravic.
  Leta 2026
  se skupna količina pravic za Unijo
  zmanjša
  za
  50
   milijonov pravic.
  V letu ...
  [leto po začetku veljavnosti te spremembe]
  se skupna količina pravic za Unijo poveča za [število pravic, ki ustreza področju uporabe EU ETS za dejavnosti pomorskega prevoza, kot je določeno v členu 3g] milijona pravic za pomorski prevoz. Od leta 2024
  je linearni faktor
  4,4  % do konca leta 2025
  .
  Od leta 2026 je linearni faktor 4,5  %. Od leta 2029 je linearni faktor 4,6  %.
  Komisija objavi skupno količino pravic za Unijo v treh mesecih od ... [vstaviti datum začetka veljavnosti spremembe].

70

Leta 2026

zmanjša

50

V letu ...

se skupna količina pravic za Unijo poveča za [število pravic, ki ustreza področju uporabe EU ETS za dejavnosti pomorskega prevoza, kot je določeno v členu 3g] milijona pravic za pomorski prevoz. Od leta 2024

4,4  % do konca leta 2025

Od leta 2026 je linearni faktor 4,5  %. Od leta 2029 je linearni faktor 4,6  %.

Sprememba 508

Sprememba 508

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10

Direktiva 2003/87/ES

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Od 1. januarja 2026 se količina pravic po vsej Uniji poveča, da se upošteva vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi obseg povečanja količine pravic na ravni Unije, da se upošteva vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Od 1. januarja 2026 se količina pravic po vsej Uniji poveča, da se upošteva vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi obseg povečanja količine pravic na ravni Unije, da se upošteva vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

Od 1. januarja 2026 se količina pravic po vsej Uniji poveča, da se upošteva vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi obseg povečanja količine pravic na ravni Unije, da se upošteva vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

Sprememba 509

Sprememba 509

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka a

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 3a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poleg tega se 2,5  % skupne količine pravic med letoma
  [leto po začetku veljavnosti Direktive]
  in 2030 proda na dražbi za sklad za modernizacijo. Država članica, ki je upravičena do te količine pravic, je država članica, katere BDP na prebivalca po tržnih cenah znaša manj kot 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018. Sredstva, ki ustrezajo tej količini pravic, se porazdelijo v skladu z delom B Priloge IIb. | Poleg tega se 2,5  % skupne količine pravic med letoma 
  2024
  in 2030 proda na dražbi za sklad za modernizacijo. Država članica, ki je upravičena do te količine pravic, je država članica, katere BDP na prebivalca po tržnih cenah znaša manj kot 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018. Sredstva, ki ustrezajo tej količini pravic, se porazdelijo v skladu z delom B Priloge IIb.
  Dodatna količina pravic iz tega pododstavka se po potrebi uporabi tudi za financiranje čezmejnih projektov v državah članicah upravičenkah in sosednjih obmejnih regijah z nizko rastjo. |
| | Poleg tega se 0,5  % celotne količine pravic med letoma ... [leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] in 2030 da na voljo za sklad za podnebne naložbe, vzpostavljen v skladu s členom 10a(8). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poleg tega se 2,5  % skupne količine pravic med letoma
  [leto po začetku veljavnosti Direktive]
  in 2030 proda na dražbi za sklad za modernizacijo. Država članica, ki je upravičena do te količine pravic, je država članica, katere BDP na prebivalca po tržnih cenah znaša manj kot 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018. Sredstva, ki ustrezajo tej količini pravic, se porazdelijo v skladu z delom B Priloge IIb.

[leto po začetku veljavnosti Direktive]

Poleg tega se 2,5  % skupne količine pravic med letoma 
  2024
  in 2030 proda na dražbi za sklad za modernizacijo. Država članica, ki je upravičena do te količine pravic, je država članica, katere BDP na prebivalca po tržnih cenah znaša manj kot 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018. Sredstva, ki ustrezajo tej količini pravic, se porazdelijo v skladu z delom B Priloge IIb.
  Dodatna količina pravic iz tega pododstavka se po potrebi uporabi tudi za financiranje čezmejnih projektov v državah članicah upravičenkah in sosednjih obmejnih regijah z nizko rastjo.

2024

Dodatna količina pravic iz tega pododstavka se po potrebi uporabi tudi za financiranje čezmejnih projektov v državah članicah upravičenkah in sosednjih obmejnih regijah z nizko rastjo.

Poleg tega se 0,5  % celotne količine pravic med letoma ... [leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] in 2030 da na voljo za sklad za podnebne naložbe, vzpostavljen v skladu s členom 10a(8).

Poleg tega se 0,5  % celotne količine pravic med letoma ... [leto po začetku veljavnosti te direktive o spremembi] in 2030 da na voljo za sklad za podnebne naložbe, vzpostavljen v skladu s členom 10a(8).

Sprememba 510

Sprememba 510

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka b

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vključijo v proračun Unije. Države članice uporabijo svoje prihodke, pridobljene s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 2, ki niso prihodki, uporabljeni za nadomestilo za posredne stroške zmanjševanja emisij iz člena 10a(6), za enega ali več naslednjih namenov: | 3.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vključijo v proračun Unije
  kot splošni prihodek
  .
  Pri prihodkih v proračun Unije se upošteva načelo univerzalnosti v skladu s členom 7 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053

   (*3)

  .
  Države članice uporabijo svoje prihodke, pridobljene s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 2[, ki niso prihodki, uporabljeni za nadomestilo za posredne stroške zmanjševanja emisij iz člena 10a(6)], za enega ali več naslednjih namenov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vključijo v proračun Unije. Države članice uporabijo svoje prihodke, pridobljene s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 2, ki niso prihodki, uporabljeni za nadomestilo za posredne stroške zmanjševanja emisij iz člena 10a(6), za enega ali več naslednjih namenov:

3.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vključijo v proračun Unije
  kot splošni prihodek
  .
  Pri prihodkih v proračun Unije se upošteva načelo univerzalnosti v skladu s členom 7 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053

   (*3)

  .
  Države članice uporabijo svoje prihodke, pridobljene s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 2[, ki niso prihodki, uporabljeni za nadomestilo za posredne stroške zmanjševanja emisij iz člena 10a(6)], za enega ali več naslednjih namenov:

Sprememba 511

Sprememba 511

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka b a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točke od b do f

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | v odstavku 3 se točke (b) do (f) prvega pododstavka nadomestijo z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

v odstavku 3 se točke (b) do (f) prvega pododstavka nadomestijo z naslednjim:

v odstavku 3 se točke (b) do (f) prvega pododstavka nadomestijo z naslednjim:

| (b) | razvoj obnovljivih virov energije za izpolnitev zaveze Unije v zvezi z uporabo obnovljivih virov energije ter razvoj drugih tehnologij, ki prispevajo k prehodu na varno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo in pripomorejo k izpolnitvi zaveze Unije, da poveča energetsko učinkovitost na ravni, dogovorjene v ustreznih zakonodajnih aktih; |
| --- | --- |

(b)

razvoj obnovljivih virov energije za izpolnitev zaveze Unije v zvezi z uporabo obnovljivih virov energije ter razvoj drugih tehnologij, ki prispevajo k prehodu na varno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo in pripomorejo k izpolnitvi zaveze Unije, da poveča energetsko učinkovitost na ravni, dogovorjene v ustreznih zakonodajnih aktih;

| „(b) | razvoj obnovljivih virov energije
  in omrežij za prenos električne energije
  za izpolnitev zaveze Unije v zvezi z uporabo obnovljivih virov energije
  in ciljev Unije glede medsebojne povezljivosti
  ter razvoj drugih tehnologij, ki prispevajo k prehodu na varno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo in pripomorejo k izpolnitvi zaveze Unije, da poveča energetsko učinkovitost na ravni, dogovorjene v ustreznih zakonodajnih aktih
  , vključno s proizvodnjo električne energije iz samoporabnikov električne energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov
  ; |
| --- | --- |

„(b)

razvoj obnovljivih virov energije
  in omrežij za prenos električne energije
  za izpolnitev zaveze Unije v zvezi z uporabo obnovljivih virov energije
  in ciljev Unije glede medsebojne povezljivosti
  ter razvoj drugih tehnologij, ki prispevajo k prehodu na varno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo in pripomorejo k izpolnitvi zaveze Unije, da poveča energetsko učinkovitost na ravni, dogovorjene v ustreznih zakonodajnih aktih
  , vključno s proizvodnjo električne energije iz samoporabnikov električne energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov
  ;

in omrežij za prenos električne energije

in ciljev Unije glede medsebojne povezljivosti

, vključno s proizvodnjo električne energije iz samoporabnikov električne energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov

| (ba) | podpora temeljiti in postopni celostni prenovi stavb v skladu s točkama (19) in (20) člena 2 Direktive (EU) .../... [prenovljena direktiva o energetski učinkovitosti stavb], začenši s prenovo najmanj učinkovitih stavb; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

podpora temeljiti in postopni celostni prenovi stavb v skladu s točkama (19) in (20) člena 2 Direktive (EU) .../... [prenovljena direktiva o energetski učinkovitosti stavb], začenši s prenovo najmanj učinkovitih stavb;

podpora temeljiti in postopni celostni prenovi stavb v skladu s točkama (19) in (20) člena 2 Direktive (EU) .../... [prenovljena direktiva o energetski učinkovitosti stavb], začenši s prenovo najmanj učinkovitih stavb;

| (c) | ukrepe za preprečevanje krčenja gozdov in povečanje pogozdovanja ter obnove gozdov v državah v razvoju, ki so ratificirale mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, prenos tehnologij in omogočanje prilagajanja negativnim učinkom podnebnih sprememb v teh državah; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za preprečevanje krčenja gozdov in povečanje pogozdovanja ter obnove gozdov v državah v razvoju, ki so ratificirale mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, prenos tehnologij in omogočanje prilagajanja negativnim učinkom podnebnih sprememb v teh državah;

| (c) | ukrepe za preprečevanje krčenja gozdov in
  podporo varstva in obnove šotišč, gozdov in drugih zemljišč ali morskih ekosistemov in
  povečanje pogozdovanja
  , prijaznega biotski raznovrstnosti,
  ter obnove gozdov v državah v razvoju, ki so ratificirale mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, prenos tehnologij in omogočanje prilagajanja negativnim učinkom podnebnih sprememb v teh državah; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za preprečevanje krčenja gozdov in
  podporo varstva in obnove šotišč, gozdov in drugih zemljišč ali morskih ekosistemov in
  povečanje pogozdovanja
  , prijaznega biotski raznovrstnosti,
  ter obnove gozdov v državah v razvoju, ki so ratificirale mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, prenos tehnologij in omogočanje prilagajanja negativnim učinkom podnebnih sprememb v teh državah;

podporo varstva in obnove šotišč, gozdov in drugih zemljišč ali morskih ekosistemov in

, prijaznega biotski raznovrstnosti,

| (d) | zajemanje CO2 v gozdovih Unije; |
| --- | --- |

(d)

zajemanje CO2 v gozdovih Unije;

2

| (d) | zajemanje CO2 v gozdovih
  in tleh
  Unije; |
| --- | --- |

(d)

zajemanje CO2 v gozdovih
  in tleh
  Unije;

2

in tleh

| (da) | prilagajanje na podnebne spremembe v Uniji; |
| --- | --- |

(da)

(da)

prilagajanje na podnebne spremembe v Uniji;

prilagajanje na podnebne spremembe v Uniji;

| (e) | okolju varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, zlasti iz elektrarn na trdna fosilna goriva in vrste industrijskih sektorjev in delov sektorjev, vključno v tretjih državah; |
| --- | --- |

(e)

okolju varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, zlasti iz elektrarn na trdna fosilna goriva in vrste industrijskih sektorjev in delov sektorjev, vključno v tretjih državah;

2

| (e) | okolju varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, zlasti iz elektrarn na trdna fosilna goriva in vrste industrijskih sektorjev in delov sektorjev, vključno v tretjih državah
  , in inovativne tehnološke metode za odstranjevanje ogljika, kot je neposredno zajemanje iz zraka (v nadaljnjem besedilu: DAC) in njegovo shranjevanje
  ; |
| --- | --- |

(e)

okolju varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, zlasti iz elektrarn na trdna fosilna goriva in vrste industrijskih sektorjev in delov sektorjev, vključno v tretjih državah
  , in inovativne tehnološke metode za odstranjevanje ogljika, kot je neposredno zajemanje iz zraka (v nadaljnjem besedilu: DAC) in njegovo shranjevanje
  ;

2

, in inovativne tehnološke metode za odstranjevanje ogljika, kot je neposredno zajemanje iz zraka (v nadaljnjem besedilu: DAC) in njegovo shranjevanje

| (f) | spodbujanje prehoda na promet z nizkimi emisijami in javne vrste prometa; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje prehoda na promet z nizkimi emisijami in javne vrste prometa;

spodbujanje prehoda na promet z nizkimi emisijami in javne vrste prometa;

| (f) | naložbe v prehod na oblike prevoza, ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorja, vključno z razvojem podnebju prijaznih storitev potniškega in tovornega železniškega prevoza ter avtobusnih storitev in tehnologij, in njegova pospešitev, ter financiranje ukrepov za podporo razogljičenju letališč v skladu z Uredbo (EU).../... [vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva] in Uredba (EU).../... [zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni prevoz];“ |
| --- | --- |

(f)

naložbe v prehod na oblike prevoza, ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorja, vključno z razvojem podnebju prijaznih storitev potniškega in tovornega železniškega prevoza ter avtobusnih storitev in tehnologij, in njegova pospešitev, ter financiranje ukrepov za podporo razogljičenju letališč v skladu z Uredbo (EU).../... [vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva] in Uredba (EU).../... [zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni prevoz];“

naložbe v prehod na oblike prevoza, ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorja, vključno z razvojem podnebju prijaznih storitev potniškega in tovornega železniškega prevoza ter avtobusnih storitev in tehnologij, in njegova pospešitev, ter financiranje ukrepov za podporo razogljičenju letališč v skladu z Uredbo (EU).../... [vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva] in Uredba (EU).../... [zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni prevoz];“

Sprememba 512

Sprememba 512

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | ukrepe, katerih namen je izboljšanje energijske učinkovitosti, sistemov daljinskega ogrevanja in izolacije ali zagotavljanje finančne podpore za obravnavo socialnih vprašanj v gospodinjstvih z nizkim ali srednjim prihodkom, med drugim z znižanjem
  izkrivljajočih
  davkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

ukrepe, katerih namen je izboljšanje energijske učinkovitosti, sistemov daljinskega ogrevanja in izolacije ali zagotavljanje finančne podpore za obravnavo socialnih vprašanj v gospodinjstvih z nizkim ali srednjim prihodkom, med drugim z znižanjem
  izkrivljajočih
  davkov;

izkrivljajočih

| (h) | ukrepe, katerih namen je izboljšanje energijske učinkovitosti, sistemov daljinskega ogrevanja in izolacije
  ter učinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja na energijo iz obnovljivih virov
  ali zagotavljanje finančne podpore za obravnavo socialnih vprašanj v gospodinjstvih z nizkim ali srednjim prihodkom, med drugim zlasti z znižanjem davkov
  , carin in dajatev za električno energijo iz obnovljivih virov
  ; |
| --- | --- |

(h)

ukrepe, katerih namen je izboljšanje energijske učinkovitosti, sistemov daljinskega ogrevanja in izolacije
  ter učinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja na energijo iz obnovljivih virov
  ali zagotavljanje finančne podpore za obravnavo socialnih vprašanj v gospodinjstvih z nizkim ali srednjim prihodkom, med drugim zlasti z znižanjem davkov
  , carin in dajatev za električno energijo iz obnovljivih virov
  ;

ter učinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja na energijo iz obnovljivih virov

, carin in dajatev za električno energijo iz obnovljivih virov

Sprememba 513

Sprememba 513

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | v odstavku 3, prvi pododstavek, se vstavi naslednja točka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

v odstavku 3, prvi pododstavek, se vstavi naslednja točka:

v odstavku 3, prvi pododstavek, se vstavi naslednja točka:

| „(ha) | financiranje nacionalnih shem podnebnih dividend, ki dokazano pozitivno vplivajo na okolje, kot je zapisano v letnem poročilu iz člena 19(2) Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*4)

  ; |
| --- | --- |

„(ha)

financiranje nacionalnih shem podnebnih dividend, ki dokazano pozitivno vplivajo na okolje, kot je zapisano v letnem poročilu iz člena 19(2) Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*4)

  ;

Sprememba 514

Sprememba 514

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c b (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka k

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | v odstavku 3, prvi pododstavek, se točka (k) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

v odstavku 3, prvi pododstavek, se točka (k) nadomesti z naslednjim:

v odstavku 3, prvi pododstavek, se točka (k) nadomesti z naslednjim:

| (k) | spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditve delovne sile, da bi v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji prispevali k pravičnemu prehodu na
  nizkoogljično
  gospodarstvo, zlasti v regijah, ki jih tranzicija delovnih mest najbolj zadeva. |
| --- | --- |

(k)

spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditve delovne sile, da bi v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji prispevali k pravičnemu prehodu na
  nizkoogljično
  gospodarstvo, zlasti v regijah, ki jih tranzicija delovnih mest najbolj zadeva.

nizkoogljično

| „(k) | spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditve delovne sile, da bi v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji prispevali k pravičnemu prehodu na
  podnebno nevtralno
  gospodarstvo, zlasti v regijah, ki jih tranzicija delovnih mest najbolj zadeva
  , ter naložbe v izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev, ki bi jih prehod lahko prizadel
  .“ |
| --- | --- |

„(k)

spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditve delovne sile, da bi v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji prispevali k pravičnemu prehodu na
  podnebno nevtralno
  gospodarstvo, zlasti v regijah, ki jih tranzicija delovnih mest najbolj zadeva
  , ter naložbe v izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev, ki bi jih prehod lahko prizadel
  .“

Sprememba 515

Sprememba 515

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c c (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavka 1 a (novo) in 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cc) | v odstavku 3 se za prvim pododstavkom vstavita naslednja pododstavka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cc)

(cc)

v odstavku 3 se za prvim pododstavkom vstavita naslednja pododstavka:

v odstavku 3 se za prvim pododstavkom vstavita naslednja pododstavka:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice uporabijo najmanj 10 % prihodkov, pridobljenih s prodajo pravic na dražbi, za razvoj javnega prevoza, zlasti podnebju prijaznega potniškega in tovornega železniškega prometa ter avtobusnega prevoza in tehnologij, kot je navedeno v točki (f) tega pododstavka.

Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice uporabijo najmanj 10 % prihodkov, pridobljenih s prodajo pravic na dražbi, za financiranje dodatnih podnebnih ukrepov v ranljivih tretjih državah, kot je navedeno v točki (j) tega pododstavka.“

Sprememba 516

Sprememba 516

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c d (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cd) | v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(cd)

(cd)

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

Države članice morajo izpolniti določbe iz tega odstavka, če imajo in izvajajo fiskalne politike ali politike finančne podpore, vključno zlasti v državah v razvoju, ali notranje regulatorne politike, ki spodbujajo finančno podporo, določeno za namene iz prvega pododstavka, in katerih vrednost je enaka vsaj
  50 %
  prihodkov, pridobljenih s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 2, skupaj z vsemi prihodki, pridobljenimi s prodajo pravic na dražbi iz točk (b) in (c) odstavka 2. Države članice obvestijo Komisijo o uporabi prihodkov in o ukrepih, sprejetih v skladu s tem odstavkom v svojih poročilih, ki jih predložijo v skladu z Odločbo št. 280/2004/ES.

50 %

„Države članice morajo izpolniti določbe iz tega odstavka, če imajo in izvajajo fiskalne politike ali politike finančne podpore, vključno zlasti v državah v razvoju, ali notranje regulatorne politike, ki spodbujajo finančno podporo, določeno za namene iz prvega pododstavka, in katerih vrednost je enaka vsaj
  100 %
  prihodkov, pridobljenih s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 2, skupaj z vsemi prihodki, pridobljenimi s prodajo pravic na dražbi iz točk (b) in (c) odstavka 2. Države članice obvestijo Komisijo o uporabi prihodkov in o ukrepih, sprejetih v skladu s tem odstavkom v svojih poročilih, ki jih predložijo v skladu z Odločbo št. 280/2004/ES.“

Sprememba 517

Sprememba 517

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka c e (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavka 3 a (novo) in 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ce) | vstavita se naslednja odstavka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ce)

(ce)

vstavita se naslednja odstavka:

vstavita se naslednja odstavka:

„3a.
     
  Države članice Komisiji predložijo načrt o uporabi prihodkov skupaj z vsako posodobitvijo celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta iz člena 14(1) in (2) Uredbe (EU) 2018/1999. V skladu s členom 19(2) te uredbe države članice tudi letno poročajo Komisiji o uporabi prihodkov in ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 3 tega člena. Države članice predložijo popolne, kakovostne in dosledne informacije. V svojih poročilih predvsem opredelijo pomen prevzetih in izplačanih zneskov in predložijo zanesljive finančne informacije. Če je potrebno za zagotovitev skladnosti z navedenimi obveznostmi glede poročanja, države članice za to namenijo prihodke v svojih nacionalnih proračunih.

Države članice zagotovijo, da so prihodki iz EU ETS porabljeni skladno z obveznostmi iz odstavka 3, da so sledljivi in da dopolnjujejo nacionalno porabo za podnebje. Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da države članice spoštujejo svoje obveznosti glede poročanja iz tega odstavka.

Države članice zagotovijo, da so prihodki iz EU ETS porabljeni skladno z obveznostmi iz odstavka 3, da so sledljivi in da dopolnjujejo nacionalno porabo za podnebje. Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da države članice spoštujejo svoje obveznosti glede poročanja iz tega odstavka.

3b.
     
  Države članice uporabijo prihodke, pridobljene s prodajo pravic na dražbi, ki niso uporabljeni kot lastna sredstva, iz odstavka 2 tega člena v skladu z:

| (a) | merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je navedeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

(a)

(a)

merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je navedeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852;

merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je navedeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852;

| (b) | minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852 in |
| --- | --- |

(b)

(b)

minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852 in

minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852 in

| (c) | svojimi celovitimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, predloženimi v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, ter po potrebi območnimi načrti za pravični prehod, pripravljenimi v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*5)

  .“ |
| --- | --- |

(c)

(c)

svojimi celovitimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, predloženimi v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, ter po potrebi območnimi načrti za pravični prehod, pripravljenimi v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*5)

  .“

svojimi celovitimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, predloženimi v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, ter po potrebi območnimi načrti za pravični prehod, pripravljenimi v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta

*5

.“

Sprememba 518

Sprememba 518

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka d a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka d a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

5.   Komisija nadzoruje delovanje evropskega trga ogljika. Vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o delovanju trga ogljika in drugih ustreznih podnebnih in energetskih politik, vključno z delovanjem dražb, likvidnostjo in količinami, s katerimi se trguje, ter povzetkom informacij držav članic o finančnih ukrepih iz člena 10a(6). Če je to potrebno, države članice zagotovijo, da so Komisiji predložene vse potrebne informacije vsaj dva meseca preden Komisija sprejme poročilo.

„5.   Komisija nadzoruje delovanje evropskega trga ogljika. Vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o delovanju trga ogljika in drugih ustreznih podnebnih in energetskih politik, vključno z delovanjem dražb,
  vlogo in vplivom upravljavcev, ki ne izpolnjujejo obveznosti, kot so finančni vlagatelji v trg,
  likvidnostjo in količinami, s katerimi se trguje, ter povzetkom informacij držav članic o finančnih ukrepih iz člena 10a(6). Če je to potrebno, države članice zagotovijo, da so Komisiji predložene vse potrebne informacije vsaj dva meseca preden Komisija sprejme poročilo.“

Sprememba 519

Sprememba 519

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka d b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka d b (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | doda se naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„5a.
     
  Po končnem poročilu Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) z dne 28. marca 2022 o pravicah do emisije in povezanih izvedenih finančnih instrumentih Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog do ... [šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive] za spremljanje priporočil iz navedenega poročila, da bi izboljšali raven preglednosti, spremljanja in poročanja o evropskih trgih s pravicami do emisije in povezanih trgih izvedenih finančnih instrumentov, ob upoštevanju vseevropske narave teh trgov.“

Sprememba 520

Sprememba 520

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka d c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11 – točka d c (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (dc) | doda se naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(dc)

(dc)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„5b.
     
  ESMA redno spremlja celovitost in preglednost evropskih trgov s pravicami do emisije in povezanih trgov izvedenih finančnih instrumentov. Redno objavlja poročilo o celovitosti in preglednosti navedenih trgov, po potrebi z navedbo podatkov iz registra Unije in podatkov, ki so bili sporočeni ali dani na voljo pristojnim organom. V tem poročilu ESMA zlasti preuči delovanje trgov v luči morebitne nestanovitnosti trga in razvoja cen, delovanje dražb in trgovalnih operacij na trgih, likvidnost in količine, s katerimi se trguje, ter kategorije in trgovalne navade udeležencev na trgu. Po potrebi vključuje priporočila za okrepitev celovitosti trga in izboljšanje preglednosti trga. V teh priporočilih se zlasti preučijo ukrepi za izboljšanje informacij, ki so na voljo udeležencem na trgu in širši javnosti o delovanju trgov s pravicami do emisije in povezanih trgov izvedenih finančnih instrumentov, izboljšanje regulativnega poročanja in spremljanja trga na trgih s pravicami do emisij in povezanih trgih izvedenih finančnih instrumentov, spodbujanje preprečevanja in odkrivanja zlorab trga ter pomoč pri ohranjanju urejenih trgov za pravice do emisije in z njimi povezane izvedene finančne instrumente.

Komisija oceni priporočila iz prvega pododstavka tega odstavka v naslednjem poročilu, ki ga predloži v skladu z odstavkom 5 po objavi poročila organa ESMA. Komisija temu poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog za izboljšanje preglednosti in celovitosti trgov s pravicami do emisije in povezanih trgov izvedenih finančnih instrumentov, pri čemer upošteva vseevropsko naravo teh trgov.“

Komisija oceni priporočila iz prvega pododstavka tega odstavka v naslednjem poročilu, ki ga predloži v skladu z odstavkom 5 po objavi poročila organa ESMA. Komisija temu poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog za izboljšanje preglednosti in celovitosti trgov s pravicami do emisije in povezanih trgov izvedenih finančnih instrumentov, pri čemer upošteva vseevropsko naravo teh trgov.“

Sprememba 521

Sprememba 521

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka a – točka -i (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka a – točka -i (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 1 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-i) | četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-i)

(-i)

četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

Ukrepi iz prvega pododstavka, kolikor je mogoče, določijo ex-ante referenčne vrednosti celotne Unije za zagotovitev, da se dodelitev opravi na način, ki spodbuja tehnologije za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in energetske učinkovitosti ob upoštevanju najučinkovitejših tehnologij, nadomestnih proizvodov, alternativnih proizvodnih postopkov, soproizvodnje z visokim izkoristkom, energetsko učinkovite predelave odpadnih plinov, uporabe biomase ter zajemanja in shranjevanja CO2, kjer so na voljo takšne zmogljivosti, da ne spodbuja povečanja emisij. Pravice v zvezi z morebitno proizvodnjo električne energije
  se ne dodelijo
  brezplačno
  , razen ko gre za primere, ki spadajo pod člen 10c, in električno energijo, proizvedeno iz odpadnih plinov
  .

se ne dodelijo

, razen ko gre za primere, ki spadajo pod člen 10c, in električno energijo, proizvedeno iz odpadnih plinov

„Ukrepi iz prvega pododstavka, kolikor je mogoče, določijo ex-ante referenčne vrednosti celotne Unije za zagotovitev, da se dodelitev opravi na način, ki spodbuja tehnologije za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in energijsko učinkovite tehnologije ob upoštevanju najučinkovitejših tehnologij, nadomestnih proizvodov, alternativnih proizvodnih postopkov, soproizvodnje z visokim izkoristkom, energijsko učinkovite predelave odpadnih plinov, uporabe biomase ter zajemanja in shranjevanja CO2, kjer so na voljo takšne zmogljivosti, in ne spodbuja povečanja emisij. Pravice v zvezi z morebitno proizvodnjo električne energije
  niso na voljo
  brezplačno.“

Sprememba 522

Sprememba 522

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka a – točka i

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka a – točka i

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 1 – pododstavek 2a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V primeru naprav, za katere se uporablja obveznost izvedbe energetskega pregleda na podlagi člena 8(4) Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*) [sklic na člen posodobiti z revidirano direktivo], se brezplačna dodelitev odobri v celoti le, če se izvedejo priporočila iz poročila o pregledu, v kolikor čas vračanja za ustrezne naložbe ni daljši od
  pet
  let, stroški navedenih naložb pa so sorazmerni. Sicer se količina brezplačno dodeljenih pravic zmanjša
  za 25 %
  . Količina brezplačno dodeljenih pravic se ne zmanjša, če upravljavec dokaže, da je sprejel druge ukrepe, s katerimi je dosegel zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, enakovredno zmanjšanju, ki je priporočeno v poročilu o pregledu. Ukrepi iz prvega pododstavka se ustrezno prilagodijo. | V primeru naprav, za katere se uporablja obveznost izvedbe energetskega pregleda
  ali izvajanja potrjenega sistema upravljanja z energijo
  na podlagi člena 8(4) Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*) [sklic na člen posodobiti z revidirano direktivo], se brezplačna dodelitev odobri v celoti le, če se izvedejo priporočila iz poročila o pregledu
  ali se izvaja potrjeni sistem upravljanja z energijo
  , v kolikor čas vračanja za ustrezne naložbe ni daljši od
  osem
  let, stroški navedenih naložb pa so sorazmerni. Sicer se količina brezplačno dodeljenih pravic zmanjša
  v skladu z devetim in desetim pododstavkom tega odstavka
  . Količina brezplačno dodeljenih pravic se ne zmanjša, če upravljavec dokaže, da je sprejel druge ukrepe, s katerimi je dosegel zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, enakovredno zmanjšanju, ki je
  za zadevno napravo
  priporočeno v poročilu o pregledu. Ukrepi iz prvega pododstavka
  tega odstavka
  se ustrezno prilagodijo. |
| | Poleg zahtev iz tretjega pododstavka tega odstavka upravljavci v sektorjih ali delih sektorjev, upravičenih do brezplačne dodelitve pravic v skladu s členoma 10a in 10b, do 1. julija 2025 pripravijo načrt za razogljičenje za vsako od svojih naprav za dejavnosti, ki jih zajema ta direktiva. Ta načrt je skladen s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 in morebitnimi ustreznimi sektorskimi časovnimi načrti, pripravljenimi v skladu s členom 10 navedene uredbe, ter določa: |
| | (a) | ukrepe ter z njimi povezane finančne in naložbene načrte za vsako napravo za doseganje potrebnega zmanjšanja emisij v skladu s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 ter vse ustrezne sektorske časovne načrte, pripravljene v skladu s členom 10 navedene uredbe na ravni naprav, razen uporabe dobropisov za ogljično izravnavo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V primeru naprav, za katere se uporablja obveznost izvedbe energetskega pregleda na podlagi člena 8(4) Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*) [sklic na člen posodobiti z revidirano direktivo], se brezplačna dodelitev odobri v celoti le, če se izvedejo priporočila iz poročila o pregledu, v kolikor čas vračanja za ustrezne naložbe ni daljši od
  pet
  let, stroški navedenih naložb pa so sorazmerni. Sicer se količina brezplačno dodeljenih pravic zmanjša
  za 25 %
  . Količina brezplačno dodeljenih pravic se ne zmanjša, če upravljavec dokaže, da je sprejel druge ukrepe, s katerimi je dosegel zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, enakovredno zmanjšanju, ki je priporočeno v poročilu o pregledu. Ukrepi iz prvega pododstavka se ustrezno prilagodijo.

*

pet

za 25 %

V primeru naprav, za katere se uporablja obveznost izvedbe energetskega pregleda
  ali izvajanja potrjenega sistema upravljanja z energijo
  na podlagi člena 8(4) Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*) [sklic na člen posodobiti z revidirano direktivo], se brezplačna dodelitev odobri v celoti le, če se izvedejo priporočila iz poročila o pregledu
  ali se izvaja potrjeni sistem upravljanja z energijo
  , v kolikor čas vračanja za ustrezne naložbe ni daljši od
  osem
  let, stroški navedenih naložb pa so sorazmerni. Sicer se količina brezplačno dodeljenih pravic zmanjša
  v skladu z devetim in desetim pododstavkom tega odstavka
  . Količina brezplačno dodeljenih pravic se ne zmanjša, če upravljavec dokaže, da je sprejel druge ukrepe, s katerimi je dosegel zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, enakovredno zmanjšanju, ki je
  za zadevno napravo
  priporočeno v poročilu o pregledu. Ukrepi iz prvega pododstavka
  tega odstavka
  se ustrezno prilagodijo.

ali izvajanja potrjenega sistema upravljanja z energijo

*

ali se izvaja potrjeni sistem upravljanja z energijo

osem

v skladu z devetim in desetim pododstavkom tega odstavka

za zadevno napravo

tega odstavka

Poleg zahtev iz tretjega pododstavka tega odstavka upravljavci v sektorjih ali delih sektorjev, upravičenih do brezplačne dodelitve pravic v skladu s členoma 10a in 10b, do 1. julija 2025 pripravijo načrt za razogljičenje za vsako od svojih naprav za dejavnosti, ki jih zajema ta direktiva. Ta načrt je skladen s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 in morebitnimi ustreznimi sektorskimi časovnimi načrti, pripravljenimi v skladu s členom 10 navedene uredbe, ter določa:

Poleg zahtev iz tretjega pododstavka tega odstavka upravljavci v sektorjih ali delih sektorjev, upravičenih do brezplačne dodelitve pravic v skladu s členoma 10a in 10b, do 1. julija 2025 pripravijo načrt za razogljičenje za vsako od svojih naprav za dejavnosti, ki jih zajema ta direktiva. Ta načrt je skladen s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 in morebitnimi ustreznimi sektorskimi časovnimi načrti, pripravljenimi v skladu s členom 10 navedene uredbe, ter določa:

(a)

(a)

ukrepe ter z njimi povezane finančne in naložbene načrte za vsako napravo za doseganje potrebnega zmanjšanja emisij v skladu s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 ter vse ustrezne sektorske časovne načrte, pripravljene v skladu s členom 10 navedene uredbe na ravni naprav, razen uporabe dobropisov za ogljično izravnavo;

ukrepe ter z njimi povezane finančne in naložbene načrte za vsako napravo za doseganje potrebnega zmanjšanja emisij v skladu s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 ter vse ustrezne sektorske časovne načrte, pripravljene v skladu s členom 10 navedene uredbe na ravni naprav, razen uporabe dobropisov za ogljično izravnavo;

| (b) | vmesne cilje in mejnike za merjenje napredka pri doseganju podnebne nevtralnosti, kot je določeno v točki (a), do 31. decembra 2025 in do 31. decembra vsakega naslednjega leta po tem do leta 2050; |
| --- | --- |

(b)

(b)

vmesne cilje in mejnike za merjenje napredka pri doseganju podnebne nevtralnosti, kot je določeno v točki (a), do 31. decembra 2025 in do 31. decembra vsakega naslednjega leta po tem do leta 2050;

vmesne cilje in mejnike za merjenje napredka pri doseganju podnebne nevtralnosti, kot je določeno v točki (a), do 31. decembra 2025 in do 31. decembra vsakega naslednjega leta po tem do leta 2050;

| (c) | oceno učinka vsakega od ukrepov in povezanih finančnih in naložbenih načrtov iz točke (a) v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov ter cilji in mejniki iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

(c)

oceno učinka vsakega od ukrepov in povezanih finančnih in naložbenih načrtov iz točke (a) v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov ter cilji in mejniki iz točke (b);

oceno učinka vsakega od ukrepov in povezanih finančnih in naložbenih načrtov iz točke (a) v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov ter cilji in mejniki iz točke (b);

| (d) | ukrepe za obravnavanje posledic za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delovne sile, tudi prek socialnega dialoga, v skladu z nacionalnim pravom in prakso, da se zagotovi pravičen prehod. |
| --- | --- |

(d)

(d)

ukrepe za obravnavanje posledic za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delovne sile, tudi prek socialnega dialoga, v skladu z nacionalnim pravom in prakso, da se zagotovi pravičen prehod.

ukrepe za obravnavanje posledic za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delovne sile, tudi prek socialnega dialoga, v skladu z nacionalnim pravom in prakso, da se zagotovi pravičen prehod.

Države članice lahko finančno podprejo upravljavce pri izvajanju njihovih načrtov za razogljičenje iz četrtega pododstavka. Takšna podpora se ne šteje za nezakonito državno pomoč.

Države članice lahko finančno podprejo upravljavce pri izvajanju njihovih načrtov za razogljičenje iz četrtega pododstavka. Takšna podpora se ne šteje za nezakonito državno pomoč.

Doseganje ciljev in mejnikov iz četrtega pododstavka, točke (b), se preveri do 31. decembra 2025 in do 31. decembra vsakega naslednjega leta do leta 2050 v skladu s postopki preverjanja in akreditacije iz člena 15.

Doseganje ciljev in mejnikov iz četrtega pododstavka, točke (b), se preveri do 31. decembra 2025 in do 31. decembra vsakega naslednjega leta do leta 2050 v skladu s postopki preverjanja in akreditacije iz člena 15.

Če načrt za razogljičenje ni bil pripravljen v skladu s četrtim pododstavkom ali če mejniki in cilji iz tega načrta niso doseženi, se znesek brezplačne dodelitve zmanjša v skladu z devetim in desetim pododstavkom.

Če načrt za razogljičenje ni bil pripravljen v skladu s četrtim pododstavkom ali če mejniki in cilji iz tega načrta niso doseženi, se znesek brezplačne dodelitve zmanjša v skladu z devetim in desetim pododstavkom.

Na Komisijo se ob podpori Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive z določitvijo minimalne vsebine in oblike načrtov za razogljičenje iz četrtega pododstavka tega odstavka, zlasti kar zadeva referenčne vrednosti za cilje in mejnike iz točke (b) tega pododstavka. V pripravo in sprejetje delegiranih aktov so vključeni vsi ustrezni deležniki.

Na Komisijo se ob podpori Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive z določitvijo minimalne vsebine in oblike načrtov za razogljičenje iz četrtega pododstavka tega odstavka, zlasti kar zadeva referenčne vrednosti za cilje in mejnike iz točke (b) tega pododstavka. V pripravo in sprejetje delegiranih aktov so vključeni vsi ustrezni deležniki.

Kadar zahteve iz tretjega ali četrtega pododstavka niso izpolnjene, se brezplačna dodelitev zmanjša za:

Kadar zahteve iz tretjega ali četrtega pododstavka niso izpolnjene, se brezplačna dodelitev zmanjša za:

| (a) | 50 % za naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so nad povprečjem 10 % najmanj učinkovitih naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode; |
| --- | --- |

(a)

(a)

50 % za naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so nad povprečjem 10 % najmanj učinkovitih naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode;

50 % za naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so nad povprečjem 10 % najmanj učinkovitih naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode;

| (b) | 30 % za naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najmanj učinkovitih naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode in nad povprečjem 50 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

30 % za naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najmanj učinkovitih naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode in nad povprečjem 50 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja;

30 % za naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najmanj učinkovitih naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode in nad povprečjem 50 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja;

| (c) | 25 % za naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so nad povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode in pod povprečjem 50 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja. |
| --- | --- |

(c)

(c)

25 % za naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so nad povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode in pod povprečjem 50 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja.

25 % za naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so nad povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode in pod povprečjem 50 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja.

Kadar niso izpolnjene niti zahteve iz tretjega pododstavka niti iz četrtega pododstavka, se odstotki iz devetega pododstavka, točke (a), (b) in (c), podvojijo.

Kadar niso izpolnjene niti zahteve iz tretjega pododstavka niti iz četrtega pododstavka, se odstotki iz devetega pododstavka, točke (a), (b) in (c), podvojijo.

Dodatna brezplačna dodelitev 10 % veljavne referenčne vrednosti se dodeli napravam, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode, če so pravice na voljo v skladu z dvanajstim pododstavkom.

Dodatna brezplačna dodelitev 10 % veljavne referenčne vrednosti se dodeli napravam, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode, če so pravice na voljo v skladu z dvanajstim pododstavkom.

Za namene dodatne brezplačne dodelitve iz enajstega pododstavka se uporabijo vse pravice, ki niso dodeljene zaradi zmanjšanja brezplačne dodelitve v skladu z devetim in desetim pododstavkom.

Za namene dodatne brezplačne dodelitve iz enajstega pododstavka se uporabijo vse pravice, ki niso dodeljene zaradi zmanjšanja brezplačne dodelitve v skladu z devetim in desetim pododstavkom.

Sprememba 523

Sprememba 523

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka a – točka ii

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka a – točka ii

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za zagotovitev dodatnih spodbud za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izboljšanje energijske učinkovitosti se določene ex-ante referenčne vrednosti celotne Unije pregledajo
  pred obdobjem 2026–2030
  za morebitno spremembo opredelitev in meja sistema obstoječih referenčnih vrednosti za proizvode. | Za zagotovitev dodatnih spodbud za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izboljšanje energijske učinkovitosti se določene ex-ante referenčne vrednosti celotne Unije pregledajo
  čim prej in ne pozneje kot ... [6 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive o spremembi]
  za morebitno spremembo opredelitev
  , področja uporabe
  in meja sistema obstoječih referenčnih vrednosti za proizvode
  in morebitno vključitev novih referenčnih vrednosti, da se zagotovi, da brezplačna dodelitev za proizvodnjo proizvoda ni odvisna od surovine ali vrste proizvodnega procesa, če imajo proizvodni procesi enak namen, da se upošteva potencial za krožno uporabo materialov ali da se prepreči, da bi bile naprave z delno ali popolnoma razogljičenimi procesi, ki proizvajajo proizvode s podobnimi ali enakimi lastnostmi kot konvencionalne naprave v referenčni vrednosti, izključene iz sistema referenčnih vrednosti ali v njem ne bi smele sodelovati
  .
  Referenčne vrednosti, določene na podlagi tega pregleda, se objavijo takoj, ko so voljo potrebne informacije, da se te referenčne vrednosti začnejo uporabljati leta 2026. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za zagotovitev dodatnih spodbud za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izboljšanje energijske učinkovitosti se določene ex-ante referenčne vrednosti celotne Unije pregledajo
  pred obdobjem 2026–2030
  za morebitno spremembo opredelitev in meja sistema obstoječih referenčnih vrednosti za proizvode.

pred obdobjem 2026–2030

Za zagotovitev dodatnih spodbud za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izboljšanje energijske učinkovitosti se določene ex-ante referenčne vrednosti celotne Unije pregledajo
  čim prej in ne pozneje kot ... [6 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive o spremembi]
  za morebitno spremembo opredelitev
  , področja uporabe
  in meja sistema obstoječih referenčnih vrednosti za proizvode
  in morebitno vključitev novih referenčnih vrednosti, da se zagotovi, da brezplačna dodelitev za proizvodnjo proizvoda ni odvisna od surovine ali vrste proizvodnega procesa, če imajo proizvodni procesi enak namen, da se upošteva potencial za krožno uporabo materialov ali da se prepreči, da bi bile naprave z delno ali popolnoma razogljičenimi procesi, ki proizvajajo proizvode s podobnimi ali enakimi lastnostmi kot konvencionalne naprave v referenčni vrednosti, izključene iz sistema referenčnih vrednosti ali v njem ne bi smele sodelovati
  .
  Referenčne vrednosti, določene na podlagi tega pregleda, se objavijo takoj, ko so voljo potrebne informacije, da se te referenčne vrednosti začnejo uporabljati leta 2026.

čim prej in ne pozneje kot ... [6 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive o spremembi]

, področja uporabe

in morebitno vključitev novih referenčnih vrednosti, da se zagotovi, da brezplačna dodelitev za proizvodnjo proizvoda ni odvisna od surovine ali vrste proizvodnega procesa, če imajo proizvodni procesi enak namen, da se upošteva potencial za krožno uporabo materialov ali da se prepreči, da bi bile naprave z delno ali popolnoma razogljičenimi procesi, ki proizvajajo proizvode s podobnimi ali enakimi lastnostmi kot konvencionalne naprave v referenčni vrednosti, izključene iz sistema referenčnih vrednosti ali v njem ne bi smele sodelovati

Referenčne vrednosti, določene na podlagi tega pregleda, se objavijo takoj, ko so voljo potrebne informacije, da se te referenčne vrednosti začnejo uporabljati leta 2026.

Sprememba 678

Sprememba 678

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka b

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 1 a – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z odstopanjem od
  prejšnjega
  pododstavka je proizvodnja
  teh
  proizvodov v prvih letih izvajanja
  uredbe o [CBAM]
  upravičena do brezplačne dodelitve manjših količin pravic. Uporabi se faktor (faktor CBAM) za zmanjšanje brezplačne dodelitve za proizvodnjo teh proizvodov. Faktor CBAM znaša 100 % v obdobju od začetka veljavnosti [uredbe o CBAM] do konca leta 
  2025, 90 % leta
   2026
  , nato pa se vsako leto zmanjša za 10 odstotnih točk
  , da
  do desetega leta
  doseže 0 %. | Z odstopanjem od
  prvega
  pododstavka je proizvodnja proizvodov
  iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM]
  v prvih letih izvajanja
  slednje
  upravičena do brezplačne dodelitve manjših količin pravic. Uporabi se faktor (faktor CBAM) za zmanjšanje brezplačne dodelitve za proizvodnjo teh proizvodov. Faktor CBAM znaša 100 % v obdobju
  med ... [datum začetka veljavnosti
  [uredbe o CBAM]] do konca leta 2026
  in je odvisen od uporabe člena 36(3), točka (d), Uredbe (EU) .../... [uredba o CBAM], 93 % v letu 2027, 84 % v letu 2028, 69 % v letu 2029, 50 % v letu 2030 in 25 % v letu 2031,
  da
  v letu 2032
  doseže 0 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z odstopanjem od
  prejšnjega
  pododstavka je proizvodnja
  teh
  proizvodov v prvih letih izvajanja
  uredbe o [CBAM]
  upravičena do brezplačne dodelitve manjših količin pravic. Uporabi se faktor (faktor CBAM) za zmanjšanje brezplačne dodelitve za proizvodnjo teh proizvodov. Faktor CBAM znaša 100 % v obdobju od začetka veljavnosti [uredbe o CBAM] do konca leta 
  2025, 90 % leta
   2026
  , nato pa se vsako leto zmanjša za 10 odstotnih točk
  , da
  do desetega leta
  doseže 0 %.

prejšnjega

teh

uredbe o [CBAM]

2025, 90 % leta

, nato pa se vsako leto zmanjša za 10 odstotnih točk

do desetega leta

Z odstopanjem od
  prvega
  pododstavka je proizvodnja proizvodov
  iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM]
  v prvih letih izvajanja
  slednje
  upravičena do brezplačne dodelitve manjših količin pravic. Uporabi se faktor (faktor CBAM) za zmanjšanje brezplačne dodelitve za proizvodnjo teh proizvodov. Faktor CBAM znaša 100 % v obdobju
  med ... [datum začetka veljavnosti
  [uredbe o CBAM]] do konca leta 2026
  in je odvisen od uporabe člena 36(3), točka (d), Uredbe (EU) .../... [uredba o CBAM], 93 % v letu 2027, 84 % v letu 2028, 69 % v letu 2029, 50 % v letu 2030 in 25 % v letu 2031,
  da
  v letu 2032
  doseže 0 %.

prvega

iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM]

slednje

med ... [datum začetka veljavnosti

in je odvisen od uporabe člena 36(3), točka (d), Uredbe (EU) .../... [uredba o CBAM], 93 % v letu 2027, 84 % v letu 2028, 69 % v letu 2029, 50 % v letu 2030 in 25 % v letu 2031,

v letu 2032

Sprememba 679

Sprememba 679

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka b

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 1 a – pododstavka 2 a (novo) in 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje, je z odstopanjem od prvega in drugega pododstavka proizvodnja proizvodov iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM] v Uniji še naprej upravičena do brezplačne dodelitve pravice, če so ti proizvodi proizvedeni za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS. |
| | Komisija do ... [eno leto pred koncem prehodnega obdobja iz uredbe o CBAM] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje podrobno oceno učinka EU ETS in CBAM na proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM] v Uniji, proizvedenih za izvoz v tretje države, in na razvoj svetovnih emisij, pa tudi oceno odstopanja iz prejšnjega odstavka s pravili STO, pri čemer oceni zlasti morebitne mehanizme za prilagoditev izvoza za naprave, ki spadajo v 10 % najučinkovitejših naprav iz tega člena, ob tem pa upošteva združljivost s pravili STO in morebitne druge predloge, ki se ji zdijo ustrezni. Komisija do ... [konec prehodnega obdobja iz uredbe o CBAM] temu poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog o zaščiti pred tveganjem selitve emisij CO2, ki cene ogljika za proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM] v Uniji, proizvedenih za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS, izravnava na način, združljiv s pravili STO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje, je z odstopanjem od prvega in drugega pododstavka proizvodnja proizvodov iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM] v Uniji še naprej upravičena do brezplačne dodelitve pravice, če so ti proizvodi proizvedeni za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS.

Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje, je z odstopanjem od prvega in drugega pododstavka proizvodnja proizvodov iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM] v Uniji še naprej upravičena do brezplačne dodelitve pravice, če so ti proizvodi proizvedeni za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS.

Komisija do ... [eno leto pred koncem prehodnega obdobja iz uredbe o CBAM] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje podrobno oceno učinka EU ETS in CBAM na proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM] v Uniji, proizvedenih za izvoz v tretje države, in na razvoj svetovnih emisij, pa tudi oceno odstopanja iz prejšnjega odstavka s pravili STO, pri čemer oceni zlasti morebitne mehanizme za prilagoditev izvoza za naprave, ki spadajo v 10 % najučinkovitejših naprav iz tega člena, ob tem pa upošteva združljivost s pravili STO in morebitne druge predloge, ki se ji zdijo ustrezni. Komisija do ... [konec prehodnega obdobja iz uredbe o CBAM] temu poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog o zaščiti pred tveganjem selitve emisij CO2, ki cene ogljika za proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM] v Uniji, proizvedenih za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS, izravnava na način, združljiv s pravili STO.

Komisija do ... [eno leto pred koncem prehodnega obdobja iz uredbe o CBAM] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje podrobno oceno učinka EU ETS in CBAM na proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k Uredbi [uredba o CBAM] v Uniji, proizvedenih za izvoz v tretje države, in na razvoj svetovnih emisij, pa tudi oceno odstopanja iz prejšnjega odstavka s pravili STO, pri čemer oceni zlasti morebitne mehanizme za prilagoditev izvoza za naprave, ki spadajo v 10 % najučinkovitejših naprav iz tega člena, ob tem pa upošteva združljivost s pravili STO in morebitne druge predloge, ki se ji zdijo ustrezni. Komisija do ... [konec prehodnega obdobja iz uredbe o CBAM] temu poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog o zaščiti pred tveganjem selitve emisij CO2

Sprememba 529

Sprememba 529

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka b

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 1 a – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pravice, pridobljene na podlagi zmanjšanja brezplačne dodelitve, se dajo na voljo za
  podporo inovacijam
  v skladu s členom 10a(8). | Pravice, pridobljene na podlagi zmanjšanja brezplačne dodelitve, se dajo na voljo za
  sklad za podnebne naložbe
  v skladu s členom 10a(8). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pravice, pridobljene na podlagi zmanjšanja brezplačne dodelitve, se dajo na voljo za
  podporo inovacijam
  v skladu s členom 10a(8).

podporo inovacijam

Pravice, pridobljene na podlagi zmanjšanja brezplačne dodelitve, se dajo na voljo za
  sklad za podnebne naložbe
  v skladu s členom 10a(8).

sklad za podnebne naložbe

Sprememba 530

Sprememba 530

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka b a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 1 a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | vstavi se naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„1aa.
     
  Komisija vsako leto od leta 2025 v svojem letnem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 10(5) oceni učinkovitost mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) pri odpravljanju tveganja selitve virov CO2 za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika. V poročilu zlasti oceni razvoj izvoza Unije v sektorjih CBAM ter razvoj trgovinskih tokov in vgrajenih emisij za to blago na svetovnem trgu. Če Komisija v poročilu ugotovi, da obstaja tveganje selitve virov CO2 za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika, po potrebi predstavi zakonodajni predlog za odpravo tega tveganja selitve virov CO2 na način, ki je skladen s pravili WTO ter upošteva razogljičenje naprav v Uniji.“

Sprememba 531

Sprememba 531

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka c – točka i

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka c – točka i

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 2 – pododstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | Referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 se določijo na enak način, kot je določeno v točkah (a) in (d), na podlagi informacij, predloženih v skladu s členom 11 za leti 2021 in 2022, ter na podlagi uporabe letne stopnje zmanjšanja za vsako leto med letoma 2008 in 2028. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

Referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 se določijo na enak način, kot je določeno v točkah (a) in (d), na podlagi informacij, predloženih v skladu s členom 11 za leti 2021 in 2022, ter na podlagi uporabe letne stopnje zmanjšanja za vsako leto med letoma 2008 in 2028.

| (c) | Referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 se določijo na enak način, kot je določeno v točkah (a) in (d), na podlagi informacij, predloženih v skladu s členom 11 za leti 2021 in 2022,
  pri čemer se pri določanju vrednosti parametrov izvzamejo podatki treh najmanj emisijsko intenzivnih elektrarn, ki so začele obratovati po letu 2017 ali so prejele brezplačne pravice na podlagi druge referenčne vrednosti,
  ter na podlagi uporabe letne stopnje zmanjšanja za vsako leto med letoma 2008 in 2028. |
| --- | --- |

(c)

Referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 se določijo na enak način, kot je določeno v točkah (a) in (d), na podlagi informacij, predloženih v skladu s členom 11 za leti 2021 in 2022,
  pri čemer se pri določanju vrednosti parametrov izvzamejo podatki treh najmanj emisijsko intenzivnih elektrarn, ki so začele obratovati po letu 2017 ali so prejele brezplačne pravice na podlagi druge referenčne vrednosti,
  ter na podlagi uporabe letne stopnje zmanjšanja za vsako leto med letoma 2008 in 2028.

pri čemer se pri določanju vrednosti parametrov izvzamejo podatki treh najmanj emisijsko intenzivnih elektrarn, ki so začele obratovati po letu 2017 ali so prejele brezplačne pravice na podlagi druge referenčne vrednosti,

Sprememba 532

Sprememba 532

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka c – točka ii

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka c – točka ii

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 2 – pododstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | Kadar letna stopnja zmanjšanja presega 2,5  % ali pa je nižja od
  0,2  %
  , so referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 enake referenčnim vrednostim, ki se uporabljajo v obdobju 2013–2020, zmanjšane za tisto od teh dveh odstotnih stopenj, ki je relevantna za vsako leto med letoma 2008 in 2028. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

Kadar letna stopnja zmanjšanja presega 2,5  % ali pa je nižja od
  0,2  %
  , so referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 enake referenčnim vrednostim, ki se uporabljajo v obdobju 2013–2020, zmanjšane za tisto od teh dveh odstotnih stopenj, ki je relevantna za vsako leto med letoma 2008 in 2028.

0,2  %

| (d) | Kadar letna stopnja zmanjšanja presega 2,5  % ali pa je nižja od
  0,4  %
  , so referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 enake referenčnim vrednostim, ki se uporabljajo v obdobju 2013–2020, zmanjšane za tisto od teh dveh odstotnih stopenj, ki je relevantna za vsako leto med letoma 2008 in 2028. |
| --- | --- |

(d)

Kadar letna stopnja zmanjšanja presega 2,5  % ali pa je nižja od
  0,4  %
  , so referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 enake referenčnim vrednostim, ki se uporabljajo v obdobju 2013–2020, zmanjšane za tisto od teh dveh odstotnih stopenj, ki je relevantna za vsako leto med letoma 2008 in 2028.

0,4  %

Sprememba 533

Sprememba 533

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka d a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka d a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

5.   Za upoštevanje deleža pravic, ki se prodajo na dražbi, določenega v členu 10, za vsako leto, v katerem znesek brezplačnih dodelitev ne doseže največje količine, ki upošteva delež pravic, ki se prodajo na dražbi, preostale pravice do navedene količine pa se uporabijo za preprečevanje ali omejevanje zmanjšanja brezplačne dodelitve, da se spoštuje delež pravic, ki se prodajo na dražbi v poznejših letih. Kadar se kljub temu doseže največja količina, se brezplačne dodelitve ustrezno prilagodijo. Vsaka taka prilagoditev se izvede na enoten način

„5.   Za upoštevanje deleža pravic, ki se prodajo na dražbi, določenega v členu 10, za vsako leto, v katerem znesek brezplačnih dodelitev ne doseže največje količine, ki upošteva delež pravic, ki se prodajo na dražbi, preostale pravice do navedene količine pa se uporabijo za preprečevanje ali omejevanje zmanjšanja brezplačne dodelitve, da se spoštuje delež pravic, ki se prodajo na dražbi v poznejših letih. Kadar se kljub temu doseže največja količina, se brezplačne dodelitve ustrezno prilagodijo. Vsaka taka prilagoditev se izvede na enoten način 
  Naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti v letu, v katerem se uporabi prilagoditev, so iz prilagoditve izvzete.“

Sprememba 534

Sprememba 534

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 365
   milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko dodelila brezplačno v skladu s tem členom, in
  85
   milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko prodala na dražbi v skladu s členom 10, ter pravice, pridobljene z zmanjšanjem brezplačne dodelitve iz člena 10a(1a),
  se da
  na voljo skladu
  , katerega
  cilj je podpirati inovacije na področju
  nizkoogljičnih tehnologij
  in
  procesov ter prispevati
  k ciljem ničelnega onesnaževanja (v 
  nadaljnjem besedilu: sklad
  za inovacije). Pravice, ki se ne izdajo operatorjem zrakoplovov zaradi njihovega zaprtja in ki niso potrebne za kritje morebitnega primanjkljaja pri predajah teh operatorjev, se prav tako uporabijo za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku. | 390
   milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko dodelila brezplačno v skladu s tem členom, in
  110
   milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko prodala na dražbi v skladu s členom 10, ter pravice
  iz člena 10(1), peti pododstavek, se dajo na voljo skladu za podnebne naložbe. Poleg tega se vse pravice
  , pridobljene z zmanjšanjem brezplačne dodelitve iz člena 10a(1a),
  dajo
  na voljo
  tudi
  skladu
  za podnebne naložbe.
  Cilj
  sklada za podnebne naložbe
  je podpirati inovacije na področju
  tehnik, procesov
  in
  tehnologij, ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorjev, ki jih zajema ta direktiva, in
  k ciljem ničelnega onesnaževanja
  in krožnosti, pa tudi razširitvi tehnik, postopkov in tehnologij, ki jih ni več mogoče šteti za inovativne, vendar imajo kljub temu znaten potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter prispevajo k prihrankom energije in virov
  v 
  skladu s podnebnimi in energetskimi cilji Unije
  za
  leto 2030. Da bi čim prej spodbudili
  inovacije
  v prelomnih tehnologijah, Komisija zagotovi, da se del sredstev, ki so na voljo prek sklada za podnebne naložbe, v večji meri dodeli v obdobju od ... do ... [prvih pet let izvajanja te direktive o spremembi]
  . Pravice, ki se ne izdajo operatorjem zrakoplovov zaradi njihovega zaprtja in ki niso potrebne za kritje morebitnega primanjkljaja pri predajah teh operatorjev, se prav tako uporabijo za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

365
   milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko dodelila brezplačno v skladu s tem členom, in
  85
   milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko prodala na dražbi v skladu s členom 10, ter pravice, pridobljene z zmanjšanjem brezplačne dodelitve iz člena 10a(1a),
  se da
  na voljo skladu
  , katerega
  cilj je podpirati inovacije na področju
  nizkoogljičnih tehnologij
  in
  procesov ter prispevati
  k ciljem ničelnega onesnaževanja (v 
  nadaljnjem besedilu: sklad
  za inovacije). Pravice, ki se ne izdajo operatorjem zrakoplovov zaradi njihovega zaprtja in ki niso potrebne za kritje morebitnega primanjkljaja pri predajah teh operatorjev, se prav tako uporabijo za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku.

365

85

se da

, katerega

nizkoogljičnih tehnologij

procesov ter prispevati

nadaljnjem besedilu: sklad

390
   milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko dodelila brezplačno v skladu s tem členom, in
  110
   milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko prodala na dražbi v skladu s členom 10, ter pravice
  iz člena 10(1), peti pododstavek, se dajo na voljo skladu za podnebne naložbe. Poleg tega se vse pravice
  , pridobljene z zmanjšanjem brezplačne dodelitve iz člena 10a(1a),
  dajo
  na voljo
  tudi
  skladu
  za podnebne naložbe.
  Cilj
  sklada za podnebne naložbe
  je podpirati inovacije na področju
  tehnik, procesov
  in
  tehnologij, ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorjev, ki jih zajema ta direktiva, in
  k ciljem ničelnega onesnaževanja
  in krožnosti, pa tudi razširitvi tehnik, postopkov in tehnologij, ki jih ni več mogoče šteti za inovativne, vendar imajo kljub temu znaten potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter prispevajo k prihrankom energije in virov
  v 
  skladu s podnebnimi in energetskimi cilji Unije
  za
  leto 2030. Da bi čim prej spodbudili
  inovacije
  v prelomnih tehnologijah, Komisija zagotovi, da se del sredstev, ki so na voljo prek sklada za podnebne naložbe, v večji meri dodeli v obdobju od ... do ... [prvih pet let izvajanja te direktive o spremembi]
  . Pravice, ki se ne izdajo operatorjem zrakoplovov zaradi njihovega zaprtja in ki niso potrebne za kritje morebitnega primanjkljaja pri predajah teh operatorjev, se prav tako uporabijo za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku.

390

110

iz člena 10(1), peti pododstavek, se dajo na voljo skladu za podnebne naložbe. Poleg tega se vse pravice

dajo

tudi

za podnebne naložbe.

sklada za podnebne naložbe

tehnik, procesov

tehnologij, ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorjev, ki jih zajema ta direktiva, in

in krožnosti, pa tudi razširitvi tehnik, postopkov in tehnologij, ki jih ni več mogoče šteti za inovativne, vendar imajo kljub temu znaten potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter prispevajo k prihrankom energije in virov

skladu s podnebnimi in energetskimi cilji Unije

leto 2030. Da bi čim prej spodbudili

v prelomnih tehnologijah, Komisija zagotovi, da se del sredstev, ki so na voljo prek sklada za podnebne naložbe, v večji meri dodeli v obdobju od ... do ... [prvih pet let izvajanja te direktive o spremembi]

Sprememba 535

Sprememba 535

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga dopolnjuje vse preostale prihodke od 300 milijonov pravic, ki so na voljo v obdobju 2013–2020 v skladu s Sklepom Komisije 2010/670/EU (*), in se
  jih porabi
  v ustreznem trenutku za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku. Prav tako se zunanji namenski prejemki iz člena 
  21(2)
  Uredbe (EU)
  o [FuelEU za pomorstvo]
  dodelijo skladu za
  inovacije
  in izvršijo v skladu s tem odstavkom. | Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga dopolnjuje vse preostale prihodke od 300 milijonov pravic, ki so na voljo v obdobju 2013–2020 v skladu s Sklepom Komisije 2010/670/EU (*), in se
  porabijo
  v ustreznem trenutku za podporo inovacijam
  in razogljičenju
  , kot je navedeno v prvem pododstavku. Prav tako se zunanji namenski prejemki iz člena 
  5(6)
  Uredbe (EU)
  2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta

   (**) dodelijo skladu za
  oceane, vzpostavljenim s členom 3gab,
  in izvršijo v skladu s tem odstavkom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga dopolnjuje vse preostale prihodke od 300 milijonov pravic, ki so na voljo v obdobju 2013–2020 v skladu s Sklepom Komisije 2010/670/EU (*), in se
  jih porabi
  v ustreznem trenutku za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku. Prav tako se zunanji namenski prejemki iz člena 
  21(2)
  Uredbe (EU)
  o [FuelEU za pomorstvo]
  dodelijo skladu za
  inovacije
  in izvršijo v skladu s tem odstavkom.

*

jih porabi

21(2)

o [FuelEU za pomorstvo]

inovacije

Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga dopolnjuje vse preostale prihodke od 300 milijonov pravic, ki so na voljo v obdobju 2013–2020 v skladu s Sklepom Komisije 2010/670/EU (*), in se
  porabijo
  v ustreznem trenutku za podporo inovacijam
  in razogljičenju
  , kot je navedeno v prvem pododstavku. Prav tako se zunanji namenski prejemki iz člena 
  5(6)
  Uredbe (EU)
  2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta

   (**) dodelijo skladu za
  oceane, vzpostavljenim s členom 3gab,
  in izvršijo v skladu s tem odstavkom.

*

porabijo

in razogljičenju

5(6)

2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta

**

oceane, vzpostavljenim s členom 3gab,

Sprememba 536

Sprememba 536

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sklad za
  inovacije
  zajema sektorje iz prilog I in III,
  vključno z okoljsko varnim zajemanjem in uporabo ogljika, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb
  , ter proizvodi, ki nadomeščajo ogljično intenzivne proizvode, ki se proizvajajo v sektorjih iz Priloge I, ter bo spodbujal razvoj in obratovanje projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter
  inovativnih tehnologij obnovljivih virov energije
  in
  shranjevanja energije; na geografsko enakomerno porazdeljenih lokacijah.
  Sklad za
  inovacije lahko
  podpira tudi prelomne inovativne tehnologije in infrastrukturo za razogljičenje
  pomorskega sektorja ter proizvodnjo nizkoogljičnih
  in
  brezogljičnih goriv
  za
  letalstvo
  ,
  železniški
  in
  cestni promet
  . Posebna pozornost se nameni projektom v sektorjih, zajetih z [uredbo
  o
  CBAM], za podporo inovacijam
  na področju nizkoogljičnih
  tehnologij,
  zajemanja
  in
  uporabe
  ogljika,
  zajemanja
  in
  shranjevanja
  CO2,
  energije iz obnovljivih virov
  in
  shranjevanja
  energije na način,
  s katerim se
  prispeva k blažitvi podnebnih sprememb. | Sklad za
  podnebne naložbe
  zajema sektorje iz Prilog I in III,
  kot so inovativne tehnologije energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije
  , ter proizvodi
  in postopki
  , ki nadomeščajo ogljično intenzivne proizvode, ki se proizvajajo v sektorjih iz Priloge I, ter bo spodbujal razvoj in obratovanje
  inovativnih
  projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in
  uporaba ogljika, ki znatno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, zlasti v zvezi z neizogibnimi emisijami iz industrijskih procesov, okoljsko varno zajemanje, transport in trajno
  geološko shranjevanje CO2

  za neizogibne emisije iz industrijskih procesov
  ter
  neposredno zajemanje CO2 iz ozračja z varnim, trajnostnim
  in
  trajnim shranjevanjem (v nadaljnjem besedilu: DACS). Spodbujajo se lahko tudi naložbe v tehnologije obnovljivega vodika, če je ustrezno
  . Sklad za
  podnebne naložbe
  podpira tudi prelomne inovativne tehnologije in infrastrukturo za razogljičenje
  železniškega in cestnega prometa, vključno s kolektivnimi oblikami prevoza, kot so javni prevoz
  in
  občasne avtobusni prevozi, hkrati pa si prizadeva
  za
  sinergije s programom Obzorje Evropa
  ,
  zlasti z evropskimi partnerstvi
  in
  po potrebi z drugimi programi Unije
  . Posebna pozornost se nameni projektom
  , tudi za izvoz,
  v sektorjih, zajetih z [uredbo CBAM], za podporo inovacijam
  in izvajanju tehnik, procesov in
  tehnologij,
  ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorjev, zajetih v navedeni uredbi, zajemanju
  in
  uporabi
  ogljika,
  zajemanju
  in
  shranjevanju
  CO2,
  transportu CO2, obnovljivi energiji
  in
  shranjevanju
  energije na način,
  ki
  prispeva k blažitvi podnebnih sprememb
  v skladu s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119 za leti 2030 in 2050 ter k pravičnemu prehodu, pri katerem se doseže največje zmanjšanje emisij glede na obseg podpore. Sklad za podnebne naložbe lahko podpira tudi prelomne inovativne tehnologije, katerih cilj je zmanjšanje emisij v sektorju odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sklad za
  inovacije
  zajema sektorje iz prilog I in III,
  vključno z okoljsko varnim zajemanjem in uporabo ogljika, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb
  , ter proizvodi, ki nadomeščajo ogljično intenzivne proizvode, ki se proizvajajo v sektorjih iz Priloge I, ter bo spodbujal razvoj in obratovanje projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter
  inovativnih tehnologij obnovljivih virov energije
  in
  shranjevanja energije; na geografsko enakomerno porazdeljenih lokacijah.
  Sklad za
  inovacije lahko
  podpira tudi prelomne inovativne tehnologije in infrastrukturo za razogljičenje
  pomorskega sektorja ter proizvodnjo nizkoogljičnih
  in
  brezogljičnih goriv
  za
  letalstvo
  ,
  železniški
  in
  cestni promet
  . Posebna pozornost se nameni projektom v sektorjih, zajetih z [uredbo
  o
  CBAM], za podporo inovacijam
  na področju nizkoogljičnih
  tehnologij,
  zajemanja
  in
  uporabe
  ogljika,
  zajemanja
  in
  shranjevanja
  CO2,
  energije iz obnovljivih virov
  in
  shranjevanja
  energije na način,
  s katerim se
  prispeva k blažitvi podnebnih sprememb.

inovacije

vključno z okoljsko varnim zajemanjem in uporabo ogljika, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb

2

inovativnih tehnologij obnovljivih virov energije

shranjevanja energije; na geografsko enakomerno porazdeljenih lokacijah.

inovacije lahko

pomorskega sektorja ter proizvodnjo nizkoogljičnih

brezogljičnih goriv

letalstvo

železniški

cestni promet

o

na področju nizkoogljičnih

zajemanja

uporabe

zajemanja

shranjevanja

2

energije iz obnovljivih virov

shranjevanja

s katerim se

Sklad za
  podnebne naložbe
  zajema sektorje iz Prilog I in III,
  kot so inovativne tehnologije energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije
  , ter proizvodi
  in postopki
  , ki nadomeščajo ogljično intenzivne proizvode, ki se proizvajajo v sektorjih iz Priloge I, ter bo spodbujal razvoj in obratovanje
  inovativnih
  projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in
  uporaba ogljika, ki znatno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, zlasti v zvezi z neizogibnimi emisijami iz industrijskih procesov, okoljsko varno zajemanje, transport in trajno
  geološko shranjevanje CO2

  za neizogibne emisije iz industrijskih procesov
  ter
  neposredno zajemanje CO2 iz ozračja z varnim, trajnostnim
  in
  trajnim shranjevanjem (v nadaljnjem besedilu: DACS). Spodbujajo se lahko tudi naložbe v tehnologije obnovljivega vodika, če je ustrezno
  . Sklad za
  podnebne naložbe
  podpira tudi prelomne inovativne tehnologije in infrastrukturo za razogljičenje
  železniškega in cestnega prometa, vključno s kolektivnimi oblikami prevoza, kot so javni prevoz
  in
  občasne avtobusni prevozi, hkrati pa si prizadeva
  za
  sinergije s programom Obzorje Evropa
  ,
  zlasti z evropskimi partnerstvi
  in
  po potrebi z drugimi programi Unije
  . Posebna pozornost se nameni projektom
  , tudi za izvoz,
  v sektorjih, zajetih z [uredbo CBAM], za podporo inovacijam
  in izvajanju tehnik, procesov in
  tehnologij,
  ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorjev, zajetih v navedeni uredbi, zajemanju
  in
  uporabi
  ogljika,
  zajemanju
  in
  shranjevanju
  CO2,
  transportu CO2, obnovljivi energiji
  in
  shranjevanju
  energije na način,
  ki
  prispeva k blažitvi podnebnih sprememb
  v skladu s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119 za leti 2030 in 2050 ter k pravičnemu prehodu, pri katerem se doseže največje zmanjšanje emisij glede na obseg podpore. Sklad za podnebne naložbe lahko podpira tudi prelomne inovativne tehnologije, katerih cilj je zmanjšanje emisij v sektorju odpadkov.

podnebne naložbe

kot so inovativne tehnologije energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije

in postopki

inovativnih

uporaba ogljika, ki znatno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, zlasti v zvezi z neizogibnimi emisijami iz industrijskih procesov, okoljsko varno zajemanje, transport in trajno

2

za neizogibne emisije iz industrijskih procesov

neposredno zajemanje CO2

trajnim shranjevanjem (v nadaljnjem besedilu: DACS). Spodbujajo se lahko tudi naložbe v tehnologije obnovljivega vodika, če je ustrezno

podnebne naložbe

železniškega in cestnega prometa, vključno s kolektivnimi oblikami prevoza, kot so javni prevoz

občasne avtobusni prevozi, hkrati pa si prizadeva

sinergije s programom Obzorje Evropa

zlasti z evropskimi partnerstvi

po potrebi z drugimi programi Unije

, tudi za izvoz,

in izvajanju tehnik, procesov in

ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorjev, zajetih v navedeni uredbi, zajemanju

uporabi

zajemanju

shranjevanju

2

transportu CO2

shranjevanju

ki

v skladu s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119 za leti 2030 in 2050 ter k pravičnemu prehodu, pri katerem se doseže največje zmanjšanje emisij glede na obseg podpore. Sklad za podnebne naložbe lahko podpira tudi prelomne inovativne tehnologije, katerih cilj je zmanjšanje emisij v sektorju odpadkov.

Sprememba 537

Sprememba 537

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Vsaj 12 % pravic, ki se dajo na voljo skladu za podnebne naložbe, se uporabi za nadaljnji razvoj in uporabo obnovljivih virov energije v Uniji v skladu z Direktivo (EU) .../... [revidirana direktiva o energiji iz obnovljivih virov]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsaj 12 % pravic, ki se dajo na voljo skladu za podnebne naložbe, se uporabi za nadaljnji razvoj in uporabo obnovljivih virov energije v Uniji v skladu z Direktivo (EU) .../... [revidirana direktiva o energiji iz obnovljivih virov];

Vsaj 12 % pravic, ki se dajo na voljo skladu za podnebne naložbe, se uporabi za nadaljnji razvoj in uporabo obnovljivih virov energije v Uniji v skladu z Direktivo (EU) .../... [revidirana direktiva o energiji iz obnovljivih virov];

Sprememba 538

Sprememba 538

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Sklad za podnebne naložbe lahko podpira tudi pogodbe na razliko za ogljik, da bi podprli tehnologije razogljičenja, za katere cena ogljika morda ni zadostna spodbuda. Komisija do 31. decembra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive s pravili o delovanju pogodb na razliko za ogljik. |
| | Finančna podpora iz sklada za podnebne naložbe je sorazmerna s cilji politike iz tega člena in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja notranjega trga. V ta namen se sredstva dodelijo samo za kritje dodatnih stroškov ali naložbenih tveganj, ki jih vlagatelji ne morejo kriti pod običajnimi tržnimi pogoji. V skladu s tem pomoč iz sklada za podnebne naložbe ne povzroča nepravične diskriminacije v zvezi s konkurenčnimi uvoženimi proizvodi, kot to zahtevajo pravila WTO. |
| | Kadar je cena v EU ETS višja od izvršilne cene, po kateri je bil projekt dodeljen, upravičenec vrne razliko skladu za podnebne naložbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sklad za podnebne naložbe lahko podpira tudi pogodbe na razliko za ogljik, da bi podprli tehnologije razogljičenja, za katere cena ogljika morda ni zadostna spodbuda. Komisija do 31. decembra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive s pravili o delovanju pogodb na razliko za ogljik.

Sklad za podnebne naložbe lahko podpira tudi pogodbe na razliko za ogljik, da bi podprli tehnologije razogljičenja, za katere cena ogljika morda ni zadostna spodbuda. Komisija do 31. decembra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive s pravili o delovanju pogodb na razliko za ogljik.

Finančna podpora iz sklada za podnebne naložbe je sorazmerna s cilji politike iz tega člena in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja notranjega trga. V ta namen se sredstva dodelijo samo za kritje dodatnih stroškov ali naložbenih tveganj, ki jih vlagatelji ne morejo kriti pod običajnimi tržnimi pogoji. V skladu s tem pomoč iz sklada za podnebne naložbe ne povzroča nepravične diskriminacije v zvezi s konkurenčnimi uvoženimi proizvodi, kot to zahtevajo pravila WTO.

Finančna podpora iz sklada za podnebne naložbe je sorazmerna s cilji politike iz tega člena in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja notranjega trga. V ta namen se sredstva dodelijo samo za kritje dodatnih stroškov ali naložbenih tveganj, ki jih vlagatelji ne morejo kriti pod običajnimi tržnimi pogoji. V skladu s tem pomoč iz sklada za podnebne naložbe ne povzroča nepravične diskriminacije v zvezi s konkurenčnimi uvoženimi proizvodi, kot to zahtevajo pravila WTO.

Kadar je cena v EU ETS višja od izvršilne cene, po kateri je bil projekt dodeljen, upravičenec vrne razliko skladu za podnebne naložbe.

Kadar je cena v EU ETS višja od izvršilne cene, po kateri je bil projekt dodeljen, upravičenec vrne razliko skladu za podnebne naložbe.

Sprememba 539

Sprememba 539

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Upravičeni so projekti na ozemlju vseh držav članic, vključno
  z
  malimi projekti. Tehnologije, ki se podpirajo, so inovativne in brez podpore še niso tržno donosne v podobnem obsegu, vendar pa so prelomne rešitve ali dovolj zrele za uporabo v 
  predkomercialni
  fazi. | Upravičeni so projekti na ozemlju vseh držav članic, vključno
  s srednjimi in
  malimi projekti. Tehnologije, ki se podpirajo, so inovativne
  , kažejo potencial za veliko zmanjšanje toplogrednih plinov
  in brez podpore še niso tržno donosne v podobnem obsegu, vendar pa so prelomne
  ali komercialno še neizvedljive
  rešitve ali dovolj
  tehnološko
  zrele za uporabo v 
  (pred)komercialni
  fazi
  ali znatno prispevajo k doseganju podnebne nevtralnosti, njihovo obsežno uvajanje pa ni mogoče brez podpore
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Upravičeni so projekti na ozemlju vseh držav članic, vključno
  z
  malimi projekti. Tehnologije, ki se podpirajo, so inovativne in brez podpore še niso tržno donosne v podobnem obsegu, vendar pa so prelomne rešitve ali dovolj zrele za uporabo v 
  predkomercialni
  fazi.

z

predkomercialni

Upravičeni so projekti na ozemlju vseh držav članic, vključno
  s srednjimi in
  malimi projekti. Tehnologije, ki se podpirajo, so inovativne
  , kažejo potencial za veliko zmanjšanje toplogrednih plinov
  in brez podpore še niso tržno donosne v podobnem obsegu, vendar pa so prelomne
  ali komercialno še neizvedljive
  rešitve ali dovolj
  tehnološko
  zrele za uporabo v 
  (pred)komercialni
  fazi
  ali znatno prispevajo k doseganju podnebne nevtralnosti, njihovo obsežno uvajanje pa ni mogoče brez podpore
  .

s srednjimi in

, kažejo potencial za veliko zmanjšanje toplogrednih plinov

ali komercialno še neizvedljive

tehnološko

(pred)komercialni

ali znatno prispevajo k doseganju podnebne nevtralnosti, njihovo obsežno uvajanje pa ni mogoče brez podpore

Sprememba 540

Sprememba 540

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija zagotovi, da se pravice, predvidene za sklad za
  inovacije
  , prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4). Prihodki od prodaje na dražbah so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe. Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razdelijo na letne obroke, izplačane v obdobju več let. | Komisija zagotovi, da se pravice, predvidene za sklad za
  podnebne naložbe
  , prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4). Prihodki od prodaje na dražbah so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe. Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razdelijo na letne obroke, izplačane v obdobju več let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija zagotovi, da se pravice, predvidene za sklad za
  inovacije
  , prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4). Prihodki od prodaje na dražbah so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe. Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razdelijo na letne obroke, izplačane v obdobju več let.

inovacije

Komisija zagotovi, da se pravice, predvidene za sklad za
  podnebne naložbe
  , prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4). Prihodki od prodaje na dražbah so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe. Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razdelijo na letne obroke, izplačane v obdobju več let.

podnebne naložbe

Sprememba 541

Sprememba 541

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Projekti se izberejo na podlagi objektivnih in preglednih meril
  ob upoštevanju
  ,
  kadar
  je
  to ustrezno
  , v 
  kolikšni meri
  prispevajo k 
  dosegu
  zmanjšanja emisij
  na raven
  precej pod referenčnimi vrednostmi iz odstavka 2. Projekti morajo imeti potencial za razširjeno uporabo ali za znatno zmanjšanje stroškov prehoda na
  nizkoogljično
  gospodarstvo v zadevnih sektorjih. Projekti, ki vključujejo zajemanje in uporabo ogljika, zagotovijo neto zmanjšanje emisij in preprečijo emisije CO2 ali zagotovijo trajno shranjevanje CO2. V primeru nepovratnih sredstev, dodeljenih na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ni nujno odvisnih od preverjene preprečitve emisij toplogrednih plinov, če se ob upoštevanju uporabljenih tehnologij dosežejo vnaprej določeni mejniki. V primeru podpore, zagotovljene na podlagi konkurenčnega razpisa, in podpore v obliki tehnične pomoči se lahko podpre do 100 % zadevnih stroškov projektov. | Projekti se izberejo
  s preglednim izbirnim postopkom na tehnološko nevtralen način v skladu s cilji podnebnega investicijskega sklada iz prvega pododstavka tega odstavka ter
  na podlagi objektivnih in preglednih meril
  , pri čemer se upošteva
  ,
  v kolikšni meri projekti pomembno prispevajo k podnebnim in energetskim ciljem Unije, hkrati pa prispevajo k ciljem ničelnega onesnaževanja in krožnosti v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, ter da
  je
  treba zagotoviti pravično geografsko porazdelitev projektov v skladu s pododstavkom 6a tega odstavka in po potrebi obseg
  , v 
  katerem projekti
  prispevajo k 
  doseganju
  zmanjšanja emisij precej pod referenčnimi vrednostmi iz odstavka 2. Projekti morajo imeti potencial za razširjeno uporabo ali za znatno zmanjšanje stroškov prehoda na
  podnebno nevtralno
  gospodarstvo v zadevnih sektorjih
  . Prednost imajo tehnologije in postopki, s katerimi se obravnava več vplivov na okolje
  . Projekti, ki vključujejo zajemanje in uporabo ogljika, zagotovijo neto zmanjšanje emisij in preprečijo emisije CO2 ali zagotovijo trajno shranjevanje CO2. V primeru nepovratnih sredstev, dodeljenih na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ni nujno odvisnih od preverjene preprečitve emisij toplogrednih plinov, če se ob upoštevanju uporabljenih tehnologij dosežejo vnaprej določeni mejniki. V primeru podpore, zagotovljene na podlagi konkurenčnega razpisa, in podpore v obliki tehnične pomoči se lahko podpre do 100 % zadevnih stroškov projektov.
  Projekti, katerih zmanjšanje emisij koristi dekarbonizaciji drugih akterjev na bližnjih geografskih območjih so v merilih za izbiro projektov obravnavani prednostno. |
| | Znanje iz projektov, ki se financirajo iz sklada za podnebne naložbe, je treba izmenjavati z drugimi ustreznimi projekti in z raziskovalci iz Unije, ki imajo legitimen interes. Pogoje izmenjavanja znanja določi Komisija v razpisih za zbiranje predlogov. |
| | Razpisi za zbiranje predlogov so odprti in pregledni ter jasno določajo, katere vrste tehnologij se lahko podprejo. Komisija pri pripravi razpisa za zbiranje predlogov zagotovi, da so ustrezno zastopani vsi sektorji. Komisija sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi, da se o razpisih obvešča čim širše, zlasti malim in srednjim podjetjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Projekti se izberejo na podlagi objektivnih in preglednih meril
  ob upoštevanju
  ,
  kadar
  je
  to ustrezno
  , v 
  kolikšni meri
  prispevajo k 
  dosegu
  zmanjšanja emisij
  na raven
  precej pod referenčnimi vrednostmi iz odstavka 2. Projekti morajo imeti potencial za razširjeno uporabo ali za znatno zmanjšanje stroškov prehoda na
  nizkoogljično
  gospodarstvo v zadevnih sektorjih. Projekti, ki vključujejo zajemanje in uporabo ogljika, zagotovijo neto zmanjšanje emisij in preprečijo emisije CO2 ali zagotovijo trajno shranjevanje CO2. V primeru nepovratnih sredstev, dodeljenih na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ni nujno odvisnih od preverjene preprečitve emisij toplogrednih plinov, če se ob upoštevanju uporabljenih tehnologij dosežejo vnaprej določeni mejniki. V primeru podpore, zagotovljene na podlagi konkurenčnega razpisa, in podpore v obliki tehnične pomoči se lahko podpre do 100 % zadevnih stroškov projektov.

ob upoštevanju

kadar

to ustrezno

kolikšni meri

dosegu

na raven

nizkoogljično

2

Projekti se izberejo
  s preglednim izbirnim postopkom na tehnološko nevtralen način v skladu s cilji podnebnega investicijskega sklada iz prvega pododstavka tega odstavka ter
  na podlagi objektivnih in preglednih meril
  , pri čemer se upošteva
  ,
  v kolikšni meri projekti pomembno prispevajo k podnebnim in energetskim ciljem Unije, hkrati pa prispevajo k ciljem ničelnega onesnaževanja in krožnosti v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, ter da
  je
  treba zagotoviti pravično geografsko porazdelitev projektov v skladu s pododstavkom 6a tega odstavka in po potrebi obseg
  , v 
  katerem projekti
  prispevajo k 
  doseganju
  zmanjšanja emisij precej pod referenčnimi vrednostmi iz odstavka 2. Projekti morajo imeti potencial za razširjeno uporabo ali za znatno zmanjšanje stroškov prehoda na
  podnebno nevtralno
  gospodarstvo v zadevnih sektorjih
  . Prednost imajo tehnologije in postopki, s katerimi se obravnava več vplivov na okolje
  . Projekti, ki vključujejo zajemanje in uporabo ogljika, zagotovijo neto zmanjšanje emisij in preprečijo emisije CO2 ali zagotovijo trajno shranjevanje CO2. V primeru nepovratnih sredstev, dodeljenih na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ni nujno odvisnih od preverjene preprečitve emisij toplogrednih plinov, če se ob upoštevanju uporabljenih tehnologij dosežejo vnaprej določeni mejniki. V primeru podpore, zagotovljene na podlagi konkurenčnega razpisa, in podpore v obliki tehnične pomoči se lahko podpre do 100 % zadevnih stroškov projektov.
  Projekti, katerih zmanjšanje emisij koristi dekarbonizaciji drugih akterjev na bližnjih geografskih območjih so v merilih za izbiro projektov obravnavani prednostno.

s preglednim izbirnim postopkom na tehnološko nevtralen način v skladu s cilji podnebnega investicijskega sklada iz prvega pododstavka tega odstavka ter

, pri čemer se upošteva

v kolikšni meri projekti pomembno prispevajo k podnebnim in energetskim ciljem Unije, hkrati pa prispevajo k ciljem ničelnega onesnaževanja in krožnosti v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, ter da

treba zagotoviti pravično geografsko porazdelitev projektov v skladu s pododstavkom 6a tega odstavka in po potrebi obseg

katerem projekti

doseganju

podnebno nevtralno

. Prednost imajo tehnologije in postopki, s katerimi se obravnava več vplivov na okolje

2

Projekti, katerih zmanjšanje emisij koristi dekarbonizaciji drugih akterjev na bližnjih geografskih območjih so v merilih za izbiro projektov obravnavani prednostno.

Znanje iz projektov, ki se financirajo iz sklada za podnebne naložbe, je treba izmenjavati z drugimi ustreznimi projekti in z raziskovalci iz Unije, ki imajo legitimen interes. Pogoje izmenjavanja znanja določi Komisija v razpisih za zbiranje predlogov.

Znanje iz projektov, ki se financirajo iz sklada za podnebne naložbe, je treba izmenjavati z drugimi ustreznimi projekti in z raziskovalci iz Unije, ki imajo legitimen interes. Pogoje izmenjavanja znanja določi Komisija v razpisih za zbiranje predlogov.

Razpisi za zbiranje predlogov so odprti in pregledni ter jasno določajo, katere vrste tehnologij se lahko podprejo. Komisija pri pripravi razpisa za zbiranje predlogov zagotovi, da so ustrezno zastopani vsi sektorji. Komisija sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi, da se o razpisih obvešča čim širše, zlasti malim in srednjim podjetjem.

Razpisi za zbiranje predlogov so odprti in pregledni ter jasno določajo, katere vrste tehnologij se lahko podprejo. Komisija pri pripravi razpisa za zbiranje predlogov zagotovi, da so ustrezno zastopani vsi sektorji. Komisija sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi, da se o razpisih obvešča čim širše, zlasti malim in srednjim podjetjem.

Sprememba 542

Sprememba 542

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Cilj sklada za podnebne naložbe je geografsko uravnotežena podpora podpori, zagotovljeni v obliki pogodb na razliko za ogljik, in projektom, povezanim s povečanjem, ob zagotavljanju največje možne kakovosti projektov in spoštovanju izbirnih meril iz šestega pododstavka tega odstavka, ob upoštevanju posebnih sektorskih okoliščin in potreb po naložbah, zlasti v sektorjih, zajetih v členu 3 g in poglavju IVa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Cilj sklada za podnebne naložbe je geografsko uravnotežena podpora podpori, zagotovljeni v obliki pogodb na razliko za ogljik, in projektom, povezanim s povečanjem, ob zagotavljanju največje možne kakovosti projektov in spoštovanju izbirnih meril iz šestega pododstavka tega odstavka, ob upoštevanju posebnih sektorskih okoliščin in potreb po naložbah, zlasti v sektorjih, zajetih v členu 3 g in poglavju IVa.

Cilj sklada za podnebne naložbe je geografsko uravnotežena podpora podpori, zagotovljeni v obliki pogodb na razliko za ogljik, in projektom, povezanim s povečanjem, ob zagotavljanju največje možne kakovosti projektov in spoštovanju izbirnih meril iz šestega pododstavka tega odstavka, ob upoštevanju posebnih sektorskih okoliščin in potreb po naložbah, zlasti v sektorjih, zajetih v členu 3 g in poglavju IVa.

Sprememba 543

Sprememba 543

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive glede pravil o delovanju sklada za
  inovacije
  , vključno s postopkom in merili za izbor, ter upravičenih sektorjev in tehnoloških zahtev za različne vrste podpore. | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive glede pravil o delovanju sklada za
  podnebne naložbe
  , vključno s postopkom in merili za izbor
  in sodelovanjem malih in srednjih podjetij
  , ter upravičenih sektorjev in tehnoloških zahtev za različne vrste podpore.
  Komisija si prizadeva za časovni razpored, po katerem se delež podpore iz sklada za podnebne naložbe v večji meri dodeli na začetku obdobja. Komisija pri izvajanju sklada za podnebne naložbe sprejme vse ustrezne ukrepe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092, da bi zaščitila sredstva v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira sklad za podnebne naložbe, v primeru nespoštovanja pravne države v državah članicah. V ta namen Komisija zagotovi uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov. |
| | Za zagotovitev poštenega in pravičnega prehoda se pri izbirnih merilih upoštevajo okoljski in socialni zaščitni ukrepi. Vsa finančna sredstva iz sklada za podnebne naložbe se uporabljajo v skladu z: |
| | (a) | merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je navedeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive glede pravil o delovanju sklada za
  inovacije
  , vključno s postopkom in merili za izbor, ter upravičenih sektorjev in tehnoloških zahtev za različne vrste podpore.

inovacije

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive glede pravil o delovanju sklada za
  podnebne naložbe
  , vključno s postopkom in merili za izbor
  in sodelovanjem malih in srednjih podjetij
  , ter upravičenih sektorjev in tehnoloških zahtev za različne vrste podpore.
  Komisija si prizadeva za časovni razpored, po katerem se delež podpore iz sklada za podnebne naložbe v večji meri dodeli na začetku obdobja. Komisija pri izvajanju sklada za podnebne naložbe sprejme vse ustrezne ukrepe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092, da bi zaščitila sredstva v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira sklad za podnebne naložbe, v primeru nespoštovanja pravne države v državah članicah. V ta namen Komisija zagotovi uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov.

podnebne naložbe

in sodelovanjem malih in srednjih podjetij

Komisija si prizadeva za časovni razpored, po katerem se delež podpore iz sklada za podnebne naložbe v večji meri dodeli na začetku obdobja. Komisija pri izvajanju sklada za podnebne naložbe sprejme vse ustrezne ukrepe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092, da bi zaščitila sredstva v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira sklad za podnebne naložbe, v primeru nespoštovanja pravne države v državah članicah. V ta namen Komisija zagotovi uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov.

Za zagotovitev poštenega in pravičnega prehoda se pri izbirnih merilih upoštevajo okoljski in socialni zaščitni ukrepi. Vsa finančna sredstva iz sklada za podnebne naložbe se uporabljajo v skladu z:

Za zagotovitev poštenega in pravičnega prehoda se pri izbirnih merilih upoštevajo okoljski in socialni zaščitni ukrepi. Vsa finančna sredstva iz sklada za podnebne naložbe se uporabljajo v skladu z:

(a)

(a)

merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je navedeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852;

merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je navedeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852;

| (b) | minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852. |
| --- | --- |

(b)

(b)

minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852.

minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852.

V primeru podpore prek pogodb na razliko za ogljik ti delegirani akti omogočajo tehnološko nevtralen, cenovno konkurenčen razpisni postopek v skladu s cilji sklada za podnebne naložbe iz prvega pododstavka.

V primeru podpore prek pogodb na razliko za ogljik ti delegirani akti omogočajo tehnološko nevtralen, cenovno konkurenčen razpisni postopek v skladu s cilji sklada za podnebne naložbe iz prvega pododstavka.

Sprememba 544

Sprememba 544

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12 – točka g

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10a – odstavek 8 – pododstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predloži poročilo, v katerem opiše usklajenost projektov, financiranih iz sklada za podnebne naložbe, in cilja podnebne nevtralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119, napredek, dosežen pri uvajanju naložb, opisanih v načrtih za razogljičenje industrije, in svoj akcijski načrt za naslednje dveletno obdobje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predloži poročilo, v katerem opiše usklajenost projektov, financiranih iz sklada za podnebne naložbe, in cilja podnebne nevtralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119, napredek, dosežen pri uvajanju naložb, opisanih v načrtih za razogljičenje industrije, in svoj akcijski načrt za naslednje dveletno obdobje.

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predloži poročilo, v katerem opiše usklajenost projektov, financiranih iz sklada za podnebne naložbe, in cilja podnebne nevtralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119, napredek, dosežen pri uvajanju naložb, opisanih v načrtih za razogljičenje industrije, in svoj akcijski načrt za naslednje dveletno obdobje.

Sprememba 545

Sprememba 545

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | v členu
   10c se
  odstavek 7 nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(13)

v členu
   10c se
  odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

v členu

odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

| (13) | člen
  10c se
  črta; |
| --- | --- |

(13)

člen
  10c se
  črta;

člen

črta;

„Države članice zahtevajo, da upravičene naprave za proizvodnjo električne energije in operaterji omrežij vsako leto do 28. februarja poročajo o izvajanju izbranih naložb, vključno z razmerjem med brezplačno dodelitvijo in dejanskimi odhodki za naložbe, ter o vrstah podprtih naložb. Države članice o tem poročajo Komisiji, ki ta poročila javno objavi.“;

Sprememba 546

Sprememba 546

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(13a)

(13a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 10ca

Prehodna brezplačna dodelitev za modernizacijo energetskega sektorja

Vse pravice za prehodno brezplačno dodelitev za modernizacijo energetskega sektorja, ki se ne dodelijo upravljavcem v zadevnih državah članicah do 31. decembra 2023, se prištejejo skupni količini pravic, ki jih zadevna država članica prejme za prodajo na dražbi v skladu s členom 10(2), točka (a). Vendar lahko države članice v skladu s členom 10d uporabijo te pravice ali nekatere od teh pravic za podporo naložbam v okviru sklada za modernizacijo.“

Sprememba 547

Sprememba 547

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10d – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo) in 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Podpora iz sklada za modernizacijo se dodeli le državam članicam, ki so sprejele pravno zavezujoče cilje za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ukrepe za postopno opuščanje vseh fosilnih goriv v časovnem okviru, skladnem s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119. |
| | Poleg tega se podpora v okviru sklada za modernizacijo ne zagotovi za podporo naložbam, ki jih predlaga država članica upravičenka, v zvezi s katerimi poteka postopek iz člena 6 Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 ali v zvezi s katerimi je Svet sprejel izvedbeni sklep o ustreznih ukrepih v skladu z navedenim členom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Podpora iz sklada za modernizacijo se dodeli le državam članicam, ki so sprejele pravno zavezujoče cilje za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ukrepe za postopno opuščanje vseh fosilnih goriv v časovnem okviru, skladnem s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119.

Podpora iz sklada za modernizacijo se dodeli le državam članicam, ki so sprejele pravno zavezujoče cilje za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ukrepe za postopno opuščanje vseh fosilnih goriv v časovnem okviru, skladnem s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119.

Poleg tega se podpora v okviru sklada za modernizacijo ne zagotovi za podporo naložbam, ki jih predlaga država članica upravičenka, v zvezi s katerimi poteka postopek iz člena 6 Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 ali v zvezi s katerimi je Svet sprejel izvedbeni sklep o ustreznih ukrepih v skladu z navedenim členom.

Poleg tega se podpora v okviru sklada za modernizacijo ne zagotovi za podporo naložbam, ki jih predlaga država članica upravičenka, v zvezi s katerimi poteka postopek iz člena 6 Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 ali v zvezi s katerimi je Svet sprejel izvedbeni sklep o ustreznih ukrepih v skladu z navedenim členom.

Sprememba 548

Sprememba 548

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10d – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Podprte naložbe so skladne s cilji te direktive, cilji iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (*) in Uredbe (EU) 2021/1119
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (**) ter dolgoročnimi cilji iz Pariškega sporazuma. Iz sklada za modernizacijo se ne podpirajo
  obrati za proizvodnjo energije
  , ki uporabljajo fosilna goriva. | Podprte naložbe so skladne s cilji te direktive, cilji iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (*) in Uredbe (EU) 2021/1119 ter dolgoročnimi cilji iz Pariškega sporazuma. Iz sklada za modernizacijo se ne podpirajo
  dejavnosti, povezane z energijo
  , ki uporabljajo fosilna goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Podprte naložbe so skladne s cilji te direktive, cilji iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (*) in Uredbe (EU) 2021/1119
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (**) ter dolgoročnimi cilji iz Pariškega sporazuma. Iz sklada za modernizacijo se ne podpirajo
  obrati za proizvodnjo energije
  , ki uporabljajo fosilna goriva.

