# Euroopa Liidu C 34/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 34 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik30. jaanuar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 34

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik30. jaanuar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 34/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10680 – PERMIRA / SESTANT / KEDRION / BPL) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 34/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10680 – PERMIRA / SESTANT / KEDRION / BPL) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 34/02 | Euro vahetuskurss — 27. jaanuar 2023 | 2 |
| | Nõukogu |
| 2023/C 34/03 | Teatis kanalitele NTV/NTV Mir, Rossiya 1, REN TV, Pervyi Kanal seoses nõukogu otsuse 2014/512/ÜVJP ja nõukogu määruse (EL) nr 833/2014 (mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) kohaldamisega | 3 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 34/04 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 4 |
| 2023/C 34/05 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 5 |
| 2023/C 34/06 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 6 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 34/07 | Artikli 5 lõike 2 kohaselt esitatav teave — Euroopa Territoriaalse Koostöö Rühmituse (ETKR) asutamine
  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 ( ELT L 210, 31.7.2006, lk 19 )) | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 34/02

Euro vahetuskurss — 27. jaanuar 2023

2

Nõukogu

2023/C 34/03

Teatis kanalitele NTV/NTV Mir, Rossiya 1, REN TV, Pervyi Kanal seoses nõukogu otsuse 2014/512/ÜVJP ja nõukogu määruse (EL) nr 833/2014 (mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) kohaldamisega

3

Euroopa Komisjon

2023/C 34/04

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

4

2023/C 34/05

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

5

2023/C 34/06

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

6

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 34/07

Artikli 5 lõike 2 kohaselt esitatav teave — Euroopa Territoriaalse Koostöö Rühmituse (ETKR) asutamine
  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 ( ELT L 210, 31.7.2006, lk 19 ))

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 ( ELT L 210, 31.7.2006, lk 19 ))

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 34/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 11 |
| 2023/C 34/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 18 |
| 2023/C 34/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 26 |
| 2023/C 34/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 33 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 34/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

11

2023/C 34/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

18

2023/C 34/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

26

2023/C 34/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10680 – PERMIRA / SESTANT / KEDRION / BPL)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 34/01)

5. augustil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10680 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10680 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/2

---

Euro vahetuskurss (1)

27. jaanuar 2023

(2023/C 34/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0865 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,10 |
| DKK | Taani kroon | 7,4378 |
| GBP | Inglise nael | 0,87885 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,2108 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0017 |
| ISK | Islandi kroon | 154,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,7600 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,826 |
| HUF | Ungari forint | 388,85 |
| PLN | Poola zlott | 4,7085 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8965 |
| TRY | Türgi liir | 20,4365 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5289 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4479 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5061 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6759 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4277 |
| KRW | Korea vonn | 1 341,37 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,7185 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3690 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 281,15 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6116 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,187 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 35,702 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5104 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,3678 |
| INR | India ruupia | 88,6720 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0865

JPY

Jaapani jeen

141,10

DKK

Taani kroon

7,4378

GBP

Inglise nael

0,87885

SEK

Rootsi kroon

11,2108

CHF

Šveitsi frank

1,0017

ISK

Islandi kroon

154,90

NOK

Norra kroon

10,7600

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,826

HUF

Ungari forint

388,85

PLN

Poola zlott

4,7085

RON

Rumeenia leu

4,8965

TRY

Türgi liir

20,4365

AUD

Austraalia dollar

1,5289

CAD

Kanada dollar

1,4479

HKD

Hongkongi dollar

8,5061

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6759

SGD

Singapuri dollar

1,4277

KRW

Korea vonn

1 341,37

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,7185

CNY

Hiina jüaan

7,3690

IDR

Indoneesia ruupia

16 281,15

MYR

Malaisia ringit

4,6116

PHP

Filipiini peeso

59,187

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

35,702

BRL

Brasiilia reaal

5,5104

MXN

Mehhiko peeso

20,3678

INR

India ruupia

88,6720

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Nõukogu

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/3

---

Teatis kanalitele NTV/NTV Mir, Rossiya 1, REN TV, Pervyi Kanal seoses nõukogu otsuse 2014/512/ÜVJP ja nõukogu määruse (EL) nr 833/2014 (mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) kohaldamisega

(2023/C 34/03)

Nõukogu on jõudnud järeldusele, et otsuse 2