*

Evropskega parlamenta in Sveta

**

obrati za proizvodnjo energije

Podprte naložbe so skladne s cilji te direktive, cilji iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (*) in Uredbe (EU) 2021/1119 ter dolgoročnimi cilji iz Pariškega sporazuma. Iz sklada za modernizacijo se ne podpirajo
  dejavnosti, povezane z energijo
  , ki uporabljajo fosilna goriva.

*

dejavnosti, povezane z energijo

Sprememba 549

Sprememba 549

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10d – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Najmanj 80
  % finančnih sredstev iz sklada za modernizacijo se uporablja za podporo naložbam na naslednjih področjih: | 2.
     
  100
   % finančnih sredstev iz sklada za modernizacijo se uporablja za podporo naložbam na naslednjih področjih: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Najmanj 80
  % finančnih sredstev iz sklada za modernizacijo se uporablja za podporo naložbam na naslednjih področjih:

2.
     
  100
   % finančnih sredstev iz sklada za modernizacijo se uporablja za podporo naložbam na naslednjih področjih:

Sprememba 550

Sprememba 550

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10d – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | proizvodnja energije z generatorji vodika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

proizvodnja energije z generatorji vodika;

proizvodnja energije z generatorji vodika;

Sprememba 551

Sprememba 551

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10d – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | izboljšanje energetske učinkovitosti
  na strani povpraševanja
  , med drugim v sektorjih
  prometa, stavb, kmetijstva in odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

izboljšanje energetske učinkovitosti
  na strani povpraševanja
  , med drugim v sektorjih
  prometa, stavb, kmetijstva in odpadkov;

izboljšanje energetske učinkovitosti

, med drugim v sektorjih

| (c) | zmanjšanje skupne porabe energije z upravljanjem
  na strani povpraševanja
  in energijsko učinkovitostjo, tudi na področju
  prometa, stavb, kmetijstva in odpadkov
  , ob upoštevanju potrebe po elektrifikaciji, povezane s podnebnim prehodom, in s tem povezanega povečanega povpraševanja po električni energiji iz obnovljivih virov
  ; |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje skupne porabe energije z upravljanjem
  na strani povpraševanja
  in energijsko učinkovitostjo, tudi na področju
  prometa, stavb, kmetijstva in odpadkov
  , ob upoštevanju potrebe po elektrifikaciji, povezane s podnebnim prehodom, in s tem povezanega povečanega povpraševanja po električni energiji iz obnovljivih virov
  ;

zmanjšanje skupne porabe energije z upravljanjem

in energijsko učinkovitostjo, tudi na področju

, ob upoštevanju potrebe po elektrifikaciji, povezane s podnebnim prehodom, in s tem povezanega povečanega povpraševanja po električni energiji iz obnovljivih virov

Sprememba 552

Sprememba 552

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10d – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | podpora gospodinjstvom z nizkim dohodkom, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, za odpravljanje
  energetske
  revščine
  in
  modernizacijo njihovih sistemov ogrevanja,
  ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

podpora gospodinjstvom z nizkim dohodkom, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, za odpravljanje
  energetske
  revščine
  in
  modernizacijo njihovih sistemov ogrevanja,
  ter

energetske

in

ter

| (e) | podpora gospodinjstvom z nizkim dohodkom, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, za odpravljanje
  energijske
  revščine
  ter
  modernizacijo njihovih sistemov ogrevanja
  in hlajenja in prizadevanjem za energijsko učinkovitost stanovanjskih in poslovnih stavb
  , |
| --- | --- |

(e)

podpora gospodinjstvom z nizkim dohodkom, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, za odpravljanje
  energijske
  revščine
  ter
  modernizacijo njihovih sistemov ogrevanja
  in hlajenja in prizadevanjem za energijsko učinkovitost stanovanjskih in poslovnih stavb
  ,

energijske

ter

in hlajenja in prizadevanjem za energijsko učinkovitost stanovanjskih in poslovnih stavb

Sprememba 553

Sprememba 553

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10d – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | podpora pravičnemu prehodu v regijah, odvisnih od ogljika, v državah članicah upravičenkah za pomoč pri prerazporejanju, prekvalificiranju in izpopolnjevanju delavcev, izobraževanju, pri pobudah v zvezi z iskanjem zaposlitve ter zagonskimi podjetji, in sicer v dialogu s socialnimi partnerji.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

podpora pravičnemu prehodu v regijah, odvisnih od ogljika, v državah članicah upravičenkah za pomoč pri prerazporejanju, prekvalificiranju in izpopolnjevanju delavcev, izobraževanju, pri pobudah v zvezi z iskanjem zaposlitve ter zagonskimi podjetji, in sicer v dialogu s socialnimi partnerji.“;

| (f) | podpora pravičnemu prehodu v regijah, odvisnih od ogljika, v državah članicah upravičenkah za pomoč pri prerazporejanju, prekvalificiranju in izpopolnjevanju delavcev, izobraževanju, pri pobudah v zvezi z iskanjem zaposlitve ter zagonskimi podjetji, in sicer v dialogu s 
  civilno družbo in
  socialnimi partnerji
  , v skladu z ustreznimi ukrepi, ki jih države članice vključijo v svoje območne načrte za pravični prehod v skladu s členom 8(2), točka (k), Uredbe (EU) 2021/1056, in ob prispevanju k njim, kadar je to ustrezno
  ;
  in |
| --- | --- |

(f)

podpora pravičnemu prehodu v regijah, odvisnih od ogljika, v državah članicah upravičenkah za pomoč pri prerazporejanju, prekvalificiranju in izpopolnjevanju delavcev, izobraževanju, pri pobudah v zvezi z iskanjem zaposlitve ter zagonskimi podjetji, in sicer v dialogu s 
  civilno družbo in
  socialnimi partnerji
  , v skladu z ustreznimi ukrepi, ki jih države članice vključijo v svoje območne načrte za pravični prehod v skladu s členom 8(2), točka (k), Uredbe (EU) 2021/1056, in ob prispevanju k njim, kadar je to ustrezno
  ;
  in

civilno družbo in

, v skladu z ustreznimi ukrepi, ki jih države članice vključijo v svoje območne načrte za pravični prehod v skladu s členom 8(2), točka (k), Uredbe (EU) 2021/1056, in ob prispevanju k njim, kadar je to ustrezno

in

Sprememba 554

Sprememba 554

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10d – odstavek 2 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | naložbe v vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

naložbe v vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva.

naložbe v vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva.

Sprememba 555

Sprememba 555

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10d – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | vstavi se naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„
  2a.
     
  Vsa finančna sredstva iz sklada za modernizacijo se uporabljajo v skladu z:

| (a) | merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je navedeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

(a)

merili v zvezi z načelom, da se ne škoduje bistveno, kot je navedeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852;

| (b) | minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852.“ |
| --- | --- |

(b)

minimalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena 18 Uredbe (EU) 2020/852.“

Sprememba 556

Sprememba 556

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b b (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 d – odstavek 5 – pododstavek 2 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:

v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:

„Odbor za naložbe se posvetuje z Evropskim znanstvenim svetovalnim odborom za podnebne spremembe, da se zagotovi skladnost naložbenih odločitev z merili iz tega člena in podpre doseganje ciljev iz Uredbe (EU) 2021/1119.“

Sprememba 557

Sprememba 557

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b c (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 d – odstavek 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bc) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(bc)

(bc)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

6.   Preden se država članica upravičenka odloči za financiranje naložbe iz svojega deleža v skladu za modernizacijo, odboru za naložbe in EIB predstavi naložbeni projekt.
  Kadar EIB potrdi, da naložba spada na področja iz odstavka 2, lahko država članica začne financiranje naložbenega projekta iz svojega deleža.

„6.
     Preden se država članica upravičenka odloči za financiranje naložbe iz svojega deleža v skladu za modernizacijo, odboru za naložbe in EIB predstavi naložbeni projekt.

Kadar naložba za modernizacijo energetskih sistemov, ki je predlagana za financiranje iz sklada za modernizacijo, ne spada na področja iz odstavka 2,
  odbor za naložbe oceni tehnično in finančno vzdržnost
  take
  naložbe, vključno z zmanjšanjem emisij
  , ki jo doseže
  , in izda priporočilo o financiranju naložbe iz sklada za modernizacijo. Odbor za naložbe zagotovi, da se z vsako naložbo v zvezi z daljinskim ogrevanjem doseže znatno izboljšanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij.

Kadar naložba za modernizacijo energetskih sistemov, ki je predlagana za financiranje iz sklada za modernizacijo, ne spada na področja iz odstavka 2,

take

, ki jo doseže

Odbor za naložbe oceni tehnično in finančno vzdržnost
  te
  naložbe, vključno z 
  doseženim
  zmanjšanjem emisij, in izda priporočilo o financiranju naložbe iz sklada za modernizacijo. Odbor za naložbe zagotovi, da se z vsako naložbo v zvezi z daljinskim ogrevanjem doseže znatno izboljšanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij.

te

doseženim

To priporočilo lahko vsebuje predloge glede ustreznih instrumentov financiranja.
  Do 70 % zadevnih stroškov naložbe, ki ne zadeva področij iz odstavka 2, se lahko podpre s sredstvi iz sklada za modernizacijo, če preostali del stroškov financirajo zasebni pravni subjekti.

Do 70 % zadevnih stroškov naložbe, ki ne zadeva področij iz odstavka 2, se lahko podpre s sredstvi iz sklada za modernizacijo, če preostali del stroškov financirajo zasebni pravni subjekti.

To priporočilo lahko vsebuje predloge glede ustreznih instrumentov financiranja.“

Sprememba 558

Sprememba 558

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 – točka b d (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 d – odstavek 11

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bd) | odstavek 11 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(bd)

(bd)

odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

11.   Odbor za naložbe Komisiji letno poroča o izkušnjah, pridobljenih pri ocenjevanju naložb. Komisija ob upoštevanju ugotovitev odbora za naložbe do 31. decembra 2024 pregleda področja za projekte iz odstavka 2 in podlago, na kateri odbor za naložbe utemeljuje svoja priporočila.

„11.
     Odbor za naložbe Komisiji
  , Svetu in Evropskemu parlamentu
  letno poroča o izkušnjah, pridobljenih pri ocenjevanju naložb
  . To poročilo se objavi
  . Komisija ob upoštevanju ugotovitev odbora za naložbe do 31. decembra 2024 pregleda področja za projekte iz odstavka 2 in podlago, na kateri odbor za naložbe utemeljuje svoja priporočila.“

Sprememba 559

Sprememba 559

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka -a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka -a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 12 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

1.   Države članice zagotovijo, da so pravice prenosljive med:

„1.
     Države članice zagotovijo, da so pravice prenosljive med:

| (a) | osebami
  v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

osebami
  v Uniji;

osebami

| (a) | urejanimi subjekti
  v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

urejanimi subjekti
  v Uniji;

urejanimi subjekti

| (b) | osebami
  v Uniji in osebami v tretjih državah, kadar se take pravice priznajo v skladu s postopkom iz člena 25, pri čemer se uporabljajo samo omejitve, ki jih ureja ta direktiva ali so sprejete v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(b)

osebami
  v Uniji in osebami v tretjih državah, kadar se take pravice priznajo v skladu s postopkom iz člena 25, pri čemer se uporabljajo samo omejitve, ki jih ureja ta direktiva ali so sprejete v skladu s to direktivo.

osebami

| (b) | urejanimi subjekti
  v Uniji in osebami v tretjih državah, kadar se take pravice priznajo v skladu s postopkom iz člena 25, pri čemer se uporabljajo samo omejitve, ki jih ureja ta direktiva ali so sprejete v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(b)

urejanimi subjekti
  v Uniji in osebami v tretjih državah, kadar se take pravice priznajo v skladu s postopkom iz člena 25, pri čemer se uporabljajo samo omejitve, ki jih ureja ta direktiva ali so sprejete v skladu s to direktivo.

urejanimi subjekti

Urejani subjekti lahko pooblastijo fizično osebo ali pravni subjekt, da v registru odpre račune, ki pripadajo urejanemu subjektu, in da v imenu urejanega subjekta opravlja vse vrste transakcij, ki jih omogoča ta račun. Urejani subjekt ostane odgovoren za skladnost. Pri pooblastitvi fizične osebe ali pravnega subjekta se urejani subjekt prepriča, da ni navzkrižja interesov med pooblaščeno osebo ali subjektom in pristojnimi organi, nacionalnimi administratorji, preveritelji ali drugimi organi, za katere velja ta direktiva.“

Urejani subjekti lahko pooblastijo fizično osebo ali pravni subjekt, da v registru odpre račune, ki pripadajo urejanemu subjektu, in da v imenu urejanega subjekta opravlja vse vrste transakcij, ki jih omogoča ta račun. Urejani subjekt ostane odgovoren za skladnost. Pri pooblastitvi fizične osebe ali pravnega subjekta se urejani subjekt prepriča, da ni navzkrižja interesov med pooblaščeno osebo ali subjektom in pristojnimi organi, nacionalnimi administratorji, preveritelji ali drugimi organi, za katere velja ta direktiva.“

Sprememba 560

Sprememba 560

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka -a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka -a a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 12 – odstavek 1a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-aa) | vstavi se naslednji pododstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-aa)

(-aa)

vstavi se naslednji pododstavek:

„1aa.
     
  Komisija do 1. julija 2023 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni, kako bi omejitev dostopa do evropskih trgov s pravicami do emisije ogljika za urejane subjekte in finančne posrednike, ki delujejo v njihovem imenu, vplivala na celovitost in učinkovito delovanje trgov s pravicami do emisije ogljika ter na doseganje energijskih in podnebnih ciljev Unije za leti 2030 in 2050. Če je ocena negativna, Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog za prilagoditev ustreznih določb iz člena 12(1) in člena 19(2).“

Sprememba 561

Sprememba 561

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka c

Direktiva 2003/87/ES

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavka 1 a (novo) in 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Z odstopanjem od točke (c) prvega pododstavka lahko ladjarske družbe 31. decembra 2029 v skladu s Prilogo Va predajo manj pravic, če so njihove ladje kategorizirane za plovbo v ledu ali opravljajo plovbe v ledu ali oboje. |
| | Z odstopanjem od prvega pododstavka, točka (c), lahko ladjarske družbe do 31. decembra 2029 predajo 55 % manj pravic v zvezi z emisijami, ki nastanejo do leta 2030 pri plovbah med pristaniščem v najbolj oddaljeni regiji države članice in pristaniščem v isti državi članici, tudi med dvema različnima pristaniščema v različnih najbolj oddaljenih regijah iste države članice. Komisija do 31. decembra 2027 oceni učinek odprave tega odstopanja za pomorski promet v najbolj oddaljene regije in iz njih ter o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z odstopanjem od točke (c) prvega pododstavka lahko ladjarske družbe 31. decembra 2029 v skladu s Prilogo Va predajo manj pravic, če so njihove ladje kategorizirane za plovbo v ledu ali opravljajo plovbe v ledu ali oboje.

Z odstopanjem od točke (c) prvega pododstavka lahko ladjarske družbe 31. decembra 2029 v skladu s Prilogo Va predajo manj pravic, če so njihove ladje kategorizirane za plovbo v ledu ali opravljajo plovbe v ledu ali oboje.

Z odstopanjem od prvega pododstavka, točka (c), lahko ladjarske družbe do 31. decembra 2029 predajo 55 % manj pravic v zvezi z emisijami, ki nastanejo do leta 2030 pri plovbah med pristaniščem v najbolj oddaljeni regiji države članice in pristaniščem v isti državi članici, tudi med dvema različnima pristaniščema v različnih najbolj oddaljenih regijah iste države članice. Komisija do 31. decembra 2027 oceni učinek odprave tega odstopanja za pomorski promet v najbolj oddaljene regije in iz njih ter o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Z odstopanjem od prvega pododstavka, točka (c), lahko ladjarske družbe do 31. decembra 2029 predajo 55 % manj pravic v zvezi z emisijami, ki nastanejo do leta 2030 pri plovbah med pristaniščem v najbolj oddaljeni regiji države članice in pristaniščem v isti državi članici, tudi med dvema različnima pristaniščema v različnih najbolj oddaljenih regijah iste države članice. Komisija do 31. decembra 2027 oceni učinek odprave tega odstopanja za pomorski promet v najbolj oddaljene regije in iz njih ter o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 562

Sprememba 562

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e

Direktiva 2003/87/ES

Člen 12 – odstavek 3b – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Obveznost predaje pravic se ne uporablja v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bile zajete in uporabljene na način, s katerim so postale trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi ne vstopijo v ozračje. | Obveznost predaje pravic se ne uporablja v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bile zajete in uporabljene na način, s katerim so postale trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi
  in odlaganju
  ne vstopijo v ozračje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Obveznost predaje pravic se ne uporablja v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bile zajete in uporabljene na način, s katerim so postale trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi ne vstopijo v ozračje.

Obveznost predaje pravic se ne uporablja v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bile zajete in uporabljene na način, s katerim so postale trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi
  in odlaganju
  ne vstopijo v ozračje.

in odlaganju

Sprememba 563

Sprememba 563

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e

Direktiva 2003/87/ES

Člen 12 – odstavek 3b – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija sprejme
  izvedbene
  akte v 
  zvezi
  z 
  zahtevami
  za to, da se za toplogredne pline šteje, da so postali trajno kemično vezani v proizvodu tako, da pri običajni uporabi ne vstopijo v ozračje. | Komisija sprejme
  delegirane
  akte v 
  skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive
  z 
  določitvijo zahtev
  za to, da se za toplogredne pline šteje, da so postali trajno kemično vezani v proizvodu tako, da pri običajni uporabi
  in odstranjevanju iz prvega pododstavka tega odstavka
  ne vstopijo v ozračje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija sprejme
  izvedbene
  akte v 
  zvezi
  z 
  zahtevami
  za to, da se za toplogredne pline šteje, da so postali trajno kemično vezani v proizvodu tako, da pri običajni uporabi ne vstopijo v ozračje.

izvedbene

zvezi

zahtevami

Komisija sprejme
  delegirane
  akte v 
  skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive
  z 
  določitvijo zahtev
  za to, da se za toplogredne pline šteje, da so postali trajno kemično vezani v proizvodu tako, da pri običajni uporabi
  in odstranjevanju iz prvega pododstavka tega odstavka
  ne vstopijo v ozračje.

delegirane

skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive

določitvijo zahtev

in odstranjevanju iz prvega pododstavka tega odstavka

Sprememba 564

Sprememba 564

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e

Direktiva 2003/87/ES

Člen 12 – odstavek 3b – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

črtano

črtano

Sprememba 565

Sprememba 565

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 12 – odstavek 3b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | vstavi se naslednji pododstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

vstavi se naslednji pododstavek:

vstavi se naslednji pododstavek:

„3ba.
     
  Komisija do 1. januarja 2025 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, kjer preuči, kako se upoštevajo negativne emisije, do katerih pride zaradi odstranjevanja toplogrednih plinov iz ozračja in njihovega varnega in trajnega shranjevanja, ter kako je mogoče te negativne emisije vključiti v trgovanje z emisijami, poleg tega pa predlaga jasno področje uporabe ter stroga merila in zaščitne ukrepe, da taki odvzemi ne bodo zgolj izravnavali potrebnega zmanjšanja emisij v skladu s podnebnimi cilji Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119. Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog za vključitev negativnih emisij.“

Sprememba 566

Sprememba 566

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e b (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 12 – odstavek 3b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | vstavi se naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„3bb.
     
  Komisija do 31. decembra 2029 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem preuči, ali so bile vse emisije toplogrednih plinov iz različnih dejavnosti, ki jih zajema ta direktiva, dejansko upoštevane, v katerih fazah postopka se te emisije toplogrednih plinov upoštevajo in ali se je preprečilo dvojno štetje, zlasti ob upoštevanju stopenj nižje v prodajni verigi, vključno z odstranjevanjem in sežiganjem odpadkov ter izvozom, ter oceni primerjalne podnebne in gospodarske koristi obračunavanja emisij iz vsake dejavnosti v različnih fazah postopka. Komisija lahko temu poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive, da se vse emisije upoštevajo na najučinkovitejši stopnji in da se prepreči dvojno štetje.“

Sprememba 567

Sprememba 567

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e c (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 12 – odstavek 3b c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ec) | vstavi se naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ec)

(ec)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„3bc.
     
  Komisija do 1. januarja 2025 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, kjer preuči pregledno, primerljivo in zanesljivo metodologijo za upoštevanje emisij toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bili zajeti in uporabljeni s kemično vezavo v proizvod na način, ki ni naveden v odstavku 3b na podlagi ocene življenjskega cikla proizvoda. Metodologija za oceno življenjskega cikla proizvoda upošteva dvojno vlogo toplogrednih plinov kot emisij in kot surovin, vključno z emisijami, zajetimi pri izdelavi proizvoda, emisijami, nastalimi med postopkom zajemanja in uporabe, emisijami, uporabljenimi pri izdelavi proizvoda, in število let, ko je ogljik, zajet iz emisij toplogrednih plinov, vezan v proizvod. Komisija temu poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive, da se vključi pristop z ocenjevanjem življenjskega cikla.“

Sprememba 568/rev

Sprememba 568/rev

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 – točka e d (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 12 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ed) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ed)

(ed)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

4.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo pravice ukinjene kadarkoli na zahtevo imetnika. V primeru zaprtja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije na svojem ozemlju
  lahko
  države članice ukinejo pravice iz skupne količine pravic, ki jih nameravajo prodati na dražbi, iz člena 10(2) do količine, ki ustreza povprečju preverjenih emisij zadevne naprave, in sicer v obdobju petih let pred zaprtjem. Zadevna država članica obvesti Komisijo o taki načrtovani ukinitvi v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 10(4).

„4.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo pravice ukinjene kadarkoli na zahtevo imetnika. V primeru zaprtja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije na svojem ozemlju države članice ukinejo pravice iz skupne količine pravic, ki jih nameravajo prodati na dražbi, iz člena 10(2) do količine, ki ustreza povprečju preverjenih emisij zadevne naprave, in sicer v obdobju petih let pred zaprtjem. Zadevna država članica obvesti Komisijo o taki načrtovani ukinitvi v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 10(4).“

Sprememba 569

Sprememba 569

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16

Člen 1 – odstavek 1 – točka 16

Direktiva 2003/87/ES

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | v členu 
  14(1), prvi pododstavek, se doda naslednje besedilo
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(16)

v členu 
  14(1), prvi pododstavek, se doda naslednje besedilo
  :

14(1), prvi pododstavek, se doda naslednje besedilo

| (16) | v členu 14
  se odstavek 1 nadomesti z naslednjim
  : |
| --- | --- |

(16)

v členu 14
  se odstavek 1 nadomesti z naslednjim
  :

se odstavek 1 nadomesti z naslednjim

„1.   Komisija sprejme
  izvedbene
  akte
  o podrobnih ureditvah
  za spremljanje in poročanje o emisijah in po potrebi o podatkih o dejavnosti iz dejavnosti, naštetih v Prilogi I, zaradi spremljanja in poročanja podatkov o tonskih kilometrih za namene vloge v skladu s členom 3e ali 3f, ki morajo temeljiti na načelih za spremljanje in poročanje, določenih v Prilogi IV, ter zahtevah, določenih v odstavku 2 tega člena. V teh
  izvedbenih
  aktih se navedejo tudi podrobne opredelitve potenciala globalnega segrevanja ozračja za posamezne toplogredne pline v zahtevah za spremljanje in poročanje o emisijah za te pline. V navedenih
  izvedbenih
  aktih se ob morebitnih prilagoditvah, potrebnih za uporabo na podlagi te direktive, uporabijo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, določena za uporabo biomase v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*), za to, da se ta biomasa šteje za biomaso z ničelnimi stopnjami emisij. V njih se navede, kako je treba upoštevati shranjevanje emisij iz mešanice virov z ničelno stopnjo in virov, ki niso viri z ničelno stopnjo. Poleg tega se v njih navede, kako je treba upoštevati emisije iz obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranih ogljičnih goriv, da se zagotovi upoštevanje teh emisij in prepreči dvojno štetje.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

„1.   Komisija sprejme
  delegirane
  akte
  v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive s podrobnimi ureditvami
  za spremljanje in poročanje o emisijah in po potrebi s podatkih o dejavnosti iz dejavnosti, naštetih v Prilogi I, zaradi spremljanja in poročanja podatkov o tonskih kilometrih za namene vloge v skladu s členom 3e ali 3f, ki morajo temeljiti na načelih za spremljanje in poročanje, določenih v Prilogi IV, ter zahtevah, določenih v odstavku 2 tega člena. V teh
  delegiranih
  aktih se navedejo tudi podrobne opredelitve potenciala globalnega segrevanja ozračja za posamezne toplogredne pline v zahtevah za spremljanje in poročanje o emisijah za te pline
  in jih spremlja podrobna ocena učinka ob upoštevanju najnovejših znanstvenih ugotovitev
  . V navedenih
  delegiranih
  aktih se ob morebitnih prilagoditvah, potrebnih za uporabo na podlagi te direktive, uporabijo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, določena za uporabo biomase v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*), za to, da se ta biomasa šteje za biomaso z ničelnimi stopnjami emisij. V njih se navede, kako je treba upoštevati shranjevanje emisij iz mešanice virov z ničelno stopnjo in virov, ki niso viri z ničelno stopnjo. Poleg tega se v njih navede, kako je treba upoštevati emisije iz obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranih ogljičnih goriv, da se zagotovi upoštevanje teh emisij in prepreči dvojno štetje.

Sprememba 570

Sprememba 570

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 19 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 19 a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 19 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | v členu 19 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(19a)

(19a)

v členu 19 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   
  Vsaka oseba je lahko imetnik
  pravice. Register je na voljo javnosti in vsebuje ločene evidence za pravice
  vsake osebe, kateri in od katere
  se pravice izdajo ali prenesejo.

„2.   
  Brez poseganja v člen 12(1aa) so lahko imetniki
  pravice
  poleg centralnih in nacionalnih skrbniških računov samo urejani subjekti s preteklimi, sedanjimi ali predvidljivimi prihodnjimi obveznostmi glede skladnosti z EU ETS
  . Register je na voljo javnosti in vsebuje ločene evidence za pravice
  vsakega urejanega subjekta, kateremu in od katerega
  se pravice izdajo ali prenesejo.“

Sprememba 571

Sprememba 571

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 b (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 23 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | v členu 23 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(19b)

(19b)

v členu 23 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3d(3), 10(4), 10a(1) in (8), 10b(5), 19(3), člena 22, členov 24(3), 24a(1), 25a(1)
  ter
  člena 28c se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 8. aprila 2018.

„2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3d(3),
  3gaa(2), 3gab(7), člena 3gea, drugi odstavek, člena
  10(4),
  člena
  10a(1) in (8)
  , členov
  10b(5),
  12(3b), 14(1) in
  19(3), člena 22, členov 24(3), 24a(1), 25a(1), člena 28c
  ter členov 30c(2a) in 30f(4a)
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 8. aprila 2018.“

Sprememba 572

Sprememba 572

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 c (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 29a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19c) | člen 29a se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(19c)

(19c)

člen 29a se nadomesti z naslednjim:

Člen 29a

„Člen 29a

Ukrepi v primeru pretiranega nihanja cen

Ukrepi v primeru pretiranega nihanja cen

1.   Če cena pravic v več kot šestih zaporednih mesecih preseže
  trikratno
  povprečno ceno pravic na evropskem trgu ogljika v prejšnjih dveh letih, Komisija takoj skliče sestanek odbora, ustanovljenega v skladu s členom 9 Odločbe št. 280/2004/ES.

1.   Če
  povprečna
  cena pravic v več kot šestih zaporednih mesecih preseže
  dvakratno
  povprečno ceno pravic na evropskem trgu ogljika v prejšnjih dveh letih, Komisija takoj
  in najkasneje v sedmih dneh od tega trenutka
  skliče sestanek odbora, ustanovljenega v skladu s členom 9 Odločbe št. 280/2004/ES
  , da se oceni, ali razvoj cen iz tega odstavka ustreza spreminjajočim se tržnim temeljem
  .

2.   Če razvoj cen iz odstavka 1 ni skladen s spreminjajočimi se tržnimi temelji, se
  lahko
  ob upoštevanju stopnje razvoja cen sprejme
  enega od naslednjih ukrepov
  :

2.   Če razvoj cen iz odstavka 1 ni skladen s spreminjajočimi se tržnimi temelji, se ob upoštevanju stopnje razvoja cen
  nujno
  sprejme
  katerikoli naslednji ukrep
  :

| (-a) | sprostitev 100 milijonov pravic, zajetih s tem poglavjem, iz rezerve za stabilnost trga v skladu s členom 1(7) Sklepa (EU) 2015/1814, kar se enakomerno porazdeli na dražbah v obdobju šestih mesecev; |
| --- | --- |

(-a)

(-a)

sprostitev 100 milijonov pravic, zajetih s tem poglavjem, iz rezerve za stabilnost trga v skladu s členom 1(7) Sklepa (EU) 2015/1814, kar se enakomerno porazdeli na dražbah v obdobju šestih mesecev;

| (a) | ukrep, ki državam članicam omogoča, da prenesejo na zgodnejši termin prodajo na dražbi tistega dela pravic, ki je temu namenjen. |
| --- | --- |

(a)

ukrep, ki državam članicam omogoča, da prenesejo na zgodnejši termin prodajo na dražbi tistega dela pravic, ki je temu namenjen.

| (a) | ukrep, ki državam članicam omogoča, da prenesejo na zgodnejši termin prodajo na dražbi tistega dela pravic, ki je temu namenjen
  v naslednjem koledarskem letu
  ; |
| --- | --- |

(a)

ukrep, ki državam članicam omogoča, da prenesejo na zgodnejši termin prodajo na dražbi tistega dela pravic, ki je temu namenjen
  v naslednjem koledarskem letu
  ;

v naslednjem koledarskem letu

| (b) | ukrep, ki državam članicam omogoči prodajo na dražbi do 25 % preostalih pravic iz rezerve za nove udeležence. |
| --- | --- |

(b)

ukrep, ki državam članicam omogoči prodajo na dražbi do 25 % preostalih pravic iz rezerve za nove udeležence.

| (b) | ukrep, ki državam članicam omogoči prodajo na dražbi do 25 % preostalih pravic iz rezerve za nove udeležence. |
| --- | --- |

(b)

ukrep, ki državam članicam omogoči prodajo na dražbi do 25 % preostalih pravic iz rezerve za nove udeležence.

Ti ukrepi se sprejmejo v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 23(4).

Ti ukrepi se sprejmejo v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 23(4).

3.   Vsi ukrepi v največji možni meri upoštevajo poročila, ki jih je Komisija predložila Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 29, kot tudi vse druge zadevne informacije, ki jih zagotovijo države članice.

3.   Vsi ukrepi v največji možni meri upoštevajo poročila, ki jih je Komisija predložila Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 29, kot tudi vse druge zadevne informacije, ki jih zagotovijo države članice.

4.   Ureditve za uporabo teh določb so določene v aktih, navedenih v členu 10(4).

4.   Ureditve za uporabo teh določb so določene v aktih, navedenih v členu 10(4).“

Sprememba 573

Sprememba 573

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 d (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 29a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19d) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(19d)

(19d)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 29aa

„Člen 29aa

1.
     
  Dostop do trga EU ETS se omeji na subjekte, ki so obrati, letalski in ladijski prevozniki z obveznostmi skladnosti z EU ETS.

2.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 imajo lahko finančni posredniki, ki kupujejo pravice za račun naprave in ne za lastni račun, dostop do trga EU ETS.

3.
     
  Komisija oceni, ali je člen 6(5) Uredbe (EU) št. 1031/2010

   (1a)

  združljiv z določbami tega člena, in po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo navedene uredbe.“;

Sprememba 574

Sprememba 574

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 e (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19e) | v členu 30 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(19e)

(19e)

v členu 30 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   Ta direktiva se pregledujejo z vidika mednarodnega razvoja dogodkov in prizadevanj za uresničitev dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma.

„1.   Ta direktiva se pregleduje z vidika mednarodnega razvoja dogodkov in prizadevanj za uresničitev dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma
  ter zavez, sprejetih na 26. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP26), da se dvig temperature omeji na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo
  “.

Sprememba 575

Sprememba 575

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 20 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 20 a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | v členu 30 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(20a)

(20a)

v členu 30 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   Komisija v okviru vsakega svetovnega pregleda stanja, dogovorjenega v okviru Pariškega sporazuma, poroča Evropskemu parlamentu in Svetu, zlasti o tem, ali mora Unija sprejeti dodatne politike in ukrepe v zvezi s potrebnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov s strani Unije in njenih držav članic, tudi kar zadeva linearni faktor iz člena 9. Komisija lahko Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predlaga spremembo te direktive.

„3.   Komisija
  po posvetovanju z Evropskim znanstvenim svetovalnim odborom za podnebne spremembe
  v okviru vsakega svetovnega pregleda stanja, dogovorjenega v okviru Pariškega sporazuma, poroča Evropskemu parlamentu in Svetu, zlasti o tem, ali mora Unija sprejeti dodatne politike in ukrepe v zvezi s potrebnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov s strani Unije in njenih držav članic, tudi kar zadeva linearni faktor iz člena 9. Komisija lahko Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predlaga spremembo te direktive.
  Komisija v svojih predlogih zagotovi skladnost s ciljem podnebne nevtralnosti, kot je določen v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119, podnebnimi cilji Unije iz člena 4 navedene uredbe ter okvirnim proračunom Unije za emisije toplogrednih plinov za obdobje 2030–2050 iz člena 4(4) navedene uredbe. Predlogi predstavljajo napredek skozi čas ter odražajo čim večje ambicije v skladu s členom 4(3) Pariškega sporazuma.“

Sprememba 576

Sprememba 576

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 20 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 20 b (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30 – odstavek 4 a (novo)

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20b) | v členu 30 se doda naslednji odstavek: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(20b)

(20b)

v členu 30 se doda naslednji odstavek:

„4a.
     
  Komisija pri pregledu te direktive v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena analizira, kako je mogoče vzpostaviti povezave med EU ETS in drugimi trgi ogljika, ne da bi to oviralo doseganje cilja podnebne nevtralnosti in podnebnih ciljev Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119.“

Sprememba 577

Sprememba 577

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Poglavje IV a – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| SISTEM ZA TRGOVANJE Z EMISIJAMI ZA STAVBE
  IN
  CESTNI PROMET | SISTEM ZA TRGOVANJE Z EMISIJAMI ZA STAVBE, CESTNI PROMET
  IN DRUGA GORIVA |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

SISTEM ZA TRGOVANJE Z EMISIJAMI ZA STAVBE
  IN
  CESTNI PROMET

IN

SISTEM ZA TRGOVANJE Z EMISIJAMI ZA STAVBE, CESTNI PROMET
  IN DRUGA GORIVA

IN DRUGA GORIVA

Sprememba 578

Sprememba 578

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Directive 2003/87/EC

Člen 30a – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Določbe tega poglavja se v zvezi s sprostitvijo za porabo goriv, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu ter zasebnem ogrevanju in hlajenju stanovanjskih stavb, uporabljajo šele od 1. januarja 2029, ob upoštevanju ocene iz odstavka 1b. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Določbe tega poglavja se v zvezi s sprostitvijo za porabo goriv, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu ter zasebnem ogrevanju in hlajenju stanovanjskih stavb, uporabljajo šele od 1. januarja 2029, ob upoštevanju ocene iz odstavka 1b.

Sprememba 579

Sprememba 579

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30a – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Če so pogoji ustrezni, si Komisija prizadeva razširiti to poglavje na emisije iz zasebnega cestnega prometa ter zasebnega ogrevanja in hlajenja stanovanjskih stavb od 1. januarja 2029. |
| | Komisija do 1. januarja 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni razširitev tega poglavja na emisije iz zasebnega cestnega prometa ter zasebnega ogrevanja in hlajenja stanovanjskih stavb od 1. januarja 2029 na način, pri katerem nihče ne bo zapostavljen. To poročilo zlasti vključuje: |
| | (a) | podrobno oceno sprememb glede energijske revščine in revščine na področju mobilnosti v vsaki državi članici, kot se sporočajo v skladu s členom 23(1) Uredbe (EU) .../... [uredbe o Socialnem skladu za podnebje]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Če so pogoji ustrezni, si Komisija prizadeva razširiti to poglavje na emisije iz zasebnega cestnega prometa ter zasebnega ogrevanja in hlajenja stanovanjskih stavb od 1. januarja 2029.

Komisija do 1. januarja 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni razširitev tega poglavja na emisije iz zasebnega cestnega prometa ter zasebnega ogrevanja in hlajenja stanovanjskih stavb od 1. januarja 2029 na način, pri katerem nihče ne bo zapostavljen. To poročilo zlasti vključuje:

Komisija do 1. januarja 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni razširitev tega poglavja na emisije iz zasebnega cestnega prometa ter zasebnega ogrevanja in hlajenja stanovanjskih stavb od 1. januarja 2029 na način, pri katerem nihče ne bo zapostavljen. To poročilo zlasti vključuje:

(a)

(a)

podrobno oceno sprememb glede energijske revščine in revščine na področju mobilnosti v vsaki državi članici, kot se sporočajo v skladu s členom 23(1) Uredbe (EU) .../... [uredbe o Socialnem skladu za podnebje];

podrobno oceno sprememb glede energijske revščine in revščine na področju mobilnosti v vsaki državi članici, kot se sporočajo v skladu s členom 23(1) Uredbe (EU) .../... [uredbe o Socialnem skladu za podnebje];

| (b) | podrobno oceno rezultatov ukrepov in naložb, vključenih v socialne načrte držav članic za podnebje, zlasti glede števila ljudi, ki so se zaradi teh ukrepov in naložb ter drugih naložb iz drugih skladov Unije izkopali iz energijske revščine in revščine na področju mobilnosti; |
| --- | --- |

(b)

(b)

podrobno oceno rezultatov ukrepov in naložb, vključenih v socialne načrte držav članic za podnebje, zlasti glede števila ljudi, ki so se zaradi teh ukrepov in naložb ter drugih naložb iz drugih skladov Unije izkopali iz energijske revščine in revščine na področju mobilnosti;

podrobno oceno rezultatov ukrepov in naložb, vključenih v socialne načrte držav članic za podnebje, zlasti glede števila ljudi, ki so se zaradi teh ukrepov in naložb ter drugih naložb iz drugih skladov Unije izkopali iz energijske revščine in revščine na področju mobilnosti;

| (c) | podrobno analizo in količinsko opredelitev dodatnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki bi ga bilo mogoče doseči s to razširitvijo, ter napredek držav članic pri doseganju ciljev

  iz Uredbe (EU) 2018/842; |
| --- | --- |

(c)

(c)

podrobno analizo in količinsko opredelitev dodatnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki bi ga bilo mogoče doseči s to razširitvijo, ter napredek držav članic pri doseganju ciljev

  iz Uredbe (EU) 2018/842;

podrobno analizo in količinsko opredelitev dodatnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki bi ga bilo mogoče doseči s to razširitvijo, ter napredek držav članic pri doseganju ciljev

iz Uredbe (EU) 2018/842

| (d) | oceno izvedljivosti in načinov poročanja o prenosu stroškov in mehanizma omejitev iz člena 30f(2a). |
| --- | --- |

(d)

(d)

oceno izvedljivosti in načinov poročanja o prenosu stroškov in mehanizma omejitev iz člena 30f(2a).

oceno izvedljivosti in načinov poročanja o prenosu stroškov in mehanizma omejitev iz člena 30f(2a).

Komisija na podlagi rezultatov tega poročila po potrebi predstavi ciljno usmerjen pregled te direktive in Uredbe (EU).../... [uredbe o Socialnem skladu za podnebje], da se to poglavje od 1. januarja 2029 razširi na emisije iz zasebnega cestnega prometa ter zasebnega ogrevanja in hlajenja stanovanjskih stavb.

Komisija na podlagi rezultatov tega poročila po potrebi predstavi ciljno usmerjen pregled te direktive in Uredbe (EU).../... [uredbe o Socialnem skladu za podnebje], da se to poglavje od 1. januarja 2029 razširi na emisije iz zasebnega cestnega prometa ter zasebnega ogrevanja in hlajenja stanovanjskih stavb.

Sprememba 580

Sprememba 580

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30a – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Država članica se lahko odloči, da se odstopanje v zvezi z gorivi, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu ter za zasebno ogrevanje in hlajenje stanovanjskih stavb iz odstavka 1a, na njenem ozemlju ne uporablja, če ima na voljo dovolj programov za podporo gospodinjstvom z nizkimi dohodki ter za odpravo energijske revščine in revščine na področju mobilnosti ter če to odobri Komisija. Država članica Komisijo obvesti, če namerava sprejeti tako odločitev. Komisija oceni, ali ima država članica vzpostavljene zadostne programe v ta namen, in o svoji odločitvi obvesti državo članico. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  Država članica se lahko odloči, da se odstopanje v zvezi z gorivi, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu ter za zasebno ogrevanje in hlajenje stanovanjskih stavb iz odstavka 1a, na njenem ozemlju ne uporablja, če ima na voljo dovolj programov za podporo gospodinjstvom z nizkimi dohodki ter za odpravo energijske revščine in revščine na področju mobilnosti ter če to odobri Komisija. Država članica Komisijo obvesti, če namerava sprejeti tako odločitev. Komisija oceni, ali ima država članica vzpostavljene zadostne programe v ta namen, in o svoji odločitvi obvesti državo članico.

Sprememba 581

Sprememba 581

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 30aa





  1.
     
  Kadar je v šestih zaporednih mesecih pred letom začetka dražbe pravic za goriva, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu ter za zasebno ogrevanje in hlajenje stanovanjskih stavb v skladu s členom 30a(1a), povprečna cena goriv za porabo v sektorjih, zajetih v tem poglavju, višja od povprečne cene takih goriv v marcu 2022, se rok za predajo pravic za goriva, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu ter za zasebno ogrevanje in hlajenje stanovanjskih stavb, iz člena 30d(1) podaljša, dokler se cena ne spusti pod navedeni prag.




  Če Socialni sklad za podnebje, ustanovljen z Uredbo (EU).../... [uredbo o Socialnem skladu za podnebje], še ni začel delovati ali pa deluje manj kot tri leta, se z odstopanjem od prvega pododstavka dražba pravic, zajetih v to poglavje, preloži, da Socialni sklad za podnebje deluje najmanj tri leta.






  2.
     
  Če je primerno, Komisija pred začetkom dražb v skladu s tem poglavjem objavi, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 30aa

1.
     
  Kadar je v šestih zaporednih mesecih pred letom začetka dražbe pravic za goriva, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu ter za zasebno ogrevanje in hlajenje stanovanjskih stavb v skladu s členom 30a(1a), povprečna cena goriv za porabo v sektorjih, zajetih v tem poglavju, višja od povprečne cene takih goriv v marcu 2022, se rok za predajo pravic za goriva, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu ter za zasebno ogrevanje in hlajenje stanovanjskih stavb, iz člena 30d(1) podaljša, dokler se cena ne spusti pod navedeni prag.

Če Socialni sklad za podnebje, ustanovljen z Uredbo (EU).../... [uredbo o Socialnem skladu za podnebje], še ni začel delovati ali pa deluje manj kot tri leta, se z odstopanjem od prvega pododstavka dražba pravic, zajetih v to poglavje, preloži, da Socialni sklad za podnebje deluje najmanj tri leta.

2.
     
  Če je primerno, Komisija pred začetkom dražb v skladu s tem poglavjem objavi, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni.

Sprememba 582

Sprememba 582

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30b – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da od 1. januarja 
  2025
  noben urejani subjekt ne opravlja dejavnosti iz Priloge III, razen če ima dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ v skladu z odstavkoma 2 in 3. | 1.   Države članice zagotovijo, da od 1. januarja
  2024
  noben urejani subjekt ne opravlja dejavnosti iz Priloge III, razen če ima dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ v skladu z odstavkoma 2 in 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da od 1. januarja 
  2025
  noben urejani subjekt ne opravlja dejavnosti iz Priloge III, razen če ima dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ v skladu z odstavkoma 2 in 3.

1.   Države članice zagotovijo, da od 1. januarja
  2024
  noben urejani subjekt ne opravlja dejavnosti iz Priloge III, razen če ima dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ v skladu z odstavkoma 2 in 3.

Sprememba 583

Sprememba 583

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30c – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Skupna količina pravic za Unijo, ki se od leta 
  2026
  izdajo vsako leto na podlagi tega poglavja, se od leta 2024 linearno zmanjšuje. Vrednost leta 2024 se določi kot mejne vrednosti emisij za leto 2024, izračunane na podlagi referenčnih emisij iz člena 4(2) Uredbe (EU) 2018/842
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (*) za sektorja, zajeta s tem poglavjem, ter ob uporabi linearne krivulje zmanjševanja za vse emisije, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Po letu 2024 se količina vsako leto zmanjša s 5,15 -odstotnim linearnim faktorjem zmanjšanja. Komisija do 1. januarja 2024 objavi skupno količino pravic za Unijo za leto 
  2026
  . | 1.   Skupna količina pravic za Unijo, ki se od leta 
  2025
  izdajo vsako leto na podlagi tega poglavja, se od leta 2024 linearno zmanjšuje. Vrednost leta 2024 se določi kot mejne vrednosti emisij za leto 2024, izračunane na podlagi referenčnih emisij iz člena 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 za sektorja, zajeta s tem poglavjem, ter ob uporabi linearne krivulje zmanjševanja za vse emisije, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Po letu 2024 se količina vsako leto zmanjša s 5,15 -odstotnim linearnim faktorjem zmanjšanja. Komisija do 1. januarja 2024 objavi skupno količino pravic za Unijo za leto 
  2025
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Skupna količina pravic za Unijo, ki se od leta 
  2026
  izdajo vsako leto na podlagi tega poglavja, se od leta 2024 linearno zmanjšuje. Vrednost leta 2024 se določi kot mejne vrednosti emisij za leto 2024, izračunane na podlagi referenčnih emisij iz člena 4(2) Uredbe (EU) 2018/842
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (*) za sektorja, zajeta s tem poglavjem, ter ob uporabi linearne krivulje zmanjševanja za vse emisije, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Po letu 2024 se količina vsako leto zmanjša s 5,15 -odstotnim linearnim faktorjem zmanjšanja. Komisija do 1. januarja 2024 objavi skupno količino pravic za Unijo za leto 
  2026
  .

1.   Skupna količina pravic za Unijo, ki se od leta 
  2025
  izdajo vsako leto na podlagi tega poglavja, se od leta 2024 linearno zmanjšuje. Vrednost leta 2024 se določi kot mejne vrednosti emisij za leto 2024, izračunane na podlagi referenčnih emisij iz člena 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 za sektorja, zajeta s tem poglavjem, ter ob uporabi linearne krivulje zmanjševanja za vse emisije, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Po letu 2024 se količina vsako leto zmanjša s 5,15 -odstotnim linearnim faktorjem zmanjšanja. Komisija do 1. januarja 2024 objavi skupno količino pravic za Unijo za leto 
  2025
  .

Sprememba 584

Sprememba 584

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30c – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive z določitvijo dodatne količine pravic, ki se izdajo za vsako leto od leta 2025 za nadomestitev predanih pravic v primerih, ko so bile emisije kljub pravilom za izogibanje dvojnemu štetju iz člena 30f(4) štete dvojno. Dodatni znesek pravic, ki ga določi Komisija, ustreza skupni količini emisij toplogrednih plinov, izravnanih v zadevnem letu poročanja v skladu z delegiranimi akti iz člena 30f(4a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive z določitvijo dodatne količine pravic, ki se izdajo za vsako leto od leta 2025 za nadomestitev predanih pravic v primerih, ko so bile emisije kljub pravilom za izogibanje dvojnemu štetju iz člena 30f(4) štete dvojno. Dodatni znesek pravic, ki ga določi Komisija, ustreza skupni količini emisij toplogrednih plinov, izravnanih v zadevnem letu poročanja v skladu z delegiranimi akti iz člena 30f(4a).

Sprememba 585

Sprememba 585

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30d – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Od leta 
  2026
  se pravice, zajete s tem poglavjem, prodajo na dražbi, razen če se ne vključijo v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/1814. Pravice, zajete s tem poglavjem, se prodajo na dražbi ločeno od pravic, zajetih s poglavji II, IIa in III. | 1.   Od leta 
  2025
  se pravice, zajete s tem poglavjem, prodajo na dražbi, razen če se ne vključijo v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/1814. Pravice, zajete s tem poglavjem, se prodajo na dražbi ločeno od pravic, zajetih s poglavji II, IIa in III. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Od leta 
  2026
  se pravice, zajete s tem poglavjem, prodajo na dražbi, razen če se ne vključijo v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/1814. Pravice, zajete s tem poglavjem, se prodajo na dražbi ločeno od pravic, zajetih s poglavji II, IIa in III.

1.   Od leta 
  2025
  se pravice, zajete s tem poglavjem, prodajo na dražbi, razen če se ne vključijo v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/1814. Pravice, zajete s tem poglavjem, se prodajo na dražbi ločeno od pravic, zajetih s poglavji II, IIa in III.

Sprememba 586

Sprememba 586

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30d – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Prodaja pravic na dražbi na podlagi tega poglavja se začne leta 
  2026
  , in sicer s količino, ki ustreza 130 % količin pravic za prodajo na dražbi za leto 
  2026
  , določenih na podlagi skupne količine pravic za Unijo za navedeno leto ter zadevnih deležev in količin pravic za prodajo na dražbi v skladu z odstavki 3, 5 in 6. Dodatne količine pravic, ki se prodajo na dražbi, se uporabijo le za predajo pravic v skladu s členom 30e(2) ter se odštejejo od količin pravic za prodajo na dražbi za obdobje 2028–2030. Pogoji za te zgodnje dražbe se določijo v skladu z odstavkom 7 in členom 10(4). | Prodaja pravic na dražbi na podlagi tega poglavja se začne leta 
  2025
  , in sicer s količino, ki ustreza 130 % količin pravic za prodajo na dražbi za leto 
  2025
  , določenih na podlagi skupne količine pravic za Unijo za navedeno leto ter zadevnih deležev in količin pravic za prodajo na dražbi v skladu z odstavki 3, 5 in 6. Dodatne količine pravic, ki se prodajo na dražbi, se uporabijo le za predajo pravic v skladu s členom 30e(2) ter se odštejejo od količin pravic za prodajo na dražbi za obdobje 2028–2030. Pogoji za te zgodnje dražbe se določijo v skladu z odstavkom 7 in členom 10(4). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prodaja pravic na dražbi na podlagi tega poglavja se začne leta 
  2026
  , in sicer s količino, ki ustreza 130 % količin pravic za prodajo na dražbi za leto 
  2026
  , določenih na podlagi skupne količine pravic za Unijo za navedeno leto ter zadevnih deležev in količin pravic za prodajo na dražbi v skladu z odstavki 3, 5 in 6. Dodatne količine pravic, ki se prodajo na dražbi, se uporabijo le za predajo pravic v skladu s členom 30e(2) ter se odštejejo od količin pravic za prodajo na dražbi za obdobje 2028–2030. Pogoji za te zgodnje dražbe se določijo v skladu z odstavkom 7 in členom 10(4).

2026

2026

Prodaja pravic na dražbi na podlagi tega poglavja se začne leta 
  2025
  , in sicer s količino, ki ustreza 130 % količin pravic za prodajo na dražbi za leto 
  2025
  , določenih na podlagi skupne količine pravic za Unijo za navedeno leto ter zadevnih deležev in količin pravic za prodajo na dražbi v skladu z odstavki 3, 5 in 6. Dodatne količine pravic, ki se prodajo na dražbi, se uporabijo le za predajo pravic v skladu s členom 30e(2) ter se odštejejo od količin pravic za prodajo na dražbi za obdobje 2028–2030. Pogoji za te zgodnje dražbe se določijo v skladu z odstavkom 7 in členom 10(4).

2025

2025

Sprememba 587

Sprememba 587

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30d – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Leta 
  2026
  se v rezervi za stabilnost trga v skladu s členom 1a(3) Sklepa (EU) 2015/1814 ustvari 600 milijonov pravic, zajetih s tem poglavjem, kot imetja. | Leta 
  2025
  se v rezervi za stabilnost trga v skladu s členom 1a(3) Sklepa (EU) 2015/1814 ustvari 600 milijonov pravic, zajetih s tem poglavjem, kot imetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Leta 
  2026
  se v rezervi za stabilnost trga v skladu s členom 1a(3) Sklepa (EU) 2015/1814 ustvari 600 milijonov pravic, zajetih s tem poglavjem, kot imetja.

2026

Leta 
  2025
  se v rezervi za stabilnost trga v skladu s členom 1a(3) Sklepa (EU) 2015/1814 ustvari 600 milijonov pravic, zajetih s tem poglavjem, kot imetja.

2025

Sprememba 588

Sprememba 588

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30d – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   150 milijonov pravic, izdanih na podlagi tega poglavja, se proda na dražbi, vsi prihodki s teh dražb pa dajo na voljo za sklad za
  inovacije
  , ustanovljen na podlagi
  člena 10a(8)
  .
  Za pravice iz tega odstavka se uporablja člen 10a(8). | 3.   150 milijonov pravic, izdanih na podlagi tega poglavja, se proda na dražbi, vsi prihodki s teh dražb pa dajo na voljo za
  Socialni
  sklad za
  podnebje
  , ustanovljen na podlagi
  Uredbe (EU) .../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje], kot zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*)

  in se uporabljajo v skladu s pravili, ki veljajo za Socialni sklad za podnebje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   150 milijonov pravic, izdanih na podlagi tega poglavja, se proda na dražbi, vsi prihodki s teh dražb pa dajo na voljo za sklad za
  inovacije
  , ustanovljen na podlagi
  člena 10a(8)
  .
  Za pravice iz tega odstavka se uporablja člen 10a(8).

3.   150 milijonov pravic, izdanih na podlagi tega poglavja, se proda na dražbi, vsi prihodki s teh dražb pa dajo na voljo za
  Socialni
  sklad za
  podnebje
  , ustanovljen na podlagi
  Uredbe (EU) .../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje], kot zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*)

  in se uporabljajo v skladu s pravili, ki veljajo za Socialni sklad za podnebje
  .

Sprememba 589

Sprememba 589

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30d – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Da bi zagotovili, da se razpoložljiva odobrena sredstva za Socialni sklad za podnebje v proračunu Unije lahko spreminjajo v tesni povezavi s ceno ogljika in tako z bremenom za ranljiva gospodinjstva in uporabnike prometa, mehanizem za prilagoditev cen ogljika omogoča letna povečanja. Podrobne določbe se vključijo v uredbo o večletnem finančnem okviru, na podlagi katere se v skladu s členom 312 PDEU zagotavlja, da se zadevne zgornje meje odhodkov vsako leto samodejno prilagodijo glede na stopnjo spremembe cene ogljika v EU ETS za stavbe, cestni promet in druga goriva. Proračunski vpliv letne prilagoditve se upošteva v proračunu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Da bi zagotovili, da se razpoložljiva odobrena sredstva za Socialni sklad za podnebje v proračunu Unije lahko spreminjajo v tesni povezavi s ceno ogljika in tako z bremenom za ranljiva gospodinjstva in uporabnike prometa, mehanizem za prilagoditev cen ogljika omogoča letna povečanja. Podrobne določbe se vključijo v uredbo o večletnem finančnem okviru, na podlagi katere se v skladu s členom 312 PDEU zagotavlja, da se zadevne zgornje meje odhodkov vsako leto samodejno prilagodijo glede na stopnjo spremembe cene ogljika v EU ETS za stavbe, cestni promet in druga goriva. Proračunski vpliv letne prilagoditve se upošteva v proračunu.

Sprememba 590

Sprememba 590

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30d – odstavek 5 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 4, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vključijo v proračun Unije. Države članice
  uporabijo
  svoje prihodke
  za eno ali več dejavnosti iz člena 10(3) ali enega ali več naslednjih ukrepov
  : | 5.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 4, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vključijo v proračun Unije
  kot splošni prihodek
  . Države članice svoje prihodke
  najprej uporabijo za nacionalno sofinanciranje svojih socialnih načrtov za podnebje, preostale prihodke pa za socialne ukrepe in naložbe za podnebje v skladu s členom 6 Uredbe (EU) .../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje]
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 4, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vključijo v proračun Unije. Države članice
  uporabijo
  svoje prihodke
  za eno ali več dejavnosti iz člena 10(3) ali enega ali več naslednjih ukrepov
  :

5.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 4, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vključijo v proračun Unije
  kot splošni prihodek
  . Države članice svoje prihodke
  najprej uporabijo za nacionalno sofinanciranje svojih socialnih načrtov za podnebje, preostale prihodke pa za socialne ukrepe in naložbe za podnebje v skladu s členom 6 Uredbe (EU) .../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje]
  :

Sprememba 591

Sprememba 591

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30d – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ukrepe, ki naj bi prispevali k 
  razogljičenju
  ogrevanja in hlajenja stavb ali zmanjšanju potreb stavb po energiji
  , vključno z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter povezane ukrepe v skladu s členom 7(11) ter členoma 12 in 20 Direktive 2012/27/EU [posodobiti sklic z revidirano direktivo] ter ukrepe za finančno podporo gospodinjstvom z nizkim dohodkom v stavbah z najslabšimi rezultati
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ukrepe, ki naj bi prispevali k 
  razogljičenju
  ogrevanja in hlajenja stavb ali zmanjšanju potreb stavb po energiji
  , vključno z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter povezane ukrepe v skladu s členom 7(11) ter členoma 12 in 20 Direktive 2012/27/EU [posodobiti sklic z revidirano direktivo] ter ukrepe za finančno podporo gospodinjstvom z nizkim dohodkom v stavbah z najslabšimi rezultati
  ;

razogljičenju

, vključno z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter povezane ukrepe v skladu s členom 7(11) ter členoma 12 in 20 Direktive 2012/27/EU [posodobiti sklic z revidirano direktivo] ter ukrepe za finančno podporo gospodinjstvom z nizkim dohodkom v stavbah z najslabšimi rezultati

| (a) | ukrepe, ki naj bi prispevali k 
  podnebni nevtralnosti
  ogrevanja in hlajenja stavb ali zmanjšanju potreb stavb po energiji
  v skladu s členom 6 Uredbe (EU).../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje]; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, ki naj bi prispevali k 
  podnebni nevtralnosti
  ogrevanja in hlajenja stavb ali zmanjšanju potreb stavb po energiji
  v skladu s členom 6 Uredbe (EU).../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje];

podnebni nevtralnosti

v skladu s členom 6 Uredbe (EU).../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje];

Sprememba 592

Sprememba 592

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30d – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ukrepe za pospešitev uporabe brezemisijskih vozil ali finančno podporo za uvajanje popolnoma interoperabilne oskrbovalne in polnilne infrastrukture za brezemisijska vozila ali ukrepe za spodbujanje prehoda na javni prevoz in izboljšanje multimodalnosti
  ali finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v zvezi z uporabniki prevoza z nizkim in srednjim dohodkom
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ukrepe za pospešitev uporabe brezemisijskih vozil ali finančno podporo za uvajanje popolnoma interoperabilne oskrbovalne in polnilne infrastrukture za brezemisijska vozila ali ukrepe za spodbujanje prehoda na javni prevoz in izboljšanje multimodalnosti
  ali finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v zvezi z uporabniki prevoza z nizkim in srednjim dohodkom
  .

ali finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v zvezi z uporabniki prevoza z nizkim in srednjim dohodkom

| (b) | ukrepe za pospešitev uporabe brezemisijskih vozil ali finančno podporo za uvajanje popolnoma interoperabilne oskrbovalne in polnilne infrastrukture za brezemisijska vozila ali ukrepe za spodbujanje prehoda na javni prevoz in izboljšanje multimodalnosti
  v skladu s členom 6 Uredbe (EU) .../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje]. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za pospešitev uporabe brezemisijskih vozil ali finančno podporo za uvajanje popolnoma interoperabilne oskrbovalne in polnilne infrastrukture za brezemisijska vozila ali ukrepe za spodbujanje prehoda na javni prevoz in izboljšanje multimodalnosti
  v skladu s členom 6 Uredbe (EU) .../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje].

v skladu s členom 6 Uredbe (EU) .../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje].

Sprememba 593

Sprememba 593

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30e – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Od 1. januarja 
  2027
  države članice zagotovijo, da urejani subjekt do 30. aprila vsako leto preda število pravic, zajetih s tem poglavjem, enako skupnim emisijam v predhodnem koledarskem letu, ki ustrezajo količini goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III, in se preverijo v skladu s členoma 15 in 30f, ter da se navedene pravice pozneje ukinejo. | 2.   Od 1. januarja 
  2026
  države članice zagotovijo, da urejani subjekt do 30. aprila vsako leto preda število pravic, zajetih s tem poglavjem, enako skupnim emisijam v predhodnem koledarskem letu, ki ustrezajo količini goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III, in se preverijo v skladu s členoma 15 in 30f, ter da se navedene pravice pozneje ukinejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Od 1. januarja 
  2027
  države članice zagotovijo, da urejani subjekt do 30. aprila vsako leto preda število pravic, zajetih s tem poglavjem, enako skupnim emisijam v predhodnem koledarskem letu, ki ustrezajo količini goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III, in se preverijo v skladu s členoma 15 in 30f, ter da se navedene pravice pozneje ukinejo.

2.   Od 1. januarja 
  2026
  države članice zagotovijo, da urejani subjekt do 30. aprila vsako leto preda število pravic, zajetih s tem poglavjem, enako skupnim emisijam v predhodnem koledarskem letu, ki ustrezajo količini goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III, in se preverijo v skladu s členoma 15 in 30f, ter da se navedene pravice pozneje ukinejo.

Sprememba 594

Sprememba 594

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30f – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo, da vsak urejani subjekt od leta 
  2025
  za vsako koledarsko leto spremlja emisije, ki ustrezajo količinam goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III. Poleg tega zagotovijo, da od leta 
  2026
  vsak urejani subjekt naslednje leto pristojnemu organu poroča o teh emisijah v skladu z akti iz člena 14(1). | 2.   Države članice zagotovijo, da vsak urejani subjekt od leta 
  2024
  za vsako koledarsko leto spremlja emisije, ki ustrezajo količinam goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III. Poleg tega zagotovijo, da od leta 
  2025
  vsak urejani subjekt naslednje leto pristojnemu organu poroča o teh emisijah v skladu z akti iz člena 14(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice zagotovijo, da vsak urejani subjekt od leta 
  2025
  za vsako koledarsko leto spremlja emisije, ki ustrezajo količinam goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III. Poleg tega zagotovijo, da od leta 
  2026
  vsak urejani subjekt naslednje leto pristojnemu organu poroča o teh emisijah v skladu z akti iz člena 14(1).

2.   Države članice zagotovijo, da vsak urejani subjekt od leta 
  2024
  za vsako koledarsko leto spremlja emisije, ki ustrezajo količinam goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III. Poleg tega zagotovijo, da od leta 
  2025
  vsak urejani subjekt naslednje leto pristojnemu organu poroča o teh emisijah v skladu z akti iz člena 14(1).

Sprememba 595

Sprememba 595

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30f – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ob upoštevanju ocene iz člena 30a(1b), drugi pododstavek, točka (d), urejani subjekti od .. [eno leto pred datumom začetka uporabe tega poglavja za goriva, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu in zasebnem ogrevanju in hlajenju stanovanjskih stavb] in nato vsak mesec Komisiji poročajo o razčlenjenih stroških, zajetih v maloprodajni ceni goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III, zlasti o deležu nacionalnih davkov in pristojbin ter stroškov, povezanih s predajo pravic, v maloprodajni ceni ter odstotku stroškov, povezanih s predajo pravic, ki se prenesejo na končnega porabnika. Če se ta odstotek spremeni za več kot 5 odstotnih točk v primerjavi z zadnjim poročevalnim obdobjem, se predloži obrazložitev. |
| | Komisija do ... [datum začetka veljavnosti tega poglavja] sprejme izvedbeni akt, v katerem določi kategorije in obliko poročanja, ki se uporabljajo za poročanje v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2). |
| | Od... [datum začetka uporabe tega poglavja za goriva, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu in zasebno ogrevanje in hlajenje stanovanjskih stavb], ali če se je država članica v skladu s členom 30a(1c) odločila, da se ne uporablja odstopanje iz odstavka 1a navedenega člena, urejani subjekti od [datum začetka veljavnosti tega poglavja] na končnega uporabnika prenesejo največ 50 % stroškov, povezanih s predajo pravic za goriva, sproščena v porabo v skladu s Prilogo III. |
| | Kadar Komisija ugotovi, da je urejani subjekt prenesel delež stroškov, višji od 50 %, ta subjekt plača kazen v skladu s členom 16 te direktive. Znesek kazni se izračuna na podlagi količine pravic, ki je enaka čezmernemu prenosu stroškov v skladu s tem odstavkom, pomnožene z najvišjo zabeleženo ceno poravnave na primarnem ali sekundarnem trgu za pravice iz tega poglavja v predhodnem letu. Komisija vsako leto do 28. februarja sporoči višino kazni za čezmerni prenos stroškov. Prihodki, ustvarjeni s kaznimi iz tega pododstavka, se dodelijo Socialnemu skladu za podnebje iz Uredbe (EU) .../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Ob upoštevanju ocene iz člena 30a(1b), drugi pododstavek, točka (d), urejani subjekti od .. [eno leto pred datumom začetka uporabe tega poglavja za goriva, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu in zasebnem ogrevanju in hlajenju stanovanjskih stavb] in nato vsak mesec Komisiji poročajo o razčlenjenih stroških, zajetih v maloprodajni ceni goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III, zlasti o deležu nacionalnih davkov in pristojbin ter stroškov, povezanih s predajo pravic, v maloprodajni ceni ter odstotku stroškov, povezanih s predajo pravic, ki se prenesejo na končnega porabnika. Če se ta odstotek spremeni za več kot 5 odstotnih točk v primerjavi z zadnjim poročevalnim obdobjem, se predloži obrazložitev.

Komisija do ... [datum začetka veljavnosti tega poglavja] sprejme izvedbeni akt, v katerem določi kategorije in obliko poročanja, ki se uporabljajo za poročanje v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

Komisija do ... [datum začetka veljavnosti tega poglavja] sprejme izvedbeni akt, v katerem določi kategorije in obliko poročanja, ki se uporabljajo za poročanje v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

Od... [datum začetka uporabe tega poglavja za goriva, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu in zasebno ogrevanje in hlajenje stanovanjskih stavb], ali če se je država članica v skladu s členom 30a(1c) odločila, da se ne uporablja odstopanje iz odstavka 1a navedenega člena, urejani subjekti od [datum začetka veljavnosti tega poglavja] na končnega uporabnika prenesejo največ 50 % stroškov, povezanih s predajo pravic za goriva, sproščena v porabo v skladu s Prilogo III.

Od... [datum začetka uporabe tega poglavja za goriva, ki se uporabljajo za izgorevanje v zasebnem cestnem prometu in zasebno ogrevanje in hlajenje stanovanjskih stavb], ali če se je država članica v skladu s členom 30a(1c) odločila, da se ne uporablja odstopanje iz odstavka 1a navedenega člena, urejani subjekti od [datum začetka veljavnosti tega poglavja] na končnega uporabnika prenesejo največ 50 % stroškov, povezanih s predajo pravic za goriva, sproščena v porabo v skladu s Prilogo III.

Kadar Komisija ugotovi, da je urejani subjekt prenesel delež stroškov, višji od 50 %, ta subjekt plača kazen v skladu s členom 16 te direktive. Znesek kazni se izračuna na podlagi količine pravic, ki je enaka čezmernemu prenosu stroškov v skladu s tem odstavkom, pomnožene z najvišjo zabeleženo ceno poravnave na primarnem ali sekundarnem trgu za pravice iz tega poglavja v predhodnem letu. Komisija vsako leto do 28. februarja sporoči višino kazni za čezmerni prenos stroškov. Prihodki, ustvarjeni s kaznimi iz tega pododstavka, se dodelijo Socialnemu skladu za podnebje iz Uredbe (EU) .../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje].

Kadar Komisija ugotovi, da je urejani subjekt prenesel delež stroškov, višji od 50 %, ta subjekt plača kazen v skladu s členom 16 te direktive. Znesek kazni se izračuna na podlagi količine pravic, ki je enaka čezmernemu prenosu stroškov v skladu s tem odstavkom, pomnožene z najvišjo zabeleženo ceno poravnave na primarnem ali sekundarnem trgu za pravice iz tega poglavja v predhodnem letu. Komisija vsako leto do 28. februarja sporoči višino kazni za čezmerni prenos stroškov. Prihodki, ustvarjeni s kaznimi iz tega pododstavka, se dodelijo Socialnemu skladu za podnebje iz Uredbe (EU) .../... [uredba o Socialnem skladu za podnebje].

Sprememba 596

Sprememba 596

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30f – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice zagotovijo, da so urejani subjekti sposobni za posamezno vrsto goriva zanesljivo in točno opredeliti in dokumentirati točne količine goriva, ki se sprosti v porabo
  in uporabi za zgorevanje v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa, kot sta opredeljena
  v 
  Prilogi
   III, ter končno uporabo goriv, ki jih urejani subjekti sprostijo v porabo. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo tveganje dvojnega štetja emisij, zajetih s tem poglavjem, ter emisij, zajetih s poglavji II, IIa in III. Podrobna pravila za preprečevanje dvojnega štetja se sprejmejo v skladu s členom 14(1). | 4.   Države članice zagotovijo, da so urejani subjekti sposobni za posamezno vrsto goriva zanesljivo in točno opredeliti in dokumentirati točne količine goriva, ki se sprosti v porabo v 
  skladu s Prilogo
   III, ter končno uporabo goriv, ki jih urejani subjekti sprostijo v porabo. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo tveganje dvojnega štetja emisij, zajetih s tem poglavjem, ter emisij, zajetih s poglavji II, IIa in III. Podrobna
  in harmonizirana
  pravila za preprečevanje dvojnega štetja se sprejmejo v skladu s členom 14(1). |
| | (Ta sprememba v zvezi z „gorivi, ki se sprostijo v porabo“ in se uporabljajo za izgorevanje v stavbah in cestnem prometu, kot je opredeljeno v Prilogi III, velja za celotno besedilo. V primeru sprejetja bodo potrebne ustrezne prilagoditve v celotnem besedilu.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice zagotovijo, da so urejani subjekti sposobni za posamezno vrsto goriva zanesljivo in točno opredeliti in dokumentirati točne količine goriva, ki se sprosti v porabo
  in uporabi za zgorevanje v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa, kot sta opredeljena
  v 
  Prilogi
   III, ter končno uporabo goriv, ki jih urejani subjekti sprostijo v porabo. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo tveganje dvojnega štetja emisij, zajetih s tem poglavjem, ter emisij, zajetih s poglavji II, IIa in III. Podrobna pravila za preprečevanje dvojnega štetja se sprejmejo v skladu s členom 14(1).

4.   Države članice zagotovijo, da so urejani subjekti sposobni za posamezno vrsto goriva zanesljivo in točno opredeliti in dokumentirati točne količine goriva, ki se sprosti v porabo v 
  skladu s Prilogo
   III, ter končno uporabo goriv, ki jih urejani subjekti sprostijo v porabo. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo tveganje dvojnega štetja emisij, zajetih s tem poglavjem, ter emisij, zajetih s poglavji II, IIa in III. Podrobna
  in harmonizirana
  pravila za preprečevanje dvojnega štetja se sprejmejo v skladu s členom 14(1).

(Ta sprememba v zvezi z „gorivi, ki se sprostijo v porabo“ in se uporabljajo za izgorevanje v stavbah in cestnem prometu, kot je opredeljeno v Prilogi III, velja za celotno besedilo. V primeru sprejetja bodo potrebne ustrezne prilagoditve v celotnem besedilu.)

(Ta sprememba v zvezi z „gorivi, ki se sprostijo v porabo“ in se uporabljajo za izgorevanje v stavbah in cestnem prometu, kot je opredeljeno v Prilogi III, velja za celotno besedilo. V primeru sprejetja bodo potrebne ustrezne prilagoditve v celotnem besedilu.)

Sprememba 597

Sprememba 597

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30f – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive z določitvijo v celoti harmoniziranih pravil za vso Unijo o nadomestilu stroškov zaradi dvojnega štetja za upravljavce naprav v skladu s členom 3e, ki nastanejo iz stroškov, prenesenih v cene goriva, v zvezi z emisijami iz izgorevanja goriv, pod pogojem, da o teh emisijah poročata upravljavec v skladu s členom 14 in urejani subjekt v skladu s tem členom in da dvojno štetje ni preprečeno v skladu z odstavkom 4 tega člena. Izračun zneska nadomestila temelji na povprečni ceni pravic, ki se prodajo na dražbi v skladu s členom 30d(4) v zadevnem letu poročanja v skladu s tem členom. Prihodki, pridobljeni s prodajo pravic iz tega poglavja na dražbi, se v potrebnem obsegu in do ravni, ki ustreza dvojnemu štetju v letu poročanja v skladu s tem členom, uporabijo za znesek nadomestila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive z določitvijo v celoti harmoniziranih pravil za vso Unijo o nadomestilu stroškov zaradi dvojnega štetja za upravljavce naprav v skladu s členom 3e, ki nastanejo iz stroškov, prenesenih v cene goriva, v zvezi z emisijami iz izgorevanja goriv, pod pogojem, da o teh emisijah poročata upravljavec v skladu s členom 14 in urejani subjekt v skladu s tem členom in da dvojno štetje ni preprečeno v skladu z odstavkom 4 tega člena. Izračun zneska nadomestila temelji na povprečni ceni pravic, ki se prodajo na dražbi v skladu s členom 30d(4) v zadevnem letu poročanja v skladu s tem členom. Prihodki, pridobljeni s prodajo pravic iz tega poglavja na dražbi, se v potrebnem obsegu in do ravni, ki ustreza dvojnemu štetju v letu poročanja v skladu s tem členom, uporabijo za znesek nadomestila.

Sprememba 598

Sprememba 598

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30h – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kadar do 1. januarja 2030 povprečna cena pravic iz odstavka 1 tega člena preseže cenovno zgornjo mejo 50 EUR, Komisija nujno sprejme sklep o sprostitvi 10 milijonov pravic iz tega poglavja iz rezerve za stabilnost trga v skladu s členom 1a(7) Sklepa (EU) 2015/1814. |
| | Kadar do 1. januarja 2030 povprečna cena pravic iz odstavka 1 preseže 45 EUR, Komisija in države članice nujno sprejmejo nadaljnje ukrepe za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, da ne bi dosegle zgornje meje cen iz prvega pododstavka tega odstavka. |
| | Če se uporabi odstavek 1 ali 2, se uporaba tega odstavka v tem obdobju prekine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Kadar do 1. januarja 2030 povprečna cena pravic iz odstavka 1 tega člena preseže cenovno zgornjo mejo 50 EUR, Komisija nujno sprejme sklep o sprostitvi 10 milijonov pravic iz tega poglavja iz rezerve za stabilnost trga v skladu s členom 1a(7) Sklepa (EU) 2015/1814.

Kadar do 1. januarja 2030 povprečna cena pravic iz odstavka 1 preseže 45 EUR, Komisija in države članice nujno sprejmejo nadaljnje ukrepe za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, da ne bi dosegle zgornje meje cen iz prvega pododstavka tega odstavka.

Kadar do 1. januarja 2030 povprečna cena pravic iz odstavka 1 preseže 45 EUR, Komisija in države članice nujno sprejmejo nadaljnje ukrepe za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, da ne bi dosegle zgornje meje cen iz prvega pododstavka tega odstavka.

Če se uporabi odstavek 1 ali 2, se uporaba tega odstavka v tem obdobju prekine.

Če se uporabi odstavek 1 ali 2, se uporaba tega odstavka v tem obdobju prekine.

Sprememba 599

Sprememba 599

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30i – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija do 1. januarja 2028 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilu o izvajanju določb tega poglavja v zvezi z njihovo uspešnostjo, upravljanjem in praktično uporabo, tudi o uporabi pravil na podlagi Sklepa (EU) 2015/1814 in uporabi pravic iz tega poglavja za izpolnjevanje obveznosti glede skladnosti, ki jih imajo subjekti, zajeti s poglavji II, IIa in III. Po potrebi skupaj s tem poročilom Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog spremembe tega poglavja. Komisija bi morala do 31. oktobra 2031 oceniti izvedljivost vključitve sektorjev, zajetih s Prilogo III, v sistem za trgovanje z emisijami, ki zajema sektorje iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES. | Komisija do 1. januarja 2028 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilu o izvajanju določb tega poglavja v zvezi z njihovo uspešnostjo, upravljanjem in praktično uporabo, tudi o uporabi pravil na podlagi Sklepa (EU) 2015/1814 in uporabi pravic iz tega poglavja za izpolnjevanje obveznosti glede skladnosti, ki jih imajo subjekti, zajeti s poglavji II, IIa in III. Po potrebi skupaj s tem poročilom Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog spremembe tega poglavja.
  Komisija do 1. januarja 2029 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni, ali je bila zgornja meja cen iz člena 30h(2a), prvi pododstavek, učinkovita in ali bi jo bilo treba ohraniti. Temu poročilu po potrebi pravočasno priloži zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu za spremembo te direktive, da se prilagodi omenjena zgornja meja cen, da bi se lahko začela uporabljati 1. januarja 2030.
  Komisija bi morala do 31. oktobra 2031 oceniti izvedljivost vključitve sektorjev, zajetih s Prilogo III, v sistem za trgovanje z emisijami, ki zajema sektorje iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija do 1. januarja 2028 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilu o izvajanju določb tega poglavja v zvezi z njihovo uspešnostjo, upravljanjem in praktično uporabo, tudi o uporabi pravil na podlagi Sklepa (EU) 2015/1814 in uporabi pravic iz tega poglavja za izpolnjevanje obveznosti glede skladnosti, ki jih imajo subjekti, zajeti s poglavji II, IIa in III. Po potrebi skupaj s tem poročilom Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog spremembe tega poglavja. Komisija bi morala do 31. oktobra 2031 oceniti izvedljivost vključitve sektorjev, zajetih s Prilogo III, v sistem za trgovanje z emisijami, ki zajema sektorje iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES.

Komisija do 1. januarja 2028 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilu o izvajanju določb tega poglavja v zvezi z njihovo uspešnostjo, upravljanjem in praktično uporabo, tudi o uporabi pravil na podlagi Sklepa (EU) 2015/1814 in uporabi pravic iz tega poglavja za izpolnjevanje obveznosti glede skladnosti, ki jih imajo subjekti, zajeti s poglavji II, IIa in III. Po potrebi skupaj s tem poročilom Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog spremembe tega poglavja.
  Komisija do 1. januarja 2029 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni, ali je bila zgornja meja cen iz člena 30h(2a), prvi pododstavek, učinkovita in ali bi jo bilo treba ohraniti. Temu poročilu po potrebi pravočasno priloži zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu za spremembo te direktive, da se prilagodi omenjena zgornja meja cen, da bi se lahko začela uporabljati 1. januarja 2030.
  Komisija bi morala do 31. oktobra 2031 oceniti izvedljivost vključitve sektorjev, zajetih s Prilogo III, v sistem za trgovanje z emisijami, ki zajema sektorje iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES.

Komisija do 1. januarja 2029 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni, ali je bila zgornja meja cen iz člena 30h(2a), prvi pododstavek, učinkovita in ali bi jo bilo treba ohraniti. Temu poročilu po potrebi pravočasno priloži zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu za spremembo te direktive, da se prilagodi omenjena zgornja meja cen, da bi se lahko začela uporabljati 1. januarja 2030.

Sprememba 600

Sprememba 600

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30i – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija razmisli o spremembi te direktive v skladu s ciljem poenostavitve predpisov. Komisija in pristojni organi stalno prilagajajo upravne postopke najboljši praksi in sprejmejo vse ukrepe za poenostavitev izvrševanja te direktive, da bi čim bolj zmanjšali upravno breme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija razmisli o spremembi te direktive v skladu s ciljem poenostavitve predpisov. Komisija in pristojni organi stalno prilagajajo upravne postopke najboljši praksi in sprejmejo vse ukrepe za poenostavitev izvrševanja te direktive, da bi čim bolj zmanjšali upravno breme.

Komisija razmisli o spremembi te direktive v skladu s ciljem poenostavitve predpisov. Komisija in pristojni organi stalno prilagajajo upravne postopke najboljši praksi in sprejmejo vse ukrepe za poenostavitev izvrševanja te direktive, da bi čim bolj zmanjšali upravno breme.

Sprememba 601

Sprememba 601

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(21a)

(21a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 30ia

„Člen 30ia

Sektorski časovni načrti

Sektorski časovni načrti

1.
     
  Komisija ob podpori Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe do 1. januarja 2025 objavi okvirne časovne načrte za dejavnosti iz Priloge I k tej direktivi za doseganje cilja podnebne nevtralnosti Unije najpozneje do leta 2050 in cilja negativnih emisij po tem letu, kot sta določena v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119.

2.
     
  Komisija pri pripravi časovnega načrta iz odstavka 1 tesno sodeluje z deležniki, med drugim s posamezniki, civilno družbo, socialnimi partnerji, akademskimi krogi, oblikovalci politik ter sektorji in podsektorji, na katere vpliva ta direktiva.

3.
     
  Komisija vsaka štiri leta po objavi časovnih načrtov iz odstavka 1 te načrte posodobi v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, pri čemer tesno sodeluje z deležniki iz odstavka 2.

4.
     
  Vsi podatki, ki se uporabijo za pripravo sektorskih časovnih načrtov iz odstavka 1 in za njihove posodobitve v skladu z odstavkom 3, se dajo na voljo javnosti v preprosto dostopni obliki.“;

Sprememba 602

Sprememba 602

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 b (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21b) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(21b)

(21b)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 30ib

Znanstveno mnenje v zvezi s sektorji EU ETS

Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe lahko na lastno pobudo zagotavlja znanstveno mnenje in izdaja poročila v zvezi s to direktivo in njeno skladnostjo s podnebnimi cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119 in Pariškim sporazumom, zlasti z vidika uresničevanja pravičnega prehoda in priprave poznejše revizije te direktive. Vsa mnenja, ki jih v skladu s tem členom pripravi Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe, se v zlahka dostopni obliki objavijo. Evropska komisija ustrezno upošteva mnenje Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe ali javno obrazloži razloge za neupoštevanje.“;

Sprememba 603

Sprememba 603

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 c (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Poglavje IV a a (novo) – člena 30i c (novo) in 30 i d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21c) | za členom 30ib se vstavi naslednje poglavje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(21c)

(21c)

za členom 30ib se vstavi naslednje poglavje:

„POGLAVJE IVaa

„POGLAVJE IVaa

Prepoznavnost finančne podpore iz prihodkov EU ETS

Prepoznavnost finančne podpore iz prihodkov EU ETS

Člen 30ic

Člen 30ic

Prepoznavnost finančne podpore iz nacionalnih prihodkov iz EU ETS

Prepoznavnost finančne podpore iz nacionalnih prihodkov iz EU ETS

1.
     
  Države članice zagotovijo prepoznavnost financiranja iz prihodkov EU ETS v vseh operacijah iz člena 10(3) ter člena 10a(6) in člena 30d(5).

2.
     
  Države članice zagotovijo prepoznavnost finančne podpore za končne upravičence in javnost, tako da:

| (a) | prikažejo ustrezno oznako, ki se glasi ‚financira Evropska unija (sistem EU za trgovanje z emisijami)‘, ter emblem Unije in znesek financiranja v dokumentih in komunikacijskem gradivu o izvajanju operacije, namenjenih končnim upravičencem ali javnosti, za operacije, ki vključujejo fizične naložbe ali opremo, pa jasno vidne in trajne table ali panoje; |
| --- | --- |

(a)

(a)

prikažejo ustrezno oznako, ki se glasi ‚financira Evropska unija (sistem EU za trgovanje z emisijami)‘, ter emblem Unije in znesek financiranja v dokumentih in komunikacijskem gradivu o izvajanju operacije, namenjenih končnim upravičencem ali javnosti, za operacije, ki vključujejo fizične naložbe ali opremo, pa jasno vidne in trajne table ali panoje;

prikažejo ustrezno oznako, ki se glasi ‚financira Evropska unija (sistem EU za trgovanje z emisijami)‘, ter emblem Unije in znesek financiranja v dokumentih in komunikacijskem gradivu o izvajanju operacije, namenjenih končnim upravičencem ali javnosti, za operacije, ki vključujejo fizične naložbe ali opremo, pa jasno vidne in trajne table ali panoje;

| (b) | na svojem uradnem spletišču ali spletišču družbenih medijev, če tako spletišče obstaja, podajo kratek opis operacije, njenih ciljev in rezultatov, pri čemer se poudari finančna podpora iz prihodkov EU ETS. |
| --- | --- |

(b)

(b)

na svojem uradnem spletišču ali spletišču družbenih medijev, če tako spletišče obstaja, podajo kratek opis operacije, njenih ciljev in rezultatov, pri čemer se poudari finančna podpora iz prihodkov EU ETS.

na svojem uradnem spletišču ali spletišču družbenih medijev, če tako spletišče obstaja, podajo kratek opis operacije, njenih ciljev in rezultatov, pri čemer se poudari finančna podpora iz prihodkov EU ETS.

3.
     
  Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje pravil iz odstavkov 1 in 2. Določene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 30id

Člen 30id

Prepoznavnost finančne podpore iz prihodkov Unije iz EU ETS

Prepoznavnost finančne podpore iz prihodkov Unije iz EU ETS

1.
     
  Komisija zagotovi prepoznavnost financiranja iz prihodkov iz EU ETS v vseh operacijah iz člena 10a(8) (sklad za podnebne naložbe), člena 10d (sklad za modernizacijo), člena 3gab (sklad za oceane) te direktive in Uredbe (EU) .../... [uredbe o Socialnem skladu za podnebje].

2.
     
  Upravičenci priznavajo finančno podporo iz teh skladov iz odstavka 1 in izvor teh sredstev, tako da:

| (a) | prikažejo ustrezno oznako, ki se glasi ‚financira Evropska unije (sistem EU za trgovanje z emisijami – [ustrezni sklad])‘, ter emblem Unije in znesek financiranja v dokumentih in komunikacijskem gradivu o izvajanju operacije, namenjenih končnim upravičencem ali javnosti, za operacije, ki vključujejo fizične naložbe ali opremo, pa jasno vidne in trajne table ali panoje; |
| --- | --- |

(a)

(a)

prikažejo ustrezno oznako, ki se glasi ‚financira Evropska unije (sistem EU za trgovanje z emisijami – [ustrezni sklad])‘, ter emblem Unije in znesek financiranja v dokumentih in komunikacijskem gradivu o izvajanju operacije, namenjenih končnim upravičencem ali javnosti, za operacije, ki vključujejo fizične naložbe ali opremo, pa jasno vidne in trajne table ali panoje;

prikažejo ustrezno oznako, ki se glasi ‚financira Evropska unije (sistem EU za trgovanje z emisijami – [ustrezni sklad])‘, ter emblem Unije in znesek financiranja v dokumentih in komunikacijskem gradivu o izvajanju operacije, namenjenih končnim upravičencem ali javnosti, za operacije, ki vključujejo fizične naložbe ali opremo, pa jasno vidne in trajne table ali panoje;

| (b) | na uradnem spletišču ali spletišču družbenih medijev, če to obstaja, podajo kratek opis operacije, njenih ciljev in rezultatov, pri čemer se poudari finančna podpora iz ustreznega sklada in prihodkov EU ETS. |
| --- | --- |

(b)

(b)

na uradnem spletišču ali spletišču družbenih medijev, če to obstaja, podajo kratek opis operacije, njenih ciljev in rezultatov, pri čemer se poudari finančna podpora iz ustreznega sklada in prihodkov EU ETS.

na uradnem spletišču ali spletišču družbenih medijev, če to obstaja, podajo kratek opis operacije, njenih ciljev in rezultatov, pri čemer se poudari finančna podpora iz ustreznega sklada in prihodkov EU ETS.

3.
     
  Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje pravil iz odstavkov 1 in 2. Določene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.“

Sprememba 604

Sprememba 604

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 d (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Člen 30i e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21d) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(21d)

(21d)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 30ie

„Člen 30ie

Poročanje o potrebah držav v razvoju po razogljičenju

Poročanje o potrebah držav v razvoju po razogljičenju

Komisija najpozneje 31. decembra 2023 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o potrebah držav v razvoju po razogljičenju. Poročilo vsebuje:

Komisija najpozneje 31. decembra 2023 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o potrebah držav v razvoju po razogljičenju. Poročilo vsebuje:

| (a) | oceno emisij toplogrednih plinov po posameznih državah v razvoju; |
| --- | --- |

(a)

(a)

oceno emisij toplogrednih plinov po posameznih državah v razvoju;

oceno emisij toplogrednih plinov po posameznih državah v razvoju;

| (b) | navedbo glavnih virov emisij po državah, po možnosti s podatkom, kolikšen delež teh emisij ustreza sektorjem, ki so in ki niso zajeti v EU ETS; |
| --- | --- |

(b)

(b)

navedbo glavnih virov emisij po državah, po možnosti s podatkom, kolikšen delež teh emisij ustreza sektorjem, ki so in ki niso zajeti v EU ETS;

navedbo glavnih virov emisij po državah, po možnosti s podatkom, kolikšen delež teh emisij ustreza sektorjem, ki so in ki niso zajeti v EU ETS;

| (c) | navedbo možnih načinov razogljičenja za vsako državo; |
| --- | --- |

(c)

(c)

navedbo možnih načinov razogljičenja za vsako državo;

navedbo možnih načinov razogljičenja za vsako državo;

| (d) | nacionalno določeni prispevek vsake države po Pariškem sporazumu.“ |
| --- | --- |

(d)

(d)

nacionalno določeni prispevek vsake države po Pariškem sporazumu.“

nacionalno določeni prispevek vsake države po Pariškem sporazumu.“

Sprememba 605

Sprememba 605

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka c

Sklep (EU) 2015/1814

Člen 1 – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku znaša med
  833
   milijonov in
  1 096
   milijonov, se število pravic, enako razliki med skupnim številom pravic v obtoku, kakor je določeno v najnovejši objavi iz odstavka 4 tega člena, in
  833
   milijoni, odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo. Če je skupno število pravic v obtoku večje kot
  1 096
   milijonov pravic, je število pravic, ki se odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo, enako 12 % skupnega števila pravic v obtoku. Z odstopanjem od zadnjega stavka se odstotek do 31. decembra 2030 podvoji. | Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku znaša med
  700
   milijonov in
  921
   milijonov, se število pravic, enako razliki med skupnim številom pravic v obtoku, kakor je določeno v najnovejši objavi iz odstavka 4 tega člena, in
  700
   milijoni, odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo. Če je skupno število pravic v obtoku večje kot 
  921
   milijonov pravic, je število pravic, ki se odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo, enako 12 % skupnega števila pravic v obtoku. Z odstopanjem od zadnjega stavka se odstotek do 31. decembra 2030 podvoji.
  Z letom 2025 se pragovi iz tega pododstavka zmanjšajo sorazmerno z zmanjšanjem skupne količine pravic za Unijo iz člena 9 Direktive 2003/87/ES v istem letu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku znaša med
  833
   milijonov in
  1 096
   milijonov, se število pravic, enako razliki med skupnim številom pravic v obtoku, kakor je določeno v najnovejši objavi iz odstavka 4 tega člena, in
  833
   milijoni, odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo. Če je skupno število pravic v obtoku večje kot
  1 096
   milijonov pravic, je število pravic, ki se odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo, enako 12 % skupnega števila pravic v obtoku. Z odstopanjem od zadnjega stavka se odstotek do 31. decembra 2030 podvoji.

833

1 096

833

1 096

Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku znaša med
  700
   milijonov in
  921
   milijonov, se število pravic, enako razliki med skupnim številom pravic v obtoku, kakor je določeno v najnovejši objavi iz odstavka 4 tega člena, in
  700
   milijoni, odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo. Če je skupno število pravic v obtoku večje kot 
  921
   milijonov pravic, je število pravic, ki se odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo, enako 12 % skupnega števila pravic v obtoku. Z odstopanjem od zadnjega stavka se odstotek do 31. decembra 2030 podvoji.
  Z letom 2025 se pragovi iz tega pododstavka zmanjšajo sorazmerno z zmanjšanjem skupne količine pravic za Unijo iz člena 9 Direktive 2003/87/ES v istem letu.

700

921

700

921

Z letom 2025 se pragovi iz tega pododstavka zmanjšajo sorazmerno z zmanjšanjem skupne količine pravic za Unijo iz člena 9 Direktive 2003/87/ES v istem letu.

Sprememba 606

Sprememba 606

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Sklep (EU) 2015/1814

Člen 3 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

Komisija nadzoruje delovanje rezerve in na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES pripravi poročilo. Navedeno poročilo bi moralo obravnavati ustrezne učinke na konkurenčnost, zlasti v industrijskem sektorju, vključno s kazalniki BDP, zaposlovanja
  in
  naložb. Komisija v treh letih po začetku delovanja rezerve in nato vsakih pet let na podlagi analize ustreznega delovanja evropskega trga ogljika pregleda rezervo ter Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži predlog. Pri vsakem pregledu posebno pozornost nameni odstotku za določitev števila pravic, ki se vključijo v rezervo v skladu s členom 1(5) tega sklepa, kakor tudi numerični vrednosti zgornje meje za skupno število pravic v obtoku
  in
  število pravic, ki naj bi se sprostile iz rezerve, v skladu s členom 1(6) ali (7) tega sklepa. Pri pregledu Komisija
  preuči
  tudi vpliv rezerve na rast, delovna mesta, industrijsko konkurenčnost Unije in tveganje za premestitve emisij CO2

in

in

preuči

2

„Komisija
  ob podpori Evropskega znanstvenega svetovalnega odbora za podnebne spremembe iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/1119
  nadzoruje delovanje rezerve in na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES pripravi poročilo. Navedeno poročilo bi moralo obravnavati ustrezne učinke na
  uresničevanje cilja podnebne nevtralnosti in podnebnih ciljev Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119 ter na spoštovanje obveznosti Unije in njenih držav članic na podlagi Pariškega sporazuma,
  konkurenčnost, zlasti v industrijskem sektorju, vključno s kazalniki BDP, zaposlovanja, naložb
  in cilja za uresničevanje pravičnega prehoda, kjer ne bo nihče zapostavljen
  . Komisija v treh letih po začetku delovanja rezerve in nato vsakih pet let na podlagi analize ustreznega delovanja evropskega trga ogljika pregleda rezervo ter Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži predlog. Pri vsakem pregledu posebno pozornost nameni odstotku za določitev števila pravic, ki se vključijo v rezervo v skladu s členom 1(5) tega sklepa, kakor tudi numerični vrednosti zgornje meje za skupno število pravic v obtoku, število pravic, ki naj bi se sprostile iz rezerve, v skladu s členom 1(6) ali (7) tega sklepa
  , in druge ustrezne razvojne možnosti za rezervo za stabilnost trga
  . Pri pregledu Komisija
  in Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe preučita
  tudi vpliv rezerve na rast, delovna mesta, industrijsko konkurenčnost Unije in tveganje za premestitve emisij CO2“

Sprememba 607

Sprememba 607

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | naslov se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1)

(-1)

naslov se nadomesti z naslednjim:

Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij
  ogljikovega dioksida
  iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES

ogljikovega dioksida

„Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij
  toplogrednih plinov
  iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES“

Sprememba 608

Sprememba 608

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1a) | v celotni uredbi razen v primerih iz člena 5(1) in Priloge I k uredbi se izraz „CO2“ nadomesti z izrazom „toplogredni plin“ in se opravijo potrebne slovnične spremembe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-1a)

(-1a)

v celotni uredbi razen v primerih iz člena 5(1) in Priloge I k uredbi se izraz „CO2

Sprememba 609

Sprememba 609

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 b (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Člen 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1b) | člen 1 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1b)

(-1b)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

Člen 1

Člen 1

Predmet urejanja

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za natančno spremljanje emisij
  ogljikovega dioksida (CO2)
  in drugih relevantnih informacij z ladij, ki priplujejo v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, so v njem ali odplujejo iz njega, poročanje o emisijah in zadevnih informacijah ter njihovo preverjanje zaradi spodbujanja stroškovno učinkovitega zmanjševanja emisij
  CO2

  iz pomorskega prevoza.

ogljikovega dioksida (CO2

CO2

Ta uredba določa pravila za natančno spremljanje emisij
  toplogrednih plinov
  in drugih relevantnih informacij z ladij, ki priplujejo v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, so v njem ali odplujejo iz njega, poročanje o emisijah in zadevnih informacijah ter njihovo preverjanje zaradi spodbujanja stroškovno učinkovitega zmanjševanja
  teh
  emisij iz pomorskega prevoza.

toplogrednih plinov

teh

(Sprememba velja za celotno besedilo. Če bo sprejeta, bodo potrebne ustrezne prilagoditve v celotnem besedilu.)

(Sprememba velja za celotno besedilo. Če bo sprejeta, bodo potrebne ustrezne prilagoditve v celotnem besedilu.)

Sprememba 610

Sprememba 610

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 c (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 c (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Člen 2 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1c) | v členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1c)

(-1c)

v členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   Ta uredba se uporablja za ladje z bruto tonažo 5 000 ali več v zvezi z emisijami
  CO2

  , ki jih spustijo med njihovimi plovbami iz njihovega zadnjega pristanišča postanka v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v njihovo naslednje pristanišče postanka, kot tudi v samih pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice.

„1.   Ta uredba se uporablja za ladje z bruto tonažo 5 000 ali več v zvezi z emisijami
  toplogrednih plinov
  , ki jih spustijo med njihovimi plovbami iz njihovega zadnjega pristanišča postanka v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v njihovo naslednje pristanišče postanka, kot tudi v samih pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice.

1a.
     
  Ta uredba se od 1. januarja 2024 uporablja za ladje z bruto tonažo 400 ali več v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki jih spustijo med svojimi plovbami iz zadnjega pristanišča postanka v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v naslednje pristanišče postanka, kot tudi v samih pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice. Vendar morajo ladje z bruto tonažo 400 in več, vendar manj kot 5 000 bruto tonaže, sporočiti le informacije, ki so pomembne za vključitev takih ladij v področje uporabe EU ETS od 1. januarja 2027.
  “

Sprememba 611

Sprememba 611

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 d (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 d (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Člen 2 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1d) | v členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1d)

(-1d)

v členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Ta uredba se ne uporablja za vojne ladje, pomožne ladje mornarice, ribiške ladje ali ladje za predelavo rib, lesene ladje enostavne gradnje, ladje brez mehanskega pogona ali državne ladje, ki se uporabljajo za nekomercialne namene.

„2.   Ta uredba se ne uporablja za vojne ladje, pomožne ladje mornarice, ribiške ladje ali ladje za predelavo rib, lesene ladje enostavne gradnje, ladje brez mehanskega pogona ali državne ladje, ki se uporabljajo za nekomercialne namene
  , ali ladje za civilno zaščito ter iskanje in reševanje
  .“

Sprememba 612

Sprememba 612

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 e (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 e (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1e) | v členu 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1e)

(-1e)

v členu 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

| (a) | „emisije
  CO2

  “ pomeni izpust CO2 v ozračje
  z ladij
  ; |
| --- | --- |

(a)

„emisije
  CO2

  “ pomeni izpust CO2 v ozračje
  z ladij
  ;

CO2

2

z ladij

| „(a) | ‚emisije
  toplogrednih plinov
  ‘ pomeni izpust
  ogljikovega dioksida (
  CO2

  ), metana (CH4) in dušikovih oksidov (N2O)
  v ozračje;“ |
| --- | --- |

„(a)

‚emisije
  toplogrednih plinov
  ‘ pomeni izpust
  ogljikovega dioksida (
  CO2

  ), metana (CH4) in dušikovih oksidov (N2O)
  v ozračje;“

toplogrednih plinov

ogljikovega dioksida (

2

), metana (CH4

2

Sprememba 613

Sprememba 613

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 f (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 f (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1f) | v členu 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1f)

(-1f)

v členu 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

| (b) | „pristanišče postanka“ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje in/ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč ter postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja; |
| --- | --- |

(b)

„pristanišče postanka“ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje in/ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč ter postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja;

| „(b) | ‚pristanišče postanka‘ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so
  iz te opredelitve
  izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje in/ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč ter postanki
  v pristanišču pretovarjanja izven EU in postanki
  , ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja;“ |
| --- | --- |

„(b)

‚pristanišče postanka‘ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so
  iz te opredelitve
  izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje in/ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč ter postanki
  v pristanišču pretovarjanja izven EU in postanki
  , ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja;“

iz te opredelitve

v pristanišču pretovarjanja izven EU in postanki

Sprememba 614

Sprememba 614

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 g (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 g (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1g) | v členu 3 se točka (c) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1g)

(-1g)

v členu 3 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

| (c) | „plovba“ pomeni vsako gibanje ladje, ki se začne ali konča v pristanišču postanka in je namenjeno prevozu potnikov ali tovora v komercialne namene; |
| --- | --- |

(c)

„plovba“ pomeni vsako gibanje ladje, ki se začne ali konča v pristanišču postanka in je namenjeno prevozu potnikov ali tovora v komercialne namene;

| „(c) | ‚plovba‘ pomeni vsako gibanje ladje, ki se začne ali konča v pristanišču postanka
  ali objektu, ki se nahaja v epikontinentalnem pasu te države članice, kot so storitve oskrbe na morju,
  in je namenjeno prevozu potnikov ali tovora v komercialne namene
  ali opravljanju dejavnosti oskrbe naprav na morju
  ;“ |
| --- | --- |

„(c)

‚plovba‘ pomeni vsako gibanje ladje, ki se začne ali konča v pristanišču postanka
  ali objektu, ki se nahaja v epikontinentalnem pasu te države članice, kot so storitve oskrbe na morju,
  in je namenjeno prevozu potnikov ali tovora v komercialne namene
  ali opravljanju dejavnosti oskrbe naprav na morju
  ;“

ali objektu, ki se nahaja v epikontinentalnem pasu te države članice, kot so storitve oskrbe na morju,

ali opravljanju dejavnosti oskrbe naprav na morju

Sprememba 615

Sprememba 615

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | v členu 5 se doda naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3a)

(3a)

v členu 5 se doda naslednji odstavek:

„2a.
     
  Komisija do 1. julija 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 23 za dopolnitev te uredbe s podrobnejšo opredelitvijo metod za določanje emisij toplogrednih plinov, ki niso emisije CO2, in poročanje o njih. Takšne metode temeljijo na istih načelih kot metode za spremljanje emisij CO2, kot so določene v Prilogi I, s prilagoditvami, potrebnimi zaradi narave zadevnih emisij toplogrednih plinov.“

Sprememba 616

Sprememba 616

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka -a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4 – točka -a (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Člen 6 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

4.   
  Načrt
  za
  spremljanje lahko
  vsebuje tudi informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in/ali postopke, odgovornosti, formule in podatkovne vire za določitev in evidentiranje preplute razdalje in časa, porabljenega za plovbo skozi led.

„4.
     
  Za ladjarske družbe, ki želijo predati manj pravic do emisij na podlagi kategorije ladij
  za
  plovbo v ledu ali v lednih razmerah ali obojega v skladu z Direktivo 2003/87/ES, načrt za spremljanje
  vsebuje tudi informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in/ali postopke, odgovornosti, formule in podatkovne vire za določitev in evidentiranje preplute razdalje in časa, porabljenega za plovbo skozi led.“

Sprememba 617

Sprememba 617

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | v členu 9(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

v členu 9(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

Družbe
  lahko spremljajo tudi informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in
  plovbi skozi led
  , kadar je to ustrezno.

Družbe

plovbi skozi led

„Družbe
  lahko spremljajo tudi informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in
  plovbo v lednih razmerah
  , kadar je to ustrezno.
  Za ladjarske družbe, ki želijo predati manj pravic do emisij na podlagi kategorije ladij za plovbo v ledu ali plovbo v lednih razmerah ali obojega v skladu z Direktivo 2003/87/ES, spremljanje vključuje informacije o tem, ali je plovba vključevala plovbo v lednih razmerah, skupaj z informacijami o datumu, času in lokaciji plovbe v lednih razmerah, o uporabljeni metodi za merjenje porabe kurilnega olja, porabi goriva in faktorju emisij goriva za vsako vrsto goriva pri plovbi v lednih razmerah ter o razdalji, prepluti v lednih razmerah. Navedejo se tudi informacije o tem, ali plovba poteka med pristaniščema pod jurisdikcijo države članice, se začne v pristanišču pod jurisdikcijo države članice ali konča v pristanišču pod jurisdikcijo države članice.“

Sprememba 618

Sprememba 618

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

Uredba (EU) 2015/757

Člen 10 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | v členu 10 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(6a)

(6a)

v členu 10 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

Družbe lahko spremljajo informacije, povezane s kategorijo ladje za plovbo v ledu in plovbi skozi led, kadar je to ustrezno.

„Družbe lahko spremljajo informacije, povezane s kategorijo ladje za plovbo v ledu in plovbi skozi led, kadar je to ustrezno.
  Za ladjarske družbe, ki želijo predati manj pravic do emisij na podlagi kategorije ladij za plovbo v ledu ali plovbo v lednih razmerah ali obojega v skladu z Direktivo 2003/87/ES, spremljanje vključuje zbirne emisije toplogrednih plinov z vseh plovb, ki so vključevale plovbo v lednih razmerah, in skupno prepluto razdaljo ne plovbah, ki so vključevale plovbo v lednih razmerah.“

Sprememba 619

Sprememba 619

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 14 – točka a

Člen 3 – odstavek 1 – točka 14 – točka a

Uredba (EU) 2015/757

Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(2) v zvezi z zagotavljanjem delovanja EU ETS ter člena 6(8), člena 7(5), člena 11a(4), člena 13(6) in člena 15(6) se prenese na Komisijo za
  nedoločeno obdobje
  od začetka veljavnosti [revidirane uredbe o SPP].“; | „Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(2) v zvezi z zagotavljanjem delovanja EU ETS ter člena 6(8), člena 7(5), člena 11a(4), člena 13(6) in člena 15(6) se prenese na Komisijo za
  obdobje petih let
  od začetka veljavnosti [revidirane uredbe o SPP].
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(2) v zvezi z zagotavljanjem delovanja EU ETS ter člena 6(8), člena 7(5), člena 11a(4), člena 13(6) in člena 15(6) se prenese na Komisijo za
  nedoločeno obdobje
  od začetka veljavnosti [revidirane uredbe o SPP].“;

nedoločeno obdobje

„Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(2) v zvezi z zagotavljanjem delovanja EU ETS ter člena 6(8), člena 7(5), člena 11a(4), člena 13(6) in člena 15(6) se prenese na Komisijo za
  obdobje petih let
  od začetka veljavnosti [revidirane uredbe o SPP].
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.“

obdobje petih let

Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.“

Sprememba 620

Sprememba 620

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(15)(-a) te direktive, najpozneje do 1. januarja 2025. Besedilo teh predpisov takoj sporočijo Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(15)(-a) te direktive, najpozneje do 1. januarja 2025. Besedilo teh predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Sprememba 621

Sprememba 621

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka a

Priloga I – odstavek 1 – točka a

Direktiva 2003/87/ES

Priloga I – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | Naprave ali deli naprav, ki se uporabljajo za raziskave, razvoj in preskušanje novih izdelkov in postopkov, ter naprave,
  v katerih emisije iz zgorevanja biomase,
  ki
  izpolnjuje merila iz člena 14, prispevajo k več kot 95 % skupnih emisij toplogrednih plinov
  , niso zajete v tej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

Naprave ali deli naprav, ki se uporabljajo za raziskave, razvoj in preskušanje novih izdelkov in postopkov, ter naprave,
  v katerih emisije iz zgorevanja biomase,
  ki
  izpolnjuje merila iz člena 14, prispevajo k več kot 95 % skupnih emisij toplogrednih plinov
  , niso zajete v tej direktivi.

v katerih emisije iz zgorevanja biomase,

izpolnjuje merila iz člena 14, prispevajo k več kot 95 % skupnih emisij toplogrednih plinov

| 1. | Naprave ali deli naprav, ki se uporabljajo za raziskave, razvoj in preskušanje novih izdelkov in postopkov ter naprave, ki
  uporabljajo izključno biomaso
  , niso zajete v tej direktivi. |
| --- | --- |

1.

Naprave ali deli naprav, ki se uporabljajo za raziskave, razvoj in preskušanje novih izdelkov in postopkov ter naprave, ki
  uporabljajo izključno biomaso
  , niso zajete v tej direktivi.

uporabljajo izključno biomaso

Sprememba 622

Sprememba 622

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka a a (novo)

Priloga I – odstavek 1 – točka a a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Priloga I – točka 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | točka 5 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

točka 5 se nadomesti z naslednjim:

točka 5 se nadomesti z naslednjim:

| 5. | Če je prag zmogljivosti katere koli dejavnosti iz te priloge v napravi presežen, se vse enote, v katerih izgorevajo goriva, razen enot za sežiganje nevarnih
  ali komunalnih
  odpadkov, vključijo v dovoljenje za emisije toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

5.

Če je prag zmogljivosti katere koli dejavnosti iz te priloge v napravi presežen, se vse enote, v katerih izgorevajo goriva, razen enot za sežiganje nevarnih
  ali komunalnih
  odpadkov, vključijo v dovoljenje za emisije toplogrednih plinov.

ali komunalnih

| „5. | Če je prag zmogljivosti katere koli dejavnosti iz te priloge v napravi presežen, se vse enote, v katerih izgorevajo goriva, razen enot za sežiganje nevarnih odpadkov, vključijo v dovoljenje za emisije toplogrednih plinov.“ |
| --- | --- |

„5.

Če je prag zmogljivosti katere koli dejavnosti iz te priloge v napravi presežen, se vse enote, v katerih izgorevajo goriva, razen enot za sežiganje nevarnih odpadkov, vključijo v dovoljenje za emisije toplogrednih plinov.“

Sprememba 623

Sprememba 623

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka b – točka -i (novo)

Priloga I – odstavek 1 – točka b – točka -i (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Priloga I – tabela – vrstica 1

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

| Izgorevanje goriv v napravah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW (razen v napravah za sežiganje nevarnih
  ali komunalnih
  odpadkov) | Ogljikov dioksid |
| --- | --- |

Izgorevanje goriv v napravah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW (razen v napravah za sežiganje nevarnih
  ali komunalnih
  odpadkov)

ali komunalnih

Ogljikov dioksid

Sprememba

Sprememba

| (-i) | prva vrstica se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(-i)

(-i)

prva vrstica se nadomesti z naslednjim:

| „Izgorevanje goriv v napravah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW (razen v napravah za sežiganje nevarnih odpadkov),
  od 1. januarja 2026 vključno z izgorevanjem goriv v napravah za sežiganje komunalnih odpadkov“ | Ogljikov dioksid |
| --- | --- |

„Izgorevanje goriv v napravah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW (razen v napravah za sežiganje nevarnih odpadkov),
  od 1. januarja 2026 vključno z izgorevanjem goriv v napravah za sežiganje komunalnih odpadkov“

od 1. januarja 2026 vključno z izgorevanjem goriv v napravah za sežiganje komunalnih odpadkov

Ogljikov dioksid

Sprememba 624

Sprememba 624

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka c – točka v

Priloga I – odstavek 1 – točka c – točka v

Direktiva 2003/87/ES

Priloga I – tabela – vrstica 24 – stolpec 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Proizvodnja vodika (H2) in sinteznega plina s proizvodno zmogljivostjo nad 25 ton na dan | Proizvodnja vodika (H2) in sinteznega plina s proizvodno zmogljivostjo nad 25 ton na dan
  ter proizvodnja vodika (H2) in sinteznega plina, kadar energijska vsebnost izhaja iz energije iz obnovljivih virov s proizvodno zmogljivostjo nad 5 ton na dan. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Proizvodnja vodika (H2) in sinteznega plina s proizvodno zmogljivostjo nad 25 ton na dan

Proizvodnja vodika (H2) in sinteznega plina s proizvodno zmogljivostjo nad 25 ton na dan
  ter proizvodnja vodika (H2) in sinteznega plina, kadar energijska vsebnost izhaja iz energije iz obnovljivih virov s proizvodno zmogljivostjo nad 5 ton na dan.

2

ter proizvodnja vodika (H2

Sprememba 625

Sprememba 625

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka c – točka vii

Priloga I – odstavek 1 – točka c – točka vii

Direktiva 2003/87/ES

Priloga I – tabela – vrstica 30

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| „Pomorski prevoz | Toplogredni plini iz
  Uredbe (EU) 2015/757“; |
| --- | --- |
| Dejavnosti pomorskega prevoza ladij iz Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta, ki opravljajo plovbe z namenom prevoza potnikov
  ali
  tovora v komercialne namene | |

„Pomorski prevoz

Toplogredni plini iz
  Uredbe (EU) 2015/757“;

Toplogredni plini iz

Dejavnosti pomorskega prevoza ladij iz Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta, ki opravljajo plovbe z namenom prevoza potnikov
  ali
  tovora v komercialne namene

ali

Sprememba

Sprememba

| „Pomorski prevoz | Ogljikov dioksid (CO2), didušikov oksid (N2O) in metan (CH4), v skladu z
  Uredbo (EU) 2015/757“ |
| --- | --- |
| Dejavnosti pomorskega prevoza ladij iz Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta, ki opravljajo plovbe z namenom prevoza potnikov, tovora v komercialne namene
  in od leta 2024 opravljanja dejavnosti oskrbe naprav na morju. | |
| Te dejavnosti ne vključujejo: | |
| (a) | plovb, opravljenih na podlagi pogodbe o opravljanju javne službe ali za katere veljajo obveznosti javne službe v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3577/92; |

„Pomorski prevoz

Ogljikov dioksid (CO2), didušikov oksid (N2O) in metan (CH4), v skladu z
  Uredbo (EU) 2015/757“

Ogljikov dioksid (CO2

2

4

Dejavnosti pomorskega prevoza ladij iz Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta, ki opravljajo plovbe z namenom prevoza potnikov, tovora v komercialne namene
  in od leta 2024 opravljanja dejavnosti oskrbe naprav na morju.

in od leta 2024 opravljanja dejavnosti oskrbe naprav na morju.

Te dejavnosti ne vključujejo:

Te dejavnosti ne vključujejo:

(a)

(a)

plovb, opravljenih na podlagi pogodbe o opravljanju javne službe ali za katere veljajo obveznosti javne službe v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3577/92;

plovb, opravljenih na podlagi pogodbe o opravljanju javne službe ali za katere veljajo obveznosti javne službe v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3577/92;

| (b) | plovb v humanitarne namene; |
| --- | --- |

(b)

(b)

plovb v humanitarne namene;

plovb v humanitarne namene;

| (c) | plovb za iskanje in reševanje ali delov običajnih plovb z ladjami, kjer je bilo treba izvajati dejavnosti iskanja in reševanja; |
| --- | --- |

(c)

(c)

plovb za iskanje in reševanje ali delov običajnih plovb z ladjami, kjer je bilo treba izvajati dejavnosti iskanja in reševanja;

plovb za iskanje in reševanje ali delov običajnih plovb z ladjami, kjer je bilo treba izvajati dejavnosti iskanja in reševanja;

| (d) | višje sile za celotno plovbo ali njen del. |
| --- | --- |

(d)

(d)

višje sile za celotno plovbo ali njen del.

višje sile za celotno plovbo ali njen del.

Sprememba 626

Sprememba 626

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – odstavek 1 – točka 2

Priloga I – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2003/87/ES

Priloga III – tabela

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Dejavnost: | Toplogredni plini |
| --- | --- |
| 1. | Sprostitev za porabo goriv, ki se uporabljajo za izgorevanje
  v sektorjih stavb in cestnega prometa
  . |

Dejavnost:

Toplogredni plini

1.

1.

Sprostitev za porabo goriv, ki se uporabljajo za izgorevanje
  v sektorjih stavb in cestnega prometa
  .

v sektorjih stavb in cestnega prometa

Ogljikov dioksid (CO2)

2

Ta dejavnost ne vključuje:

| (a) | sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v dejavnostih iz Priloge I k tej direktivi, razen če se uporabljajo za izgorevanje v dejavnostih prevoza toplogrednih plinov za geološko shranjevanje (vrstica dejavnosti sedemindvajset); |
| --- | --- |

(a)

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v dejavnostih iz Priloge I k tej direktivi, razen če se uporabljajo za izgorevanje v dejavnostih prevoza toplogrednih plinov za geološko shranjevanje (vrstica dejavnosti sedemindvajset);

| (b) | sprostitve za porabo goriv, za katera je faktor emisije enak nič. |
| --- | --- |

(b)

sprostitve za porabo goriv, za katera je faktor emisije enak nič.

| 2. | Sektorja stavb in cestnega prometa ustrezata naslednjim virom emisij, opredeljenim v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, s potrebnimi spremembami teh opredelitev: |
| --- | --- |

2.

2.

Sektorja stavb in cestnega prometa ustrezata naslednjim virom emisij, opredeljenim v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, s potrebnimi spremembami teh opredelitev:

| (a) | soproizvodnja toplote in električne energije (oznaka kategorije vira 1A1a ii) in toplotne naprave (oznaka kategorije vira 1A1a iii), če proizvajajo toploto za kategorije iz podtočk (c) in (d) te točke, neposredno ali prek omrežij za daljinsko ogrevanje; |
| --- | --- |

(a)

(a)

soproizvodnja toplote in električne energije (oznaka kategorije vira 1A1a ii) in toplotne naprave (oznaka kategorije vira 1A1a iii), če proizvajajo toploto za kategorije iz podtočk (c) in (d) te točke, neposredno ali prek omrežij za daljinsko ogrevanje;

soproizvodnja toplote in električne energije (oznaka kategorije vira 1A1a ii) in toplotne naprave (oznaka kategorije vira 1A1a iii), če proizvajajo toploto za kategorije iz podtočk (c) in (d) te točke, neposredno ali prek omrežij za daljinsko ogrevanje;

| (b) | cestni promet (oznaka kategorije vira 1A3b), razen uporabe kmetijskih vozil na asfaltiranih cestah; |
| --- | --- |

(b)

(b)

cestni promet (oznaka kategorije vira 1A3b), razen uporabe kmetijskih vozil na asfaltiranih cestah;

cestni promet (oznaka kategorije vira 1A3b), razen uporabe kmetijskih vozil na asfaltiranih cestah;

| (c) | komercialni/institucionalni (oznaka kategorije vira 1A4a); |
| --- | --- |

(c)

(c)

komercialni/institucionalni (oznaka kategorije vira 1A4a);

komercialni/institucionalni (oznaka kategorije vira 1A4a);

| (d) | stanovanjski (oznaka kategorije vira 1A4b). |
| --- | --- |

(d)

(d)

stanovanjski (oznaka kategorije vira 1A4b).

stanovanjski (oznaka kategorije vira 1A4b).

Sprememba

Sprememba

| Dejavnost: | Toplogredni plini |
| --- | --- |
| Sprostitev za porabo goriv, ki se uporabljajo za izgorevanje. | ogljikov dioksid (CO2) |
| Ta dejavnost ne vključuje: | |
| (a) | sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v dejavnostih iz Priloge I k tej direktivi, razen če se uporabljajo za izgorevanje v dejavnostih prevoza toplogrednih plinov za geološko shranjevanje (vrstica dejavnosti sedemindvajset); |

Dejavnost:

Toplogredni plini

Sprostitev za porabo goriv, ki se uporabljajo za izgorevanje.

ogljikov dioksid (CO2)

2

Ta dejavnost ne vključuje:

(a)

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v dejavnostih iz Priloge I k tej direktivi, razen če se uporabljajo za izgorevanje v dejavnostih prevoza toplogrednih plinov za geološko shranjevanje (vrstica dejavnosti sedemindvajset);

| (b) | sprostitve za porabo goriv, za katera je faktor emisije enak nič. |
| --- | --- |

(b)

sprostitve za porabo goriv, za katera je faktor emisije enak nič.

| (c) | sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v kmetijstvu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v kmetijstvu;

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v kmetijstvu;

| (d) | sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo na ladjah ali pri dejavnostih iz člena 2(2) Uredbe (EU) 2015/757; |
| --- | --- |

(d)

(d)

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo na ladjah ali pri dejavnostih iz člena 2(2) Uredbe (EU) 2015/757;

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo na ladjah ali pri dejavnostih iz člena 2(2) Uredbe (EU) 2015/757;

| (e) | sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v dejavnosti „letalstvo“ iz Priloge I; |
| --- | --- |

(e)

(e)

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v dejavnosti „letalstvo“ iz Priloge I;

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v dejavnosti „letalstvo“ iz Priloge I;

| (f) | sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v zasebnem cestnem prometu ter zasebnem ogrevanju in hlajenju stanovanjskih stavb, do 1. januarja 2029 ob upoštevanju ocene iz člena 30a(1b). |
| --- | --- |

(f)

(f)

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v zasebnem cestnem prometu ter zasebnem ogrevanju in hlajenju stanovanjskih stavb, do 1. januarja 2029 ob upoštevanju ocene iz člena 30a(1b).

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v zasebnem cestnem prometu ter zasebnem ogrevanju in hlajenju stanovanjskih stavb, do 1. januarja 2029 ob upoštevanju ocene iz člena 30a(1b).

Sprememba 627

Sprememba 627

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – točka 3 – točka a – točka i

Priloga I – točka 3 – točka a – točka i

Direktiva 2003/87/ES

Priloga IV – del A – Izračun – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Faktor emisije za biomaso, ki izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranke emisij toplogrednih plinov za uporabo biomase, določen z Direktivo (EU) 2018/2001, z vsemi potrebnimi prilagoditvami za uporabo v skladu s to direktivo, kot je določeno v 
  izvedbenih
  aktih iz člena 14, je nič. | Faktor emisije za biomaso, ki izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranke emisij toplogrednih plinov za uporabo biomase, določen z Direktivo (EU) 2018/2001, z vsemi potrebnimi prilagoditvami za uporabo v skladu s to direktivo, kot je določeno v 
  delegiranih
  aktih iz člena 14, je nič. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Faktor emisije za biomaso, ki izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranke emisij toplogrednih plinov za uporabo biomase, določen z Direktivo (EU) 2018/2001, z vsemi potrebnimi prilagoditvami za uporabo v skladu s to direktivo, kot je določeno v 
  izvedbenih
  aktih iz člena 14, je nič.

izvedbenih

Faktor emisije za biomaso, ki izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranke emisij toplogrednih plinov za uporabo biomase, določen z Direktivo (EU) 2018/2001, z vsemi potrebnimi prilagoditvami za uporabo v skladu s to direktivo, kot je določeno v 
  delegiranih
  aktih iz člena 14, je nič.

delegiranih

Sprememba 628

Sprememba 628

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – točka 4 a (novo)

Priloga I – točka 4 a (novo)

Direktiva 2003/87/ES

Priloga V a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Direktivi 2003/87/ES se doda naslednja priloga: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

Direktivi 2003/87/ES se doda naslednja priloga:

„Priloga Va

„Priloga Va

Možnost predaje prilagojene količine pravic za ladje, kategorizirane za plovbo v ledu

Možnost predaje prilagojene količine pravic za ladje, kategorizirane za plovbo v ledu

Prilagojena količina pravic do emisij, ki jih je treba predati za ladje, kategorizirane za plovbo v ledu, ustreza prilagojeni količini emisij, ki se izračuna na podlagi formule iz te priloge. Pri prilagojeni količini emisij se upoštevajo tehnične značilnosti, zaradi katerih so emisije ladij, ki spadajo v kategorijo IA ali IA Super po finsko-švedski klasifikaciji ladij za plovbo v ledu ali v enakovredno kategorijo plovbe v ledu, večje med vsako plovbo, še bolj pa se povečajo med plovbo v lednih razmerah.

Prilagojena količina pravic do emisij, ki jih je treba predati za ladje, kategorizirane za plovbo v ledu, ustreza prilagojeni količini emisij, ki se izračuna na podlagi formule iz te priloge. Pri prilagojeni količini emisij se upoštevajo tehnične značilnosti, zaradi katerih so emisije ladij, ki spadajo v kategorijo IA ali IA Super po finsko-švedski klasifikaciji ladij za plovbo v ledu ali v enakovredno kategorijo plovbe v ledu, večje med vsako plovbo, še bolj pa se povečajo med plovbo v lednih razmerah.

Prilagojena količina pravic do emisij, ki jih je treba predati letno, pomeni prilagojeno količino letnih emisij CO2 R.

Prilagojena količina pravic do emisij, ki jih je treba predati letno, pomeni prilagojeno količino letnih emisij CO2 R

Skupne letne emisije CO2 T v okviru področja uporabe EU ETS se izračunajo na podlagi poročanja v skladu z Uredbo (EU) 2015/757, kot sledi:

Skupne letne emisije CO2 T

CO2 T



  = CO2 T voyages between MS + CO2 B + 0,5 ×(CO2 voyages from MS +CO2 voyages to MS) (1),

CO2 T

= CO2 T voyages between MS

2 B

2 voyages from MS

2 voyages to MS

pri čemer CO2 T voyages between MS pomeni zbirne emisije CO2 iz vseh plovb med pristanišči pod jurisdikcijo države članice, CO2 B pomeni emisije, ki so nastale v pristaniščih pod jurisdikcijo države članice med privezom, CO2eq voyages from MS pomeni skupne emisije CO2 iz vseh plovb, pri katerih so ladje izplule iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice, CO2 voyages to MS pa pomeni skupne emisije CO2 iz vseh plovb v pristanišča pod jurisdikcijo države članice.

pri čemer CO2 T voyages between MS

2

2 B

2eq voyages from MS

2

2 voyages to MS

2

Podobno se skupne letne emisije ladje za plovbo v ledu pri plovbi v lednih razmerah v okviru področja uporabe EU ETS CO2eI izračunajo na podlagi poročanja v skladu z uredbo (EU) 2015/757, kot sledi:

Podobno se skupne letne emisije ladje za plovbo v ledu pri plovbi v lednih razmerah v okviru področja uporabe EU ETS CO2eI

CO2 eI



  = CO2 eq I voyages between MS + 0,5 ×(CO2 eq I voyages from MS +CO2 eq I voyages to MS) (2),

CO2 eI

= CO2 eq I voyages between MS

2 eq I voyages from MS

2 eq I voyages to MS

pri čemer CO2eq I voyages between MS pomeni zbirne emisije CO2 ladje, kategorizirane za plovbo v ledu, pri plovbi lednih razmerah med pristanišči pod jurisdikcijo države članice, CO2eq I voyages from MS pomeni emisije ladje, kategorizirane za plovbo v ledu, pri plovbi v lednih razmerah z vseh plovb, kjer je ladja izplula iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice, CO2eq I voyages to MS pa pomeni emisije ladje, kategorizirane za plovbo v ledu, pri plovbi v lednih razmerah z vseh plovb v pristanišča pod jurisdikcijo države članice.

pri čemer CO2eq I voyages between MS

2

2eq I voyages from MS

2eq I voyages to MS

Skupna letna prepluta razdalja, ki spada na področje uporabe EU ETS, se izračuna, kot sledi:

Skupna letna prepluta razdalja, ki spada na področje uporabe EU ETS, se izračuna, kot sledi:

DT



  = DT voyages between MS + 0,5 ×(DT voyages from MS +DT voyages to MS) (3),

DT

= DT voyages between MS

T voyages from MS

T voyages to MS

pri čemer DT voyages between MS pomeni skupno razdaljo z vseh plovb med pristanišči pod jurisdikcijo države članice, DT voyages from MS pomeni skupno razdaljo z vseh plovb, pri katerih je ladja izplula iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice, DT voyages to MS pa pomeni skupno razdaljo z vseh plovb v pristanišča pod jurisdikcijo države članice.

pri čemer DT voyages between MS

T voyages from MS

T voyages to MS

Zbirna razdalja, prepluta v lednih razmerah na področju uporabe EU ETS, se izračuna, kot sledi:

Zbirna razdalja, prepluta v lednih razmerah na področju uporabe EU ETS, se izračuna, kot sledi:

DI= DI voyages between MS + 0,5 ×(DI voyages from MS +DI voyages to MS) (4),

DI

I voyages between MS

I voyages from MS

I voyages to MS

pri čemer DI voyages between MS pomeni skupno razdaljo, prepluto v lednih razmerah z vseh plovb med pristanišči pod jurisdikcijo države članice, DI voyages from MS pomeni skupno razdaljo, prepluto v lednih razmerah z vseh plovb, pri katerih je ladja izplula iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice, DI voyages to MS pa pomeni skupno razdaljo, prepluto v lednih razmerah z vseh plovb v pristanišča pod jurisdikcijo države članice.

pri čemer DI voyages between MS

I voyages from MS

I voyages to MS

Prilagojena količina letnih emisij CO2eq R se izračuna, kot sledi:

Prilagojena količina letnih emisij CO2

CO2 R



  = CO2 T – CO2 TF -



  CO2 NI



  (5),

CO2 R

= CO2 T

2 TF -

CO2 NI

(5),

pri čemer CO2 TF pomeni povečanje letnih emisij zaradi tehničnih značilnosti ladij kategorije IA ali IA Super po finsko-švedski klasifikaciji ali enakovredne kategorije plovbe v ledu, CO2 NI pa pomeni povečanje letnih emisij ladje, kategorizirane za plovbo v ledu, zaradi plovbe v lednih razmerah.

pri čemer CO2 TF

2 NI

Povečanje letnih emisij zaradi tehničnih značilnosti ladij kategorije IA ali IA Super po finsko-švedski klasifikaciji ali enakovredne kategorije plovbe v ledu CO2 TF se izračuna, kot sledi:

Povečanje letnih emisij zaradi tehničnih značilnosti ladij kategorije IA ali IA Super po finsko-švedski klasifikaciji ali enakovredne kategorije plovbe v ledu CO2 TF

CO2 TF



  = 0,05 ×(CO2 T – CO2 B

   –
  CO2 NI



  ) (6) Povečanje letnih emisij zaradi plovbe v lednih razmerah se izračuna, kot sledi:

CO2 TF

= 0,05 ×(CO2 T

2 B

CO2 NI

) (6) Povečanje letnih emisij zaradi plovbe v lednih razmerah se izračuna, kot sledi:

CO2 NI



  = CO2 I – CO2 RI



  (7),

CO2 NI

= CO2 I

2 RI

(7),

pri čemer so prilagojene letne emisije za plovbo v lednih razmerah CO2 RI:

pri čemer so prilagojene letne emisije za plovbo v lednih razmerah CO2 RI

CO2 RI



  = DI



  × (CO2eq/D)open water,



  (8),

CO2 RI

= DI

× (CO2eq

open water,

(8),

pri čemer (CO2eq/D)ow pomeni emisije za plovbe glede na prepluto razdaljo v odprtih vodah. Te se opredelijo, kot sledi:

pri čemer (CO2eq

ow

(CO2eq/D)ow



  = (CO2 T – CO2 B – CO2 I)/(DT – DI) (9).

(CO2eq

ow

= (CO2 T

2 B

2 I

T

I

Seznam vseh simbolov:

Seznam vseh simbolov:

CO2 T



  skupne letne emisije na geografskem področju uporabe EU ETS

CO2 T

skupne letne emisije na geografskem področju uporabe EU ETS

CO2 T voyages between MS



  zbirne emisije CO2 z vseh plovb med pristanišči pod jurisdikcijo države članice

CO2 T voyages between MS

zbirne emisije CO2

CO2 B emisije CO2, nastale v pristaniščih pod jurisdikcijo države članice, ko so ladje zasidrane

CO2 B

2

CO2 eq voyages from MS zbirne emisije CO2 z vseh plovb iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice

CO2 eq voyages from MS

2

CO2 voyages to MS zbirne emisije CO2 z vseh plovb v pristanišča pod jurisdikcijo države članice

CO2 voyages to MS

2

DT skupna letna prepluta razdalja na področju uporabe EU ETS

DT

DT voyages between MS razdalja z vseh plovb med pristanišči pod jurisdikcijo države članice

DT voyages between MS

DT voyages from MS zbirna razdalja vseh plovb iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice

DT voyages from MS

DT voyages to MS zbirna razdalja vseh plovb v pristanišča pod jurisdikcijo države članice

DT voyages to MS

DI zbirna prepotovana razdalja pri plovbi v lednih razmerah na geografskem področju uporabe EU ETS

DI

DI voyages between MS zbirna razdalja, prepluta v lednih razmerah, z vseh plovb med pristanišči pod jurisdikcijo države članice

DI voyages between MS

DI voyages from MS zbirna razdalja, prepluta v lednih razmerah, z vseh plovb iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice

DI voyages from MS

DI voyages to MS zbirna razdalja, prepluta v lednih razmerah, z vseh plovb v pristanišča pod jurisdikcijo države članice

DI voyages to MS

CO2 I letne emisije ladje, kategorizirane za plovbo v ledu, med plovbo v lednih razmerah

CO2 I

CO2 NI povečanje letnih emisij ladje, kategorizirane za plovbo v ledu, zaradi plovbe v lednih razmerah

CO2 NI

CO2 R prilagojene letne emisije

CO2 R

CO2 RI prilagojene letne emisije za plovbo v lednih razmerah

CO2 RI

CO2 TF letne emisije zaradi tehničnih značilnosti ladje kategorije IA ali IA Super po finsko-švedski klasifikaciji ali enakovredne kategorije za plovbo v ledu v primerjavi z ladjami, namenjenimi plovbi v vodah brez ledu

CO2 TF

(CO2eq/D)ow letne povprečne emisije za razdaljo, prepluto zgolj v vodah brez ledu.“

(CO2eq

ow

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0162/2022).

1

(3)  Pariški sporazum (UL L 282, 19.10.2016, str. 4).

3

(3)  Pariški sporazum (UL L 282, 19.10.2016, str. 4).

3

(1a)  

  UL C 232, 16.6.2021, str. 28.

1a

UL C 232, 16.6.2021, str. 28.

(4)  COM(2019)0640.

4

(4)  COM(2019)0640.

4

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

(1a)  
  Direktiva 2003/87/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

1a

Direktiva 2003/87/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

(5)  Posebna raziskava Eurobarometer št. 513 o podnebnih spremembah, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_sl).

5

(5)  Posebna raziskava Eurobarometer št. 513 o podnebnih spremembah, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_sl).

5

(7)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).“;

7

Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).“;

(8)  
  Direktiva 2003/87/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).“;

8

Direktiva 2003/87/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).“;

(13)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114).

13

(13)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114).

13

(14)  Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (UL L 123, 19.5.2015, str. 55).

14

(15)  Direktiva (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb ter Sklepa (EU) 2015/1814 (UL L 76, 19.3.2018, str. 3).

15

(14)  Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (UL L 123, 19.5.2015, str. 55).

14

(15)  Direktiva (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb ter Sklepa (EU) 2015/1814 (UL L 76, 19.3.2018, str. 3).

15

(16)  Člen 4(4) Pariškega sporazuma.

16

(16)  Člen 4(4) Pariškega sporazuma.

16

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

(1a)  

  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

1a

UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(1a)  
  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

1a

Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

(51)  [Vstaviti celotni sklic na UL].

51

(51)  [Vstaviti celotni sklic na UL].

51

(19)  
  [dodati sklic na uredbo o FuelEU za pomorstvo].

19

[dodati sklic na uredbo o FuelEU za pomorstvo].

(21)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 (UL L 334, 31.12.2018, str. 1).

21

(22)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

22

(21)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 (UL L 334, 31.12.2018, str. 1).

21

(22)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

22

(23)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/331 z dne 19. decembra 2018 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 59, 27.2.2019, str. 8).

23

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/331 z dne 19. decembra 2018 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 59, 27.2.2019, str. 8).

(25)  Direktiva Sveta (EU) 2020/262 z dne 19. decembra 2019 o določitvi splošnega režima za trošarino (UL L 58, 27.2.2020, str. 4).

25

(25)  Direktiva Sveta (EU) 2020/262 z dne 19. decembra 2019 o določitvi splošnega režima za trošarino (UL L 58, 27.2.2020, str. 4).

25

(26)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

26

(26)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

26

(27)  Podatki iz leta 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

28

(29)  [Dodati sklic na uredbo o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje].

29

(27)  Podatki iz leta 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

28

(29)  [Dodati sklic na uredbo o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje].

29

(*1)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).“;

*1

Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).“;

(*2)  
  Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive a2009/16/ES (UL L 123, 19.5.2015, str. 55).

*2

Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive a2009/16/ES (UL L 123, 19.5.2015, str. 55).

(*)  
  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

*

Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(**)  
  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

**

Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

(*3)  
  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

*3

Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

(*4)  
  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).“

*4

Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).“

(*5)  
  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).

*5

Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).

(*)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

*

(*)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

*

(*)  Sklep Komisije 2010/670/EU z dne 3. novembra 2010 o merilih in ukrepih za financiranje komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije v skladu s sistemom za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljenim z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 290, 6.11.2010, str. 39).“;

*

2

(*)  Sklep Komisije 2010/670/EU z dne 3. novembra 2010 o merilih in ukrepih za financiranje komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije v skladu s sistemom za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljenim z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 290, 6.11.2010, str. 39).

*

2

(**)  
  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).
  “;

**

Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

(*)  COM(2019) 640 final.

*

(**)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

**

Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

(*)  COM(2019)0640.

*

(*)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).“

*

(*)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).“

*

(1a)  
  Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).“

1a

Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).“

(*)  
  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

*

Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

(*)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

*

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/250 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/250

---

P9_TA(2022)0247

Socialni sklad za podnebje ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 32/12)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Unija in njene države članice so pogodbenice Pariškega sporazuma, ki je bil podpisan decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (28) in je začel veljati novembra 2016. V skladu s tem sporazumom so zavezane omejiti dvig globalne povprečne temperature na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in nadaljevati prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5  oC glede na predindustrijske ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Unija in njene države članice so pogodbenice Pariškega sporazuma, ki je bil podpisan decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (28) in je začel veljati novembra 2016. V skladu s tem sporazumom so zavezane omejiti dvig globalne povprečne temperature na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in nadaljevati prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5  oC glede na predindustrijske ravni.

| (1) | Unija in njene države članice so pogodbenice Pariškega sporazuma, ki je bil podpisan decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (28) in je začel veljati novembra 2016. V skladu s tem sporazumom so zavezane omejiti dvig globalne povprečne temperature na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in nadaljevati prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5  oC glede na predindustrijske ravni.
  Pogodbenice Pariškega sporazuma so s sprejetjem glasgowskega podnebnega pakta pripoznale, da bi znatno zmanjšali tveganja in vpliv podnebnih sprememb, če bi zvišanje globalne povprečne temperature omejili na 1,5  oC glede na predindustrijske ravni, ter se zavezale, da bodo do konca leta 2022 povečale svoje cilje za leto 2030, da bi v skladu z ugotovitvami Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) zapolnile vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem. To bi bilo treba storiti na pravičen način in ob upoštevanju načela skupnih, a različnih odgovornosti in zmožnosti posameznih držav glede na njihove različne nacionalne okoliščine. |
| --- | --- |

(1)

Unija in njene države članice so pogodbenice Pariškega sporazuma, ki je bil podpisan decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (28) in je začel veljati novembra 2016. V skladu s tem sporazumom so zavezane omejiti dvig globalne povprečne temperature na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in nadaljevati prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5  oC glede na predindustrijske ravni.
  Pogodbenice Pariškega sporazuma so s sprejetjem glasgowskega podnebnega pakta pripoznale, da bi znatno zmanjšali tveganja in vpliv podnebnih sprememb, če bi zvišanje globalne povprečne temperature omejili na 1,5  oC glede na predindustrijske ravni, ter se zavezale, da bodo do konca leta 2022 povečale svoje cilje za leto 2030, da bi v skladu z ugotovitvami Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) zapolnile vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem. To bi bilo treba storiti na pravičen način in ob upoštevanju načela skupnih, a različnih odgovornosti in zmožnosti posameznih držav glede na njihove različne nacionalne okoliščine.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Sporočilo Komisije o evropskem zelenem dogovoru (29) določa novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v trajnostno, pravičnejšo in uspešnejšo družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo
  nobenih
  neto emisij toplogrednih plinov
  in v katerem bo rast ločena od rabe virov
  . Komisija predlaga tudi, da se zavaruje, ohrani in okrepi naravni kapital Unije ter zaščitita zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Nazadnje, Komisija meni, da bi moral biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Sporočilo Komisije o evropskem zelenem dogovoru (29) določa novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v trajnostno, pravičnejšo in uspešnejšo družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo
  nobenih
  neto emisij toplogrednih plinov
  in v katerem bo rast ločena od rabe virov
  . Komisija predlaga tudi, da se zavaruje, ohrani in okrepi naravni kapital Unije ter zaščitita zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Nazadnje, Komisija meni, da bi moral biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen.

| (2) | Sporočilo Komisije o evropskem zelenem dogovoru (29) določa novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v trajnostno, pravičnejšo in uspešnejšo družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki
  najpozneje
  v letu 2050 ne bo ustvarjalo neto emisij toplogrednih plinov. Komisija predlaga tudi, da se
  obnovi,
  zavaruje, ohrani in okrepi naravni kapital Unije ter zaščitita zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Nazadnje, Komisija meni, da bi moral biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen. |
| --- | --- |

(2)

Sporočilo Komisije o evropskem zelenem dogovoru (29) določa novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v trajnostno, pravičnejšo in uspešnejšo družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki
  najpozneje
  v letu 2050 ne bo ustvarjalo neto emisij toplogrednih plinov. Komisija predlaga tudi, da se
  obnovi,
  zavaruje, ohrani in okrepi naravni kapital Unije ter zaščitita zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Nazadnje, Komisija meni, da bi moral biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (30) cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu do leta 2050 vključuje v pravo. Ta uredba določa zavezujočo zavezo Unije za zmanjšanje emisij. Do leta 2030 bi morala Unija po odštetju odstranjevanja emisij toplogrednih plinov zmanjšati svoje emisije toplogrednih plinov za najmanj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990. Vsi gospodarski sektorji bi morali prispevati k doseganju tega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (30) cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu do leta 2050 vključuje v pravo. Ta uredba določa zavezujočo zavezo Unije za zmanjšanje emisij. Do leta 2030 bi morala Unija po odštetju odstranjevanja emisij toplogrednih plinov zmanjšati svoje emisije toplogrednih plinov za najmanj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990. Vsi gospodarski sektorji bi morali prispevati k doseganju tega cilja.

| (3) | Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (30) cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu
  najpozneje
  do leta 2050 vključuje v pravo. Ta uredba določa zavezujočo zavezo Unije za zmanjšanje emisij. Do leta 2030 bi morala Unija po odštetju odstranjevanja emisij toplogrednih plinov zmanjšati svoje emisije toplogrednih plinov za najmanj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990. Vsi gospodarski sektorji bi morali prispevati k doseganju tega cilja. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (30) cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu
  najpozneje
  do leta 2050 vključuje v pravo. Ta uredba določa zavezujočo zavezo Unije za zmanjšanje emisij. Do leta 2030 bi morala Unija po odštetju odstranjevanja emisij toplogrednih plinov zmanjšati svoje emisije toplogrednih plinov za najmanj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990. Vsi gospodarski sektorji bi morali prispevati k doseganju tega cilja.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Izjava iz Porta z dne 8. maja 2021 je ponovno potrdila zavezo Evropskega sveta, da si prizadeva za socialno Evropo, in njegovo odločenost, da bo še nadalje krepil izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na ravni EU in nacionalni ravni, in to ob ustreznem upoštevanju pristojnosti ter načel subsidiarnost in sorazmernosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Izjava iz Porta z dne 8. maja 2021 je ponovno potrdila zavezo Evropskega sveta, da si prizadeva za socialno Evropo, in njegovo odločenost, da bo še nadalje krepil izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na ravni EU in nacionalni ravni, in to ob ustreznem upoštevanju pristojnosti ter načel subsidiarnost in sorazmernosti.

| (6) | V akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic

   (1a)

  je poudarjeno, da je treba socialne pravice in evropsko socialno razsežnost okrepiti v vseh politikah Unije, kot je določeno v Pogodbah, zlasti v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).
  Izjava iz Porta z dne 8. maja 2021 je ponovno potrdila zavezo Evropskega sveta, da si prizadeva za socialno Evropo,
  ki bo poskrbela za pravičen prehod,
  in njegovo odločenost, da bo še nadalje krepil
  konkretno
  izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na ravni EU in nacionalni ravni, in to ob ustreznem upoštevanju pristojnosti ter načel subsidiarnost in sorazmernosti. |
| --- | --- |

(6)

V akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic

   (1a)

  je poudarjeno, da je treba socialne pravice in evropsko socialno razsežnost okrepiti v vseh politikah Unije, kot je določeno v Pogodbah, zlasti v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).
  Izjava iz Porta z dne 8. maja 2021 je ponovno potrdila zavezo Evropskega sveta, da si prizadeva za socialno Evropo,
  ki bo poskrbela za pravičen prehod,
  in njegovo odločenost, da bo še nadalje krepil
  konkretno
  izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na ravni EU in nacionalni ravni, in to ob ustreznem upoštevanju pristojnosti ter načel subsidiarnost in sorazmernosti.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | S sredstvi Sklada bi se morale podpirati le dejavnosti in prejemniki, ki spoštujejo veljavno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih pravicah in pravicah delavcev, med drugim v zvezi s plačami in delovnimi pogoji, vključno s kolektivnimi pogodbami, ter spodbujajo trajnostna in kakovostna delovna mesta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

S sredstvi Sklada bi se morale podpirati le dejavnosti in prejemniki, ki spoštujejo veljavno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih pravicah in pravicah delavcev, med drugim v zvezi s plačami in delovnimi pogoji, vključno s kolektivnimi pogodbami, ter spodbujajo trajnostna in kakovostna delovna mesta.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Za izvajanje zavez do podnebne nevtralnosti je bila podnebna in energetska zakonodaja Unije pregledana in spremenjena, da se pospeši zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Za izvajanje zavez do podnebne nevtralnosti je bila podnebna in energetska zakonodaja Unije pregledana in spremenjena, da se pospeši zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

| (7) | Za izvajanje zavez do podnebne nevtralnosti je bila podnebna in energetska zakonodaja Unije pregledana in spremenjena, da se pospeši zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.
  Načelo pravičnega prehoda iz Agende Združenih narodov do leta 2030 in evropskega stebra socialnih pravic pomeni izkoreninjenje energijske in mobilnostne revščine po vsej Uniji. V ta namen bi moral novi Socialni sklad za podnebje prispevati k zaščiti in opolnomočenju najranljivejših gospodinjstev. Za zagotovitev, da bodo ta gospodinjstva imela dejansko korist od izvajanja različnih instrumentov financiranja, in sicer instrumentov, ki so na voljo državam članicam in vključujejo kohezijske sklade, mehanizem za okrevanje in odpornost ter prihodke, ki jih trenutno ustvarja EU ETS, bo potrebna posebna pozornost. Sredstva, ki so na voljo državam članicam bi bilo treba uporabiti za naložbe v prenovo stavb, ustvarjanje kakovostnih in varnih zelenih delovnih mest ter razvoj potrebnih spretnosti, primernih za zeleni in digitalni prehod, razogljičenje prometnega sektorja ter boljši dostop do javne in skupne mehke mobilnosti. |
| --- | --- |

(7)

Za izvajanje zavez do podnebne nevtralnosti je bila podnebna in energetska zakonodaja Unije pregledana in spremenjena, da se pospeši zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.
  Načelo pravičnega prehoda iz Agende Združenih narodov do leta 2030 in evropskega stebra socialnih pravic pomeni izkoreninjenje energijske in mobilnostne revščine po vsej Uniji. V ta namen bi moral novi Socialni sklad za podnebje prispevati k zaščiti in opolnomočenju najranljivejših gospodinjstev. Za zagotovitev, da bodo ta gospodinjstva imela dejansko korist od izvajanja različnih instrumentov financiranja, in sicer instrumentov, ki so na voljo državam članicam in vključujejo kohezijske sklade, mehanizem za okrevanje in odpornost ter prihodke, ki jih trenutno ustvarja EU ETS, bo potrebna posebna pozornost. Sredstva, ki so na voljo državam članicam bi bilo treba uporabiti za naložbe v prenovo stavb, ustvarjanje kakovostnih in varnih zelenih delovnih mest ter razvoj potrebnih spretnosti, primernih za zeleni in digitalni prehod, razogljičenje prometnega sektorja ter boljši dostop do javne in skupne mehke mobilnosti.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Te spremembe imajo različne gospodarske in socialne učinke na različne gospodarske sektorje, državljane in države članice. Zlasti bi se morala z 
  vključitvijo emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje
  uporabe Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) zagotoviti dodatna gospodarska spodbuda za naložbe v zmanjšanje porabe fosilnih goriv in tako pospešiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V kombinaciji z drugimi ukrepi bi to moralo srednje- in dolgoročno
  znižati stroške za stavbe
  in
  cestni prevoz
  ter zagotoviti nove priložnosti za ustvarjanje delovnih mest in naložbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Te spremembe imajo različne gospodarske in socialne učinke na različne gospodarske sektorje, državljane in države članice. Zlasti bi se morala z 
  vključitvijo emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje
  uporabe Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) zagotoviti dodatna gospodarska spodbuda za naložbe v zmanjšanje porabe fosilnih goriv in tako pospešiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V kombinaciji z drugimi ukrepi bi to moralo srednje- in dolgoročno
  znižati stroške za stavbe
  in
  cestni prevoz
  ter zagotoviti nove priložnosti za ustvarjanje delovnih mest in naložbe.

| (8) | Te spremembe imajo različne gospodarske in socialne učinke na različne gospodarske sektorje, državljane in države članice. Zlasti bi se morala z 
  morebitnimi širitvami področja
  uporabe Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) zagotoviti dodatna gospodarska spodbuda za naložbe v zmanjšanje porabe fosilnih goriv in tako pospešiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V kombinaciji z drugimi ukrepi bi to moralo srednje- in dolgoročno
  prispevati k zmanjšanju energijske
  in
  mobilnostne revščine
  ter zagotoviti nove priložnosti za ustvarjanje
  kakovostnih
  delovnih mest in
  za trajnostne
  naložbe
  , ki bi bile v celoti usklajene s cilji evropskega zelenega dogovora. Komisija bi morala zbirati podatke o socialnem učinku spremljevalnih ukrepov in o tem, kako ti ukrepi vplivajo na različne države članice, regije in ranljive skupine, da se zagotovi preventivni pristop za zmanjšanje neenakosti pri dostopu do trajnostne in cenovno ugodne energije in mobilnosti. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti najbolj prikrajšanim skupinam in mobilnostno ali energijsko revnim gospodinjstvom, da bodo imela koristi od izvajanja teh instrumentov financiranja in da nihče ne bo zapostavljen. |
| --- | --- |

(8)

Te spremembe imajo različne gospodarske in socialne učinke na različne gospodarske sektorje, državljane in države članice. Zlasti bi se morala z 
  morebitnimi širitvami področja
  uporabe Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) zagotoviti dodatna gospodarska spodbuda za naložbe v zmanjšanje porabe fosilnih goriv in tako pospešiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V kombinaciji z drugimi ukrepi bi to moralo srednje- in dolgoročno
  prispevati k zmanjšanju energijske
  in
  mobilnostne revščine
  ter zagotoviti nove priložnosti za ustvarjanje
  kakovostnih
  delovnih mest in
  za trajnostne
  naložbe
  , ki bi bile v celoti usklajene s cilji evropskega zelenega dogovora. Komisija bi morala zbirati podatke o socialnem učinku spremljevalnih ukrepov in o tem, kako ti ukrepi vplivajo na različne države članice, regije in ranljive skupine, da se zagotovi preventivni pristop za zmanjšanje neenakosti pri dostopu do trajnostne in cenovno ugodne energije in mobilnosti. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti najbolj prikrajšanim skupinam in mobilnostno ali energijsko revnim gospodinjstvom, da bodo imela koristi od izvajanja teh instrumentov financiranja in da nihče ne bo zapostavljen.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Vendar so
  za financiranje
  navedenih
  naložb potrebna sredstva. Poleg tega
  velja, da
  se bodo, preden bodo naložbe izvedene, stroški gospodinjstev in uporabnikov prevoza za ogrevanje, hlajenje in kuhanje ter cestni prevoz verjetno povišali,
  saj dobavitelji goriva, za katere veljajo obveznosti trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, prenašajo stroške ogljika na potrošnike
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Vendar so
  za financiranje
  navedenih
  naložb potrebna sredstva. Poleg tega
  velja, da
  se bodo, preden bodo naložbe izvedene, stroški gospodinjstev in uporabnikov prevoza za ogrevanje, hlajenje in kuhanje ter cestni prevoz verjetno povišali,
  saj dobavitelji goriva, za katere veljajo obveznosti trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, prenašajo stroške ogljika na potrošnike
  .

| (9) | Za financiranje
  zadostnih, stabilnih in pravičnih
  naložb
  pa so
  potrebna sredstva. Poleg tega se bodo, preden bodo naložbe izvedene, stroški gospodinjstev in uporabnikov prevoza za ogrevanje, hlajenje in kuhanje ter cestni prevoz verjetno povišali,
  tudi zaradi ruske vojne agresije, saj so države članice odvisne od uvoženih fosilnih goriv
  . |
| --- | --- |

(9)

Za financiranje
  zadostnih, stabilnih in pravičnih
  naložb
  pa so
  potrebna sredstva. Poleg tega se bodo, preden bodo naložbe izvedene, stroški gospodinjstev in uporabnikov prevoza za ogrevanje, hlajenje in kuhanje ter cestni prevoz verjetno povišali,
  tudi zaradi ruske vojne agresije, saj so države članice odvisne od uvoženih fosilnih goriv
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Visoke cene zemeljskega plina, ki v nekaterih državah članicah v kurilni sezoni 2021/2022 povzročajo ekstremno povečanje cen in ki so zaradi odvisnosti od uvoza in geopolitičnih napetosti še višje, so znova razkrile, da so industrija in gospodinjstva Unije odvisni od uvoženega zemeljskega plina, kar občutijo zlasti najrevnejša gospodinjstva. Naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost, pa tudi v ogrevalne sisteme, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov, vključno z električnimi toplotnimi črpalkami, daljinskim ogrevanjem in hlajenjem ter sodelovanjem v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov, so zato stroškovno najučinkovitejša metoda za zmanjšanje odvisnosti od uvoza in zmanjšanje emisij ob hkratni krepitvi odpornosti Unije. Da se zagotovi skladnost s temi načeli, so, zlasti za najrevnejša gospodinjstva, potrebne sheme financiranja s strani tretjih oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Visoke cene zemeljskega plina, ki v nekaterih državah članicah v kurilni sezoni 2021/2022 povzročajo ekstremno povečanje cen in ki so zaradi odvisnosti od uvoza in geopolitičnih napetosti še višje, so znova razkrile, da so industrija in gospodinjstva Unije odvisni od uvoženega zemeljskega plina, kar občutijo zlasti najrevnejša gospodinjstva. Naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost, pa tudi v ogrevalne sisteme, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov, vključno z električnimi toplotnimi črpalkami, daljinskim ogrevanjem in hlajenjem ter sodelovanjem v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov, so zato stroškovno najučinkovitejša metoda za zmanjšanje odvisnosti od uvoza in zmanjšanje emisij ob hkratni krepitvi odpornosti Unije. Da se zagotovi skladnost s temi načeli, so, zlasti za najrevnejša gospodinjstva, potrebne sheme financiranja s strani tretjih oseb.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9b) | Ker bo gospodarski in socialni učinek prehoda na čistejšo Evropo težko predhodno oceniti, bi lahko bile za izpolnjevanje zaveze o podnebni nevtralnosti ob sočasnem ohranjanju gospodarske, socialne in teritorialne kohezije potrebne dodatne naložbe in s tem finančna sredstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9b)

Ker bo gospodarski in socialni učinek prehoda na čistejšo Evropo težko predhodno oceniti, bi lahko bile za izpolnjevanje zaveze o podnebni nevtralnosti ob sočasnem ohranjanju gospodarske, socialne in teritorialne kohezije potrebne dodatne naložbe in s tem finančna sredstva.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9c) | Stroški, ki jih dobavitelji goriva prenesejo na končne potrošnike, se lahko razlikujejo za vsako podjetje, regijo ali državo članico. Komisija bi zato morala zbirati podatke o deležu stroškov, ki jih krijejo dobavitelji goriva, in deležu stroškov, ki se prenašajo na končne potrošnike, ter o svojih ugotovitvah vsako leto poročati Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9c)

Stroški, ki jih dobavitelji goriva prenesejo na končne potrošnike, se lahko razlikujejo za vsako podjetje, regijo ali državo članico. Komisija bi zato morala zbirati podatke o deležu stroškov, ki jih krijejo dobavitelji goriva, in deležu stroškov, ki se prenašajo na končne potrošnike, ter o svojih ugotovitvah vsako leto poročati Evropskemu parlamentu.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9d) | V gradbenem sektorju bi celovita prenova strukture stavbe zmanjšala povpraševanje po energiji, zato bi se učinkoviteje upoštevalo prebivalstvo, ki mu grozi izključenost in se najbolj spopada z energijsko revščino v Uniji. Hkrati bi preprečili trend selitve gospodinjstev med podeželskimi, primestnimi in mestnimi območji ter redko poseljenimi območji in s tem morebitno povišanje cen stanovanj, posledično pa tudi emisije toplogrednih plinov zaradi povečanja uporabe zasebnega prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9d)

V gradbenem sektorju bi celovita prenova strukture stavbe zmanjšala povpraševanje po energiji, zato bi se učinkoviteje upoštevalo prebivalstvo, ki mu grozi izključenost in se najbolj spopada z energijsko revščino v Uniji. Hkrati bi preprečili trend selitve gospodinjstev med podeželskimi, primestnimi in mestnimi območji ter redko poseljenimi območji in s tem morebitno povišanje cen stanovanj, posledično pa tudi emisije toplogrednih plinov zaradi povečanja uporabe zasebnega prevoza.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Povišanje cen fosilnih goriv lahko
  nesorazmerno
  vpliva
  na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, ki večino svojih prihodkov porabijo za energijo in prevoz, ki v nekaterih regijah nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih rešitev mobilnosti in prevoza ter ki morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Povišanje cen fosilnih goriv lahko
  nesorazmerno
  vpliva
  na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, ki večino svojih prihodkov porabijo za energijo in prevoz, ki v nekaterih regijah nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih rešitev mobilnosti in prevoza ter ki morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv.

| (10) | Prehod na podnebno nevtralnost, vključno s cenami ogljika, bo po pričakovanjih
  nesorazmerno
  vplival
  na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, ki večino svojih prihodkov porabijo za energijo in prevoz, ki v nekaterih regijah
  , tudi na podeželskih, otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali v manj razvitih regijah ali območjih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji,
  nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih rešitev mobilnosti in prevoza ter ki morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv. |
| --- | --- |

(10)

Prehod na podnebno nevtralnost, vključno s cenami ogljika, bo po pričakovanjih
  nesorazmerno
  vplival
  na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, ki večino svojih prihodkov porabijo za energijo in prevoz, ki v nekaterih regijah
  , tudi na podeželskih, otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali v manj razvitih regijah ali območjih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji,
  nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih rešitev mobilnosti in prevoza ter ki morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Zato bi bilo treba del prihodkov, ustvarjenih z vključitvijo stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, uporabiti za obravnavo socialnih učinkov, ki izhajajo iz te vključitve, za pravičen in vključujoč prehod, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Zato bi bilo treba del prihodkov, ustvarjenih z vključitvijo stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, uporabiti za obravnavo socialnih učinkov, ki izhajajo iz te vključitve, za pravičen in vključujoč prehod, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen.

| (11) | Zato bi bilo treba del prihodkov, ustvarjenih z vključitvijo stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, uporabiti
  kot vir lastnih sredstev za financiranje proračuna Unije, in sicer kot splošni prihodek, v skladu s pravno zavezujočim Medinstitucionalnim sporazumom z dne 16. decembra 2020

   (1a)

  (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum), v katerem je določen časovni načrt za uvedbo novih virov lastnih sredstev, s čimer bodo proračunu Unije zagotavljali sredstva
  za obravnavo socialnih učinkov, ki izhajajo iz te vključitve, za pravičen in vključujoč prehod, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen.
  V skladu z Medinstitucionalnim sporazumom naj bi bila košarica novih virov lastnih sredstev uvedena do 1. januarja 2023. Zeleni viri lastnih sredstev so namenjeni uskladitvi proračuna Unije s prednostnimi nalogami njenih politik, da se tako zagotovi dodana vrednost Unije, prispevati pa bi morali tudi k ciljem vključevanja vidika podnebja, odplačevanju dolgov v okviru instrumenta NextGenerationEU in odpornosti proračuna Unije v zvezi z njegovim delovanjem kot orodja za naložbe in jamstva. |
| --- | --- |

(11)

Zato bi bilo treba del prihodkov, ustvarjenih z vključitvijo stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, uporabiti
  kot vir lastnih sredstev za financiranje proračuna Unije, in sicer kot splošni prihodek, v skladu s pravno zavezujočim Medinstitucionalnim sporazumom z dne 16. decembra 2020

   (1a)

  (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum), v katerem je določen časovni načrt za uvedbo novih virov lastnih sredstev, s čimer bodo proračunu Unije zagotavljali sredstva
  za obravnavo socialnih učinkov, ki izhajajo iz te vključitve, za pravičen in vključujoč prehod, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen.
  V skladu z Medinstitucionalnim sporazumom naj bi bila košarica novih virov lastnih sredstev uvedena do 1. januarja 2023. Zeleni viri lastnih sredstev so namenjeni uskladitvi proračuna Unije s prednostnimi nalogami njenih politik, da se tako zagotovi dodana vrednost Unije, prispevati pa bi morali tudi k ciljem vključevanja vidika podnebja, odplačevanju dolgov v okviru instrumenta NextGenerationEU in odpornosti proračuna Unije v zvezi z njegovim delovanjem kot orodja za naložbe in jamstva.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Dodatni fiskalni ali spodbujevalni ukrepi bodo morda potrebni za podporo ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem, ranljivim malim podjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Dodatni fiskalni ali spodbujevalni ukrepi bodo morda potrebni za podporo ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem, ranljivim malim podjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | To je še toliko bolj pomembno glede na obstoječe ravni energijske revščine. Energijska revščina so razmere, v katerih gospodinjstva nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev,
  kot sta hlajenje
  ,
  ko se temperature dvigajo
  , in
  ogrevanje
  . Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni Unije iz leta 2019 (32)6,9  % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti zadostnega ogrevanja svojih domov. Na splošno evropska opazovalnica za energijsko revščino ocenjuje, da se več kot 50 milijonov gospodinjstev v Evropski uniji spopada z energijsko revščino. Energijska revščina je zato velik izziv za Unijo. Čeprav lahko socialne tarife ali neposredna dohodkovna podpora zagotovijo takojšnjo pomoč gospodinjstvom, ki se spopadajo z energijsko revščino, pa lahko le ciljno usmerjeni strukturni ukrepi, zlasti
  energijske
  prenove, zagotovijo trajne rešitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

To je še toliko bolj pomembno glede na obstoječe ravni energijske revščine. Energijska revščina so razmere, v katerih gospodinjstva nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev,
  kot sta hlajenje
  ,
  ko se temperature dvigajo
  , in
  ogrevanje
  . Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni Unije iz leta 2019 (32)6,9  % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti zadostnega ogrevanja svojih domov. Na splošno evropska opazovalnica za energijsko revščino ocenjuje, da se več kot 50 milijonov gospodinjstev v Evropski uniji spopada z energijsko revščino. Energijska revščina je zato velik izziv za Unijo. Čeprav lahko socialne tarife ali neposredna dohodkovna podpora zagotovijo takojšnjo pomoč gospodinjstvom, ki se spopadajo z energijsko revščino, pa lahko le ciljno usmerjeni strukturni ukrepi, zlasti
  energijske
  prenove, zagotovijo trajne rešitve.

| (12) | To je še toliko bolj pomembno glede na obstoječe ravni energijske revščine. Energijska revščina so razmere, v katerih gospodinjstva
  v okviru ustrezne obstoječe socialne politike in drugih ustreznih politik
  nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev,
  ki so podlaga za dostojen življenjski standard in zdravje
  ,
  vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem
  ,
  razsvetljavo
  in
  energijo za delovanje gospodinjskih aparatov, pogosto zato, ker morajo za stroške energije nameniti velik delež svojega razpoložljivega dohodka, kar je posledica različnih dejavnikov, kot so nizki dohodki, visoke cene energije ter podstandarden stavbni fond z nizko energijsko učinkovitostjo
  . Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni Unije iz leta 2019 (32)6,9  % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti zadostnega ogrevanja svojih domov. Na splošno evropska opazovalnica za energijsko revščino ocenjuje, da se več kot 50 milijonov gospodinjstev v Evropski uniji spopada z energijsko revščino. Energijska revščina je zato velik izziv za Unijo.
  Čeprav se pomen izziva energijske revščine prek različnih pobud, zakonodaje in smernic na ravni Unije priznava že več kot desetletje, na ravni Unije še vedno ne obstaja standardna opredelitev zanjo, le tretjina držav članic pa jo je opredelila na nacionalni ravni. Zato v Uniji niso na voljo pregledni in primerljivi podatki o energijski revščini, zaradi česar je stopnjo energijske revščine težko učinkovito spremljati in ocenjevati. Da bi jo lahko učinkovito obravnavali in merili napredek v državah članicah v zvezi z njo, bi jo bilo zato treba na ravni Unije opredeliti.
  Čeprav lahko socialne tarife ali neposredna dohodkovna podpora zagotovijo takojšnjo pomoč gospodinjstvom, ki se spopadajo z energijsko revščino, pa lahko le ciljno usmerjeni strukturni ukrepi,
  uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“, uvedba dodatnih obnovljivih virov energije, vključno s projekti, ki jih vodi skupnost, ter ukrepi obveščanja in ozaveščanja gospodinjstev,
  zlasti
  prispevki za energijsko prenovo, ki prispevajo k zahtevi glede
  prenove
  iz Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)
  , zagotovijo trajne rešitve
  in učinkovito prispevajo k boju proti energijski revščini
  . |
| --- | --- |

(12)

To je še toliko bolj pomembno glede na obstoječe ravni energijske revščine. Energijska revščina so razmere, v katerih gospodinjstva
  v okviru ustrezne obstoječe socialne politike in drugih ustreznih politik
  nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev,
  ki so podlaga za dostojen življenjski standard in zdravje
  ,
  vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem
  ,
  razsvetljavo
  in
  energijo za delovanje gospodinjskih aparatov, pogosto zato, ker morajo za stroške energije nameniti velik delež svojega razpoložljivega dohodka, kar je posledica različnih dejavnikov, kot so nizki dohodki, visoke cene energije ter podstandarden stavbni fond z nizko energijsko učinkovitostjo
  . Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni Unije iz leta 2019 (32)6,9  % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti zadostnega ogrevanja svojih domov. Na splošno evropska opazovalnica za energijsko revščino ocenjuje, da se več kot 50 milijonov gospodinjstev v Evropski uniji spopada z energijsko revščino. Energijska revščina je zato velik izziv za Unijo.
  Čeprav se pomen izziva energijske revščine prek različnih pobud, zakonodaje in smernic na ravni Unije priznava že več kot desetletje, na ravni Unije še vedno ne obstaja standardna opredelitev zanjo, le tretjina držav članic pa jo je opredelila na nacionalni ravni. Zato v Uniji niso na voljo pregledni in primerljivi podatki o energijski revščini, zaradi česar je stopnjo energijske revščine težko učinkovito spremljati in ocenjevati. Da bi jo lahko učinkovito obravnavali in merili napredek v državah članicah v zvezi z njo, bi jo bilo zato treba na ravni Unije opredeliti.
  Čeprav lahko socialne tarife ali neposredna dohodkovna podpora zagotovijo takojšnjo pomoč gospodinjstvom, ki se spopadajo z energijsko revščino, pa lahko le ciljno usmerjeni strukturni ukrepi,
  uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“, uvedba dodatnih obnovljivih virov energije, vključno s projekti, ki jih vodi skupnost, ter ukrepi obveščanja in ozaveščanja gospodinjstev,
  zlasti
  prispevki za energijsko prenovo, ki prispevajo k zahtevi glede
  prenove
  iz Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)
  , zagotovijo trajne rešitve
  in učinkovito prispevajo k boju proti energijski revščini
  .

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | V stavbnem sektorju bi lahko s celostno prenovo stavb na podlagi ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, pri čemer bi se osredotočili na vse elemente, ki sestavljajo stavbo, zmanjšali porabo energije v vsakem gospodinjstvu, kar bi se odrazilo v prihrankih in bi posledično bil eden od načinov za boj proti energijski revščini. S prihodnjo revizijo Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta bi lahko postavili temelje za doseganje teh ciljev, zato bi jo bilo treba upoštevati pri izvajanju Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

V stavbnem sektorju bi lahko s celostno prenovo stavb na podlagi ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, pri čemer bi se osredotočili na vse elemente, ki sestavljajo stavbo, zmanjšali porabo energije v vsakem gospodinjstvu, kar bi se odrazilo v prihrankih in bi posledično bil eden od načinov za boj proti energijski revščini. S prihodnjo revizijo Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta bi lahko postavili temelje za doseganje teh ciljev, zato bi jo bilo treba upoštevati pri izvajanju Sklada.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | Posebno pozornost je treba nameniti najemnikom na trgu zasebnih najemniških stanovanj. Med temi najemniki so ranljiva gospodinjstva, ki trpijo energijsko revščino, oziroma gospodinjstva, ki jim grozi energijska revščina, vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, ki močno občutijo učinke višjih stroškov ogrevanja ali višje najemnine po prenovi, nimajo pa sredstev za prenovo stavbe, v kateri stanujejo. Države članice bi morale zato v svojih socialnih načrtih za podnebje v posvetovanju z najemodajalci, zasebnim sektorjem, ustreznimi lokalnimi organi in organizacijami civilne družbe razviti energijsko učinkovita in okolju prijazna socialna stanovanja ter posebne ukrepe in naložbe v podporo ranljivim najemnikom na trgu zasebnih najemniških stanovanj, na primer s preučitvijo nacionalnih shem ali shem bonov, ki so namenjeni najemnikom v sektorju zasebnih najemniških stanovanj, da bi oblikovali ukrepe prenove in prispevali k podnebnim ciljem Unije. Komisija bi morala v okviru poročanja ter ocenjevanja ukrepov in naložb držav članic na dve leti oceniti njihov učinek in učinkovitost pri podpori ranljivim najemnikom na trgu zasebnih najemniških stanovanj. Če ne bi bilo pozitivnih rezultatov, bi morala Komisija po potrebi hkrati z oceno po posvetovanju z državami članicami, predstavniki trga zasebnih najemniških stanovanj, ustreznimi lokalnimi organi in organizacijami civilne družbe sprožiti pobudo za obravnavo položaja ranljivih najemnikov na trgu zasebnih najemniških stanovanj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)

Posebno pozornost je treba nameniti najemnikom na trgu zasebnih najemniških stanovanj. Med temi najemniki so ranljiva gospodinjstva, ki trpijo energijsko revščino, oziroma gospodinjstva, ki jim grozi energijska revščina, vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, ki močno občutijo učinke višjih stroškov ogrevanja ali višje najemnine po prenovi, nimajo pa sredstev za prenovo stavbe, v kateri stanujejo. Države članice bi morale zato v svojih socialnih načrtih za podnebje v posvetovanju z najemodajalci, zasebnim sektorjem, ustreznimi lokalnimi organi in organizacijami civilne družbe razviti energijsko učinkovita in okolju prijazna socialna stanovanja ter posebne ukrepe in naložbe v podporo ranljivim najemnikom na trgu zasebnih najemniških stanovanj, na primer s preučitvijo nacionalnih shem ali shem bonov, ki so namenjeni najemnikom v sektorju zasebnih najemniških stanovanj, da bi oblikovali ukrepe prenove in prispevali k podnebnim ciljem Unije. Komisija bi morala v okviru poročanja ter ocenjevanja ukrepov in naložb držav članic na dve leti oceniti njihov učinek in učinkovitost pri podpori ranljivim najemnikom na trgu zasebnih najemniških stanovanj. Če ne bi bilo pozitivnih rezultatov, bi morala Komisija po potrebi hkrati z oceno po posvetovanju z državami članicami, predstavniki trga zasebnih najemniških stanovanj, ustreznimi lokalnimi organi in organizacijami civilne družbe sprožiti pobudo za obravnavo položaja ranljivih najemnikov na trgu zasebnih najemniških stanovanj.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12c) | Mobilnostna revščina je tema, ki se premalo izpostavlja, poleg tega pa niti na ravni Unije niti na nacionalni ravni ni jasno opredeljena. Pri čemer pa ta problem postaja vse bolj pereč, ker se vse bolj zahteva, da se vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem postopno opustijo, ker so cene goriva visoke ter ker so tisti, ki živijo v podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih regijah in ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, zelo odvisni od razpoložljivosti, dostopnosti in cenovne dostopnosti prevoza za odhod na delo in za vsakodnevne potrebe po mobilnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12c)

Mobilnostna revščina je tema, ki se premalo izpostavlja, poleg tega pa niti na ravni Unije niti na nacionalni ravni ni jasno opredeljena. Pri čemer pa ta problem postaja vse bolj pereč, ker se vse bolj zahteva, da se vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem postopno opustijo, ker so cene goriva visoke ter ker so tisti, ki živijo v podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih regijah in ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, zelo odvisni od razpoložljivosti, dostopnosti in cenovne dostopnosti prevoza za odhod na delo in za vsakodnevne potrebe po mobilnosti.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Zato bi bilo treba vzpostaviti Socialni sklad za podnebje (v nadaljnjem besedilu: Sklad), ki bo državam članicam zagotovil sredstva za podporo njihovih politik za obravnavanje socialnih učinkov
  trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz
  na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza. To bi bilo treba doseči zlasti z začasno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, namenjenimi zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, in sicer s povečanjem energijske učinkovitosti stavb, razogljičenjem ogrevanja in hlajenja stavb, med drugim tudi z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter zagotavljanjem boljšega dostopa do brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza v korist ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Zato bi bilo treba vzpostaviti Socialni sklad za podnebje (v nadaljnjem besedilu: Sklad), ki bo državam članicam zagotovil sredstva za podporo njihovih politik za obravnavanje socialnih učinkov
  trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz
  na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza. To bi bilo treba doseči zlasti z začasno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, namenjenimi zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, in sicer s povečanjem energijske učinkovitosti stavb, razogljičenjem ogrevanja in hlajenja stavb, med drugim tudi z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter zagotavljanjem boljšega dostopa do brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza v korist ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza.

| (13) | Zato bi bilo treba vzpostaviti Socialni sklad za podnebje (v nadaljnjem besedilu: Sklad), ki bo državam članicam zagotovil sredstva za podporo njihovih politik za obravnavanje socialnih učinkov
  prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika,
  na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza. To bi bilo treba doseči zlasti z začasno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, namenjenimi zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, in sicer s povečanjem energijske učinkovitosti stavb, razogljičenjem ogrevanja in hlajenja stavb, med drugim tudi z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter zagotavljanjem boljšega dostopa do
  cenovno ugodne in učinkovite
  brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza v korist ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza. |
| --- | --- |

(13)

Zato bi bilo treba vzpostaviti Socialni sklad za podnebje (v nadaljnjem besedilu: Sklad), ki bo državam članicam zagotovil sredstva za podporo njihovih politik za obravnavanje socialnih učinkov
  prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika,
  na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza. To bi bilo treba doseči zlasti z začasno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, namenjenimi zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, in sicer s povečanjem energijske učinkovitosti stavb, razogljičenjem ogrevanja in hlajenja stavb, med drugim tudi z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter zagotavljanjem boljšega dostopa do
  cenovno ugodne in učinkovite
  brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza v korist ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza bodo pri zelenem prehodu potrebovali dodatno podporo, zato bi bilo treba vsem državam članicam zagotoviti zadostno in sorazmerno finančno podporo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza bodo pri zelenem prehodu potrebovali dodatno podporo, zato bi bilo treba vsem državam članicam zagotoviti zadostno in sorazmerno finančno podporo.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | V ta namen bi morala posamezna država članica Komisiji predložiti socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt). Ti načrti bi morali slediti dvema ciljema. Prvič,
  ranljivim gospodinjstvom
  ,
  ranljivim mikropodjetjem
  in
  ranljivim uporabnikom
  prevoza bi
  morali zagotoviti sredstva
  za financiranje in vlaganje v energijsko učinkovitost, razogljičenje ogrevanja in hlajenja ter brezemisijska in nizkoemisijska vozila in mobilnost. Drugič, ublažiti bi morali učinek povišanja stroškov fosilnih goriv na najbolj ranljive in tako preprečiti energijsko in
  prometno
  revščino v prehodnem obdobju, dokler take naložbe niso izvedene. Načrti bi morali vključevati naložbeno komponento, ki
  spodbuja
  dolgoročno rešitev
  zmanjševanja
  odvisnosti od fosilnih goriv, in bi
  lahko predvideli druge ukrepe, vključno z začasno neposredno dohodkovno podporo
  za kratkoročno ublažitev škodljivih učinkov na prihodke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

V ta namen bi morala posamezna država članica Komisiji predložiti socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt). Ti načrti bi morali slediti dvema ciljema. Prvič,
  ranljivim gospodinjstvom
  ,
  ranljivim mikropodjetjem
  in
  ranljivim uporabnikom
  prevoza bi
  morali zagotoviti sredstva
  za financiranje in vlaganje v energijsko učinkovitost, razogljičenje ogrevanja in hlajenja ter brezemisijska in nizkoemisijska vozila in mobilnost. Drugič, ublažiti bi morali učinek povišanja stroškov fosilnih goriv na najbolj ranljive in tako preprečiti energijsko in
  prometno
  revščino v prehodnem obdobju, dokler take naložbe niso izvedene. Načrti bi morali vključevati naložbeno komponento, ki
  spodbuja
  dolgoročno rešitev
  zmanjševanja
  odvisnosti od fosilnih goriv, in bi
  lahko predvideli druge ukrepe, vključno z začasno neposredno dohodkovno podporo
  za kratkoročno ublažitev škodljivih učinkov na prihodke.

| (14) | V ta namen bi morala posamezna država članica Komisiji predložiti socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt). Ti načrti bi morali
  prispevati k izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic in doseganju ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja, hkrati pa zagotoviti, da nihče ne bo zapostavljen, ter
  slediti dvema ciljema. Prvič,
  ob sodelovanju lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in civilne družbe bi bilo treba z njimi opredeliti in popisati ranljiva gospodinjstva, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino
  ,
  ranljiva mikropodjetja
  in
  ranljive uporabnike
  prevoza
  , ki
  bi
  jih bilo treba vključiti kot upravičence do potrebnih sredstev
  za financiranje in vlaganje v energijsko učinkovitost, razogljičenje ogrevanja in hlajenja ter brezemisijska in nizkoemisijska vozila in mobilnost.
  Države članice bi morale skupaj z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji in civilno družbo podrobno preučiti glavne vzroke energijske in mobilnostne revščine na njihovem ozemlju. V načrtih bi morali biti določeni tudi cilji za zmanjšanje števila ljudi, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino, ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza.
  Drugič, ublažiti bi morali učinek povišanja stroškov fosilnih goriv na najbolj ranljive in tako preprečiti energijsko in
  mobilnostno
  revščino v prehodnem obdobju, dokler take naložbe niso izvedene. Načrti bi morali vključevati naložbeno komponento, ki
  bi spodbujala
  dolgoročno rešitev
  za postopno odpravo
  odvisnosti od fosilnih goriv in bi
  jo dopolnjevala začasna neposredna dohodkovna podpora
  za kratkoročno ublažitev škodljivih učinkov na prihodke.
  S temi načrti bi bilo treba zagotoviti tudi, da se upoštevajo ukrepi, ki se že izvajajo na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(14)

V ta namen bi morala posamezna država članica Komisiji predložiti socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt). Ti načrti bi morali
  prispevati k izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic in doseganju ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja, hkrati pa zagotoviti, da nihče ne bo zapostavljen, ter
  slediti dvema ciljema. Prvič,
  ob sodelovanju lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in civilne družbe bi bilo treba z njimi opredeliti in popisati ranljiva gospodinjstva, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino
  ,
  ranljiva mikropodjetja
  in
  ranljive uporabnike
  prevoza
  , ki
  bi
  jih bilo treba vključiti kot upravičence do potrebnih sredstev
  za financiranje in vlaganje v energijsko učinkovitost, razogljičenje ogrevanja in hlajenja ter brezemisijska in nizkoemisijska vozila in mobilnost.
  Države članice bi morale skupaj z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji in civilno družbo podrobno preučiti glavne vzroke energijske in mobilnostne revščine na njihovem ozemlju. V načrtih bi morali biti določeni tudi cilji za zmanjšanje števila ljudi, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino, ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza.
  Drugič, ublažiti bi morali učinek povišanja stroškov fosilnih goriv na najbolj ranljive in tako preprečiti energijsko in
  mobilnostno
  revščino v prehodnem obdobju, dokler take naložbe niso izvedene. Načrti bi morali vključevati naložbeno komponento, ki
  bi spodbujala
  dolgoročno rešitev
  za postopno odpravo
  odvisnosti od fosilnih goriv in bi
  jo dopolnjevala začasna neposredna dohodkovna podpora
  za kratkoročno ublažitev škodljivih učinkov na prihodke.
  S temi načrti bi bilo treba zagotoviti tudi, da se upoštevajo ukrepi, ki se že izvajajo na nacionalni ravni.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Delavci v stavbnem sektorju in sektorju prenove so še posebej izpostavljeni tveganju, da bi lahko prišli v stik z azbestom. Zato je treba pred začetkom prenovitvenih del vedno zahtevati, da se obvezno izvede pregled, prijava in odstranitev azbesta in drugih nevarnih snovi. Energijske prenove bi bilo treba izkoristiti kot priložnost za varno odstranitev azbesta iz stavb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Delavci v stavbnem sektorju in sektorju prenove so še posebej izpostavljeni tveganju, da bi lahko prišli v stik z azbestom. Zato je treba pred začetkom prenovitvenih del vedno zahtevati, da se obvezno izvede pregled, prijava in odstranitev azbesta in drugih nevarnih snovi. Energijske prenove bi bilo treba izkoristiti kot priložnost za varno odstranitev azbesta iz stavb.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | Načrti, ki jih predložijo države članice, bi morali vključevati ukrepe za zagotavljanje podpore v obliki informacij, krepitev zmogljivosti in usposabljanje, potrebno za izvajanje naložb, in ukrepe, namenjene zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv z izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb in dostopa do energije iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje stavb, ter zagotavljanje boljšega dostopa do trajnostne mobilnosti in prevoznih storitev, vključno s potrebno infrastrukturo in postavitvijo polnilnih postaj za električna vozila. Načrti bi morali obravnavati tudi pomanjkanje delovne sile, ki je potrebna v vseh fazah zelenega prehoda, zlasti na delovnih mestih, povezanih s prenovo stavb in vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter vzajemno delo in delo skupnosti za bolj proti energijski in mobilnostni revščini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b)

Načrti, ki jih predložijo države članice, bi morali vključevati ukrepe za zagotavljanje podpore v obliki informacij, krepitev zmogljivosti in usposabljanje, potrebno za izvajanje naložb, in ukrepe, namenjene zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv z izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb in dostopa do energije iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje stavb, ter zagotavljanje boljšega dostopa do trajnostne mobilnosti in prevoznih storitev, vključno s potrebno infrastrukturo in postavitvijo polnilnih postaj za električna vozila. Načrti bi morali obravnavati tudi pomanjkanje delovne sile, ki je potrebna v vseh fazah zelenega prehoda, zlasti na delovnih mestih, povezanih s prenovo stavb in vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter vzajemno delo in delo skupnosti za bolj proti energijski in mobilnostni revščini.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Države članice so
  v posvetovanju
  z organi
  na regionalni ravni
  v najboljšem položaju za oblikovanje in izvajanje načrtov, ki so prilagojeni njihovim lokalnim, regionalnim in nacionalnim okoliščinam, kot so njihove obstoječe politike na zadevnih področjih in načrtovana uporaba drugih ustreznih sredstev EU. Na ta način je mogoče bolje upoštevati zelo raznolike okoliščine, posebno znanje lokalnih in regionalnih vlad, raziskave in inovacije ter odnose med delodajalci in delojemalci ter strukture socialnega dialoga in nacionalne tradicije ter prispevati k učinkovitosti in uspešnosti splošne podpore ranljivim. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Države članice so
  v posvetovanju
  z organi
  na regionalni ravni
  v najboljšem položaju za oblikovanje in izvajanje načrtov, ki so prilagojeni njihovim lokalnim, regionalnim in nacionalnim okoliščinam, kot so njihove obstoječe politike na zadevnih področjih in načrtovana uporaba drugih ustreznih sredstev EU. Na ta način je mogoče bolje upoštevati zelo raznolike okoliščine, posebno znanje lokalnih in regionalnih vlad, raziskave in inovacije ter odnose med delodajalci in delojemalci ter strukture socialnega dialoga in nacionalne tradicije ter prispevati k učinkovitosti in uspešnosti splošne podpore ranljivim.

| (15) | Države članice so
  na podlagi smiselnega posvetovanja
  z 
  lokalnimi in regionalnimi
  organi
  , gospodarskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe
  v najboljšem položaju za oblikovanje in izvajanje načrtov, ki so prilagojeni njihovim lokalnim, regionalnim in nacionalnim okoliščinam, kot so njihove obstoječe politike na zadevnih področjih in načrtovana uporaba drugih ustreznih sredstev EU. Na ta način je mogoče bolje upoštevati zelo raznolike okoliščine, posebno znanje lokalnih in regionalnih vlad,
  gospodarskih in socialnih partnerjev ter ustreznih organizacij civilne družbe,
  raziskave in inovacije ter odnose med delodajalci in delojemalci ter strukture socialnega dialoga in nacionalne tradicije ter prispevati k učinkovitosti in uspešnosti splošne podpore ranljivim
  , pa tudi k razširitvi projektov, ki jih razvijejo lokalni in regionalni organi, socialni partnerji in socialno-ekonomski akterji
  . |
| --- | --- |

(15)

Države članice so
  na podlagi smiselnega posvetovanja
  z 
  lokalnimi in regionalnimi
  organi
  , gospodarskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe
  v najboljšem položaju za oblikovanje in izvajanje načrtov, ki so prilagojeni njihovim lokalnim, regionalnim in nacionalnim okoliščinam, kot so njihove obstoječe politike na zadevnih področjih in načrtovana uporaba drugih ustreznih sredstev EU. Na ta način je mogoče bolje upoštevati zelo raznolike okoliščine, posebno znanje lokalnih in regionalnih vlad,
  gospodarskih in socialnih partnerjev ter ustreznih organizacij civilne družbe,
  raziskave in inovacije ter odnose med delodajalci in delojemalci ter strukture socialnega dialoga in nacionalne tradicije ter prispevati k učinkovitosti in uspešnosti splošne podpore ranljivim
  , pa tudi k razširitvi projektov, ki jih razvijejo lokalni in regionalni organi, socialni partnerji in socialno-ekonomski akterji
  .

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Načrti bi morali biti zasnovani celovito, pri čemer bi bilo treba hkrati preprečiti, da bi prišlo do pretirane upravne obremenitve. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri oblikovanju in izvajanju načrtov, kot je opisano, ravnajo celovito, hkrati pa preprečijo nepotrebno kompleksnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Načrti bi morali biti zasnovani celovito, pri čemer bi bilo treba hkrati preprečiti, da bi prišlo do pretirane upravne obremenitve. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri oblikovanju in izvajanju načrtov, kot je opisano, ravnajo celovito, hkrati pa preprečijo nepotrebno kompleksnost.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Zagotavljanje, da so ukrepi in naložbe ciljno usmerjeni zlasti v energijsko revna ali ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, je ključnega pomena za pravičen prehod na podnebno nevtralnost. Podporni ukrepi za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali državam članicam pomagati pri obravnavi socialnih učinkov
  trgovanja z emisijami v sektorju stavb in cestnega prevoza
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Zagotavljanje, da so ukrepi in naložbe ciljno usmerjeni zlasti v energijsko revna ali ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, je ključnega pomena za pravičen prehod na podnebno nevtralnost. Podporni ukrepi za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali državam članicam pomagati pri obravnavi socialnih učinkov
  trgovanja z emisijami v sektorju stavb in cestnega prevoza
  .

| (16) | Zagotavljanje, da so ukrepi in naložbe ciljno usmerjeni zlasti v energijsko revna ali ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, je ključnega pomena za pravičen prehod na podnebno nevtralnost. Podporni ukrepi za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali državam članicam pomagati pri obravnavi socialnih učinkov
  prehoda na podnebno nevtralnost, vključno s socialnimi učinki oblikovanja cen ogljika
  . |
| --- | --- |

(16)

Zagotavljanje, da so ukrepi in naložbe ciljno usmerjeni zlasti v energijsko revna ali ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, je ključnega pomena za pravičen prehod na podnebno nevtralnost. Podporni ukrepi za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali državam članicam pomagati pri obravnavi socialnih učinkov
  prehoda na podnebno nevtralnost, vključno s socialnimi učinki oblikovanja cen ogljika
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | V pričakovanju učinka teh naložb na znižanje stroškov in zmanjšanje emisij bi dobro ciljno usmerjena neposredna dohodkovna podpora
  za najbolj ranljive pomagala pri pravičnemu prehodu
  . Tako podporo bi bilo treba razumeti kot začasen ukrep, ki spremlja razogljičenje stanovanjskega sektorja in sektorja prevoza. Ne bi bila trajna, saj ne obravnava ključnih vzrokov za energijsko in
  prometno
  revščino.
  Taka podpora bi morala vplivati le na neposredne učinke vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ne pa tudi na stroške električne energije ali ogrevanja, povezane z vključitvijo proizvodnje energije in toplote v področje uporabe te direktive. Upravičenost do take neposredne dohodkovne podpore
  bi morala biti
  časovno omejena
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

V pričakovanju učinka teh naložb na znižanje stroškov in zmanjšanje emisij bi dobro ciljno usmerjena neposredna dohodkovna podpora
  za najbolj ranljive pomagala pri pravičnemu prehodu
  . Tako podporo bi bilo treba razumeti kot začasen ukrep, ki spremlja razogljičenje stanovanjskega sektorja in sektorja prevoza. Ne bi bila trajna, saj ne obravnava ključnih vzrokov za energijsko in
  prometno
  revščino.
  Taka podpora bi morala vplivati le na neposredne učinke vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ne pa tudi na stroške električne energije ali ogrevanja, povezane z vključitvijo proizvodnje energije in toplote v področje uporabe te direktive. Upravičenost do take neposredne dohodkovne podpore
  bi morala biti
  časovno omejena
  .

| (17) | Neposredna dohodkovna podpora bo v kombinaciji z dolgoročnimi ukrepi strukturnih naložb, namenjenimi istim upravičencem, prispevala k doseganju ciljev Sklada.
   V pričakovanju učinka teh naložb na znižanje stroškov in zmanjšanje emisij bi dobro ciljno usmerjena neposredna dohodkovna podpora
  ranljivim gospodinjstvom, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino, prispevala k zmanjšanju stroškov energije in mobilnosti ter podprla pravični prehod, dokler ne bo izvedenih več strukturnih naložb
  . Tako podporo bi bilo treba razumeti kot začasen ukrep, ki spremlja razogljičenje stanovanjskega sektorja in sektorja prevoza. Ne bi bila trajna, saj ne obravnava ključnih vzrokov za energijsko in
  mobilnostno
  revščino.
  Taka neposredna dohodkovna
  podpora bi morala biti
  omejena
  na
  največ 40 % skupnih ocenjenih stroškov vsakega načrta za obdobje 2024–2027
  ,
  za obdobje 2028–2032 pa bi morala biti določena na podlagi ocene Komisije za posamezno državo glede učinkovitosti, dodane vrednosti
  ,
  nadaljnje ustreznosti in višine neposredne dohodkovne podpore, ki je potrebna glede na napredek in učinek izvajanja strukturnih naložb in ukrepov, da bi to podporo do konca leta 2032 postopno odpravili
  . |
| --- | --- |

(17)

Neposredna dohodkovna podpora bo v kombinaciji z dolgoročnimi ukrepi strukturnih naložb, namenjenimi istim upravičencem, prispevala k doseganju ciljev Sklada.
   V pričakovanju učinka teh naložb na znižanje stroškov in zmanjšanje emisij bi dobro ciljno usmerjena neposredna dohodkovna podpora
  ranljivim gospodinjstvom, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino, prispevala k zmanjšanju stroškov energije in mobilnosti ter podprla pravični prehod, dokler ne bo izvedenih več strukturnih naložb
  . Tako podporo bi bilo treba razumeti kot začasen ukrep, ki spremlja razogljičenje stanovanjskega sektorja in sektorja prevoza. Ne bi bila trajna, saj ne obravnava ključnih vzrokov za energijsko in
  mobilnostno
  revščino.
  Taka neposredna dohodkovna
  podpora bi morala biti
  omejena
  na
  največ 40 % skupnih ocenjenih stroškov vsakega načrta za obdobje 2024–2027
  ,
  za obdobje 2028–2032 pa bi morala biti določena na podlagi ocene Komisije za posamezno državo glede učinkovitosti, dodane vrednosti
  ,
  nadaljnje ustreznosti in višine neposredne dohodkovne podpore, ki je potrebna glede na napredek in učinek izvajanja strukturnih naložb in ukrepov, da bi to podporo do konca leta 2032 postopno odpravili
  .

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Ranljiva gospodinjstva, ranljive uporabnike prevoza in ranljiva mikropodjetja bi bilo treba obvestiti, da Sklad obstaja in kako lahko prejmejo podporo iz njega. V ta namen bi bilo treba dati na voljo ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne programe informiranja, izobraževanja, ozaveščanja in svetovanja o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah ter podpori, ki je na voljo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Ranljiva gospodinjstva, ranljive uporabnike prevoza in ranljiva mikropodjetja bi bilo treba obvestiti, da Sklad obstaja in kako lahko prejmejo podporo iz njega. V ta namen bi bilo treba dati na voljo ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne programe informiranja, izobraževanja, ozaveščanja in svetovanja o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah ter podpori, ki je na voljo.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17b) | Sklad bi moral biti skladen z obveznostmi, ki jih ima Unija na podlagi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, do podpore iz njega pa ne bi smeli biti upravičeni nobeni ukrepi ali naložbe, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17b)

Sklad bi moral biti skladen z obveznostmi, ki jih ima Unija na podlagi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, do podpore iz njega pa ne bi smeli biti upravičeni nobeni ukrepi ali naložbe, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Ob upoštevanju pomena spopadanja s podnebnimi spremembami v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma in zavezo ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj bi morali ukrepi v skladu s to uredbo prispevati k doseganju cilja, da bi moralo biti 30 %
  vseh
  odhodkov v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 namenjenih vključevanju podnebnih ciljev in bi morali prispevati k ambiciji, da se v letih 2026 in 2027
  zagotovi
  10 % letne porabe za cilje biotske raznovrstnosti, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji ter cilji biotske raznovrstnosti. V ta namen bi bilo treba za označevanje odhodkov Sklada uporabiti metodologijo, določeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (33).
  Sklad
  bi
  moral
  podpirati dejavnosti, pri katerih se v celoti upoštevajo
  podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije ter spoštuje načelo
  ,
  da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17
  Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (34). V načrte bi bilo treba vključiti le take ukrepe in naložbe. Praviloma bi bilo treba za ukrepe neposredne dohodkovne podpore šteti, da imajo zanemarljiv predvidljiv učinek na okoljske cilje, in bi jih bilo zato treba upoštevati v skladu z načelom, da se ne škoduje bistveno. Komisija
  namerava državam članicam izdati tehnične smernice precej pred pripravo načrtov. V smernicah bo pojasnjeno, kako morajo biti ukrepi in naložbe skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852. Komisija namerava
  leta 2021
  predstaviti
  predlog priporočila Sveta o tem, kako obravnavati socialne vidike zelenega prehoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Ob upoštevanju pomena spopadanja s podnebnimi spremembami v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma in zavezo ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj bi morali ukrepi v skladu s to uredbo prispevati k doseganju cilja, da bi moralo biti 30 %
  vseh
  odhodkov v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 namenjenih vključevanju podnebnih ciljev in bi morali prispevati k ambiciji, da se v letih 2026 in 2027
  zagotovi
  10 % letne porabe za cilje biotske raznovrstnosti, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji ter cilji biotske raznovrstnosti. V ta namen bi bilo treba za označevanje odhodkov Sklada uporabiti metodologijo, določeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (33).
  Sklad
  bi
  moral
  podpirati dejavnosti, pri katerih se v celoti upoštevajo
  podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije ter spoštuje načelo
  ,
  da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17
  Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (34). V načrte bi bilo treba vključiti le take ukrepe in naložbe. Praviloma bi bilo treba za ukrepe neposredne dohodkovne podpore šteti, da imajo zanemarljiv predvidljiv učinek na okoljske cilje, in bi jih bilo zato treba upoštevati v skladu z načelom, da se ne škoduje bistveno. Komisija
  namerava državam članicam izdati tehnične smernice precej pred pripravo načrtov. V smernicah bo pojasnjeno, kako morajo biti ukrepi in naložbe skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852. Komisija namerava
  leta 2021
  predstaviti
  predlog priporočila Sveta o tem, kako obravnavati socialne vidike zelenega prehoda.

| (18) | Ob upoštevanju pomena spopadanja s podnebnimi spremembami v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma
  , zavezami evropskemu stebru socialnih pravic
  in zavezo ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj bi morali ukrepi v skladu s to uredbo prispevati k doseganju cilja, da bi moralo biti
  najmanj
  30 %
  celotnega zneska
  odhodkov
  proračuna Unije
  v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027
  in instrumenta Evropske unije za okrevanje
  namenjenih vključevanju podnebnih ciljev in bi morali prispevati k ambiciji, da se v 
  letu 2024 zagotovi 7,5  % letne porabe v večletnem finančnem okviru, v
  letih 2026 in 2027
  pa
  10 % letne porabe za cilje biotske raznovrstnosti, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji ter cilji biotske raznovrstnosti. V ta namen bi bilo treba za označevanje odhodkov Sklada uporabiti metodologijo, določeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (33).
  S sredstvi Sklada
  bi
  se morale
  podpirati dejavnosti, pri katerih se v celoti upoštevajo
  tehnična merila za pregled
  ,
  ki jih je v skladu s členom 10(3)
  Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (34)

  določila Komisija
  . V načrte bi bilo treba vključiti le take ukrepe in naložbe. Praviloma bi bilo treba za ukrepe neposredne dohodkovne podpore šteti, da imajo zanemarljiv predvidljiv učinek na okoljske cilje, in bi jih bilo zato treba upoštevati v skladu z načelom, da se ne škoduje bistveno. Komisija
  je
  leta 2021
  podala
  predlog priporočila Sveta o tem, kako obravnavati socialne vidike zelenega prehoda. |
| --- | --- |

(18)

Ob upoštevanju pomena spopadanja s podnebnimi spremembami v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma
  , zavezami evropskemu stebru socialnih pravic
  in zavezo ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj bi morali ukrepi v skladu s to uredbo prispevati k doseganju cilja, da bi moralo biti
  najmanj
  30 %
  celotnega zneska
  odhodkov
  proračuna Unije
  v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027
  in instrumenta Evropske unije za okrevanje
  namenjenih vključevanju podnebnih ciljev in bi morali prispevati k ambiciji, da se v 
  letu 2024 zagotovi 7,5  % letne porabe v večletnem finančnem okviru, v
  letih 2026 in 2027
  pa
  10 % letne porabe za cilje biotske raznovrstnosti, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji ter cilji biotske raznovrstnosti. V ta namen bi bilo treba za označevanje odhodkov Sklada uporabiti metodologijo, določeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (33).
  S sredstvi Sklada
  bi
  se morale
  podpirati dejavnosti, pri katerih se v celoti upoštevajo
  tehnična merila za pregled
  ,
  ki jih je v skladu s členom 10(3)
  Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (34)

  določila Komisija
  . V načrte bi bilo treba vključiti le take ukrepe in naložbe. Praviloma bi bilo treba za ukrepe neposredne dohodkovne podpore šteti, da imajo zanemarljiv predvidljiv učinek na okoljske cilje, in bi jih bilo zato treba upoštevati v skladu z načelom, da se ne škoduje bistveno. Komisija
  je
  leta 2021
  podala
  predlog priporočila Sveta o tem, kako obravnavati socialne vidike zelenega prehoda.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Oblikovanje cen ogljika zlasti prizadene
  ženske,
  saj te
  predstavljajo 85 % enostarševskih družin. Enostarševske družine so še posebno izpostavljene revščini otrok. Enakost spolov in enake možnosti za vse ter vključevanje teh ciljev, pa tudi
  vprašanja dostopnosti za invalide, bi bilo treba upoštevati in spodbujati s pripravo in izvajanjem načrtov, s čimer se zagotovi
  , da nihče
  ni
  zapostavljen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Oblikovanje cen ogljika zlasti prizadene
  ženske,
  saj te
  predstavljajo 85 % enostarševskih družin. Enostarševske družine so še posebno izpostavljene revščini otrok. Enakost spolov in enake možnosti za vse ter vključevanje teh ciljev, pa tudi
  vprašanja dostopnosti za invalide, bi bilo treba upoštevati in spodbujati s pripravo in izvajanjem načrtov, s čimer se zagotovi
  , da nihče
  ni
  zapostavljen.

| (19) | Energijska in mobilnostna revščina nesorazmerno prizadeneta
  ženske,
  zlasti matere samohranilke, ki
  predstavljajo 85 % enostarševskih družin
  , ter samske ženske, invalidke ali starejše ženske, ki živijo same. Poleg tega imajo ženske drugačne in kompleksnejše vzorce mobilnosti
  . Enostarševske družine
  z vzdrževanimi otroki
  so še posebno izpostavljene revščini otrok.
  Med pripravo in izvajanjem načrtov bi bilo treba spoštovati in spodbujati
  enakost spolov in enake možnosti za vse ter vključevanje teh ciljev, pa tudi
  pravice invalidov do dostopnosti
  , da nihče
  ne bo
  zapostavljen. |
| --- | --- |

(19)

Energijska in mobilnostna revščina nesorazmerno prizadeneta
  ženske,
  zlasti matere samohranilke, ki
  predstavljajo 85 % enostarševskih družin
  , ter samske ženske, invalidke ali starejše ženske, ki živijo same. Poleg tega imajo ženske drugačne in kompleksnejše vzorce mobilnosti
  . Enostarševske družine
  z vzdrževanimi otroki
  so še posebno izpostavljene revščini otrok.
  Med pripravo in izvajanjem načrtov bi bilo treba spoštovati in spodbujati
  enakost spolov in enake možnosti za vse ter vključevanje teh ciljev, pa tudi
  pravice invalidov do dostopnosti
  , da nihče
  ne bo
  zapostavljen.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetske skupnosti državljanov lahko državam članicam pomagajo doseči cilje iz te uredbe s pristopom od spodaj navzgor, ki se začne pri državljanih, saj te skupnosti opolnomočijo in vključujejo potrošnike ter nekaterim skupinam gospodinjskih odjemalcev, ne glede na to, ali živijo v mestih ali na podeželju, na otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali v manj razvitih regijah ali ozemljih, tudi na manj razvitih primestnih območjih, omogočajo, da sodelujejo v projektih za izboljšanje energijske učinkovitosti, podpirajo uporabo energije iz obnovljivih virov v gospodinjstvih in obenem prispevajo k boju proti energijski revščini. Zato bi morale države članice spodbujati vlogo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetskih skupnosti državljanov ter jih obravnavati kot upravičenke Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetske skupnosti državljanov lahko državam članicam pomagajo doseči cilje iz te uredbe s pristopom od spodaj navzgor, ki se začne pri državljanih, saj te skupnosti opolnomočijo in vključujejo potrošnike ter nekaterim skupinam gospodinjskih odjemalcev, ne glede na to, ali živijo v mestih ali na podeželju, na otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali v manj razvitih regijah ali ozemljih, tudi na manj razvitih primestnih območjih, omogočajo, da sodelujejo v projektih za izboljšanje energijske učinkovitosti, podpirajo uporabo energije iz obnovljivih virov v gospodinjstvih in obenem prispevajo k boju proti energijski revščini. Zato bi morale države članice spodbujati vlogo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetskih skupnosti državljanov ter jih obravnavati kot upravičenke Sklada.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Države članice bi morale v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (35) svoje načrte predložiti skupaj s posodobitvijo svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Načrti bi morali vključevati ukrepe, ki jih je treba financirati, njihove ocenjene stroške in nacionalni prispevek. Vključevati bi morali tudi ključne mejnike in cilje za oceno učinkovitega izvajanja ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Države članice bi morale v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (35) svoje načrte predložiti skupaj s posodobitvijo svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Načrti bi morali vključevati ukrepe, ki jih je treba financirati, njihove ocenjene stroške in nacionalni prispevek. Vključevati bi morali tudi ključne mejnike in cilje za oceno učinkovitega izvajanja ukrepov.

| (20) | Države članice bi morale v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (35) in
  Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 240/2014

   (35a), svoje načrte predložiti skupaj s posodobitvijo svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Načrti bi morali vključevati ukrepe, ki jih je treba financirati, njihove ocenjene stroške in nacionalni prispevek. Vključevati bi morali tudi ključne mejnike in cilje za oceno učinkovitega izvajanja ukrepov. |
| --- | --- |

(20)

Države članice bi morale v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (35) in
  Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 240/2014

   (35a), svoje načrte predložiti skupaj s posodobitvijo svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Načrti bi morali vključevati ukrepe, ki jih je treba financirati, njihove ocenjene stroške in nacionalni prispevek. Vključevati bi morali tudi ključne mejnike in cilje za oceno učinkovitega izvajanja ukrepov.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Ali bodo lahko ukrepi iz načrtov izvedeni, bo odvisno od tega, ali bo na voljo dovolj delovne sile, vključno z obrtniki ter visoko usposobljenimi strokovnjaki za zeleno tehnologijo, znanstveniki na področju uporabnih znanosti in inovatorji. Zato bi morale države članice načrte dopolniti, tako da bi z uporabo drugih ustreznih ukrepov in programov Unije zagotovile prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delavcev ter tako ustvarile boljše priložnosti za specializirane obrtnike in visoko usposobljene strokovnjake, predvsem na delovnih mestih, povezanih s prenovo stavb, izolacijo in namestitvijo toplotnih črpalk, pa tudi vzpostavljanjem infrastrukture za alternativna goriva, kot so polnilne postaje za električna vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Ali bodo lahko ukrepi iz načrtov izvedeni, bo odvisno od tega, ali bo na voljo dovolj delovne sile, vključno z obrtniki ter visoko usposobljenimi strokovnjaki za zeleno tehnologijo, znanstveniki na področju uporabnih znanosti in inovatorji. Zato bi morale države članice načrte dopolniti, tako da bi z uporabo drugih ustreznih ukrepov in programov Unije zagotovile prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delavcev ter tako ustvarile boljše priložnosti za specializirane obrtnike in visoko usposobljene strokovnjake, predvsem na delovnih mestih, povezanih s prenovo stavb, izolacijo in namestitvijo toplotnih črpalk, pa tudi vzpostavljanjem infrastrukture za alternativna goriva, kot so polnilne postaje za električna vozila.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Sklad in načrti bi morali biti skladni z načrtovanimi reformami in zavezami, ki so jih države članice pripravile v okviru svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, in vključeni vanje, in sicer v skladu z Direktivo [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta [predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti] (36), akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic (37), Evropskim socialnim skladom plus (ESS+),
  vzpostavljenim
  z Uredbo (EU) 
  2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta

   (38), načrti za
  pravični prehod
  v skladu z Uredbo (EU) 
  2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta

   (39) ter dolgoročnimi strategijami držav članic za prenovo stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (40). Kadar je to primerno, bi morale biti za zagotovitev upravne učinkovitosti informacije, vključene v načrte, skladne z zgoraj navedeno zakonodajo in načrti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Sklad in načrti bi morali biti skladni z načrtovanimi reformami in zavezami, ki so jih države članice pripravile v okviru svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, in vključeni vanje, in sicer v skladu z Direktivo [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta [predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti] (36), akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic (37), Evropskim socialnim skladom plus (ESS+),
  vzpostavljenim
  z Uredbo (EU) 
  2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta

   (38), načrti za
  pravični prehod
  v skladu z Uredbo (EU) 
  2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta

   (39) ter dolgoročnimi strategijami držav članic za prenovo stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (40). Kadar je to primerno, bi morale biti za zagotovitev upravne učinkovitosti informacije, vključene v načrte, skladne z zgoraj navedeno zakonodajo in načrti.

| (21) | Sklad in načrti bi morali biti skladni z načrtovanimi reformami in zavezami, ki so jih države članice pripravile v okviru svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, in vključeni vanje, in sicer v skladu z Direktivo [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta [predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti] (36), akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic (37), Evropskim socialnim skladom plus (ESS+) (38),
  skladom za modernizacijo, operativnimi programi kohezijske politike v skladu
  z Uredbo (EU)
  2021/1058
  , načrti za
  okrevanje in odpornost
  v skladu z Uredbo (EU)
  2021/241, načrti za pravični prehod

   (39) ter dolgoročnimi strategijami držav članic za prenovo stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (40). Kadar je to primerno, bi morale biti za zagotovitev upravne učinkovitosti informacije, vključene v načrte, skladne z zgoraj navedeno zakonodajo in načrti. |
| --- | --- |

(21)

Sklad in načrti bi morali biti skladni z načrtovanimi reformami in zavezami, ki so jih države članice pripravile v okviru svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, in vključeni vanje, in sicer v skladu z Direktivo [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta [predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti] (36), akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic (37), Evropskim socialnim skladom plus (ESS+) (38),
  skladom za modernizacijo, operativnimi programi kohezijske politike v skladu
  z Uredbo (EU)
  2021/1058
  , načrti za
  okrevanje in odpornost
  v skladu z Uredbo (EU)
  2021/241, načrti za pravični prehod

   (39) ter dolgoročnimi strategijami držav članic za prenovo stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (40). Kadar je to primerno, bi morale biti za zagotovitev upravne učinkovitosti informacije, vključene v načrte, skladne z zgoraj navedeno zakonodajo in načrti.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Nujno je treba poskrbeti, da je Sklad skladen z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti ter programi kohezijske politike s podobnimi prednostnimi nalogami, da ne bo prišlo do prekrivanja ali podvajanja ukrepov. Poleg tega je treba v državah članicah strateško načrtovati in učinkovito usklajevati Sklad, kohezijsko politiko za obdobje 2021–2027 in druge sklade Unije, zlasti Sklad za pravični prehod in Evropski socialni sklad plus. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Nujno je treba poskrbeti, da je Sklad skladen z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti ter programi kohezijske politike s podobnimi prednostnimi nalogami, da ne bo prišlo do prekrivanja ali podvajanja ukrepov. Poleg tega je treba v državah članicah strateško načrtovati in učinkovito usklajevati Sklad, kohezijsko politiko za obdobje 2021–2027 in druge sklade Unije, zlasti Sklad za pravični prehod in Evropski socialni sklad plus.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Unija bi morala države članice podpreti s 
  finančnimi sredstvi za izvajanje njihovih načrtov prek Socialnega sklada za podnebje
  . Plačila iz Socialnega sklada za podnebje
  bi morala
  biti
  odvisna od doseganja
  mejnikov in ciljev,
  vključenih v načrte
  . To bi omogočilo učinkovito upoštevanje nacionalnih okoliščin in prednostnih nalog, hkrati pa bi poenostavilo financiranje in olajšalo njegovo povezovanje z drugimi nacionalnimi programi porabe ter zagotovilo učinek in celovitost porabe EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Unija bi morala države članice podpreti s 
  finančnimi sredstvi za izvajanje njihovih načrtov prek Socialnega sklada za podnebje
  . Plačila iz Socialnega sklada za podnebje
  bi morala
  biti
  odvisna od doseganja
  mejnikov in ciljev,
  vključenih v načrte
  . To bi omogočilo učinkovito upoštevanje nacionalnih okoliščin in prednostnih nalog, hkrati pa bi poenostavilo financiranje in olajšalo njegovo povezovanje z drugimi nacionalnimi programi porabe ter zagotovilo učinek in celovitost porabe EU.

| (22) | Unija bi morala države članice
  prek Socialnega sklada za podnebje
  podpreti
  z zadostnimi sredstvi, sorazmernimi glede na njihove geografske in demografske danosti, in jim hkrati nuditi tehnično podporo, da bodo lahko izvedle svoje načrte. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti edinstvenim in posebnim izzivom podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih regij ali ozemelj, ki socialno-ekonomski učinek podnebnega prehoda bolj občutijo. Če naj bodo ukrepi in naložbe v teh regijah učinkoviti, bi bilo treba zanje določiti posebna minimalna finančna sredstva. Da bi bila uporaba sredstev Unije čim učinkovitejša, bi morala biti
  plačila iz Socialnega sklada za podnebje
  pogojena z doseganjem mejnikov in ciljev, vključenih v načrte, in
  biti
  v skladu s stroški, ki so bili navedeni kot potrebni za doseganje teh
  mejnikov in ciljev,
  ter zagotoviti, da ne podaljšujejo odvisnosti od fosilnih goriv in preprečujejo vezanost na ogljik
  . To bi omogočilo učinkovito upoštevanje nacionalnih okoliščin in prednostnih nalog, hkrati pa bi poenostavilo financiranje in olajšalo njegovo povezovanje z drugimi nacionalnimi programi porabe ter zagotovilo učinek in celovitost porabe EU. |
| --- | --- |

(22)

Unija bi morala države članice
  prek Socialnega sklada za podnebje
  podpreti
  z zadostnimi sredstvi, sorazmernimi glede na njihove geografske in demografske danosti, in jim hkrati nuditi tehnično podporo, da bodo lahko izvedle svoje načrte. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti edinstvenim in posebnim izzivom podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih regij ali ozemelj, ki socialno-ekonomski učinek podnebnega prehoda bolj občutijo. Če naj bodo ukrepi in naložbe v teh regijah učinkoviti, bi bilo treba zanje določiti posebna minimalna finančna sredstva. Da bi bila uporaba sredstev Unije čim učinkovitejša, bi morala biti
  plačila iz Socialnega sklada za podnebje
  pogojena z doseganjem mejnikov in ciljev, vključenih v načrte, in
  biti
  v skladu s stroški, ki so bili navedeni kot potrebni za doseganje teh
  mejnikov in ciljev,
  ter zagotoviti, da ne podaljšujejo odvisnosti od fosilnih goriv in preprečujejo vezanost na ogljik
  . To bi omogočilo učinkovito upoštevanje nacionalnih okoliščin in prednostnih nalog, hkrati pa bi poenostavilo financiranje in olajšalo njegovo povezovanje z drugimi nacionalnimi programi porabe ter zagotovilo učinek in celovitost porabe EU.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Načelo enotnosti proračuna Unije, v skladu s katerim so v proračunu prikazane vse postavke prihodkov in odhodkov Unije, je zahteva iz Pogodbe v skladu s členom 310(1) PDEU. Sklad je zato treba v celoti vključiti v proračun Unije, da bi med drugim spoštovali metodo Skupnosti, parlamentarno demokratično odgovornost, spremljanje in nadzor, zagotovili predvidljivost financiranja in večletnega načrtovanja ter nadaljnjo preglednost proračunskih odločitev, sprejetih na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Načelo enotnosti proračuna Unije, v skladu s katerim so v proračunu prikazane vse postavke prihodkov in odhodkov Unije, je zahteva iz Pogodbe v skladu s členom 310(1) PDEU. Sklad je zato treba v celoti vključiti v proračun Unije, da bi med drugim spoštovali metodo Skupnosti, parlamentarno demokratično odgovornost, spremljanje in nadzor, zagotovili predvidljivost financiranja in večletnega načrtovanja ter nadaljnjo preglednost proračunskih odločitev, sprejetih na ravni Unije.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Finančna sredstva Sklada
  bi morala biti načeloma sorazmerna z zneski, ki ustrezajo
  25 % pričakovanih prihodkov od
  vključitve
  stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES v obdobju 
  2026–
  2032. V skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (41) bi morale države članice te prihodke dati na voljo proračunu Unije kot lastna sredstva. Države članice bodo same financirale 50 %
  skupnih stroškov svojega načrta
  . V ta namen, pa tudi za naložbe in ukrepe za pospešitev in olajšanje potrebnega prehoda za državljane, ki so bili negativno prizadeti, bi morale države članice
  med drugim
  uporabiti pričakovane prihodke od trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz v skladu z Direktivo 2003/87/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Finančna sredstva Sklada
  bi morala biti načeloma sorazmerna z zneski, ki ustrezajo
  25 % pričakovanih prihodkov od
  vključitve
  stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES v obdobju 
  2026–
  2032. V skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (41) bi morale države članice te prihodke dati na voljo proračunu Unije kot lastna sredstva. Države članice bodo same financirale 50 %
  skupnih stroškov svojega načrta
  . V ta namen, pa tudi za naložbe in ukrepe za pospešitev in olajšanje potrebnega prehoda za državljane, ki so bili negativno prizadeti, bi morale države članice
  med drugim
  uporabiti pričakovane prihodke od trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz v skladu z Direktivo 2003/87/ES.

| (23) | Finančna sredstva Sklada
  se določijo na podlagi ocene ocenjenega zneska v višini
  25 % pričakovanih prihodkov
  , ki bodo v prvem obdobju ustvarjeni s komercialnim cestnim prometom, poslovnimi stavbami in drugimi gorivi iz poglavja IVa [direktive o ETS] in dodeljeni v proračun Unije. Ta znesek bi bilo treba dopolniti s prihodki od 150 milijonov pravic, prodanih na dražbi v skladu s členom 30d(3) Direktive 2003/87/ES. Ob predpostavki, da bi cena ogljika znašala 35 EUR na tono, bi bilo v triletnem obdobju na voljo dodatne 5,25  milijarde EUR. Skupaj s finančnimi sredstvi bi znesek za navedeno obdobje tako znašal 16,39  milijarde EUR. Glede na pogajanja o naslednjem večletnem finančnem okviru ter morebitno vključitev zasebnih
  stavb in
  zasebnega
  cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES
  do 1. januarja 2029
  v 
  skladu s členom [XX] Direktive 2003/87/ES bi bil potreben predlog Komisije za določitev zneska Socialnega sklada za podnebje za drugo obdobje 2028–2032. Sredstva Sklada bi tako lahko dosegla 72 milijard EUR v celotnem
  obdobju
  [datum začetka veljavnosti]–
  2032. V skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (41) bi morale države članice te prihodke dati na voljo proračunu Unije kot lastna sredstva. Države članice bodo same financirale
  znaten delež skupnih stroškov svojih načrtov, in sicer najmanj 60 % za začasno neposredno dohodkovno podporo in najmanj
  50 %
  za ciljno usmerjene strukturne ukrepe in naložbe. Z odstopanjem od navedenega bi moralo biti mogoče, da se delež nacionalnega sofinanciranja za ciljno usmerjene strukturne ukrepe in naložbe omeji na 40 % za države članice, ki so upravičene do dodatnih sredstev iz sklada za modernizacijo
  . V ta namen, pa tudi za naložbe in ukrepe za pospešitev in olajšanje potrebnega prehoda za državljane, ki so bili negativno prizadeti, bi morale države članice
  najprej
  uporabiti pričakovane prihodke od trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz v skladu z Direktivo 2003/87/ES.
  Sklad se ne bi smel financirati na račun drugih programov in politik Unije. |
| --- | --- |

(23)

Finančna sredstva Sklada
  se določijo na podlagi ocene ocenjenega zneska v višini
  25 % pričakovanih prihodkov
  , ki bodo v prvem obdobju ustvarjeni s komercialnim cestnim prometom, poslovnimi stavbami in drugimi gorivi iz poglavja IVa [direktive o ETS] in dodeljeni v proračun Unije. Ta znesek bi bilo treba dopolniti s prihodki od 150 milijonov pravic, prodanih na dražbi v skladu s členom 30d(3) Direktive 2003/87/ES. Ob predpostavki, da bi cena ogljika znašala 35 EUR na tono, bi bilo v triletnem obdobju na voljo dodatne 5,25  milijarde EUR. Skupaj s finančnimi sredstvi bi znesek za navedeno obdobje tako znašal 16,39  milijarde EUR. Glede na pogajanja o naslednjem večletnem finančnem okviru ter morebitno vključitev zasebnih
  stavb in
  zasebnega
  cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES
  do 1. januarja 2029
  v 
  skladu s členom [XX] Direktive 2003/87/ES bi bil potreben predlog Komisije za določitev zneska Socialnega sklada za podnebje za drugo obdobje 2028–2032. Sredstva Sklada bi tako lahko dosegla 72 milijard EUR v celotnem
  obdobju
  [datum začetka veljavnosti]–
  2032. V skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (41) bi morale države članice te prihodke dati na voljo proračunu Unije kot lastna sredstva. Države članice bodo same financirale
  znaten delež skupnih stroškov svojih načrtov, in sicer najmanj 60 % za začasno neposredno dohodkovno podporo in najmanj
  50 %
  za ciljno usmerjene strukturne ukrepe in naložbe. Z odstopanjem od navedenega bi moralo biti mogoče, da se delež nacionalnega sofinanciranja za ciljno usmerjene strukturne ukrepe in naložbe omeji na 40 % za države članice, ki so upravičene do dodatnih sredstev iz sklada za modernizacijo
  . V ta namen, pa tudi za naložbe in ukrepe za pospešitev in olajšanje potrebnega prehoda za državljane, ki so bili negativno prizadeti, bi morale države članice
  najprej
  uporabiti pričakovane prihodke od trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz v skladu z Direktivo 2003/87/ES.
  Sklad se ne bi smel financirati na račun drugih programov in politik Unije.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | V primeru zvišanja cene ogljika bi bilo treba Skladu dodeliti dodatna sredstva, da se zagotovi, da se sredstva, ki so v proračunu Unije na voljo za Socialni sklad za podnebje, povečajo v skladu s ceno ogljika, da bi še naprej podpirali ranljiva gospodinjstva in ranljive uporabnike prevoza pri prehodu na podnebno nevtralnost. Takšna letna povečanja bi bilo treba v večletni finančni okvir vključiti v obliki samodejne prilagoditve zgornje meje razdelka 3 in zgornje meje odobritev za plačila na nihanje cen ogljika, mehanizem za to pa v skladu s členom 312 PDEU določiti v Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

V primeru zvišanja cene ogljika bi bilo treba Skladu dodeliti dodatna sredstva, da se zagotovi, da se sredstva, ki so v proračunu Unije na voljo za Socialni sklad za podnebje, povečajo v skladu s ceno ogljika, da bi še naprej podpirali ranljiva gospodinjstva in ranljive uporabnike prevoza pri prehodu na podnebno nevtralnost. Takšna letna povečanja bi bilo treba v večletni finančni okvir vključiti v obliki samodejne prilagoditve zgornje meje razdelka 3 in zgornje meje odobritev za plačila na nihanje cen ogljika, mehanizem za to pa v skladu s členom 312 PDEU določiti v Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Sklad bi moral podpirati ukrepe, ki spoštujejo načelo dodatnosti financiranja Unije. Ne bi pa smel nadomeščati tekočih nacionalnih odhodkov
  , razen v ustrezno utemeljenih primerih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Sklad bi moral podpirati ukrepe, ki spoštujejo načelo dodatnosti financiranja Unije. Ne bi pa smel nadomeščati tekočih nacionalnih odhodkov
  , razen v ustrezno utemeljenih primerih
  .

| (24) | Sklad bi moral podpirati ukrepe, ki spoštujejo načelo dodatnosti financiranja Unije. Ne bi pa smel nadomeščati tekočih nacionalnih odhodkov. |
| --- | --- |

(24)

Sklad bi moral podpirati ukrepe, ki spoštujejo načelo dodatnosti financiranja Unije. Ne bi pa smel nadomeščati tekočih nacionalnih odhodkov.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Da bi se zagotovilo učinkovito in usklajeno dodeljevanje sredstev in upoštevala načela dobrega finančnega poslovodenja, bi morali biti ukrepi v okviru te uredbe skladni z obstoječimi programi Unije in jih dopolnjevati, hkrati pa bi bilo treba preprečiti
  dvojno financiranje istih odhodkov iz Sklada in
  drugih programov Unije. Komisija in države članice bi morale v vseh fazah postopka zagotoviti zlasti učinkovito usklajevanje, da se zagotovijo skladnost, doslednost, komplementarnost in sinergija virov financiranja. V ta namen bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj Komisiji ob predložitvi načrtov zagotovijo ustrezne informacije o obstoječih ali načrtovanih financiranjih Unije. Finančna podpora v okviru Sklada bi morala biti dodatna glede na podporo, ki se zagotavlja v okviru drugih programov in instrumentov Unije. Z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada, bi moralo biti mogoče pridobiti financiranje iz drugih programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Da bi se zagotovilo učinkovito in usklajeno dodeljevanje sredstev in upoštevala načela dobrega finančnega poslovodenja, bi morali biti ukrepi v okviru te uredbe skladni z obstoječimi programi Unije in jih dopolnjevati, hkrati pa bi bilo treba preprečiti
  dvojno financiranje istih odhodkov iz Sklada in
  drugih programov Unije. Komisija in države članice bi morale v vseh fazah postopka zagotoviti zlasti učinkovito usklajevanje, da se zagotovijo skladnost, doslednost, komplementarnost in sinergija virov financiranja. V ta namen bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj Komisiji ob predložitvi načrtov zagotovijo ustrezne informacije o obstoječih ali načrtovanih financiranjih Unije. Finančna podpora v okviru Sklada bi morala biti dodatna glede na podporo, ki se zagotavlja v okviru drugih programov in instrumentov Unije. Z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada, bi moralo biti mogoče pridobiti financiranje iz drugih programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov.

| (25) | Da bi se zagotovilo učinkovito
  , pregledno
  in usklajeno dodeljevanje sredstev in upoštevala načela dobrega finančnega poslovodenja, bi morali biti ukrepi v okviru te uredbe skladni z obstoječimi programi Unije
  , nacionalnimi in, kadar je ustrezno, regionalnimi programi, instrumenti in skladi
  in jih dopolnjevati, hkrati pa bi bilo treba preprečiti
  , da bi Sklad nadomestil iste odhodke iz
  drugih programov
  , naložb in sredstev
  Unije. Komisija in države članice bi morale v vseh fazah postopka zagotoviti zlasti učinkovito usklajevanje, da se zagotovijo skladnost, doslednost, komplementarnost in sinergija virov financiranja
  , ter spodbujati oblikovanje politik na podlagi dokazov, socialne inovacije in partnerstvo s socialnimi partnerji ter javnimi in zasebnimi organi
  . V ta namen bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj Komisiji ob predložitvi načrtov zagotovijo ustrezne informacije o obstoječih ali načrtovanih financiranjih Unije. Finančna podpora v okviru Sklada bi morala biti dodatna glede na podporo, ki se zagotavlja v okviru drugih programov in instrumentov Unije. Z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada, bi moralo biti mogoče pridobiti financiranje iz drugih programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov. |
| --- | --- |

(25)

Da bi se zagotovilo učinkovito
  , pregledno
  in usklajeno dodeljevanje sredstev in upoštevala načela dobrega finančnega poslovodenja, bi morali biti ukrepi v okviru te uredbe skladni z obstoječimi programi Unije
  , nacionalnimi in, kadar je ustrezno, regionalnimi programi, instrumenti in skladi
  in jih dopolnjevati, hkrati pa bi bilo treba preprečiti
  , da bi Sklad nadomestil iste odhodke iz
  drugih programov
  , naložb in sredstev
  Unije. Komisija in države članice bi morale v vseh fazah postopka zagotoviti zlasti učinkovito usklajevanje, da se zagotovijo skladnost, doslednost, komplementarnost in sinergija virov financiranja
  , ter spodbujati oblikovanje politik na podlagi dokazov, socialne inovacije in partnerstvo s socialnimi partnerji ter javnimi in zasebnimi organi
  . V ta namen bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj Komisiji ob predložitvi načrtov zagotovijo ustrezne informacije o obstoječih ali načrtovanih financiranjih Unije. Finančna podpora v okviru Sklada bi morala biti dodatna glede na podporo, ki se zagotavlja v okviru drugih programov in instrumentov Unije. Z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada, bi moralo biti mogoče pridobiti financiranje iz drugih programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Za zagotovitev, da se lahko podpora v okviru načrtov učinkovito izvaja od prvega leta, ki se začne ... [datum začetka delovanja Socialnega sklada za podnebje], bi morala obstajati možnost, da Komisija na zahtevo države članice, predloženo skupaj s socialnim načrtom za podnebje, do 13 % dodeljenih finančnih sredstev državam članicam izplača v obliki predhodnega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Za zagotovitev, da se lahko podpora v okviru načrtov učinkovito izvaja od prvega leta, ki se začne ... [datum začetka delovanja Socialnega sklada za podnebje], bi morala obstajati možnost, da Komisija na zahtevo države članice, predloženo skupaj s socialnim načrtom za podnebje, do 13 % dodeljenih finančnih sredstev državam članicam izplača v obliki predhodnega financiranja.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Za zagotovitev preglednih pravil za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določitvijo skupnih kazalnikov za poročanje o napredku ter za namene spremljanja in ocenjevanja izvajanja načrtov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  med drugim
  na ravni strokovnjakov, in da se
  navedena
  posvetovanja izvedejo v skladu z načeli
  iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje
  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se
  lahko
  sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki
  se ukvarjajo s
  pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Za zagotovitev preglednih pravil za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določitvijo skupnih kazalnikov za poročanje o napredku ter za namene spremljanja in ocenjevanja izvajanja načrtov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  med drugim
  na ravni strokovnjakov, in da se
  navedena
  posvetovanja izvedejo v skladu z načeli
  iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje
  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se
  lahko
  sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki
  se ukvarjajo s
  pripravo delegiranih aktov.

| (27) | Za
  olajšanje priprave socialnega načrta za podnebje in
  zagotovitev preglednih pravil za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določitvijo
  predloge, na podlagi katere bodo države članice pripravile svoje socialne načrte za podnebje, in
  skupnih kazalnikov za poročanje o napredku ter za namene spremljanja in ocenjevanja izvajanja načrtov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  vključno
  na ravni strokovnjakov, in da se
  ta
  posvetovanja izvedejo v skladu z načeli
  , določenimi v Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo
  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično
  lahko
  udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki
  zadevajo
  pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(27)

Za
  olajšanje priprave socialnega načrta za podnebje in
  zagotovitev preglednih pravil za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določitvijo
  predloge, na podlagi katere bodo države članice pripravile svoje socialne načrte za podnebje, in
  skupnih kazalnikov za poročanje o napredku ter za namene spremljanja in ocenjevanja izvajanja načrtov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  vključno
  na ravni strokovnjakov, in da se
  ta
  posvetovanja izvedejo v skladu z načeli
  , določenimi v Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo
  . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično
  lahko
  udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki
  zadevajo
  pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Izvajanje Sklada bi moralo potekati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, vključno z učinkovitim preprečevanjem in pregonom goljufij, davčnih goljufij, davčnih utaj, korupcije in
  navzkrižij
  interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Izvajanje Sklada bi moralo potekati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, vključno z učinkovitim preprečevanjem in pregonom goljufij, davčnih goljufij, davčnih utaj, korupcije in
  navzkrižij
  interesov.

| (28) | Izvajanje Sklada bi moralo potekati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, vključno z 
  zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države,
  učinkovitim preprečevanjem in pregonom goljufij, davčnih goljufij, davčnih utaj, korupcije in
  nasprotij
  interesov. |
| --- | --- |

(28)

Izvajanje Sklada bi moralo potekati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, vključno z 
  zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države,
  učinkovitim preprečevanjem in pregonom goljufij, davčnih goljufij, davčnih utaj, korupcije in
  nasprotij
  interesov.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | Z vključitvijo Sklada v proračun Unije bodo zagotovljeni močni zaščitni ukrepi za njegovo izvajanje, saj je v primeru nepravilnosti ali resnih pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora ter z ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  za zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načela pravne države v državah članicah, zaščiten s finančno zakonodajo Unije ter sektorskimi in finančnimi pravili, ki se uporabljajo zanje. Komisija bi morala v ta namen poskrbeti za uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in izterjavo neupravičeno izplačanih ali porabljenih zneskov ter sprejeti potrebne ukrepe, ki lahko med drugim vključujejo začasno ustavitev plačil, prenehanje pravne obveznosti v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  , prepoved prevzema takih pravnih obveznosti ali začasno ustavitev izplačevanja obrokov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28a)

Z vključitvijo Sklada v proračun Unije bodo zagotovljeni močni zaščitni ukrepi za njegovo izvajanje, saj je v primeru nepravilnosti ali resnih pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora ter z ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  za zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načela pravne države v državah članicah, zaščiten s finančno zakonodajo Unije ter sektorskimi in finančnimi pravili, ki se uporabljajo zanje. Komisija bi morala v ta namen poskrbeti za uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in izterjavo neupravičeno izplačanih ali porabljenih zneskov ter sprejeti potrebne ukrepe, ki lahko med drugim vključujejo začasno ustavitev plačil, prenehanje pravne obveznosti v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  , prepoved prevzema takih pravnih obveznosti ali začasno ustavitev izplačevanja obrokov.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Za namene dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba ob upoštevanju narave Sklada, ki temelji na smotrnosti, določiti posebna pravila za proračunske obveznosti, plačila, začasno ustavitev in izterjavo sredstev, pa tudi za odpoved sporazumov o finančni podpori. Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da je uporaba sredstev za ukrepe, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Države članice morajo zagotoviti, da se taka podpora po potrebi dodeli v skladu s pravili o državni pomoči EU. Zlasti bi morale zagotoviti, da se preprečijo, odkrijejo in odpravijo goljufije, korupcija in
  navzkrižja
  interesov ter da se prepreči dvojno financiranje iz Sklada in drugih programov Unije. Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost ne izvaja zadovoljivo ali v primeru resnih nepravilnosti, in sicer goljufije, korupcije in
  navzkrižij
  interesov v zvezi z ukrepi, ki jih podpira Sklad, ali v primeru hude kršitve obveznosti iz sporazumov o finančni podpori, bi morala biti mogoča začasna ustavitev in odpoved sporazumov o finančni podpori ter zmanjšanje in izterjava dodeljenih finančnih sredstev. Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne kontradiktorne postopke za zagotavljanje, da sklep Komisije v zvezi z začasno ustavitvijo in izterjavo plačanih zneskov ter odpovedjo sporazumov o finančni podpori spoštuje pravico držav članic, da predložijo pripombe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Za namene dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba ob upoštevanju narave Sklada, ki temelji na smotrnosti, določiti posebna pravila za proračunske obveznosti, plačila, začasno ustavitev in izterjavo sredstev, pa tudi za odpoved sporazumov o finančni podpori. Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da je uporaba sredstev za ukrepe, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Države članice morajo zagotoviti, da se taka podpora po potrebi dodeli v skladu s pravili o državni pomoči EU. Zlasti bi morale zagotoviti, da se preprečijo, odkrijejo in odpravijo goljufije, korupcija in
  navzkrižja
  interesov ter da se prepreči dvojno financiranje iz Sklada in drugih programov Unije. Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost ne izvaja zadovoljivo ali v primeru resnih nepravilnosti, in sicer goljufije, korupcije in
  navzkrižij
  interesov v zvezi z ukrepi, ki jih podpira Sklad, ali v primeru hude kršitve obveznosti iz sporazumov o finančni podpori, bi morala biti mogoča začasna ustavitev in odpoved sporazumov o finančni podpori ter zmanjšanje in izterjava dodeljenih finančnih sredstev. Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne kontradiktorne postopke za zagotavljanje, da sklep Komisije v zvezi z začasno ustavitvijo in izterjavo plačanih zneskov ter odpovedjo sporazumov o finančni podpori spoštuje pravico držav članic, da predložijo pripombe.

| (29) | Za namene dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba ob upoštevanju narave Sklada, ki temelji na smotrnosti, določiti posebna pravila za proračunske obveznosti, plačila, začasno ustavitev in izterjavo sredstev, pa tudi za odpoved sporazumov o finančni podpori. Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da je uporaba sredstev za ukrepe, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Države članice morajo zagotoviti, da se taka podpora po potrebi dodeli v skladu s pravili o državni pomoči EU. Zlasti bi morale zagotoviti, da se preprečijo, odkrijejo in odpravijo goljufije, korupcija in
  nasprotja
  interesov ter da se prepreči dvojno financiranje iz Sklada in drugih programov Unije. Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost ne izvaja zadovoljivo ali v primeru resnih nepravilnosti, in sicer goljufije, korupcije in
  nasprotij
  interesov v zvezi z ukrepi, ki jih podpira Sklad, ali v primeru hude kršitve obveznosti iz sporazumov o finančni podpori, bi morala biti mogoča začasna ustavitev in odpoved sporazumov o finančni podpori ter zmanjšanje in izterjava dodeljenih finančnih sredstev.
  V primeru odpovedi sporazuma o finančni podpori ali zmanjšanja in izterjave dodeljenih finančnih sredstev bi bilo treba te zneske sorazmerno dodeliti drugim državam članicam.
  Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne kontradiktorne postopke za zagotavljanje, da sklep Komisije v zvezi z začasno ustavitvijo in izterjavo plačanih zneskov ter odpovedjo sporazumov o finančni podpori spoštuje pravico držav članic, da predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(29)

Za namene dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba ob upoštevanju narave Sklada, ki temelji na smotrnosti, določiti posebna pravila za proračunske obveznosti, plačila, začasno ustavitev in izterjavo sredstev, pa tudi za odpoved sporazumov o finančni podpori. Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da je uporaba sredstev za ukrepe, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Države članice morajo zagotoviti, da se taka podpora po potrebi dodeli v skladu s pravili o državni pomoči EU. Zlasti bi morale zagotoviti, da se preprečijo, odkrijejo in odpravijo goljufije, korupcija in
  nasprotja
  interesov ter da se prepreči dvojno financiranje iz Sklada in drugih programov Unije. Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost ne izvaja zadovoljivo ali v primeru resnih nepravilnosti, in sicer goljufije, korupcije in
  nasprotij
  interesov v zvezi z ukrepi, ki jih podpira Sklad, ali v primeru hude kršitve obveznosti iz sporazumov o finančni podpori, bi morala biti mogoča začasna ustavitev in odpoved sporazumov o finančni podpori ter zmanjšanje in izterjava dodeljenih finančnih sredstev.
  V primeru odpovedi sporazuma o finančni podpori ali zmanjšanja in izterjave dodeljenih finančnih sredstev bi bilo treba te zneske sorazmerno dodeliti drugim državam članicam.
  Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne kontradiktorne postopke za zagotavljanje, da sklep Komisije v zvezi z začasno ustavitvijo in izterjavo plačanih zneskov ter odpovedjo sporazumov o finančni podpori spoštuje pravico držav članic, da predložijo pripombe.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29a) | Vse države članice, ki prejemajo sredstva iz Socialnega sklada za podnebje, so dolžne spoštovati temeljne vrednote iz člena 2 PEU. Spoštovanje načela pravne države je bistven pogoj za skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja iz člena 317 PDEU. Komisija bi morala zagotoviti, da se horizontalna pravila za zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države v državah članicah v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  učinkovito izvajajo. Če se ugotovi, da kršitve načel pravne države v državi članici dovolj neposredno vplivajo ali bi lahko resno vplivale na dobro finančno poslovodenje Socialnega sklada za podnebje ali zaščito finančnih interesov Unije, bi morala Komisija sprejeti potrebne ukrepe, ki lahko med drugim vključujejo začasno ustavitev plačil, prenehanje pravne obveznosti v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  , prepoved prevzema takih pravnih obveznosti ali začasno ustavitev izplačevanja obrokov. V takih primerih bi morala Komisija sprejeti vse potrebne ukrepe za to, da predvideni upravičenci Sklada ne bi trpeli in bi imeli po potrebi še naprej dostop do pomoči Unije, pri čemer bi Komisija poskrbela za izplačilo prek lokalnih in regionalnih organov, nevladnih organizacij ali drugih subjektov z dokazano sposobnostjo zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29a)

Vse države članice, ki prejemajo sredstva iz Socialnega sklada za podnebje, so dolžne spoštovati temeljne vrednote iz člena 2 PEU. Spoštovanje načela pravne države je bistven pogoj za skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja iz člena 317 PDEU. Komisija bi morala zagotoviti, da se horizontalna pravila za zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države v državah članicah v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  učinkovito izvajajo. Če se ugotovi, da kršitve načel pravne države v državi članici dovolj neposredno vplivajo ali bi lahko resno vplivale na dobro finančno poslovodenje Socialnega sklada za podnebje ali zaščito finančnih interesov Unije, bi morala Komisija sprejeti potrebne ukrepe, ki lahko med drugim vključujejo začasno ustavitev plačil, prenehanje pravne obveznosti v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1b)

  , prepoved prevzema takih pravnih obveznosti ali začasno ustavitev izplačevanja obrokov. V takih primerih bi morala Komisija sprejeti vse potrebne ukrepe za to, da predvideni upravičenci Sklada ne bi trpeli in bi imeli po potrebi še naprej dostop do pomoči Unije, pri čemer bi Komisija poskrbela za izplačilo prek lokalnih in regionalnih organov, nevladnih organizacij ali drugih subjektov z dokazano sposobnostjo zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja Sklada.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | V vseh fazah priprave, ocenjevanja, izvajanja in spremljanja upravičenih projektov v okviru Sklada bi morala biti zagotovljena spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Sklad bi moral prispevati k odpravljanju neenakosti, spodbujanju enakosti spolov in vključevanju vidika spola, pa tudi k boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti v skladu s členom 2 PEU, členom 10 PDEU in členom 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

V vseh fazah priprave, ocenjevanja, izvajanja in spremljanja upravičenih projektov v okviru Sklada bi morala biti zagotovljena spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Sklad bi moral prispevati k odpravljanju neenakosti, spodbujanju enakosti spolov in vključevanju vidika spola, pa tudi k boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti v skladu s členom 2 PEU, členom 10 PDEU in členom 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ukrepi in naložbe, ki jih podpira Sklad,
  bodo koristili
  gospodinjstvom, mikropodjetjem in uporabnikom prevoza, ki so ranljivi
  inše posebno
  prizadeti zaradi
  vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, zlasti
  energijsko
  revnim gospodinjstvom
  in državljanom
  brez alternative v javnem prevozu za nadomestitev osebnega avtomobila (
  na oddaljenih in
  podeželskih
  območjih). | Ukrepi in naložbe, ki jih podpira Sklad,
  koristijo
  gospodinjstvom, mikropodjetjem in uporabnikom prevoza, ki so ranljivi
  in so še posebej
  prizadeti zaradi
  učinka prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika, zlasti gospodinjstvom, ki trpijo
  energijsko
  revščino,
  in državljanom
  , ki trpijo mobilnostno revščino, pri čemer naj se posebna pozornost nameni tistim, ki živijo
  na
  podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih,
  oddaljenih in
  manj dostopnih
  območjih
  ali na manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji, najbolj oddaljenimi regijami in ogljično intenzivnimi regijami z visoko stopnjo brezposelnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ukrepi in naložbe, ki jih podpira Sklad,
  bodo koristili
  gospodinjstvom, mikropodjetjem in uporabnikom prevoza, ki so ranljivi
  inše posebno
  prizadeti zaradi
  vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, zlasti
  energijsko
  revnim gospodinjstvom
  in državljanom
  brez alternative v javnem prevozu za nadomestitev osebnega avtomobila (
  na oddaljenih in
  podeželskih
  območjih).

Ukrepi in naložbe, ki jih podpira Sklad,
  koristijo
  gospodinjstvom, mikropodjetjem in uporabnikom prevoza, ki so ranljivi
  in so še posebej
  prizadeti zaradi
  učinka prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika, zlasti gospodinjstvom, ki trpijo
  energijsko
  revščino,
  in državljanom
  , ki trpijo mobilnostno revščino, pri čemer naj se posebna pozornost nameni tistim, ki živijo
  na
  podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih,
  oddaljenih in
  manj dostopnih
  območjih
  ali na manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji, najbolj oddaljenimi regijami in ogljično intenzivnimi regijami z visoko stopnjo brezposelnosti
  .

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošni cilj Sklada je prispevati k prehodu na podnebno nevtralnost z obravnavanjem socialnih učinkov vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Specifični cilj Sklada je podpirati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, ki so namenjeni povečanju energijske učinkovitosti stavb ter razogljičenja ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z vključevanjem energije iz obnovljivih virov ter omogočanjem boljšega dostopa do
  brezemisijske
  in
  nizkoemisijske
  mobilnosti in prevoza. | Splošni cilj Sklada je prispevati k 
  socialno pravičnemu
  prehodu na podnebno nevtralnost
  , pri katerem nihče ne bo zapostavljen, zlasti
  z obravnavanjem socialnih učinkov vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Specifični cilj Sklada je podpirati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza
  , zlasti tiste, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino,
  z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, ki so namenjeni povečanju energijske učinkovitosti stavb ter razogljičenja ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z vključevanjem
  in shranjevanjem
  energije iz obnovljivih virov ter omogočanjem boljšega dostopa do
  učinkovite
  in
  cenovno ugodne
  mobilnosti in prevoza
  v skladu s členom 6, da bo odvisnost od fosilnih goriv postopno odpravljena, ne pa podaljšana, pa tudi, da se prepreči vezanost na ogljik
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Splošni cilj Sklada je prispevati k prehodu na podnebno nevtralnost z obravnavanjem socialnih učinkov vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Specifični cilj Sklada je podpirati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, ki so namenjeni povečanju energijske učinkovitosti stavb ter razogljičenja ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z vključevanjem energije iz obnovljivih virov ter omogočanjem boljšega dostopa do
  brezemisijske
  in
  nizkoemisijske
  mobilnosti in prevoza.

Splošni cilj Sklada je prispevati k 
  socialno pravičnemu
  prehodu na podnebno nevtralnost
  , pri katerem nihče ne bo zapostavljen, zlasti
  z obravnavanjem socialnih učinkov vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Specifični cilj Sklada je podpirati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza
  , zlasti tiste, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino,
  z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, ki so namenjeni povečanju energijske učinkovitosti stavb ter razogljičenja ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z vključevanjem
  in shranjevanjem
  energije iz obnovljivih virov ter omogočanjem boljšega dostopa do
  učinkovite
  in
  cenovno ugodne
  mobilnosti in prevoza
  v skladu s členom 6, da bo odvisnost od fosilnih goriv postopno odpravljena, ne pa podaljšana, pa tudi, da se prepreči vezanost na ogljik
  .

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | „prenova stavbe“ pomeni
  vse vrste
  prenove stavb,
  povezane
  z energijo, vključno z izolacijo ovoja stavbe, tj. sten, strehe, tal, zamenjavo oken, zamenjavo naprav za ogrevanje, hlajenje in kuhanje,
  ter namestitvijo
  proizvodnje energije iz obnovljivih virov na kraju samem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

„prenova stavbe“ pomeni
  vse vrste
  prenove stavb,
  povezane
  z energijo, vključno z izolacijo ovoja stavbe, tj. sten, strehe, tal, zamenjavo oken, zamenjavo naprav za ogrevanje, hlajenje in kuhanje,
  ter namestitvijo
  proizvodnje energije iz obnovljivih virov na kraju samem;

| (1) | „prenova stavbe“ pomeni
  prenovo
  stavb,
  povezano
  z energijo,
  in spremljevalne varnostne ukrepe, vključno s prispevanjem k zahtevam glede prenove iz Direktive .../... [o energijski učinkovitosti stavb (prenovitev) [2021/0426(COD)], za zmanjšanje porabe energije v stavbi
  , vključno z: izolacijo ovoja stavbe, tj. sten, strehe, tal, zamenjavo oken,
  pasivnim prezračevanjem, namestitvijo toplotnih črpalk in hladilnih sistemov,
  zamenjavo naprav za ogrevanje, hlajenje in kuhanje,
  nadgradnjo električnih naprav in namestitvijo
  proizvodnje energije iz obnovljivih virov na kraju samem
  , sistemov za rekuperacijo toplote ali priključitvijo na bližnje sisteme, ki uporabljajo in shranjujejo energijo iz obnovljivih virov
  ; |
| --- | --- |

(1)

„prenova stavbe“ pomeni
  prenovo
  stavb,
  povezano
  z energijo,
  in spremljevalne varnostne ukrepe, vključno s prispevanjem k zahtevam glede prenove iz Direktive .../... [o energijski učinkovitosti stavb (prenovitev) [2021/0426(COD)], za zmanjšanje porabe energije v stavbi
  , vključno z: izolacijo ovoja stavbe, tj. sten, strehe, tal, zamenjavo oken,
  pasivnim prezračevanjem, namestitvijo toplotnih črpalk in hladilnih sistemov,
  zamenjavo naprav za ogrevanje, hlajenje in kuhanje,
  nadgradnjo električnih naprav in namestitvijo
  proizvodnje energije iz obnovljivih virov na kraju samem
  , sistemov za rekuperacijo toplote ali priključitvijo na bližnje sisteme, ki uporabljajo in shranjujejo energijo iz obnovljivih virov
  ;

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | „energijska revščina“ pomeni
  energijsko revščino
  ,
  kot je opredeljena členu 2[(49)] Direktive (EU) [llll/št.] Evropskega parlamenta
  in
  Sveta

   (50); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

„energijska revščina“ pomeni
  energijsko revščino
  ,
  kot je opredeljena členu 2[(49)] Direktive (EU) [llll/št.] Evropskega parlamenta
  in
  Sveta

   (50);

| (2) | „energijska revščina“ pomeni
  revščino, ki jo trpijo najnižji decili gospodinjstev po dohodku, vključno s tistimi z nižjimi srednjimi dohodki
  ,
  ki znaten delež razpoložljivega dohodka porabijo za izdatke za energijo, med drugim zaradi podstandardnih stanovanj, zaostalih plačil za komunalne storitve zaradi finančnih težav ali omejenega dostopa do osnovnih
  in
  cenovno ugodnih energetskih storitev, ki so podlaga za dostojen življenjski standard in zdravje, vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem, razsvetljavo in energijo za delovanje električnih naprav
  ; |
| --- | --- |

(2)

„energijska revščina“ pomeni
  revščino, ki jo trpijo najnižji decili gospodinjstev po dohodku, vključno s tistimi z nižjimi srednjimi dohodki
  ,
  ki znaten delež razpoložljivega dohodka porabijo za izdatke za energijo, med drugim zaradi podstandardnih stanovanj, zaostalih plačil za komunalne storitve zaradi finančnih težav ali omejenega dostopa do osnovnih
  in
  cenovno ugodnih energetskih storitev, ki so podlaga za dostojen življenjski standard in zdravje, vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem, razsvetljavo in energijo za delovanje električnih naprav
  ;

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1– točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | „mobilnostna revščina“ pomeni revščino, ki jo trpijo najnižji decili gospodinjstev po dohodku, vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, ki velik delež razpoložljivega dohodka porabijo za izdatke za mobilnost ali imajo omejen dostop do cenovno ugodnih javnih ali alternativnih načinov prevoza, ki so potrebni za zadostitev osnovnih socialno-ekonomskih potreb, s posebnim poudarkom na gospodinjstvih na podeželskih, otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, ter je posledica enega ali kombinacije naslednjih dejavnikov, ki so odvisni od nacionalnih ali lokalnih posebnosti: nizki dohodki, visoki izdatki za gorivo, postopno opuščanje avtomobilov z motorjem z notranjim zgorevanjem, visoki stroški ali pomanjkanje cenovno ugodnih ali razpoložljivih javnih ali alternativnih načinov prevoza; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | „ranljiva gospodinjstva“ pomenijo energijsko
  revna
  gospodinjstva ali
  gospodinjstva
  , vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno
  vplivajo učinki cen vključitve stavb v področje uporabe Direktive 2003/87/ES
  in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe,
  ki jo zasedajo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

„ranljiva gospodinjstva“ pomenijo energijsko
  revna
  gospodinjstva ali
  gospodinjstva
  , vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno
  vplivajo učinki cen vključitve stavb v področje uporabe Direktive 2003/87/ES
  in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe,
  ki jo zasedajo
  ;

| (11) | „ranljiva gospodinjstva“ pomenijo
  gospodinjstva, ki trpijo
  energijsko
  revščino ali jim ta grozi,
  ali
  najnižje decile gospodinjstev po dohodku
  , vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno
  vpliva učinek prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika,
  in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe,
  v kateri stanujejo
  ; |
| --- | --- |

(11)

„ranljiva gospodinjstva“ pomenijo
  gospodinjstva, ki trpijo
  energijsko
  revščino ali jim ta grozi,
  ali
  najnižje decile gospodinjstev po dohodku
  , vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno
  vpliva učinek prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika,
  in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe,
  v kateri stanujejo
  ;

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | „ranljiva mikropodjetja“ pomenijo mikropodjetja, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve stavb v področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo
  zasedajo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

„ranljiva mikropodjetja“ pomenijo mikropodjetja, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve stavb v področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo
  zasedajo
  ;

| (12) | „ranljiva mikropodjetja“ pomenijo mikropodjetja, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve
  emisij toplogrednih plinov iz
  stavb
  in cestnega prevoza
  v področje uporabe Direktive 2003/87/ES
  v okviru pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, pri katerem nihče ne sme biti zapostavljen,
  in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo
  uporabljajo, in za nadgradnjo cestnih vozil, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih dejavnosti
  ; |
| --- | --- |

(12)

„ranljiva mikropodjetja“ pomenijo mikropodjetja, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve
  emisij toplogrednih plinov iz
  stavb
  in cestnega prevoza
  v področje uporabe Direktive 2003/87/ES
  v okviru pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, pri katerem nihče ne sme biti zapostavljen,
  in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo
  uporabljajo, in za nadgradnjo cestnih vozil, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih dejavnosti
  ;

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | „ranljivi uporabniki prevoza“ pomenijo uporabnike prevoza, tudi iz gospodinjstev z nižjimi srednjimi dohodki
  , na katere bistveno vplivajo učinki cen vključitve cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES in
  ki
  nimajo sredstev za nakup brezemisijskih
  in
  nizkoemisijskih vozil ali za prehod
  na
  alternativne trajnostne načine prevoza
  , vključno z 
  javnim prevozom, zlasti na podeželskih in oddaljenih območjih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

„ranljivi uporabniki prevoza“ pomenijo uporabnike prevoza, tudi iz gospodinjstev z nižjimi srednjimi dohodki
  , na katere bistveno vplivajo učinki cen vključitve cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES in
  ki
  nimajo sredstev za nakup brezemisijskih
  in
  nizkoemisijskih vozil ali za prehod
  na
  alternativne trajnostne načine prevoza
  , vključno z 
  javnim prevozom, zlasti na podeželskih in oddaljenih območjih
  .

| (13) | „ranljivi uporabniki prevoza“ pomenijo uporabnike prevoza, tudi iz gospodinjstev z nižjimi srednjimi dohodki
  v najnižjih decilih po dohodku, vključno s tistimi z nižjimi srednjimi dohodki,
  ki
  jim grozi mobilnostna revščina
  in
  na katere bistveno vpliva učinek prehoda
  na
  podnebno nevtralnost
  , vključno z 
  oblikovanjem cen ogljika
  . |
| --- | --- |

(13)

„ranljivi uporabniki prevoza“ pomenijo uporabnike prevoza, tudi iz gospodinjstev z nižjimi srednjimi dohodki
  v najnižjih decilih po dohodku, vključno s tistimi z nižjimi srednjimi dohodki,
  ki
  jim grozi mobilnostna revščina
  in
  na katere bistveno vpliva učinek prehoda
  na
  podnebno nevtralnost
  , vključno z 
  oblikovanjem cen ogljika
  .

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica Komisiji predloži socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt) skupaj s posodobitvijo celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999 v skladu s postopkom in časovnico, določenima v zadevnem členu. Načrt
  bo vključeval
  usklajen sveženj ukrepov in naložb za obravnavanje
  vpliva
  oblikovanja cen ogljika na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, da se zagotovijo cenovno dostopno ogrevanje, hlajenje in mobilnost, hkrati pa spremljajo in pospešijo potrebni ukrepi, da se izpolnijo podnebni cilji Unije. | 1.   Vsaka država članica
  po smiselnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji in zadevnimi organizacijami civilne družbe
  Komisiji predloži socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt) skupaj s posodobitvijo celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999 v skladu s postopkom in časovnico, določenima v zadevnem členu. Načrt
  vključuje
  usklajen sveženj ukrepov in naložb za obravnavanje
  energijske in mobilnostne revščine, zlasti učinek prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z učinkom
  oblikovanja cen ogljika na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, da se zagotovijo cenovno dostopno
  in trajnostno
  ogrevanje, hlajenje in mobilnost, hkrati pa spremljajo in pospešijo potrebni ukrepi, da se izpolnijo podnebni cilji Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Vsaka država članica Komisiji predloži socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt) skupaj s posodobitvijo celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999 v skladu s postopkom in časovnico, določenima v zadevnem členu. Načrt
  bo vključeval
  usklajen sveženj ukrepov in naložb za obravnavanje
  vpliva
  oblikovanja cen ogljika na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, da se zagotovijo cenovno dostopno ogrevanje, hlajenje in mobilnost, hkrati pa spremljajo in pospešijo potrebni ukrepi, da se izpolnijo podnebni cilji Unije.

1.   Vsaka država članica
  po smiselnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji in zadevnimi organizacijami civilne družbe
  Komisiji predloži socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt) skupaj s posodobitvijo celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999 v skladu s postopkom in časovnico, določenima v zadevnem členu. Načrt
  vključuje
  usklajen sveženj ukrepov in naložb za obravnavanje
  energijske in mobilnostne revščine, zlasti učinek prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z učinkom
  oblikovanja cen ogljika na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, da se zagotovijo cenovno dostopno
  in trajnostno
  ogrevanje, hlajenje in mobilnost, hkrati pa spremljajo in pospešijo potrebni ukrepi, da se izpolnijo podnebni cilji Unije.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Načrt lahko vključuje nacionalne ukrepe, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in gospodinjstvom, ki so ranljivi uporabniki prevoza, da se zmanjša učinek povišanja cene fosilnih goriv, ki je posledica
  vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES
  . | 2.   Načrt lahko vključuje nacionalne
  in, kadar je ustrezno, regionalne
  ukrepe, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in gospodinjstvom, ki so ranljivi uporabniki prevoza, da se zmanjša učinek povišanja cene fosilnih goriv, ki je posledica
  prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Načrt lahko vključuje nacionalne ukrepe, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in gospodinjstvom, ki so ranljivi uporabniki prevoza, da se zmanjša učinek povišanja cene fosilnih goriv, ki je posledica
  vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES
  .

2.   Načrt lahko vključuje nacionalne
  in, kadar je ustrezno, regionalne
  ukrepe, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in gospodinjstvom, ki so ranljivi uporabniki prevoza, da se zmanjša učinek povišanja cene fosilnih goriv, ki je posledica
  prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika
  .

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 3 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Načrt
  bo vključeval
  nacionalne projekte za: | 3.   Načrt
  vključuje
  nacionalne
  , regionalne ali lokalne
  projekte za: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Načrt
  bo vključeval
  nacionalne projekte za:

3.   Načrt
  vključuje
  nacionalne
  , regionalne ali lokalne
  projekte za:

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka a

Člen 3 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | financiranje ukrepov in naložb za povečanje energijske učinkovitosti stavb, izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, izvedbo prenove stavb ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje energije iz obnovljivih virov
  energije
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

financiranje ukrepov in naložb za povečanje energijske učinkovitosti stavb, izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, izvedbo prenove stavb ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje energije iz obnovljivih virov
  energije
  ;

energije

| (a) | financiranje ukrepov in naložb za povečanje energijske učinkovitosti stavb, izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, izvedbo prenove stavb
  in spremljevalnih varnostnih ukrepov, po potrebi skupaj z izboljšavami v skladu s standardi požarne in potresne varnosti,
  ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje
  in shranjevanja
  energije iz obnovljivih virov
  v skladu s členom 6
  ; |
| --- | --- |

(a)

financiranje ukrepov in naložb za povečanje energijske učinkovitosti stavb, izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, izvedbo prenove stavb
  in spremljevalnih varnostnih ukrepov, po potrebi skupaj z izboljšavami v skladu s standardi požarne in potresne varnosti,
  ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje
  in shranjevanja
  energije iz obnovljivih virov
  v skladu s členom 6
  ;

in spremljevalnih varnostnih ukrepov, po potrebi skupaj z izboljšavami v skladu s standardi požarne in potresne varnosti,

in shranjevanja

v skladu s členom 6

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka b

Člen 3 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | finančne ukrepe in naložbe za povečanje uporabe
  brezemisijske
  in
  nizkoemisijske
  mobilnosti in prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

finančne ukrepe in naložbe za povečanje uporabe
  brezemisijske
  in
  nizkoemisijske
  mobilnosti in prevoza.

brezemisijske

nizkoemisijske

| (b) | finančne ukrepe in naložbe za povečanje uporabe mobilnosti in prevoza
  , vključno z usmerjanjem ukrepov
  in
  naložb v prehod z zasebne na javno, deljeno in aktivno mobilnost v skladu s členom 6
  . |
| --- | --- |

(b)

finančne ukrepe in naložbe za povečanje uporabe mobilnosti in prevoza
  , vključno z usmerjanjem ukrepov
  in
  naložb v prehod z zasebne na javno, deljeno in aktivno mobilnost v skladu s členom 6
  .

, vključno z usmerjanjem ukrepov

naložb v prehod z zasebne na javno, deljeno in aktivno mobilnost v skladu s členom 6

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka -a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka -a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | podrobne kvantitativne informacije o energijski in mobilnostni revščini v zvezi z naslednjim:









  (i) | natančno opredelitev energijske in mobilnostne revščine, ki se uporablja na nacionalni ravni na podlagi opredelitev iz člena 2; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

podrobne kvantitativne informacije o energijski in mobilnostni revščini v zvezi z naslednjim:

(i)

(i)

natančno opredelitev energijske in mobilnostne revščine, ki se uporablja na nacionalni ravni na podlagi opredelitev iz člena 2;

natančno opredelitev energijske in mobilnostne revščine, ki se uporablja na nacionalni ravni na podlagi opredelitev iz člena 2;

| (ii) | določitvijo števila ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, opredeljenih na začetku načrta na podlagi opredelitev iz člena 2 za opredelitev morebitnih upravičencev načrta; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

določitvijo števila ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, opredeljenih na začetku načrta na podlagi opredelitev iz člena 2 za opredelitev morebitnih upravičencev načrta;

določitvijo števila ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, opredeljenih na začetku načrta na podlagi opredelitev iz člena 2 za opredelitev morebitnih upravičencev načrta;

| (iii) | nacionalne cilje za zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij ter ranljivih uporabnikov prevoza v obdobju trajanja načrta; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

nacionalne cilje za zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij ter ranljivih uporabnikov prevoza v obdobju trajanja načrta;

nacionalne cilje za zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij ter ranljivih uporabnikov prevoza v obdobju trajanja načrta;

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | konkretne ukrepe in naložbe v skladu s 
  členom
   3 za
  zmanjšanje
  učinkov iz točke (c) tega odstavka, skupaj z razlago, kako bi se lahko učinkovito prispevalo k doseganju ciljev iz člena 1 v splošnem okviru ustreznih politik držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

konkretne ukrepe in naložbe v skladu s 
  členom
   3 za
  zmanjšanje
  učinkov iz točke (c) tega odstavka, skupaj z razlago, kako bi se lahko učinkovito prispevalo k doseganju ciljev iz člena 1 v splošnem okviru ustreznih politik držav članic;

členom

zmanjšanje

| (a) | konkretne ukrepe in naložbe v skladu s 
  členoma
   3
  in 6
  za
  obravnavanje
  učinkov iz točke (c) tega odstavka, skupaj z razlago, kako bi se lahko učinkovito prispevalo k doseganju ciljev iz člena 1 v splošnem okviru ustreznih politik držav članic; |
| --- | --- |

(a)

konkretne ukrepe in naložbe v skladu s 
  členoma
   3
  in 6
  za
  obravnavanje
  učinkov iz točke (c) tega odstavka, skupaj z razlago, kako bi se lahko učinkovito prispevalo k doseganju ciljev iz člena 1 v splošnem okviru ustreznih politik držav članic;

členoma

in 6

obravnavanje

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | usklajene spremljevalne ukrepe, ki se med seboj podpirajo, za zmanjšanje učinkov iz točke (c); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

usklajene spremljevalne ukrepe, ki se med seboj podpirajo, za zmanjšanje učinkov iz točke (c);

usklajene spremljevalne ukrepe, ki se med seboj podpirajo, za zmanjšanje učinkov iz točke (c);

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | oceno verjetnih učinkov
  tega
  povišanja cen na
  gospodinjstva,
  in
  zlasti na pojavnost energijske revščine
  , na
  mikropodjetja in uporabnike prevoza
  ,
  zlasti oceno in opredelitev ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov
  prevoza; te učinke je treba analizirati z zadostno stopnjo regionalne razčlenitve ob upoštevanju elementov, kot so dostop do javnega prevoza in osnovnih storitev ter opredelitev najbolj prizadetih območij, zlasti oddaljenih in
  podeželskih
  ozemelj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

oceno verjetnih učinkov
  tega
  povišanja cen na
  gospodinjstva,
  in
  zlasti na pojavnost energijske revščine
  , na
  mikropodjetja in uporabnike prevoza
  ,
  zlasti oceno in opredelitev ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov
  prevoza; te učinke je treba analizirati z zadostno stopnjo regionalne razčlenitve ob upoštevanju elementov, kot so dostop do javnega prevoza in osnovnih storitev ter opredelitev najbolj prizadetih območij, zlasti oddaljenih in
  podeželskih
  ozemelj;

tega

gospodinjstva,

zlasti na pojavnost energijske revščine

mikropodjetja in uporabnike prevoza

zlasti oceno in opredelitev ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov

podeželskih

| (c) | oceno verjetnih učinkov povišanja cen na
  energijsko
  in
  mobilnostno revščino
  , na
  ranljiva gospodinjstva
  ,
  ranljiva mikropodjetja ter ranljive uporabnike
  prevoza; te učinke je treba analizirati z zadostno stopnjo regionalne razčlenitve ob upoštevanju
  nacionalnih posebnosti in
  elementov, kot so dostop do javnega prevoza in osnovnih storitev, ter opredelitev najbolj prizadetih območij, zlasti
  podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih,
  oddaljenih in
  manj dostopnih območij ali manj razvitih regij ali
  ozemelj
  , vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, ki jim bo treba nameniti posebno pozornost in podporo ob prehodu na podnebno nevtralnost
  ; |
| --- | --- |

(c)

oceno verjetnih učinkov povišanja cen na
  energijsko
  in
  mobilnostno revščino
  , na
  ranljiva gospodinjstva
  ,
  ranljiva mikropodjetja ter ranljive uporabnike
  prevoza; te učinke je treba analizirati z zadostno stopnjo regionalne razčlenitve ob upoštevanju
  nacionalnih posebnosti in
  elementov, kot so dostop do javnega prevoza in osnovnih storitev, ter opredelitev najbolj prizadetih območij, zlasti
  podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih,
  oddaljenih in
  manj dostopnih območij ali manj razvitih regij ali
  ozemelj
  , vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, ki jim bo treba nameniti posebno pozornost in podporo ob prehodu na podnebno nevtralnost
  ;

energijsko

mobilnostno revščino

ranljiva gospodinjstva

ranljiva mikropodjetja ter ranljive uporabnike

nacionalnih posebnosti in

podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih,

manj dostopnih območij ali manj razvitih regij ali

, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, ki jim bo treba nameniti posebno pozornost in podporo ob prehodu na podnebno nevtralnost

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | če načrt predvideva ukrepe iz člena 3(2), merilo za opredelitev upravičenih končnih prejemnikov, navedbo obdobja, predvidenega za zadevne ukrepe, in njihovo utemeljitev na podlagi kvantitativne ocene in kvalitativnega pojasnila, kako naj bi ukrepi načrta zmanjšali energijsko in
  prometno
  revščino ter ranljivost gospodinjstev, mikropodjetij in uporabnikov prevoza ob povišanju cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

če načrt predvideva ukrepe iz člena 3(2), merilo za opredelitev upravičenih končnih prejemnikov, navedbo obdobja, predvidenega za zadevne ukrepe, in njihovo utemeljitev na podlagi kvantitativne ocene in kvalitativnega pojasnila, kako naj bi ukrepi načrta zmanjšali energijsko in
  prometno
  revščino ter ranljivost gospodinjstev, mikropodjetij in uporabnikov prevoza ob povišanju cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje;

prometno

| (d) | če načrt predvideva ukrepe iz člena 3(2), merilo za opredelitev upravičenih končnih prejemnikov, navedbo obdobja, predvidenega za zadevne ukrepe, in njihovo utemeljitev na podlagi kvantitativne ocene in kvalitativnega pojasnila, kako naj bi ukrepi načrta zmanjšali energijsko in
  mobilnostno
  revščino ter ranljivost gospodinjstev, mikropodjetij in uporabnikov prevoza ob povišanju cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje,
  ter utemeljitev, kako ti ukrepi v ta namen dopolnjujejo obstoječe dejavnosti držav članic; |
| --- | --- |

(d)

če načrt predvideva ukrepe iz člena 3(2), merilo za opredelitev upravičenih končnih prejemnikov, navedbo obdobja, predvidenega za zadevne ukrepe, in njihovo utemeljitev na podlagi kvantitativne ocene in kvalitativnega pojasnila, kako naj bi ukrepi načrta zmanjšali energijsko in
  mobilnostno
  revščino ter ranljivost gospodinjstev, mikropodjetij in uporabnikov prevoza ob povišanju cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje,
  ter utemeljitev, kako ti ukrepi v ta namen dopolnjujejo obstoječe dejavnosti držav članic;

mobilnostno

ter utemeljitev, kako ti ukrepi v ta namen dopolnjujejo obstoječe dejavnosti držav članic;

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | predvidene mejnike, cilje in okvirni časovni razpored izvajanja ukrepov in naložb, ki jih je treba zaključiti do 31. julija 2032; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

predvidene mejnike, cilje in okvirni časovni razpored izvajanja ukrepov in naložb, ki jih je treba zaključiti do 31. julija 2032;

| (e) | predvidene mejnike, cilje in okvirni časovni razpored izvajanja ukrepov in naložb, ki jih je treba zaključiti do
  vsakega dvoletnega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 23 in do
  31. julija 2032; |
| --- | --- |

(e)

predvidene mejnike, cilje in okvirni časovni razpored izvajanja ukrepov in naložb, ki jih je treba zaključiti do
  vsakega dvoletnega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 23 in do
  31. julija 2032;

vsakega dvoletnega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 23 in do

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | po potrebi okvirno časovnico za podporo vozilom v skladu s členom 6(2)(d); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

po potrebi okvirno časovnico za podporo vozilom v skladu s členom 6(2)(d);

po potrebi okvirno časovnico za podporo vozilom v skladu s členom 6(2)(d);

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | po potrebi kako ukrepi in naložbe spodbujajo trajnostna in kakovostna delovna mesta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

po potrebi kako ukrepi in naložbe spodbujajo trajnostna in kakovostna delovna mesta;

po potrebi kako ukrepi in naložbe spodbujajo trajnostna in kakovostna delovna mesta;

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka i

Člen 4 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | ureditve za učinkovito spremljanje in izvajanje načrta s strani zadevne države članice, zlasti predlaganih mejnikov in ciljev, vključno s kazalniki za izvajanje ukrepov in naložb, ki so po potrebi na voljo pri Statističnem uradu Evropske unije ter evropski opazovalnici za energijsko revščino, kot je določeno v Priporočilu Komisije (EU) 2020/
  1563

   (54) o energijski revščini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

ureditve za učinkovito spremljanje in izvajanje načrta s strani zadevne države članice, zlasti predlaganih mejnikov in ciljev, vključno s kazalniki za izvajanje ukrepov in naložb, ki so po potrebi na voljo pri Statističnem uradu Evropske unije ter evropski opazovalnici za energijsko revščino, kot je določeno v Priporočilu Komisije (EU) 2020/
  1563

   (54) o energijski revščini;

1563

54

| (i) | ureditve za učinkovito spremljanje in izvajanje načrta s strani zadevne države članice,
  ki se opravi v tesnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, ekonomskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso,
  zlasti predlaganih mejnikov in ciljev, vključno s kazalniki za izvajanje ukrepov in naložb, ki so po potrebi na voljo pri Statističnem uradu Evropske unije ter evropski opazovalnici za energijsko revščino, kot je določeno v Priporočilu Komisije (EU) 2020/
  1563
  o energijski revščini (54); |
| --- | --- |

(i)

ureditve za učinkovito spremljanje in izvajanje načrta s strani zadevne države članice,
  ki se opravi v tesnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, ekonomskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso,
  zlasti predlaganih mejnikov in ciljev, vključno s kazalniki za izvajanje ukrepov in naložb, ki so po potrebi na voljo pri Statističnem uradu Evropske unije ter evropski opazovalnici za energijsko revščino, kot je določeno v Priporočilu Komisije (EU) 2020/
  1563
  o energijski revščini (54);

ki se opravi v tesnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, ekonomskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso,

1563

54

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka j

Člen 4 – odstavek 1 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta, povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2018/1999 in nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov
  kaže
  v načrtu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(j)

za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta, povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2018/1999 in nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov
  kaže
  v načrtu;

kaže

| (j) | za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta, povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2018/1999 in
  členom 8 Uredbe (EU) 2021/1060 ter
  nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov
  , pa tudi njihove posebne vloge pri snovanju, izvajanju in spremljanju, kažejo
  v načrtu; |
| --- | --- |

(j)

za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta, povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2018/1999 in
  členom 8 Uredbe (EU) 2021/1060 ter
  nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov
  , pa tudi njihove posebne vloge pri snovanju, izvajanju in spremljanju, kažejo
  v načrtu;

členom 8 Uredbe (EU) 2021/1060 ter

, pa tudi njihove posebne vloge pri snovanju, izvajanju in spremljanju, kažejo

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka k a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka k a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ka) | delež sklada, namenjen lokalnim projektom za podnebni prehod, ki jih vodi skupnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ka)

(ka)

delež sklada, namenjen lokalnim projektom za podnebni prehod, ki jih vodi skupnost.

delež sklada, namenjen lokalnim projektom za podnebni prehod, ki jih vodi skupnost.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da do [vstaviti datum tri mesec po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme delegirani akt v skladu s členom 25 za dopolnitev te uredbe z določitvijo predloge, na podlagi katere bodo države članice pripravile svoj načrt. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da do [vstaviti datum tri mesec po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme delegirani akt v skladu s členom 25 za dopolnitev te uredbe z določitvijo predloge, na podlagi katere bodo države članice pripravile svoj načrt.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 5 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Izplačilo podpore
  bo odvisno od doseganja
  mejnikov in ciljev za ukrepe in naložbe, določene v načrtih. Ti mejniki in cilji so združljivi s podnebnimi cilji Unije in zajemajo zlasti: | 2.   Izplačilo podpore
  se opravi v skladu s stroški, navedenimi za doseganje
  mejnikov in ciljev za ukrepe in naložbe, določene v načrtih
  v skladu s členom 6
  . Ti mejniki in cilji so združljivi s podnebnimi cilji Unije
  , v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic
  in zajemajo zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Izplačilo podpore
  bo odvisno od doseganja
  mejnikov in ciljev za ukrepe in naložbe, določene v načrtih. Ti mejniki in cilji so združljivi s podnebnimi cilji Unije in zajemajo zlasti:

2.   Izplačilo podpore
  se opravi v skladu s stroški, navedenimi za doseganje
  mejnikov in ciljev za ukrepe in naložbe, določene v načrtih
  v skladu s členom 6
  . Ti mejniki in cilji so združljivi s podnebnimi cilji Unije
  , v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic
  in zajemajo zlasti:

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka b

Člen 5 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | prenovo stavb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

prenovo stavb;

| (b) | prenovo stavb
  , tudi s prispevanjem k izpolnjevanju zahtev glede prenove iz Direktive .../... [o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)[2021/0426(COD)]
  ; |
| --- | --- |

(b)

prenovo stavb
  , tudi s prispevanjem k izpolnjevanju zahtev glede prenove iz Direktive .../... [o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)[2021/0426(COD)]
  ;

, tudi s prispevanjem k izpolnjevanju zahtev glede prenove iz Direktive .../... [o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)[2021/0426(COD)]

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka c

Člen 5 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | brezemisijsko
  in
  nizkoemisijsko mobilnost in prevoz
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

brezemisijsko
  in
  nizkoemisijsko mobilnost in prevoz
  ;

brezemisijsko

nizkoemisijsko mobilnost in prevoz

| (c) | mobilnost
  in
  prevoz v skladu s členom 6
  ; |
| --- | --- |

(c)

mobilnost
  in
  prevoz v skladu s členom 6
  ;

mobilnost

prevoz v skladu s členom 6

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka d

Člen 5 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| (d) | zmanjšanje emisij toplogrednih plinov
  s ciljem postopne odprave fosilnih goriv in izogibanja podaljševanju odvisnosti od njih ter preprečevanja odvisnosti od ogljika v zvezi z ukrepi in naložbami v skladu s členom 6
  ; |
| --- | --- |

(d)

zmanjšanje emisij toplogrednih plinov
  s ciljem postopne odprave fosilnih goriv in izogibanja podaljševanju odvisnosti od njih ter preprečevanja odvisnosti od ogljika v zvezi z ukrepi in naložbami v skladu s členom 6
  ;

s ciljem postopne odprave fosilnih goriv in izogibanja podaljševanju odvisnosti od njih ter preprečevanja odvisnosti od ogljika v zvezi z ukrepi in naložbami v skladu s členom 6

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka e

Člen 5 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev,
  zlasti
  energijsko revnih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, tudi na podeželskih
  in
  oddaljenih območjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev,
  zlasti
  energijsko revnih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, tudi na podeželskih
  in
  oddaljenih območjih.

zlasti

in

| (e) | zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev,
  tj.
  energijsko revnih gospodinjstev
  ali takih, ki jim grozi tovrstna revščina
  , ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, tudi na podeželskih
  , otoških, obrobnih, gorskih,
  oddaljenih
  in manj dostopnih
  območjih
  ali manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, ki jim bo treba ob prehodu na podnebno nevtralnost nameniti posebno pozornost in podporo; |
| --- | --- |

(e)

zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev,
  tj.
  energijsko revnih gospodinjstev
  ali takih, ki jim grozi tovrstna revščina
  , ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, tudi na podeželskih
  , otoških, obrobnih, gorskih,
  oddaljenih
  in manj dostopnih
  območjih
  ali manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, ki jim bo treba ob prehodu na podnebno nevtralnost nameniti posebno pozornost in podporo;

tj.

ali takih, ki jim grozi tovrstna revščina

, otoških, obrobnih, gorskih,

in manj dostopnih

ali manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, ki jim bo treba ob prehodu na podnebno nevtralnost nameniti posebno pozornost in podporo;

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | po potrebi prispevek k trajnostnim in kakovostnim delovnim mestom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

po potrebi prispevek k trajnostnim in kakovostnim delovnim mestom.

po potrebi prispevek k trajnostnim in kakovostnim delovnim mestom.

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   S sredstvi Sklada se podpirajo zgolj ukrepi in naložbe v 
  skladu z načelom
  , da se ne škoduje bistveno, iz člena 17
  Uredbe (EU) 2020/852
  . | 3.   S sredstvi Sklada se podpirajo zgolj ukrepi in naložbe
  , ki so skladni s tehničnimi merili, določenimi
  v 
  okviru Uredbe (EU) 2020/852, in spoštujejo načelo
  , da se ne škoduje bistveno, iz člena 17
  navedene uredbe
  . |
| | Prejemniki sredstev sklada spoštujejo zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih in delavskih pravicah, ki se uporabljata. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   S sredstvi Sklada se podpirajo zgolj ukrepi in naložbe v 
  skladu z načelom
  , da se ne škoduje bistveno, iz člena 17
  Uredbe (EU) 2020/852
  .

3.   S sredstvi Sklada se podpirajo zgolj ukrepi in naložbe
  , ki so skladni s tehničnimi merili, določenimi
  v 
  okviru Uredbe (EU) 2020/852, in spoštujejo načelo
  , da se ne škoduje bistveno, iz člena 17
  navedene uredbe
  .

Prejemniki sredstev sklada spoštujejo zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih in delavskih pravicah, ki se uporabljata.

Prejemniki sredstev sklada spoštujejo zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih in delavskih pravicah, ki se uporabljata.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko vključijo stroške ukrepov, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in ranljivim
  gospodinjstvom
  ,
  ki so uporabniki prevoza
  , da absorbirajo povišanje cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje. Taka podpora se sčasoma
  zmanjša in bo omejena na neposreden učinek trgovanja
  z 
  emisijami
  za
  stavbe
  in
  cestni prevoz
  .
  Upravičenost do take neposredne dohodkovne podpore preneha veljati
  v 
  rokih
  ,
  določenih
  v 
  členu 4
  (
  1
  ),
  točka (d). | 1.   Države članice lahko vključijo stroške ukrepov, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo, ranljivim gospodinjstvom in ranljivim
  uporabnikom prevoza
  ,
  na katere vplivata energijska in mobilnostna revščina, vključno z znižanjem davkov na električno energijo in pristojbin zanjo kot prehodni ukrep
  , da absorbirajo povišanje cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje. Taka podpora
  pomeni vmesno podporo za ta ranljiva gospodinjstva, ki
  se sčasoma
  zmanjšuje, pod pogojem, da se izvajajo strukturni ukrepi ali naložbe
  z 
  dolgotrajnimi učinki
  za
  učinkovito reševanje teh upravičencev iz energijske
  in
  mobilnostne revščine
  .
  Ta podpora se omeji na največ 40 % skupnih ocenjenih stroškov vsakega načrta za obdobje 2024–2027, za obdobje 2028–2032 pa se določi
  v 
  skladu z oceno Komisije
  ,
  pripravljeno
  v 
  skladu s členom 24
  (
  3
  ),
  z namenom postopne ukinitve takšne podpore do konca leta 2032. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko vključijo stroške ukrepov, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in ranljivim
  gospodinjstvom
  ,
  ki so uporabniki prevoza
  , da absorbirajo povišanje cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje. Taka podpora se sčasoma
  zmanjša in bo omejena na neposreden učinek trgovanja
  z 
  emisijami
  za
  stavbe
  in
  cestni prevoz
  .
  Upravičenost do take neposredne dohodkovne podpore preneha veljati
  v 
  rokih
  ,
  določenih
  v 
  členu 4
  (
  1
  ),
  točka (d).

1.   Države članice lahko vključijo stroške ukrepov, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo, ranljivim gospodinjstvom in ranljivim
  uporabnikom prevoza
  ,
  na katere vplivata energijska in mobilnostna revščina, vključno z znižanjem davkov na električno energijo in pristojbin zanjo kot prehodni ukrep
  , da absorbirajo povišanje cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje. Taka podpora
  pomeni vmesno podporo za ta ranljiva gospodinjstva, ki
  se sčasoma
  zmanjšuje, pod pogojem, da se izvajajo strukturni ukrepi ali naložbe
  z 
  dolgotrajnimi učinki
  za
  učinkovito reševanje teh upravičencev iz energijske
  in
  mobilnostne revščine
  .
  Ta podpora se omeji na največ 40 % skupnih ocenjenih stroškov vsakega načrta za obdobje 2024–2027, za obdobje 2028–2032 pa se določi
  v 
  skladu z oceno Komisije
  ,
  pripravljeno
  v 
  skladu s členom 24
  (
  3
  ),
  z namenom postopne ukinitve takšne podpore do konca leta 2032.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 6 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice lahko v ocenjene skupne stroške načrtov vključijo stroške naslednjih ukrepov in naložb, če ti koristijo predvsem ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem ali ranljivim uporabnikom prevoza in nameravajo: | 2.   Države članice lahko v ocenjene skupne stroške načrtov vključijo stroške naslednjih ukrepov in naložb
  s trajnim učinkom
  , če ti koristijo predvsem ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem ali ranljivim uporabnikom prevoza in nameravajo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice lahko v ocenjene skupne stroške načrtov vključijo stroške naslednjih ukrepov in naložb, če ti koristijo predvsem ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem ali ranljivim uporabnikom prevoza in nameravajo:

2.   Države članice lahko v ocenjene skupne stroške načrtov vključijo stroške naslednjih ukrepov in naložb
  s trajnim učinkom
  , če ti koristijo predvsem ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem ali ranljivim uporabnikom prevoza in nameravajo:

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka a

Člen 6 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podpirati prenovo stavb, zlasti za tiste, ki zasedajo energijsko najmanj učinkovite stavbe, tudi v obliki finančne podpore ali davčnih spodbud, kot je odbitek stroškov prenove od najemnine, ne glede na lastništvo zadevnih stavb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

podpirati prenovo stavb, zlasti za tiste, ki zasedajo energijsko najmanj učinkovite stavbe, tudi v obliki finančne podpore ali davčnih spodbud, kot je odbitek stroškov prenove od najemnine, ne glede na lastništvo zadevnih stavb;

| (a) | podpirati
  kakovostno, cenovno in energijsko učinkovito
  prenovo stavb, zlasti
  da bi prispevali k izpolnjevanju zahtev glede prenove iz Direktive .../... [o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)[2021/0426(COD)]] in
  za tiste, ki zasedajo energijsko najmanj učinkovite stavbe,
  s posebnim poudarkom na najemnikih in socialnih stanovanjih,
  tudi v obliki finančne podpore ali davčnih spodbud, kot je odbitek stroškov prenove od najemnine
  ali posebna podpora za prenovo socialnih stanovanj
  ,
  da bi omogočili dostop do energijsko učinkovitih stanovanj
  ne glede na lastništvo zadevnih stavb; |
| --- | --- |

(a)

podpirati
  kakovostno, cenovno in energijsko učinkovito
  prenovo stavb, zlasti
  da bi prispevali k izpolnjevanju zahtev glede prenove iz Direktive .../... [o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)[2021/0426(COD)]] in
  za tiste, ki zasedajo energijsko najmanj učinkovite stavbe,
  s posebnim poudarkom na najemnikih in socialnih stanovanjih,
  tudi v obliki finančne podpore ali davčnih spodbud, kot je odbitek stroškov prenove od najemnine
  ali posebna podpora za prenovo socialnih stanovanj
  ,
  da bi omogočili dostop do energijsko učinkovitih stanovanj
  ne glede na lastništvo zadevnih stavb;

kakovostno, cenovno in energijsko učinkovito

da bi prispevali k izpolnjevanju zahtev glede prenove iz Direktive .../... [o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)[2021/0426(COD)]] in

s posebnim poudarkom na najemnikih in socialnih stanovanjih,

ali posebna podpora za prenovo socialnih stanovanj

da bi omogočili dostop do energijsko učinkovitih stanovanj

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 6 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | zagotoviti dostop do cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih stanovanj, vključno z zagotavljanjem zadostnega energijsko učinkovitega in cenovno dostopnega stanovanjskega fonda, tudi v sektorju socialnih stanovanj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

zagotoviti dostop do cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih stanovanj, vključno z zagotavljanjem zadostnega energijsko učinkovitega in cenovno dostopnega stanovanjskega fonda, tudi v sektorju socialnih stanovanj;

zagotoviti dostop do cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih stanovanj, vključno z zagotavljanjem zadostnega energijsko učinkovitega in cenovno dostopnega stanovanjskega fonda, tudi v sektorju socialnih stanovanj;

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka b

Člen 6 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | prispevati k razogljičenju,
  vključno z elektrifikacijo
  ogrevanja, hlajenja
  in
  kuhanja v stavbah, ter
  k vključevanju
  energije iz obnovljivih virov, ki prispevajo k doseganju prihrankov energije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

prispevati k razogljičenju,
  vključno z elektrifikacijo
  ogrevanja, hlajenja
  in
  kuhanja v stavbah, ter
  k vključevanju
  energije iz obnovljivih virov, ki prispevajo k doseganju prihrankov energije;

vključno z elektrifikacijo

in

k vključevanju

| (b) | prispevati k 
  stroškovno učinkovitemu
  razogljičenju,
  tudi elektrifikacije
  ogrevanja
  in
  hlajenja
  ter
  kuhanja v stavbah,
  in sicer z zagotavljanjem dostopa do cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih sistemov
  ter
  uvajanjem in shranjevanjem
  energije iz obnovljivih virov,
  tudi prek energetskih skupnosti državljanov in medsebojne izmenjave energije za napajanje morebitnih preostalih potreb, pametnih notranjih električnih naprav ali s kritjem stroškov priključitve na pametna omrežja in vseh drugih ukrepov,
  ki
  nedvomno
  prispevajo k doseganju prihrankov energije
  , ter priključitev na omrežja za daljinsko ogrevanje, kot so kuponi, subvencije ali brezobrestna posojila za naložbe v izdelke in storitve za povečanje energijske učinkovitosti stavb ali vključitev obnovljivih virov energije v stavbe
  ; |
| --- | --- |

(b)

prispevati k 
  stroškovno učinkovitemu
  razogljičenju,
  tudi elektrifikacije
  ogrevanja
  in
  hlajenja
  ter
  kuhanja v stavbah,
  in sicer z zagotavljanjem dostopa do cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih sistemov
  ter
  uvajanjem in shranjevanjem
  energije iz obnovljivih virov,
  tudi prek energetskih skupnosti državljanov in medsebojne izmenjave energije za napajanje morebitnih preostalih potreb, pametnih notranjih električnih naprav ali s kritjem stroškov priključitve na pametna omrežja in vseh drugih ukrepov,
  ki
  nedvomno
  prispevajo k doseganju prihrankov energije
  , ter priključitev na omrežja za daljinsko ogrevanje, kot so kuponi, subvencije ali brezobrestna posojila za naložbe v izdelke in storitve za povečanje energijske učinkovitosti stavb ali vključitev obnovljivih virov energije v stavbe
  ;

stroškovno učinkovitemu

tudi elektrifikacije

in

ter

in sicer z zagotavljanjem dostopa do cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih sistemov

uvajanjem in shranjevanjem

tudi prek energetskih skupnosti državljanov in medsebojne izmenjave energije za napajanje morebitnih preostalih potreb, pametnih notranjih električnih naprav ali s kritjem stroškov priključitve na pametna omrežja in vseh drugih ukrepov,

nedvomno

, ter priključitev na omrežja za daljinsko ogrevanje, kot so kuponi, subvencije ali brezobrestna posojila za naložbe v izdelke in storitve za povečanje energijske učinkovitosti stavb ali vključitev obnovljivih virov energije v stavbe

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 6 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | zagotoviti ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne informacije, izobraževanje, ozaveščanje in svetovanje o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah ter razpoložljivi podpori za prenovo stavb in energijsko učinkovitost, po tudi o trajnostnih in cenovno dostopnih alternativnih možnostih za mobilnost in prevoz, tudi z energetskimi pregledi stavb, prilagojenim energetskim svetovanjem ali prilagojenimi storitvami za upravljanje mobilnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

zagotoviti ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne informacije, izobraževanje, ozaveščanje in svetovanje o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah ter razpoložljivi podpori za prenovo stavb in energijsko učinkovitost, po tudi o trajnostnih in cenovno dostopnih alternativnih možnostih za mobilnost in prevoz, tudi z energetskimi pregledi stavb, prilagojenim energetskim svetovanjem ali prilagojenimi storitvami za upravljanje mobilnosti;

zagotoviti ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne informacije, izobraževanje, ozaveščanje in svetovanje o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah ter razpoložljivi podpori za prenovo stavb in energijsko učinkovitost, po tudi o trajnostnih in cenovno dostopnih alternativnih možnostih za mobilnost in prevoz, tudi z energetskimi pregledi stavb, prilagojenim energetskim svetovanjem ali prilagojenimi storitvami za upravljanje mobilnosti;

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka c

Člen 6 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podpirati javne in zasebne subjekte pri razvoju in zagotavljanju cenovno dostopnih rešitev za prenovo energijske učinkovitosti in ustreznih instrumentov financiranja v skladu s socialnimi cilji Sklada; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

podpirati javne in zasebne subjekte pri razvoju in zagotavljanju cenovno dostopnih rešitev za prenovo energijske učinkovitosti in ustreznih instrumentov financiranja v skladu s socialnimi cilji Sklada;

| (c) | podpirati javne in zasebne subjekte
  , tudi ponudnike socialnih stanovanj, zlasti javno-zasebno sodelovanje,
  pri razvoju in zagotavljanju
  varnih in
  cenovno dostopnih rešitev za prenovo energijske učinkovitosti in ustreznih instrumentov financiranja v skladu s socialnimi cilji Sklada
  , vključno s pametnimi omrežji
  ; |
| --- | --- |

(c)

podpirati javne in zasebne subjekte
  , tudi ponudnike socialnih stanovanj, zlasti javno-zasebno sodelovanje,
  pri razvoju in zagotavljanju
  varnih in
  cenovno dostopnih rešitev za prenovo energijske učinkovitosti in ustreznih instrumentov financiranja v skladu s socialnimi cilji Sklada
  , vključno s pametnimi omrežji
  ;

, tudi ponudnike socialnih stanovanj, zlasti javno-zasebno sodelovanje,

varnih in

, vključno s pametnimi omrežji

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka d

Člen 6 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | omogočiti dostop
  do brezemisijskih
  in nizkoemisijskih vozil
  in koles, vključno s finančno podporo ali davčnimi spodbudami za njihov nakup,
  pa tudi do ustrezne javne
  in
  zasebne infrastrukture
  , vključno s polnilno in oskrbovalno
  infrastrukturo
  ;
  zagotoviti časovni razpored postopnega zmanjšanja podpore
  za podporo v 
  zvezi
  z 
  nizkoemisijskimi vozili
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

omogočiti dostop
  do brezemisijskih
  in nizkoemisijskih vozil
  in koles, vključno s finančno podporo ali davčnimi spodbudami za njihov nakup,
  pa tudi do ustrezne javne
  in
  zasebne infrastrukture
  , vključno s polnilno in oskrbovalno
  infrastrukturo
  ;
  zagotoviti časovni razpored postopnega zmanjšanja podpore
  za podporo v 
  zvezi
  z 
  nizkoemisijskimi vozili
  ;

omogočiti dostop

in nizkoemisijskih vozil

pa tudi do ustrezne javne

zasebne infrastrukture

infrastrukturo

zagotoviti časovni razpored postopnega zmanjšanja podpore

zvezi

nizkoemisijskimi vozili

| (d) | zagotoviti finančno podporo ali davčne spodbude za izboljšanje dostopa
  do brezemisijskih
  vozil ob ohranjanju tehnološke nevtralnosti
  in
  do
  koles, vključno s 
  spodbujanjem dostopa do trga rabljenih brezemisijskih vozil in njegovega nadaljnjega razvoja, tudi s
  finančno podporo ali davčnimi spodbudami za njihov nakup,
  za ustrezno javno
  in
  zasebno infrastrukturo
  , vključno s polnilno in oskrbovalno
  , da bi podprli nakup brezemisijskih vozil
  ;
  podpora je omejena na vozila, ki so v danem letu na voljo po povprečni tržni ceni za taka vozila v državi članici ali pod njo; ukrepi
  za podporo
  nizkoemisijskim vozilom se
  v 
  prvi vrsti obravnavajo le, kadar dostop do brezemisijske mobilnosti še ni izvedljiv, zlasti na podeželskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih. Države članice pripravijo časovnico postopnega zmanjšanja podpore, pri čemer upoštevajo tehnična merila, ki jih je Komisija določila v skladu
  z 
  Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/2139
  ; |
| --- | --- |

(d)

zagotoviti finančno podporo ali davčne spodbude za izboljšanje dostopa
  do brezemisijskih
  vozil ob ohranjanju tehnološke nevtralnosti
  in
  do
  koles, vključno s 
  spodbujanjem dostopa do trga rabljenih brezemisijskih vozil in njegovega nadaljnjega razvoja, tudi s
  finančno podporo ali davčnimi spodbudami za njihov nakup,
  za ustrezno javno
  in
  zasebno infrastrukturo
  , vključno s polnilno in oskrbovalno
  , da bi podprli nakup brezemisijskih vozil
  ;
  podpora je omejena na vozila, ki so v danem letu na voljo po povprečni tržni ceni za taka vozila v državi članici ali pod njo; ukrepi
  za podporo
  nizkoemisijskim vozilom se
  v 
  prvi vrsti obravnavajo le, kadar dostop do brezemisijske mobilnosti še ni izvedljiv, zlasti na podeželskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih. Države članice pripravijo časovnico postopnega zmanjšanja podpore, pri čemer upoštevajo tehnična merila, ki jih je Komisija določila v skladu
  z 
  Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/2139
  ;

zagotoviti finančno podporo ali davčne spodbude za izboljšanje dostopa

vozil ob ohranjanju tehnološke nevtralnosti

do

spodbujanjem dostopa do trga rabljenih brezemisijskih vozil in njegovega nadaljnjega razvoja, tudi s

za ustrezno javno

zasebno infrastrukturo

, da bi podprli nakup brezemisijskih vozil

podpora je omejena na vozila, ki so v danem letu na voljo po povprečni tržni ceni za taka vozila v državi članici ali pod njo; ukrepi

nizkoemisijskim vozilom se

prvi vrsti obravnavajo le, kadar dostop do brezemisijske mobilnosti še ni izvedljiv, zlasti na podeželskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih. Države članice pripravijo časovnico postopnega zmanjšanja podpore, pri čemer upoštevajo tehnična merila, ki jih je Komisija določila v skladu

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/2139

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka e

Člen 6 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | odobriti prost dostop do
  javnega prevoza
  ali prilagojene tarife za dostop do javnega prevoza ter spodbujati trajnostno mobilnost
  na zahtevo in
  storitve skupne
  mobilnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

odobriti prost dostop do
  javnega prevoza
  ali prilagojene tarife za dostop do javnega prevoza ter spodbujati trajnostno mobilnost
  na zahtevo in
  storitve skupne
  mobilnosti;

odobriti prost dostop do

ali prilagojene tarife za dostop do javnega prevoza ter spodbujati trajnostno mobilnost

storitve skupne

| (e) | spodbujati uporabo cenovno ugodnega in dostopnega brezemisijskega in nizkoemisijskega
  javnega prevoza
  ter podpirati zasebne in javne subjekte, vključno z zadrugami, pri razvoju in zagotavljanju trajnostne mobilnosti
  na zahtevo
  , storitev skupne mobilnosti
  in
  privlačnih možnosti aktivne
  mobilnosti
  , zlasti na podeželskih, otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih v manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami
  ; |
| --- | --- |

(e)

spodbujati uporabo cenovno ugodnega in dostopnega brezemisijskega in nizkoemisijskega
  javnega prevoza
  ter podpirati zasebne in javne subjekte, vključno z zadrugami, pri razvoju in zagotavljanju trajnostne mobilnosti
  na zahtevo
  , storitev skupne mobilnosti
  in
  privlačnih možnosti aktivne
  mobilnosti
  , zlasti na podeželskih, otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih v manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami
  ;

spodbujati uporabo cenovno ugodnega in dostopnega brezemisijskega in nizkoemisijskega

ter podpirati zasebne in javne subjekte, vključno z zadrugami, pri razvoju in zagotavljanju trajnostne mobilnosti

, storitev skupne mobilnosti

privlačnih možnosti aktivne

, zlasti na podeželskih, otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih v manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice pri izvajanju ukrepov in naložb v skladu z odstavkom 2 po potrebi spodbujajo trajnostna in kakovostna delovna mesta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice pri izvajanju ukrepov in naložb v skladu z odstavkom 2 po potrebi spodbujajo trajnostna in kakovostna delovna mesta.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 b (novo)

Člen 6 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisija do 31. julija 2023 pripravi smernice za stroškovno učinkovite ukrepe in naložbe v okviru odstavka 2. Komisija do 31. julija 2026 in nato vsaki dve leti na podlagi dvoletnega poročila o napredku v skladu s členom 23 na podlagi dvoletnega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku oceni stroškovno učinkovitost ukrepov in naložb, ki jih izvajajo države članice v okviru svojih načrtov. Komisija poroča o primerih dobre prakse in smernice ustrezno prilagodi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Komisija do 31. julija 2023 pripravi smernice za stroškovno učinkovite ukrepe in naložbe v okviru odstavka 2. Komisija do 31. julija 2026 in nato vsaki dve leti na podlagi dvoletnega poročila o napredku v skladu s členom 23 na podlagi dvoletnega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku oceni stroškovno učinkovitost ukrepov in naložb, ki jih izvajajo države članice v okviru svojih načrtov. Komisija poroča o primerih dobre prakse in smernice ustrezno prilagodi.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 7 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Sklad ne
  podpira in ocenjeni skupni stroški načrtov ne vključujejo
  ukrepov v obliki neposredne dohodkovne podpore v skladu s členom 3(2) te uredbe za gospodinjstva, ki že imajo koristi: | 1.   Sklad ne
  nadomesti
  ukrepov v obliki neposredne dohodkovne podpore v skladu s členom 3(2) te uredbe
  , če gre
  za
  dodatno in dopolnilno podporo za tista
  gospodinjstva, ki že imajo koristi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Sklad ne
  podpira in ocenjeni skupni stroški načrtov ne vključujejo
  ukrepov v obliki neposredne dohodkovne podpore v skladu s členom 3(2) te uredbe za gospodinjstva, ki že imajo koristi:

1.   Sklad ne
  nadomesti
  ukrepov v obliki neposredne dohodkovne podpore v skladu s členom 3(2) te uredbe
  , če gre
  za
  dodatno in dopolnilno podporo za tista
  gospodinjstva, ki že imajo koristi:

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | od javnega posredovanja v ravni cen goriv
  iz poglavja IVa Direktive 2003/87/ES
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

od javnega posredovanja v ravni cen goriv
  iz poglavja IVa Direktive 2003/87/ES
  ;

iz poglavja IVa Direktive 2003/87/ES

| (a) | od javnega posredovanja v ravni cen goriv
  , ki se uporabljajo za zgorevanje pri ogrevanju in hlajenju stavb ali cestnem prevozu
  ; |
| --- | --- |

(a)

od javnega posredovanja v ravni cen goriv
  , ki se uporabljajo za zgorevanje pri ogrevanju in hlajenju stavb ali cestnem prevozu
  ;

, ki se uporabljajo za zgorevanje pri ogrevanju in hlajenju stavb ali cestnem prevozu

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če zadevna država članica v svojem načrtu dokaže, da javna posredovanja iz odstavka 1 ne izravnajo v celoti povišanja cen
  zaradi vključitve sektorja stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES
  , se lahko neposredna dohodkovna podpora vključi v ocenjene skupne stroške v mejah povišanja cen, ki niso v celoti poravnani. | 2.   Če zadevna država članica v svojem načrtu dokaže, da javna posredovanja iz odstavka 1 ne izravnajo v celoti povišanja cen, se lahko neposredna dohodkovna podpora vključi v ocenjene skupne stroške v mejah povišanja cen, ki niso v celoti poravnani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če zadevna država članica v svojem načrtu dokaže, da javna posredovanja iz odstavka 1 ne izravnajo v celoti povišanja cen
  zaradi vključitve sektorja stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES
  , se lahko neposredna dohodkovna podpora vključi v ocenjene skupne stroške v mejah povišanja cen, ki niso v celoti poravnani.

2.   Če zadevna država članica v svojem načrtu dokaže, da javna posredovanja iz odstavka 1 ne izravnajo v celoti povišanja cen, se lahko neposredna dohodkovna podpora vključi v ocenjene skupne stroške v mejah povišanja cen, ki niso v celoti poravnani.

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice lahko v ocenjene skupne stroške vključijo finančno podporo za javne ali zasebne subjekte, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza, če ti subjekti izvajajo ukrepe in naložbe, ki bodo nazadnje koristili ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza. | Države članice lahko v ocenjene skupne stroške vključijo finančno podporo za javne ali zasebne subjekte,
  pri čemer so jasno izvzeti finančni posredniki,
  ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza,
  na katere vplivata energijska in mobilnostna revščina,
  če ti subjekti izvajajo ukrepe in naložbe
  v njihovem imenu
  , ki bodo nazadnje
  neposredno
  koristili
  tem
  ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza
  , če ti subjekti spoštujejo socialne in okoljske zaščitne ukrepe iz člena 5 te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice lahko v ocenjene skupne stroške vključijo finančno podporo za javne ali zasebne subjekte, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza, če ti subjekti izvajajo ukrepe in naložbe, ki bodo nazadnje koristili ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza.

Države članice lahko v ocenjene skupne stroške vključijo finančno podporo za javne ali zasebne subjekte,
  pri čemer so jasno izvzeti finančni posredniki,
  ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza,
  na katere vplivata energijska in mobilnostna revščina,
  če ti subjekti izvajajo ukrepe in naložbe
  v njihovem imenu
  , ki bodo nazadnje
  neposredno
  koristili
  tem
  ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza
  , če ti subjekti spoštujejo socialne in okoljske zaščitne ukrepe iz člena 5 te uredbe
  .

pri čemer so jasno izvzeti finančni posredniki,

na katere vplivata energijska in mobilnostna revščina,

v njihovem imenu

neposredno

tem

, če ti subjekti spoštujejo socialne in okoljske zaščitne ukrepe iz člena 5 te uredbe

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice določijo potrebne zakonite in pogodbene zaščitne ukrepe za zagotovitev prenosa vseh koristi na gospodinjstva, mikropodjetja in uporabnike prevoza. | Države članice določijo potrebne zakonite in pogodbene zaščitne ukrepe za zagotovitev prenosa vseh koristi na gospodinjstva, mikropodjetja in uporabnike prevoza.
  Ti subjekti izpolnjujejo zahteve glede prepoznavnosti iz člena 22a. |
| | Komisija objavi smernice o minimalnih načelih in zaščitnih ukrepih ter spodbuja dobro prakso. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice določijo potrebne zakonite in pogodbene zaščitne ukrepe za zagotovitev prenosa vseh koristi na gospodinjstva, mikropodjetja in uporabnike prevoza.

Države članice določijo potrebne zakonite in pogodbene zaščitne ukrepe za zagotovitev prenosa vseh koristi na gospodinjstva, mikropodjetja in uporabnike prevoza.
  Ti subjekti izpolnjujejo zahteve glede prepoznavnosti iz člena 22a.

Ti subjekti izpolnjujejo zahteve glede prepoznavnosti iz člena 22a.

Komisija objavi smernice o minimalnih načelih in zaščitnih ukrepih ter spodbuja dobro prakso.

Komisija objavi smernice o minimalnih načelih in zaščitnih ukrepih ter spodbuja dobro prakso.

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje 
  2025–
  2027 znašajo
  23 700 000 000
   EUR v tekočih cenah. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje
  [datum začetka veljavnosti]–
  2027 znašajo
  najmanj 11 140 000 000
   EUR v tekočih cenah.
  Sredstva sklada se dopolnijo s prihodki od prodaje 150 milijonov pravic na dražbi v skladu s členom 30d(3) Direktive [ETS] [5 250 000 000 okvirnih zneskov] za to obdobje. Financiranje se izvaja v skladu s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje 
  2025–
  2027 znašajo
  23 700 000 000
   EUR v tekočih cenah.

1.   Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje
  [datum začetka veljavnosti]–
  2027 znašajo
  najmanj 11 140 000 000
   EUR v tekočih cenah.
  Sredstva sklada se dopolnijo s prihodki od prodaje 150 milijonov pravic na dražbi v skladu s členom 30d(3) Direktive [ETS] [5 250 000 000 okvirnih zneskov] za to obdobje. Financiranje se izvaja v skladu s to uredbo.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje 2028–2032
  znašajo 48 500 000 000  EUR v tekočih cenah
  , odvisno od razpoložljivosti zneskov v okviru letnih zgornjih mej veljavnega večletnega finančnega okvira iz člena 312 PDEU. | 2.   Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje 2028–2032
  se določijo po reviziji te uredbe
  , odvisno od razpoložljivosti zneskov v okviru letnih zgornjih mej veljavnega večletnega finančnega okvira iz člena 312 PDEU,
  in po oceni ter – po potrebi in če so izpolnjeni pogoji-, ciljnem pregledu v skladu s [členom 30a(1a)] Direktive 2003/87/ES
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje 2028–2032
  znašajo 48 500 000 000  EUR v tekočih cenah
  , odvisno od razpoložljivosti zneskov v okviru letnih zgornjih mej veljavnega večletnega finančnega okvira iz člena 312 PDEU.

2.   Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje 2028–2032
  se določijo po reviziji te uredbe
  , odvisno od razpoložljivosti zneskov v okviru letnih zgornjih mej veljavnega večletnega finančnega okvira iz člena 312 PDEU,
  in po oceni ter – po potrebi in če so izpolnjeni pogoji-, ciljnem pregledu v skladu s [členom 30a(1a)] Direktive 2003/87/ES
  .

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Dodatna sredstva se dajo na voljo na podlagi posebne tehnične prilagoditve, ki temelji na nihanju cen ogljika iz člena 4b [Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093

   (1a)

  , kakor je bila spremenjena], da se bodo ob povišanju cen ogljika povečala tudi sredstva, ki bodo v proračunu Unije na voljo za Socialni sklad za podnebje. Podaljšanje posebne tehnične prilagoditve na podlagi nihanja cen ogljika se obravnava v okviru pogajanj o veljavnem večletnem finančnem okviru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Dodatna sredstva se dajo na voljo na podlagi posebne tehnične prilagoditve, ki temelji na nihanju cen ogljika iz člena 4b [Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093

   (1a)

  , kakor je bila spremenjena], da se bodo ob povišanju cen ogljika povečala tudi sredstva, ki bodo v proračunu Unije na voljo za Socialni sklad za podnebje. Podaljšanje posebne tehnične prilagoditve na podlagi nihanja cen ogljika se obravnava v okviru pogajanj o veljavnem večletnem finančnem okviru.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 b (novo)

Člen 9 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Države članice v skladu s [členom 30d(5)] Direktive 2003/87/ES prihodke od pravic, prodanih na dražbi v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, uporabijo najprej za nacionalno sofinanciranje svojih načrtov, vse preostale prihodke pa za socialne podnebne ukrepe in naložbe v skladu s členom 6 te uredbe, razen prihodkov, ki so določeni kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vneseni v proračun Unije kot splošni prihodek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Države članice v skladu s [členom 30d(5)] Direktive 2003/87/ES prihodke od pravic, prodanih na dražbi v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, uporabijo najprej za nacionalno sofinanciranje svojih načrtov, vse preostale prihodke pa za socialne podnebne ukrepe in naložbe v skladu s členom 6 te uredbe, razen prihodkov, ki so določeni kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vneseni v proračun Unije kot splošni prihodek.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10a




  Posebni izzivi, ki bremenijo otoške države članice, otoke in najbolj oddaljene regije




  Države članice pri pripravi svojih socialnih načrtov za podnebje v skladu s členom 3 upoštevajo zlasti položaj otoških držav članic, otokov in najbolj oddaljenih regij. Otoške države članice, otoki in najbolj oddaljene regije se zaradi zelenega prehoda na podnebno nevtralnost in ničelno stopnjo neto emisij spopadajo z resnimi socialno-ekonomskimi izzivi, ki so povezani z njihovimi posebnimi potrebami in socialnimi vplivi nanje. Tem območjem se ob ustrezni utemeljitvi dodeli ustrezen minimalni znesek sredstev, pri čemer se upoštevajo posebni izzivi za ta območja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10a

Posebni izzivi, ki bremenijo otoške države članice, otoke in najbolj oddaljene regije

Države članice pri pripravi svojih socialnih načrtov za podnebje v skladu s členom 3 upoštevajo zlasti položaj otoških držav članic, otokov in najbolj oddaljenih regij. Otoške države članice, otoki in najbolj oddaljene regije se zaradi zelenega prehoda na podnebno nevtralnost in ničelno stopnjo neto emisij spopadajo z resnimi socialno-ekonomskimi izzivi, ki so povezani z njihovimi posebnimi potrebami in socialnimi vplivi nanje. Tem območjem se ob ustrezni utemeljitvi dodeli ustrezen minimalni znesek sredstev, pri čemer se upoštevajo posebni izzivi za ta območja.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Podpora v okviru Sklada je dodatna
  glede na
  podporo, ki se zagotavlja
  v okviru
  drugih skladov, programov in instrumentov Unije. Ukrepi in naložbe, podprti v okviru Sklada, lahko prejmejo podporo iz drugih skladov, programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov. | 1.   Podpora v okviru Sklada je dodatna
  in se uporablja v sinergiji, dopolnjevanju, skladnosti in doslednosti z drugo
  podporo, ki se zagotavlja
  iz
  drugih skladov, programov in instrumentov
  na ravni
  Unije
  ter na nacionalni in po potrebi regionalni ravni, zlasti s skladom za modernizacijo, programom InvestEU, instrumentom za tehnično podporo, mehanizmom za okrevanje in odpornost ter skladi, ki jih zajema Uredba (EU) 2021/1060
  . Ukrepi in naložbe, podprti v okviru Sklada, lahko prejmejo podporo iz drugih skladov, programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Podpora v okviru Sklada je dodatna
  glede na
  podporo, ki se zagotavlja
  v okviru
  drugih skladov, programov in instrumentov Unije. Ukrepi in naložbe, podprti v okviru Sklada, lahko prejmejo podporo iz drugih skladov, programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov.

1.   Podpora v okviru Sklada je dodatna
  in se uporablja v sinergiji, dopolnjevanju, skladnosti in doslednosti z drugo
  podporo, ki se zagotavlja
  iz
  drugih skladov, programov in instrumentov
  na ravni
  Unije
  ter na nacionalni in po potrebi regionalni ravni, zlasti s skladom za modernizacijo, programom InvestEU, instrumentom za tehnično podporo, mehanizmom za okrevanje in odpornost ter skladi, ki jih zajema Uredba (EU) 2021/1060
  . Ukrepi in naložbe, podprti v okviru Sklada, lahko prejmejo podporo iz drugih skladov, programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Najvišja
  dodeljena finančna sredstva
  se
  izračunajo za vsako državo članico, kot je določeno v Prilogi I in Prilogi II. | 1.   
  Brez poseganja v člen 9(1a) se najvišja
  dodeljena finančna sredstva izračunajo za vsako državo članico, kot je določeno v Prilogi I in Prilogi II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Najvišja
  dodeljena finančna sredstva
  se
  izračunajo za vsako državo članico, kot je določeno v Prilogi I in Prilogi II.

1.   
  Brez poseganja v člen 9(1a) se najvišja
  dodeljena finančna sredstva izračunajo za vsako državo članico, kot je določeno v Prilogi I in Prilogi II.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vsaka država članica lahko predloži zahtevo v vrednosti do svojih najvišjih dodeljenih finančnih sredstev za izvajanje svojega načrta in do največjega deleža dodatnih dodeljenih sredstev, danih na voljo v skladu s členom 9(1a), kot je določeno v Prilogi II in ki temelji na metodologiji za izračun iz Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Vsaka država članica lahko predloži zahtevo v vrednosti do svojih najvišjih dodeljenih finančnih sredstev za izvajanje svojega načrta in do največjega deleža dodatnih dodeljenih sredstev, danih na voljo v skladu s členom 9(1a), kot je določeno v Prilogi II in ki temelji na metodologiji za izračun iz Priloge I.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 a (novo)

Člen 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 13a




  Predhodno financiranje





  1.
     
  Kadar država članica ob predložitvi načrta zaprosi za predhodno financiranje, Komisija pod pogojem, da je sprejela izvedbeni akt iz člena 16(1) te uredbe, izplača predhodno financiranje v višini do 13 % finančnega prispevka iz člena [...] te uredbe. Z odstopanjem od člena 116(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Komisija izvede ustrezno plačilo, kolikor je to mogoče, v dveh mesecih po tem, ko je sklenila posamezno pravno obveznost iz člena 18 te uredbe.






  2.
     
  V primerih izplačila predhodnega financiranja v skladu z odstavkom 1 tega člena se finančni prispevki iz člena [] sorazmerno prilagodijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13a

Predhodno financiranje

1.
     
  Kadar država članica ob predložitvi načrta zaprosi za predhodno financiranje, Komisija pod pogojem, da je sprejela izvedbeni akt iz člena 16(1) te uredbe, izplača predhodno financiranje v višini do 13 % finančnega prispevka iz člena [...] te uredbe. Z odstopanjem od člena 116(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Komisija izvede ustrezno plačilo, kolikor je to mogoče, v dveh mesecih po tem, ko je sklenila posamezno pravno obveznost iz člena 18 te uredbe.

2.
     
  V primerih izplačila predhodnega financiranja v skladu z odstavkom 1 tega člena se finančni prispevki iz člena [] sorazmerno prilagodijo.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice prispevajo k vsaj 60 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov in naložb iz člena 6(1) v svojih načrtih. Prispevek držav članic, katerih BDP na prebivalca po tržnih cenah je nižji od 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018, se omeji na največ 40 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov in naložb iz člena 6(2) v njihovih načrtih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice prispevajo k vsaj 60 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov in naložb iz člena 6(1) v svojih načrtih. Prispevek držav članic, katerih BDP na prebivalca po tržnih cenah je nižji od 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018, se omeji na največ 40 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov in naložb iz člena 6(2) v njihovih načrtih.

Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice prispevajo k vsaj 60 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov in naložb iz člena 6(1) v svojih načrtih. Prispevek držav članic, katerih BDP na prebivalca po tržnih cenah je nižji od 65 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018, se omeji na največ 40 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov in naložb iz člena 6(2) v njihovih načrtih.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2

Člen 14 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice
  med drugim
  uporabijo prihodke od dražbe svojih pravic v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES za svoj nacionalni prispevek k skupnim ocenjenim stroškom svojih načrtov. | 2.   Države članice
  najprej
  uporabijo
  vse
  prihodke od dražbe svojih pravic v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES za svoj nacionalni prispevek k skupnim ocenjenim stroškom svojih načrtov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice
  med drugim
  uporabijo prihodke od dražbe svojih pravic v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES za svoj nacionalni prispevek k skupnim ocenjenim stroškom svojih načrtov.

2.   Države članice
  najprej
  uporabijo
  vse
  prihodke od dražbe svojih pravic v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES za svoj nacionalni prispevek k skupnim ocenjenim stroškom svojih načrtov.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka a – točka i

Člen 15 – odstavek 2 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | ali načrt predstavlja odziv na socialni učinek in izzive, s katerimi se spopadajo ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza v zadevni državi članici
  od vzpostavitve sistema trgovanja z emisijami za stavbe
  in
  cestni prevoz, ki je vzpostavljen v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, zlasti energijsko
  revna gospodinjstva, ob ustreznem upoštevanju izzivov, ugotovljenih v ocenah Komisije glede posodobitve celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta zadevne države članice ter glede njenega napredka v skladu s členom 9(3) ter členoma 13 in 29 Uredbe (EU) 2018/1999 ter v priporočilih Komisije državam članicam, ki so bila izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999 glede na dolgoročni cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050. Pri tem se upoštevajo posebni izzivi in dodeljena finančna sredstva zadevne države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

ali načrt predstavlja odziv na socialni učinek in izzive, s katerimi se spopadajo ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza v zadevni državi članici
  od vzpostavitve sistema trgovanja z emisijami za stavbe
  in
  cestni prevoz, ki je vzpostavljen v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, zlasti energijsko
  revna gospodinjstva, ob ustreznem upoštevanju izzivov, ugotovljenih v ocenah Komisije glede posodobitve celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta zadevne države članice ter glede njenega napredka v skladu s členom 9(3) ter členoma 13 in 29 Uredbe (EU) 2018/1999 ter v priporočilih Komisije državam članicam, ki so bila izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999 glede na dolgoročni cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050. Pri tem se upoštevajo posebni izzivi in dodeljena finančna sredstva zadevne države članice;

od vzpostavitve sistema trgovanja z emisijami za stavbe

cestni prevoz, ki je vzpostavljen v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, zlasti energijsko

| (i) | ali načrt predstavlja
  ustrezen in učinkovit
  odziv na socialni učinek in izzive, s katerimi se
  zaradi učinkov prehoda na podnebno nevtralnost, vključno s cenami ogljika,
  spopadajo ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza v zadevni državi članici
  , zlasti energijsko
  in
  mobilnostno
  revna gospodinjstva, ob ustreznem upoštevanju izzivov, ugotovljenih v ocenah Komisije glede posodobitve celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta zadevne države članice ter glede njenega napredka v skladu s členom 9(3) ter členoma 13 in 29 Uredbe (EU) 2018/1999 ter v priporočilih Komisije državam članicam, ki so bila izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999
  glede podnebnih in energijskih ciljev Unije za leto 2030 in
  glede na dolgoročni cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050. Pri tem se upoštevajo posebni izzivi in dodeljena finančna sredstva zadevne države članice; |
| --- | --- |

(i)

ali načrt predstavlja
  ustrezen in učinkovit
  odziv na socialni učinek in izzive, s katerimi se
  zaradi učinkov prehoda na podnebno nevtralnost, vključno s cenami ogljika,
  spopadajo ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza v zadevni državi članici
  , zlasti energijsko
  in
  mobilnostno
  revna gospodinjstva, ob ustreznem upoštevanju izzivov, ugotovljenih v ocenah Komisije glede posodobitve celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta zadevne države članice ter glede njenega napredka v skladu s členom 9(3) ter členoma 13 in 29 Uredbe (EU) 2018/1999 ter v priporočilih Komisije državam članicam, ki so bila izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999
  glede podnebnih in energijskih ciljev Unije za leto 2030 in
  glede na dolgoročni cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050. Pri tem se upoštevajo posebni izzivi in dodeljena finančna sredstva zadevne države članice;

ustrezen in učinkovit

zaradi učinkov prehoda na podnebno nevtralnost, vključno s cenami ogljika,

, zlasti energijsko

mobilnostno

glede podnebnih in energijskih ciljev Unije za leto 2030 in

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka a – točka i a (novo)

Člen 15 – odstavek 2 – točka a – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | ali je bil načrt pripravljen po tehtnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

ali je bil načrt pripravljen po tehtnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014;

ali je bil načrt pripravljen po tehtnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014;

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka a – točka ii

Člen 15 – odstavek 2 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | ali se pričakuje, da bo načrt zagotovil, da
  noben ukrep ali naložba
  ,
  vključena
  v načrt, ne
  škoduje
  bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

ali se pričakuje, da bo načrt zagotovil, da
  noben ukrep ali naložba
  ,
  vključena
  v načrt, ne
  škoduje
  bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852;

noben ukrep ali naložba

vključena

škoduje

| (ii) | ali se pričakuje, da bo načrt zagotovil, da
  ukrepi in naložbe
  ,
  vključeni
  v načrt, ne
  škodujejo
  bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

(ii)

ali se pričakuje, da bo načrt zagotovil, da
  ukrepi in naložbe
  ,
  vključeni
  v načrt, ne
  škodujejo
  bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852;

ukrepi in naložbe

vključeni

škodujejo

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka a – točka ii a (novo)

Člen 15 – odstavek 2 – točka a – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iia) | ali prejemniki sredstev sklada spoštujejo zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih in delavskih pravicah, ki se uporabljata; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iia)

(iia)

ali prejemniki sredstev sklada spoštujejo zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih in delavskih pravicah, ki se uporabljata;

ali prejemniki sredstev sklada spoštujejo zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih in delavskih pravicah, ki se uporabljata;

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka a – točka iii

Člen 15 – odstavek 2 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | ali načrt vsebuje ukrepe
  in
  naložbe, ki prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z obravnavanjem izzivov, ki izhajajo iz njega, in zlasti k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije za
  leto
   2030 ter mejnikov strategije za mobilnost za leto 2030; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

ali načrt vsebuje ukrepe
  in
  naložbe, ki prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z obravnavanjem izzivov, ki izhajajo iz njega, in zlasti k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije za
  leto
   2030 ter mejnikov strategije za mobilnost za leto 2030;

in

leto

| (iii) | ali načrt vsebuje
  inovativne in obstoječe
  ukrepe
  ter učinkovite
  naložbe
  v rešitve
  , ki prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z obravnavanjem izzivov, ki izhajajo iz njega,
  obravnavanju socialnih učinkov
  in zlasti k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije za
  leti
   2030
  in 2050
  ter mejnikov strategije za mobilnost za leto 2030; |
| --- | --- |

(iii)

ali načrt vsebuje
  inovativne in obstoječe
  ukrepe
  ter učinkovite
  naložbe
  v rešitve
  , ki prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z obravnavanjem izzivov, ki izhajajo iz njega,
  obravnavanju socialnih učinkov
  in zlasti k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije za
  leti
   2030
  in 2050
  ter mejnikov strategije za mobilnost za leto 2030;

inovativne in obstoječe

ter učinkovite

v rešitve

obravnavanju socialnih učinkov

leti

in 2050

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka b – točka i

Člen 15 – odstavek 2 – točka b – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | ali se pričakuje, da bo imel načrt trajne učinke na izzive, ki jih obravnava ta načrt, zlasti na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza ter še posebej na energijsko revna gospodinjstva, v zadevni državi članici; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

ali se pričakuje, da bo imel načrt trajne učinke na izzive, ki jih obravnava ta načrt, zlasti na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza ter še posebej na energijsko revna gospodinjstva, v zadevni državi članici;

| (i) | ali se pričakuje, da bo imel načrt trajne učinke na
  cilj Unije za podnebno nevtralnost do leta 2030 in na
  izzive, ki jih obravnava ta načrt, zlasti na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza ter še posebej na energijsko
  in mobilnostno
  revna gospodinjstva, v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(i)

ali se pričakuje, da bo imel načrt trajne učinke na
  cilj Unije za podnebno nevtralnost do leta 2030 in na
  izzive, ki jih obravnava ta načrt, zlasti na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza ter še posebej na energijsko
  in mobilnostno
  revna gospodinjstva, v zadevni državi članici;

cilj Unije za podnebno nevtralnost do leta 2030 in na

in mobilnostno

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka b – točka iii a (novo)

Člen 15 – odstavek 2 – točka b – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiia) | ali so ukrepi in naložbe, ki jih predlaga zadevna država članica, notranje skladni in spodbujajo dopolnjevanje, sinergijo, skladnost in doslednost z drugimi instrumenti in programi Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiia)

(iiia)

ali so ukrepi in naložbe, ki jih predlaga zadevna država članica, notranje skladni in spodbujajo dopolnjevanje, sinergijo, skladnost in doslednost z drugimi instrumenti in programi Unije;

ali so ukrepi in naložbe, ki jih predlaga zadevna država članica, notranje skladni in spodbujajo dopolnjevanje, sinergijo, skladnost in doslednost z drugimi instrumenti in programi Unije;

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka b – točka iii b (novo)

Člen 15 – odstavek 2 – točka b – točka iii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiib) | ali načrt po potrebi prispeva k trajnostnim in kakovostnim delovnim mestom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiib)

(iiib)

ali načrt po potrebi prispeva k trajnostnim in kakovostnim delovnim mestom;

ali načrt po potrebi prispeva k trajnostnim in kakovostnim delovnim mestom;

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka c – točka i

Člen 15 – odstavek 2 – točka c – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | ali je utemeljitev, ki jo je država članica predložila o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta, razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim okoljskim vplivom in socialnim učinkom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

ali je utemeljitev, ki jo je država članica predložila o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta, razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim okoljskim vplivom in socialnim učinkom;

| (i) | ali je utemeljitev, ki jo je država članica predložila o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta, razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim okoljskim vplivom in socialnim učinkom
  , obenem pa upošteva nacionalne posebnosti, ki lahko vplivajo na stroške, predvidene v načrtu
  ; |
| --- | --- |

(i)

ali je utemeljitev, ki jo je država članica predložila o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta, razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim okoljskim vplivom in socialnim učinkom
  , obenem pa upošteva nacionalne posebnosti, ki lahko vplivajo na stroške, predvidene v načrtu
  ;

, obenem pa upošteva nacionalne posebnosti, ki lahko vplivajo na stroške, predvidene v načrtu

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na podlagi ocene v skladu s členom 15 Komisija z izvedbenim aktom odloči o načrtu države članice v 
  šestih
  mesecih od datuma predložitve tega načrta v skladu s členom 3(1) te uredbe. | Na podlagi ocene v skladu s členom 15 Komisija z izvedbenim aktom odloči o načrtu države članice v 
  treh
  mesecih od datuma predložitve tega načrta v skladu s členom 3(1) te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na podlagi ocene v skladu s členom 15 Komisija z izvedbenim aktom odloči o načrtu države članice v 
  šestih
  mesecih od datuma predložitve tega načrta v skladu s členom 3(1) te uredbe.

šestih

Na podlagi ocene v skladu s členom 15 Komisija z izvedbenim aktom odloči o načrtu države članice v 
  treh
  mesecih od datuma predložitve tega načrta v skladu s členom 3(1) te uredbe.

treh

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

Člen 16 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | finančna sredstva Unije, dodeljena v skladu s členom 13 te uredbe, ki se izplačajo v obrokih, ko država članica zadovoljivo doseže ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta, za katere bo v obdobju 2028–2032 veljala razpoložljivost zneskov iz člena 9(2) te uredbe v okviru letnih zgornjih mej večletnega finančnega okvira iz člena 312 PDEU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

finančna sredstva Unije, dodeljena v skladu s členom 13 te uredbe, ki se izplačajo v obrokih, ko država članica zadovoljivo doseže ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta, za katere bo v obdobju 2028–2032 veljala razpoložljivost zneskov iz člena 9(2) te uredbe v okviru letnih zgornjih mej večletnega finančnega okvira iz člena 312 PDEU;

| (b) | finančna sredstva Unije, dodeljena v skladu s členom 13
  in členom 13a
  te uredbe, ki se izplačajo
  v obliki predhodnega financiranja in
  v obrokih, ko država članica zadovoljivo doseže ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta, za katere bo v obdobju 2028–2032 veljala razpoložljivost zneskov iz člena 9(2) te uredbe v okviru letnih zgornjih mej večletnega finančnega okvira iz člena 312 PDEU; |
| --- | --- |

(b)

finančna sredstva Unije, dodeljena v skladu s členom 13
  in členom 13a
  te uredbe, ki se izplačajo
  v obliki predhodnega financiranja in
  v obrokih, ko država članica zadovoljivo doseže ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta, za katere bo v obdobju 2028–2032 veljala razpoložljivost zneskov iz člena 9(2) te uredbe v okviru letnih zgornjih mej večletnega finančnega okvira iz člena 312 PDEU;

in členom 13a

v obliki predhodnega financiranja in

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Država članica lahko začne izvajati ukrepe iz svojega načrta od [vstaviti datum začetka uporabe te uredbe] predno Komisija sprejme pozitivno odločitev v skladu z odstavkom 1. To ne posega v rezultat ocene Komisije v skladu s členom 15 in v njeno pristojnost, da načrt odobri ali zavrne. Pogoj za dodelitev finančnih sredstev Unije v zvezi s takimi tekočimi ukrepi in naložbami ostaja, da je Komisija s sklepom odobrila načrt in da ta država članica izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje. Kadar Komisija načrt oceni pozitivno, njena odločitev iz odstavka 1 po potrebi vključuje tudi takšne tekoče ukrepe in naložbe ter upošteva dejstvo, da se že izvajajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Država članica lahko začne izvajati ukrepe iz svojega načrta od [vstaviti datum začetka uporabe te uredbe] predno Komisija sprejme pozitivno odločitev v skladu z odstavkom 1. To ne posega v rezultat ocene Komisije v skladu s členom 15 in v njeno pristojnost, da načrt odobri ali zavrne. Pogoj za dodelitev finančnih sredstev Unije v zvezi s takimi tekočimi ukrepi in naložbami ostaja, da je Komisija s sklepom odobrila načrt in da ta država članica izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje. Kadar Komisija načrt oceni pozitivno, njena odločitev iz odstavka 1 po potrebi vključuje tudi takšne tekoče ukrepe in naložbe ter upošteva dejstvo, da se že izvajajo.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar zadevna država članica zaradi objektivnih okoliščin
  , zlasti zaradi dejanskih neposrednih učinkov sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, vzpostavljenega v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES,
  v celoti ali delno ne more več doseči socialnega načrta za podnebje, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, lahko
  zadevna
  država članica Komisiji predloži spremembo svojega načrta, da bi vključila potrebne in ustrezno utemeljene spremembe. Države članice lahko pri pripravi take zahteve zaprosijo za tehnično pomoč. | 1.   Kadar zadevna država članica zaradi objektivnih okoliščin v celoti ali delno ne more več doseči socialnega načrta za podnebje, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, lahko
  ta
  država članica
  po tehtnem posvetovanju z ustreznimi deležniki v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014,
  Komisiji predloži spremembo svojega načrta, da bi vključila potrebne in ustrezno utemeljene spremembe. Države članice lahko pri pripravi take zahteve zaprosijo za tehnično pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kadar zadevna država članica zaradi objektivnih okoliščin
  , zlasti zaradi dejanskih neposrednih učinkov sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, vzpostavljenega v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES,
  v celoti ali delno ne more več doseči socialnega načrta za podnebje, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, lahko
  zadevna
  država članica Komisiji predloži spremembo svojega načrta, da bi vključila potrebne in ustrezno utemeljene spremembe. Države članice lahko pri pripravi take zahteve zaprosijo za tehnično pomoč.

1.   Kadar zadevna država članica zaradi objektivnih okoliščin v celoti ali delno ne more več doseči socialnega načrta za podnebje, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, lahko
  ta
  država članica
  po tehtnem posvetovanju z ustreznimi deležniki v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014,
  Komisiji predloži spremembo svojega načrta, da bi vključila potrebne in ustrezno utemeljene spremembe. Države članice lahko pri pripravi take zahteve zaprosijo za tehnično pomoč.

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 a (novo)

Člen 17 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kadar so na voljo dodatne dodelitve v skladu s členom 9(1a), lahko zadevna država članica Komisiji predloži ciljno usmerjeno spremembo svojega načrta, da se: |
| | (a) | poveča število upravičencev ukrepa ali naložbe, določene v načrtu, ali stroške, ki jih ti imajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Kadar so na voljo dodatne dodelitve v skladu s členom 9(1a), lahko zadevna država članica Komisiji predloži ciljno usmerjeno spremembo svojega načrta, da se:

(a)

(a)

poveča število upravičencev ukrepa ali naložbe, določene v načrtu, ali stroške, ki jih ti imajo;

poveča število upravičencev ukrepa ali naložbe, določene v načrtu, ali stroške, ki jih ti imajo;

| (b) | doda ukrepe ali naložbe v skladu s členom 6. |
| --- | --- |

(b)

(b)

doda ukrepe ali naložbe v skladu s členom 6.

doda ukrepe ali naložbe v skladu s členom 6.

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3

Člen 17 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar Komisija pozitivno oceni spremenjeni načrt, v skladu s členom 16(1) v treh mesecih po uradni predložitvi spremenjenega načrta s strani države članice z izvedbenim aktom sprejme sklep, v kateri navede razloge za svojo pozitivno oceno. | 3.   Kadar Komisija pozitivno oceni spremenjeni načrt, v skladu s členom 16(1) v treh mesecih po uradni predložitvi spremenjenega načrta s strani države članice z izvedbenim aktom sprejme sklep, v kateri navede razloge za svojo pozitivno oceno.
  Kadar se načrt spremeni, kot je določeno v odstavku 1a(a) se to obdobje skrajša na šest tednov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar Komisija pozitivno oceni spremenjeni načrt, v skladu s členom 16(1) v treh mesecih po uradni predložitvi spremenjenega načrta s strani države članice z izvedbenim aktom sprejme sklep, v kateri navede razloge za svojo pozitivno oceno.

3.   Kadar Komisija pozitivno oceni spremenjeni načrt, v skladu s členom 16(1) v treh mesecih po uradni predložitvi spremenjenega načrta s strani države članice z izvedbenim aktom sprejme sklep, v kateri navede razloge za svojo pozitivno oceno.
  Kadar se načrt spremeni, kot je določeno v odstavku 1a(a) se to obdobje skrajša na šest tednov.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 5

Člen 17 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Do 15. marca 2027 vsaka zadevna država članica oceni ustreznost svojih načrtov ob upoštevanju dejanskih neposrednih učinkov
  sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz
  ,
  vzpostavljenega v skladu
  s 
  poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES
  . Te ocene so Komisiji predložene kot del dvoletnega poročanja o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999. | 5.   Do 15. marca 2027 vsaka zadevna država članica oceni ustreznost svojih načrtov ob upoštevanju dejanskih neposrednih učinkov
  prehoda na podnebno nevtralnost
  ,
  vključno
  s 
  cenami ogljika
  . Te ocene so Komisiji predložene kot del dvoletnega poročanja o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Do 15. marca 2027 vsaka zadevna država članica oceni ustreznost svojih načrtov ob upoštevanju dejanskih neposrednih učinkov
  sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz
  ,
  vzpostavljenega v skladu
  s 
  poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES
  . Te ocene so Komisiji predložene kot del dvoletnega poročanja o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999.

5.   Do 15. marca 2027 vsaka zadevna država članica oceni ustreznost svojih načrtov ob upoštevanju dejanskih neposrednih učinkov
  prehoda na podnebno nevtralnost
  ,
  vključno
  s 
  cenami ogljika
  . Te ocene so Komisiji predložene kot del dvoletnega poročanja o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ko Komisija sprejme sklep iz člena 16, pravočasno sklene sporazum z zadevno državo članico, ki predstavlja posamezno pravno obveznost v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, ki zajema obdobje 
  2025–2027. Navedeni sporazum se lahko sklene najmanj eno leto pred letom, v katerem se začnejo dražbe v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES. | 1.   Ko Komisija sprejme sklep iz člena 16, pravočasno sklene sporazum z zadevno državo članico, ki predstavlja posamezno pravno obveznost v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, ki zajema obdobje
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe] do leta 2027. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ko Komisija sprejme sklep iz člena 16, pravočasno sklene sporazum z zadevno državo članico, ki predstavlja posamezno pravno obveznost v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, ki zajema obdobje 
  2025–2027. Navedeni sporazum se lahko sklene najmanj eno leto pred letom, v katerem se začnejo dražbe v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES.

1.   Ko Komisija sprejme sklep iz člena 16, pravočasno sklene sporazum z zadevno državo članico, ki predstavlja posamezno pravno obveznost v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, ki zajema obdobje
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe] do leta 2027.

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 19 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavka 
  3
  ugotovi, da mejniki in cilji, določeni v sklepu Komisije iz člena 16, niso bili zadovoljivo izpolnjeni, se izplačilo celotnih dodeljenih finančnih sredstev ali njihovega dela začasno prekine.
  Zadevna
  država članica lahko predloži svoje pripombe v enem mesecu po obvestilu o oceni Komisije. | Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavka 
  2
  ugotovi, da mejniki in cilji, določeni v sklepu Komisije iz člena 16, niso bili zadovoljivo izpolnjeni, se izplačilo celotnih dodeljenih finančnih sredstev ali njihovega dela začasno prekine.
  Znesek dodeljenih finančnih sredstev, katerih plačilo je bilo začasno prekinjeno, ustreza stroškom ukrepov, katerih mejniki in cilji niso zadovoljivo izpolnjeni.
  Država članica lahko predloži svoje pripombe v enem mesecu po obvestilu o oceni Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavka 
  3
  ugotovi, da mejniki in cilji, določeni v sklepu Komisije iz člena 16, niso bili zadovoljivo izpolnjeni, se izplačilo celotnih dodeljenih finančnih sredstev ali njihovega dela začasno prekine.
  Zadevna
  država članica lahko predloži svoje pripombe v enem mesecu po obvestilu o oceni Komisije.

3

Zadevna

Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavka 
  2
  ugotovi, da mejniki in cilji, določeni v sklepu Komisije iz člena 16, niso bili zadovoljivo izpolnjeni, se izplačilo celotnih dodeljenih finančnih sredstev ali njihovega dela začasno prekine.
  Znesek dodeljenih finančnih sredstev, katerih plačilo je bilo začasno prekinjeno, ustreza stroškom ukrepov, katerih mejniki in cilji niso zadovoljivo izpolnjeni.
  Država članica lahko predloži svoje pripombe v enem mesecu po obvestilu o oceni Komisije.

2

Znesek dodeljenih finančnih sredstev, katerih plačilo je bilo začasno prekinjeno, ustreza stroškom ukrepov, katerih mejniki in cilji niso zadovoljivo izpolnjeni.

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4 a (novo)

Člen 19 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Če Komisija ugotovi, da zadevna država članica v okviru tega člena ni uveljavila zakonov, predpisov in drugih upravnih določb, potrebnih za uskladitev z Direktivo (EU) [lll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi poglavja IVa Direktive .../.../ES [(COD)2021/0211], se izplačilo dodeljenih finančnih sredstev začasno prekine. Začasna prekinitev se odpravi le, če zadevna država članica uveljavi te zakone, predpise in druge upravne določbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Če Komisija ugotovi, da zadevna država članica v okviru tega člena ni uveljavila zakonov, predpisov in drugih upravnih določb, potrebnih za uskladitev z Direktivo (EU) [lll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi poglavja IVa Direktive .../.../ES [(COD)2021/0211], se izplačilo dodeljenih finančnih sredstev začasno prekine. Začasna prekinitev se odpravi le, če zadevna država članica uveljavi te zakone, predpise in druge upravne določbe.

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 7

Člen 19 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Kadar v 12 mesecih po datumu sklenitve ustreznih sporazumov iz člena 18 zadevna država članica ni dosegla nobenega vidnega napredka v zvezi z zadevnimi mejniki in cilji, Komisija odpove zadevne sporazume iz člena 18 ter razveljavi odobritev zneska dodeljenih finančnih sredstev. Komisija sprejme sklep o odpovedi sporazumov iz člena 18, potem ko je zadevni državi članici dala možnost, da v dveh mesecih po prejemu obvestila o oceni Komisije predloži svoje pripombe o tem, ali ni bil dosežen noben vidni napredek. | 7.   Kadar v 12 mesecih po datumu sklenitve ustreznih sporazumov iz člena 18 zadevna država članica ni dosegla nobenega vidnega napredka v zvezi z zadevnimi mejniki in cilji, Komisija odpove zadevne sporazume iz člena 18 ter razveljavi odobritev zneska dodeljenih finančnih sredstev.
  Vsako predhodno financiranje v skladu s členom [13a] je treba izterjati v celoti.
  Komisija sprejme sklep o odpovedi sporazumov iz člena 18, potem ko je zadevni državi članici dala možnost, da v dveh mesecih po prejemu obvestila o oceni Komisije predloži svoje pripombe o tem, ali ni bil dosežen noben vidni napredek.
  Vsa sproščena sredstva se sorazmerno dodelijo drugim državam članicam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Kadar v 12 mesecih po datumu sklenitve ustreznih sporazumov iz člena 18 zadevna država članica ni dosegla nobenega vidnega napredka v zvezi z zadevnimi mejniki in cilji, Komisija odpove zadevne sporazume iz člena 18 ter razveljavi odobritev zneska dodeljenih finančnih sredstev. Komisija sprejme sklep o odpovedi sporazumov iz člena 18, potem ko je zadevni državi članici dala možnost, da v dveh mesecih po prejemu obvestila o oceni Komisije predloži svoje pripombe o tem, ali ni bil dosežen noben vidni napredek.

7.   Kadar v 12 mesecih po datumu sklenitve ustreznih sporazumov iz člena 18 zadevna država članica ni dosegla nobenega vidnega napredka v zvezi z zadevnimi mejniki in cilji, Komisija odpove zadevne sporazume iz člena 18 ter razveljavi odobritev zneska dodeljenih finančnih sredstev.
  Vsako predhodno financiranje v skladu s členom [13a] je treba izterjati v celoti.
  Komisija sprejme sklep o odpovedi sporazumov iz člena 18, potem ko je zadevni državi članici dala možnost, da v dveh mesecih po prejemu obvestila o oceni Komisije predloži svoje pripombe o tem, ali ni bil dosežen noben vidni napredek.
  Vsa sproščena sredstva se sorazmerno dodelijo drugim državam članicam.

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice pri izvajanju Sklada kot upravičenke v okviru Sklada sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije in za zagotovitev, da je uporaba sredstev v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi
  s
  preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in navzkrižij interesov. V ta namen države članice zagotovijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole, podrobneje opisan v Prilogi III, in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov. Države članice se lahko oprejo na svoje običajne nacionalne sisteme upravljanja proračuna. | 1.   Države članice pri izvajanju Sklada kot upravičenke v okviru Sklada
  spoštujejo temeljne vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, vključno s pravno državo.
  Sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije in za zagotovitev, da je uporaba sredstev v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi
  z zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države,
  preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in navzkrižij interesov. V ta namen države članice zagotovijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole, podrobneje opisan v Prilogi III, in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov. Države članice se lahko oprejo na svoje običajne nacionalne sisteme upravljanja proračuna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice pri izvajanju Sklada kot upravičenke v okviru Sklada sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije in za zagotovitev, da je uporaba sredstev v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi
  s
  preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in navzkrižij interesov. V ta namen države članice zagotovijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole, podrobneje opisan v Prilogi III, in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov. Države članice se lahko oprejo na svoje običajne nacionalne sisteme upravljanja proračuna.

1.   Države članice pri izvajanju Sklada kot upravičenke v okviru Sklada
  spoštujejo temeljne vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, vključno s pravno državo.
  Sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije in za zagotovitev, da je uporaba sredstev v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi
  z zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države,
  preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in navzkrižij interesov. V ta namen države članice zagotovijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole, podrobneje opisan v Prilogi III, in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov. Države članice se lahko oprejo na svoje običajne nacionalne sisteme upravljanja proračuna.

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1 a (novo)

Člen 20 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija pri izvajanju Sklada sprejme vse potrebne ukrepe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092, da v primeru kršitev načel pravne države v državah članicah zagotovi zaščito sredstev v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira Sklad. V ta namen Komisija zagotovi uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in izterjavo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija pri izvajanju Sklada sprejme vse potrebne ukrepe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092, da v primeru kršitev načel pravne države v državah članicah zagotovi zaščito sredstev v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira Sklad. V ta namen Komisija zagotovi uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in izterjavo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov.

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 5 a (novo)

Člen 20 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kadar se ugotovi, da kršitve načel pravne države v državi članici dovolj neposredno vplivajo ali bi lahko resno vplivale na dobro finančno poslovodenje Sklada ali zaščito finančnih interesov Unije, bi morala Komisija sprejeti ustrezne ukrepe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092, ki lahko med drugim vključuje začasno ustavitev izplačevanja obrokov prizadetim nacionalnim organom. V takih primerih Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da imajo predvideni končni upravičenci Sklada še naprej dostop do pomoči EU, pri čemer Komisija zagotavlja izplačila prek lokalnih in regionalnih organov, nevladnih organizacij ali drugih subjektov z dokazano sposobnostjo zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Kadar se ugotovi, da kršitve načel pravne države v državi članici dovolj neposredno vplivajo ali bi lahko resno vplivale na dobro finančno poslovodenje Sklada ali zaščito finančnih interesov Unije, bi morala Komisija sprejeti ustrezne ukrepe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092, ki lahko med drugim vključuje začasno ustavitev izplačevanja obrokov prizadetim nacionalnim organom. V takih primerih Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da imajo predvideni končni upravičenci Sklada še naprej dostop do pomoči EU, pri čemer Komisija zagotavlja izplačila prek lokalnih in regionalnih organov, nevladnih organizacij ali drugih subjektov z dokazano sposobnostjo zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja Sklada.

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 21 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija in zadevne države članice v skladu s svojimi pristojnostmi spodbujajo sinergije in zagotavljajo učinkovito usklajevanje Sklada z drugimi programi in instrumenti Unije, vključno s programom InvestEU, Instrumentom za tehnično podporo, mehanizmom za okrevanje in odpornost ter skladi iz Uredbe (EU) 2021/1060. V ta namen: | Komisija in zadevne države članice v skladu s svojimi pristojnostmi spodbujajo sinergije in zagotavljajo učinkovito usklajevanje Sklada z drugimi programi in instrumenti Unije, vključno s 
  skladom za modernizacijo,
  programom InvestEU, Instrumentom za tehnično podporo, mehanizmom za okrevanje in odpornost ter skladi iz Uredbe (EU) 2021/1060. V ta namen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija in zadevne države članice v skladu s svojimi pristojnostmi spodbujajo sinergije in zagotavljajo učinkovito usklajevanje Sklada z drugimi programi in instrumenti Unije, vključno s programom InvestEU, Instrumentom za tehnično podporo, mehanizmom za okrevanje in odpornost ter skladi iz Uredbe (EU) 2021/1060. V ta namen:

Komisija in zadevne države članice v skladu s svojimi pristojnostmi spodbujajo sinergije in zagotavljajo učinkovito usklajevanje Sklada z drugimi programi in instrumenti Unije, vključno s 
  skladom za modernizacijo,
  programom InvestEU, Instrumentom za tehnično podporo, mehanizmom za okrevanje in odpornost ter skladi iz Uredbe (EU) 2021/1060. V ta namen:

skladom za modernizacijo,

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka a

Člen 21 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotavljajo komplementarnost, sinergijo, usklajenost in doslednost med različnimi instrumenti na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, regionalni ravni, tako v fazi načrtovanja kot tudi v fazi izvajanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotavljajo komplementarnost, sinergijo, usklajenost in doslednost med različnimi instrumenti na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, regionalni ravni, tako v fazi načrtovanja kot tudi v fazi izvajanja;

| (a) | zagotavljajo komplementarnost, sinergijo, usklajenost in doslednost med različnimi instrumenti na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno,
  lokalni in
  regionalni ravni, tako v fazi načrtovanja kot tudi v fazi izvajanja; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo komplementarnost, sinergijo, usklajenost in doslednost med različnimi instrumenti na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno,
  lokalni in
  regionalni ravni, tako v fazi načrtovanja kot tudi v fazi izvajanja;

lokalni in

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 – točka c

Člen 21 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje in nadzor na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, regionalni ravni, da se dosežejo cilji Sklada. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje in nadzor na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, regionalni ravni, da se dosežejo cilji Sklada.

| (c) | zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje in nadzor na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno,
  na lokalni in
  regionalni ravni
  , vključno z ustreznimi deležniki, v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014
  , da se dosežejo cilji Sklada. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje in nadzor na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno,
  na lokalni in
  regionalni ravni
  , vključno z ustreznimi deležniki, v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014
  , da se dosežejo cilji Sklada.

na lokalni in

, vključno z ustreznimi deležniki, v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov.

črtano

črtano

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 a (novo)

Člen 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 22a |
| | Prepoznavnost financiranja Unije |
| | 1.
     
  Vsaka država članica zagotovi: |
| | (a) | prepoznavnost podpore Unije za posredniške subjekte in končne upravičence pri vseh dejavnostih, povezanih z operacijami, ki prejmejo podporo iz Sklada, tudi tako, da prikažejo znak Unije ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 22a

Člen 22a

Prepoznavnost financiranja Unije

Prepoznavnost financiranja Unije

1.
     
  Vsaka država članica zagotovi:

(a)

(a)

prepoznavnost podpore Unije za posredniške subjekte in končne upravičence pri vseh dejavnostih, povezanih z operacijami, ki prejmejo podporo iz Sklada, tudi tako, da prikažejo znak Unije ter

prepoznavnost podpore Unije za posredniške subjekte in končne upravičence pri vseh dejavnostih, povezanih z operacijami, ki prejmejo podporo iz Sklada, tudi tako, da prikažejo znak Unije ter

| (b) | komuniciranje z državljani Unije o vlogi in dosežkih sklada prek enotnega spletnega portala, ki omogoča dostop do vseh programov, v katerih sodeluje zadevna država članica. |
| --- | --- |

(b)

(b)

komuniciranje z državljani Unije o vlogi in dosežkih sklada prek enotnega spletnega portala, ki omogoča dostop do vseh programov, v katerih sodeluje zadevna država članica.

komuniciranje z državljani Unije o vlogi in dosežkih sklada prek enotnega spletnega portala, ki omogoča dostop do vseh programov, v katerih sodeluje zadevna država članica.

2.
     
  Države članice potrdijo in po potrebi zagotovijo, da posredniški subjekti priznajo podporo iz Sklada in izvor tega financiranja, tako da:

| (a) | zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije za končne upravičence in javnost, tudi tako, da emblem Unije in ustrezno izjavo o financiranju z napisom „Sofinancira Evropska unija – Socialni sklad za podnebje“ prikažejo v dokumentih in komunikacijskem gradivu, ki zadevajo izvajanje operacije in so namenjeni končnim upravičencem ali javnosti; |
| --- | --- |

(a)

(a)

zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije za končne upravičence in javnost, tudi tako, da emblem Unije in ustrezno izjavo o financiranju z napisom „Sofinancira Evropska unija – Socialni sklad za podnebje“ prikažejo v dokumentih in komunikacijskem gradivu, ki zadevajo izvajanje operacije in so namenjeni končnim upravičencem ali javnosti;

zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije za končne upravičence in javnost, tudi tako, da emblem Unije in ustrezno izjavo o financiranju z napisom „Sofinancira Evropska unija – Socialni sklad za podnebje“ prikažejo v dokumentih in komunikacijskem gradivu, ki zadevajo izvajanje operacije in so namenjeni končnim upravičencem ali javnosti;

| (b) | na svojem uradnem spletnem mestu, kadar obstaja, in na straneh družbenih medijev sorazmerno z ravnjo podpore zagotovijo kratek opis operacije, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se izpostavi finančna podpora Unije ter |
| --- | --- |

(b)

(b)

na svojem uradnem spletnem mestu, kadar obstaja, in na straneh družbenih medijev sorazmerno z ravnjo podpore zagotovijo kratek opis operacije, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se izpostavi finančna podpora Unije ter

na svojem uradnem spletnem mestu, kadar obstaja, in na straneh družbenih medijev sorazmerno z ravnjo podpore zagotovijo kratek opis operacije, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se izpostavi finančna podpora Unije ter

| (c) | za operacije, ki vključujejo finančne instrumente, tudi za začasno neposredno dohodkovno podporo v skladu s členom 6(1), objavijo znesek podpore, ki ga končni upravičenci prejmejo iz Sklada. |
| --- | --- |

(c)

(c)

za operacije, ki vključujejo finančne instrumente, tudi za začasno neposredno dohodkovno podporo v skladu s členom 6(1), objavijo znesek podpore, ki ga končni upravičenci prejmejo iz Sklada.

za operacije, ki vključujejo finančne instrumente, tudi za začasno neposredno dohodkovno podporo v skladu s členom 6(1), objavijo znesek podpore, ki ga končni upravičenci prejmejo iz Sklada.

3.
     
  Kadar država članica ne izpolnjuje obveznosti iz odstavkov 1 in 2 in če niso bili sprejeti nobeni popravni ukrepi, Komisija ob upoštevanju načela sorazmernosti ukrepa, in sicer vsako leto zadevni državi članici ukine do 5 % podpore iz Sklada.

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 23 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka zadevna država članica Komisiji vsaki dve leti poroča o izvajanju svojega načrta v okviru celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu s členom 28 navedene uredbe. Zadevne države članice v svoje poročilo o napredku vključijo: | 1.   Vsaka zadevna država članica Komisiji vsaki dve leti poroča o izvajanju svojega načrta v okviru celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu s členom 28 navedene uredbe
  ter po tehtnem posvetovanju z ustreznimi deležniki v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014
  . Zadevne države članice v svoje poročilo o napredku vključijo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka zadevna država članica Komisiji vsaki dve leti poroča o izvajanju svojega načrta v okviru celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu s členom 28 navedene uredbe. Zadevne države članice v svoje poročilo o napredku vključijo:

1.   Vsaka zadevna država članica Komisiji vsaki dve leti poroča o izvajanju svojega načrta v okviru celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu s členom 28 navedene uredbe
  ter po tehtnem posvetovanju z ustreznimi deležniki v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014
  . Zadevne države članice v svoje poročilo o napredku vključijo:

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka a

Člen 23 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podrobne kvantitativne informacije o številu energijsko revnih gospodinjstev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

podrobne kvantitativne informacije o številu energijsko revnih gospodinjstev;

| (a) | podrobne kvantitativne informacije o številu energijsko
  in mobilnostno
  revnih gospodinjstev
  , zlasti ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza
  ; |
| --- | --- |

(a)

podrobne kvantitativne informacije o številu energijsko
  in mobilnostno
  revnih gospodinjstev
  , zlasti ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza
  ;

in mobilnostno

, zlasti ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 23 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | podrobne informacije o uporabi opredelitev energijske in mobilnostne revščine v skladu s členom 2(2) in (2a) na podlagi konkretnih in merljivih meril; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

podrobne informacije o uporabi opredelitev energijske in mobilnostne revščine v skladu s členom 2(2) in (2a) na podlagi konkretnih in merljivih meril;

podrobne informacije o uporabi opredelitev energijske in mobilnostne revščine v skladu s členom 2(2) in (2a) na podlagi konkretnih in merljivih meril;

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka b

Člen 23 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | po potrebi podrobne
  informacije o napredku pri doseganju
  nacionalnega okvirnega cilja zmanjšanja
  števila energijsko
  revnih
  gospodinjstev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

po potrebi podrobne
  informacije o napredku pri doseganju
  nacionalnega okvirnega cilja zmanjšanja
  števila energijsko
  revnih
  gospodinjstev;

po potrebi podrobne

nacionalnega okvirnega cilja zmanjšanja

revnih

| (b) | podrobne
  informacije o napredku pri doseganju
  nacionalnih okvirnih ciljev za zmanjšanje
  števila energijsko
  in mobilnostno revnih gospodinjstev, zlasti ranljivih
  gospodinjstev
  , ranljivih mikropodjetij, ranljivih malih in srednjih podjetij in ranljivih uporabnikov prevoza
  ; |
| --- | --- |

(b)

podrobne
  informacije o napredku pri doseganju
  nacionalnih okvirnih ciljev za zmanjšanje
  števila energijsko
  in mobilnostno revnih gospodinjstev, zlasti ranljivih
  gospodinjstev
  , ranljivih mikropodjetij, ranljivih malih in srednjih podjetij in ranljivih uporabnikov prevoza
  ;

podrobne

nacionalnih okvirnih ciljev za zmanjšanje

in mobilnostno revnih gospodinjstev, zlasti ranljivih

, ranljivih mikropodjetij, ranljivih malih in srednjih podjetij in ranljivih uporabnikov prevoza

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka c

Člen 23 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | podrobne informacije o rezultatih ukrepov in naložb, vključenih v njihov načrt; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

podrobne informacije o rezultatih ukrepov in naložb, vključenih v njihov načrt;

| (c) | podrobne informacije o rezultatih ukrepov in naložb,
  zlasti v zvezi z doseženim zmanjšanjem emisij in številom ljudi, ki imajo koristi od ukrepov,
  vključenih v njihov načrt; |
| --- | --- |

(c)

podrobne informacije o rezultatih ukrepov in naložb,
  zlasti v zvezi z doseženim zmanjšanjem emisij in številom ljudi, ki imajo koristi od ukrepov,
  vključenih v njihov načrt;

zlasti v zvezi z doseženim zmanjšanjem emisij in številom ljudi, ki imajo koristi od ukrepov,

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 23 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | obrazložitev, kako naj bi ukrepi iz načrta prispevali k enakosti spolov in enakim možnostim za vse ter vključevanju teh ciljev v skladu z načeli 2 in 3 evropskega stebra socialnih pravic, ciljem OZN glede trajnostnega razvoja št. 5 in po potrebi z nacionalno strategijo za enakost spolov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

obrazložitev, kako naj bi ukrepi iz načrta prispevali k enakosti spolov in enakim možnostim za vse ter vključevanju teh ciljev v skladu z načeli 2 in 3 evropskega stebra socialnih pravic, ciljem OZN glede trajnostnega razvoja št. 5 in po potrebi z nacionalno strategijo za enakost spolov;

obrazložitev, kako naj bi ukrepi iz načrta prispevali k enakosti spolov in enakim možnostim za vse ter vključevanju teh ciljev v skladu z načeli 2 in 3 evropskega stebra socialnih pravic, ciljem OZN glede trajnostnega razvoja št. 5 in po potrebi z nacionalno strategijo za enakost spolov;

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka c b (novo)

Člen 23 – odstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | podrobne informacije o deležu in ciljih neposredne dohodkovne podpore iz njihovega načrta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

podrobne informacije o deležu in ciljih neposredne dohodkovne podpore iz njihovega načrta;

podrobne informacije o deležu in ciljih neposredne dohodkovne podpore iz njihovega načrta;

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka f

Člen 23 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | leta 2027 oceno načrta iz člena 17(5) ob upoštevanju dejanskih neposrednih učinkov sistema trgovanja z emisijami
  za stavbe in cestni prevoz,
  vzpostavljenega
  v skladu s poglavjem IVa
  Direktive 2003/87/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

leta 2027 oceno načrta iz člena 17(5) ob upoštevanju dejanskih neposrednih učinkov sistema trgovanja z emisijami
  za stavbe in cestni prevoz,
  vzpostavljenega
  v skladu s poglavjem IVa
  Direktive 2003/87/ES;

za stavbe in cestni prevoz,

v skladu s poglavjem IVa

| (f) | leta 2027 oceno načrta iz člena 17(5) ob upoštevanju dejanskih neposrednih učinkov sistema trgovanja z emisijami vzpostavljenega
  na podlagi
  Direktive 2003/87/ES; |
| --- | --- |

(f)

leta 2027 oceno načrta iz člena 17(5) ob upoštevanju dejanskih neposrednih učinkov sistema trgovanja z emisijami vzpostavljenega
  na podlagi
  Direktive 2003/87/ES;

na podlagi

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 a (novo)

Člen 23 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija spremlja delež stroškov, povezanih s predajo pravic v skladu s poglavjem IVa Direktive .../.../ES[(COD)2021/0211], ki jih prevzamejo dobavitelji goriva in se prenesejo na končne potrošnike. Komisija vsako leto o svojih ugotovitvah poroča Parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija spremlja delež stroškov, povezanih s predajo pravic v skladu s poglavjem IVa Direktive .../.../ES[(COD)2021/0211], ki jih prevzamejo dobavitelji goriva in se prenesejo na končne potrošnike. Komisija vsako leto o svojih ugotovitvah poroča Parlamentu.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 4

Člen 23 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25, da se dopolni ta uredba za določitev skupnih kazalnikov, ki se uporabljajo za poročanje o napredku, ter spremljanje in ocenjevanje Sklada za dosego ciljev iz člena 1. | 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25, da se dopolni ta uredba za določitev skupnih kazalnikov, ki se uporabljajo za poročanje o napredku, ter spremljanje in ocenjevanje Sklada za dosego ciljev iz člena 1
  , vključno s predlogami, na podlagi katerih morajo poročati države članice. Komisija te delegirane akte sprejme najkasneje [3 mesece po datumu začetka veljavnosti te uredbe]
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25, da se dopolni ta uredba za določitev skupnih kazalnikov, ki se uporabljajo za poročanje o napredku, ter spremljanje in ocenjevanje Sklada za dosego ciljev iz člena 1.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 25, da se dopolni ta uredba za določitev skupnih kazalnikov, ki se uporabljajo za poročanje o napredku, ter spremljanje in ocenjevanje Sklada za dosego ciljev iz člena 1
  , vključno s predlogami, na podlagi katerih morajo poročati države članice. Komisija te delegirane akte sprejme najkasneje [3 mesece po datumu začetka veljavnosti te uredbe]
  .

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 a (novo)

Člen 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 23a |
| | Preglednost |
| | 1.
     
  Komisija načrte, ki so jih predložile države članice, in odločitve, ki jih objavi, hkrati in pod enakimi pogoji brez nepotrebnega odlašanja posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| | 2.
     
  Informacije, ki jih Komisija v okviru te uredbe ali njenega izvajanja posreduje Svetu ali enemu od njegovih pripravljalnih teles, so istočasno na voljo Evropskemu parlamentu, pri čemer se po potrebi upoštevajo pravila o zaupnosti. |
| | 3.
     
  Komisija pristojnemu odboru Evropskega parlamenta zagotovi pregled svojih predhodnih ugotovitev glede zadovoljivega izpolnjevanja ustreznih mejnikov in ciljev, ki so vključeni v načrte držav članic. |
| | 4.
     
  Pristojni odbori Evropskega parlamenta lahko Komisijo pozovejo, naj zagotovi informacije o stanju njene ocene načrtov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 23a

Člen 23a

Preglednost

Preglednost

1.
     
  Komisija načrte, ki so jih predložile države članice, in odločitve, ki jih objavi, hkrati in pod enakimi pogoji brez nepotrebnega odlašanja posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

2.
     
  Informacije, ki jih Komisija v okviru te uredbe ali njenega izvajanja posreduje Svetu ali enemu od njegovih pripravljalnih teles, so istočasno na voljo Evropskemu parlamentu, pri čemer se po potrebi upoštevajo pravila o zaupnosti.

3.
     
  Komisija pristojnemu odboru Evropskega parlamenta zagotovi pregled svojih predhodnih ugotovitev glede zadovoljivega izpolnjevanja ustreznih mejnikov in ciljev, ki so vključeni v načrte držav članic.

4.
     
  Pristojni odbori Evropskega parlamenta lahko Komisijo pozovejo, naj zagotovi informacije o stanju njene ocene načrtov.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 b (novo)

Člen 23 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 23b |
| | Socialni dialog o podnebju |
| | 1.
     
  Da bi okrepili dialog med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter zagotovili večjo preglednost in odgovornost, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta dvakrat letno povabi Komisijo na razpravo o naslednjih zadevah: |
| | (a) | načrtih držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 23b

Člen 23b

Socialni dialog o podnebju

Socialni dialog o podnebju

1.
     
  Da bi okrepili dialog med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter zagotovili večjo preglednost in odgovornost, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta dvakrat letno povabi Komisijo na razpravo o naslednjih zadevah:

(a)

(a)

načrtih držav članic;

načrtih držav članic;

| (b) | Komisijinih ocenah načrtov držav članic; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisijinih ocenah načrtov držav članic;

Komisijinih ocenah načrtov držav članic;

| (c) | stanju glede doseganja mejnikov in ciljev iz načrtov držav članic; |
| --- | --- |

(c)

(c)

stanju glede doseganja mejnikov in ciljev iz načrtov držav članic;

stanju glede doseganja mejnikov in ciljev iz načrtov držav članic;

| (d) | postopkih plačila, začasne ustavitve in prekinitve, vključno z vsemi predstavljenimi opažanji in popravnimi ukrepi, ki jih sprejmejo države članice za zagotovitev zadovoljivega izpolnjevanja mejnikov in ciljev; |
| --- | --- |

(d)

(d)

postopkih plačila, začasne ustavitve in prekinitve, vključno z vsemi predstavljenimi opažanji in popravnimi ukrepi, ki jih sprejmejo države članice za zagotovitev zadovoljivega izpolnjevanja mejnikov in ciljev;

postopkih plačila, začasne ustavitve in prekinitve, vključno z vsemi predstavljenimi opažanji in popravnimi ukrepi, ki jih sprejmejo države članice za zagotovitev zadovoljivega izpolnjevanja mejnikov in ciljev;

| (e) | vseh drugih ustreznih informacijah in dokumentaciji, ki jo Komisija predloži pristojnemu odboru Evropskega parlamenta v zvezi z izvajanjem Sklada. |
| --- | --- |

(e)

(e)

vseh drugih ustreznih informacijah in dokumentaciji, ki jo Komisija predloži pristojnemu odboru Evropskega parlamenta v zvezi z izvajanjem Sklada.

vseh drugih ustreznih informacijah in dokumentaciji, ki jo Komisija predloži pristojnemu odboru Evropskega parlamenta v zvezi z izvajanjem Sklada.

2.
     
  Evropski parlament lahko svoje mnenje o zadevah iz odstavka 1 izrazi v resolucijah.

3.
     
  Komisija upošteva vse elemente, ki izhajajo iz stališč, izraženih v socialnem dialogu o podnebju, vključno z resolucijami Evropskega parlamenta, če so predložene.

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija do 1. julija 
  2028
  Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o oceni
  izvajanju
  in
  delovanju
  Sklada. | 1.   Komisija do 1. julija
  2026
  Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o oceni
  izvajanja
  in
  delovanja
  Sklada
  do tega datuma, pri čemer upošteva zlasti rezultate prvih poročil, ki so jih države članice predložile v skladu s členom 23
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija do 1. julija 
  2028
  Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o oceni
  izvajanju
  in
  delovanju
  Sklada.

1.   Komisija do 1. julija
  2026
  Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o oceni
  izvajanja
  in
  delovanja
  Sklada
  do tega datuma, pri čemer upošteva zlasti rezultate prvih poročil, ki so jih države članice predložile v skladu s členom 23
  .

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 a (novo)

Člen 24 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija za vsako leto delovanja sklada Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o zmanjšanju emisij CO2 zaradi naložb v energijsko učinkovitost stavb, vključevanje energije iz obnovljivih virov in zagotavljanje boljšega dostopa do brez- in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija za vsako leto delovanja sklada Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o zmanjšanju emisij CO2 zaradi naložb v energijsko učinkovitost stavb, vključevanje energije iz obnovljivih virov in zagotavljanje boljšega dostopa do brez- in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 3

Člen 24 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V poročilu o oceni
  se zlasti ocenijo obseg, v katerem so bili doseženi cilji Sklada
  iz
  člena 1, učinkovitost porabe sredstev in dodana vrednost Unije.
   V njem se upošteva nadaljnja ustreznost vseh ciljev in ukrepov iz člena 6 glede na učinek sistema trgovanja z emisijami toplogrednih plinov
  za stavbe in cestni prevoz
  v skladu s 
  poglavjem IVa
  Direktive 2003/87/ES ter ustreznost nacionalnih ukrepov, sprejetih za dosego zavezujočega letnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za države članice v skladu z Uredbo (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (63). Upoštevajo se tudi nadaljnja ustreznost finančnih sredstev Sklada glede na možen razvoj dogodkov v zvezi s prodajo pravic na dražbi v okviru trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz v skladu
  s poglavjem IVa Direktive
   2003/87/ES ter drugi ustrezni premisleki. | 3.   V poročilu o oceni iz
  odstavka 1
  se
  zlasti oceni: |
| | (a) | obseg, v katerem so bili doseženi cilji Sklada iz člena 1, učinkovitost porabe sredstev in dodana vrednost Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   V poročilu o oceni
  se zlasti ocenijo obseg, v katerem so bili doseženi cilji Sklada
  iz
  člena 1, učinkovitost porabe sredstev in dodana vrednost Unije.
   V njem se upošteva nadaljnja ustreznost vseh ciljev in ukrepov iz člena 6 glede na učinek sistema trgovanja z emisijami toplogrednih plinov
  za stavbe in cestni prevoz
  v skladu s 
  poglavjem IVa
  Direktive 2003/87/ES ter ustreznost nacionalnih ukrepov, sprejetih za dosego zavezujočega letnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za države članice v skladu z Uredbo (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (63). Upoštevajo se tudi nadaljnja ustreznost finančnih sredstev Sklada glede na možen razvoj dogodkov v zvezi s prodajo pravic na dražbi v okviru trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz v skladu
  s poglavjem IVa Direktive
   2003/87/ES ter drugi ustrezni premisleki.

3.   V poročilu o oceni iz
  odstavka 1
  se
  zlasti oceni:

(a)

(a)

obseg, v katerem so bili doseženi cilji Sklada iz člena 1, učinkovitost porabe sredstev in dodana vrednost Unije;

obseg, v katerem so bili doseženi cilji Sklada iz člena 1, učinkovitost porabe sredstev in dodana vrednost Unije;

| (b) | za vsako državo posebej, napredek in učinek izvajanja strukturnih naložb in ukrepov ter uporabe neposredne dohodkovne podpore glede na doseganje mejnikov in ciljev iz načrtov ter posledično potrebo po neposredni dohodkovni podpori v tem okviru in njeno zahtevano raven v skladu s pravili iz člena 6(1) za obdobje 2028–2032; |
| --- | --- |

(b)

(b)

za vsako državo posebej, napredek in učinek izvajanja strukturnih naložb in ukrepov ter uporabe neposredne dohodkovne podpore glede na doseganje mejnikov in ciljev iz načrtov ter posledično potrebo po neposredni dohodkovni podpori v tem okviru in njeno zahtevano raven v skladu s pravili iz člena 6(1) za obdobje 2028–2032;

za vsako državo posebej, napredek in učinek izvajanja strukturnih naložb in ukrepov ter uporabe neposredne dohodkovne podpore glede na doseganje mejnikov in ciljev iz načrtov ter posledično potrebo po neposredni dohodkovni podpori v tem okviru in njeno zahtevano raven v skladu s pravili iz člena 6(1) za obdobje 2028–2032;

| (c) | uporabo opredelitev energijske in mobilnostne revščine, ki so jih sporočile države članice v skladu s členom 23(1)(aa), in ali bo morda v prihodnosti potreben podrobnejši pristop ter se po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog; |
| --- | --- |

(c)

(c)

uporabo opredelitev energijske in mobilnostne revščine, ki so jih sporočile države članice v skladu s členom 23(1)(aa), in ali bo morda v prihodnosti potreben podrobnejši pristop ter se po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog;

uporabo opredelitev energijske in mobilnostne revščine, ki so jih sporočile države članice v skladu s členom 23(1)(aa), in ali bo morda v prihodnosti potreben podrobnejši pristop ter se po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog;

V njem se upošteva nadaljnja ustreznost vseh ciljev in ukrepov iz člena 6 glede na učinek sistema trgovanja z emisijami toplogrednih plinov v skladu z Direktivo 2003/87/ES ter ustreznost nacionalnih ukrepov, sprejetih za dosego zavezujočega letnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za države članice v skladu z Uredbo (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (63). Upoštevajo se tudi nadaljnja ustreznost finančnih sredstev Sklada glede na možen razvoj dogodkov v zvezi s prodajo pravic na dražbi v okviru sistema trgovanja z emisijami v skladu
  z Direktivo
   2003/87/ES ter drugi ustrezni premisleki.
  Komisija kot del poročila o oceni iz odstavka 1 obravnava podaljšanje posebne tehnične prilagoditve na podlagi nihanja cene ogljika iz člena 9 v okviru pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru.

63

z Direktivo

Komisija kot del poročila o oceni iz odstavka 1 obravnava podaljšanje posebne tehnične prilagoditve na podlagi nihanja cene ogljika iz člena 9 v okviru pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru.

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2

Člen 25 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena
   23(4) se prenese na Komisijo za nedoločen čas. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov 4(2a) in
  23(4) se prenese na Komisijo za nedoločen čas. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena
   23(4) se prenese na Komisijo za nedoločen čas.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov 4(2a) in
  23(4) se prenese na Komisijo za nedoločen čas.

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 3

Člen 25 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Pooblastila
  iz
  člena
   23(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   
  Prenos pooblastila
  iz
  členov 4(2a) in
  23(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Pooblastila
  iz
  člena
   23(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   
  Prenos pooblastila
  iz
  členov 4(2a) in
  23(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2

Člen 26 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uporablja se od datuma, ko države članice sprejmejo zakone, predpise in druge upravne določbe, potrebne za uskladitev z Direktivo (EU) [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta

   (64)

  o spremembi Direktive 2003/87/ES, kar zadeva poglavje IVa Direktive 2003/87/ES. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Uporablja se od datuma, ko države članice sprejmejo zakone, predpise in druge upravne določbe, potrebne za uskladitev z Direktivo (EU) [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta

   (64)

  o spremembi Direktive 2003/87/ES, kar zadeva poglavje IVa Direktive 2003/87/ES.

Uporablja se od datuma, ko države članice sprejmejo zakone, predpise in druge upravne določbe, potrebne za uskladitev z Direktivo (EU) [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta

64

o spremembi Direktive 2003/87/ES, kar zadeva poglavje IVa Direktive 2003/87/ES.

črtano

črtano

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – odstavek 9

Priloga I – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za države članice z BND na prebivalca pod 90 % vrednosti EU-27 vrednost αi ne more biti nižja od deleža referenčnih emisij v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 za sektorje, ki jih zajema [poglavje IVa Direktive 2003/87/ES] za povprečje obdobja 2016–2018. Vrednosti αi držav članic z BND na prebivalca nad vrednostjo EU-27 so sorazmerno prilagojene, da se zagotovi, da je vsota vseh vrednosti αi enaka 100 %. | Za vse države članice vrednost αi ne more biti nižja od 0,07  % vsote finančnih sredstev iz člena 9(1) in (2).
  Za države članice z BND na prebivalca pod 90 % vrednosti EU-27 vrednost αi ne more biti nižja od deleža referenčnih emisij v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 za sektorje, ki jih zajema [poglavje IVa Direktive 2003/87/ES] za povprečje obdobja 2016–2018. Vrednosti αi držav članic z BND na prebivalca nad vrednostjo EU-27 so sorazmerno prilagojene, da se zagotovi, da je vsota vseh vrednosti αi enaka 100 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za države članice z BND na prebivalca pod 90 % vrednosti EU-27 vrednost αi ne more biti nižja od deleža referenčnih emisij v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 za sektorje, ki jih zajema [poglavje IVa Direktive 2003/87/ES] za povprečje obdobja 2016–2018. Vrednosti αi držav članic z BND na prebivalca nad vrednostjo EU-27 so sorazmerno prilagojene, da se zagotovi, da je vsota vseh vrednosti αi enaka 100 %.

i

i

i

Za vse države članice vrednost αi ne more biti nižja od 0,07  % vsote finančnih sredstev iz člena 9(1) in (2).
  Za države članice z BND na prebivalca pod 90 % vrednosti EU-27 vrednost αi ne more biti nižja od deleža referenčnih emisij v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 za sektorje, ki jih zajema [poglavje IVa Direktive 2003/87/ES] za povprečje obdobja 2016–2018. Vrednosti αi držav članic z BND na prebivalca nad vrednostjo EU-27 so sorazmerno prilagojene, da se zagotovi, da je vsota vseh vrednosti αi enaka 100 %.

Za vse države članice vrednost αi

i

i

i

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – odstavek 1 a (novo)

Priloga II – odstavek 1 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Dodatna sredstva iz člena 9(1a) so državam članicam dodeljena na podlagi naslednjega deleža.

Dodatna sredstva iz člena 9(1a) so državam članicam dodeljena na podlagi naslednjega deleža.

Najvišja dodeljena finančna sredstva za posamezno državo članico EU

Najvišja dodeljena finančna sredstva za posamezno državo članico EU

| Država članica | Delež v % od celote | SKUPAJ




  [datum začetka veljavnosti]-2032




  (v EUR, v tekočih cenah) | Znesek za




  [datum začetka veljavnosti]-2027




  (v EUR, v tekočih cenah) | Znesek za




  obdobje 2028–2032




  (v EUR, v tekočih cenah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 2,56 | [1 844 737 639 ] | [605 544 073 ] | [1 239 193 566 ] |
| Bolgarija | 3,85 | [2 778 104 958 ] | [911 926 420 ] | [1 866 178 538 ] |
| Češka | 2,40 | [1 735 707 679 ] | [569 754 460 ] | [1 165 953 219 ] |
| Danska | 0,50 | [361 244 536 ] | [118 580 270 ] | [242 664 266 ] |
| Nemčija | 8,19 | [5 910 983 488 ] | [1 940 308 984 ] | [3 970 674 504 ] |
| Estonija | 0,29 | [207 004 992 ] | [67 950 392 ] | [139 054 600 ] |
| Irska | 1,02 | [737 392 966 ] | [242 052 816 ] | [495 340 150 ] |
| Grčija | 5,52 | [3 986 664 037 ] | [1 308 641 796 ] | [2 678 022 241 ] |
| Španija | 10,53 | [7 599 982 898 ] | [2 494 731 228 ] | [5 105 251 670 ] |
| Francija | 11,20 | [8 087 962 701 ] | [2 654 912 964 ] | [5 433 049 737 ] |
| Hrvaška | 1,94 | [1 403 864 753 ] | [460 825 411 ] | [943 039 343 ] |
| Italija | 10,81 | [7 806 923 117 ] | [2 562 660 358 ] | [5 244 262 759 ] |
| Ciper | 0,20 | [145 738 994 ] | [47 839 531 ] | [97 899 463 ] |
| Latvija | 0,71 | [515 361 901 ] | [169 170 042 ] | [346 191 859 ] |
| Litva | 1,02 | [738 205 618 ] | [242 319 573 ] | [495 886 046 ] |
| Luksemburg | 0,10 | [73 476 421 ] | [24 118 991 ] | [49 357 430 ] |
| Madžarska | 4,33 | [3 129 860 199 ] | [1 027 391 783 ] | [2 102 468 416 ] |
| Malta | 0,01 | [5 112 942 ] | [1 678 348 ] | [3 434 594 ] |
| Nizozemska | 1,11 | [800 832 270 ] | [262 877 075 ] | [537 955 195 ] |
| Avstrija | 0,89 | [643 517 259 ] | [211 237 660 ] | [432 279 599 ] |
| Poljska | 17,61 | [12 714 118 688 ] | [4 173 471 093 ] | [8 540 647 595 ] |
| Portugalska | 1,88 | [1 359 497 281 ] | [446 261 573 ] | [913 235 708 ] |
| Romunija | 9,26 | [6 682 901 998 ] | [2 193 694 977 ] | [4 489 207 021 ] |
| Slovenija | 0,55 | [397 623 987 ] | [130 522 001 ] | [267 101 985 ] |
| Slovaška | 2,36 | [1 701 161 680 ] | [558 414 568 ] | [1 142 747 112 ] |
| Finska | 0,54 | [386 966 933 ] | [127 023 772 ] | [259 943 161 ] |
| Švedska | 0,62 | [445 050 067 ] | [146 089 842 ] | [298 960 225 ] |
| EU-27 | 100 % | [72 200 000 000 ] | [23 700 000 000 ] | [48 500 000 000 ] |

Država članica

Država članica

Delež v % od celote

Delež v % od celote

SKUPAJ

SKUPAJ

[datum začetka veljavnosti]-2032

[datum začetka veljavnosti]-2032

(v EUR, v tekočih cenah)

(v EUR, v tekočih cenah)

Znesek za

Znesek za

[datum začetka veljavnosti]-2027

[datum začetka veljavnosti]-2027

(v EUR, v tekočih cenah)

(v EUR, v tekočih cenah)

Znesek za

Znesek za

obdobje 2028–2032

obdobje 2028–2032

(v EUR, v tekočih cenah)

(v EUR, v tekočih cenah)

Belgija

Belgija

2,56

2,56

[1 844 737 639 ]

[1 844 737 639 ]

[605 544 073 ]

[605 544 073 ]

[1 239 193 566 ]

[1 239 193 566 ]

Bolgarija

Bolgarija

3,85

3,85

[2 778 104 958 ]

[2 778 104 958 ]

[911 926 420 ]

[911 926 420 ]

[1 866 178 538 ]

[1 866 178 538 ]

Češka

Češka

2,40

2,40

[1 735 707 679 ]

[1 735 707 679 ]

[569 754 460 ]

[569 754 460 ]

[1 165 953 219 ]

[1 165 953 219 ]

Danska

Danska

0,50

0,50

[361 244 536 ]

[361 244 536 ]

[118 580 270 ]

[118 580 270 ]

[242 664 266 ]

[242 664 266 ]

Nemčija

Nemčija

8,19

8,19

[5 910 983 488 ]

[5 910 983 488 ]

[1 940 308 984 ]

[1 940 308 984 ]

[3 970 674 504 ]

[3 970 674 504 ]

Estonija

Estonija

0,29

0,29

[207 004 992 ]

[207 004 992 ]

[67 950 392 ]

[67 950 392 ]

[139 054 600 ]

[139 054 600 ]

Irska

Irska

1,02

1,02

[737 392 966 ]

[737 392 966 ]

[242 052 816 ]

[242 052 816 ]

[495 340 150 ]

[495 340 150 ]

Grčija

Grčija

5,52

5,52

[3 986 664 037 ]

[3 986 664 037 ]

[1 308 641 796 ]

[1 308 641 796 ]

[2 678 022 241 ]

[2 678 022 241 ]

Španija

Španija

10,53

10,53

[7 599 982 898 ]

[7 599 982 898 ]

[2 494 731 228 ]

[2 494 731 228 ]

[5 105 251 670 ]

[5 105 251 670 ]

Francija

Francija

11,20

11,20

[8 087 962 701 ]

[8 087 962 701 ]

[2 654 912 964 ]

[2 654 912 964 ]

[5 433 049 737 ]

[5 433 049 737 ]

Hrvaška

Hrvaška

1,94

1,94

[1 403 864 753 ]

[1 403 864 753 ]

[460 825 411 ]

[460 825 411 ]

[943 039 343 ]

[943 039 343 ]

Italija

Italija

10,81

10,81

[7 806 923 117 ]

[7 806 923 117 ]

[2 562 660 358 ]

[2 562 660 358 ]

[5 244 262 759 ]

[5 244 262 759 ]

Ciper

Ciper

0,20

0,20

[145 738 994 ]

[145 738 994 ]

[47 839 531 ]

[47 839 531 ]

[97 899 463 ]

[97 899 463 ]

Latvija

Latvija

0,71

0,71

[515 361 901 ]

[515 361 901 ]

[169 170 042 ]

[169 170 042 ]

[346 191 859 ]

[346 191 859 ]

Litva

Litva

1,02

1,02

[738 205 618 ]

[738 205 618 ]

[242 319 573 ]

[242 319 573 ]

[495 886 046 ]

[495 886 046 ]

Luksemburg

Luksemburg

0,10

0,10

[73 476 421 ]

[73 476 421 ]

[24 118 991 ]

[24 118 991 ]

[49 357 430 ]

[49 357 430 ]

Madžarska

Madžarska

4,33

4,33

[3 129 860 199 ]

[3 129 860 199 ]

[1 027 391 783 ]

[1 027 391 783 ]

[2 102 468 416 ]

[2 102 468 416 ]

Malta

Malta

0,01

0,01

[5 112 942 ]

[5 112 942 ]

[1 678 348 ]

[1 678 348 ]

[3 434 594 ]

[3 434 594 ]

Nizozemska

Nizozemska

1,11

1,11

[800 832 270 ]

[800 832 270 ]

[262 877 075 ]

[262 877 075 ]

[537 955 195 ]

[537 955 195 ]

Avstrija

Avstrija

0,89

0,89

[643 517 259 ]

[643 517 259 ]

[211 237 660 ]

[211 237 660 ]

[432 279 599 ]

[432 279 599 ]

Poljska

Poljska

17,61

17,61

[12 714 118 688 ]

[12 714 118 688 ]

[4 173 471 093 ]

[4 173 471 093 ]

[8 540 647 595 ]

[8 540 647 595 ]

Portugalska

Portugalska

1,88

1,88

[1 359 497 281 ]

[1 359 497 281 ]

[446 261 573 ]

[446 261 573 ]

[913 235 708 ]

[913 235 708 ]

Romunija

Romunija

9,26

9,26

[6 682 901 998 ]

[6 682 901 998 ]

[2 193 694 977 ]

[2 193 694 977 ]

[4 489 207 021 ]

[4 489 207 021 ]

Slovenija

Slovenija

0,55

0,55

[397 623 987 ]

[397 623 987 ]

[130 522 001 ]

[130 522 001 ]

[267 101 985 ]

[267 101 985 ]

Slovaška

Slovaška

2,36

2,36

[1 701 161 680 ]

[1 701 161 680 ]

[558 414 568 ]

[558 414 568 ]

[1 142 747 112 ]

[1 142 747 112 ]

Finska

Finska

0,54

0,54

[386 966 933 ]

[386 966 933 ]

[127 023 772 ]

[127 023 772 ]

[259 943 161 ]

[259 943 161 ]

Švedska

Švedska

0,62

0,62

[445 050 067 ]

[445 050 067 ]

[146 089 842 ]

[146 089 842 ]

[298 960 225 ]

[298 960 225 ]

EU-27

EU-27

100 %

100 %

[72 200 000 000 ]

[72 200 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnima odboroma v medinstitucionalna pogajanja (A9-0157/2022).

1

(28)  Pariški sporazum (UL L 282, 19.10.2016, str. 4).

28

(28)  Pariški sporazum (UL L 282, 19.10.2016, str. 4).

28

(29)  COM(2019) 640 final.

29

(29)  COM(2019)0640.

29

(30)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

30

(30)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

30

(1a)  
  Potrjeno s strani Evropskega sveta 24. in 25. junija 2021.

1a

Potrjeno s strani Evropskega sveta 24. in 25. junija 2021.

(31)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in razveljavitvi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

31

(31)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in razveljavitvi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

31

(1a)  
  Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28).

1a

Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28).

(32)  Podatki iz leta 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

32

(32)  Podatki iz leta 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

32

(33)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

33

(34)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

34

(33)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

33

(34)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

34

(35)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

35

(35)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

35

(35a)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

35a

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

(36)  [Dodati sklic.]

36

(37)  Potrjeno s strani Evropskega sveta 24. in 25. junija 2021.

37

(38)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

38

(39)  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).

39

(40)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

40

(36)  [Dodati sklic.]

36

(37)  Potrjeno s strani Evropskega sveta 24. in 25. junija 2021.

37

(38)  Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

38

(39)  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).

39

(40)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

40

(41)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom, (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

41

(41)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom, (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).

41

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

(1b)  
  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

1b

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(1a)  
  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

1a

Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

(1b)  

  1b Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

1b

1b

(50)  
  [Direktiva (EU) [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta (UL C [...], [...], str. [...]).] [Predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti.]

50

[Direktiva (EU) [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta (UL C [...], [...], str. [...]).] [Predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti.]

(54)  UL L 357, 27.10.2020, str. 35.

54

(54)  UL L 357, 27.10.2020, str. 35.

54

(1a)  
  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

1a

Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

(63)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

63

(63)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

63

(64)  
  [Direktiva (EU) llll/št. Evropskega parlamenta in Sveta ... (UL .....).] [Direktiva o spremembi Direktive 2003/87/ES.]

64

[Direktiva (EU) llll/št. Evropskega parlamenta in Sveta ... (UL .....).] [Direktiva o spremembi Direktive 2003/87/ES.]

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/320 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/320

---

P9_TA(2022)0248

Mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 32/13)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru (31) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Cilj evropskega zelenega dogovora je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital EU ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Hkrati mora biti ta preobrazba pravična in vključujoča, pri čemer ni nihče prezrt. Komisija je v svojem akcijskem načrtu EU „Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ (32) napovedala spodbujanje ustreznih instrumentov in spodbud za boljše izvajanje načela odgovornosti povzročitelja, kakor je določeno v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter tako končno opustitev „brezplačnega onesnaževanja“, da bi dosegla čim večje sinergije med razogljičenjem in ciljem ničelnega onesnaževanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru (31) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Cilj evropskega zelenega dogovora je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital EU ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Hkrati mora biti ta preobrazba pravična in vključujoča, pri čemer ni nihče prezrt. Komisija je v svojem akcijskem načrtu EU „Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ (32) napovedala spodbujanje ustreznih instrumentov in spodbud za boljše izvajanje načela odgovornosti povzročitelja, kakor je določeno v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter tako končno opustitev „brezplačnega onesnaževanja“, da bi dosegla čim večje sinergije med razogljičenjem in ciljem ničelnega onesnaževanja.

| (1) | Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru (31) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki
  najpozneje
  v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Cilj evropskega zelenega dogovora je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital EU ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Hkrati mora biti ta preobrazba pravična in vključujoča, pri čemer ni nihče prezrt. Komisija je v svojem akcijskem načrtu EU „Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ (32) napovedala spodbujanje ustreznih instrumentov in spodbud za boljše izvajanje načela odgovornosti povzročitelja, kakor je določeno v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter tako končno opustitev „brezplačnega onesnaževanja“, da bi dosegla čim večje sinergije med razogljičenjem in ciljem ničelnega onesnaževanja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru (31) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki
  najpozneje
  v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Cilj evropskega zelenega dogovora je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital EU ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Hkrati mora biti ta preobrazba pravična in vključujoča, pri čemer ni nihče prezrt. Komisija je v svojem akcijskem načrtu EU „Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ (32) napovedala spodbujanje ustreznih instrumentov in spodbud za boljše izvajanje načela odgovornosti povzročitelja, kakor je določeno v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter tako končno opustitev „brezplačnega onesnaževanja“, da bi dosegla čim večje sinergije med razogljičenjem in ciljem ničelnega onesnaževanja.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Pariški sporazum (33), sprejet decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, je začel veljati novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se v njegovem členu 2 dogovorile o omejitvi dviga povprečne globalne temperature znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in prizadevanju za omejitev dviga temperature na 1,5  oC nad predindustrijskimi ravnmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Pariški sporazum (33), sprejet decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, je začel veljati novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se v njegovem členu 2 dogovorile o omejitvi dviga povprečne globalne temperature znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in prizadevanju za omejitev dviga temperature na 1,5  oC nad predindustrijskimi ravnmi.

| (2) | Pariški sporazum (33), sprejet decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, je začel veljati novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se v njegovem členu 2 dogovorile o omejitvi dviga povprečne globalne temperature znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in prizadevanju za omejitev dviga temperature na 1,5  oC nad predindustrijskimi ravnmi.
  Pogodbenice so v skladu z glasgowskim podnebnim dogovorom z dne 13. novembra 2021 priznale tudi, da bi močno zmanjšali tveganja in posledice podnebnih sprememb, če bi dvig globalne povprečne temperature zamejili na 1,5  oC glede na predindustrijske ravni, ter se zavezale, da si bodo do konca leta 2022 zadale višje cilje, ki naj bi jih dosegle do leta 2030, da bodo zapolnile vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem. |
| --- | --- |

(2)

Pariški sporazum (33), sprejet decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, je začel veljati novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se v njegovem členu 2 dogovorile o omejitvi dviga povprečne globalne temperature znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in prizadevanju za omejitev dviga temperature na 1,5  oC nad predindustrijskimi ravnmi.
  Pogodbenice so v skladu z glasgowskim podnebnim dogovorom z dne 13. novembra 2021 priznale tudi, da bi močno zmanjšali tveganja in posledice podnebnih sprememb, če bi dvig globalne povprečne temperature zamejili na 1,5  oC glede na predindustrijske ravni, ter se zavezale, da si bodo do konca leta 2022 zadale višje cilje, ki naj bi jih dosegle do leta 2030, da bodo zapolnile vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (35) je v zakonodajo vključen cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu do leta 2050. Navedena uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije, da bo do leta 2030 emisije toplogrednih plinov glede na raven iz leta 1990 zmanjšala za vsaj 55 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (35) je v zakonodajo vključen cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu do leta 2050. Navedena uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije, da bo do leta 2030 emisije toplogrednih plinov glede na raven iz leta 1990 zmanjšala za vsaj 55 %.

| (5) | Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (35) je v zakonodajo vključen cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu
  najpozneje
  do leta 2050. Navedena uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije, da bo do leta 2030 emisije toplogrednih plinov glede na raven iz leta 1990 zmanjšala za vsaj 55 %. |
| --- | --- |

(5)

Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (35) je v zakonodajo vključen cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu
  najpozneje
  do leta 2050. Navedena uredba določa tudi zavezujočo zavezo Unije, da bo do leta 2030 emisije toplogrednih plinov glede na raven iz leta 1990 zmanjšala za vsaj 55 %.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega povišanja temperature za 1,5  oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (36) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po okrepitvi podnebnih ukrepov. To poročilo potrjuje, da je treba za zmanjšanje verjetnosti ekstremnih vremenskih dogodkov nujno zmanjšati emisije toplogrednih plinov
  in podnebne spremembe omejiti na povišanje globalne temperature za 1,5  oC
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega povišanja temperature za 1,5  oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (36) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po okrepitvi podnebnih ukrepov. To poročilo potrjuje, da je treba za zmanjšanje verjetnosti ekstremnih vremenskih dogodkov nujno zmanjšati emisije toplogrednih plinov
  in podnebne spremembe omejiti na povišanje globalne temperature za 1,5  oC
  .

| (6) | Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega povišanja temperature za 1,5  oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (36) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po okrepitvi podnebnih ukrepov. To poročilo potrjuje, da
  bodo negativni vplivi podnebnih sprememb in potrebe po prilagoditvenih ukrepih znatno večji, če se bo globalna temperatura zvišala nad 1,5  oC, in da
  je treba za zmanjšanje verjetnosti ekstremnih vremenskih dogodkov nujno zmanjšati emisije toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(6)

Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega povišanja temperature za 1,5  oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (36) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po okrepitvi podnebnih ukrepov. To poročilo potrjuje, da
  bodo negativni vplivi podnebnih sprememb in potrebe po prilagoditvenih ukrepih znatno večji, če se bo globalna temperatura zvišala nad 1,5  oC, in da
  je treba za zmanjšanje verjetnosti ekstremnih vremenskih dogodkov nujno zmanjšati emisije toplogrednih plinov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Približno 27 % svetovnih emisij CO2 iz zgorevanja goriv je trenutno povezanih z blagom, s katerim se trguje na mednarodni ravni, in čeprav je Unija svoje domače emisije toplogrednih plinov znatno zmanjšala, se emisije toplogrednih plinov, vgrajene v blagu, ki se uvaža v Unijo, ves čas povečujejo, kar spodkopava prizadevanja Unije za zmanjšanje svojega svetovnega odtisa toplogrednih plinov. Unija ima odgovornost, da v sodelovanju z vsemi drugimi svetovnimi gospodarstvi še naprej igra vodilno vlogo pri globalnih podnebnih ukrepih, saj bo le z ukrepi vseh strani mogoče doseči cilje iz Pariškega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Dokler
  ima
  veliko število mednarodnih partnerjev Unije
  pristope politik, ki
  ne
  vodijo do
  enake ravni podnebnih ambicij,
  obstaja
  tveganje selitve virov CO2. Do selitve virov CO2 bi prišlo, če bi podjetja v nekaterih industrijskih sektorjih ali delih sektorjev zaradi stroškov v zvezi s podnebnimi politikami proizvodnjo prenesla v druge države ali če bi uvoz iz teh držav nadomestil proizvode, ki so enakovredni, a glede toplogrednih plinov manj emisijsko intenzivni. To bi lahko privedlo do povečanja njihovih skupnih emisij na svetovni ravni, kar bi ogrozilo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je nujno potrebno, če naj svet dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Dokler
  ima
  veliko število mednarodnih partnerjev Unije
  pristope politik, ki
  ne
  vodijo do
  enake ravni podnebnih ambicij,
  obstaja
  tveganje selitve virov CO2. Do selitve virov CO2 bi prišlo, če bi podjetja v nekaterih industrijskih sektorjih ali delih sektorjev zaradi stroškov v zvezi s podnebnimi politikami proizvodnjo prenesla v druge države ali če bi uvoz iz teh držav nadomestil proizvode, ki so enakovredni, a glede toplogrednih plinov manj emisijsko intenzivni. To bi lahko privedlo do povečanja njihovih skupnih emisij na svetovni ravni, kar bi ogrozilo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je nujno potrebno, če naj svet dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi.

| (8) | Dokler veliko število mednarodnih partnerjev Unije ne
  dosega
  enake ravni podnebnih ambicij,
  medtem ko Unija povečuje svoje podnebne ambicije, bi lahko obstajalo
  tveganje selitve virov CO2. Do selitve virov CO2 bi prišlo, če bi podjetja v nekaterih industrijskih sektorjih ali delih sektorjev zaradi stroškov v zvezi s podnebnimi politikami proizvodnjo prenesla v druge države ali če bi uvoz iz teh držav nadomestil proizvode, ki so enakovredni, a glede toplogrednih plinov manj emisijsko intenzivni. To bi lahko privedlo do povečanja njihovih skupnih emisij na svetovni ravni
  in spodkopalo učinkovitost politik Unije za zmanjšanje emisij
  , kar bi ogrozilo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je nujno potrebno, če naj svet dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi. |
| --- | --- |

(8)

Dokler veliko število mednarodnih partnerjev Unije ne
  dosega
  enake ravni podnebnih ambicij,
  medtem ko Unija povečuje svoje podnebne ambicije, bi lahko obstajalo
  tveganje selitve virov CO2. Do selitve virov CO2 bi prišlo, če bi podjetja v nekaterih industrijskih sektorjih ali delih sektorjev zaradi stroškov v zvezi s podnebnimi politikami proizvodnjo prenesla v druge države ali če bi uvoz iz teh držav nadomestil proizvode, ki so enakovredni, a glede toplogrednih plinov manj emisijsko intenzivni. To bi lahko privedlo do povečanja njihovih skupnih emisij na svetovni ravni
  in spodkopalo učinkovitost politik Unije za zmanjšanje emisij
  , kar bi ogrozilo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je nujno potrebno, če naj svet dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Pobuda za mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je del svežnja „Pripravljeni na 55“. Ta mehanizem bo
  z obravnavanjem tveganj
  selitve virov CO2 zaradi večjih podnebnih ambicij Unije eno od bistvenih orodij EU za
  doseganje
  cilja podnebno nevtralne Unije do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Pobuda za mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je del svežnja „Pripravljeni na 55“. Ta mehanizem bo
  z obravnavanjem tveganj
  selitve virov CO2 zaradi večjih podnebnih ambicij Unije eno od bistvenih orodij EU za
  doseganje
  cilja podnebno nevtralne Unije do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom.

| (9) | Pobuda za mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je del svežnja „Pripravljeni na 55“. Ta mehanizem bo
  s preprečevanjem
  selitve virov CO2 zaradi večjih podnebnih ambicij Unije eno od bistvenih orodij EU za
  dosego
  cilja podnebno nevtralne Unije
  najpozneje
  do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom.
  Lahko prispeva tudi k vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev, kar zadeva stroške razogljičenja, povečanju povpraševanja po nizkoogljičnih proizvodih in postopkih ter preprečevanju izkrivljanja konkurence in spodbujanju pravične trgovine. |
| --- | --- |

(9)

Pobuda za mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je del svežnja „Pripravljeni na 55“. Ta mehanizem bo
  s preprečevanjem
  selitve virov CO2 zaradi večjih podnebnih ambicij Unije eno od bistvenih orodij EU za
  dosego
  cilja podnebno nevtralne Unije
  najpozneje
  do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom.
  Lahko prispeva tudi k vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev, kar zadeva stroške razogljičenja, povečanju povpraševanja po nizkoogljičnih proizvodih in postopkih ter preprečevanju izkrivljanja konkurence in spodbujanju pravične trgovine.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Obstoječa mehanizma za obravnavanje tveganja selitve virov CO2 v sektorjih ali delih sektorjev, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, sta prehodno brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS in finančni ukrepi za nadomestilo posrednih stroškov emisij, nastalih zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije, iz člena 10a(6) oziroma 10b Direktive 2003/87/ES. Toda brezplačno dodeljevanje v okviru EU ETS v primerjavi s prodajo vseh pravic na dražbi pri napravah, ki so jim pravice brezplačno dodeljene,
  oslabi
  cenovni signal, ki ga sistem zagotavlja, kar
  vpliva na
  spodbude za naložbe v nadaljnje zmanjševanje emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Obstoječa mehanizma za obravnavanje tveganja selitve virov CO2 v sektorjih ali delih sektorjev, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, sta prehodno brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS in finančni ukrepi za nadomestilo posrednih stroškov emisij, nastalih zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije, iz člena 10a(6) oziroma 10b Direktive 2003/87/ES. Toda brezplačno dodeljevanje v okviru EU ETS v primerjavi s prodajo vseh pravic na dražbi pri napravah, ki so jim pravice brezplačno dodeljene,
  oslabi
  cenovni signal, ki ga sistem zagotavlja, kar
  vpliva na
  spodbude za naložbe v nadaljnje zmanjševanje emisij.

| (10) | Obstoječa mehanizma za obravnavanje tveganja selitve virov CO2 v sektorjih ali delih sektorjev, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, sta prehodno brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS in finančni ukrepi za nadomestilo posrednih stroškov emisij, nastalih zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije, iz člena 10a(6) oziroma 10b Direktive 2003/87/ES.
  Brezplačno dodeljevanje na ravni najuspešnejših podjetij je instrument politike za nekatere industrijske sektorje, s katerim se odpravlja tveganje selitve virov CO2, če ni enakih konkurenčnih pogojev.
  Toda
  tako
  brezplačno dodeljevanje v okviru EU ETS
  kot nadomestilo stroškov za posredne emisije
  v primerjavi s prodajo vseh pravic na dražbi pri napravah, ki so jim pravice brezplačno dodeljene,
  slabita
  cenovni signal, ki ga sistem zagotavlja, kar
  zmanjšuje
  spodbude za naložbe v nadaljnje zmanjševanje emisij. |
| --- | --- |

(10)

Obstoječa mehanizma za obravnavanje tveganja selitve virov CO2 v sektorjih ali delih sektorjev, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, sta prehodno brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS in finančni ukrepi za nadomestilo posrednih stroškov emisij, nastalih zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije, iz člena 10a(6) oziroma 10b Direktive 2003/87/ES.
  Brezplačno dodeljevanje na ravni najuspešnejših podjetij je instrument politike za nekatere industrijske sektorje, s katerim se odpravlja tveganje selitve virov CO2, če ni enakih konkurenčnih pogojev.
  Toda
  tako
  brezplačno dodeljevanje v okviru EU ETS
  kot nadomestilo stroškov za posredne emisije
  v primerjavi s prodajo vseh pravic na dražbi pri napravah, ki so jim pravice brezplačno dodeljene,
  slabita
  cenovni signal, ki ga sistem zagotavlja, kar
  zmanjšuje
  spodbude za naložbe v nadaljnje zmanjševanje emisij.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Naprave, ki spadajo v EU ETS, se spoprijemajo z vse višjo ceno ogljika, podjetja pa potrebujejo dolgoročno prepoznavnost, predvidljivost in pravno varnost, da bodo lahko sprejemala naložbene odločitve. Zato bi bilo treba določiti jasno pot za postopno vključitev preostalih sektorjev in delov sektorjev, ki jih ogroža tveganje selitve virov CO2. S tem bomo okrepili novi pravni okvir za boj proti selitvi virov CO2, zagotovili dovolj časa za nemoteno izvajanje CBAM ter napravam in podjetjem omogočili potrebne naložbe v razogljičenje industrijskih procesov v stabilnem in predvidljivem pravnem okviru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Naprave, ki spadajo v EU ETS, se spoprijemajo z vse višjo ceno ogljika, podjetja pa potrebujejo dolgoročno prepoznavnost, predvidljivost in pravno varnost, da bodo lahko sprejemala naložbene odločitve. Zato bi bilo treba določiti jasno pot za postopno vključitev preostalih sektorjev in delov sektorjev, ki jih ogroža tveganje selitve virov CO2. S tem bomo okrepili novi pravni okvir za boj proti selitvi virov CO2, zagotovili dovolj časa za nemoteno izvajanje CBAM ter napravam in podjetjem omogočili potrebne naložbe v razogljičenje industrijskih procesov v stabilnem in predvidljivem pravnem okviru.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Cilj CBAM je preprečiti tveganje selitve virov CO2, hkrati pa bi ta uredba proizvajalce iz tretjih držav spodbudila k uporabi tehnologij, ki bi bile učinkovitejše glede emisij toplogrednih plinov, tako da bi se ustvarilo manj emisij na enoto proizvodnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Cilj CBAM je preprečiti tveganje selitve virov CO2, hkrati pa bi ta uredba proizvajalce iz tretjih držav spodbudila k uporabi tehnologij, ki bi bile učinkovitejše glede emisij toplogrednih plinov, tako da bi se ustvarilo manj emisij na enoto proizvodnje.

| (12) | Cilj CBAM je preprečiti tveganje selitve virov CO2, hkrati pa bi ta uredba proizvajalce iz tretjih držav spodbudila k uporabi tehnologij, ki bi bile učinkovitejše glede emisij toplogrednih plinov, tako da bi se ustvarilo manj emisij na enoto proizvodnje.
  CBAM bi bil lahko torej učinkovit ukrep za zmanjšanje emisij v tretjih državah ob hkratnem zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(12)

Cilj CBAM je preprečiti tveganje selitve virov CO2, hkrati pa bi ta uredba proizvajalce iz tretjih držav spodbudila k uporabi tehnologij, ki bi bile učinkovitejše glede emisij toplogrednih plinov, tako da bi se ustvarilo manj emisij na enoto proizvodnje.
  CBAM bi bil lahko torej učinkovit ukrep za zmanjšanje emisij v tretjih državah ob hkratnem zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za industrijo Unije.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Kot instrument za preprečevanje selitve virov CO2 in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bi moral CBAM zagotavljati, da za uvožene proizvode velja regulativni sistem, v katerem se uporabljajo stroški ogljika, kolikršni bi sicer bili naloženi v okviru EU ETS. CBAM je podnebni ukrep, ki bi moral
  preprečevati tveganje selitve virov CO2

  in
  podpirati večje ambicije Unije na področju blažitve podnebnih sprememb
  , hkrati pa zagotavljati skladnost s pravili STO. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Kot instrument za preprečevanje selitve virov CO2 in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bi moral CBAM zagotavljati, da za uvožene proizvode velja regulativni sistem, v katerem se uporabljajo stroški ogljika, kolikršni bi sicer bili naloženi v okviru EU ETS. CBAM je podnebni ukrep, ki bi moral
  preprečevati tveganje selitve virov CO2

  in
  podpirati večje ambicije Unije na področju blažitve podnebnih sprememb
  , hkrati pa zagotavljati skladnost s pravili STO.

| (13) | Kot instrument za preprečevanje selitve virov CO2 in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bi moral CBAM zagotavljati, da za uvožene proizvode velja regulativni sistem, v katerem se uporabljajo stroški ogljika, kolikršni bi sicer bili naloženi v okviru EU ETS
  , kar bi privedlo do izenačenja stroškov ogljika med uvoženimi in domačimi proizvodi ter enakih konkurenčnih pogojev
  . CBAM je podnebni ukrep, ki bi moral
  podpirati zmanjšanje emisije v Uniji v skladu z evropskim zelenim dogovorom
  in
  Uredbo (EU) 2021/1119 ter preprečevati tveganje selitve virov CO2

  , hkrati pa zagotavljati skladnost s pravili STO. |
| --- | --- |

(13)

Kot instrument za preprečevanje selitve virov CO2 in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bi moral CBAM zagotavljati, da za uvožene proizvode velja regulativni sistem, v katerem se uporabljajo stroški ogljika, kolikršni bi sicer bili naloženi v okviru EU ETS
  , kar bi privedlo do izenačenja stroškov ogljika med uvoženimi in domačimi proizvodi ter enakih konkurenčnih pogojev
  . CBAM je podnebni ukrep, ki bi moral
  podpirati zmanjšanje emisije v Uniji v skladu z evropskim zelenim dogovorom
  in
  Uredbo (EU) 2021/1119 ter preprečevati tveganje selitve virov CO2

  , hkrati pa zagotavljati skladnost s pravili STO.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisija bi morala analizirati upravne stroške CBAM in poskrbeti, da je osebje ustrezno usposobljeno za opravljanje svojih nalog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Komisija bi morala analizirati upravne stroške CBAM in poskrbeti, da je osebje ustrezno usposobljeno za opravljanje svojih nalog.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Da bi iz CBAM izključili tretje države ali ozemlja, ki so v celoti zajeta v EU ETS ali so z njim povezana, bi bilo treba v primeru prihodnjih sporazumov na Komisijo prenesti pooblastilo v skladu s členom 290 PDEU, da sprejme akte za spremembo seznama držav iz Priloge II. Nasprotno pa bi bilo treba tretje države ali ozemlja, ki dejansko ne zaračunavajo cene ETS za blago, izvoženo v Unijo, izključiti s seznama v Prilogi II in zanje uporabljati CBAM. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Da bi iz CBAM izključili tretje države ali ozemlja, ki so v celoti zajeta v EU ETS ali so z njim povezana, bi bilo treba v primeru prihodnjih sporazumov na Komisijo prenesti pooblastilo v skladu s členom 290 PDEU, da sprejme akte za spremembo seznama držav iz Priloge II. Nasprotno pa bi bilo treba tretje države ali ozemlja, ki dejansko ne zaračunavajo cene ETS za blago, izvoženo v Unijo, izključiti s seznama v Prilogi II in zanje uporabljati CBAM.

| (15) | Da bi iz CBAM izključili tretje države ali ozemlja, ki so v celoti zajeta v EU ETS ali so z njim povezana, bi bilo treba v primeru prihodnjih sporazumov na Komisijo prenesti pooblastilo v skladu s členom 290 PDEU, da sprejme akte za spremembo seznama držav iz Priloge II. Nasprotno pa bi bilo treba tretje države ali ozemlja, ki dejansko ne zaračunavajo cene ETS za blago, izvoženo v Unijo, izključiti s seznama v Prilogi II in zanje uporabljati CBAM.
  Komisija bo spremljala in obravnavala morebitne prakse izogibanja v tretjih državah. |
| --- | --- |

(15)

Da bi iz CBAM izključili tretje države ali ozemlja, ki so v celoti zajeta v EU ETS ali so z njim povezana, bi bilo treba v primeru prihodnjih sporazumov na Komisijo prenesti pooblastilo v skladu s členom 290 PDEU, da sprejme akte za spremembo seznama držav iz Priloge II. Nasprotno pa bi bilo treba tretje države ali ozemlja, ki dejansko ne zaračunavajo cene ETS za blago, izvoženo v Unijo, izključiti s seznama v Prilogi II in zanje uporabljati CBAM.
  Komisija bo spremljala in obravnavala morebitne prakse izogibanja v tretjih državah.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Da bi zagotovili, da bo ekološki prehod v najbolj oddaljenih regijah sovpadal z ekonomsko in socialno kohezijo, je treba pred koncem prehodnega obdobja izvesti oceno učinka morebitnih gospodarskih in družbenih vplivov, značilnih za te regije. Komisija bi morala poskrbeti za skladnost s členom 349 PDEU in predlagati ustrezne ukrepe za najbolj oddaljene regije pri izvajanju CBAM, zlasti zaradi carinskih in davčnih določb, ki se uporabljajo posebej za najbolj oddaljene regije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Da bi zagotovili, da bo ekološki prehod v najbolj oddaljenih regijah sovpadal z ekonomsko in socialno kohezijo, je treba pred koncem prehodnega obdobja izvesti oceno učinka morebitnih gospodarskih in družbenih vplivov, značilnih za te regije. Komisija bi morala poskrbeti za skladnost s členom 349 PDEU in predlagati ustrezne ukrepe za najbolj oddaljene regije pri izvajanju CBAM, zlasti zaradi carinskih in davčnih določb, ki se uporabljajo posebej za najbolj oddaljene regije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Emisije toplogrednih plinov, ki naj se uravnavajo s CBAM, bi morale ustrezati emisijam toplogrednih plinov, zajetih v Prilogi I k EU ETS v Direktivi 2003/87/ES, in sicer ogljikovega dioksida (CO2) ter po potrebi dušikovega oksida (N2O) in perfluoriranih ogljikovodikov (PFC). CBAM bi se moral
  sprva
  uporabljati za neposredne emisije teh toplogrednih plinov od proizvodnje blaga do trenutka uvoza na carinsko območje Unije,
  po koncu prehodnega obdobja in na podlagi nadaljnje ocene
  pa tudi za posredne emisije, pri čemer bi moralo biti njegovo področje uporabe enako področju uporabe EU ETS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Emisije toplogrednih plinov, ki naj se uravnavajo s CBAM, bi morale ustrezati emisijam toplogrednih plinov, zajetih v Prilogi I k EU ETS v Direktivi 2003/87/ES, in sicer ogljikovega dioksida (CO2) ter po potrebi dušikovega oksida (N2O) in perfluoriranih ogljikovodikov (PFC). CBAM bi se moral
  sprva
  uporabljati za neposredne emisije teh toplogrednih plinov od proizvodnje blaga do trenutka uvoza na carinsko območje Unije,
  po koncu prehodnega obdobja in na podlagi nadaljnje ocene
  pa tudi za posredne emisije, pri čemer bi moralo biti njegovo področje uporabe enako področju uporabe EU ETS.

| (17) | Emisije toplogrednih plinov, ki naj se uravnavajo s CBAM, bi morale ustrezati emisijam toplogrednih plinov, zajetih v Prilogi I k EU ETS v Direktivi 2003/87/ES, in sicer ogljikovega dioksida (CO2) ter po potrebi dušikovega oksida (N2O) in perfluoriranih ogljikovodikov (PFC). CBAM bi
  moral odražati prihodnje revizije EU ETS glede reguliranih emisij toplogrednih plinov. CBAM bi
  se moral uporabljati za neposredne emisije teh toplogrednih plinov od proizvodnje blaga do trenutka uvoza na carinsko območje Unije, pa tudi za posredne emisije, pri čemer bi moralo biti njegovo področje uporabe enako področju uporabe EU ETS.
  Skladnost med CBAM in EU ETS je bistvenega pomena za spoštovanje načel STO. |
| --- | --- |

(17)

Emisije toplogrednih plinov, ki naj se uravnavajo s CBAM, bi morale ustrezati emisijam toplogrednih plinov, zajetih v Prilogi I k EU ETS v Direktivi 2003/87/ES, in sicer ogljikovega dioksida (CO2) ter po potrebi dušikovega oksida (N2O) in perfluoriranih ogljikovodikov (PFC). CBAM bi
  moral odražati prihodnje revizije EU ETS glede reguliranih emisij toplogrednih plinov. CBAM bi
  se moral uporabljati za neposredne emisije teh toplogrednih plinov od proizvodnje blaga do trenutka uvoza na carinsko območje Unije, pa tudi za posredne emisije, pri čemer bi moralo biti njegovo področje uporabe enako področju uporabe EU ETS.
  Skladnost med CBAM in EU ETS je bistvenega pomena za spoštovanje načel STO.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Čeprav je v okviru
  EU ETS
  določena absolutna zgornja meja emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, zajetih v njegovo področje uporabe, in omogoča trgovanje s pravicami (t. i. sistem trgovanja s pokrovom), CBAM ne bi smel določati količinskih omejitev za uvoz, da se ne omejijo trgovinski tokovi. Pa tudi medtem ko se EU ETS uporablja za naprave s sedežem v Uniji, bi se moral CBAM uporabljati za določeno blago, uvoženo na carinsko območje Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Čeprav je v okviru
  EU ETS
  določena absolutna zgornja meja emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, zajetih v njegovo področje uporabe, in omogoča trgovanje s pravicami (t. i. sistem trgovanja s pokrovom), CBAM ne bi smel določati količinskih omejitev za uvoz, da se ne omejijo trgovinski tokovi. Pa tudi medtem ko se EU ETS uporablja za naprave s sedežem v Uniji, bi se moral CBAM uporabljati za določeno blago, uvoženo na carinsko območje Unije.

| (19) | Čeprav je v okviru
  EUETS
  določena absolutna zgornja meja emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, zajetih v njegovo področje uporabe, in omogoča trgovanje s pravicami (t. i. sistem trgovanja s pokrovom), CBAM ne bi smel določati količinskih omejitev za uvoz, da se ne omejijo
  ali ovirajo
  trgovinski tokovi. Pa tudi medtem ko se EU ETS uporablja za naprave s sedežem v Uniji, bi se moral CBAM uporabljati za določeno blago, uvoženo na carinsko območje Unije
  , da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje, preprečili tveganje selitve virov CO2 in hkrati zagotovili skladnost s pravili STO
  . |
| --- | --- |

(19)

Čeprav je v okviru
  EUETS
  določena absolutna zgornja meja emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti, zajetih v njegovo področje uporabe, in omogoča trgovanje s pravicami (t. i. sistem trgovanja s pokrovom), CBAM ne bi smel določati količinskih omejitev za uvoz, da se ne omejijo
  ali ovirajo
  trgovinski tokovi. Pa tudi medtem ko se EU ETS uporablja za naprave s sedežem v Uniji, bi se moral CBAM uporabljati za določeno blago, uvoženo na carinsko območje Unije
  , da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje, preprečili tveganje selitve virov CO2 in hkrati zagotovili skladnost s pravili STO
  .

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Sistem CBAM ima v primerjavi z EU ETS nekatere posebne značilnosti, med drugim glede izračuna cene kuponov CBAM, možnosti trgovanja s kuponi in trajanja njihove veljavnosti. Razlog za to je potreba, da se učinkovitost CBAM glede preprečevanja selitve virov CO2 ohrani skozi čas ter da upravljanje sistema ni pretirano obremenjujoče za upravljavce v smislu obveznosti in za uprave v smislu sredstev, hkrati pa se ohrani raven prožnosti, kakršna je upravljavcem na voljo v okviru EU ETS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Sistem CBAM ima v primerjavi z EU ETS nekatere posebne značilnosti, med drugim glede izračuna cene kuponov CBAM, možnosti trgovanja s kuponi in trajanja njihove veljavnosti. Razlog za to je potreba, da se učinkovitost CBAM glede preprečevanja selitve virov CO2 ohrani skozi čas ter da upravljanje sistema ni pretirano obremenjujoče za upravljavce v smislu obveznosti in za uprave v smislu sredstev, hkrati pa se ohrani raven prožnosti, kakršna je upravljavcem na voljo v okviru EU ETS.

| (20) | Sistem CBAM ima v primerjavi z EU ETS nekatere posebne značilnosti, med drugim glede izračuna cene kuponov CBAM, možnosti trgovanja s kuponi in trajanja njihove veljavnosti. Razlog za to je potreba, da se učinkovitost CBAM glede preprečevanja selitve virov CO2 ohrani skozi čas ter da upravljanje sistema ni pretirano obremenjujoče za upravljavce
  , zlasti mala in srednja podjetja,
  v smislu obveznosti in za uprave v smislu sredstev, hkrati pa se ohrani raven prožnosti, kakršna je upravljavcem na voljo v okviru EU ETS. |
| --- | --- |

(20)

Sistem CBAM ima v primerjavi z EU ETS nekatere posebne značilnosti, med drugim glede izračuna cene kuponov CBAM, možnosti trgovanja s kuponi in trajanja njihove veljavnosti. Razlog za to je potreba, da se učinkovitost CBAM glede preprečevanja selitve virov CO2 ohrani skozi čas ter da upravljanje sistema ni pretirano obremenjujoče za upravljavce
  , zlasti mala in srednja podjetja,
  v smislu obveznosti in za uprave v smislu sredstev, hkrati pa se ohrani raven prožnosti, kakršna je upravljavcem na voljo v okviru EU ETS.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Da bi učinkovito preprečeval selitev virov CO2, mora CBAM natančno odražati ceno EU ETS. Medtem ko se na trgu EU ETS cena pravic določa z dražbami, bi morala cena kuponov CBAM ceno iz takih dražb razumno odražati prek tedensko izračunanih povprečij. Take tedenske povprečne cene natančno odražajo nihanja cen v EU ETS in uvoznikom omogočajo razumen razpon, da izkoristijo spremembe cen v EU ETS, hkrati pa zagotavljajo, da sistem za upravne organe ostane obvladljiv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Da bi učinkovito preprečeval selitev virov CO2, mora CBAM natančno odražati ceno EU ETS. Medtem ko se na trgu EU ETS cena pravic določa z dražbami, bi morala cena kuponov CBAM ceno iz takih dražb razumno odražati prek tedensko izračunanih povprečij. Take tedenske povprečne cene natančno odražajo nihanja cen v EU ETS in uvoznikom omogočajo razumen razpon, da izkoristijo spremembe cen v EU ETS, hkrati pa zagotavljajo, da sistem za upravne organe ostane obvladljiv.

| (21) | Da bi učinkovito preprečeval selitev virov CO2

  in zagotovil skladnost s pravili STO
  , mora CBAM natančno odražati ceno EU ETS. Medtem ko se na trgu EU ETS cena pravic določa z dražbami, bi morala cena kuponov CBAM ceno iz takih dražb razumno odražati prek tedensko izračunanih povprečij. Take tedenske povprečne cene natančno odražajo nihanja cen v EU ETS in uvoznikom omogočajo razumen razpon, da izkoristijo spremembe cen v EU ETS, hkrati pa zagotavljajo, da sistem za upravne organe ostane obvladljiv. |
| --- | --- |

(21)

Da bi učinkovito preprečeval selitev virov CO2

  in zagotovil skladnost s pravili STO
  , mora CBAM natančno odražati ceno EU ETS. Medtem ko se na trgu EU ETS cena pravic določa z dražbami, bi morala cena kuponov CBAM ceno iz takih dražb razumno odražati prek tedensko izračunanih povprečij. Take tedenske povprečne cene natančno odražajo nihanja cen v EU ETS in uvoznikom omogočajo razumen razpon, da izkoristijo spremembe cen v EU ETS, hkrati pa zagotavljajo, da sistem za upravne organe ostane obvladljiv.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Glede na to, da se CBAM uporablja za uvoz blaga na carinsko območje Unije, ne pa za naprave, bi bilo treba nekatere prilagoditve in poenostavitve uporabljati tudi v okviru ureditve CBAM. Ena od teh poenostavitev bi morala vključevati deklarativni sistem, v katerem bi morali uvozniki poročati o skupnih preverjenih emisijah toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, uvoženem v določenem koledarskem letu. Uporabiti bi bilo treba tudi drugačen časovni razpored v primerjavi s ciklom skladnosti z EU ETS, da bi se izognili morebitnemu ozkemu grlu zaradi obveznosti akreditiranih preveriteljev v skladu s to uredbo in EU ETS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Glede na to, da se CBAM uporablja za uvoz blaga na carinsko območje Unije, ne pa za naprave, bi bilo treba nekatere prilagoditve in poenostavitve uporabljati tudi v okviru ureditve CBAM. Ena od teh poenostavitev bi morala vključevati deklarativni sistem, v katerem bi morali uvozniki poročati o skupnih preverjenih emisijah toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, uvoženem v določenem koledarskem letu. Uporabiti bi bilo treba tudi drugačen časovni razpored v primerjavi s ciklom skladnosti z EU ETS, da bi se izognili morebitnemu ozkemu grlu zaradi obveznosti akreditiranih preveriteljev v skladu s to uredbo in EU ETS.

| (23) | Glede na to, da se CBAM uporablja za uvoz blaga na carinsko območje Unije, ne pa za naprave, bi bilo treba nekatere prilagoditve in poenostavitve uporabljati tudi v okviru ureditve CBAM. Ena od teh poenostavitev bi morala vključevati
  preprost in dostopen
  deklarativni sistem, v katerem bi morali uvozniki poročati o skupnih preverjenih emisijah toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, uvoženem v določenem koledarskem letu. Uporabiti bi bilo treba tudi drugačen časovni razpored v primerjavi s ciklom skladnosti z EU ETS, da bi se izognili morebitnemu ozkemu grlu zaradi obveznosti akreditiranih preveriteljev v skladu s to uredbo in EU ETS. |
| --- | --- |

(23)

Glede na to, da se CBAM uporablja za uvoz blaga na carinsko območje Unije, ne pa za naprave, bi bilo treba nekatere prilagoditve in poenostavitve uporabljati tudi v okviru ureditve CBAM. Ena od teh poenostavitev bi morala vključevati
  preprost in dostopen
  deklarativni sistem, v katerem bi morali uvozniki poročati o skupnih preverjenih emisijah toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, uvoženem v določenem koledarskem letu. Uporabiti bi bilo treba tudi drugačen časovni razpored v primerjavi s ciklom skladnosti z EU ETS, da bi se izognili morebitnemu ozkemu grlu zaradi obveznosti akreditiranih preveriteljev v skladu s to uredbo in EU ETS.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Glede na edinstveno naravo CBAM in potrebo po tesnem usklajevanju na ravni Unije bi bilo treba vzpostaviti organ CBAM za ustrezno izvajanje in spremljanje te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Glede na edinstveno naravo CBAM in potrebo po tesnem usklajevanju na ravni Unije bi bilo treba vzpostaviti organ CBAM za ustrezno izvajanje in spremljanje te uredbe.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Kar zadeva sankcije
  , bi
  morale
  države članice za kršitve te uredbe
  uporabljati
  globe in zagotoviti njihovo izvajanje. Znesek
  teh glob
  bi moral biti enak
  kaznim, ki se trenutno
  v 
  Uniji v primeru kršitve EU ETS uporabljajo
  v skladu s členom 
  16(3) in (4) Direktive 2003/87/ES
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Kar zadeva sankcije
  , bi
  morale
  države članice za kršitve te uredbe
  uporabljati
  globe in zagotoviti njihovo izvajanje. Znesek
  teh glob
  bi moral biti enak
  kaznim, ki se trenutno
  v 
  Uniji v primeru kršitve EU ETS uporabljajo
  v skladu s členom 
  16(3) in (4) Direktive 2003/87/ES
  .

| (24) | Organ CBAM in carinski organi bi morali CBAM skrbno načrtovati in nadzorovati, med drugim zato, da bi preprečili, odkrili in kaznovali vsakršno prakso izogibanja, vključno z zlorabo ali goljufijo. Organ CBAM in
  države članice
  bi morali
  za kršitve te uredbe
  v skladu s svojim nacionalnim pravom naložiti upravne ali kazenske
  globe in zagotoviti njihovo izvajanje. Znesek
  globe za pooblaščenega deklaranta, ki do 31. maja vsakega leta ne preda števila kuponov CBAM, ki ustreza emisijam, vgrajenim v blagu, uvoženem v preteklem letu, ali organu CBAM predloži neresnične informacije v zvezi z vgrajenimi emisijami, da bi dosegel ugodno individualno obravnavo,
  bi moral biti enak
  trikratniku cene kuponov CBAM
  v 
  preteklem letu za vsak kupon CBAM, ki ga deklarant ne preda
  v skladu s členom 
  22. Plačilo globe pooblaščenega deklaranta ne bi smelo odvezati obveznosti, da organu CBAM preda neporavnano število kuponov CBAM
  . |
| --- | --- |

(24)

Organ CBAM in carinski organi bi morali CBAM skrbno načrtovati in nadzorovati, med drugim zato, da bi preprečili, odkrili in kaznovali vsakršno prakso izogibanja, vključno z zlorabo ali goljufijo. Organ CBAM in
  države članice
  bi morali
  za kršitve te uredbe
  v skladu s svojim nacionalnim pravom naložiti upravne ali kazenske
  globe in zagotoviti njihovo izvajanje. Znesek
  globe za pooblaščenega deklaranta, ki do 31. maja vsakega leta ne preda števila kuponov CBAM, ki ustreza emisijam, vgrajenim v blagu, uvoženem v preteklem letu, ali organu CBAM predloži neresnične informacije v zvezi z vgrajenimi emisijami, da bi dosegel ugodno individualno obravnavo,
  bi moral biti enak
  trikratniku cene kuponov CBAM
  v 
  preteklem letu za vsak kupon CBAM, ki ga deklarant ne preda
  v skladu s členom 
  22. Plačilo globe pooblaščenega deklaranta ne bi smelo odvezati obveznosti, da organu CBAM preda neporavnano število kuponov CBAM
  .

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Obseg proizvodov v okviru CBAM bi moral odražati dejavnosti, zajete v EU ETS, saj ta sistem temelji na kvantitativnih in kvalitativnih merilih, povezanih z okoljskim ciljem Direktive 2003/87/ES, in je najcelovitejši regulativni sistem za emisije toplogrednih plinov v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Obseg proizvodov v okviru CBAM bi moral odražati dejavnosti, zajete v EU ETS, saj ta sistem temelji na kvantitativnih in kvalitativnih merilih, povezanih z okoljskim ciljem Direktive 2003/87/ES, in je najcelovitejši regulativni sistem za emisije toplogrednih plinov v Uniji.

| (26) | Obseg proizvodov v okviru CBAM bi moral odražati dejavnosti, zajete v EU ETS, saj ta sistem temelji na kvantitativnih in kvalitativnih merilih, povezanih z okoljskim ciljem Direktive 2003/87/ES, in je najcelovitejši regulativni sistem za emisije toplogrednih plinov v Uniji.
  Komisija bi morala določiti časovni načrt za postopno vključitev vsega blaga v sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES, do 1. januarja 2030. Prednost bi bilo treba dati blagu, ki je najbolj izpostavljeno selitvi virov CO2 in je ogljično najbolj intenzivno. |
| --- | --- |

(26)

Obseg proizvodov v okviru CBAM bi moral odražati dejavnosti, zajete v EU ETS, saj ta sistem temelji na kvantitativnih in kvalitativnih merilih, povezanih z okoljskim ciljem Direktive 2003/87/ES, in je najcelovitejši regulativni sistem za emisije toplogrednih plinov v Uniji.
  Komisija bi morala določiti časovni načrt za postopno vključitev vsega blaga v sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES, do 1. januarja 2030. Prednost bi bilo treba dati blagu, ki je najbolj izpostavljeno selitvi virov CO2 in je ogljično najbolj intenzivno.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Blago iz te uredbe bi bilo treba izbrati po natančni analizi njegove ustreznosti v smislu kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2 v ustreznih sektorjih EU ETS, hkrati pa bi bilo tudi treba omejiti kompleksnost in upravno breme. In sicer bi bilo pri dejanskem izboru treba upoštevati osnovne materiale in osnovne proizvode, zajete v EU ETS, da se glede oblikovanja cen ogljika v okviru EU ETS uvoz energetsko intenzivnih proizvodov v Unijo zagotovo obravnava enako kot proizvodi EU ter da se zmanjša tveganje selitve virov CO2. Druga zadevna merila za omejitev izbora bi morala biti: prvič, ustreznost sektorjev v smislu emisij, in sicer ali je sektor eden največjih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov; drugič, izpostavljenost sektorja visokemu tveganju selitve virov CO2, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2003/87/ES; tretjič, potreba po uravnoteženju širokega vključevanja emisij toplogrednih plinov ter omejevanja zapletenosti in upravnega bremena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Blago iz te uredbe bi bilo treba izbrati po natančni analizi njegove ustreznosti v smislu kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2 v ustreznih sektorjih EU ETS, hkrati pa bi bilo tudi treba omejiti kompleksnost in upravno breme. In sicer bi bilo pri dejanskem izboru treba upoštevati osnovne materiale in osnovne proizvode, zajete v EU ETS, da se glede oblikovanja cen ogljika v okviru EU ETS uvoz energetsko intenzivnih proizvodov v Unijo zagotovo obravnava enako kot proizvodi EU ter da se zmanjša tveganje selitve virov CO2. Druga zadevna merila za omejitev izbora bi morala biti: prvič, ustreznost sektorjev v smislu emisij, in sicer ali je sektor eden največjih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov; drugič, izpostavljenost sektorja visokemu tveganju selitve virov CO2, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2003/87/ES; tretjič, potreba po uravnoteženju širokega vključevanja emisij toplogrednih plinov ter omejevanja zapletenosti in upravnega bremena.

| (29) | Blago iz te uredbe bi bilo treba izbrati po natančni analizi njegove ustreznosti v smislu kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2 v ustreznih sektorjih EU ETS, hkrati pa bi bilo tudi treba omejiti kompleksnost in upravno breme
  za evropsko industrijo, podjetja ter mala in srednja podjetja
  . In sicer bi bilo pri dejanskem izboru treba upoštevati osnovne materiale in osnovne proizvode, zajete v EU ETS, da se glede oblikovanja cen ogljika v okviru EU ETS uvoz energetsko intenzivnih proizvodov v Unijo zagotovo obravnava enako kot proizvodi EU ter da se zmanjša tveganje selitve virov CO2. Druga zadevna merila za omejitev izbora bi morala biti: prvič, ustreznost sektorjev v smislu emisij, in sicer ali je sektor eden največjih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov; drugič, izpostavljenost sektorja visokemu tveganju selitve virov CO2, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2003/87/ES; tretjič, potreba po uravnoteženju širokega vključevanja emisij toplogrednih plinov ter omejevanja zapletenosti in upravnega bremena.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi preprečevanju tveganja izkrivljanja trga, do katerega bi lahko prišlo med različnimi sektorji, ki so zajeti v CBAM. |
| --- | --- |

(29)

Blago iz te uredbe bi bilo treba izbrati po natančni analizi njegove ustreznosti v smislu kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2 v ustreznih sektorjih EU ETS, hkrati pa bi bilo tudi treba omejiti kompleksnost in upravno breme
  za evropsko industrijo, podjetja ter mala in srednja podjetja
  . In sicer bi bilo pri dejanskem izboru treba upoštevati osnovne materiale in osnovne proizvode, zajete v EU ETS, da se glede oblikovanja cen ogljika v okviru EU ETS uvoz energetsko intenzivnih proizvodov v Unijo zagotovo obravnava enako kot proizvodi EU ter da se zmanjša tveganje selitve virov CO2. Druga zadevna merila za omejitev izbora bi morala biti: prvič, ustreznost sektorjev v smislu emisij, in sicer ali je sektor eden največjih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov; drugič, izpostavljenost sektorja visokemu tveganju selitve virov CO2, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2003/87/ES; tretjič, potreba po uravnoteženju širokega vključevanja emisij toplogrednih plinov ter omejevanja zapletenosti in upravnega bremena.
  Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi preprečevanju tveganja izkrivljanja trga, do katerega bi lahko prišlo med različnimi sektorji, ki so zajeti v CBAM.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Uporaba prvega merila omogoča, da se glede na kumulativne emisije uvrstijo naslednji industrijski sektorji: železo in jeklo, rafinerije, cement, organske osnovne kemikalije in gnojila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Uporaba prvega merila omogoča, da se glede na kumulativne emisije uvrstijo naslednji industrijski sektorji: železo in jeklo, rafinerije, cement, organske osnovne kemikalije in gnojila.

| (30) | Uporaba prvega merila omogoča, da se glede na kumulativne emisije uvrstijo naslednji industrijski sektorji: železo in jeklo, rafinerije, cement,
  aluminij,
  organske osnovne kemikalije
  , vodik
  ,
  polimeri in
  gnojila. |
| --- | --- |

(30)

Uporaba prvega merila omogoča, da se glede na kumulativne emisije uvrstijo naslednji industrijski sektorji: železo in jeklo, rafinerije, cement,
  aluminij,
  organske osnovne kemikalije
  , vodik
  ,
  polimeri in
  gnojila.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Zlasti organske kemikalije niso vključene v področje uporabe te uredbe zaradi tehničnih omejitev, ki ne omogočajo jasne opredelitve vgrajenih emisij uvoženega blaga. Za to blago je veljavno referenčno merilo iz EU ETS osnovni parameter, ki ne omogoča nedvoumne dodelitve emisij, vgrajenih v posamezno uvoženo blago. Za natančnejše dodeljevanje organskim kemikalijam je potrebnih več podatkov in analiz. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Zlasti organske kemikalije niso vključene v področje uporabe te uredbe zaradi tehničnih omejitev, ki ne omogočajo jasne opredelitve vgrajenih emisij uvoženega blaga. Za to blago je veljavno referenčno merilo iz EU ETS osnovni parameter, ki ne omogoča nedvoumne dodelitve emisij, vgrajenih v posamezno uvoženo blago. Za natančnejše dodeljevanje organskim kemikalijam je potrebnih več podatkov in analiz.

črtano

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Podobne
  tehnične omejitve veljajo za proizvode rafinerij, pri katerih emisij toplogrednih plinov ni mogoče nedvoumno dodeliti posameznim proizvodom. Hkrati se zadevno referenčno merilo v EU ETS ne nanaša neposredno na specifične proizvode, kot so bencin, dizelsko gorivo ali kerozin, temveč na vso proizvodnjo rafinerij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Podobne
  tehnične omejitve veljajo za proizvode rafinerij, pri katerih emisij toplogrednih plinov ni mogoče nedvoumno dodeliti posameznim proizvodom. Hkrati se zadevno referenčno merilo v EU ETS ne nanaša neposredno na specifične proizvode, kot so bencin, dizelsko gorivo ali kerozin, temveč na vso proizvodnjo rafinerij.

| (33) | Nekatere
  tehnične omejitve veljajo za proizvode rafinerij, pri katerih emisij toplogrednih plinov ni mogoče nedvoumno dodeliti posameznim proizvodom. Hkrati se zadevno referenčno merilo v EU ETS ne nanaša neposredno na specifične proizvode, kot so bencin, dizelsko gorivo ali kerozin, temveč na vso proizvodnjo rafinerij.
  Za pravočasno razširitev področja uporabe te uredbe bi morala Komisija oblikovati pravično metodologijo za izračun vgrajenih emisij iz rafinerijskih proizvodov pred koncem prehodne faze. |
| --- | --- |

(33)

Nekatere
  tehnične omejitve veljajo za proizvode rafinerij, pri katerih emisij toplogrednih plinov ni mogoče nedvoumno dodeliti posameznim proizvodom. Hkrati se zadevno referenčno merilo v EU ETS ne nanaša neposredno na specifične proizvode, kot so bencin, dizelsko gorivo ali kerozin, temveč na vso proizvodnjo rafinerij.
  Za pravočasno razširitev področja uporabe te uredbe bi morala Komisija oblikovati pravično metodologijo za izračun vgrajenih emisij iz rafinerijskih proizvodov pred koncem prehodne faze.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Toda
  aluminijasti izdelki bi morali biti vključeni v CBAM, saj so zelo izpostavljeni selitvi virov CO2. Poleg tega v več industrijskih uporabah zaradi značilnosti, ki so zelo podobne značilnostim jeklenih izdelkov, neposredno konkurirajo jeklenim izdelkom. Prav tako pomembna je vključitev aluminija, saj
  se lahko
  področje uporabe sistema CBAM
  v prihodnosti razširi
  tudi
  na
  posredne emisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Toda
  aluminijasti izdelki bi morali biti vključeni v CBAM, saj so zelo izpostavljeni selitvi virov CO2. Poleg tega v več industrijskih uporabah zaradi značilnosti, ki so zelo podobne značilnostim jeklenih izdelkov, neposredno konkurirajo jeklenim izdelkom. Prav tako pomembna je vključitev aluminija, saj
  se lahko
  področje uporabe sistema CBAM
  v prihodnosti razširi
  tudi
  na
  posredne emisije.

| (34) | Aluminijasti izdelki bi morali biti vključeni v CBAM, saj so zelo izpostavljeni selitvi virov CO2. Poleg tega v več industrijskih uporabah zaradi značilnosti, ki so zelo podobne značilnostim jeklenih izdelkov, neposredno konkurirajo jeklenim izdelkom. Prav tako pomembna je vključitev aluminija, saj področje uporabe sistema CBAM
  zajema
  tudi posredne emisije. |
| --- | --- |

(34)

Aluminijasti izdelki bi morali biti vključeni v CBAM, saj so zelo izpostavljeni selitvi virov CO2. Poleg tega v več industrijskih uporabah zaradi značilnosti, ki so zelo podobne značilnostim jeklenih izdelkov, neposredno konkurirajo jeklenim izdelkom. Prav tako pomembna je vključitev aluminija, saj področje uporabe sistema CBAM
  zajema
  tudi posredne emisije.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Nasprotno pa se ta uredba ne bi smela uporabljati za določene izdelke, pri proizvodnji katerih ne nastajajo pomembne emisije, na primer ostanke železa ali jekla (pod oznako KN 7204), fero-zlitine (oznaka KN 7202) in nekatera gnojila (pod oznako KN 3105 60 00). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Nasprotno pa se ta uredba ne bi smela uporabljati za določene izdelke, pri proizvodnji katerih ne nastajajo pomembne emisije, na primer ostanke železa ali jekla (pod oznako KN 7204), fero-zlitine (oznaka KN 7202) in nekatera gnojila (pod oznako KN 3105 60 00).

| (36) | Nasprotno pa se ta uredba
  v prvi fazi
  ne bi smela uporabljati za določene izdelke, pri proizvodnji katerih ne nastajajo pomembne emisije, na primer ostanke železa ali jekla (pod oznako KN 7204), fero-zlitine (oznaka KN 7202) in nekatera gnojila (pod oznako KN 3105 60 00). |
| --- | --- |

(36)

Nasprotno pa se ta uredba
  v prvi fazi
  ne bi smela uporabljati za določene izdelke, pri proizvodnji katerih ne nastajajo pomembne emisije, na primer ostanke železa ali jekla (pod oznako KN 7204), fero-zlitine (oznaka KN 7202) in nekatera gnojila (pod oznako KN 3105 60 00).

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Pooblaščenemu deklarantu bi moralo biti dovoljeno, da zahteva ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, glede na ceno ogljika, ki je bila za emisije že plačana v drugih jurisdikcijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Pooblaščenemu deklarantu bi moralo biti dovoljeno, da zahteva ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, glede na ceno ogljika, ki je bila za emisije že plačana v drugih jurisdikcijah.

| (40) | Pooblaščenemu deklarantu bi moralo biti dovoljeno, da zahteva ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, glede na
  eksplicitno
  ceno ogljika, ki je bila za emisije že plačana v drugih jurisdikcijah. |
| --- | --- |

(40)

Pooblaščenemu deklarantu bi moralo biti dovoljeno, da zahteva ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, glede na
  eksplicitno
  ceno ogljika, ki je bila za emisije že plačana v drugih jurisdikcijah.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (45) | Fizične značilnosti električne energije kot proizvoda, zlasti nezmožnost spremljanja dejanskega pretoka elektronov, upravičujejo nekoliko drugačno zasnovo CBAM.
  Kot standardni pristop bi bilo treba uporabiti privzete vrednosti,
  pooblaščeni deklaranti
  pa
  bi morali imeti možnost zahtevati, naj se njihove obveznosti v zvezi s CBAM izračunajo na podlagi dejanskih emisij. Trgovanje z električno energijo se razlikuje od trgovine z drugim blagom, zlasti ker se z njo trguje prek medsebojno povezanih omrežij električne energije z uporabo borz električne energije in posebnih oblik trgovanja. Spajanje trgov je tesno regulirana oblika trgovanja z električno energijo, ki omogoča zbiranje nakupnih in prodajnih ponudb po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(45)

Fizične značilnosti električne energije kot proizvoda, zlasti nezmožnost spremljanja dejanskega pretoka elektronov, upravičujejo nekoliko drugačno zasnovo CBAM.
  Kot standardni pristop bi bilo treba uporabiti privzete vrednosti,
  pooblaščeni deklaranti
  pa
  bi morali imeti možnost zahtevati, naj se njihove obveznosti v zvezi s CBAM izračunajo na podlagi dejanskih emisij. Trgovanje z električno energijo se razlikuje od trgovine z drugim blagom, zlasti ker se z njo trguje prek medsebojno povezanih omrežij električne energije z uporabo borz električne energije in posebnih oblik trgovanja. Spajanje trgov je tesno regulirana oblika trgovanja z električno energijo, ki omogoča zbiranje nakupnih in prodajnih ponudb po vsej Uniji.

| (45) | Fizične značilnosti električne energije kot proizvoda, zlasti nezmožnost spremljanja dejanskega pretoka elektronov, upravičujejo nekoliko drugačno zasnovo CBAM. Pooblaščeni deklaranti bi morali imeti možnost zahtevati, naj se njihove obveznosti v zvezi s CBAM izračunajo na podlagi dejanskih
  preverjenih
  emisij
  . Privzete vrednosti bi bilo treba uporabiti le, če podatki o dejanskih emisijah niso na voljo
  . Trgovanje z električno energijo se razlikuje od trgovine z drugim blagom, zlasti ker se z njo trguje prek medsebojno povezanih omrežij električne energije z uporabo borz električne energije in posebnih oblik trgovanja. Spajanje trgov je tesno regulirana oblika trgovanja z električno energijo, ki omogoča zbiranje nakupnih in prodajnih ponudb po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(45)

Fizične značilnosti električne energije kot proizvoda, zlasti nezmožnost spremljanja dejanskega pretoka elektronov, upravičujejo nekoliko drugačno zasnovo CBAM. Pooblaščeni deklaranti bi morali imeti možnost zahtevati, naj se njihove obveznosti v zvezi s CBAM izračunajo na podlagi dejanskih
  preverjenih
  emisij
  . Privzete vrednosti bi bilo treba uporabiti le, če podatki o dejanskih emisijah niso na voljo
  . Trgovanje z električno energijo se razlikuje od trgovine z drugim blagom, zlasti ker se z njo trguje prek medsebojno povezanih omrežij električne energije z uporabo borz električne energije in posebnih oblik trgovanja. Spajanje trgov je tesno regulirana oblika trgovanja z električno energijo, ki omogoča zbiranje nakupnih in prodajnih ponudb po vsej Uniji.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (46a) | Da bi zmanjšali tveganje selitve virov CO2 in zagotovili enake konkurenčne pogoje za industrijo Unije, bi bilo treba prepovedati vse prakse izogibanja. Komisija bi morala oceniti tveganje praks izogibanja v vseh sektorjih, vključenih v Prilogo I, zlasti verjetnost pretovarjanja, spremenjenih vzorcev trgovanja s proizvodi nižje v prodajni verigi, pa tudi premeščanje virov, absorpcijo stroškov, manipulacijo podatkov o emisijah, nepravilno označevanje blaga in manjše spremembe proizvoda, da bi se ta uvažal pod drugo oznako kombinirane nomenklature (KN). Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, kadar je to primerno, za izboljšanje ukrepov proti izogibanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46a)

Da bi zmanjšali tveganje selitve virov CO2 in zagotovili enake konkurenčne pogoje za industrijo Unije, bi bilo treba prepovedati vse prakse izogibanja. Komisija bi morala oceniti tveganje praks izogibanja v vseh sektorjih, vključenih v Prilogo I, zlasti verjetnost pretovarjanja, spremenjenih vzorcev trgovanja s proizvodi nižje v prodajni verigi, pa tudi premeščanje virov, absorpcijo stroškov, manipulacijo podatkov o emisijah, nepravilno označevanje blaga in manjše spremembe proizvoda, da bi se ta uvažal pod drugo oznako kombinirane nomenklature (KN). Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, kadar je to primerno, za izboljšanje ukrepov proti izogibanju.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | Ko bodo tretje države s spajanjem trgov tesno vključene v trg električne energije Unije, bi bilo treba poiskati tehnične rešitve za zagotovitev uporabe CBAM za električno energijo, izvoženo iz teh držav na carinsko območje Unije. Če tehničnih rešitev ni mogoče najti, bi morale tretje države, ki so vključene v trg, če so izpolnjeni nekateri pogoji, najpozneje do leta 2030 imeti koristi od časovno omejenega izvzetja iz CBAM, ki bi veljalo izključno za izvoz električne energije. Vendar bi morale te tretje države izdelati časovni načrt in se zavezati k izvajanju mehanizma za oblikovanje cen ogljika, ki bi zagotavljal ceno, enakovredno EU ETS, ter se zavezati, da bodo ogljično nevtralne do leta 2050
  [in?]
  za uskladitev z zakonodajo Unije na področju okolja, podnebja, konkurence in energije. To izvzetje bi bilo treba kadar koli preklicati, če obstajajo razlogi za domnevo, da zadevna država ne izpolnjuje svojih zavez, ali če do leta 2030 ne sprejme sistema trgovanja z emisijami, enakovrednega EU ETS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49)

Ko bodo tretje države s spajanjem trgov tesno vključene v trg električne energije Unije, bi bilo treba poiskati tehnične rešitve za zagotovitev uporabe CBAM za električno energijo, izvoženo iz teh držav na carinsko območje Unije. Če tehničnih rešitev ni mogoče najti, bi morale tretje države, ki so vključene v trg, če so izpolnjeni nekateri pogoji, najpozneje do leta 2030 imeti koristi od časovno omejenega izvzetja iz CBAM, ki bi veljalo izključno za izvoz električne energije. Vendar bi morale te tretje države izdelati časovni načrt in se zavezati k izvajanju mehanizma za oblikovanje cen ogljika, ki bi zagotavljal ceno, enakovredno EU ETS, ter se zavezati, da bodo ogljično nevtralne do leta 2050
  [in?]
  za uskladitev z zakonodajo Unije na področju okolja, podnebja, konkurence in energije. To izvzetje bi bilo treba kadar koli preklicati, če obstajajo razlogi za domnevo, da zadevna država ne izpolnjuje svojih zavez, ali če do leta 2030 ne sprejme sistema trgovanja z emisijami, enakovrednega EU ETS.

| (49) | Ko bodo tretje države s spajanjem trgov tesno vključene v trg električne energije Unije, bi bilo treba poiskati tehnične rešitve za zagotovitev uporabe CBAM za električno energijo, izvoženo iz teh držav na carinsko območje Unije. Če tehničnih rešitev ni mogoče najti, bi morale tretje države, ki so vključene v trg, če so izpolnjeni nekateri pogoji, najpozneje do leta 2030 imeti koristi od časovno omejenega izvzetja iz CBAM, ki bi veljalo izključno za izvoz električne energije. Vendar bi morale te tretje države izdelati časovni načrt in se zavezati k izvajanju mehanizma za
  eksplicitno
  oblikovanje cen ogljika, ki bi zagotavljal ceno, enakovredno EU ETS, ter se zavezati, da bodo ogljično nevtralne
  najpozneje
  do leta 2050, za uskladitev z zakonodajo Unije na področju okolja, podnebja, konkurence in energije. To izvzetje bi bilo treba kadar koli preklicati, če obstajajo razlogi za domnevo, da zadevna država ne izpolnjuje svojih zavez, ali če do leta 2030 ne sprejme sistema trgovanja z emisijami, enakovrednega EU ETS. |
| --- | --- |

(49)

Ko bodo tretje države s spajanjem trgov tesno vključene v trg električne energije Unije, bi bilo treba poiskati tehnične rešitve za zagotovitev uporabe CBAM za električno energijo, izvoženo iz teh držav na carinsko območje Unije. Če tehničnih rešitev ni mogoče najti, bi morale tretje države, ki so vključene v trg, če so izpolnjeni nekateri pogoji, najpozneje do leta 2030 imeti koristi od časovno omejenega izvzetja iz CBAM, ki bi veljalo izključno za izvoz električne energije. Vendar bi morale te tretje države izdelati časovni načrt in se zavezati k izvajanju mehanizma za
  eksplicitno
  oblikovanje cen ogljika, ki bi zagotavljal ceno, enakovredno EU ETS, ter se zavezati, da bodo ogljično nevtralne
  najpozneje
  do leta 2050, za uskladitev z zakonodajo Unije na področju okolja, podnebja, konkurence in energije. To izvzetje bi bilo treba kadar koli preklicati, če obstajajo razlogi za domnevo, da zadevna država ne izpolnjuje svojih zavez, ali če do leta 2030 ne sprejme sistema trgovanja z emisijami, enakovrednega EU ETS.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (51) | Da bi olajšala in zagotovila pravilno delovanje CBAM, bi morala Komisija zagotoviti podporo pristojnim organom, odgovornim za uporabo te uredbe, pri izvajanju njihovih obveznosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51)

Da bi olajšala in zagotovila pravilno delovanje CBAM, bi morala Komisija zagotoviti podporo pristojnim organom, odgovornim za uporabo te uredbe, pri izvajanju njihovih obveznosti.

črtano

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (51a) | Strankam, na katere vplivajo odločbe organa CBAM, je treba omogočiti dostop do potrebnih pravnih sredstev. Zato bi bilo treba vzpostaviti primeren pritožbeni mehanizem, ki bi omogočal pritožbo zoper odločitve organa CBAM pri odboru za pritožbe, zoper odločitve katerega bi bilo mogoče v skladu s PDEU vložiti tožbo pred Sodiščem Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51a)

Strankam, na katere vplivajo odločbe organa CBAM, je treba omogočiti dostop do potrebnih pravnih sredstev. Zato bi bilo treba vzpostaviti primeren pritožbeni mehanizem, ki bi omogočal pritožbo zoper odločitve organa CBAM pri odboru za pritožbe, zoper odločitve katerega bi bilo mogoče v skladu s PDEU vložiti tožbo pred Sodiščem Evropske unije.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (52) | Komisija bi morala
  oceniti uporabo
  te uredbe
  pred koncem prehodnega obdobja ter
  poročati Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Poročilo
  Komisije bi se
  moralo
  osredotočiti zlasti na možnosti za okrepitev podnebnih ukrepov, katerih cilj je podnebno nevtralna Unija do leta 2050. Komisija bi morala v okviru
  te
  ocene začeti zbirati informacije, potrebne za morebitno razširitev področja uporabe
  na posredne emisije ter
  na drugo blago in storitve, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, ter
  razviti metode
  za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa (47). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52)

Komisija bi morala
  oceniti uporabo
  te uredbe
  pred koncem prehodnega obdobja ter
  poročati Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Poročilo
  Komisije bi se
  moralo
  osredotočiti zlasti na možnosti za okrepitev podnebnih ukrepov, katerih cilj je podnebno nevtralna Unija do leta 2050. Komisija bi morala v okviru
  te
  ocene začeti zbirati informacije, potrebne za morebitno razširitev področja uporabe
  na posredne emisije ter
  na drugo blago in storitve, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2, ter
  razviti metode
  za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa (47).

| (52) | Komisija bi morala
  redno pregledovati delovanje
  te uredbe
  ter o tem
  poročati Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Poročila
  Komisije bi se
  morala
  osredotočiti zlasti na možnosti za okrepitev podnebnih ukrepov, katerih cilj je podnebno nevtralna Unija do leta 2050. Komisija bi morala v okviru
  prve
  ocene začeti zbirati informacije, potrebne za morebitno
  dodatno
  razširitev področja uporabe
  Priloge I
  na drugo blago in storitve, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2,
  kot so proizvodi nižje v prodajni verigi,
  ter
  za oblikovanje metod
  za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa (47).
  Komisija bi morala svoje poznejše ocene osredotočiti na vpliv na konkurenčnost industrije Unije in industrije nižje v prodajni verigi, vpliv na mala in srednja podjetja, morebitno nesorazmerno upravno breme, morebitne prakse izogibanja, izkrivljanje vzorcev trgovanja in možnosti za poostritev podnebnih ukrepov, katerih cilj je podnebno nevtralna Unija do leta 2050, tem ocenam pa bi morala po potrebi priložiti zakonodajne predloge. |
| --- | --- |

(52)

Komisija bi morala
  redno pregledovati delovanje
  te uredbe
  ter o tem
  poročati Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Poročila
  Komisije bi se
  morala
  osredotočiti zlasti na možnosti za okrepitev podnebnih ukrepov, katerih cilj je podnebno nevtralna Unija do leta 2050. Komisija bi morala v okviru
  prve
  ocene začeti zbirati informacije, potrebne za morebitno
  dodatno
  razširitev področja uporabe
  Priloge I
  na drugo blago in storitve, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2,
  kot so proizvodi nižje v prodajni verigi,
  ter
  za oblikovanje metod
  za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa (47).
  Komisija bi morala svoje poznejše ocene osredotočiti na vpliv na konkurenčnost industrije Unije in industrije nižje v prodajni verigi, vpliv na mala in srednja podjetja, morebitno nesorazmerno upravno breme, morebitne prakse izogibanja, izkrivljanje vzorcev trgovanja in možnosti za poostritev podnebnih ukrepov, katerih cilj je podnebno nevtralna Unija do leta 2050, tem ocenam pa bi morala po potrebi priložiti zakonodajne predloge.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (52a) | Da se omogoči hiter in učinkovit odziv na nepredvidljive, izjemne in neizzvane okoliščine, ki imajo uničujoče posledice za gospodarsko in industrijsko infrastrukturo ene ali več tretjih držav, za katere velja CBAM, bi morala Komisija po potrebi predložiti zakonodajni predlog za spremembo te uredbe. Zakonodajni predlog bi moral določati ukrepe, ki so najprimernejši glede na okoliščine, s katerimi se soočajo tretja države, hkrati pa ohranjajo cilje te uredbe. Ti ukrepi bi morali biti časovno omejeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52a)

Da se omogoči hiter in učinkovit odziv na nepredvidljive, izjemne in neizzvane okoliščine, ki imajo uničujoče posledice za gospodarsko in industrijsko infrastrukturo ene ali več tretjih držav, za katere velja CBAM, bi morala Komisija po potrebi predložiti zakonodajni predlog za spremembo te uredbe. Zakonodajni predlog bi moral določati ukrepe, ki so najprimernejši glede na okoliščine, s katerimi se soočajo tretja države, hkrati pa ohranjajo cilje te uredbe. Ti ukrepi bi morali biti časovno omejeni.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (53a) | Komisija bi morala ob dialogu s tretjimi državami v vseh fazah po začetku veljavnosti te uredbe sodelovati z vsemi deležniki iz sektorjev, vključenih v to uredbo, tudi s predstavniki industrije, sindikati in civilno družbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53a)

Komisija bi morala ob dialogu s tretjimi državami v vseh fazah po začetku veljavnosti te uredbe sodelovati z vsemi deležniki iz sektorjev, vključenih v to uredbo, tudi s predstavniki industrije, sindikati in civilno družbo.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (54a) | Komisija bi si morala dejavno prizadevati za ustanovitev mednarodnega „ogljičnega kluba“, da bi zagotovila stalno izmenjavo v dobri veri s trgovinskimi partnerji Unije. Klub bi moral delovati kot odprt in neizključen mednarodni forum, ki bi se lahko nahajal v okviru ustrezne večstranske organizacije, kot je na primer Svetovna trgovinska organizacija, ali ustreznega in odprtega organa OECD. Njegov cilj bi moral biti omogočiti primerjavo in usklajevanje ukrepov za oblikovanje cen ogljika in ukrepov za oblikovanje cen, ki niso povezane z ogljikom, vendar vplivajo na zmanjšanje emisij. „Ogljični klub“ bi moral podpirati tudi primerljivost podnebnih ukrepov z zagotavljanjem kakovosti spremljanja podnebja, poročanja in preverjanja med svojimi člani. Članstvo v njem bi moralo biti neformalno, odprto in prostovoljno za države, ki si prizadevajo za visoke podnebne ambicije v skladu s Pariškim sporazumom. Glede na to, da je CBAM prvi tak ukrep, ki naj bi bil orodje za sodelovanje, zasnovano za boj proti selitvi virov CO2, bo tak „ogljični klub“ zagotovil sredstva za sodelovanje in preglednost med Unijo in njenimi trgovinskimi partnerji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(54a)

Komisija bi si morala dejavno prizadevati za ustanovitev mednarodnega „ogljičnega kluba“, da bi zagotovila stalno izmenjavo v dobri veri s trgovinskimi partnerji Unije. Klub bi moral delovati kot odprt in neizključen mednarodni forum, ki bi se lahko nahajal v okviru ustrezne večstranske organizacije, kot je na primer Svetovna trgovinska organizacija, ali ustreznega in odprtega organa OECD. Njegov cilj bi moral biti omogočiti primerjavo in usklajevanje ukrepov za oblikovanje cen ogljika in ukrepov za oblikovanje cen, ki niso povezane z ogljikom, vendar vplivajo na zmanjšanje emisij. „Ogljični klub“ bi moral podpirati tudi primerljivost podnebnih ukrepov z zagotavljanjem kakovosti spremljanja podnebja, poročanja in preverjanja med svojimi člani. Članstvo v njem bi moralo biti neformalno, odprto in prostovoljno za države, ki si prizadevajo za visoke podnebne ambicije v skladu s Pariškim sporazumom. Glede na to, da je CBAM prvi tak ukrep, ki naj bi bil orodje za sodelovanje, zasnovano za boj proti selitvi virov CO2, bo tak „ogljični klub“ zagotovil sredstva za sodelovanje in preglednost med Unijo in njenimi trgovinskimi partnerji.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (55) | Ker je cilj CBAM spodbuditi čistejše proizvodne procese, je EU pripravljena sodelovati z državami z nizkimi in srednje visokimi dohodki za razogljičenje njihovih predelovalnih industrij. Poleg tega bi morala Unija podpreti manj razvite države s potrebno tehnično pomočjo, da bi jim olajšala prilagoditev novim obveznostim, določenim s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55)

Ker je cilj CBAM spodbuditi čistejše proizvodne procese, je EU pripravljena sodelovati z državami z nizkimi in srednje visokimi dohodki za razogljičenje njihovih predelovalnih industrij. Poleg tega bi morala Unija podpreti manj razvite države s potrebno tehnično pomočjo, da bi jim olajšala prilagoditev novim obveznostim, določenim s to uredbo.

| (55) | Ker je cilj CBAM spodbuditi čistejše proizvodne procese, je EU pripravljena sodelovati z državami z nizkimi in srednje visokimi dohodki za razogljičenje njihovih predelovalnih industrij. Poleg tega bi morala Unija podpreti manj razvite države s potrebno tehnično pomočjo, da bi jim olajšala prilagoditev novim obveznostim, določenim s to uredbo.
  Prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM, bodo vneseni v proračun Unije kot splošni prihodek in se glede na načelo univerzalnosti, ki velja za proračun Unije, ne bi smeli pripisati posebnim izdatkom v breme proračuna Unije, vendar bi morala Unija vseeno financirati prizadevanja najmanj razvitih držav za razogljičenje svoje proizvodne industrije z letnim zneskom, ki bi ustrezal vsaj ravni prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM. Takšno financiranje bi bilo treba zagotoviti s finančno podporo, ki jo Unija zagotavlja mednarodnemu podnebnemu financiranju ter ustreznim geografskim programom in tematskemu programu za globalne izzive Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Potrebne prilagoditve proračunskih odobritev Instrumenta bi bilo treba izvesti v okviru letnega proračunskega postopka Unije do leta 2027 in jih nato vključiti v naslednji večletni finančni okvir. |
| --- | --- |

(55)

Ker je cilj CBAM spodbuditi čistejše proizvodne procese, je EU pripravljena sodelovati z državami z nizkimi in srednje visokimi dohodki za razogljičenje njihovih predelovalnih industrij. Poleg tega bi morala Unija podpreti manj razvite države s potrebno tehnično pomočjo, da bi jim olajšala prilagoditev novim obveznostim, določenim s to uredbo.
  Prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM, bodo vneseni v proračun Unije kot splošni prihodek in se glede na načelo univerzalnosti, ki velja za proračun Unije, ne bi smeli pripisati posebnim izdatkom v breme proračuna Unije, vendar bi morala Unija vseeno financirati prizadevanja najmanj razvitih držav za razogljičenje svoje proizvodne industrije z letnim zneskom, ki bi ustrezal vsaj ravni prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM. Takšno financiranje bi bilo treba zagotoviti s finančno podporo, ki jo Unija zagotavlja mednarodnemu podnebnemu financiranju ter ustreznim geografskim programom in tematskemu programu za globalne izzive Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Potrebne prilagoditve proračunskih odobritev Instrumenta bi bilo treba izvesti v okviru letnega proračunskega postopka Unije do leta 2027 in jih nato vključiti v naslednji večletni finančni okvir.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (57a) | Komisija bi morala redno spremljati vse spremembe trgovinskih tokov iz najmanj razvitih držav, ki jih je mogoče pripisati CBAM, da bi ocenila učinkovitost te uredbe, vključno z njenim prispevkom k preprečevanju selitve virov CO2 in njenim vplivom na trgovinske tokove med Unijo in najmanj razvitimi državami. Redno bi morala tudi spremljati tehnično pomoč najmanj razvitim državam, da bi ocenila njeno učinkovitost pri prispevanju k procesu razogljičenja v njih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(57a)

Komisija bi morala redno spremljati vse spremembe trgovinskih tokov iz najmanj razvitih držav, ki jih je mogoče pripisati CBAM, da bi ocenila učinkovitost te uredbe, vključno z njenim prispevkom k preprečevanju selitve virov CO2 in njenim vplivom na trgovinske tokove med Unijo in najmanj razvitimi državami. Redno bi morala tudi spremljati tehnično pomoč najmanj razvitim državam, da bi ocenila njeno učinkovitost pri prispevanju k procesu razogljičenja v njih.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 59

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (59) | Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  tudi
  na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (51) Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(59)

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  tudi
  na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (51) Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov.

| (59) | Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  vključno
  na ravni strokovnjakov
  in industrijskih sektorjev
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (51). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(59)

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje,
  vključno
  na ravni strokovnjakov
  in industrijskih sektorjev
  , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (51). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (61) | Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(61)

Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni.

| (61) | Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni.
  Po podatkih Europola so bili zaradi goljufij v zvezi z emisijskimi dobropisi prihodki držav nižji za 5 milijard EUR. V CBAM bi bilo torej treba vzpostaviti ustrezne in učinkovite mehanizme za preprečevanje izgub prihodkov držav. |
| --- | --- |

(61)

Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni.
  Po podatkih Europola so bili zaradi goljufij v zvezi z emisijskimi dobropisi prihodki držav nižji za 5 milijard EUR. V CBAM bi bilo torej treba vzpostaviti ustrezne in učinkovite mehanizme za preprečevanje izgub prihodkov držav.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (61a) | Financiranje organa CBAM bi moralo zagotoviti njegovo delovanje in omogočiti dobro finančno poslovodenje. Vse stroške, povezane z ustanovitvijo in delovanjem organa, bi bilo treba kriti iz splošnih prihodkov proračuna Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(61a)

Financiranje organa CBAM bi moralo zagotoviti njegovo delovanje in omogočiti dobro finančno poslovodenje. Vse stroške, povezane z ustanovitvijo in delovanjem organa, bi bilo treba kriti iz splošnih prihodkov proračuna Unije.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (carbon border adjustment mechanism, CBAM) za obravnavanje emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu iz Priloge I, ob uvozu tega blaga na carinsko območje Unije, da se prepreči tveganje selitve virov CO2. | 1.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (carbon border adjustment mechanism, CBAM) za obravnavanje emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu iz Priloge I, ob uvozu tega blaga na carinsko območje Unije, da se
  zmanjšajo globalne emisije ogljika in podpre izvajanje ciljev Pariškega sporazuma, tako da se
  prepreči
  vsakršno morebitno
  tveganje selitve virov CO2

  iz Unije in spodbudi zmanjšanje emisij v tretjih državah. V ta namen je cilj CBAM izenačiti cene ogljika za uvožene in domače proizvode, vključene v področje uporabe te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (carbon border adjustment mechanism, CBAM) za obravnavanje emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu iz Priloge I, ob uvozu tega blaga na carinsko območje Unije, da se prepreči tveganje selitve virov CO2.

1.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (carbon border adjustment mechanism, CBAM) za obravnavanje emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu iz Priloge I, ob uvozu tega blaga na carinsko območje Unije, da se
  zmanjšajo globalne emisije ogljika in podpre izvajanje ciljev Pariškega sporazuma, tako da se
  prepreči
  vsakršno morebitno
  tveganje selitve virov CO2

  iz Unije in spodbudi zmanjšanje emisij v tretjih državah. V ta namen je cilj CBAM izenačiti cene ogljika za uvožene in domače proizvode, vključene v področje uporabe te uredbe.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Mehanizem bo postopoma postal alternativa mehanizmoma
  ,
  vzpostavljenima
  z Direktivo 2003/87/ES za preprečevanje tveganja selitve virov CO2, zlasti
  brezplačnemu dodeljevanju
  pravic v skladu s členom 10a navedene direktive. | 3.   
  Namen mehanizma je postopoma nadomestiti mehanizem
  ,
  vzpostavljen
  z Direktivo 2003/87/ES za preprečevanje tveganja selitve virov CO2, zlasti
  brezplačno dodeljevanje
  pravic v skladu s členom 10a navedene direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Mehanizem bo postopoma postal alternativa mehanizmoma
  ,
  vzpostavljenima
  z Direktivo 2003/87/ES za preprečevanje tveganja selitve virov CO2, zlasti
  brezplačnemu dodeljevanju
  pravic v skladu s členom 10a navedene direktive.

3.   
  Namen mehanizma je postopoma nadomestiti mehanizem
  ,
  vzpostavljen
  z Direktivo 2003/87/ES za preprečevanje tveganja selitve virov CO2, zlasti
  brezplačno dodeljevanje
  pravic v skladu s členom 10a navedene direktive.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Do 1. januarja 2030 se ta uredba uporablja za vse sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. |
| | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z določitvijo časovnega okvira za postopno vključitev vsega blaga v sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. Komisija v tem delegiranem aktu da prednost blagu, ki je najbolj izpostavljeno selitvi virov CO2 in je ogljično najbolj intenzivno. Delegirani akt se sprejme do 30. junija 2025. |
| | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 28 za dopolnitev Priloge I tako, da se doda vse blago iz sektorjev, ki jih zajema EU ETS. |
| | Najpozneje [tri leta po začetku veljavnosti te uredbe] Komisija sprejme delelgirani akt v skladu s členom 28 za dopolnitev Priloge I tako, da se dodajo proizvodi nižje v dobavni verigi od blaga iz Priloge I. Ti proizvodi nižje v dobavni verigi vsebujejo znatni delež vsaj ene vrste blaga iz Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Do 1. januarja 2030 se ta uredba uporablja za vse sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z določitvijo časovnega okvira za postopno vključitev vsega blaga v sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. Komisija v tem delegiranem aktu da prednost blagu, ki je najbolj izpostavljeno selitvi virov CO2 in je ogljično najbolj intenzivno. Delegirani akt se sprejme do 30. junija 2025.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z določitvijo časovnega okvira za postopno vključitev vsega blaga v sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. Komisija v tem delegiranem aktu da prednost blagu, ki je najbolj izpostavljeno selitvi virov CO2

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 28 za dopolnitev Priloge I tako, da se doda vse blago iz sektorjev, ki jih zajema EU ETS.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 28 za dopolnitev Priloge I tako, da se doda vse blago iz sektorjev, ki jih zajema EU ETS.

Najpozneje [tri leta po začetku veljavnosti te uredbe] Komisija sprejme delelgirani akt v skladu s členom 28 za dopolnitev Priloge I tako, da se dodajo proizvodi nižje v dobavni verigi od blaga iz Priloge I. Ti proizvodi nižje v dobavni verigi vsebujejo znatni delež vsaj ene vrste blaga iz Priloge I.

Najpozneje [tri leta po začetku veljavnosti te uredbe] Komisija sprejme delelgirani akt v skladu s členom 28 za dopolnitev Priloge I tako, da se dodajo proizvodi nižje v dobavni verigi od blaga iz Priloge I. Ti proizvodi nižje v dobavni verigi vsebujejo znatni delež vsaj ene vrste blaga iz Priloge I.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 6

Člen 2 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov, s katerimi Komisija določi pogoje za uporabo CBAM za blago iz odstavka 2.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). | 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov
  v skladu s členom 28
  , s katerimi Komisija
  dopolni to uredbo, tako da
  določi pogoje za uporabo CBAM za blago iz odstavka 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov, s katerimi Komisija določi pogoje za uporabo CBAM za blago iz odstavka 2.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov
  v skladu s členom 28
  , s katerimi Komisija
  dopolni to uredbo, tako da
  določi pogoje za uporabo CBAM za blago iz odstavka 2.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 7 – točka b

Člen 2 – odstavek 7 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v tretji državi ali ozemlju se v skladu z njenim nacionalnim pravom izvajajo glavne določbe zakonodaje Unije o trgu z električno energijo, vključno z razvojem obnovljivih virov energije
  in
  spajanjem trgov z električno energijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

v tretji državi ali ozemlju se v skladu z njenim nacionalnim pravom izvajajo glavne določbe zakonodaje Unije o trgu z električno energijo, vključno z razvojem obnovljivih virov energije
  in
  spajanjem trgov z električno energijo;

in

| (b) | v tretji državi ali ozemlju se v skladu z njenim nacionalnim pravom izvajajo glavne določbe zakonodaje Unije o trgu z električno energijo, vključno z razvojem obnovljivih virov energije, spajanjem trgov z električno energijo
  ter izvajanjem pravnega reda Unije na področju podnebja, okolja in konkurence, in v celoti upoštevajo dogovorjeni roki
  ; |
| --- | --- |

(b)

v tretji državi ali ozemlju se v skladu z njenim nacionalnim pravom izvajajo glavne določbe zakonodaje Unije o trgu z električno energijo, vključno z razvojem obnovljivih virov energije, spajanjem trgov z električno energijo
  ter izvajanjem pravnega reda Unije na področju podnebja, okolja in konkurence, in v celoti upoštevajo dogovorjeni roki
  ;

ter izvajanjem pravnega reda Unije na področju podnebja, okolja in konkurence, in v celoti upoštevajo dogovorjeni roki

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 7 – točka e

Člen 2 – odstavek 7 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | tretja država ali ozemlje je pri izvajanju časovnega načrta iz točke (c) pokazalo znaten napredek pri usklajevanju nacionalne zakonodaje s pravom Unije na področju podnebnih ukrepov na podlagi navedenega časovnega načrta, vključno z napredkom pri oblikovanju cen ogljika na ravni, enakovredni ravni Unije vsaj glede proizvodnje električne energije. Uvajanje sistema za trgovanje z emisijami za električno energijo po ceni, ki je enaka kot v EU ETS, se zaključi do 1. januarja 
  2030
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

tretja država ali ozemlje je pri izvajanju časovnega načrta iz točke (c) pokazalo znaten napredek pri usklajevanju nacionalne zakonodaje s pravom Unije na področju podnebnih ukrepov na podlagi navedenega časovnega načrta, vključno z napredkom pri oblikovanju cen ogljika na ravni, enakovredni ravni Unije vsaj glede proizvodnje električne energije. Uvajanje sistema za trgovanje z emisijami za električno energijo po ceni, ki je enaka kot v EU ETS, se zaključi do 1. januarja 
  2030
  ;

2030

| (e) | tretja država ali ozemlje je pri izvajanju časovnega načrta iz točke (c) pokazalo znaten napredek pri usklajevanju nacionalne zakonodaje s pravom Unije na področju podnebnih ukrepov na podlagi navedenega časovnega načrta, vključno z napredkom pri oblikovanju cen ogljika na ravni, enakovredni ravni Unije vsaj glede proizvodnje električne energije. Uvajanje sistema za trgovanje z emisijami za električno energijo po ceni, ki je enaka kot v EU ETS, se zaključi do 1. januarja 
  2028
  ; |
| --- | --- |

(e)

tretja država ali ozemlje je pri izvajanju časovnega načrta iz točke (c) pokazalo znaten napredek pri usklajevanju nacionalne zakonodaje s pravom Unije na področju podnebnih ukrepov na podlagi navedenega časovnega načrta, vključno z napredkom pri oblikovanju cen ogljika na ravni, enakovredni ravni Unije vsaj glede proizvodnje električne energije. Uvajanje sistema za trgovanje z emisijami za električno energijo po ceni, ki je enaka kot v EU ETS, se zaključi do 1. januarja 
  2028
  ;

2028

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 8

Člen 2 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Tretja država ali ozemlje, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 7, točke (a) do (f), se navede v Prilogi II, oddelek B, k tej uredbi in predloži
  dve poročili
  o izpolnjevanju pogojev iz odstavka 7, točke (a) do (f), prvo pred 1. julijem 
  2025 in
  drugo pred 1. julijem 2029. Komisija do 31. decembra 
  2025
  in do 31. decembra 2029, zlasti na podlagi časovnega načrta iz odstavka 7, točka (c), in poročil, ki jih prejme od tretje države ali ozemlja, oceni, ali ta tretja država ali ozemlje še vedno izpolnjuje pogoje iz odstavka 7. | 8.   Tretja država ali ozemlje, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 7, točke (a) do (f), se navede v Prilogi II, oddelek B, k tej uredbi in predloži
  tri celovita poročila
  o izpolnjevanju pogojev iz odstavka 7, točke (a) do (f), prvo pred 1. julijem 
  2024


  ,
  drugo pred 1. julijem 
  2027


  in tretje pred


  1. julijem
  2029. Komisija do 31. decembra 
  2024


  , do 31. decembra 2027
  in do 31. decembra 2029, zlasti na podlagi časovnega načrta iz odstavka 7, točka (c), in poročil, ki jih prejme od tretje države ali ozemlja, oceni, ali ta tretja država ali ozemlje še vedno izpolnjuje pogoje iz odstavka 7. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Tretja država ali ozemlje, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 7, točke (a) do (f), se navede v Prilogi II, oddelek B, k tej uredbi in predloži
  dve poročili
  o izpolnjevanju pogojev iz odstavka 7, točke (a) do (f), prvo pred 1. julijem 
  2025 in
  drugo pred 1. julijem 2029. Komisija do 31. decembra 
  2025
  in do 31. decembra 2029, zlasti na podlagi časovnega načrta iz odstavka 7, točka (c), in poročil, ki jih prejme od tretje države ali ozemlja, oceni, ali ta tretja država ali ozemlje še vedno izpolnjuje pogoje iz odstavka 7.

8.   Tretja država ali ozemlje, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 7, točke (a) do (f), se navede v Prilogi II, oddelek B, k tej uredbi in predloži
  tri celovita poročila
  o izpolnjevanju pogojev iz odstavka 7, točke (a) do (f), prvo pred 1. julijem 
  2024


  ,
  drugo pred 1. julijem 
  2027


  in tretje pred


  1. julijem
  2029. Komisija do 31. decembra 
  2024


  , do 31. decembra 2027
  in do 31. decembra 2029, zlasti na podlagi časovnega načrta iz odstavka 7, točka (c), in poročil, ki jih prejme od tretje države ali ozemlja, oceni, ali ta tretja država ali ozemlje še vedno izpolnjuje pogoje iz odstavka 7.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 9 – točka b a (novo)

Člen 2 – odstavek 9 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | če ima Komisija dokaze, da so se zaradi povečanega izvoza električne energije v Unijo emisije iz proizvodnje električne energije v državi ali na ozemlju povečale. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

če ima Komisija dokaze, da so se zaradi povečanega izvoza električne energije v Unijo emisije iz proizvodnje električne energije v državi ali na ozemlju povečale.

če ima Komisija dokaze, da so se zaradi povečanega izvoza električne energije v Unijo emisije iz proizvodnje električne energije v državi ali na ozemlju povečale.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 12

Člen 2 – odstavek 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 12.   Unija lahko sklene sporazume s tretjimi državami, da bi pri uporabi člena 9 upoštevala mehanizme oblikovanja cen ogljika v teh državah. | 12.   Unija lahko sklene sporazume s tretjimi državami, da bi pri uporabi člena 9 upoštevala mehanizme oblikovanja cen ogljika v teh državah.
  Sporazumi ne smejo povzročiti neupravičene preferencialne obravnave uvoza iz tretjih držav v zvezi s kuponi CBAM, ki jih je treba predati, in ne morejo upoštevati mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, ki se štejejo za prakse izogibanja v smislu člena 27(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

12.   Unija lahko sklene sporazume s tretjimi državami, da bi pri uporabi člena 9 upoštevala mehanizme oblikovanja cen ogljika v teh državah.

12.   Unija lahko sklene sporazume s tretjimi državami, da bi pri uporabi člena 9 upoštevala mehanizme oblikovanja cen ogljika v teh državah.
  Sporazumi ne smejo povzročiti neupravičene preferencialne obravnave uvoza iz tretjih držav v zvezi s kuponi CBAM, ki jih je treba predati, in ne morejo upoštevati mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, ki se štejejo za prakse izogibanja v smislu člena 27(2).

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 11

Člen 3 – odstavek 1 – točka 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | „pristojni
  organ“ pomeni organ,
  ki ga določi vsaka država članica
  v skladu s členom 11 te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(11)

„pristojni
  organ“ pomeni organ,
  ki ga določi vsaka država članica
  v skladu s členom 11 te uredbe;

„pristojni

ki ga določi vsaka država članica

| (11) | „organ
  CBAM“
  pomeni organ,
  ustanovljen
  v skladu s členom 11 te uredbe; |
| --- | --- |

(11)

„organ
  CBAM“
  pomeni organ,
  ustanovljen
  v skladu s členom 11 te uredbe;

CBAM“

ustanovljen

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 15

Člen 3 – odstavek 1 – točka 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | „neposredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnih procesov blaga, nad katerimi ima proizvajalec neposreden nadzor; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(15)

„neposredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnih procesov blaga, nad katerimi ima proizvajalec neposreden nadzor;

| (15) | „neposredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnih procesov blaga, nad katerimi ima proizvajalec neposreden nadzor
  , vključno z emisijami iz proizvodnje ogrevanja in hlajenja, ki se porabi med proizvodnimi procesi
  ; |
| --- | --- |

(15)

„neposredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnih procesov blaga, nad katerimi ima proizvajalec neposreden nadzor
  , vključno z emisijami iz proizvodnje ogrevanja in hlajenja, ki se porabi med proizvodnimi procesi
  ;

, vključno z emisijami iz proizvodnje ogrevanja in hlajenja, ki se porabi med proizvodnimi procesi

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 16

Člen 3 – odstavek 1 – točka 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | „vgrajene emisije“ pomeni neposredne emisije, sproščene med proizvodnjo blaga, izračunane v skladu z metodami iz Priloge III; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(16)

„vgrajene emisije“ pomeni neposredne emisije, sproščene med proizvodnjo blaga, izračunane v skladu z metodami iz Priloge III;

| (16) | „vgrajene emisije“ pomeni neposredne
  in posredne
  emisije, sproščene med proizvodnjo blaga
  , in elektriko, porabljeno med proizvodnjo
  , izračunane v skladu z metodami iz Priloge III; |
| --- | --- |

(16)

„vgrajene emisije“ pomeni neposredne
  in posredne
  emisije, sproščene med proizvodnjo blaga
  , in elektriko, porabljeno med proizvodnjo
  , izračunane v skladu z metodami iz Priloge III;

in posredne

, in elektriko, porabljeno med proizvodnjo

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 18

Člen 3 – odstavek 1 – točka 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | „kupon CBAM“ pomeni kupon v elektronski obliki, ki ustreza eni toni emisij, vgrajenih v blagu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(18)

„kupon CBAM“ pomeni kupon v elektronski obliki, ki ustreza eni toni emisij, vgrajenih v blagu;

| (18) | „kupon CBAM“ pomeni kupon v elektronski obliki, ki
  je skupen vsem državam članicam in
  ustreza eni toni emisij, vgrajenih v blagu; |
| --- | --- |

(18)

„kupon CBAM“ pomeni kupon v elektronski obliki, ki
  je skupen vsem državam članicam in
  ustreza eni toni emisij, vgrajenih v blagu;

je skupen vsem državam članicam in

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 22

Člen 3 – odstavek 1 – točka 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | „dejanske emisije“ pomeni emisije, izračunane na podlagi primarnih podatkov iz proizvodnih procesov blaga; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22)

„dejanske emisije“ pomeni emisije, izračunane na podlagi primarnih podatkov iz proizvodnih procesov blaga;

| (22) | „dejanske emisije“ pomeni emisije, izračunane
  in preverjene
  na podlagi primarnih podatkov iz proizvodnih procesov blaga
  in proizvodnje električne energije, porabljene med proizvodnimi procesi blaga
  ; |
| --- | --- |

(22)

„dejanske emisije“ pomeni emisije, izračunane
  in preverjene
  na podlagi primarnih podatkov iz proizvodnih procesov blaga
  in proizvodnje električne energije, porabljene med proizvodnimi procesi blaga
  ;

in preverjene

in proizvodnje električne energije, porabljene med proizvodnimi procesi blaga

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 23

Člen 3 – odstavek 1 – točka 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | „cena ogljika“ pomeni denarni znesek, ki se plača v okviru sistema za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov v tretji državi v obliki davka ali pravic do emisije, izračuna pa se na podlagi toplogrednih plinov, ki so zajeti v takšnem ukrepu in se sprostijo med proizvodnjo blaga; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(23)

„cena ogljika“ pomeni denarni znesek, ki se plača v okviru sistema za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov v tretji državi v obliki davka ali pravic do emisije, izračuna pa se na podlagi toplogrednih plinov, ki so zajeti v takšnem ukrepu in se sprostijo med proizvodnjo blaga;

| (23) | „cena ogljika“ pomeni denarni znesek, ki se plača v okviru sistema za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov v tretji državi v obliki davka
  , prispevka,
  ali pravic do emisije, izračuna pa se na podlagi toplogrednih plinov, ki so zajeti v takšnem ukrepu in se sprostijo med proizvodnjo blaga; |
| --- | --- |

(23)

„cena ogljika“ pomeni denarni znesek, ki se plača v okviru sistema za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov v tretji državi v obliki davka
  , prispevka,
  ali pravic do emisije, izračuna pa se na podlagi toplogrednih plinov, ki so zajeti v takšnem ukrepu in se sprostijo med proizvodnjo blaga;

, prispevka,

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | „posredne emisije“ pomeni emisije iz
  proizvodnje
  električne energije
  , ogrevanja oziroma hlajenja
  , ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(28)

„posredne emisije“ pomeni emisije iz
  proizvodnje
  električne energije
  , ogrevanja oziroma hlajenja
  , ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga.

proizvodnje

, ogrevanja oziroma hlajenja

| (28) | „posredne emisije“ pomeni emisije
  toplogrednih plinov
  iz
  proizvodnih procesov
  električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga; |
| --- | --- |

(28)

„posredne emisije“ pomeni emisije
  toplogrednih plinov
  iz
  proizvodnih procesov
  električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga;

toplogrednih plinov

proizvodnih procesov

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | „najmanj razvita država“ pomeni državo, vključeno na seznamu najmanj razvitih držav, ki ga je sestavil Ekonomski in socialni svet Združenih narodov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(28a)

(28a)

„najmanj razvita država“ pomeni državo, vključeno na seznamu najmanj razvitih držav, ki ga je sestavil Ekonomski in socialni svet Združenih narodov;

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28 b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28b) | „faktor CBAM“ pomeni faktor za zmanjšanje brezplačne dodelitve pravic napravam, ki proizvajajo blago iz Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(28b)

(28b)

„faktor CBAM“ pomeni faktor za zmanjšanje brezplačne dodelitve pravic napravam, ki proizvajajo blago iz Priloge I.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28 c (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 28 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28c) | „proizvodi nižje v prodajni verigi“ pomeni proizvode, proizvedene z uporabo blaga iz Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(28c)

(28c)

„proizvodi nižje v prodajni verigi“ pomeni proizvode, proizvedene z uporabo blaga iz Priloge I.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Blago na carinsko območje Unije uvaža samo deklarant, ki ga je v skladu s členom 17 pooblastil
  pristojni
  organ (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni deklarant). | Blago na carinsko območje Unije uvaža samo deklarant, ki ga je v skladu s členom 17 pooblastil organ
  CBAM
  (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni deklarant). |
| | (Poimenovanje „organ CBAM“ velja za vse besedilo. Če bo sprejeto, bodo potrebne ustrezne prilagoditve v vsem besedilu.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Blago na carinsko območje Unije uvaža samo deklarant, ki ga je v skladu s členom 17 pooblastil
  pristojni
  organ (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni deklarant).

pristojni

Blago na carinsko območje Unije uvaža samo deklarant, ki ga je v skladu s členom 17 pooblastil organ
  CBAM
  (v nadaljnjem besedilu: pooblaščeni deklarant).

CBAM

(Poimenovanje „organ CBAM“ velja za vse besedilo. Če bo sprejeto, bodo potrebne ustrezne prilagoditve v vsem besedilu.)

(Poimenovanje „organ CBAM“ velja za vse besedilo. Če bo sprejeto, bodo potrebne ustrezne prilagoditve v vsem besedilu.)

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsak deklarant pred uvozom blaga iz člena 2 pri pristojnem organu v kraju, kjer ima sedež, zaprosi za dovoljenje za uvoz tega blaga na carinsko območje Unije. | 1.   Vsak deklarant pred uvozom blaga iz člena 2 pri pristojnem organu
  CBAM
  v kraju, kjer ima sedež, zaprosi za dovoljenje za uvoz tega blaga na carinsko območje Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsak deklarant pred uvozom blaga iz člena 2 pri pristojnem organu v kraju, kjer ima sedež, zaprosi za dovoljenje za uvoz tega blaga na carinsko območje Unije.

1.   Vsak deklarant pred uvozom blaga iz člena 2 pri pristojnem organu
  CBAM
  v kraju, kjer ima sedež, zaprosi za dovoljenje za uvoz tega blaga na carinsko območje Unije.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka e

Člen 5 – odstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | častno izjavo, da deklarant v petih letih pred letom vložitve vloge ni bil vpleten v hude ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil in pravil o zlorabi trga, vključno s tem, da ni storil
  hujših
  kaznivih dejanj v zvezi
  s svojo
  gospodarsko dejavnostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

častno izjavo, da deklarant v petih letih pred letom vložitve vloge ni bil vpleten v hude ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil in pravil o zlorabi trga, vključno s tem, da ni storil
  hujših
  kaznivih dejanj v zvezi
  s svojo
  gospodarsko dejavnostjo;

hujših

s svojo

| (e) | častno izjavo, da deklarant
  oziroma, kadar je to ustrezno, član njegovega upravnega odbora
  v petih letih pred letom vložitve vloge ni bil vpleten v hude ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil in pravil o zlorabi trga, vključno s tem, da ni storil kaznivih dejanj v zvezi
  z
  gospodarsko dejavnostjo
  deklaranta
  ; |
| --- | --- |

(e)

častno izjavo, da deklarant
  oziroma, kadar je to ustrezno, član njegovega upravnega odbora
  v petih letih pred letom vložitve vloge ni bil vpleten v hude ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil in pravil o zlorabi trga, vključno s tem, da ni storil kaznivih dejanj v zvezi
  z
  gospodarsko dejavnostjo
  deklaranta
  ;

oziroma, kadar je to ustrezno, član njegovega upravnega odbora

z

deklaranta

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – točka f

Člen 5 – odstavek 3 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | informacije, potrebne za dokazovanje finančne in poslovne sposobnosti deklaranta za izvedbo obveznosti iz te uredbe, in – če tako odloči
  pristojni
  organ na podlagi ocene tveganja – dokazila, ki potrjujejo te informacije, kot je izkaz poslovnega izida in bilanca stanja za največ zadnja tri proračunska leta, za katera je bil pripravljen zaključni račun; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

informacije, potrebne za dokazovanje finančne in poslovne sposobnosti deklaranta za izvedbo obveznosti iz te uredbe, in – če tako odloči
  pristojni
  organ na podlagi ocene tveganja – dokazila, ki potrjujejo te informacije, kot je izkaz poslovnega izida in bilanca stanja za največ zadnja tri proračunska leta, za katera je bil pripravljen zaključni račun;

pristojni

| (f) | informacije, potrebne za dokazovanje finančne in poslovne sposobnosti deklaranta za izvedbo obveznosti iz te uredbe, in – če tako odloči organ
  CBAM
  na podlagi ocene tveganja – dokazila, ki potrjujejo te informacije, kot je izkaz poslovnega izida in bilanca stanja za največ zadnja tri proračunska leta, za katera je bil pripravljen zaključni račun; |
| --- | --- |

(f)

informacije, potrebne za dokazovanje finančne in poslovne sposobnosti deklaranta za izvedbo obveznosti iz te uredbe, in – če tako odloči organ
  CBAM
  na podlagi ocene tveganja – dokazila, ki potrjujejo te informacije, kot je izkaz poslovnega izida in bilanca stanja za največ zadnja tri proračunska leta, za katera je bil pripravljen zaključni račun;

CBAM

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4

Člen 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Vložnik lahko kadar koli umakne svojo vlogo. | 4.   Vložnik lahko kadar koli
  spremeni ali
  umakne svojo vlogo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Vložnik lahko kadar koli umakne svojo vlogo.

4.   Vložnik lahko kadar koli
  spremeni ali
  umakne svojo vlogo.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 5

Člen 5 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Pooblaščeni deklarant nemudoma obvesti
  pristojni
  organ o vseh spremembah informacij, predloženih v skladu z odstavkom 3, ki so nastale po sprejetju odločitve in ki lahko vplivajo na odločitev, sprejeto v skladu s členom 17, ali na vsebino dovoljenja iz člena 17. | 5.   Pooblaščeni deklarant nemudoma obvesti organ
  CBAM
  o vseh spremembah informacij, predloženih v skladu z odstavkom 3, ki so nastale po sprejetju odločitve in ki lahko vplivajo na odločitev, sprejeto v skladu s členom 17, ali na vsebino dovoljenja iz člena 17. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Pooblaščeni deklarant nemudoma obvesti
  pristojni
  organ o vseh spremembah informacij, predloženih v skladu z odstavkom 3, ki so nastale po sprejetju odločitve in ki lahko vplivajo na odločitev, sprejeto v skladu s členom 17, ali na vsebino dovoljenja iz člena 17.

5.   Pooblaščeni deklarant nemudoma obvesti organ
  CBAM
  o vseh spremembah informacij, predloženih v skladu z odstavkom 3, ki so nastale po sprejetju odločitve in ki lahko vplivajo na odločitev, sprejeto v skladu s členom 17, ali na vsebino dovoljenja iz člena 17.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6

Člen 5 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s standardno obliko vloge, zamudami in postopkom, ki jih mora
  pristojni
  organ upoštevati pri obravnavanju vlog za pridobitev dovoljenja iz odstavka 1, ter pravili za identifikacijo
  pristojnega
  organa deklarantov za uvoz električne energije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). | 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s standardno obliko vloge, zamudami in postopkom, ki jih mora organ
  CBAM
  upoštevati pri obravnavanju vlog za pridobitev dovoljenja iz odstavka 1, ter pravili za identifikacijo organa
  CBAM
  deklarantov za uvoz električne energije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s standardno obliko vloge, zamudami in postopkom, ki jih mora
  pristojni
  organ upoštevati pri obravnavanju vlog za pridobitev dovoljenja iz odstavka 1, ter pravili za identifikacijo
  pristojnega
  organa deklarantov za uvoz električne energije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s standardno obliko vloge, zamudami in postopkom, ki jih mora organ
  CBAM
  upoštevati pri obravnavanju vlog za pridobitev dovoljenja iz odstavka 1, ter pravili za identifikacijo organa
  CBAM
  deklarantov za uvoz električne energije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsak pooblaščeni deklarant do 31. maja posameznega leta
  pristojnemu
  organu predloži deklaracijo (v nadaljnjem besedilu: deklaracija CBAM) za koledarsko leto pred deklaracijo. | 1.   Vsak pooblaščeni deklarant do 31. maja posameznega leta organu
  CBAM
  predloži deklaracijo (v nadaljnjem besedilu: deklaracija CBAM) za koledarsko leto pred deklaracijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsak pooblaščeni deklarant do 31. maja posameznega leta
  pristojnemu
  organu predloži deklaracijo (v nadaljnjem besedilu: deklaracija CBAM) za koledarsko leto pred deklaracijo.

1.   Vsak pooblaščeni deklarant do 31. maja posameznega leta organu
  CBAM
  predloži deklaracijo (v nadaljnjem besedilu: deklaracija CBAM) za koledarsko leto pred deklaracijo.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka c a (novo)

Člen 6 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | izvod poročila o preverjanju, ki ga je izdal akreditirani preveritelj v skladu s členom 8 in Prilogo V. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

izvod poročila o preverjanju, ki ga je izdal akreditirani preveritelj v skladu s členom 8 in Prilogo V.

izvod poročila o preverjanju, ki ga je izdal akreditirani preveritelj v skladu s členom 8 in Prilogo V.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 5

Člen 7 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Pooblaščeni deklarant hrani evidenco informacij iz odstavka 4, vključno s poročilom preveritelja, do konca četrtega leta po letu, v katerem je bila ali bi morala biti predložena deklaracija CBAM. | 5.   Pooblaščeni deklarant hrani evidenco informacij iz odstavka 4, vključno s poročilom preveritelja, do konca četrtega leta po letu, v katerem je bila ali bi morala biti predložena deklaracija CBAM.
  Ta evidenca je dovolj podrobna, da akreditiranim preveriteljem omogoča preverjanje vgrajenih emisij v skladu s členom 8, organu CBAM pa pregled deklaracije CBAM v skladu s členom 19(1). Pooblaščeni deklarant hrani navedene evidence za obdobje iz člena 19(1), v katerem lahko organ CBAM pregleda deklaracijo CBAM. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Pooblaščeni deklarant hrani evidenco informacij iz odstavka 4, vključno s poročilom preveritelja, do konca četrtega leta po letu, v katerem je bila ali bi morala biti predložena deklaracija CBAM.

5.   Pooblaščeni deklarant hrani evidenco informacij iz odstavka 4, vključno s poročilom preveritelja, do konca četrtega leta po letu, v katerem je bila ali bi morala biti predložena deklaracija CBAM.
  Ta evidenca je dovolj podrobna, da akreditiranim preveriteljem omogoča preverjanje vgrajenih emisij v skladu s členom 8, organu CBAM pa pregled deklaracije CBAM v skladu s členom 19(1). Pooblaščeni deklarant hrani navedene evidence za obdobje iz člena 19(1), v katerem lahko organ CBAM pregleda deklaracijo CBAM.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 6

Člen 7 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov
  v zvezi s podrobnimi pravili
  o elementih metod izračuna iz Priloge III, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, privzetih vrednosti in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, na podlagi katerih se določijo privzete vrednosti, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem podatkov. S temi akti se po potrebi določi, da je mogoče privzete vrednosti prilagoditi določenim območjem, regijam ali državam, da se upoštevajo specifični objektivni dejavniki, kot so geografija, naravni viri, tržne razmere, prevladujoči viri energije ali industrijski procesi. Izvedbeni akti temeljijo na obstoječi zakonodaji za preverjanje emisij naprav iz Direktive 2003/87/ES in podatkov o njihovih dejavnostih, zlasti Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2067. | 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o elementih metod izračuna iz Priloge III, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, privzetih vrednosti in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, na podlagi katerih se določijo privzete vrednosti, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem podatkov. S temi akti se po potrebi določi, da je mogoče privzete vrednosti prilagoditi določenim območjem, regijam ali državam, da se upoštevajo specifični objektivni dejavniki, kot so geografija, naravni viri, tržne razmere, prevladujoči viri energije ali industrijski procesi. Izvedbeni akti temeljijo na obstoječi zakonodaji za preverjanje emisij naprav iz Direktive 2003/87/ES in podatkov o njihovih dejavnostih, zlasti Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2067. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov
  v zvezi s podrobnimi pravili
  o elementih metod izračuna iz Priloge III, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, privzetih vrednosti in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, na podlagi katerih se določijo privzete vrednosti, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem podatkov. S temi akti se po potrebi določi, da je mogoče privzete vrednosti prilagoditi določenim območjem, regijam ali državam, da se upoštevajo specifični objektivni dejavniki, kot so geografija, naravni viri, tržne razmere, prevladujoči viri energije ali industrijski procesi. Izvedbeni akti temeljijo na obstoječi zakonodaji za preverjanje emisij naprav iz Direktive 2003/87/ES in podatkov o njihovih dejavnostih, zlasti Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2067.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o elementih metod izračuna iz Priloge III, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, privzetih vrednosti in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, na podlagi katerih se določijo privzete vrednosti, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem podatkov. S temi akti se po potrebi določi, da je mogoče privzete vrednosti prilagoditi določenim območjem, regijam ali državam, da se upoštevajo specifični objektivni dejavniki, kot so geografija, naravni viri, tržne razmere, prevladujoči viri energije ali industrijski procesi. Izvedbeni akti temeljijo na obstoječi zakonodaji za preverjanje emisij naprav iz Direktive 2003/87/ES in podatkov o njihovih dejavnostih, zlasti Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2067.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 7 a (novo)

Člen 7 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe v zvezi z opredelitvijo metode za izračun dejanskih vgrajenih posrednih emisij za preproste in sestavljene dobrine ter ustreznih privzetih vrednosti in metode za določitev cene CBAM za vgrajene posredne emisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe v zvezi z opredelitvijo metode za izračun dejanskih vgrajenih posrednih emisij za preproste in sestavljene dobrine ter ustreznih privzetih vrednosti in metode za določitev cene CBAM za vgrajene posredne emisije.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pooblaščeni deklarant zagotovi, da je skupne vgrajene emisije, navedene v deklaraciji CBAM, predloženi v skladu s 
  členom
   6, preveril preveritelj, akreditiran v skladu s členom 18, na podlagi načel preverjanja iz Priloge V. | 1.   Pooblaščeni deklarant
  CBAM
  zagotovi, da je skupne vgrajene emisije, navedene v deklaraciji CBAM, predloženi v skladu s 
  členoma
   6
  in 35
  ,
  pa tudi metodologijo ter podporne podatke in dokumente
  preveril preveritelj, akreditiran v skladu s členom 18, na podlagi načel preverjanja iz Priloge V. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pooblaščeni deklarant zagotovi, da je skupne vgrajene emisije, navedene v deklaraciji CBAM, predloženi v skladu s 
  členom
   6, preveril preveritelj, akreditiran v skladu s členom 18, na podlagi načel preverjanja iz Priloge V.

1.   Pooblaščeni deklarant
  CBAM
  zagotovi, da je skupne vgrajene emisije, navedene v deklaraciji CBAM, predloženi v skladu s 
  členoma
   6
  in 35
  ,
  pa tudi metodologijo ter podporne podatke in dokumente
  preveril preveritelj, akreditiran v skladu s členom 18, na podlagi načel preverjanja iz Priloge V.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 a (novo)

Člen 8 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Organ CBAM se pooblasti, da pregleda natančnost informacij v deklaraciji CBAM v skladu s to točko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Organ CBAM se pooblasti, da pregleda natančnost informacij v deklaraciji CBAM v skladu s to točko.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov v zvezi z načeli preverjanja iz odstavka 1, in sicer glede možnosti opustitve obveznosti preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, in obveznosti določitve pragov za odločanje, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, ter v zvezi z dokazno dokumentacijo, potrebno za poročilo o preverjanju. | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov
  v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe
  v zvezi z načeli preverjanja iz odstavka 1, in sicer glede možnosti opustitve obveznosti preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, in obveznosti določitve pragov za odločanje, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, ter v zvezi z dokazno dokumentacijo, potrebno za poročilo o preverjanju.
  Možnost opustitve obveznosti akreditiranjega preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, se lahko uporabi le v ustrezno utemeljenih okoliščinah, kadar ima naprava dobro znan standardni profil v smislu proizvodnje in tehnologije, na podlagi katerega je mogoče zanesljivo oceniti vgrajene emisije. V vsakem primeru organ CBAM ostane pooblaščen, da pregleda natančnost informacij v deklaraciji CBAM. Določbe teh izvedbenih aktov so enakovredne tistim iz Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov v zvezi z načeli preverjanja iz odstavka 1, in sicer glede možnosti opustitve obveznosti preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, in obveznosti določitve pragov za odločanje, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, ter v zvezi z dokazno dokumentacijo, potrebno za poročilo o preverjanju.

izvedbenih

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov
  v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe
  v zvezi z načeli preverjanja iz odstavka 1, in sicer glede možnosti opustitve obveznosti preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, in obveznosti določitve pragov za odločanje, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, ter v zvezi z dokazno dokumentacijo, potrebno za poročilo o preverjanju.
  Možnost opustitve obveznosti akreditiranjega preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, se lahko uporabi le v ustrezno utemeljenih okoliščinah, kadar ima naprava dobro znan standardni profil v smislu proizvodnje in tehnologije, na podlagi katerega je mogoče zanesljivo oceniti vgrajene emisije. V vsakem primeru organ CBAM ostane pooblaščen, da pregleda natančnost informacij v deklaraciji CBAM. Določbe teh izvedbenih aktov so enakovredne tistim iz Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067.

delegiranih

v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe

Možnost opustitve obveznosti akreditiranjega preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, se lahko uporabi le v ustrezno utemeljenih okoliščinah, kadar ima naprava dobro znan standardni profil v smislu proizvodnje in tehnologije, na podlagi katerega je mogoče zanesljivo oceniti vgrajene emisije. V vsakem primeru organ CBAM ostane pooblaščen, da pregleda natančnost informacij v deklaraciji CBAM. Določbe teh izvedbenih aktov so enakovredne tistim iz Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

črtano

črtano

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – naslov

Člen 9 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Cena ogljika, plačana v državi porekla | Eksplicitna
  cena ogljika, plačana v državi porekla |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Cena ogljika, plačana v državi porekla

Eksplicitna
  cena ogljika, plačana v državi porekla

Eksplicitna

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pooblaščeni deklarant lahko v svoji deklaraciji CBAM zahteva zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, da bi se upoštevala cena ogljika, plačana za deklarirane vgrajene emisije v državi porekla. | 1.   Pooblaščeni deklarant lahko v svoji deklaraciji CBAM zahteva zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, da bi se upoštevala
  eksplicitna
  cena ogljika, plačana za deklarirane vgrajene emisije v državi porekla.
  To zmanjšanje je lahko tudi stoodstotno, če je cena ogljika, plačana v državi izvora, popolnoma enaka ali višja od cene ogljika v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pooblaščeni deklarant lahko v svoji deklaraciji CBAM zahteva zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, da bi se upoštevala cena ogljika, plačana za deklarirane vgrajene emisije v državi porekla.

1.   Pooblaščeni deklarant lahko v svoji deklaraciji CBAM zahteva zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, da bi se upoštevala
  eksplicitna
  cena ogljika, plačana za deklarirane vgrajene emisije v državi porekla.
  To zmanjšanje je lahko tudi stoodstotno, če je cena ogljika, plačana v državi izvora, popolnoma enaka ali višja od cene ogljika v Uniji.

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblaščeni deklarant vodi evidenco dokumentacije, ki jo je
  potrdila neodvisna oseba
  in je potrebna za dokazovanje, da je bila za deklarirane vgrajene emisije plačana cena ogljika v državi porekla blaga, ter hrani dokazila o dejanskem plačilu te cene ogljika, za katero se ne bi smel prejeti izvozni rabat ali katera koli druga oblika nadomestila ob izvozu. | 2.   Pooblaščeni deklarant vodi evidenco dokumentacije, ki jo je
  potrdil akreditirani preveritelj
  in je potrebna za dokazovanje, da je bila za deklarirane vgrajene emisije plačana
  eksplicitna
  cena ogljika v državi porekla blaga, ter hrani dokazila o dejanskem plačilu te cene ogljika, za katero se ne bi smel prejeti izvozni rabat ali katera koli druga oblika
  neposrednega ali posrednega
  nadomestila ob izvozu.
  V dokumentaciji se navedejo ime in kontaktni podatki akreditiranega preveritelja. Pooblaščeni deklarant to dokumentacijo posreduje organu CBAM. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblaščeni deklarant vodi evidenco dokumentacije, ki jo je
  potrdila neodvisna oseba
  in je potrebna za dokazovanje, da je bila za deklarirane vgrajene emisije plačana cena ogljika v državi porekla blaga, ter hrani dokazila o dejanskem plačilu te cene ogljika, za katero se ne bi smel prejeti izvozni rabat ali katera koli druga oblika nadomestila ob izvozu.

2.   Pooblaščeni deklarant vodi evidenco dokumentacije, ki jo je
  potrdil akreditirani preveritelj
  in je potrebna za dokazovanje, da je bila za deklarirane vgrajene emisije plačana
  eksplicitna
  cena ogljika v državi porekla blaga, ter hrani dokazila o dejanskem plačilu te cene ogljika, za katero se ne bi smel prejeti izvozni rabat ali katera koli druga oblika
  neposrednega ali posrednega
  nadomestila ob izvozu.
  V dokumentaciji se navedejo ime in kontaktni podatki akreditiranega preveritelja. Pooblaščeni deklarant to dokumentacijo posreduje organu CBAM.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4

Člen 9 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o določitvi metodologije, po kateri se v skladu z odstavkom 1 izračuna število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, glede pretvorbe cene ogljika, plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju in glede kvalifikacij
  neodvisne osebe
  , ki potrjuje informacije, ter elementov dokazila o plačani ceni ogljika in neuporabi izvoznih rabatov ali drugih oblik nadomestil ob izvozu, kakor je navedeno v odstavku 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). | 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o določitvi metodologije, po kateri se v skladu z odstavkom 1 izračuna število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, glede pretvorbe cene ogljika, plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju in glede kvalifikacij
  akreditiranega preveritelja
  , ki potrjuje informacije, ter elementov dokazila o plačani ceni ogljika in neuporabi izvoznih rabatov ali drugih oblik
  posrednih in neposrednih
  nadomestil ob izvozu, kakor je navedeno v odstavku 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o določitvi metodologije, po kateri se v skladu z odstavkom 1 izračuna število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, glede pretvorbe cene ogljika, plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju in glede kvalifikacij
  neodvisne osebe
  , ki potrjuje informacije, ter elementov dokazila o plačani ceni ogljika in neuporabi izvoznih rabatov ali drugih oblik nadomestil ob izvozu, kakor je navedeno v odstavku 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o določitvi metodologije, po kateri se v skladu z odstavkom 1 izračuna število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, glede pretvorbe cene ogljika, plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju in glede kvalifikacij
  akreditiranega preveritelja
  , ki potrjuje informacije, ter elementov dokazila o plačani ceni ogljika in neuporabi izvoznih rabatov ali drugih oblik
  posrednih in neposrednih
  nadomestil ob izvozu, kakor je navedeno v odstavku 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na zahtevo upravljavca, ki upravlja napravo v tretji državi, Komisija informacije o tem upravljavcu in njegovi napravi evidentira v 
  osrednji podatkovni zbirki
  iz člena 
  14(4)
  . | 1.   Na zahtevo upravljavca, ki upravlja napravo v tretji državi, Komisija informacije o tem upravljavcu in njegovi napravi evidentira v 
  registru CBAM
  iz člena 
  14
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Na zahtevo upravljavca, ki upravlja napravo v tretji državi, Komisija informacije o tem upravljavcu in njegovi napravi evidentira v 
  osrednji podatkovni zbirki
  iz člena 
  14(4)
  .

1.   Na zahtevo upravljavca, ki upravlja napravo v tretji državi, Komisija informacije o tem upravljavcu in njegovi napravi evidentira v 
  registru CBAM
  iz člena 
  14
  .

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 6

Člen 10 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Evidenca iz odstavka 5, točka (c), je dovolj podrobna, da omogoča preverjanje v skladu z odstavkom 5, točka (b), in da lahko
  kateri koli pristojni
  organ v skladu s členom 19(1) pregleda deklaracijo CBAM, ki jo je predložil pooblaščeni deklarant, ki so mu bile zadevne informacije razkrite v skladu z odstavkom 8. | 6.   Evidenca iz odstavka 5, točka (c), je dovolj podrobna, da omogoča preverjanje v skladu z odstavkom 5, točka (b), in da lahko organ
  CBAM
  v skladu s členom 19(1) pregleda
  in preveri
  deklaracijo CBAM, ki jo je predložil pooblaščeni deklarant, ki so mu bile zadevne informacije razkrite v skladu z odstavkom 8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Evidenca iz odstavka 5, točka (c), je dovolj podrobna, da omogoča preverjanje v skladu z odstavkom 5, točka (b), in da lahko
  kateri koli pristojni
  organ v skladu s členom 19(1) pregleda deklaracijo CBAM, ki jo je predložil pooblaščeni deklarant, ki so mu bile zadevne informacije razkrite v skladu z odstavkom 8.

6.   Evidenca iz odstavka 5, točka (c), je dovolj podrobna, da omogoča preverjanje v skladu z odstavkom 5, točka (b), in da lahko organ
  CBAM
  v skladu s členom 19(1) pregleda
  in preveri
  deklaracijo CBAM, ki jo je predložil pooblaščeni deklarant, ki so mu bile zadevne informacije razkrite v skladu z odstavkom 8.

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 7

Člen 10 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   
  Upravljavec lahko informacije
  o 
  preverjanju
  vgrajenih
  emisij
  iz odstavka 5
  razkrije pooblaščenemu deklarantu
  . Pooblaščeni deklarant ima pravico, da te
  razkrite
  informacije uporabi za izpolnitev obveznosti iz člena 8. | 7.   
  Informacije
  o 
  preverjenih
  vgrajenih
  emisijah
  iz odstavka 5
  so javno dostopne prek registra CBAM
  . Pooblaščeni deklarant ima pravico, da te informacije uporabi za izpolnitev obveznosti iz člena 8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   
  Upravljavec lahko informacije
  o 
  preverjanju
  vgrajenih
  emisij
  iz odstavka 5
  razkrije pooblaščenemu deklarantu
  . Pooblaščeni deklarant ima pravico, da te
  razkrite
  informacije uporabi za izpolnitev obveznosti iz člena 8.

7.   
  Informacije
  o 
  preverjenih
  vgrajenih
  emisijah
  iz odstavka 5
  so javno dostopne prek registra CBAM
  . Pooblaščeni deklarant ima pravico, da te informacije uporabi za izpolnitev obveznosti iz člena 8.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Poglavje III – naslov

Poglavje III – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pristojni organi | Organ CBAM |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pristojni organi

Pristojni organi

Organ CBAM

Organ CBAM

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – naslov

Člen 11 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pristojni organi | Organ CBAM |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pristojni organi

Pristojni organi

Organ CBAM

Organ CBAM

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsaka država članica imenuje pristojni
  organ za izvajanje obveznosti iz te uredbe
  in o tem obvesti Komisijo
  . | Komisija ustanovi
  organ
  CBAM
  za izvajanje obveznosti iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsaka država članica imenuje pristojni
  organ za izvajanje obveznosti iz te uredbe
  in o tem obvesti Komisijo
  .

Vsaka država članica imenuje pristojni

in o tem obvesti Komisijo

Komisija ustanovi
  organ
  CBAM
  za izvajanje obveznosti iz te uredbe.

Komisija ustanovi

CBAM

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija da na voljo državam članicam seznam vseh pristojnih organov in te informacije objavi v Uradnem listu Evropske unije. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija da na voljo državam članicam seznam vseh pristojnih organov in te informacije objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Komisija da na voljo državam članicam seznam vseh pristojnih organov in te informacije objavi v Uradnem listu Evropske unije.

črtano

črtano

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Države članice od pristojnih organov zahtevajo, da si izmenjajo vse informacije, ki so bistvene ali pomembne za opravljanje njihovih funkcij in dolžnosti. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Države članice od pristojnih organov zahtevajo, da si izmenjajo vse informacije, ki so bistvene ali pomembne za opravljanje njihovih funkcij in dolžnosti.

črtano

črtano

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 12 | črtano |
| Komisija | |
| Komisija pomaga pristojnim organom pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz te uredbe in usklajuje njihove dejavnosti. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12

Člen 12

črtano

črtano

Komisija

Komisija

Komisija pomaga pristojnim organom pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz te uredbe in usklajuje njihove dejavnosti.

Komisija pomaga pristojnim organom pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz te uredbe in usklajuje njihove dejavnosti.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12a |
| | Odločitve organa CBAM |
| | 1.
     
  Organ CBAM nemudoma sprejme vse odločitve, potrebne za izvajanje te uredbe. |
| | 2.
     
  Odločitev, ki jo sprejme organ CBAM, začne veljati na dan, ko je naslovnik o njej uradno obveščen. |
| | 3.
     
  Če organ CBAM meni, da nima vseh informacij, ki jih potrebuje, da bi lahko sprejel odločitev, stopi v stik z naslovnikom odločitve in navede, katere dodatne informacije potrebuje. V takem primeru mu naslovnik odločitve nemudoma predloži potrebne dodatne informacije. |
| | 4.
     
  Naslovnik odločitve nemudoma obvesti organ CBAM, če pri informacijah, ki jih predložil, po sprejetju odločitve pride do spremembe. V takem primeru organ CBAM ponovno preuči svojo odločitev glede na navedene informacije in jo potrdi ali spremeni. |
| | 5.
     
  Kadar organ CBAM predlaga sprejetje odločitve, ki negativno vpliva na naslovnika odločitve, navede razloge zanjo in ga obvesti o pravici do pritožbe iz člena 27a. Preden organ CBAM sprejme tako odločitev, naslovniku predlagane odločitve omogoči, da ga v določenem roku seznani s svojim stališčem. Po izteku tega obdobja organ CBAM o odločitvi uradno obvesti naslovnika odločitve. |
| | 6.
     
  Organ CBAM lahko svojo odločitev na podlagi obrazložene zahteve naslovnika odločitve ali, če je to ustrezno, na lastno pobudo kadar koli razveljavi, prekliče ali spremeni. |
| | 7.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev uredbe z določitvijo dodatnih podrobnih ureditev in postopkovnih pravil v zvezi s tem členom. Ti delegirani akti se sprejmejo v skladu s členom 28. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12a

Člen 12a

Odločitve organa CBAM

Odločitve organa CBAM

1.
     
  Organ CBAM nemudoma sprejme vse odločitve, potrebne za izvajanje te uredbe.

2.
     
  Odločitev, ki jo sprejme organ CBAM, začne veljati na dan, ko je naslovnik o njej uradno obveščen.

3.
     
  Če organ CBAM meni, da nima vseh informacij, ki jih potrebuje, da bi lahko sprejel odločitev, stopi v stik z naslovnikom odločitve in navede, katere dodatne informacije potrebuje. V takem primeru mu naslovnik odločitve nemudoma predloži potrebne dodatne informacije.

4.
     
  Naslovnik odločitve nemudoma obvesti organ CBAM, če pri informacijah, ki jih predložil, po sprejetju odločitve pride do spremembe. V takem primeru organ CBAM ponovno preuči svojo odločitev glede na navedene informacije in jo potrdi ali spremeni.

5.
     
  Kadar organ CBAM predlaga sprejetje odločitve, ki negativno vpliva na naslovnika odločitve, navede razloge zanjo in ga obvesti o pravici do pritožbe iz člena 27a. Preden organ CBAM sprejme tako odločitev, naslovniku predlagane odločitve omogoči, da ga v določenem roku seznani s svojim stališčem. Po izteku tega obdobja organ CBAM o odločitvi uradno obvesti naslovnika odločitve.

6.
     
  Organ CBAM lahko svojo odločitev na podlagi obrazložene zahteve naslovnika odločitve ali, če je to ustrezno, na lastno pobudo kadar koli razveljavi, prekliče ali spremeni.

7.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za dopolnitev uredbe z določitvijo dodatnih podrobnih ureditev in postopkovnih pravil v zvezi s tem členom. Ti delegirani akti se sprejmejo v skladu s členom 28.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vse informacije, ki jih
  pristojni
  organ pridobi med opravljanjem svojih nalog in so zaupne narave ali so zaupno posredovane, so poslovna skrivnost.
  Pristojni
  organ takšnih informacij ne sme razkriti brez izrecnega dovoljenja osebe ali organa, ki jih je posredoval. Lahko jih deli s carinskimi organi, Komisijo in Evropskim javnim tožilstvom, obravnavajo pa se v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97. | Vse informacije, ki jih organ
  CBAM
  pridobi med opravljanjem svojih nalog in so zaupne narave ali so zaupno posredovane, so poslovna skrivnost. Organ
  CBAM
  takšnih informacij ne sme razkriti brez izrecnega dovoljenja osebe ali organa, ki jih je posredoval. Lahko jih deli s carinskimi organi, Komisijo in Evropskim javnim tožilstvom, obravnavajo pa se v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vse informacije, ki jih
  pristojni
  organ pridobi med opravljanjem svojih nalog in so zaupne narave ali so zaupno posredovane, so poslovna skrivnost.
  Pristojni
  organ takšnih informacij ne sme razkriti brez izrecnega dovoljenja osebe ali organa, ki jih je posredoval. Lahko jih deli s carinskimi organi, Komisijo in Evropskim javnim tožilstvom, obravnavajo pa se v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97.

pristojni

Pristojni

Vse informacije, ki jih organ
  CBAM
  pridobi med opravljanjem svojih nalog in so zaupne narave ali so zaupno posredovane, so poslovna skrivnost. Organ
  CBAM
  takšnih informacij ne sme razkriti brez izrecnega dovoljenja osebe ali organa, ki jih je posredoval. Lahko jih deli s carinskimi organi, Komisijo in Evropskim javnim tožilstvom, obravnavajo pa se v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97.

CBAM

CBAM

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14

Člen 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 14 | črtano |
| Nacionalni registri in osrednja podatkovna zbirka | |
| 1.
     
  Pristojni organ vsake države članice vzpostavi nacionalni register deklarantov, pooblaščenih v tej državi članici, v obliki standardizirane elektronske podatkovne zbirke, ki vsebuje podatke o kuponih CBAM teh deklarantov, in zagotovi zaupnost v skladu s pogoji iz člena 13. | |
| 2.
     
  Podatkovna zbirka iz odstavka 1 vsebuje račune z informacijami o vsakem pooblaščenem deklarantu, zlasti: | |
| (a) | ime in kontaktne podatke pooblaščenega deklaranta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 14

Člen 14

črtano

črtano

Nacionalni registri in osrednja podatkovna zbirka

Nacionalni registri in osrednja podatkovna zbirka

1.
     
  Pristojni organ vsake države članice vzpostavi nacionalni register deklarantov, pooblaščenih v tej državi članici, v obliki standardizirane elektronske podatkovne zbirke, ki vsebuje podatke o kuponih CBAM teh deklarantov, in zagotovi zaupnost v skladu s pogoji iz člena 13.

2.
     
  Podatkovna zbirka iz odstavka 1 vsebuje račune z informacijami o vsakem pooblaščenem deklarantu, zlasti:

(a)

(a)

ime in kontaktne podatke pooblaščenega deklaranta;

ime in kontaktne podatke pooblaščenega deklaranta;

| (b) | številko EORI pooblaščenega deklaranta; |
| --- | --- |

(b)

(b)

številko EORI pooblaščenega deklaranta;

številko EORI pooblaščenega deklaranta;

| (c) | številko računa CBAM; |
| --- | --- |

(c)

(c)

številko računa CBAM;

številko računa CBAM;

| (d) | za vsakega pooblaščenega deklaranta število, ceno prodaje, datum nakupa ter datum predaje, odkupa ali preklica kuponov CBAM s strani pristojnega organa. |
| --- | --- |

(d)

(d)

za vsakega pooblaščenega deklaranta število, ceno prodaje, datum nakupa ter datum predaje, odkupa ali preklica kuponov CBAM s strani pristojnega organa.

za vsakega pooblaščenega deklaranta število, ceno prodaje, datum nakupa ter datum predaje, odkupa ali preklica kuponov CBAM s strani pristojnega organa.

3.
     
  Informacije v podatkovni zbirki iz odstavka 2 so zaupne.

4.
     
  Komisija vzpostavi javno dostopno osrednjo podatkovno zbirko z imeni, naslovi in kontaktnimi podatki upravljavcev ter lokacijami naprav v tretjih državah v skladu s členom 10(2). Upravljavec se lahko odloči, da svojega imena, naslova in kontaktnih podatkov ne razkrije javnosti.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 a (novo)

Člen 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 14a |
| | Register CBAM |
| | 1.
     
  Organ CBAM vzpostavi register CBAM za izvajanje postopkov v zvezi s kuponi CBAM v skladu s členi 20, 21 in 22. |
| | 2.
     
  Register CBAM vsebuje elektronsko podatkovno zbirko z informacijami o vsakem pooblaščenem deklarantu, zlasti: |
| | (a) | ime in kontaktne podatke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 14a

Člen 14a

Register CBAM

Register CBAM

1.
     
  Organ CBAM vzpostavi register CBAM za izvajanje postopkov v zvezi s kuponi CBAM v skladu s členi 20, 21 in 22.

2.
     
  Register CBAM vsebuje elektronsko podatkovno zbirko z informacijami o vsakem pooblaščenem deklarantu, zlasti:

(a)

(a)

ime in kontaktne podatke;

ime in kontaktne podatke;

| (b) | številko EORI; |
| --- | --- |

(b)

(b)

številko EORI;

številko EORI;

| (c) | številko računa CBAM; |
| --- | --- |

(c)

(c)

številko računa CBAM;

številko računa CBAM;

| (d) | število, ceno in datum nakupa kuponov CBAM, ki jih ima v lasti. |
| --- | --- |

(d)

(d)

število, ceno in datum nakupa kuponov CBAM, ki jih ima v lasti.

število, ceno in datum nakupa kuponov CBAM, ki jih ima v lasti.

3.
     
  Register CBAM v posebnem oddelku podatkovne zbirke vsebuje tudi ime in dodatne podrobnosti o upravljavcih in napravah v tretjih državah, registriranih v skladu s členom 10. Ta oddelek podatkovne zbirke po potrebi vsebuje zlasti preverjene emisije naprave.

4.
     
  Informacije v podatkovni zbirki so zaupne, razen imen pooblaščenih deklarantov in upravljavcev, lokacija in po potrebi ime naprav v tretjih državah ter njihove preverjene emisije, ki morajo biti javno dostopne v interoperabilnem formatu.

5.
     
  Komisija v zvezi z infrastrukturo registra CBAM in specifičnimi postopki v okviru registra CBAM ter elektronskimi podatkovnimi zbirkami, ki vsebujejo informacije iz odstavkov 2 in 3, sprejme izvedbene akte. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 15 | črtano |
| Centralni administrator | |
| 1.
     
  Komisija deluje kot centralni administrator za vodenje neodvisne evidence transakcij, v katero se zapisujejo nakupi, posedovanja, predaje, odkupi in preklici kuponov CBAM ter s katero zagotavlja usklajevanje nacionalnih registrov. | |
| 2.
     
  Centralni administrator glede transakcij, evidentiranih v nacionalnih registrih, prek neodvisne evidence transakcij izvaja kontrole na podlagi tveganja, s čimer zagotavlja, da ni nepravilnosti pri nakupu, posedovanju, predaji, odkupu in preklicu kuponov CBAM. | |
| 3.
     
  Če se na podlagi kontrol, izvedenih v skladu z odstavkom 2, odkrijejo nepravilnosti, Komisija obvesti zadevno državo članico ali zadevne države članice za nadaljnjo preiskavo, da se ugotovljene nepravilnosti popravijo. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15

Člen 15

črtano

črtano

Centralni administrator

Centralni administrator

1.
     
  Komisija deluje kot centralni administrator za vodenje neodvisne evidence transakcij, v katero se zapisujejo nakupi, posedovanja, predaje, odkupi in preklici kuponov CBAM ter s katero zagotavlja usklajevanje nacionalnih registrov.

2.
     
  Centralni administrator glede transakcij, evidentiranih v nacionalnih registrih, prek neodvisne evidence transakcij izvaja kontrole na podlagi tveganja, s čimer zagotavlja, da ni nepravilnosti pri nakupu, posedovanju, predaji, odkupu in preklicu kuponov CBAM.

3.
     
  Če se na podlagi kontrol, izvedenih v skladu z odstavkom 2, odkrijejo nepravilnosti, Komisija obvesti zadevno državo članico ali zadevne države članice za nadaljnjo preiskavo, da se ugotovljene nepravilnosti popravijo.

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – naslov

Člen 16 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Računi v 
  nacionalnih registrih | Računi v 
  registru CBAM |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Računi v 
  nacionalnih registrih

nacionalnih registrih

Računi v 
  registru CBAM

registru CBAM

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Pristojni organ
  vsakemu pooblaščenemu deklarantu dodeli edinstveno številko računa CBAM. | 1.   
  Organ CBAM
  vsakemu pooblaščenemu deklarantu dodeli edinstveno številko računa CBAM. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Pristojni organ
  vsakemu pooblaščenemu deklarantu dodeli edinstveno številko računa CBAM.

1.   
  Organ CBAM
  vsakemu pooblaščenemu deklarantu dodeli edinstveno številko računa CBAM.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vsakemu pooblaščenemu deklarantu se odobri dostop do njegovega računa v registru. | 2.   Vsakemu pooblaščenemu deklarantu se odobri dostop do njegovega računa v registru
  CBAM
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vsakemu pooblaščenemu deklarantu se odobri dostop do njegovega računa v registru.

2.   Vsakemu pooblaščenemu deklarantu se odobri dostop do njegovega računa v registru
  CBAM
  .

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Pristojni organ
  vzpostavi račun takoj po izdaji dovoljenja iz člena 17(1) in o tem obvesti pooblaščenega deklaranta. | 3.   
  Organ CBAM
  vzpostavi račun takoj po izdaji dovoljenja iz člena 17(1) in o tem obvesti pooblaščenega deklaranta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Pristojni organ
  vzpostavi račun takoj po izdaji dovoljenja iz člena 17(1) in o tem obvesti pooblaščenega deklaranta.

3.   
  Organ CBAM
  vzpostavi račun takoj po izdaji dovoljenja iz člena 17(1) in o tem obvesti pooblaščenega deklaranta.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 4

Člen 16 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Če pooblaščeni deklarant preneha opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali je bilo dovoljenje preklicano,
  pristojni
  organ zapre račun tega deklaranta. | 4.   Če pooblaščeni deklarant preneha opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali je bilo dovoljenje preklicano, organ
  CBAM
  zapre račun tega deklaranta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Če pooblaščeni deklarant preneha opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali je bilo dovoljenje preklicano,
  pristojni
  organ zapre račun tega deklaranta.

4.   Če pooblaščeni deklarant preneha opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali je bilo dovoljenje preklicano, organ
  CBAM
  zapre račun tega deklaranta.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 17 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Pristojni organ
  deklarantu, ki vloži vlogo za pridobitev dovoljenja v skladu s členom 5(1), izda dovoljenje, če sta izpolnjena naslednja pogoja: | 1.   
  Organ CBAM
  deklarantu, ki vloži vlogo za pridobitev dovoljenja v skladu s členom 5(1), izda dovoljenje, če sta izpolnjena naslednja pogoja: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Pristojni organ
  deklarantu, ki vloži vlogo za pridobitev dovoljenja v skladu s členom 5(1), izda dovoljenje, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

1.   
  Organ CBAM
  deklarantu, ki vloži vlogo za pridobitev dovoljenja v skladu s členom 5(1), izda dovoljenje, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če
  pristojni
  organ ugotovi, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, ali če vložnik ni predložil informacij iz člena 5(3), deklarantovo vlogo za pridobitev dovoljenja zavrne. | 2.   Če organ
  CBAM
  ugotovi, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, ali če vložnik ni predložil informacij iz člena 5(3), deklarantovo vlogo za pridobitev dovoljenja zavrne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če
  pristojni
  organ ugotovi, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, ali če vložnik ni predložil informacij iz člena 5(3), deklarantovo vlogo za pridobitev dovoljenja zavrne.

2.   Če organ
  CBAM
  ugotovi, da pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, ali če vložnik ni predložil informacij iz člena 5(3), deklarantovo vlogo za pridobitev dovoljenja zavrne.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3

Člen 17 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Če pristojni organ deklarantovo vlogo za pridobitev dovoljenja zavrne, lahko deklarant, ki je zaprosil za dovoljenje, pred pritožbo zavrnitvi ugovarja pri pristojnem organu na podlagi nacionalnega prava, ki v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje, kadar so te sorazmerne in je njihov namen uresničitev zakonitega cilja, ki je skladen s to uredbo, nacionalnemu administratorju naroči, naj račun odpre, ali pa z obrazloženim sklepom podpre zavrnitev vloge. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Če pristojni organ deklarantovo vlogo za pridobitev dovoljenja zavrne, lahko deklarant, ki je zaprosil za dovoljenje, pred pritožbo zavrnitvi ugovarja pri pristojnem organu na podlagi nacionalnega prava, ki v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje, kadar so te sorazmerne in je njihov namen uresničitev zakonitega cilja, ki je skladen s to uredbo, nacionalnemu administratorju naroči, naj račun odpre, ali pa z obrazloženim sklepom podpre zavrnitev vloge.

črtano

črtano

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 – uvodni del

Člen 17 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Odločba pristojnega
  organa o izdaji dovoljenja deklarantu vsebuje naslednje informacije: | 4.   
  Odločitev
  organa
  CBAM
  o izdaji dovoljenja deklarantu vsebuje naslednje informacije: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   
  Odločba pristojnega
  organa o izdaji dovoljenja deklarantu vsebuje naslednje informacije:

4.   
  Odločitev
  organa
  CBAM
  o izdaji dovoljenja deklarantu vsebuje naslednje informacije:

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 6 – pododstavek 1

Člen 17 – odstavek 6 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če deklarant ni obstajal dve poslovni leti pred letom, v katerem je vložena vloga v skladu s členom 5(1),
  pristojni
  organ za izdajo dovoljenja v skladu z odstavkom 1 od deklaranta zahteva predložitev jamstva. | Če deklarant ni obstajal dve poslovni leti pred letom, v katerem je vložena vloga v skladu s členom 5(1), organ
  CBAM
  za izdajo dovoljenja v skladu z odstavkom 1 od deklaranta zahteva predložitev jamstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če deklarant ni obstajal dve poslovni leti pred letom, v katerem je vložena vloga v skladu s členom 5(1),
  pristojni
  organ za izdajo dovoljenja v skladu z odstavkom 1 od deklaranta zahteva predložitev jamstva.

pristojni

Če deklarant ni obstajal dve poslovni leti pred letom, v katerem je vložena vloga v skladu s členom 5(1), organ
  CBAM
  za izdajo dovoljenja v skladu z odstavkom 1 od deklaranta zahteva predložitev jamstva.

CBAM

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 6 – pododstavek 2

Člen 17 – odstavek 6 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pristojni
  organ znesek takega jamstva določi na najvišji znesek, na
  kolikor pristojni organ
  ocenjuje
  vrednosti
  kuponov CBAM, ki jih mora pooblaščeni deklarant predati v skladu s členom 22. | Organ
  CBAM
  znesek takega jamstva določi na najvišji znesek, na
  katerega organ CBAM
  ocenjuje
  vrednost
  kuponov CBAM, ki jih mora pooblaščeni deklarant predati v skladu s členom 22. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pristojni
  organ znesek takega jamstva določi na najvišji znesek, na
  kolikor pristojni organ
  ocenjuje
  vrednosti
  kuponov CBAM, ki jih mora pooblaščeni deklarant predati v skladu s členom 22.

Pristojni

kolikor pristojni organ

vrednosti

Organ
  CBAM
  znesek takega jamstva določi na najvišji znesek, na
  katerega organ CBAM
  ocenjuje
  vrednost
  kuponov CBAM, ki jih mora pooblaščeni deklarant predati v skladu s členom 22.

CBAM

katerega organ CBAM

vrednost

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 7

Člen 17 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Jamstvo se zagotovi kot bančno jamstvo, ki ga na prvi poziv plača finančna institucija, ki deluje v Uniji, ali v drugi obliki jamstva, ki nudi enako zagotovilo. Če
  pristojni
  organ ugotovi, da predloženo jamstvo ne zagotavlja zneska obveznosti v zvezi s CBAM ali ga ne zagotavlja več zanesljivo ali zadostno, od pooblaščenega deklaranta zahteva, da predloži dodatno jamstvo ali da prvotno jamstvo nadomesti z novim jamstvom, odvisno od njegove izbire. | 7.   Jamstvo se zagotovi kot bančno jamstvo, ki ga na prvi poziv plača finančna institucija, ki deluje v Uniji, ali v drugi obliki jamstva, ki nudi enako zagotovilo. Če organ
  CBAM
  ugotovi, da predloženo jamstvo ne zagotavlja zneska obveznosti v zvezi s CBAM ali ga ne zagotavlja več zanesljivo ali zadostno, od pooblaščenega deklaranta zahteva, da predloži dodatno jamstvo ali da prvotno jamstvo nadomesti z novim jamstvom, odvisno od njegove izbire. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Jamstvo se zagotovi kot bančno jamstvo, ki ga na prvi poziv plača finančna institucija, ki deluje v Uniji, ali v drugi obliki jamstva, ki nudi enako zagotovilo. Če
  pristojni
  organ ugotovi, da predloženo jamstvo ne zagotavlja zneska obveznosti v zvezi s CBAM ali ga ne zagotavlja več zanesljivo ali zadostno, od pooblaščenega deklaranta zahteva, da predloži dodatno jamstvo ali da prvotno jamstvo nadomesti z novim jamstvom, odvisno od njegove izbire.

7.   Jamstvo se zagotovi kot bančno jamstvo, ki ga na prvi poziv plača finančna institucija, ki deluje v Uniji, ali v drugi obliki jamstva, ki nudi enako zagotovilo. Če organ
  CBAM
  ugotovi, da predloženo jamstvo ne zagotavlja zneska obveznosti v zvezi s CBAM ali ga ne zagotavlja več zanesljivo ali zadostno, od pooblaščenega deklaranta zahteva, da predloži dodatno jamstvo ali da prvotno jamstvo nadomesti z novim jamstvom, odvisno od njegove izbire.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 8

Člen 17 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   
  Pristojni
  organ jamstvo sprosti takoj po 31. maju drugega leta, v katerem pooblaščeni deklarant v skladu s členom 22 preda kupone CBAM. | 8.   Organ
  CBAM
  jamstvo sprosti takoj po 31. maju drugega leta, v katerem pooblaščeni deklarant v skladu s členom 22 preda kupone CBAM. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   
  Pristojni
  organ jamstvo sprosti takoj po 31. maju drugega leta, v katerem pooblaščeni deklarant v skladu s členom 22 preda kupone CBAM.

8.   Organ
  CBAM
  jamstvo sprosti takoj po 31. maju drugega leta, v katerem pooblaščeni deklarant v skladu s členom 22 preda kupone CBAM.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 8 a (novo)

Člen 17 – odstavek 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Organ CBAM lahko preveri točnost in popolnost informacij, ki jih je predložil vložnik v skladu s členom 5(3), ter obstoj, verodostojnost, točnost in veljavnost morebitnih dokazil. Organ CBAM lahko kontrolo opravi v prostorih vložnika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8a.
     
  Organ CBAM lahko preveri točnost in popolnost informacij, ki jih je predložil vložnik v skladu s členom 5(3), ter obstoj, verodostojnost, točnost in veljavnost morebitnih dokazil. Organ CBAM lahko kontrolo opravi v prostorih vložnika.

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 9

Člen 17 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   
  Pristojni
  organ prekliče dovoljenje deklarantu, ki več ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1 ali s tem organom ne sodeluje. | 9.   Organ
  CBAM
  prekliče dovoljenje deklarantu, ki več ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1 ali s tem organom ne sodeluje
  ali za katerega se ugotovi, da je bil vpleten v hudo ali ponavljajočo se kršitev te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   
  Pristojni
  organ prekliče dovoljenje deklarantu, ki več ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1 ali s tem organom ne sodeluje.

9.   Organ
  CBAM
  prekliče dovoljenje deklarantu, ki več ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1 ali s tem organom ne sodeluje
  ali za katerega se ugotovi, da je bil vpleten v hudo ali ponavljajočo se kršitev te uredbe
  .

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 9 a (novo)

Člen 17 – odstavek 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Komisija z izvedbenimi akti določi praktično ureditev uporabe meril iz odstavka 1 in jamstev iz odstavka 6. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9a.
     
  Komisija z izvedbenimi akti določi praktično ureditev uporabe meril iz odstavka 1 in jamstev iz odstavka 6. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka oseba, akreditirana na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067, se šteje za akreditiranega preveritelja v skladu s to uredbo. | 1.   Vsaka
  pravna
  oseba, akreditirana na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067, se šteje za akreditiranega preveritelja v skladu s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka oseba, akreditirana na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067, se šteje za akreditiranega preveritelja v skladu s to uredbo.

1.   Vsaka
  pravna
  oseba, akreditirana na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067, se šteje za akreditiranega preveritelja v skladu s to uredbo.

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2

Člen 18 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Poleg odstavka 1 lahko nacionalni akreditacijski organ na podlagi prošnje osebo akreditira za preveritelja v skladu s to uredbo, potem ko preveri dokumentacijo, ki potrjuje njeno zmožnost uporabe načel preverjanja iz Priloge V za izvajanje obveznosti nadzora vgrajenih emisij iz členov 8, 10 in 38. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Poleg odstavka 1 lahko nacionalni akreditacijski organ na podlagi prošnje osebo akreditira za preveritelja v skladu s to uredbo, potem ko preveri dokumentacijo, ki potrjuje njeno zmožnost uporabe načel preverjanja iz Priloge V za izvajanje obveznosti nadzora vgrajenih emisij iz členov 8, 10 in 38.

črtano

črtano

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Na Komisijo se za akreditacijo iz odstavka 2 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28, s katerimi Komisija določi pogoje za nadzor in pregled nad akreditiranimi preveritelji, za preklic akreditacije ter za vzajemno priznavanje in medsebojno ocenjevanje akreditacijskih organov. | 3.   Na Komisijo se za akreditacijo iz odstavka 1 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28, s katerimi Komisija določi pogoje za nadzor in pregled nad akreditiranimi preveritelji, za preklic akreditacije ter za vzajemno priznavanje in medsebojno ocenjevanje akreditacijskih organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Na Komisijo se za akreditacijo iz odstavka 2 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28, s katerimi Komisija določi pogoje za nadzor in pregled nad akreditiranimi preveritelji, za preklic akreditacije ter za vzajemno priznavanje in medsebojno ocenjevanje akreditacijskih organov.

3.   Na Komisijo se za akreditacijo iz odstavka 1 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28, s katerimi Komisija določi pogoje za nadzor in pregled nad akreditiranimi preveritelji, za preklic akreditacije ter za vzajemno priznavanje in medsebojno ocenjevanje akreditacijskih organov.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Pristojni
  organ lahko deklaracijo CBAM pregleda v obdobju, ki se konča s četrtim letom po letu, v katerem bi bilo treba deklaracijo predložiti. Pregled lahko vključuje preverjanje informacij, navedenih v deklaraciji CBAM, na podlagi informacij, ki jih v skladu s členom 25(2) sporočijo carinski organi, in vseh drugih ustreznih dokazil ter na podlagi kakršne koli revizije, ki se šteje za potrebno, tudi v prostorih pooblaščenega deklaranta. | 1.   Organ
  CBAM
  lahko deklaracijo CBAM pregleda v obdobju, ki se konča s četrtim letom po letu, v katerem bi bilo treba deklaracijo predložiti. Pregled lahko vključuje preverjanje informacij, navedenih v deklaraciji CBAM, na podlagi informacij, ki jih v skladu s členom 25(2) sporočijo carinski organi, in vseh drugih ustreznih dokazil ter na podlagi kakršne koli revizije, ki se šteje za potrebno, tudi v prostorih pooblaščenega deklaranta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Pristojni
  organ lahko deklaracijo CBAM pregleda v obdobju, ki se konča s četrtim letom po letu, v katerem bi bilo treba deklaracijo predložiti. Pregled lahko vključuje preverjanje informacij, navedenih v deklaraciji CBAM, na podlagi informacij, ki jih v skladu s členom 25(2) sporočijo carinski organi, in vseh drugih ustreznih dokazil ter na podlagi kakršne koli revizije, ki se šteje za potrebno, tudi v prostorih pooblaščenega deklaranta.

1.   Organ
  CBAM
  lahko deklaracijo CBAM pregleda v obdobju, ki se konča s četrtim letom po letu, v katerem bi bilo treba deklaracijo predložiti. Pregled lahko vključuje preverjanje informacij, navedenih v deklaraciji CBAM, na podlagi informacij, ki jih v skladu s členom 25(2) sporočijo carinski organi, in vseh drugih ustreznih dokazil ter na podlagi kakršne koli revizije, ki se šteje za potrebno, tudi v prostorih pooblaščenega deklaranta.

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 3

Člen 19 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če
  pristojni
  organ ugotovi, da je deklarirano število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, nepravilno ali da, kakor je navedeno v odstavku 2, deklaracija CBAM ni bila predložena, prilagodi število kuponov CBAM, ki jih mora predati pooblaščeni deklarant.
  Pristojni
  organ obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM. | 3.   Če organ
  CBAM
  ugotovi, da je deklarirano število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, nepravilno ali da, kakor je navedeno v odstavku 2, deklaracija CBAM ni bila predložena, prilagodi število kuponov CBAM, ki jih mora predati pooblaščeni deklarant. Organ
  CBAM
  obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če
  pristojni
  organ ugotovi, da je deklarirano število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, nepravilno ali da, kakor je navedeno v odstavku 2, deklaracija CBAM ni bila predložena, prilagodi število kuponov CBAM, ki jih mora predati pooblaščeni deklarant.
  Pristojni
  organ obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM.

3.   Če organ
  CBAM
  ugotovi, da je deklarirano število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, nepravilno ali da, kakor je navedeno v odstavku 2, deklaracija CBAM ni bila predložena, prilagodi število kuponov CBAM, ki jih mora predati pooblaščeni deklarant. Organ
  CBAM
  obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM.

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

Člen 19 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Prejemnik obvestila iz odstavka 3 lahko zoper to obvestilo vloži pritožbo. Prejemnik obvestila prejme informacije o postopku, ki ga je treba uporabiti v primeru pritožbe. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Prejemnik obvestila iz odstavka 3 lahko zoper to obvestilo vloži pritožbo. Prejemnik obvestila prejme informacije o postopku, ki ga je treba uporabiti v primeru pritožbe.

črtano

črtano

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 5

Člen 19 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Če je bilo predanih več kuponov CBAM, kot pa je bilo potrebno,
  pristojni
  organ pooblaščenemu deklarantu nemudoma povrne vrednost presežno predanih kuponov CBAM, izračunano na podlagi povprečne cene, ki jo je pooblaščeni deklarant plačal za kupone
  CBAM v letu uvoza. | 5.   Če je bilo predanih več kuponov CBAM, kot pa je bilo potrebno, organ
  CBAM
  pooblaščenemu deklarantu nemudoma povrne vrednost presežno predanih kuponov CBAM, izračunano na podlagi povprečne cene, ki jo je pooblaščeni deklarant plačal za
  te
  kupone
  ob nakupu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Če je bilo predanih več kuponov CBAM, kot pa je bilo potrebno,
  pristojni
  organ pooblaščenemu deklarantu nemudoma povrne vrednost presežno predanih kuponov CBAM, izračunano na podlagi povprečne cene, ki jo je pooblaščeni deklarant plačal za kupone
  CBAM v letu uvoza.

5.   Če je bilo predanih več kuponov CBAM, kot pa je bilo potrebno, organ
  CBAM
  pooblaščenemu deklarantu nemudoma povrne vrednost presežno predanih kuponov CBAM, izračunano na podlagi povprečne cene, ki jo je pooblaščeni deklarant plačal za
  te
  kupone
  ob nakupu.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Pristojni organ vsake države članice
  proda kupone CBAM
  deklarantom,
  pooblaščenim
  v tej državi članici,
  po ceni, izračunani v skladu s členom 21. | 1.   
  Organ CBAM
  proda kupone CBAM pooblaščenim
  deklarantom
  po ceni, izračunani v skladu s členom 21. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Pristojni organ vsake države članice
  proda kupone CBAM
  deklarantom,
  pooblaščenim
  v tej državi članici,
  po ceni, izračunani v skladu s členom 21.

1.   
  Organ CBAM
  proda kupone CBAM pooblaščenim
  deklarantom
  po ceni, izračunani v skladu s členom 21.

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 2

Člen 20 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Pristojni organ
  zagotovi, da se vsakemu kuponu CBAM ob njegovi ustvaritvi dodeli edinstvena identifikacijska številka enote, ter v 
  nacionalnem registru
  v računu pooblaščenega deklaranta, ki ga kupi, registrira edinstveno identifikacijsko številko enote, ceno in datum prodaje kupona. | 2.   
  Organ CBAM
  zagotovi, da se vsakemu kuponu CBAM ob njegovi ustvaritvi dodeli edinstvena identifikacijska številka enote, ter v 
  registru CBAM
  v računu pooblaščenega deklaranta, ki ga kupi, registrira edinstveno identifikacijsko številko enote, ceno in datum prodaje kupona. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Pristojni organ
  zagotovi, da se vsakemu kuponu CBAM ob njegovi ustvaritvi dodeli edinstvena identifikacijska številka enote, ter v 
  nacionalnem registru
  v računu pooblaščenega deklaranta, ki ga kupi, registrira edinstveno identifikacijsko številko enote, ceno in datum prodaje kupona.

2.   
  Organ CBAM
  zagotovi, da se vsakemu kuponu CBAM ob njegovi ustvaritvi dodeli edinstvena identifikacijska številka enote, ter v 
  registru CBAM
  v računu pooblaščenega deklaranta, ki ga kupi, registrira edinstveno identifikacijsko številko enote, ceno in datum prodaje kupona.

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 3

Člen 21 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov
  , da Komisija nadalje opredeli metodologijo
  za izračun povprečne cene kuponov CBAM in praktične ureditve za objavo cene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). | 3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov
  za izvajanje metodologije iz odstavka 1
  za izračun povprečne cene kuponov CBAM in praktične ureditve za objavo cene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov
  , da Komisija nadalje opredeli metodologijo
  za izračun povprečne cene kuponov CBAM in praktične ureditve za objavo cene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov
  za izvajanje metodologije iz odstavka 1
  za izračun povprečne cene kuponov CBAM in praktične ureditve za objavo cene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pooblaščeni deklarant vsako leto do 31. maja za koledarsko leto pred letom predaje
  pristojnemu
  organu preda število kuponov CBAM, ki ustreza vgrajenim emisijam, deklariranim v skladu s členom 6(2)(c) in preverjenim v skladu s členom 8. | 1.   Pooblaščeni deklarant vsako leto do 31. maja za koledarsko leto pred letom predaje organu
  CBAM
  preda število kuponov CBAM, ki ustreza vgrajenim emisijam,
  izračunanim v skladu s Prilogo IIIa in
  deklariranim v skladu s členom 6(2)(c) in preverjenim v skladu s členom 8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pooblaščeni deklarant vsako leto do 31. maja za koledarsko leto pred letom predaje
  pristojnemu
  organu preda število kuponov CBAM, ki ustreza vgrajenim emisijam, deklariranim v skladu s členom 6(2)(c) in preverjenim v skladu s členom 8.

1.   Pooblaščeni deklarant vsako leto do 31. maja za koledarsko leto pred letom predaje organu
  CBAM
  preda število kuponov CBAM, ki ustreza vgrajenim emisijam,
  izračunanim v skladu s Prilogo IIIa in
  deklariranim v skladu s členom 6(2)(c) in preverjenim v skladu s členom 8.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za namene odstavka 1 pooblaščeni deklarant zagotovi, da je na njegovem računu v 
  nacionalnem
  registru na voljo potrebno število kuponov CBAM. Poleg tega pooblaščeni deklarant zagotovi, da število kuponov CBAM na njegovem računu v 
  nacionalnem
  registru ob koncu vsakega četrtletja ustreza vsaj 80 % vgrajenih emisij, vgrajenih v vsem blagu, ki ga je uvozil od začetka koledarskega leta, kakor so določene na podlagi privzetih vrednosti v skladu z metodami iz Priloge III. | 2.   Za namene odstavka 1 pooblaščeni deklarant zagotovi, da je na njegovem računu v registru
  CBAM
  na voljo potrebno število kuponov CBAM. Poleg tega pooblaščeni deklarant zagotovi, da število kuponov CBAM na njegovem računu v registru
  CBAM
  ob koncu vsakega četrtletja ustreza vsaj 80 % vgrajenih emisij, vgrajenih v vsem blagu, ki ga je uvozil od začetka koledarskega leta, kakor so določene na podlagi privzetih vrednosti v skladu z metodami iz Priloge III. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za namene odstavka 1 pooblaščeni deklarant zagotovi, da je na njegovem računu v 
  nacionalnem
  registru na voljo potrebno število kuponov CBAM. Poleg tega pooblaščeni deklarant zagotovi, da število kuponov CBAM na njegovem računu v 
  nacionalnem
  registru ob koncu vsakega četrtletja ustreza vsaj 80 % vgrajenih emisij, vgrajenih v vsem blagu, ki ga je uvozil od začetka koledarskega leta, kakor so določene na podlagi privzetih vrednosti v skladu z metodami iz Priloge III.

2.   Za namene odstavka 1 pooblaščeni deklarant zagotovi, da je na njegovem računu v registru
  CBAM
  na voljo potrebno število kuponov CBAM. Poleg tega pooblaščeni deklarant zagotovi, da število kuponov CBAM na njegovem računu v registru
  CBAM
  ob koncu vsakega četrtletja ustreza vsaj 80 % vgrajenih emisij, vgrajenih v vsem blagu, ki ga je uvozil od začetka koledarskega leta, kakor so določene na podlagi privzetih vrednosti v skladu z metodami iz Priloge III.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 3

Člen 22 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če
  pristojni
  organ ugotovi, da število kuponov CBAM na računu pooblaščenega deklaranta ni v skladu z obveznostmi iz odstavka 2, drugi stavek, pristojni organ obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM. | 3.   Če organ
  CBAM
  ugotovi, da število kuponov CBAM na računu pooblaščenega deklaranta ni v skladu z obveznostmi iz odstavka 2, drugi stavek, pristojni organ obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če
  pristojni
  organ ugotovi, da število kuponov CBAM na računu pooblaščenega deklaranta ni v skladu z obveznostmi iz odstavka 2, drugi stavek, pristojni organ obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM.

3.   Če organ
  CBAM
  ugotovi, da število kuponov CBAM na računu pooblaščenega deklaranta ni v skladu z obveznostmi iz odstavka 2, drugi stavek, pristojni organ obvesti pooblaščenega deklaranta o prilagoditvi in ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM.

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 4

Člen 22 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Prejemnik obvestila iz odstavka 3 lahko zoper to obvestilo vloži pritožbo. Prejemnik obvestila prejme informacije o postopku, ki ga je treba uporabiti v primeru pritožbe. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Prejemnik obvestila iz odstavka 3 lahko zoper to obvestilo vloži pritožbo. Prejemnik obvestila prejme informacije o postopku, ki ga je treba uporabiti v primeru pritožbe.

črtano

črtano

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1

Člen 23 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Pristojni organ vsake države članice
  na zahtevo
  deklaranta,
  pooblaščenega
  v tej državi članici,
  odkupi presežek kuponov CBAM, ki ostanejo na računu deklaranta v 
  nacionalnem
  registru, potem ko jih je ta predal v skladu s členom 22. Zahtevek za odkup se predloži do 30. junija vsakega leta, v katerem so bili kuponi CBAM predani. | 1.   
  Organ CBAM
  na zahtevo pooblaščenega
  deklaranta
  odkupi presežek kuponov CBAM, ki ostanejo na računu deklaranta v registru
  CBAM
  , potem ko jih je ta predal v skladu s členom 22. Zahtevek za odkup se predloži do 30. junija vsakega leta, v katerem so bili kuponi CBAM predani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Pristojni organ vsake države članice
  na zahtevo
  deklaranta,
  pooblaščenega
  v tej državi članici,
  odkupi presežek kuponov CBAM, ki ostanejo na računu deklaranta v 
  nacionalnem
  registru, potem ko jih je ta predal v skladu s členom 22. Zahtevek za odkup se predloži do 30. junija vsakega leta, v katerem so bili kuponi CBAM predani.

1.   
  Organ CBAM
  na zahtevo pooblaščenega
  deklaranta
  odkupi presežek kuponov CBAM, ki ostanejo na računu deklaranta v registru
  CBAM
  , potem ko jih je ta predal v skladu s členom 22. Zahtevek za odkup se predloži do 30. junija vsakega leta, v katerem so bili kuponi CBAM predani.

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pristojni
  organ
  vsake države članice
  vsako leto do 30. junija prekliče vse kupone CBAM, ki so bili kupljeni v predprejšnjem koledarskem letu in so v 
  nacionalnem
  registru
  ostali na računih
  deklarantov
  , pooblaščenih v tej državi članici
  . | Organ
  CBAM
  vsako leto do 30. junija prekliče vse kupone CBAM, ki so bili kupljeni v predprejšnjem koledarskem letu in so v registru
  CBAM pooblaščenih
  deklarantov
  in o tem nemudoma obvesti zadevne deklarante
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pristojni
  organ
  vsake države članice
  vsako leto do 30. junija prekliče vse kupone CBAM, ki so bili kupljeni v predprejšnjem koledarskem letu in so v 
  nacionalnem
  registru
  ostali na računih
  deklarantov
  , pooblaščenih v tej državi članici
  .

Pristojni

vsake države članice

nacionalnem

ostali na računih

, pooblaščenih v tej državi članici

Organ
  CBAM
  vsako leto do 30. junija prekliče vse kupone CBAM, ki so bili kupljeni v predprejšnjem koledarskem letu in so v registru
  CBAM pooblaščenih
  deklarantov
  in o tem nemudoma obvesti zadevne deklarante
  .

CBAM

CBAM pooblaščenih

in o tem nemudoma obvesti zadevne deklarante

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 a (novo)

Člen 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 24a |
| | Prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM |
| | 1.
     
  Prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM, niso namenski prejemki. S to uredbo se ne preprečuje, da bi bili prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM, opredeljeni kot vir lastnih sredstev v skladu s členom 311 PDEU in v proračun Unije vključeni kot splošni dohodek. |
| | 2.
     
  Da bi zagotovili, da CBAM izpolnjuje svoj cilj zmanjšanja svetovnih emisij ogljika ter prispeva k doseganju podnebnih ciljev in mednarodnih zavez Unije ter Pariškega sporazuma, se finančna podpora Unije zagotavlja za podporo blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje v najmanj razvitih državah, vključno z njihovimi prizadevanji za razogljičenje in preoblikovanje njihovih proizvodnih industrij, brez poseganja v odstavek 1. Tako financiranje je na voljo iz proračuna Unije, da bi prispevalo k mednarodnemu podnebnemu financiranju z olajšanjem prilagajanja zadevnih industrij novim obveznostim, ki jih določa ta uredba, in jih dopolnjuje tehnična pomoč, pod pogojem, da se v državi prejemnici v celoti izvajajo in uveljavljajo mednarodno priznane delovne in socialne pravice, kot so temeljni delovni standardi Mednarodne organizacije dela. |
| | Novo finančno podporo iz proračuna Unije bi bilo treba zagotoviti v okviru ustreznega geografskega in tematskega programa Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 in v znesku, določenem na letni osnovi, ki bi moral ustrezati vsaj ravni prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM. |
| | 3.
     
  Da se zagotovi pregledna uporaba prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poroča o tem, kako je bila uporabljena finančna vrednost teh prihodkov iz prejšnjega leta in kako je to prispevalo k razogljičenju predelovalne industrije v najmanj razvitih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 24a

Člen 24a

Prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM

Prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM

1.
     
  Prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM, niso namenski prejemki. S to uredbo se ne preprečuje, da bi bili prihodki, ustvarjeni s prodajo kuponov CBAM, opredeljeni kot vir lastnih sredstev v skladu s členom 311 PDEU in v proračun Unije vključeni kot splošni dohodek.

2.
     
  Da bi zagotovili, da CBAM izpolnjuje svoj cilj zmanjšanja svetovnih emisij ogljika ter prispeva k doseganju podnebnih ciljev in mednarodnih zavez Unije ter Pariškega sporazuma, se finančna podpora Unije zagotavlja za podporo blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje v najmanj razvitih državah, vključno z njihovimi prizadevanji za razogljičenje in preoblikovanje njihovih proizvodnih industrij, brez poseganja v odstavek 1. Tako financiranje je na voljo iz proračuna Unije, da bi prispevalo k mednarodnemu podnebnemu financiranju z olajšanjem prilagajanja zadevnih industrij novim obveznostim, ki jih določa ta uredba, in jih dopolnjuje tehnična pomoč, pod pogojem, da se v državi prejemnici v celoti izvajajo in uveljavljajo mednarodno priznane delovne in socialne pravice, kot so temeljni delovni standardi Mednarodne organizacije dela.

Novo finančno podporo iz proračuna Unije bi bilo treba zagotoviti v okviru ustreznega geografskega in tematskega programa Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 in v znesku, določenem na letni osnovi, ki bi moral ustrezati vsaj ravni prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM.

Novo finančno podporo iz proračuna Unije bi bilo treba zagotoviti v okviru ustreznega geografskega in tematskega programa Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/947 in v znesku, določenem na letni osnovi, ki bi moral ustrezati vsaj ravni prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM.

3.
     
  Da se zagotovi pregledna uporaba prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poroča o tem, kako je bila uporabljena finančna vrednost teh prihodkov iz prejšnjega leta in kako je to prispevalo k razogljičenju predelovalne industrije v najmanj razvitih državah.

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25

Člen 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 25 | črtano |
| Postopki na meji ob uvozu blaga | |
| 1.
     
  Carinski organi ne dovolijo uvoza blaga, razen če deklarant od pristojnega organa najpozneje ob sprostitvi blaga v prosti promet pridobi dovoljenje. | |
| 2.
     
  Carinski organi pristojnemu organu države članice, v kateri je deklarant pooblaščen, redno sporočajo informacije o blagu, deklariranem za uvoz, kar vključuje številko EORI in številko računa CBAM deklaranta, 8-mestno oznako KN blaga, količino, državo porekla, datum deklaracije in carinski postopek. | |
| 3.
     
  Carinski organi izvajajo kontrole blaga v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 952/2013, vključno z 8-mestno oznako KN, količino in državo porekla uvoženega blaga. Komisija vključi tveganja, povezana s CBAM, v oblikovanje skupnih meril in standardov tveganja iz člena 50 Uredbe (EU) št. 952/2013. | |
| 4.
     
  Carinski organi lahko v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 pristojnemu organu države članice, v kateri je deklarant pooblaščen, sporočijo informacije, ki jih carinski organi pridobijo med opravljanjem svojih nalog in so zaupne ali so zaupno posredovane. Pristojni organi držav članic te informacije obravnavajo in izmenjujejo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97. | |
| 5.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, v katerih Komisija opredeli informacije, časovni okvir in načine sporočanja informacij iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 25

Člen 25

črtano

črtano

Postopki na meji ob uvozu blaga

Postopki na meji ob uvozu blaga

1.
     
  Carinski organi ne dovolijo uvoza blaga, razen če deklarant od pristojnega organa najpozneje ob sprostitvi blaga v prosti promet pridobi dovoljenje.

2.
     
  Carinski organi pristojnemu organu države članice, v kateri je deklarant pooblaščen, redno sporočajo informacije o blagu, deklariranem za uvoz, kar vključuje številko EORI in številko računa CBAM deklaranta, 8-mestno oznako KN blaga, količino, državo porekla, datum deklaracije in carinski postopek.

3.
     
  Carinski organi izvajajo kontrole blaga v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 952/2013, vključno z 8-mestno oznako KN, količino in državo porekla uvoženega blaga. Komisija vključi tveganja, povezana s CBAM, v oblikovanje skupnih meril in standardov tveganja iz člena 50 Uredbe (EU) št. 952/2013.

4.
     
  Carinski organi lahko v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 pristojnemu organu države članice, v kateri je deklarant pooblaščen, sporočijo informacije, ki jih carinski organi pridobijo med opravljanjem svojih nalog in so zaupne ali so zaupno posredovane. Pristojni organi držav članic te informacije obravnavajo in izmenjujejo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97.

5.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, v katerih Komisija opredeli informacije, časovni okvir in načine sporočanja informacij iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 a (novo)

Člen 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 25a |
| | Postopki na meji ob uvozu blaga |
| | 1.
     
  Carinski organi zagotovijo, da je deklarant blaga registriran pri organu CBAM, ko je blago deklarirano za uvoz, najpozneje pa ob sprostitvi blaga v prosti promet. |
| | 2.
     
  Carinski organi organu CBAM redno sporočajo posebne informacije o blagu iz Priloge I, ki je deklarirano za uvoz. Te informacije vključujejo vsaj količino, državo porekla in deklaranta blaga. Carinski organi lahko organu CBAM za namene te uredbe sporočijo zaupne informacije v smislu člena 12(1) Uredbe (EU) št. 952/2013. |
| | 3.
     
  Uvoženi proizvodi se štejejo za proizvode s poreklom iz tretjih držav v skladu s pravili o nepreferencialnem poreklu blaga, kakor so opredeljena v členu 59 Uredbe (EU) št. 952/2013. |
| | 4.
     
  Komisija z izvedbenimi akti določi pogostost in informacije iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). |
| | 5.
     
  Od datuma uvedbe ukrepa v skladu s členom 26a ali 27 in po pravočasnem obvestilu držav članic lahko Komisija carinskim organom naroči, da sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza, da se lahko nato od datuma registracije v zvezi s tem uvozom uporabljajo ustrezni ukrepi. Komisija lahko uvede obvezno registracijo uvoza na podlagi zahtevka industrije Unije, ki vsebuje zadostne dokaze, ki upravičujejo tak ukrep ali na lastno pobudo Komisije. Obveznost registracije se uvede s sklepom Komisije, v katerem se navede namen tega ukrepa in, če je to ustrezno, ocenjeni znesek morebitnih prihodnjih obveznosti. Obveznost registracije za posamezni uvoz ne sme veljati več kot devet mesecev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 25a

Člen 25a

Postopki na meji ob uvozu blaga

Postopki na meji ob uvozu blaga

1.
     
  Carinski organi zagotovijo, da je deklarant blaga registriran pri organu CBAM, ko je blago deklarirano za uvoz, najpozneje pa ob sprostitvi blaga v prosti promet.

2.
     
  Carinski organi organu CBAM redno sporočajo posebne informacije o blagu iz Priloge I, ki je deklarirano za uvoz. Te informacije vključujejo vsaj količino, državo porekla in deklaranta blaga. Carinski organi lahko organu CBAM za namene te uredbe sporočijo zaupne informacije v smislu člena 12(1) Uredbe (EU) št. 952/2013.

3.
     
  Uvoženi proizvodi se štejejo za proizvode s poreklom iz tretjih držav v skladu s pravili o nepreferencialnem poreklu blaga, kakor so opredeljena v členu 59 Uredbe (EU) št. 952/2013.

4.
     
  Komisija z izvedbenimi akti določi pogostost in informacije iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

5.
     
  Od datuma uvedbe ukrepa v skladu s členom 26a ali 27 in po pravočasnem obvestilu držav članic lahko Komisija carinskim organom naroči, da sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza, da se lahko nato od datuma registracije v zvezi s tem uvozom uporabljajo ustrezni ukrepi. Komisija lahko uvede obvezno registracijo uvoza na podlagi zahtevka industrije Unije, ki vsebuje zadostne dokaze, ki upravičujejo tak ukrep ali na lastno pobudo Komisije. Obveznost registracije se uvede s sklepom Komisije, v katerem se navede namen tega ukrepa in, če je to ustrezno, ocenjeni znesek morebitnih prihodnjih obveznosti. Obveznost registracije za posamezni uvoz ne sme veljati več kot devet mesecev.

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26

Člen 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 26 | črtano |
| Sankcije | |
| 1.
     
  Pooblaščeni deklarant, ki do 31. maja vsakega leta ne preda števila kuponov CBAM, ki ustreza emisijam, vgrajenim v blagu, uvoženem v preteklem letu, se kaznuje z globo, ki je enaka kazni za presežne emisije iz člena 16(3) Direktive 2003/87/ES za vsak kupon CBAM, ki bi ga moral pooblaščeni deklarant predati, pri čemer je v skladu s členom 16(4) navedene direktive povečana glede na leto uvoza blaga. | |
| 2.
     
  Vsaka oseba, ki ni pooblaščeni deklarant in ki vnese blago na carinsko območje Unije, ne da bi v skladu s to uredbo predala kupone CBAM, se kaznuje z globo iz odstavka 1 glede na leto vnosa blaga za vsak kupon CBAM, ki bi ga morala oseba predati. | |
| 3.
     
  Plačilo globe pooblaščenega deklaranta v nobenem primeru ne odvezuje obveznosti, da pristojnemu organu države članice, v kateri je deklarant pooblaščen, v danem letu preda neporavnano število kuponov CBAM. | |
| 4.
     
  Če pristojni organ ugotovi, da pooblaščeni deklarant ni izpolnil obveznosti predaje kuponov CBAM, kot je določeno v odstavku 1, ali da je oseba vnesla blago na carinsko območje Unije, kot je določeno v odstavku 2, pristojni organ naloži globo in obvesti pooblaščenega deklaranta oziroma, v primeru iz odstavka 2, osebo: | |
| (a) | da je pristojni organ ugotovil, da pooblaščeni deklarant ali oseba ne izpolnjuje obveznosti predaje kuponov CBAM za dano leto; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 26

Člen 26

črtano

črtano

Sankcije

Sankcije

1.
     
  Pooblaščeni deklarant, ki do 31. maja vsakega leta ne preda števila kuponov CBAM, ki ustreza emisijam, vgrajenim v blagu, uvoženem v preteklem letu, se kaznuje z globo, ki je enaka kazni za presežne emisije iz člena 16(3) Direktive 2003/87/ES za vsak kupon CBAM, ki bi ga moral pooblaščeni deklarant predati, pri čemer je v skladu s členom 16(4) navedene direktive povečana glede na leto uvoza blaga.

2.
     
  Vsaka oseba, ki ni pooblaščeni deklarant in ki vnese blago na carinsko območje Unije, ne da bi v skladu s to uredbo predala kupone CBAM, se kaznuje z globo iz odstavka 1 glede na leto vnosa blaga za vsak kupon CBAM, ki bi ga morala oseba predati.

3.
     
  Plačilo globe pooblaščenega deklaranta v nobenem primeru ne odvezuje obveznosti, da pristojnemu organu države članice, v kateri je deklarant pooblaščen, v danem letu preda neporavnano število kuponov CBAM.

4.
     
  Če pristojni organ ugotovi, da pooblaščeni deklarant ni izpolnil obveznosti predaje kuponov CBAM, kot je določeno v odstavku 1, ali da je oseba vnesla blago na carinsko območje Unije, kot je določeno v odstavku 2, pristojni organ naloži globo in obvesti pooblaščenega deklaranta oziroma, v primeru iz odstavka 2, osebo:

(a)

(a)

da je pristojni organ ugotovil, da pooblaščeni deklarant ali oseba ne izpolnjuje obveznosti predaje kuponov CBAM za dano leto;

da je pristojni organ ugotovil, da pooblaščeni deklarant ali oseba ne izpolnjuje obveznosti predaje kuponov CBAM za dano leto;

| (b) | o razlogih za ugotovitev; |
| --- | --- |

(b)

(b)

o razlogih za ugotovitev;

o razlogih za ugotovitev;

| (c) | o znesku globe, naložene pooblaščenemu deklarantu ali osebi; |
| --- | --- |

(c)

(c)

o znesku globe, naložene pooblaščenemu deklarantu ali osebi;

o znesku globe, naložene pooblaščenemu deklarantu ali osebi;

| (d) | o datumu, od katerega je treba plačati globo; |
| --- | --- |

(d)

(d)

o datumu, od katerega je treba plačati globo;

o datumu, od katerega je treba plačati globo;

| (e) | o ukrepih, ki bi jih po mnenju pristojnega organa pooblaščeni deklarant ali oseba morala izvesti, da bi izpolnila svojo obveznost iz točke (a), in sicer odvisno od dejstev in okoliščin primera, ter |
| --- | --- |

(e)

(e)

o ukrepih, ki bi jih po mnenju pristojnega organa pooblaščeni deklarant ali oseba morala izvesti, da bi izpolnila svojo obveznost iz točke (a), in sicer odvisno od dejstev in okoliščin primera, ter

o ukrepih, ki bi jih po mnenju pristojnega organa pooblaščeni deklarant ali oseba morala izvesti, da bi izpolnila svojo obveznost iz točke (a), in sicer odvisno od dejstev in okoliščin primera, ter

| (f) | o pravici pooblaščenega deklaranta ali osebe do pritožbe v skladu z nacionalnimi pravili. |
| --- | --- |

(f)

(f)

o pravici pooblaščenega deklaranta ali osebe do pritožbe v skladu z nacionalnimi pravili.

o pravici pooblaščenega deklaranta ali osebe do pritožbe v skladu z nacionalnimi pravili.

5.
     
  Države članice lahko poleg globe iz odstavka 2 uporabijo upravne ali kazenske sankcije zaradi neizpolnjevanja zakonodaje o CBAM v skladu s svojimi nacionalnimi pravili. Take sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 a (novo)

Člen 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 26a |
| | Sankcije |
| | 1.
     
  Pooblaščeni deklarant, ki do 31. maja vsakega leta ne preda števila kuponov CBAM, ki ustreza emisijam, vgrajenim v blagu, uvoženem v preteklem letu, ali organu predloži napačne informacije v zvezi z dejanskimi emisijami, da bi dosegel ugodno individualno obravnavo, mora plačati globo. |
| | 2.
     
  Znesek globe je enak trikratni povprečni ceni kuponov CBAM v preteklem letu za vsak kupon CBAM, ki ga pooblaščeni deklarant ni predal v skladu s členom 22. Plačilo globe pooblaščenega deklaranta ne odvezuje obveznosti, da organu CBAM preda neporavnano število kuponov CBAM. |
| | 3.
     
  V primeru ponavljajočih se kršitev se lahko organ CBAM odloči, da bo račun pooblaščenega deklaranta začasno blokiral. |
| | 4.
     
  Države članice poleg globe iz odstavka 2 uporabijo upravne ali kazenske globe zaradi neizpolnjevanja CBAM v skladu s svojim nacionalnim pravom. Take globe morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| | 5.
     
  Če organ CBAM ugotovi, da pooblaščeni deklarant ni izpolnil obveznosti predaje kuponov CBAM ali je organu predložil napačne informacije, organ CBAM naloži kazen iz odstavka 2 in obvesti pooblaščenega deklaranta: |
| | (a) | da je organ CBAM ugotovil, da pooblaščeni deklarant ne izpolnjuje obveznosti predaje kuponov CBAM za dano leto v skladu s členom 22 ali je organu predložil napačne informacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 26a

Člen 26a

Sankcije

Sankcije

1.
     
  Pooblaščeni deklarant, ki do 31. maja vsakega leta ne preda števila kuponov CBAM, ki ustreza emisijam, vgrajenim v blagu, uvoženem v preteklem letu, ali organu predloži napačne informacije v zvezi z dejanskimi emisijami, da bi dosegel ugodno individualno obravnavo, mora plačati globo.

2.
     
  Znesek globe je enak trikratni povprečni ceni kuponov CBAM v preteklem letu za vsak kupon CBAM, ki ga pooblaščeni deklarant ni predal v skladu s členom 22. Plačilo globe pooblaščenega deklaranta ne odvezuje obveznosti, da organu CBAM preda neporavnano število kuponov CBAM.

3.
     
  V primeru ponavljajočih se kršitev se lahko organ CBAM odloči, da bo račun pooblaščenega deklaranta začasno blokiral.

4.
     
  Države članice poleg globe iz odstavka 2 uporabijo upravne ali kazenske globe zaradi neizpolnjevanja CBAM v skladu s svojim nacionalnim pravom. Take globe morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

5.
     
  Če organ CBAM ugotovi, da pooblaščeni deklarant ni izpolnil obveznosti predaje kuponov CBAM ali je organu predložil napačne informacije, organ CBAM naloži kazen iz odstavka 2 in obvesti pooblaščenega deklaranta:

(a)

(a)

da je organ CBAM ugotovil, da pooblaščeni deklarant ne izpolnjuje obveznosti predaje kuponov CBAM za dano leto v skladu s členom 22 ali je organu predložil napačne informacije;

da je organ CBAM ugotovil, da pooblaščeni deklarant ne izpolnjuje obveznosti predaje kuponov CBAM za dano leto v skladu s členom 22 ali je organu predložil napačne informacije;

| (b) | o razlogih za ugotovitev; |
| --- | --- |

(b)

(b)

o razlogih za ugotovitev;

o razlogih za ugotovitev;

| (c) | o znesku globe, naložene pooblaščenemu deklarantu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

o znesku globe, naložene pooblaščenemu deklarantu;

o znesku globe, naložene pooblaščenemu deklarantu;

| (d) | o datumu, od katerega je treba plačati globo; |
| --- | --- |

(d)

(d)

o datumu, od katerega je treba plačati globo;

o datumu, od katerega je treba plačati globo;

| (e) | o ukrepih, ki bi jih po mnenju pristojnega organa pooblaščeni deklarant moral izvesti, da bi izpolnil svoje obveznosti iz točke (a), in sicer odvisno od dejstev in okoliščin primera ter |
| --- | --- |

(e)

(e)

o ukrepih, ki bi jih po mnenju pristojnega organa pooblaščeni deklarant moral izvesti, da bi izpolnil svoje obveznosti iz točke (a), in sicer odvisno od dejstev in okoliščin primera ter

o ukrepih, ki bi jih po mnenju pristojnega organa pooblaščeni deklarant moral izvesti, da bi izpolnil svoje obveznosti iz točke (a), in sicer odvisno od dejstev in okoliščin primera ter

| (f) | o pravici pooblaščenega deklaranta do pritožbe v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(f)

(f)

o pravici pooblaščenega deklaranta do pritožbe v skladu z nacionalnim pravom.

o pravici pooblaščenega deklaranta do pritožbe v skladu z nacionalnim pravom.

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2

Člen 27 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Prakse izogibanja
  vključujejo razmere
  ,
  kjer sprememba vzorca trgovanja z blagom
  ,
  vključenim v področje uporabe te uredbe
  ,
  nima
  drugega zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti kot pa izogibanje obveznostim iz te uredbe
  , pri tem pa se to blago nadomesti z nekoliko spremenjenimi proizvodi, ki niso vključeni na seznam blaga v Prilogi I, vendar spadajo v sektor, vključen v področje uporabe te uredbe. | 2.   Prakse izogibanja
  so vsi ukrepi
  ,
  katerih cilj je izogibanje obveznostim iz te uredbe. To so primeri
  ,
  ki izhajajo iz prakse, postopka ali dejavnosti
  ,
  ki nimajo
  drugega zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti kot pa izogibanje obveznostim iz te uredbe
  ali njihovo omilitev ter lahko vključujejo tudi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Prakse izogibanja
  vključujejo razmere
  ,
  kjer sprememba vzorca trgovanja z blagom
  ,
  vključenim v področje uporabe te uredbe
  ,
  nima
  drugega zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti kot pa izogibanje obveznostim iz te uredbe
  , pri tem pa se to blago nadomesti z nekoliko spremenjenimi proizvodi, ki niso vključeni na seznam blaga v Prilogi I, vendar spadajo v sektor, vključen v področje uporabe te uredbe.

2.   Prakse izogibanja
  so vsi ukrepi
  ,
  katerih cilj je izogibanje obveznostim iz te uredbe. To so primeri
  ,
  ki izhajajo iz prakse, postopka ali dejavnosti
  ,
  ki nimajo
  drugega zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti kot pa izogibanje obveznostim iz te uredbe
  ali njihovo omilitev ter lahko vključujejo tudi:

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka a (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (a) | neposredne in posredne subvencije, kot so ugodne davčne ureditve, določanje cen energije, izvozne rabate ali druge oblike izvoznih nadomestil za blago, ki ga zajema ta uredba, za absorpcijo dela ali celotnih stroškov, povezanih s ceno CO2, plačano v tretji državi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

neposredne in posredne subvencije, kot so ugodne davčne ureditve, določanje cen energije, izvozne rabate ali druge oblike izvoznih nadomestil za blago, ki ga zajema ta uredba, za absorpcijo dela ali celotnih stroškov, povezanih s ceno CO2, plačano v tretji državi;

neposredne in posredne subvencije, kot so ugodne davčne ureditve, določanje cen energije, izvozne rabate ali druge oblike izvoznih nadomestil za blago, ki ga zajema ta uredba, za absorpcijo dela ali celotnih stroškov, povezanih s ceno CO2

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka b (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (b) | ceno CO2, plačano v tretji državi, samo za blago, namenjeno izvozu v Unijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

ceno CO2, plačano v tretji državi, samo za blago, namenjeno izvozu v Unijo;

ceno CO2

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka c (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (c) | blago, ki se nadomesti z nekoliko spremenjenimi proizvodi, ki niso vključeni na seznam blaga v Prilogi I, vendar spadajo v sektor, vključen v področje uporabe te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

(c)

blago, ki se nadomesti z nekoliko spremenjenimi proizvodi, ki niso vključeni na seznam blaga v Prilogi I, vendar spadajo v sektor, vključen v področje uporabe te uredbe;

blago, ki se nadomesti z nekoliko spremenjenimi proizvodi, ki niso vključeni na seznam blaga v Prilogi I, vendar spadajo v sektor, vključen v področje uporabe te uredbe;

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka d (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (d) | predajo proizvodnje zunanjim izvajalcem za proizvode nižje v prodajni verigi, ki vsebujejo eno ali več vrst blaga iz Priloge I, da bi se izognili plačilu cene CO2 v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

(d)

predajo proizvodnje zunanjim izvajalcem za proizvode nižje v prodajni verigi, ki vsebujejo eno ali več vrst blaga iz Priloge I, da bi se izognili plačilu cene CO2 v Uniji;

predajo proizvodnje zunanjim izvajalcem za proizvode nižje v prodajni verigi, ki vsebujejo eno ali več vrst blaga iz Priloge I, da bi se izognili plačilu cene CO2

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka e (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (e) | pošiljanje zadevnega proizvoda prek tretjih držav, v katerih ni nobenih obveznosti ali zanje veljajo ugodnejše obveznosti, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

pošiljanje zadevnega proizvoda prek tretjih držav, v katerih ni nobenih obveznosti ali zanje veljajo ugodnejše obveznosti, ali

pošiljanje zadevnega proizvoda prek tretjih držav, v katerih ni nobenih obveznosti ali zanje veljajo ugodnejše obveznosti, ali

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2 – točka f (novo)

Člen 27 – odstavek 2 – točka f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (f) | reorganizacijo vzorcev in prodajnih in proizvodnih poti izvoznikov ali proizvajalcev ali druge vrste dvojne proizvodnje in dvojnih prodajnih praks. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

(f)

reorganizacijo vzorcev in prodajnih in proizvodnih poti izvoznikov ali proizvajalcev ali druge vrste dvojne proizvodnje in dvojnih prodajnih praks.

reorganizacijo vzorcev in prodajnih in proizvodnih poti izvoznikov ali proizvajalcev ali druge vrste dvojne proizvodnje in dvojnih prodajnih praks.

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3

Člen 27 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Država članica ali kateri koli deležnik, na katerega vplivajo razmere iz odstavka 2 ali ki ima koristi od njih, lahko obvesti Komisijo, če
  se v obdobju dveh mesecev v primerjavi z enakim obdobjem predhodnega leta sooča z znatnim zmanjšanjem obsega uvoženega blaga, vključenega v področje uporabe te uredbe
  ,
  in povečanjem obsega uvoza nekoliko spremenjenih proizvodov, ki niso vključeni na seznam blaga v Prilogi I. Komisija stalno spremlja vse znatne spremembe vzorca trgovanja z blagom in nekoliko spremenjenimi proizvodi na ravni Unije
  . | 3.   Država članica ali kateri koli deležnik, na katerega vplivajo razmere iz odstavka 2 ali ki ima koristi od njih, lahko obvesti Komisijo, če
  ugotovi prakse izogibanja. Komisijo lahko obvestijo tudi zainteresirane strani, na katere tovrstne razmere ne vplivajo neposredno in ki najdejo konkretne dokaze o izogibanju tej uredbi
  ,
  na primer okoljske in nevladne organizacije. Komisija stalno spremlja dogajanje, da ugotovi prakse izogibanja, tudi z nadzorom trga ali na podlagi ustreznega vira informacij, kot so prijave in poročila organizacij civilne družbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Država članica ali kateri koli deležnik, na katerega vplivajo razmere iz odstavka 2 ali ki ima koristi od njih, lahko obvesti Komisijo, če
  se v obdobju dveh mesecev v primerjavi z enakim obdobjem predhodnega leta sooča z znatnim zmanjšanjem obsega uvoženega blaga, vključenega v področje uporabe te uredbe
  ,
  in povečanjem obsega uvoza nekoliko spremenjenih proizvodov, ki niso vključeni na seznam blaga v Prilogi I. Komisija stalno spremlja vse znatne spremembe vzorca trgovanja z blagom in nekoliko spremenjenimi proizvodi na ravni Unije
  .

3.   Država članica ali kateri koli deležnik, na katerega vplivajo razmere iz odstavka 2 ali ki ima koristi od njih, lahko obvesti Komisijo, če
  ugotovi prakse izogibanja. Komisijo lahko obvestijo tudi zainteresirane strani, na katere tovrstne razmere ne vplivajo neposredno in ki najdejo konkretne dokaze o izogibanju tej uredbi
  ,
  na primer okoljske in nevladne organizacije. Komisija stalno spremlja dogajanje, da ugotovi prakse izogibanja, tudi z nadzorom trga ali na podlagi ustreznega vira informacij, kot so prijave in poročila organizacij civilne družbe
  .

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 4

Člen 27 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   V obvestilu iz odstavka 3 se navedejo razlogi, na katerih temelji, ter ustrezni statistični in drugi podatki o 
  blagu in proizvodih
  iz odstavka 
  2
  . | 4.   V obvestilu iz odstavka 3 se navedejo razlogi, na katerih temelji, ter ustrezni statistični in drugi podatki
  , ki dokazujejo trditev
  o 
  izogibanju tej uredbi. Komisija začne preiskavo o taki trditvi, navedeni v obvestilu države članice, prizadete ali zainteresirane strani, če obvestilo ustreza zahtevam
  iz
  tega
  odstavka
  ali če Komisija sama ugotovi, da je taka preiskava potrebna
  .
  Komisiji lahko med izvajanjem preiskave pomagajo pristojni in carinski organi. Komisija zaključi preiskavo v devetih mesecih po datumu obvestila. Komisija o začetku preiskave obvesti vse pristojne organe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   V obvestilu iz odstavka 3 se navedejo razlogi, na katerih temelji, ter ustrezni statistični in drugi podatki o 
  blagu in proizvodih
  iz odstavka 
  2
  .

4.   V obvestilu iz odstavka 3 se navedejo razlogi, na katerih temelji, ter ustrezni statistični in drugi podatki
  , ki dokazujejo trditev
  o 
  izogibanju tej uredbi. Komisija začne preiskavo o taki trditvi, navedeni v obvestilu države članice, prizadete ali zainteresirane strani, če obvestilo ustreza zahtevam
  iz
  tega
  odstavka
  ali če Komisija sama ugotovi, da je taka preiskava potrebna
  .
  Komisiji lahko med izvajanjem preiskave pomagajo pristojni in carinski organi. Komisija zaključi preiskavo v devetih mesecih po datumu obvestila. Komisija o začetku preiskave obvesti vse pristojne organe.

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 5

Člen 27 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Kadar ima Komisija ob upoštevanju ustreznih podatkov, poročil in statističnih podatkov, tudi kadar jih predložijo carinski organi držav članic, zadostne razloge za domnevo, da se okoliščine iz odstavka
  3
  pojavljajo v eni ali več državah članicah, je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev področja uporabe te uredbe, da za preprečevanje izogibanja vključi nekoliko spremenjene proizvode. | 5.   Kadar ima Komisija ob upoštevanju ustreznih podatkov, poročil in statističnih podatkov, tudi kadar jih predložijo carinski organi držav članic, zadostne razloge za domnevo, da se okoliščine iz odstavka
  2
  pojavljajo v eni ali več državah članicah, je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev področja uporabe te uredbe, da za preprečevanje izogibanja vključi nekoliko spremenjene proizvode
  ali proizvode nižje v prodajni verigi, ki vsebujejo eno ali več vrst blaga iz Priloge I in presegajo minimalni prag
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Kadar ima Komisija ob upoštevanju ustreznih podatkov, poročil in statističnih podatkov, tudi kadar jih predložijo carinski organi držav članic, zadostne razloge za domnevo, da se okoliščine iz odstavka
  3
  pojavljajo v eni ali več državah članicah, je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev področja uporabe te uredbe, da za preprečevanje izogibanja vključi nekoliko spremenjene proizvode.

5.   Kadar ima Komisija ob upoštevanju ustreznih podatkov, poročil in statističnih podatkov, tudi kadar jih predložijo carinski organi držav članic, zadostne razloge za domnevo, da se okoliščine iz odstavka
  2
  pojavljajo v eni ali več državah članicah, je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev področja uporabe te uredbe, da za preprečevanje izogibanja vključi nekoliko spremenjene proizvode
  ali proizvode nižje v prodajni verigi, ki vsebujejo eno ali več vrst blaga iz Priloge I in presegajo minimalni prag
  .

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 5 a (novo)

Člen 27 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisija v letnem poročilu objavi vse preiskave primerov izogibanja in rezultate preiskav. Prav tako so vključene informacije o statusu tekočih pritožbenih postopkov zoper sankcije in zbirni podatki o emisijski intenzivnosti po državah porekla za različno blago, našteto v Prilogi I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Komisija v letnem poročilu objavi vse preiskave primerov izogibanja in rezultate preiskav. Prav tako so vključene informacije o statusu tekočih pritožbenih postopkov zoper sankcije in zbirni podatki o emisijski intenzivnosti po državah porekla za različno blago, našteto v Prilogi I.

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Poglavje VI a (novo)

Poglavje VI a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Poglavje VIa |
| | Pritožbe |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poglavje VIa

Poglavje VIa

Pritožbe

Pritožbe

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 a (novo)

Člen 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 27a |
| | Pritožbe zoper odločitve organa CBAM |
| | 1.
     
  Zoper odločitve organa CBAM se je mogoče pritožiti. Pritožba se lahko vloži zoper odločitve organa CBAM, ki negativno vplivajo na katero koli zainteresirano osebo, vključno z odločitvami o sankcijah, izogibanju in dejanskih vrednostih emisij. Navedene odločitve začnejo veljati šele z dnem, ko poteče dvomesečni pritožbeni rok. |
| | 2.
     
  Pritožba, vložena v skladu z odstavkom 1, ima odložilni učinek. |
| | 3.
     
  Proizvodi, na katere se pritožba nanaša, morajo biti registrirani v skladu s členom 25a(5). |
| | 4.
     
  Pravico do pritožbe ima vsaka stranka v postopku, na katero odločitev negativno vpliva. Vsaka druga stranka v postopku ima pravico biti stranka v pritožbenem postopku. |
| | 5.
     
  Ustanovi se odbor za pritožbe, ki ga sestavljajo trije polnopravni člani, predsednik in dva nadomestna člana. Evropski parlament, Svet in Komisija imenujejo po enega člana. Svet imenuje predsednika odbora, Evropski parlament in Svet pa imenujeta še po enega dodatnega nadomestnega člana. |
| | 6.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe, da določi sestavo, imenovanje in poslovnik odbora za pritožbe, da se zagotovi neodvisnost njegovih članov, tudi v prehodnem obdobju. V prehodnem obdobju naloge odbora za pritožbe izvaja Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 27a

Člen 27a

Pritožbe zoper odločitve organa CBAM

Pritožbe zoper odločitve organa CBAM

1.
     
  Zoper odločitve organa CBAM se je mogoče pritožiti. Pritožba se lahko vloži zoper odločitve organa CBAM, ki negativno vplivajo na katero koli zainteresirano osebo, vključno z odločitvami o sankcijah, izogibanju in dejanskih vrednostih emisij. Navedene odločitve začnejo veljati šele z dnem, ko poteče dvomesečni pritožbeni rok.

2.
     
  Pritožba, vložena v skladu z odstavkom 1, ima odložilni učinek.

3.
     
  Proizvodi, na katere se pritožba nanaša, morajo biti registrirani v skladu s členom 25a(5).

4.
     
  Pravico do pritožbe ima vsaka stranka v postopku, na katero odločitev negativno vpliva. Vsaka druga stranka v postopku ima pravico biti stranka v pritožbenem postopku.

5.
     
  Ustanovi se odbor za pritožbe, ki ga sestavljajo trije polnopravni člani, predsednik in dva nadomestna člana. Evropski parlament, Svet in Komisija imenujejo po enega člana. Svet imenuje predsednika odbora, Evropski parlament in Svet pa imenujeta še po enega dodatnega nadomestnega člana.

6.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe, da določi sestavo, imenovanje in poslovnik odbora za pritožbe, da se zagotovi neodvisnost njegovih članov, tudi v prehodnem obdobju. V prehodnem obdobju naloge odbora za pritožbe izvaja Komisija.

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 b (novo)

Člen 27 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 27b |
| | Preučevanje pritožb |
| | 1.
     
  Odbor za pritožbe preuči, ali je pritožba dopustna. |
| | 2.
     
  Med preučevanjem pritožbe odbor za pritožbe stranke iz člena 27a(4) tolikokrat, kolikor je potrebno, pozove, naj v roku, ki ga določi odbor za pritožbe, predložijo pripombe v zvezi s pisnimi stališči drugih strank v pritožbenem postopku ali obvestili odbora za pritožbe. |
| | 3.
     
  Po preučitvi dopustnosti pritožbe odbor za pritožbe odloči o pritožbi. Odbor za pritožbe lahko izvaja vsa pooblastila, ki so v pristojnosti organa CBAM, ali pa zadevo slednjemu preda v nadaljnje ukrepanje. |
| | 4.
     
  Če odbor za pritožbe zadevo preda organu CBAM v nadaljnje ukrepanje, so ugotovitve odbora za pritožbe za organ CBAM zavezujoče, če vsebina zadeve ostane nespremenjena. |
| | 5.
     
  Odločba odbora za pritožbe začne veljati šele dva meseca po uradnem obvestilu o odločbi ali – če je bila v tem roku vložena tožba pri Splošnem sodišču – od dneva zavrnitve te tožbe ali morebitne pritožbe, ki je bila zoper odločbo Splošnega sodišča vložena pri Sodišču. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 27b

Člen 27b

Preučevanje pritožb

Preučevanje pritožb

1.
     
  Odbor za pritožbe preuči, ali je pritožba dopustna.

2.
     
  Med preučevanjem pritožbe odbor za pritožbe stranke iz člena 27a(4) tolikokrat, kolikor je potrebno, pozove, naj v roku, ki ga določi odbor za pritožbe, predložijo pripombe v zvezi s pisnimi stališči drugih strank v pritožbenem postopku ali obvestili odbora za pritožbe.

3.
     
  Po preučitvi dopustnosti pritožbe odbor za pritožbe odloči o pritožbi. Odbor za pritožbe lahko izvaja vsa pooblastila, ki so v pristojnosti organa CBAM, ali pa zadevo slednjemu preda v nadaljnje ukrepanje.

4.
     
  Če odbor za pritožbe zadevo preda organu CBAM v nadaljnje ukrepanje, so ugotovitve odbora za pritožbe za organ CBAM zavezujoče, če vsebina zadeve ostane nespremenjena.

5.
     
  Odločba odbora za pritožbe začne veljati šele dva meseca po uradnem obvestilu o odločbi ali – če je bila v tem roku vložena tožba pri Splošnem sodišču – od dneva zavrnitve te tožbe ali morebitne pritožbe, ki je bila zoper odločbo Splošnega sodišča vložena pri Sodišču.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 c (novo)

Člen 27 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 27c |
| | Tožbe pred Sodiščem |
| | 1.
     
  V skladu s členom 263 PDEU se lahko na Splošnem sodišču ali na Sodišču vloži tožba, s katero se izpodbija odločitev odbora za pritožbe. |
| | 2.
     
  Če odbor za pritožbe ne sprejme odločitve, se lahko v skladu s členom 265 PDEU pred Splošnim sodiščem ali Sodiščem sprožijo postopki zaradi opustitve ukrepanja. |
| | 3.
     
  Organ CBAM je dolžan storiti vse potrebno, da upošteva sodbo Splošnega sodišča ali – v primeru pritožbe zoper to sodbo – sodbo Sodišča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 27c

Člen 27c

Tožbe pred Sodiščem

Tožbe pred Sodiščem

1.
     
  V skladu s členom 263 PDEU se lahko na Splošnem sodišču ali na Sodišču vloži tožba, s katero se izpodbija odločitev odbora za pritožbe.

2.
     
  Če odbor za pritožbe ne sprejme odločitve, se lahko v skladu s členom 265 PDEU pred Splošnim sodiščem ali Sodiščem sprožijo postopki zaradi opustitve ukrepanja.

3.
     
  Organ CBAM je dolžan storiti vse potrebno, da upošteva sodbo Splošnega sodišča ali – v primeru pritožbe zoper to sodbo – sodbo Sodišča.

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 2

Člen 28 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2(10), 2(11), 18(3)
  in
  27(5) se prenese na Komisijo za nedoločen čas. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 
  2(1a), 2(6),
  2(10), 2(11),
  7(7a), 8(3), 12a(7),
  18(3), 27(5)
  , 27a(6), 31(2) in 35(6)
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2(10), 2(11), 18(3)
  in
  27(5) se prenese na Komisijo za nedoločen čas.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 
  2(1a), 2(6),
  2(10), 2(11),
  7(7a), 8(3), 12a(7),
  18(3), 27(5)
  , 27a(6), 31(2) in 35(6)
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas.

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 3

Člen 28 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Prenos pooblastila iz členov 2(10), 2(11), 18(3)
  in
   27(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. | 3.   Prenos pooblastila iz členov 
  2(1a), 2(6),
  2(10), 2(11),
  7(7a), 8(3), 12a(7),
  18(3), 27(5)
  , 27a(6), 31(2) in 35(6)
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Prenos pooblastila iz členov 2(10), 2(11), 18(3)
  in
   27(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

3.   Prenos pooblastila iz členov 
  2(1a), 2(6),
  2(10), 2(11),
  7(7a), 8(3), 12a(7),
  18(3), 27(5)
  , 27a(6), 31(2) in 35(6)
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 7

Člen 28 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 2(10), 2(11),
  18
  (3)
  ali
  27(5), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 7.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 
  2(1a), 2(6),
  2(10), 2(11),
  7(7a), 8(3), 12a(7),
  18(3), 27(5)
  , 27a(6), 31(2) ali 35(6)
  , začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 2(10), 2(11),
  18
  (3)
  ali
  27(5), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

7.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 
  2(1a), 2(6),
  2(10), 2(11),
  7(7a), 8(3), 12a(7),
  18(3), 27(5)
  , 27a(6), 31(2) ali 35(6)
  , začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija zbira informacije, potrebne za razširitev področja uporabe te uredbe na
  posredne emisije
  in
  blago, ki niso navedeni
  v 
  Prilogi I,
  ter
  razvije metode
  za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa. | 1.   Komisija
  v posvetovanju z ustreznimi deležniki
  zbira informacije, potrebne za razširitev področja uporabe te uredbe na
  druge sektorje
  in
  na proizvode nižje
  v 
  prodajni verigi iz člena 2(1a) te uredbe
  ter
  za razvoj metod
  za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija zbira informacije, potrebne za razširitev področja uporabe te uredbe na
  posredne emisije
  in
  blago, ki niso navedeni
  v 
  Prilogi I,
  ter
  razvije metode
  za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa.

1.   Komisija
  v posvetovanju z ustreznimi deležniki
  zbira informacije, potrebne za razširitev področja uporabe te uredbe na
  druge sektorje
  in
  na proizvode nižje
  v 
  prodajni verigi iz člena 2(1a) te uredbe
  ter
  za razvoj metod
  za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa.

Sprememba 260

Sprememba 260

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2

Člen 30 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija pred koncem prehodnega obdobja Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe. Poročilo
  vsebuje
  zlasti oceno možnosti za nadaljnjo razširitev področja uporabe
  vgrajenih emisij na posredne emisije in drugo blago, pri katerem obstaja tveganje selitve virov CO2, a še ni zajeto v tej uredbi
  ,
  ter oceno sistema upravljanja. Vsebuje tudi oceno možnosti za nadaljnjo razširitev področja uporabe
  na
  emisije, vgrajene v prevoznih storitvah, ter na blago nižje v vrednostni verigi in storitve, pri katerih bi lahko v prihodnosti obstajalo tveganje selitve virov CO2

  . | 2.   Komisija pred koncem prehodnega obdobja Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe.
  Prvo
  poročilo
  se osredotoča
  zlasti
  na možnosti za izboljšanje te uredbe za dosego cilja podnebno nevtralne Evrope najkasneje do leta 2050 ter
  oceno možnosti za nadaljnjo razširitev področja uporabe
  na emisije, vgrajene v prevoznih storitvah. Poleg tega se v poročilu ocenijo tehnične posebnosti za izračun vgrajenih emisij za organske kemikalije in polimere
  ,
  njihove vrednostne verige in zmožnost mehanizma, da zadostno obravnava tveganje selitve virov CO2 v teh sektorjih. Komisija lahko
  na
  podlagi poročila po potrebi predloži zakonodajni predlog za prilagoditev faktorja CBAM iz člena 31 ali za odlog začetka veljavnosti člena 36(3), točka (d), za to blago
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija pred koncem prehodnega obdobja Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe. Poročilo
  vsebuje
  zlasti oceno možnosti za nadaljnjo razširitev področja uporabe
  vgrajenih emisij na posredne emisije in drugo blago, pri katerem obstaja tveganje selitve virov CO2, a še ni zajeto v tej uredbi
  ,
  ter oceno sistema upravljanja. Vsebuje tudi oceno možnosti za nadaljnjo razširitev področja uporabe
  na
  emisije, vgrajene v prevoznih storitvah, ter na blago nižje v vrednostni verigi in storitve, pri katerih bi lahko v prihodnosti obstajalo tveganje selitve virov CO2

  .

2.   Komisija pred koncem prehodnega obdobja Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe.
  Prvo
  poročilo
  se osredotoča
  zlasti
  na možnosti za izboljšanje te uredbe za dosego cilja podnebno nevtralne Evrope najkasneje do leta 2050 ter
  oceno možnosti za nadaljnjo razširitev področja uporabe
  na emisije, vgrajene v prevoznih storitvah. Poleg tega se v poročilu ocenijo tehnične posebnosti za izračun vgrajenih emisij za organske kemikalije in polimere
  ,
  njihove vrednostne verige in zmožnost mehanizma, da zadostno obravnava tveganje selitve virov CO2 v teh sektorjih. Komisija lahko
  na
  podlagi poročila po potrebi predloži zakonodajni predlog za prilagoditev faktorja CBAM iz člena 31 ali za odlog začetka veljavnosti člena 36(3), točka (d), za to blago
  .

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 3

Člen 30 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Poročilu Komisije se po potrebi priloži zakonodajni predlog
  . | 3.   
  Komisija po letu 2028 spremlja delovanje CBAM ter Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predloži poročilo o delovanju CBAM na podlagi elementov iz odstavka 2a
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Poročilu Komisije se po potrebi priloži zakonodajni predlog
  .

3.   
  Komisija po letu 2028 spremlja delovanje CBAM ter Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predloži poročilo o delovanju CBAM na podlagi elementov iz odstavka 2a
  .

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 3 a (novo)

Člen 30 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  V primeru nepredvidljivega, izjemnega in neizzvanega dogodka, na katerega ena ali več tretjih držav, ki so predmet CBAM, ne more vplivati in ki ima uničujoče posledice za gospodarsko in industrijsko infrastrukturo zadevnih držav, Komisija oceni razmere in Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe ter določi potrebne začasne ukrepe za obravnavo teh izjemnih okoliščin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  V primeru nepredvidljivega, izjemnega in neizzvanega dogodka, na katerega ena ali več tretjih držav, ki so predmet CBAM, ne more vplivati in ki ima uničujoče posledice za gospodarsko in industrijsko infrastrukturo zadevnih držav, Komisija oceni razmere in Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe ter določi potrebne začasne ukrepe za obravnavo teh izjemnih okoliščin.

Sprememba 261

Sprememba 261

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 a (novo)

Člen 31 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Za proizvodnjo proizvodov iz Priloge I v Uniji se od datuma začetka uporabe CBAM ne dodeljujejo brezplačne pravice, kot je določeno v členu 36(3). |
| | Z odstopanjem od prvega pododstavka je proizvodnja teh proizvodov do leta 2032 upravičena do brezplačne dodelitve manjših količin pravic. Uporabi se faktor CBAM za zmanjšanje brezplačne dodelitve za proizvodnjo teh proizvodov. Faktor CBAM znaša 100 % v obdobju od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2026 in je odvisen od izvajanja člena 36(3)(d) te uredbe, 93 % leta 2027, 84 % leta 2028, 69 % leta 2029, 50 % leta 2030, 25 % leta 2031, leta 2032 pa doseže 0 %. |
| | Faktor CBAM za blago, vključeno v to uredbo po datumu začetka njene veljavnosti, v skladu s časovnim okvirom iz člena 2(1a) znaša prvo leto 100 %, drugo leto 93 %, tretje leto 84 %, četrto leto 69 %, peto leto 50 %, šesto leto 25 % in doseže 0 % po šestih letih. |
| | Zmanjšanje brezplačne dodelitve se izračuna letno kot povprečni delež povpraševanja po brezplačni dodelitvi za proizvodnjo proizvodov iz Priloge I v primerjavi z izračunanim celotnim povpraševanjem po brezplačni dodelitvi za vse naprave za ustrezno obdobje iz člena 11(1) Direktive 2003/87/ES in uporabi se faktor CBAM. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Za proizvodnjo proizvodov iz Priloge I v Uniji se od datuma začetka uporabe CBAM ne dodeljujejo brezplačne pravice, kot je določeno v členu 36(3).

Z odstopanjem od prvega pododstavka je proizvodnja teh proizvodov do leta 2032 upravičena do brezplačne dodelitve manjših količin pravic. Uporabi se faktor CBAM za zmanjšanje brezplačne dodelitve za proizvodnjo teh proizvodov. Faktor CBAM znaša 100 % v obdobju od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2026 in je odvisen od izvajanja člena 36(3)(d) te uredbe, 93 % leta 2027, 84 % leta 2028, 69 % leta 2029, 50 % leta 2030, 25 % leta 2031, leta 2032 pa doseže 0 %.

Z odstopanjem od prvega pododstavka je proizvodnja teh proizvodov do leta 2032 upravičena do brezplačne dodelitve manjših količin pravic. Uporabi se faktor CBAM za zmanjšanje brezplačne dodelitve za proizvodnjo teh proizvodov. Faktor CBAM znaša 100 % v obdobju od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2026 in je odvisen od izvajanja člena 36(3)(d) te uredbe, 93 % leta 2027, 84 % leta 2028, 69 % leta 2029, 50 % leta 2030, 25 % leta 2031, leta 2032 pa doseže 0 %.

Faktor CBAM za blago, vključeno v to uredbo po datumu začetka njene veljavnosti, v skladu s časovnim okvirom iz člena 2(1a) znaša prvo leto 100 %, drugo leto 93 %, tretje leto 84 %, četrto leto 69 %, peto leto 50 %, šesto leto 25 % in doseže 0 % po šestih letih.

Faktor CBAM za blago, vključeno v to uredbo po datumu začetka njene veljavnosti, v skladu s časovnim okvirom iz člena 2(1a) znaša prvo leto 100 %, drugo leto 93 %, tretje leto 84 %, četrto leto 69 %, peto leto 50 %, šesto leto 25 % in doseže 0 % po šestih letih.

Zmanjšanje brezplačne dodelitve se izračuna letno kot povprečni delež povpraševanja po brezplačni dodelitvi za proizvodnjo proizvodov iz Priloge I v primerjavi z izračunanim celotnim povpraševanjem po brezplačni dodelitvi za vse naprave za ustrezno obdobje iz člena 11(1) Direktive 2003/87/ES in uporabi se faktor CBAM.

Zmanjšanje brezplačne dodelitve se izračuna letno kot povprečni delež povpraševanja po brezplačni dodelitvi za proizvodnjo proizvodov iz Priloge I v primerjavi z izračunanim celotnim povpraševanjem po brezplačni dodelitvi za vse naprave za ustrezno obdobje iz člena 11(1) Direktive 2003/87/ES in uporabi se faktor CBAM.

Sprememba 262

Sprememba 262

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 b (novo)

Člen 31 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in z odstopanjem od odstavka 1(a), prvi in drugi pododstavek, je proizvodnja proizvodov iz Priloge I k tej uredbi v Uniji še naprej upravičena do brezplačne dodelitve pravice, če so ti proizvodi proizvedeni za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS. |
| | Komisija do 31. decembra 2025 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje podrobno oceno učinka EU ETS in CBAM na proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k tej uredbi v Uniji, ki so proizvedeni za izvoz v tretje države, in na razvoj svetovnih emisij, ter oceno skladnosti odstopanja iz prvega pododstavka od pravil STO. |
| | Komisija poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog, ki zagotavlja zaščito pred tveganjem selitve virov CO2, s katerim se do 31. decembra 2026 izravna oblikovanje cen ogljika za proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k tej uredbi v Uniji, ki se proizvajajo za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS, na način, ki je združljiv s pravili STO, in oceni še posebej morebitne mehanizme za prilagoditev izvoza za naprave, ki spadajo v 10 % najučinkovitejših naprav iz člena 10a Direktive 2003/87/ES, ob upoštevanju združljivosti s pravili STO ali drugih predlogov, ki se Komisiji zdijo ustrezni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in z odstopanjem od odstavka 1(a), prvi in drugi pododstavek, je proizvodnja proizvodov iz Priloge I k tej uredbi v Uniji še naprej upravičena do brezplačne dodelitve pravice, če so ti proizvodi proizvedeni za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS.

Komisija do 31. decembra 2025 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje podrobno oceno učinka EU ETS in CBAM na proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k tej uredbi v Uniji, ki so proizvedeni za izvoz v tretje države, in na razvoj svetovnih emisij, ter oceno skladnosti odstopanja iz prvega pododstavka od pravil STO.

Komisija do 31. decembra 2025 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki vsebuje podrobno oceno učinka EU ETS in CBAM na proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k tej uredbi v Uniji, ki so proizvedeni za izvoz v tretje države, in na razvoj svetovnih emisij, ter oceno skladnosti odstopanja iz prvega pododstavka od pravil STO.

Komisija poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog, ki zagotavlja zaščito pred tveganjem selitve virov CO2, s katerim se do 31. decembra 2026 izravna oblikovanje cen ogljika za proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k tej uredbi v Uniji, ki se proizvajajo za izvoz v tretje države, kjer ni mehanizmov za oblikovanje cen ogljika, primerljivih z EU ETS, na način, ki je združljiv s pravili STO, in oceni še posebej morebitne mehanizme za prilagoditev izvoza za naprave, ki spadajo v 10 % najučinkovitejših naprav iz člena 10a Direktive 2003/87/ES, ob upoštevanju združljivosti s pravili STO ali drugih predlogov, ki se Komisiji zdijo ustrezni.

Komisija poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog, ki zagotavlja zaščito pred tveganjem selitve virov CO2

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2

Člen 31 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov, s katerimi Komisija določi metodologijo za izračun zmanjšanja iz odstavka 1.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2). | 2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov
  v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe
  , s katerimi Komisija določi metodologijo, za izračun zmanjšanja iz odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov, s katerimi Komisija določi metodologijo za izračun zmanjšanja iz odstavka 1.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov
  v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe
  , s katerimi Komisija določi metodologijo, za izračun zmanjšanja iz odstavka 1.

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2 a (novo)

Člen 31 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija vsako leto od leta 2025 v svojem letnem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 10(5) Direktive 2003/87/ES oceni učinkovitost CBAM pri odpravljanju tveganja selitve virov CO2 za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika. V poročilu zlasti oceni razvoj izvoza Unije v sektorjih CBAM ter razvoj trgovinskih tokov in vgrajenih emisij za to blago na svetovnem trgu. Če Komisija v poročilu ugotovi, da obstaja tveganje selitve virov CO2 za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika, po potrebi predstavi zakonodajni predlog za odpravo tega tveganja selitve virov CO2 na način, ki je skladen s pravili STO ter upošteva razogljičenje naprav v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija vsako leto od leta 2025 v svojem letnem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 10(5) Direktive 2003/87/ES oceni učinkovitost CBAM pri odpravljanju tveganja selitve virov CO2 za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika. V poročilu zlasti oceni razvoj izvoza Unije v sektorjih CBAM ter razvoj trgovinskih tokov in vgrajenih emisij za to blago na svetovnem trgu. Če Komisija v poročilu ugotovi, da obstaja tveganje selitve virov CO2 za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika, po potrebi predstavi zakonodajni predlog za odpravo tega tveganja selitve virov CO2 na način, ki je skladen s pravili STO ter upošteva razogljičenje naprav v Uniji.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 3

Člen 33 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Carinski organi prek nadzornega mehanizma, vzpostavljenega v skladu s členom 56(5) Uredbe (EU) št. 952/2013,
  pristojnemu
  organu
  države članice uvoza
  sporočijo informacije o uvoženem blagu, vključno s predelanimi proizvodi, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja. Te informacije vključujejo številko EORI deklaranta, 8-mestno oznako KN, količino, državo porekla in deklaranta blaga, datum deklaracije ter carinski postopek. | 3.   Carinski organi prek nadzornega mehanizma, vzpostavljenega v skladu s členom 56(5) Uredbe (EU) št. 952/2013, organu
  CBAM
  sporočijo informacije o uvoženem blagu, vključno s predelanimi proizvodi, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja. Te informacije vključujejo številko EORI deklaranta, 8-mestno oznako KN, količino, državo porekla in deklaranta blaga, datum deklaracije ter carinski postopek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Carinski organi prek nadzornega mehanizma, vzpostavljenega v skladu s členom 56(5) Uredbe (EU) št. 952/2013,
  pristojnemu
  organu
  države članice uvoza
  sporočijo informacije o uvoženem blagu, vključno s predelanimi proizvodi, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja. Te informacije vključujejo številko EORI deklaranta, 8-mestno oznako KN, količino, državo porekla in deklaranta blaga, datum deklaracije ter carinski postopek.

3.   Carinski organi prek nadzornega mehanizma, vzpostavljenega v skladu s členom 56(5) Uredbe (EU) št. 952/2013, organu
  CBAM
  sporočijo informacije o uvoženem blagu, vključno s predelanimi proizvodi, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja. Te informacije vključujejo številko EORI deklaranta, 8-mestno oznako KN, količino, državo porekla in deklaranta blaga, datum deklaracije ter carinski postopek.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1

Člen 35 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsak deklarant za vsako četrtletje koledarskega leta najpozneje en mesec po koncu vsakega četrtletja
  pristojnemu
  organu
  države članice uvoza ali, če je bilo blago uvoženo v več kot eno državo članico, pristojnemu organu države članice, ki jo izbere deklarant,
  predloži poročilo (v nadaljnjem besedilu: poročilo CBAM), ki vsebuje informacije o blagu, uvoženem v navedenem četrtletju. | 1.   Vsak deklarant za vsako četrtletje koledarskega leta najpozneje en mesec po koncu vsakega četrtletja organu
  CBAM
  predloži poročilo (v nadaljnjem besedilu: poročilo CBAM), ki vsebuje informacije o blagu, uvoženem v navedenem četrtletju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsak deklarant za vsako četrtletje koledarskega leta najpozneje en mesec po koncu vsakega četrtletja
  pristojnemu
  organu
  države članice uvoza ali, če je bilo blago uvoženo v več kot eno državo članico, pristojnemu organu države članice, ki jo izbere deklarant,
  predloži poročilo (v nadaljnjem besedilu: poročilo CBAM), ki vsebuje informacije o blagu, uvoženem v navedenem četrtletju.

1.   Vsak deklarant za vsako četrtletje koledarskega leta najpozneje en mesec po koncu vsakega četrtletja organu
  CBAM
  predloži poročilo (v nadaljnjem besedilu: poročilo CBAM), ki vsebuje informacije o blagu, uvoženem v navedenem četrtletju.

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 2 – točka c

Člen 35 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | dejanske skupne vgrajene posredne emisije, izražene v tonah emisij CO2e na tono posamezne vrste blaga, ki ni električna energija, izračunane v skladu z metodo, določeno v 
  izvedbenem
  aktu iz odstavka 6; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

dejanske skupne vgrajene posredne emisije, izražene v tonah emisij CO2e na tono posamezne vrste blaga, ki ni električna energija, izračunane v skladu z metodo, določeno v 
  izvedbenem
  aktu iz odstavka 6;

2

izvedbenem

| (c) | dejanske skupne vgrajene posredne emisije, izražene v tonah emisij CO2e na tono posamezne vrste blaga, ki ni električna energija, izračunane v skladu z metodo, določeno v 
  delegiranem
  aktu iz odstavka 6; |
| --- | --- |

(c)

dejanske skupne vgrajene posredne emisije, izražene v tonah emisij CO2e na tono posamezne vrste blaga, ki ni električna energija, izračunane v skladu z metodo, določeno v 
  delegiranem
  aktu iz odstavka 6;

2

delegiranem

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 3

Člen 35 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Pristojni
  organ informacije iz odstavka 2 sporoči Komisiji najpozneje dva meseca po koncu četrtletja, zajetega v poročilu. | 3.   Organ
  CBAM
  informacije iz odstavka 2 sporoči Komisiji najpozneje dva meseca po koncu četrtletja, zajetega v poročilu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Pristojni
  organ informacije iz odstavka 2 sporoči Komisiji najpozneje dva meseca po koncu četrtletja, zajetega v poročilu.

3.   Organ
  CBAM
  informacije iz odstavka 2 sporoči Komisiji najpozneje dva meseca po koncu četrtletja, zajetega v poročilu.

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 4

Člen 35 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Pristojni
  organ deklarantom, ki ne predložijo poročila CBAM, naloži sorazmerno in odvračilno globo. | 4.   Organ
  CBAM
  deklarantom, ki ne predložijo poročila CBAM, naloži sorazmerno in odvračilno globo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   
  Pristojni
  organ deklarantom, ki ne predložijo poročila CBAM, naloži sorazmerno in odvračilno globo.

4.   Organ
  CBAM
  deklarantom, ki ne predložijo poročila CBAM, naloži sorazmerno in odvračilno globo.

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 5 – uvodni del

Člen 35 – odstavek 5 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Če
  pristojni
  organ ugotovi, da deklarant ni izpolnil obveznosti predložitve poročila CBAM, kakor je določena v odstavku 1, naloži kazen in obvesti deklaranta: | 5.   Če organ
  CBAM
  ugotovi, da deklarant ni izpolnil obveznosti predložitve poročila CBAM, kakor je določena v odstavku 1, naloži kazen in obvesti deklaranta: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Če
  pristojni
  organ ugotovi, da deklarant ni izpolnil obveznosti predložitve poročila CBAM, kakor je določena v odstavku 1, naloži kazen in obvesti deklaranta:

5.   Če organ
  CBAM
  ugotovi, da deklarant ni izpolnil obveznosti predložitve poročila CBAM, kakor je določena v odstavku 1, naloži kazen in obvesti deklaranta:

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 5 – točka a

Člen 35 – odstavek 5 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | da je
  pristojni
  organ ugotovil, da deklarant ne izpolnjuje obveznosti predložitve poročila za zadevno četrtletje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

da je
  pristojni
  organ ugotovil, da deklarant ne izpolnjuje obveznosti predložitve poročila za zadevno četrtletje;

pristojni

| (a) | da je organ
  CBAM
  ugotovil, da deklarant ne izpolnjuje obveznosti predložitve poročila za zadevno četrtletje; |
| --- | --- |

(a)

da je organ
  CBAM
  ugotovil, da deklarant ne izpolnjuje obveznosti predložitve poročila za zadevno četrtletje;

CBAM

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 5 – točka e

Člen 35 – odstavek 5 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | o ukrepih, ki bi jih po mnenju
  pristojnega
  organa deklarant moral izvesti, da bi izpolnil svojo obveznost iz točke (a), in sicer odvisno od dejstev in okoliščin primera, ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

o ukrepih, ki bi jih po mnenju
  pristojnega
  organa deklarant moral izvesti, da bi izpolnil svojo obveznost iz točke (a), in sicer odvisno od dejstev in okoliščin primera, ter

pristojnega

| (e) | o ukrepih, ki bi jih po mnenju organa
  CBAM
  deklarant moral izvesti, da bi izpolnil svojo obveznost iz točke (a), in sicer odvisno od dejstev in okoliščin primera ter |
| --- | --- |

(e)

o ukrepih, ki bi jih po mnenju organa
  CBAM
  deklarant moral izvesti, da bi izpolnil svojo obveznost iz točke (a), in sicer odvisno od dejstev in okoliščin primera ter

CBAM

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 6

Člen 35 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z informacijami, ki jih je treba sporočiti, postopki za sporočanje informacij iz odstavka 3 in pretvorbo cene ogljika, plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za dodatno opredelitev potrebnih elementov metod izračuna iz Priloge III, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem teh podatkov. Poleg tega se na Komisijo prenese tudi pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov, da Komisija razvije metodo za izračun posrednih emisij, vgrajenih v uvoženem blagu. | 6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z informacijami, ki jih je treba sporočiti, postopki za sporočanje informacij iz odstavka 3 in pretvorbo cene ogljika, plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za dodatno opredelitev potrebnih elementov metod izračuna iz Priloge III, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem teh podatkov. Poleg tega se na Komisijo prenese tudi pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov
  v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe
  , da Komisija razvije metodo za izračun posrednih emisij, vgrajenih v uvoženem blagu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z informacijami, ki jih je treba sporočiti, postopki za sporočanje informacij iz odstavka 3 in pretvorbo cene ogljika, plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za dodatno opredelitev potrebnih elementov metod izračuna iz Priloge III, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem teh podatkov. Poleg tega se na Komisijo prenese tudi pooblastilo za sprejemanje
  izvedbenih
  aktov, da Komisija razvije metodo za izračun posrednih emisij, vgrajenih v uvoženem blagu.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z informacijami, ki jih je treba sporočiti, postopki za sporočanje informacij iz odstavka 3 in pretvorbo cene ogljika, plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za dodatno opredelitev potrebnih elementov metod izračuna iz Priloge III, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem teh podatkov. Poleg tega se na Komisijo prenese tudi pooblastilo za sprejemanje
  delegiranih
  aktov
  v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe
  , da Komisija razvije metodo za izračun posrednih emisij, vgrajenih v uvoženem blagu.

Spremembe 198, 216 in 263

Spremembe 198, 216 in 263

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 3 – točka a

Člen 36 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | Členi 32, 33 in 34 se uporabljajo do 31. decembra 
  2025
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

Členi 32, 33 in 34 se uporabljajo do 31. decembra 
  2025
  .

2025

| (a) | Členi 32, 33 in 34 se uporabljajo do 31. decembra 
  2026
  . |
| --- | --- |

(a)

Členi 32, 33 in 34 se uporabljajo do 31. decembra 
  2026
  .

2026

Spremembi 199 in 217

Spremembi 199 in 217

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 3 – točka b

Člen 36 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Člen 35 se uporablja do 28. februarja 
  2026
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Člen 35 se uporablja do 28. februarja 
  2026
  .

2026

| (b) | Člen 35 se uporablja do 28. februarja 
  2027
  . |
| --- | --- |

(b)

Člen 35 se uporablja do 28. februarja 
  2027
  .

2027

Sprememba 264

Sprememba 264

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 3 – točka c

Člen 36 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | Člena 5 in 17 se uporabljata od 1. septembra 
  2025
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

Člena 5 in 17 se uporabljata od 1. septembra 
  2025
  .

2025

| (c) | Člena 5 in 17 se uporabljata od 1. septembra 
  2026
  . |
| --- | --- |

(c)

Člena 5 in 17 se uporabljata od 1. septembra 
  2026
  .

2026

Spremembe 200, 218 in 265

Spremembe 200, 218 in 265

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 3 – točka d

Člen 36 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | Členi 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 in 31 se uporabljajo od 1. januarja 
  2026
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

Členi 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 in 31 se uporabljajo od 1. januarja 
  2026
  .

2026

| (d) | Členi 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 in 31 se uporabljajo od 1. januarja 
  2027
  . |
| --- | --- |

(d)

Členi 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 in 31 se uporabljajo od 1. januarja 
  2027
  .

2027

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I

Priloga I

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Seznam blaga in toplogrednih plinov

| 1. | Za namene identifikacije blaga se ta uredba uporablja za navedeno blago v naslednjih sektorjih, ki trenutno spada pod oznake kombinirane nomenklature (KN), navedene spodaj, in sicer kakor so navedene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (1). |
| --- | --- |

1.

Za namene identifikacije blaga se ta uredba uporablja za navedeno blago v naslednjih sektorjih, ki trenutno spada pod oznake kombinirane nomenklature (KN), navedene spodaj, in sicer kakor so navedene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (1

| 2. | Za namene te uredbe so toplogredni plini, povezani z blagom, ki spada v spodaj naštete sektorje, toplogredni plini, navedeni spodaj za posamezno vrsto blaga. |
| --- | --- |

2.

Za namene te uredbe so toplogredni plini, povezani z blagom, ki spada v spodaj naštete sektorje, toplogredni plini, navedeni spodaj za posamezno vrsto blaga.

Cement

Cement

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2523 10 00  – Cement v obliki klinkerja | ogljikov dioksid |
| 2523 21 00  – Beli portlandski cement, umetno barvan ali nebarvan | ogljikov dioksid |
| 2523 29 00  – Drug portlandski cement | ogljikov dioksid |
| 2523 90 00  – Drugi hidravlični cementi | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

2523 10 00  – Cement v obliki klinkerja

ogljikov dioksid

2523 21 00  – Beli portlandski cement, umetno barvan ali nebarvan

ogljikov dioksid

2523 29 00  – Drug portlandski cement

ogljikov dioksid

2523 90 00  – Drugi hidravlični cementi

ogljikov dioksid

Električna energija

Električna energija

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Električna energija | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

2716 00 00  – Električna energija

ogljikov dioksid

Gnojila

Gnojila

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Solitrna kislina; sulfonitritne kisline | ogljikov dioksid in dušikov oksid |
| 2814  – Amoniak, brezvodni ali v vodni raztopini | ogljikov dioksid |
| 2834 21 00  – Kalijev nitrat | ogljikov dioksid in dušikov oksid |
| 3102  – Dušikova gnojila, mineralna ali kemična | ogljikov dioksid in dušikov oksid |
| 3105  – Mineralna ali kemična gnojila, ki vsebujejo dva ali tri gnojilne elemente – dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase






  — | razen: 3105 60 00  – Mineralna in kemična gnojila, ki vsebujejo dva gnojilna elementa – fosfor in kalij |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

2808 00 00  – Solitrna kislina; sulfonitritne kisline

ogljikov dioksid in dušikov oksid

2814  – Amoniak, brezvodni ali v vodni raztopini

ogljikov dioksid

2834 21 00  – Kalijev nitrat

ogljikov dioksid in dušikov oksid

3102  – Dušikova gnojila, mineralna ali kemična

ogljikov dioksid in dušikov oksid

3105  – Mineralna ali kemična gnojila, ki vsebujejo dva ali tri gnojilne elemente – dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase

—

razen: 3105 60 00  – Mineralna in kemična gnojila, ki vsebujejo dva gnojilna elementa – fosfor in kalij

ogljikov dioksid in dušikov oksid

Železo in jeklo

Železo in jeklo

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 72 – Železo in jeklo
  razen:
  7202  – Fero-zlitine
  7204  – Odpadki in ostanki železa ali jekla; odpadni ingoti in jeklo za pretaljevanje | ogljikov dioksid |
| 7301  – Piloti iz železa ali jekla, vključno vrtani, prebiti ali izdelani iz sestavljenih elementov; zvarjeni profili in kotni profili iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7302  – Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, tirne vezice, tirna ležišča, klini za tirna ležišča, podložne plošče, pričvrščevalne ploščice, distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic | ogljikov dioksid |
| 7303 00  – Cevi in votli profili iz litega železa | ogljikov dioksid |
| 7304  – Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7305  – Druge cevi (npr. varjene, kovičene ali zaprte na podoben način), s krožnim prečnim prerezom, katerega zunanji premer presega 406,4  mm, iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7306  – Druge cevi in votli profili (npr. z odprtimi spoji, varjeni, kovičeni ali zaprti na podoben način), iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7307  – Pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7308  – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tar. številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr. mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, pragovi za vrata, roloji, ograje in stebri), iz železa ali jekla; pločevine, palice, profili, kotniki, cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7309  – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino več kot 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav | ogljikov dioksid |
| 7310  – Cisterne, sodi, pločevinaste škatle in podobni vsebniki, za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino do vključno 300 litrov, z oblogo ali brez obloge, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav | ogljikov dioksid |
| 7311  – Vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline, iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

72 – Železo in jeklo

razen:

7202  – Fero-zlitine

7204  – Odpadki in ostanki železa ali jekla; odpadni ingoti in jeklo za pretaljevanje

ogljikov dioksid

7301  – Piloti iz železa ali jekla, vključno vrtani, prebiti ali izdelani iz sestavljenih elementov; zvarjeni profili in kotni profili iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7302  – Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, tirne vezice, tirna ležišča, klini za tirna ležišča, podložne plošče, pričvrščevalne ploščice, distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic

ogljikov dioksid

7303 00  – Cevi in votli profili iz litega železa

ogljikov dioksid

7304  – Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla

ogljikov dioksid

7305  – Druge cevi (npr. varjene, kovičene ali zaprte na podoben način), s krožnim prečnim prerezom, katerega zunanji premer presega 406,4  mm, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7306  – Druge cevi in votli profili (npr. z odprtimi spoji, varjeni, kovičeni ali zaprti na podoben način), iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7307  – Pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7308  – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tar. številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr. mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, pragovi za vrata, roloji, ograje in stebri), iz železa ali jekla; pločevine, palice, profili, kotniki, cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7309  – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino več kot 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid

7310  – Cisterne, sodi, pločevinaste škatle in podobni vsebniki, za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino do vključno 300 litrov, z oblogo ali brez obloge, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid

7311  – Vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

Aluminij

Aluminij

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 7601  – Aluminij, surov | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7603  – Aluminijasti prah in luskine | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7604  – Aluminijaste palice in profili | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7605  – Aluminijasta žica | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7606  – Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2  mm | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7607  – Aluminijaste folije (tudi tiskane ali s podlago iz papirja, kartona, plastične mase ali podobnih materialov), debeline do vključno 0,2  mm (merjeno brez podlage) | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7608  – Aluminijaste cevi | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7609 00 00  – Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr.: spojnice, kolena, oglavki) | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

7601  – Aluminij, surov

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7603  – Aluminijasti prah in luskine

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7604  – Aluminijaste palice in profili

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7605  – Aluminijasta žica

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7606  – Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2  mm

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7607  – Aluminijaste folije (tudi tiskane ali s podlago iz papirja, kartona, plastične mase ali podobnih materialov), debeline do vključno 0,2  mm (merjeno brez podlage)

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7608  – Aluminijaste cevi

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7609 00 00  – Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr.: spojnice, kolena, oglavki)

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

Sprememba

Sprememba

Seznam blaga in toplogrednih plinov

| 1. | Za namene identifikacije blaga se ta uredba uporablja za navedeno blago v naslednjih sektorjih, ki trenutno spada pod oznake kombinirane nomenklature (KN), navedene spodaj, in sicer kakor so navedene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (1). |
| --- | --- |

1.

Za namene identifikacije blaga se ta uredba uporablja za navedeno blago v naslednjih sektorjih, ki trenutno spada pod oznake kombinirane nomenklature (KN), navedene spodaj, in sicer kakor so navedene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (1

| 2. | Za namene te uredbe so toplogredni plini, povezani z blagom, ki spada v spodaj naštete sektorje, toplogredni plini, navedeni spodaj za posamezno vrsto blaga. |
| --- | --- |

2.

Za namene te uredbe so toplogredni plini, povezani z blagom, ki spada v spodaj naštete sektorje, toplogredni plini, navedeni spodaj za posamezno vrsto blaga.

Cement

Cement

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2523 30 00  – Aluminatni cement | ogljikov dioksid |
| 2523 10 00  – Cement v obliki klinkerja | ogljikov dioksid |
| 2523 21 00  – Beli portlandski cement, umetno barvan ali nebarvan | ogljikov dioksid |
| 2523 29 00  – Drug portlandski cement | ogljikov dioksid |
| 2523 90 00  – Drugi hidravlični cementi | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

2523 30 00  – Aluminatni cement

2523 30 00  – Aluminatni cement

ogljikov dioksid

ogljikov dioksid

2523 10 00  – Cement v obliki klinkerja

ogljikov dioksid

2523 21 00  – Beli portlandski cement, umetno barvan ali nebarvan

ogljikov dioksid

2523 29 00  – Drug portlandski cement

ogljikov dioksid

2523 90 00  – Drugi hidravlični cementi

ogljikov dioksid

Električna energija

Električna energija

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Električna energija | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

2716 00 00  – Električna energija

ogljikov dioksid

Gnojila

Gnojila

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Solitrna kislina; sulfonitritne kisline | ogljikov dioksid in dušikov oksid |
| 2814  – Amoniak, brezvodni ali v vodni raztopini | ogljikov dioksid |
| 2834 21 00  – Kalijev nitrat | ogljikov dioksid in dušikov oksid |
| 3102  – Dušikova gnojila, mineralna ali kemična | ogljikov dioksid in dušikov oksid |
| 3105  – Mineralna ali kemična gnojila, ki vsebujejo dva ali tri gnojilne elemente – dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase






  — | razen: 3105 60 00  – Mineralna in kemična gnojila, ki vsebujejo dva gnojilna elementa – fosfor in kalij |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

2808 00 00  – Solitrna kislina; sulfonitritne kisline

ogljikov dioksid in dušikov oksid

2814  – Amoniak, brezvodni ali v vodni raztopini

ogljikov dioksid

2834 21 00  – Kalijev nitrat

ogljikov dioksid in dušikov oksid

3102  – Dušikova gnojila, mineralna ali kemična

ogljikov dioksid in dušikov oksid

3105  – Mineralna ali kemična gnojila, ki vsebujejo dva ali tri gnojilne elemente – dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase

—

razen: 3105 60 00  – Mineralna in kemična gnojila, ki vsebujejo dva gnojilna elementa – fosfor in kalij

ogljikov dioksid in dušikov oksid

Železo in jeklo

Železo in jeklo

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 72 – Železo in jeklo
  razen:
  7202  – Fero-zlitine
  7204  – Odpadki in ostanki železa ali jekla; odpadni ingoti in jeklo za pretaljevanje | ogljikov dioksid |
| 7301  – Piloti iz železa ali jekla, vključno vrtani, prebiti ali izdelani iz sestavljenih elementov; zvarjeni profili in kotni profili iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7302  – Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, tirne vezice, tirna ležišča, klini za tirna ležišča, podložne plošče, pričvrščevalne ploščice, distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic | ogljikov dioksid |
| 7303 00  – Cevi in votli profili iz litega železa | ogljikov dioksid |
| 7304  – Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7305  – Druge cevi (npr. varjene, kovičene ali zaprte na podoben način), s krožnim prečnim prerezom, katerega zunanji premer presega 406,4  mm, iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7306  – Druge cevi in votli profili (npr. z odprtimi spoji, varjeni, kovičeni ali zaprti na podoben način), iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7307  – Pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7308  – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tar. številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr. mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, pragovi za vrata, roloji, ograje in stebri), iz železa ali jekla; pločevine, palice, profili, kotniki, cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |
| 7309  – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino več kot 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav | ogljikov dioksid |
| 7310  – Cisterne, sodi, pločevinaste škatle in podobni vsebniki, za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino do vključno 300 litrov, z oblogo ali brez obloge, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav | ogljikov dioksid |
| 7311  – Vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline, iz železa ali jekla | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

72 – Železo in jeklo

razen:

7202  – Fero-zlitine

7204  – Odpadki in ostanki železa ali jekla; odpadni ingoti in jeklo za pretaljevanje

ogljikov dioksid

7301  – Piloti iz železa ali jekla, vključno vrtani, prebiti ali izdelani iz sestavljenih elementov; zvarjeni profili in kotni profili iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7302  – Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, tirne vezice, tirna ležišča, klini za tirna ležišča, podložne plošče, pričvrščevalne ploščice, distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic

ogljikov dioksid

7303 00  – Cevi in votli profili iz litega železa

ogljikov dioksid

7304  – Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla

ogljikov dioksid

7305  – Druge cevi (npr. varjene, kovičene ali zaprte na podoben način), s krožnim prečnim prerezom, katerega zunanji premer presega 406,4  mm, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7306  – Druge cevi in votli profili (npr. z odprtimi spoji, varjeni, kovičeni ali zaprti na podoben način), iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7307  – Pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7308  – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tar. številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr. mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, pragovi za vrata, roloji, ograje in stebri), iz železa ali jekla; pločevine, palice, profili, kotniki, cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7309  – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino več kot 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid

7310  – Cisterne, sodi, pločevinaste škatle in podobni vsebniki, za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino do vključno 300 litrov, z oblogo ali brez obloge, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid

7311  – Vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

Aluminij

Aluminij

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 7601  – Aluminij, surov | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7603  – Aluminijasti prah in luskine | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7604  – Aluminijaste palice in profili | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7605  – Aluminijasta žica | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7606  – Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2  mm | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7607  – Aluminijaste folije (tudi tiskane ali s podlago iz papirja, kartona, plastične mase ali podobnih materialov), debeline do vključno 0,2  mm (merjeno brez podlage) | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7608  – Aluminijaste cevi | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7609 00 00  – Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr.: spojnice, kolena, oglavki) | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

7601  – Aluminij, surov

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7603  – Aluminijasti prah in luskine

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7604  – Aluminijaste palice in profili

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7605  – Aluminijasta žica

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7606  – Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2  mm

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7607  – Aluminijaste folije (tudi tiskane ali s podlago iz papirja, kartona, plastične mase ali podobnih materialov), debeline do vključno 0,2  mm (merjeno brez podlage)

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7608  – Aluminijaste cevi

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7609 00 00  – Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr.: spojnice, kolena, oglavki)

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

Kemikalije

Kemikalije

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 29 – Organski kemijski proizvodi | ogljikov dioksid |
| 280410000  – Vodik | ogljikov dioksid |
| 281410000  – Brezvodni amoniak | ogljikov dioksid |
| 2814 20 00  – Amoniak v vodni raztopini | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

29 – Organski kemijski proizvodi

29 – Organski kemijski proizvodi

ogljikov dioksid

ogljikov dioksid

280410000  – Vodik

280410000  – Vodik

ogljikov dioksid

ogljikov dioksid

281410000  – Brezvodni amoniak

281410000  – Brezvodni amoniak

ogljikov dioksid

ogljikov dioksid

2814 20 00  – Amoniak v vodni raztopini

2814 20 00  – Amoniak v vodni raztopini

ogljikov dioksid

ogljikov dioksid

Polimeri

Polimeri

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 39 – Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas | ogljikov dioksid in dušikov oksid |

Oznaka KN

Oznaka KN

Toplogredni plin

Toplogredni plin

39 – Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas

39 – Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas

ogljikov dioksid in dušikov oksid

ogljikov dioksid in dušikov oksid

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 2 – naslov

Priloga III – točka 2 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | Določitev dejanskih
  neposrednih
  vgrajenih emisij za preprosto blago |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

Določitev dejanskih
  neposrednih
  vgrajenih emisij za preprosto blago

neposrednih

| 2. | Določitev dejanskih vgrajenih emisij za preprosto blago |
| --- | --- |

2.

Določitev dejanskih vgrajenih emisij za preprosto blago

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 2 – uvodni del

Priloga III – točka 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za določanje specifičnih dejanskih emisij, vgrajenih v preprostem blagu, proizvedenem v določeni napravi, se upoštevajo
  samo neposredne
  emisije. Za ta namen se uporabi naslednja enačba: | Za določanje specifičnih dejanskih emisij, vgrajenih v preprostem blagu, proizvedenem v določeni napravi, se upoštevajo
  neposredne in posredne
  emisije. Za ta namen se uporabi naslednja enačba: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za določanje specifičnih dejanskih emisij, vgrajenih v preprostem blagu, proizvedenem v določeni napravi, se upoštevajo
  samo neposredne
  emisije. Za ta namen se uporabi naslednja enačba:

samo neposredne

Za določanje specifičnih dejanskih emisij, vgrajenih v preprostem blagu, proizvedenem v določeni napravi, se upoštevajo
  neposredne in posredne
  emisije. Za ta namen se uporabi naslednja enačba:

neposredne in posredne

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 2 – odstavek 3

Priloga III – točka 2 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Pripisane emisije“ pomeni del neposrednih emisij naprave v poročevalnem obdobju, ki nastanejo v proizvodnem procesu, katerega rezultat je blago g, pri čemer se uporabljajo meje sistema procesa, opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(6). Pripisane emisije je treba izračunati z uporabo naslednje enačbe:


  AttrEmg = DirEm | „Pripisane emisije“ pomeni del neposrednih emisij naprave v poročevalnem obdobju, ki nastanejo v proizvodnem procesu, katerega rezultat je blago g, pri čemer se uporabljajo meje sistema procesa, opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(6). Pripisane emisije je treba izračunati z uporabo naslednje enačbe:


  Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„Pripisane emisije“ pomeni del neposrednih emisij naprave v poročevalnem obdobju, ki nastanejo v proizvodnem procesu, katerega rezultat je blago g, pri čemer se uporabljajo meje sistema procesa, opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(6). Pripisane emisije je treba izračunati z uporabo naslednje enačbe:

AttrEmg = DirEm

AttrEmg

„Pripisane emisije“ pomeni del neposrednih emisij naprave v poročevalnem obdobju, ki nastanejo v proizvodnem procesu, katerega rezultat je blago g, pri čemer se uporabljajo meje sistema procesa, opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(6). Pripisane emisije je treba izračunati z uporabo naslednje enačbe:

Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp

Attrg

el

el, exp

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 3 – naslov

Priloga III – točka 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | Določitev dejanskih
  neposrednih
  vgrajenih emisij za kompleksno blago |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

Določitev dejanskih
  neposrednih
  vgrajenih emisij za kompleksno blago

neposrednih

| 3. | Določitev dejanskih vgrajenih emisij za kompleksno blago |
| --- | --- |

3.

Določitev dejanskih vgrajenih emisij za kompleksno blago

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 4 – odstavek 2

Priloga III – točka 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri določanju vgrajenih emisij se za določitev privzetih vrednosti uporabljajo samo dejanske vrednosti. Če dejanskih podatkov ni, se lahko uporabijo vrednosti iz literature. Komisija objavi smernice za pristop, ki se uporablja za popravek glede odpadnih plinov ali toplogrednih plinov, uporabljenih kot vhodni material procesa, preden zbere podatke, potrebne za določitev ustreznih privzetih vrednosti za vsako vrsto blaga iz Priloge I. Privzete vrednosti se določijo na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov.
  Redno
  se revidirajo z izvedbenimi akti na podlagi najnovejših in najzanesljivejših informacij, tudi na podlagi informacij, ki jih predloži tretja država ali skupina tretjih držav. | Pri določanju vgrajenih emisij se za določitev privzetih vrednosti uporabljajo samo dejanske vrednosti
  iz države, kjer so dejanske emisije nastale
  . Če dejanskih podatkov ni
  ali če bi uporaba dejanskih podatkov privedla do nizkih privzetih vrednosti, ki bi vodile v oportunistično ravnanje
  , se lahko uporabijo vrednosti iz literature. Komisija objavi smernice za pristop, ki se uporablja za popravek glede odpadnih plinov ali toplogrednih plinov, uporabljenih kot vhodni material procesa, preden zbere podatke, potrebne za določitev ustreznih privzetih vrednosti za vsako vrsto blaga iz Priloge I. Privzete vrednosti se določijo na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov.
  Najboljši razpoložljivi podatki v največji možni meri temeljijo na zanesljivih in javno dostopnih informacijah o vrsti uporabljene tehnologije in procesih, zasnovi obrata, izvoru vhodnih materialov in preprostega blaga, uporabljenih v proizvodnem procesu, viru energije in drugih podatkih. Privzete vrednosti
  se
  redno
  revidirajo z izvedbenimi akti
  iz člena 7(6)
  na podlagi najnovejših in najzanesljivejših informacij, tudi na podlagi informacij, ki jih predloži tretja država ali skupina tretjih držav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri določanju vgrajenih emisij se za določitev privzetih vrednosti uporabljajo samo dejanske vrednosti. Če dejanskih podatkov ni, se lahko uporabijo vrednosti iz literature. Komisija objavi smernice za pristop, ki se uporablja za popravek glede odpadnih plinov ali toplogrednih plinov, uporabljenih kot vhodni material procesa, preden zbere podatke, potrebne za določitev ustreznih privzetih vrednosti za vsako vrsto blaga iz Priloge I. Privzete vrednosti se določijo na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov.
  Redno
  se revidirajo z izvedbenimi akti na podlagi najnovejših in najzanesljivejših informacij, tudi na podlagi informacij, ki jih predloži tretja država ali skupina tretjih držav.

Redno

Pri določanju vgrajenih emisij se za določitev privzetih vrednosti uporabljajo samo dejanske vrednosti
  iz države, kjer so dejanske emisije nastale
  . Če dejanskih podatkov ni
  ali če bi uporaba dejanskih podatkov privedla do nizkih privzetih vrednosti, ki bi vodile v oportunistično ravnanje
  , se lahko uporabijo vrednosti iz literature. Komisija objavi smernice za pristop, ki se uporablja za popravek glede odpadnih plinov ali toplogrednih plinov, uporabljenih kot vhodni material procesa, preden zbere podatke, potrebne za določitev ustreznih privzetih vrednosti za vsako vrsto blaga iz Priloge I. Privzete vrednosti se določijo na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov.
  Najboljši razpoložljivi podatki v največji možni meri temeljijo na zanesljivih in javno dostopnih informacijah o vrsti uporabljene tehnologije in procesih, zasnovi obrata, izvoru vhodnih materialov in preprostega blaga, uporabljenih v proizvodnem procesu, viru energije in drugih podatkih. Privzete vrednosti
  se
  redno
  revidirajo z izvedbenimi akti
  iz člena 7(6)
  na podlagi najnovejših in najzanesljivejših informacij, tudi na podlagi informacij, ki jih predloži tretja država ali skupina tretjih držav.

iz države, kjer so dejanske emisije nastale

ali če bi uporaba dejanskih podatkov privedla do nizkih privzetih vrednosti, ki bi vodile v oportunistično ravnanje

Najboljši razpoložljivi podatki v največji možni meri temeljijo na zanesljivih in javno dostopnih informacijah o vrsti uporabljene tehnologije in procesih, zasnovi obrata, izvoru vhodnih materialov in preprostega blaga, uporabljenih v proizvodnem procesu, viru energije in drugih podatkih. Privzete vrednosti

redno

iz člena 7(6)

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 4 – točka 4.1 – odstavek 1

Priloga III – točka 4 – točka 4.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če pooblaščeni deklarant ne more ustrezno določiti dejanskih emisij, se uporabijo privzete vrednosti. Te vrednosti se za vsako blago s seznama v Prilogi I, razen električne energije, določijo kot povprečna intenzivnost emisij v posamezni državi izvoznici, povečana za pribitek, ki se določi v izvedbenih aktih te uredbe. Kadar za vrsto blaga ni mogoče uporabiti zanesljivih podatkov za državo izvoznico, privzete vrednosti temeljijo na povprečni intenzivnosti emisij
  10
   % najmanj učinkovitih naprav za to vrsto blaga v EU. | Če pooblaščeni deklarant ne more ustrezno določiti dejanskih emisij, se uporabijo privzete vrednosti. Te vrednosti se za vsako blago s seznama v Prilogi I, razen električne energije, določijo kot povprečna intenzivnost emisij 
  10 % najmanj učinkovitih naprav
  v posamezni državi izvoznici, povečana za pribitek, ki se določi v izvedbenih aktih te uredbe. Kadar za vrsto blaga ni mogoče uporabiti zanesljivih podatkov za državo izvoznico, privzete vrednosti temeljijo na povprečni intenzivnosti emisij
  5
   % najmanj učinkovitih naprav za to vrsto blaga v EU.
  Privzete vrednosti v nobenem primeru ne smejo biti nižje od verjetnih vgrajenih emisij, izvoznik pa ne sme imeti koristi od tega, da ni predložil zanesljivih podatkov o svojih dejanskih emisijah, tako da je treba uporabiti privzete vrednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če pooblaščeni deklarant ne more ustrezno določiti dejanskih emisij, se uporabijo privzete vrednosti. Te vrednosti se za vsako blago s seznama v Prilogi I, razen električne energije, določijo kot povprečna intenzivnost emisij v posamezni državi izvoznici, povečana za pribitek, ki se določi v izvedbenih aktih te uredbe. Kadar za vrsto blaga ni mogoče uporabiti zanesljivih podatkov za državo izvoznico, privzete vrednosti temeljijo na povprečni intenzivnosti emisij
  10
   % najmanj učinkovitih naprav za to vrsto blaga v EU.

10

Če pooblaščeni deklarant ne more ustrezno določiti dejanskih emisij, se uporabijo privzete vrednosti. Te vrednosti se za vsako blago s seznama v Prilogi I, razen električne energije, določijo kot povprečna intenzivnost emisij 
  10 % najmanj učinkovitih naprav
  v posamezni državi izvoznici, povečana za pribitek, ki se določi v izvedbenih aktih te uredbe. Kadar za vrsto blaga ni mogoče uporabiti zanesljivih podatkov za državo izvoznico, privzete vrednosti temeljijo na povprečni intenzivnosti emisij
  5
   % najmanj učinkovitih naprav za to vrsto blaga v EU.
  Privzete vrednosti v nobenem primeru ne smejo biti nižje od verjetnih vgrajenih emisij, izvoznik pa ne sme imeti koristi od tega, da ni predložil zanesljivih podatkov o svojih dejanskih emisijah, tako da je treba uporabiti privzete vrednosti.

10 % najmanj učinkovitih naprav

5

Privzete vrednosti v nobenem primeru ne smejo biti nižje od verjetnih vgrajenih emisij, izvoznik pa ne sme imeti koristi od tega, da ni predložil zanesljivih podatkov o svojih dejanskih emisijah, tako da je treba uporabiti privzete vrednosti.

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 1

Priloga III – točka 4 – točka 4.2 – točka 4.2.1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Specifične privzete vrednosti temeljijo na
  najboljših podatkih, ki so na voljo Komisiji
  za
  določanje faktorja povprečnih emisij CO2 v tonah CO2 na megavatno uro virov, ki določajo ceno
  v tretji državi, skupini tretjih držav ali regiji v tretji državi. | Specifične privzete vrednosti temeljijo na
  10 % najmanj učinkovitih obratih
  za
  proizvodnjo električne energije
  v tretji državi, skupini tretjih držav ali regiji v tretji državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Specifične privzete vrednosti temeljijo na
  najboljših podatkih, ki so na voljo Komisiji
  za
  določanje faktorja povprečnih emisij CO2 v tonah CO2 na megavatno uro virov, ki določajo ceno
  v tretji državi, skupini tretjih držav ali regiji v tretji državi.

najboljših podatkih, ki so na voljo Komisiji

določanje faktorja povprečnih emisij CO2

2

Specifične privzete vrednosti temeljijo na
  10 % najmanj učinkovitih obratih
  za
  proizvodnjo električne energije
  v tretji državi, skupini tretjih držav ali regiji v tretji državi.

10 % najmanj učinkovitih obratih

proizvodnjo električne energije

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III a (novo)

Priloga III a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Priloga IIIa

Priloga IIIa

Metodologija za izračun zmanjšanja kuponov CBAM zaradi brezplačne dodelitve v okviru EU ETS

Metodologija za izračun zmanjšanja kuponov CBAM zaradi brezplačne dodelitve v okviru EU ETS

Image 1C0322023SL39910120220623SL0015.000139923991P9_TC1-COD(2022)0166Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnega ukrepa za zagotovitev izjemne začasne podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kot odziv na vpliv ruske invazije na Ukrajino(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1033.)C0322023SL40010120220623SL0016.000140024001P9_TC1-COD(2022)0090Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredb (EU) 2017/1938 in (ES) št. 715/2009 glede skladiščenja plina(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1032.)C0322023SL40110120220623SL0017.000140124011P9_TC1-COD(2022)0031Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1034.)C0322023SL40210120220623SL0018.000140224021P9_TC1-COD(2022)0030Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1035.)

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – del 1 – odstavek 1 – točka c

Priloga V – del 1 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | preveriteljevi obiski naprav so obvezni, razen če so izpolnjena posebna merila za opustitev obiska naprave; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

preveriteljevi obiski naprav so obvezni, razen če so izpolnjena posebna merila za opustitev obiska naprave;

| (c) | preveriteljevi obiski naprav so obvezni, razen če so izpolnjena posebna merila za opustitev obiska naprave
  iz člena 8(3)
  ; |
| --- | --- |

(c)

preveriteljevi obiski naprav so obvezni, razen če so izpolnjena posebna merila za opustitev obiska naprave
  iz člena 8(3)
  ;

iz člena 8(3)

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0160/2022).

1

(31)  Sporočilo Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019) 
  640 final
  ).

31

640 final

(32)  Sporočilo Komisije z dne 12. maja 2021 o poti do zdravega planeta za vse (COM(2021) 
  400
  ).

32

400

(31)  Sporočilo Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)
  0640
  ).

31

0640

(32)  Sporočilo Komisije z dne 12. maja 2021 o poti do zdravega planeta za vse (COM(2021)
  0400
  ).

32

0400

(33)  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

33

(33)  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

33

(35)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

35

(35)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

35

(36)  IPCC, 2018: Globalno segrevanje za 1,5 oC: Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe o posledicah globalnega segrevanja za 1,5 oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov v okviru okrepitve globalnega odziva na podnebne spremembe, trajnostnega razvoja in prizadevanj za odpravo revščine (Global Warming of 1.5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1.5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor in T. Waterfield (ur.)].

36

o

o

o

o

(36)  IPCC, 2018: Globalno segrevanje za 1,5 oC: Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe o posledicah globalnega segrevanja za 1,5 oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov v okviru okrepitve globalnega odziva na podnebne spremembe, trajnostnega razvoja in prizadevanj za odpravo revščine (Global Warming of 1.5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1.5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor in T. Waterfield (ur.)].

36

o

o

o

o

(47)  Priporočilo Komisije 2013/179/EU z dne 9. aprila 2013 o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (UL L 124, 4.5.2013, str. 1).

47

(47)  Priporočilo Komisije 2013/179/EU z dne 9. aprila 2013 o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (UL L 124, 4.5.2013, str. 1).

47

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).

(51)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

51

(51)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

51

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

1

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

1

---

četrtek 23. junija 2022

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/399 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/399

---

P9_TA(2022)0250

Izredna začasna podpora v okviru EKSRP kot odziv na posledice ruske invazije na Ukrajino ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnega ukrepa za zagotovitev izjemne začasne podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kot odziv na posledice ruske invazije na Ukrajino (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 32/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0242), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0242),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 42 ter člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 42 ter člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0185/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. junija 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. junija 2022 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0166

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnega ukrepa za zagotovitev izjemne začasne podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kot odziv na vpliv ruske invazije na Ukrajino

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1033.)

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/400 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/400

---

P9_TA(2022)0251

Skladiščenje plina ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom ter Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 32/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0135), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0135),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0126/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. maja 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. maja 2022 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. maja 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. maja 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0090

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredb (EU) 2017/1938 in (ES) št. 715/2009 glede skladiščenja plina

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1032.)

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/401 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/401

---

P9_TA(2022)0252

Digitalno COVID potrdilo EU – državljani Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 32/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0050),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 21(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0031/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 21(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0031/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju stališča v obliki amandmajev Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča v obliki amandmajev Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0138/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0138/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0031

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1034.)

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/402 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/402

---

P9_TA(2022)0253

Digitalno COVID potrdilo EU – državljani tretjih držav ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 32/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0055),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2), točka (c), Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0032/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2), točka (c), Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0032/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0137/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0137/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0030

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/954 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/1035.)

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/403 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/403

---

P9_TA(2022)0254

Predlog spremembe proračuna št. 3/2022: financiranje stroškov sprejema ljudi, ki bežijo iz Ukrajine

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2022 za proračunsko leto 2022 – financiranje stroškov sprejema ljudi, ki bežijo iz Ukrajine (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

(2023/C 32/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki je bil dokončno sprejet 24. novembra 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki je bil dokončno sprejet 24. novembra 2021 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3) (uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3) (uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2022, ki ga je Komisija sprejela dne 22. aprila 2022 (COM(2022)0262), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2022, ki ga je Komisija sprejela dne 22. aprila 2022 (COM(2022)0262),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 3/2022, ki ga je Svet sprejel 16. maja 2022 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (09095/2022 – C9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 3/2022, ki ga je Svet sprejel 16. maja 2022 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (09095/2022 – C9-0182/2022),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0181/2022),

| A. | ker Komisija predlaga, naj se iz proračuna Unije v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko nameni skupni znesek 400 milijonov EUR za financiranje stroškov prvega sprejema in registracije oseb, ki bežijo iz Ukrajine, potem ko je Ruska federacija 24. februarja 2022 izvedla nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo na Ukrajino; |
| --- | --- |

A.

ker Komisija predlaga, naj se iz proračuna Unije v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko nameni skupni znesek 400 milijonov EUR za financiranje stroškov prvega sprejema in registracije oseb, ki bežijo iz Ukrajine, potem ko je Ruska federacija 24. februarja 2022 izvedla nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo na Ukrajino;

| B. | ker je bil predlog spremembe proračuna št. 3/2022 eno od sredstev, s katerim je bilo zbranih predlaganih 400 milijonov EUR, poleg dopolnitve delovnih programov tematskega instrumenta za Sklad za azil, migracije in vključevanje ter Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko za obdobje 2021–2022, s katero je bilo zagotovljenih 124 milijonov EUR v obliki nujne pomoči v okviru vsakega od teh programov, in s predlogom, da proračunski organ izvede prerazporeditev (DEC 11/2022) za povečanje sredstev v Skladu za azil, migracije in vključevanje za 52,2 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 74 milijonov EUR v odobritvah plačil; |
| --- | --- |

B.

ker je bil predlog spremembe proračuna št. 3/2022 eno od sredstev, s katerim je bilo zbranih predlaganih 400 milijonov EUR, poleg dopolnitve delovnih programov tematskega instrumenta za Sklad za azil, migracije in vključevanje ter Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko za obdobje 2021–2022, s katero je bilo zagotovljenih 124 milijonov EUR v obliki nujne pomoči v okviru vsakega od teh programov, in s predlogom, da proračunski organ izvede prerazporeditev (DEC 11/2022) za povečanje sredstev v Skladu za azil, migracije in vključevanje za 52,2 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 74 milijonov EUR v odobritvah plačil;

| C. | ker znaša neto učinek na odhodke, dosežen s predlogom spremembe proračuna št. 3/2022, dodatnih 99,8 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti za Sklad za azil, migracije in vključevanje ter dodatnih 176 milijonov EUR v odobritvah plačil, in sicer 76 milijonov EUR za Sklad za azil, migracije in vključevanje ter 100 milijonov EUR za Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko; |
| --- | --- |

C.

ker znaša neto učinek na odhodke, dosežen s predlogom spremembe proračuna št. 3/2022, dodatnih 99,8 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti za Sklad za azil, migracije in vključevanje ter dodatnih 176 milijonov EUR v odobritvah plačil, in sicer 76 milijonov EUR za Sklad za azil, migracije in vključevanje ter 100 milijonov EUR za Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko;

| 1. | pozdravlja predlog spremembe proračuna št. 3/2022, kot ga je predložila Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja na zavezo Parlamenta, da bo aktiviral vse razpoložljive proračunske instrumente Unije, da bi Ukrajini in ljudem, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, še naprej zagotavljal največjo možno gospodarsko in finančno podporo; ponovno poudarja, da je treba zagotoviti solidarnost med državami članicami in sprejeti skupne ukrepe za sprejem milijonov beguncev, ki bežijo iz Ukrajine, vključno z njihovim prerazporejanjem; poudarja, da je pomembno zagotavljati nenehno podporo Republiki Moldaviji pri premeščanju oseb v države članice v okviru solidarnostne platforme; poziva zlasti Komisijo, naj načrtuje in uporabi sredstva, namenjena programom čezmejnega sodelovanja med Ukrajino in državami članicami za obdobje 2021–2027, da bi povečala odpornost skupnosti, ki živijo na meji in so izpostavljene begunski krizi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je Parlament v pogajanjih o večletnem finančnem okviru zagotovil povečanje sredstev v Instrumentu za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v višini 1 milijarde EUR, da bi lahko v celoti izpolnili cilje programa; močno obžaluje, da se je Komisija v teku sedanjega večletnega finančnega okvira odločila zmanjšati sredstva za Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko, da bi nadomestila povečanje sredstev za Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami v višini 63 milijonov EUR in povečanje v višini 185 milijonov EUR za Europol; meni, da nove naloge agencij zahtevajo nova sredstva, da se te ne bi izvajale na škodo obstoječih programov ali agencij; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da niti sklad NextGenerationEU niti njegova komponenta za okrevanje in odpornost in tudi ne prožnost v sedanjem večletnem finančnem okviru ne zadostujejo za polno kritje finančnih potreb, ki so nastale zaradi vojne v Ukrajini; poleg tega pričakuje, da se bodo gospodarske in socialne razmere v Uniji v prihodnjih mesecih še poslabšale in poziva države članice ter Komisijo, naj nemudoma vzpostavijo potrebne solidarnostne mehanizme in mehanizme za nadomestila; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je globoko zaskrbljen, ker je manevrski prostor v večletnem finančnem okviru že dodobra izkoriščen in ne dopušča več vzdržnega spoprijemanja s številnimi notranjimi in zunanjimi krizami; zlasti poudarja, da je treba zvišati zgornjo mejo razdelka 4, da bo odražala dejanske finančne potrebe Unije na področju migracij in upravljanja meja; zato poziva Komisijo, naj opravi poglobljen pregled delovanja sedanjega večletnega finančnega okvira in čim prej, najpozneje pa v prvem četrtletju leta 2023, pripravi zakonodajni predlog za njegovo celovito revizijo; pričakuje, da se bodo pri tej reviziji upoštevale dolgoročne posledice vojne v Ukrajini in sprejeti nujni ukrepi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2022; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svoji predsednici, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 2/2022 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 45, 24.2.2022, str. 1.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(5)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/405 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/405

---

P9_TA(2022)0255

Uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2022/001 FR/Air France – Francija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Francije – EGF/2022/001 FR/ Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

(2023/C 32/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0201 – C9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0201 – C9-0170/2022),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), zlasti člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), zlasti člena 8,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo virov lastnih sredstev (3), ter zlasti točke 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo virov lastnih sredstev (3), ter zlasti točke 9,

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0183/2022),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, pri čemer bi mobilnost postala dostopna za vse, oziroma posledice digitalizacije ali avtomatizacije; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, pri čemer bi mobilnost postala dostopna za vse, oziroma posledice digitalizacije ali avtomatizacije;

| B. | ker je Unija razširila področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG), da bi zagotovila finančno podporo v primeru večjih prestrukturiranj in tako zajela gospodarske posledice koronavirusne krize; |
| --- | --- |

B.

ker je Unija razširila področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG), da bi zagotovila finančno podporo v primeru večjih prestrukturiranj in tako zajela gospodarske posledice koronavirusne krize;

| C. | ker je Francija vložila vlogo EGF/2022/001 FR/Air France za finančni prispevek iz ESPG, potem ko je bilo odpuščenih 282 presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelka 33 (Popravila in montaža strojev in naprav) in 51 (Zračni promet) NACE Revizija 2, pretežno v 12 francoskih regijah na ravni NUTS 2 v celinski Franciji (4) in v štirih čezmorskih francoskih regijah na ravni NUTS 2 (5), v referenčnem obdobju od 1. julija 2021 do 1. novembra 2021; |
| --- | --- |

C.

ker je Francija vložila vlogo EGF/2022/001 FR/Air France za finančni prispevek iz ESPG, potem ko je bilo odpuščenih 282 presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelka 33 (Popravila in montaža strojev in naprav) in 51 (Zračni promet) NACE Revizija 2, pretežno v 12 francoskih regijah na ravni NUTS 2 v celinski Franciji (4) in v štirih čezmorskih francoskih regijah na ravni NUTS 2 (5), v referenčnem obdobju od 1. julija 2021 do 1. novembra 2021;

| D. | ker se vloga nanaša na 282 presežnih delavcev, ki so v referenčnem obdobju prenehali delati v podjetju Air France in dveh njegovih podružnicah (6), 1 298 delavcev pa je bilo odpuščenih pred referenčnim obdobjem ali po njem zaradi istih dogodkov, ki so povzročili prenehanje opravljanja dejavnosti v referenčnem obdobju, zato se bo vseh 1 580 štelo za upravičence do pomoči; |
| --- | --- |

D.

ker se vloga nanaša na 282 presežnih delavcev, ki so v referenčnem obdobju prenehali delati v podjetju Air France in dveh njegovih podružnicah (6), 1 298 delavcev pa je bilo odpuščenih pred referenčnim obdobjem ali po njem zaradi istih dogodkov, ki so povzročili prenehanje opravljanja dejavnosti v referenčnem obdobju, zato se bo vseh 1 580 štelo za upravičence do pomoči;

| E. | ker vloga temelji na merilu za pomoč iz točke (a) člena 4(2)uredbe o ESPG, ki zahteva, da delo preneha opravljati vsaj 200 presežnih delavcev v štirimesečnem referenčnem obdobju v podjetju v državi članici, vključno s presežnimi delavci pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi in/ali samozaposlenimi osebami, ki so prenehale opravljati dejavnost; |
| --- | --- |

E.

ker vloga temelji na merilu za pomoč iz točke (a) člena 4(2)uredbe o ESPG, ki zahteva, da delo preneha opravljati vsaj 200 presežnih delavcev v štirimesečnem referenčnem obdobju v podjetju v državi članici, vključno s presežnimi delavci pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi in/ali samozaposlenimi osebami, ki so prenehale opravljati dejavnost;

| F. | ker je kriza zaradi COVID-19 močno prizadela družbo Air France, saj je povzročila strm upad prihodkov in prometa; |
| --- | --- |

F.

ker je kriza zaradi COVID-19 močno prizadela družbo Air France, saj je povzročila strm upad prihodkov in prometa;

| G. | ker je prestrukturiranje regionalnih hčerinskih družb Air France v Hop sprožilo socialne pomisleke, še preden se je začela kriza zaradi COVID-19, Air France pa se je med pandemijo odločil, da bo močno zmanjšal zmogljivosti Hop v smislu osebja in letal; |
| --- | --- |

G.

ker je prestrukturiranje regionalnih hčerinskih družb Air France v Hop sprožilo socialne pomisleke, še preden se je začela kriza zaradi COVID-19, Air France pa se je med pandemijo odločil, da bo močno zmanjšal zmogljivosti Hop v smislu osebja in letal;

| H. | ker so francoski organi izvedli različne ukrepe, kot so posojila z državnim jamstvom, da bi podprli Air France, vendar je moralo podjetje vseeno sprejeti dodatne ukrepe za premoščanje krize, vključno z zmanjšanjem dejavnosti, ponovno opredelitvijo mreže notranjega prometa in poenostavitvijo podpornih funkcij, kar je privedlo do zmanjšanja števila zaposlenih; |
| --- | --- |

H.

ker so francoski organi izvedli različne ukrepe, kot so posojila z državnim jamstvom, da bi podprli Air France, vendar je moralo podjetje vseeno sprejeti dodatne ukrepe za premoščanje krize, vključno z zmanjšanjem dejavnosti, ponovno opredelitvijo mreže notranjega prometa in poenostavitvijo podpornih funkcij, kar je privedlo do zmanjšanja števila zaposlenih;

| I. | ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, določila načrt za okrevanje gospodarstva in poudarila vlogo ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (7); |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija izjavila, da je zdravstvena kriza povzročila gospodarsko krizo, določila načrt za okrevanje gospodarstva in poudarila vlogo ESPG kot orodja za ukrepanje v izrednih razmerah (7);

| J. | ker se letalske družbe v Evropi soočajo z resnimi težavami in izzivi zaradi svetovne konkurence in ker so potrebni ukrepi za okrepitev varstva pravic letalskih delavcev na ravni Unije in zagotovitev, da bo ta pomemben sektor ostal konkurenčen in da bodo v Uniji ohranjena dostojna delovna mesta; |
| --- | --- |

J.

ker se letalske družbe v Evropi soočajo z resnimi težavami in izzivi zaradi svetovne konkurence in ker so potrebni ukrepi za okrepitev varstva pravic letalskih delavcev na ravni Unije in zagotovitev, da bo ta pomemben sektor ostal konkurenčen in da bodo v Uniji ohranjena dostojna delovna mesta;

| K. | ker sredstva ESPG ne smejo preseči najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 uredbe o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

K.

ker sredstva ESPG ne smejo preseči najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 uredbe o večletnem finančnem okviru;

| L. | ker ima Unija pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebne solidarnosti s finančnimi prispevki iz ESPG, katerih cilj je hitra ponovna vključitev upravičencev v dostojno in trajnostno zaposlitev v njihovem prvotnem sektorju dejavnosti ali zunaj njega ob njihovi hkratni pripravi na bolj zeleno in bolj digitalno evropsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

L.

ker ima Unija pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebne solidarnosti s finančnimi prispevki iz ESPG, katerih cilj je hitra ponovna vključitev upravičencev v dostojno in trajnostno zaposlitev v njihovem prvotnem sektorju dejavnosti ali zunaj njega ob njihovi hkratni pripravi na bolj zeleno in bolj digitalno evropsko gospodarstvo;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz točke (a) člena 4(2) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Francija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 17 742 607 EUR, kar je 85 % skupnih stroškov v znesku 20 873 656 EUR, kar zajema zgolj stroške prilagojenih storitev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so francoski organi vlogo predložili 21. januarja 2022, Komisija pa je oceno dokončala 10. maja 2022 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da se vloga nanaša na skupno 1 580 presežnih delavcev, ki so prenehali opravljati svojo dejavnost; pozdravlja dejstvo, da naj bi po pričakovanjih Francije v ukrepih sodelovali vsi upravičeni prejemniki (ciljni upravičenci); |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da se pričakuje, da bodo socialni učinki odpuščanja pomembni za Francijo, zlasti v regiji Île-de-France, kjer je prišlo do 57 % teh odpuščanj; ugotavlja, da je Francoski urad za delo navedel, da je prestrukturiranje v družbi Air France vplivalo na ravnovesje v zaposlovanju na zadevnih območjih; poudarja, da regije in gospodarski sektorji, ki se soočajo s težavami, potrebujejo celovit in skupen evropski odziv v podporo njihovi odpornosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je 56 % presežnih delavcev žensk in da je 30,8 % delavcev starejših od 54 let; ugotavlja tudi, da je med presežnimi delavci 96 invalidov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je Francija prilagojene storitve za ciljne upravičence začela izvajati 1. februarja 2021 in da začne zato obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG teči 1. februarja 2021 in traja 24 mesecev od začetka veljavnosti sklepa o financiranju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene delavcem, vključujejo naslednje ukrepe: svetovalne storitve in poklicno usmerjanje, usposabljanje, vključno s horizontalnimi kompetencami, preusposabljanje, izpopolnjevanje, pripravništvo in poklicno usposabljanje, prispevek k ustanavljanju podjetij, nadomestila za zaposlovanje, nadomestilo za hitro ponovno zaposlitev, doplačila k plači ter intenzivna pomoč pri iskanju zaposlitve; poudarja, kako pomembno je, da se odpuščenim kvalificiranim delavcem v Uniji hitro zagotovijo zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v zvezi s tem ponovno poudarja, da bi morala imeti Unija pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebnih kvalifikacij za pravični in digitalni prehod v skladu z evropskim zelenim dogovorom in glavnimi cilji evropske politike; odločno podpira, da bo ESPG še naprej izkazoval solidarnost s prizadetimi osebami in nadaljeval z osredotočanjem na posledice prestrukturiranja za delavce v preostanku sedanjega obdobja večletnega finančnega okvira; poziva, naj se pri prihodnjih vlogah kar najbolj poveča skladnost politik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja, da je Francija usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravila v posvetovanju s predstavniki zaposlenih in sindikatov (8); |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da je družba Air France v skladu s svojo pravno obveznostjo pripravila obsežen sveženj aktivnih ukrepov trga dela, katerega cilj je pomagati odpuščenim delavcem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da družba Air France redno ponuja usposabljanja za svoje zaposlene, pri katerih je pozornost namenjena digitalnim spretnostim in znanjem, ki so potrebna v z viri gospodarnem gospodarstvu in so del njenega „načrta za razvoj spretnosti“, ter pozdravlja, da so ta usposabljanja presežnim delavcem na voljo ves čas njihovega sodelovanja v ukrepih ESPG; poudarja, kako pomembno je delavce pripraviti na zeleno in digitalno gospodarstvo Unije ter si tako prizadevati za dvojni prehod; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da bosta digitalna in zelena preobrazba vplivali tudi na trg dela, zlasti v sektorju letalstva; zato bi bilo treba posebno pozornost nameniti kvalificiranemu izobraževanju, vključno s poklicnim usposabljanjem in spodbujanjem tako imenovanega dvojnega sistema vajeništva, ki se je pokazal kot učinkovit v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da francoske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne drugih nadomestil ali pravic presežnih delavcev, saj mora pomoč iz ESPG druge prejemke samo dopolnjevati; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svoji predsednici, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svoji predsednici, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL L 153, 3.5.2021, str. 48.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  Île-de-France (FR10), Nord Pas de Calais (FRE1), Alsace (FRF1), Pays de la Loire (FRG0), Bretagne (FRH0), Aquitaine (FRI1), Languedoc Roussillon (FRJ1), Midi Pyrénées (FRJ2), Auvergne (FRK1), Rhône Alpes (FRK2), Provence Alpes Côte d’Azur (FRL0) in Corse (FRM0).

(5)  Guadeloupe (FRY1), Martinique (FRY2), Guyane (FRY3) in La Réunion (FRY4).

(6)  Hop in Hop Training.

(7)  COM(2020)0442.

(8)  SNPNC, UNAC, UNSA-PNC, CFDT, FO, in CFE/CGC.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Francije

(EGF/2022/001 FR/Air France)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/1164.)

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/409 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/409

---

P9_TA(2022)0256

Uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing – Grčija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Grčije – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

(2023/C 32/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0248 – C9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0248 – C9-0190/2022),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (2), zlasti člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (2), zlasti člena 8,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3), zlasti točke 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3), zlasti točke 9,

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0185/2022),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo, oziroma posledice digitalizacije ali avtomatizacije; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo, oziroma posledice digitalizacije ali avtomatizacije;

| B. | ker je Unija razširila področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG), da bi zagotovila finančno podporo v primeru večjih prestrukturiranj in tako zajela gospodarske posledice koronavirusne krize; |
| --- | --- |

B.

ker je Unija razširila področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG), da bi zagotovila finančno podporo v primeru večjih prestrukturiranj in tako zajela gospodarske posledice koronavirusne krize;

| C. | ker je Grčija vložila vlogo EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing za finančni prispevek iz ESPG, potem ko je bilo odpuščenih 206 presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 27 NACE Revizija 2 (Proizvodnja električnih naprav), v regiji na ravni NUTS 2 Atika (EL30) v Grčiji v referenčnem obdobju od 1. aprila 2021 do 1. oktobra 2021; |
| --- | --- |

C.

ker je Grčija vložila vlogo EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing za finančni prispevek iz ESPG, potem ko je bilo odpuščenih 206 presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 27 NACE Revizija 2 (Proizvodnja električnih naprav), v regiji na ravni NUTS 2 Atika (EL30) v Grčiji v referenčnem obdobju od 1. aprila 2021 do 1. oktobra 2021;

| D. | ker se vloga nanaša na 206 presežnih delavcev, ki so v referenčnem obdobju prenehali opravljati dejavnost v šestih podjetjih (4) in ki se bodo vsi šteli za upravičence do pomoči; ker je 180 presežnih delavcev moških (87,4 %), 26 pa žensk (12,6 %); ker je 26 presežnih delavcev mlajših od 30 let (12,6 %), 137 delavcev je starih med 30 in 54 let (66,5 %), 43 delavcev pa je starejših od 54 let (20,9 %); ker ima 167 presežnih delavcev nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (81,1 %), 6 jih ima višjo sekundarno ali postsekundarno izobrazbo (2,9 %), 33 delavcev pa ima visokošolsko izobrazbo (16,0 %); |
| --- | --- |

D.

ker se vloga nanaša na 206 presežnih delavcev, ki so v referenčnem obdobju prenehali opravljati dejavnost v šestih podjetjih (4) in ki se bodo vsi šteli za upravičence do pomoči; ker je 180 presežnih delavcev moških (87,4 %), 26 pa žensk (12,6 %); ker je 26 presežnih delavcev mlajših od 30 let (12,6 %), 137 delavcev je starih med 30 in 54 let (66,5 %), 43 delavcev pa je starejših od 54 let (20,9 %); ker ima 167 presežnih delavcev nižjo sekundarno izobrazbo ali manj (81,1 %), 6 jih ima višjo sekundarno ali postsekundarno izobrazbo (2,9 %), 33 delavcev pa ima visokošolsko izobrazbo (16,0 %);

| E. | ker vloga temelji na merilu za pomoč iz točke (b) člena 4(2) uredbe o ESPG, ki zahteva, da delo preneha opravljati vsaj 200 presežnih delavcev v šestmesečnem referenčnem obdobju v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi v oddelku NACE po reviziji 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2 v državi članici; |
| --- | --- |

E.

ker vloga temelji na merilu za pomoč iz točke (b) člena 4(2) uredbe o ESPG, ki zahteva, da delo preneha opravljati vsaj 200 presežnih delavcev v šestmesečnem referenčnem obdobju v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi v oddelku NACE po reviziji 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2 v državi članici;

| F. | ker je na porabo za nove gospodinjske aparate v Grčiji močno vplivala gospodarska kriza v letih 2008–2016 (35-odstotno zmanjšanje), nato pa še pandemija COVID-19 (50-odstotno zmanjšanje med letoma 2019 in 2020), potem ko se je poraba med letoma 2017 in 2019 znova povečala za 9,5 %; |
| --- | --- |

F.

ker je na porabo za nove gospodinjske aparate v Grčiji močno vplivala gospodarska kriza v letih 2008–2016 (35-odstotno zmanjšanje), nato pa še pandemija COVID-19 (50-odstotno zmanjšanje med letoma 2019 in 2020), potem ko se je poraba med letoma 2017 in 2019 znova povečala za 9,5 %;

| G. | ker so osnovna digitalna znanja in spretnosti grškega prebivalstva še vedno premalo razvita in zaostajajo za povprečjem Unije, kar predstavlja visoko tveganje tehnološkega zaostanka in digitalne nepismenosti; ker je glede na indeks digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) (5) Evropske komisije iz leta 2021 Grčija od 27 držav članic na 22. mestu, kar zadeva vključevanje digitalnih tehnologij v poslovne dejavnosti, le 23 % prebivalcev pa ima več kot osnovna digitalna znanja in spretnosti, medtem ko povprečje Unije znaša 31 %; |
| --- | --- |

G.

ker so osnovna digitalna znanja in spretnosti grškega prebivalstva še vedno premalo razvita in zaostajajo za povprečjem Unije, kar predstavlja visoko tveganje tehnološkega zaostanka in digitalne nepismenosti; ker je glede na indeks digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) (5) Evropske komisije iz leta 2021 Grčija od 27 držav članic na 22. mestu, kar zadeva vključevanje digitalnih tehnologij v poslovne dejavnosti, le 23 % prebivalcev pa ima več kot osnovna digitalna znanja in spretnosti, medtem ko povprečje Unije znaša 31 %;

| H. | ker je proizvodni obrat PITSOS utrpel izgubo konkurenčnosti zaradi kombinacije dejavnikov, kot so pomanjkanje avtomatizacije in napredne proizvodnje, visoki proizvodni stroški električnih gospodinjskih aparatov, pomanjkanje domače oskrbe z električnimi komponentami, odločitev vodstva BSH-PITSOS, da ne podpre kapitalskih naložb, potrebnih za optimizacijo proizvodnega obrata, in odločitev o selitvi proizvodnje v Turčijo zaradi nižjih proizvodnih stroškov (medtem ko so blagovna znamka ter oddelka za prodajo in servis ostali v Grčiji), in je bilo zaradi tega septembra 2017 napovedano zaprtje proizvodnega obrata PITSOS; ker je bila proizvodnja podaljšana do začetka leta 2021, 166 delavcev pa je bilo odpuščenih leta 2021; |
| --- | --- |

H.

ker je proizvodni obrat PITSOS utrpel izgubo konkurenčnosti zaradi kombinacije dejavnikov, kot so pomanjkanje avtomatizacije in napredne proizvodnje, visoki proizvodni stroški električnih gospodinjskih aparatov, pomanjkanje domače oskrbe z električnimi komponentami, odločitev vodstva BSH-PITSOS, da ne podpre kapitalskih naložb, potrebnih za optimizacijo proizvodnega obrata, in odločitev o selitvi proizvodnje v Turčijo zaradi nižjih proizvodnih stroškov (medtem ko so blagovna znamka ter oddelka za prodajo in servis ostali v Grčiji), in je bilo zaradi tega septembra 2017 napovedano zaprtje proizvodnega obrata PITSOS; ker je bila proizvodnja podaljšana do začetka leta 2021, 166 delavcev pa je bilo odpuščenih leta 2021;

| I. | ker je bilo 40 delavcev odpuščenih v petih drugih podjetjih, ki so se spoprijemala z izzivi prilagajanja hitremu preoblikovanju digitalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo 40 delavcev odpuščenih v petih drugih podjetjih, ki so se spoprijemala z izzivi prilagajanja hitremu preoblikovanju digitalnega gospodarstva;

| J. | ker se stopnja brezposelnosti v Grčiji od leta 2013, ko je dosegla najvišjo vrednost 27,5 %, sicer postopoma znižuje, a je še vedno zelo visoka; ker je bila leta 2021 stopnja brezposelnosti v Grčiji s 14,7 % druga najvišja v Uniji, medtem ko je povprečje v Uniji 7,0 % (6); |
| --- | --- |

J.

ker se stopnja brezposelnosti v Grčiji od leta 2013, ko je dosegla najvišjo vrednost 27,5 %, sicer postopoma znižuje, a je še vedno zelo visoka; ker je bila leta 2021 stopnja brezposelnosti v Grčiji s 14,7 % druga najvišja v Uniji, medtem ko je povprečje v Uniji 7,0 % (6);

| K. | ker sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 uredbe o VFO; |
| --- | --- |

K.

ker sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 uredbe o VFO;

| L. | ker bi morali biti finančni prispevki iz ESPG usmerjeni predvsem v aktivne ukrepe politike trga dela in prilagojene storitve, katerih cilj je hitra ponovna vključitev upravičencev v dostojno in trajnostno zaposlitev v njihovem prvotnem sektorju dejavnosti ali zunaj njega ob njihovi hkratni pripravi na bolj zeleno in bolj digitalno evropsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

L.

ker bi morali biti finančni prispevki iz ESPG usmerjeni predvsem v aktivne ukrepe politike trga dela in prilagojene storitve, katerih cilj je hitra ponovna vključitev upravičencev v dostojno in trajnostno zaposlitev v njihovem prvotnem sektorju dejavnosti ali zunaj njega ob njihovi hkratni pripravi na bolj zeleno in bolj digitalno evropsko gospodarstvo;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(2)(b) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Grčija v skladu s to uredbo upravičena do finančnega prispevka v višini 1 495 830 EUR, kar ustreza 85 % skupnih stroškov v višini 1 759 800 EUR, v kar so všteti odhodki za prilagojene storitve v višini 1 689 800 EUR in odhodki za izvrševanje ESPG v višini 70 000 EUR (7); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so grški organi vlogo predložili 21. decembra 2021, Komisija pa je oceno dokončala 30. maja 2022 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; meni, da bi bilo treba skrajšati ocenjevalno obdobje, da bi prejemniki pomoči dobili potrebno pomoč z manjšo zamudo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da se vloga nanaša na skupno 206 presežnih delavcev, ki so prenehali opravljati svojo dejavnost; pozdravlja dejstvo, da naj bi po pričakovanjih Grčije v ukrepih sodelovali vsi upravičeni prejemniki (ciljni upravičenci); |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da se pričakujejo velike socialne posledice odpuščanja v regiji Atika v Grčiji, kjer je bilo decembra 2021 največ brezposelnih v Grčiji (342 744 oziroma 31 % registriranih brezposelnih v Grčiji) in kjer 24,1 % prebivalstva grozita revščina in socialna izključenost (8); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da ima 81,1 % odpuščenih delavcev nižjo sekundarno izobrazbo ali manj in se bodo soočali s težavami pri iskanju ponovne zaposlitve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen, da bo Grčija prilagojene storitve za ciljne upravičence začela izvajati takoj, ko bo proračunski organ sprejel sklep o financiranju, in da začne zato obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG teči z datumom, ko bo Grčija začela zagotavljati prilagojene storitve, in bo trajalo 24 mesecev od začetka veljavnosti sklepa o financiranju (9); |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene delavcem, vključujejo naslednje ukrepe: poklicno svetovanje, usposabljanje na področju digitalnih znanj in spretnosti, poklicno usposabljanje in izobraževanje, visokošolsko izobraževanje, prispevek za ustanovitev podjetja in različna nadomestila; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v zvezi s tem ponovno poudarja, da bi morala imeti Unija pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebnih kvalifikacij za pravičen prehod v skladu z evropskim zelenim dogovorom; odločno podpira, da bo ESPG v obdobju 2021–2027 še naprej izkazoval solidarnost s prizadetimi osebami in nadaljeval z osredotočanjem na posledice prestrukturiranja za delavce, ter poziva, naj se v prihodnjih vlogah čim bolj poveča skladnost politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja, da je Grčija usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravila v posvetovanju s predstavniki delavcev in več nekdanjimi uslužbenci; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da je bilo v oblikovanje predlaganih ukrepov kot horizontalni element vključeno usposabljanje na področju digitalnih znanj in spretnosti, kar bo prispevalo k razširjanju horizontalnih spretnosti, ki so potrebne v digitalni industrijski dobi in z viri gospodarnem gospodarstvu, v skladu s členom 7(2) uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da je Grčija prve upravne odhodke za izvajanje ESPG zabeležila 1. marca 2022 in da bodo odhodki za dejavnosti priprave, upravljanja, širjenja informacij in obveščanja javnosti, nadzora in poročanja torej upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG od 1. marca 2022 do izteka 31 mesecev od datuma začetka veljavnosti sklepa o financiranju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj skrajša čas, potreben za oceno vlog za pomoč iz ESPG, in omogoči hitrejšo uporabo sredstev ESPG, da se zmanjša pritisk na nacionalne sisteme socialne varnosti v prizadetih regijah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da grški organi potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno poudarja, da za popolno dodatnost dodeljenih sredstev pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov ali nadomestil oziroma pravic presežnih delavcev, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne potrebnih ukrepov držav članic za povečanje konkurenčnosti podjetij, zlasti malih in srednjih, in njihove sposobnosti prilagajanja hitro spreminjajočemu se digitalnemu gospodarstvu, ukrepov za izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti delavcev, da bi obravnavali tveganje tehnološkega zamika in digitalne nepismenosti, ukrepov za povečanje kupne moči prebivalstva ter nadaljnjih ciljno usmerjenih aktivnih politik zaposlovanja za boj proti brezposelnosti in enostavnejše ponovno vključevanje presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva, naj se iz ESPG hitro sprosti finančni prispevek za Grčijo v višini 1 495 830 EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svoji predsednici, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svoji predsednici, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL L 153, 3.5.2021, str. 48.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  Bsh Oikiakes Syskeves Anon. Viom. Etairia [Bsh-Pitsos], Seller Hellas Avee, Nexans HellasMonoprosopi Ave, Kampourakis Georgios – G.E.M.A., Sammler V. Michalopoulos Aeve, Mavilek Avee.

(5)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi-greece

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00203/default/table?lang=en

(7)  V skladu s petim odstavkom člena 7 uredbe o ESPG.

(8)  Po podatkih Eurostata.

(9)  Razen za formalno izobraževanje, ki traja več kot dve leti – ti izdatki bodo upravičeni do roka za predložitev končnega poročila.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Grčije – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/1163.)

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/414 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/414

---

P9_TA(2022)0259

Imenovanje člana Evropskega računskega sodišča – kandidat Nizozemske

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o imenovanju Stephanusa Abrahama Bloka za člana Računskega sodišča (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

(Posvetovanje)

(2023/C 32/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C9-0150/2022),

| — | ob upoštevanju člena 129 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 129 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0180/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0180/2022),

| A. | ker se je Svet s pismom z dne 8. aprila 2022 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Stephanusa Abrahama Bloka za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

A.

ker se je Svet s pismom z dne 8. aprila 2022 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Stephanusa Abrahama Bloka za člana Računskega sodišča;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil priporočila kandidata, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil priporočila kandidata, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan;

| C. | ker je imel nato kandidat 15. junija 2022 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je imel nato kandidat 15. junija 2022 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Stephanus Abraham Blok imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/415 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/415

---

P9_TA(2022)0260

Podaljšanje veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 32/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14207/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14207/2021),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/781/ES z dne 6. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/781/ES z dne 6. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0478/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0478/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0176/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0176/2022),

| 1. | odobri podaljšanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Federativne republike Brazilije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 295, 11.11.2005, str. 37.

---

| 27.1.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 32/416 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 32/416

---

P9_TA(2022)0261

Konvencija o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah: pristop Evropske unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2022 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije h Konvenciji o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 32/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13494/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13494/2021),

| — | ob upoštevanju Konvencije o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah (13494/2021 ADD 1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah (13494/2021 ADD 1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 81(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0465/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 81(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0465/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A9-0177/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A9-0177/2022),

| 1. | odobri pristop Evropske unije h konvenciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---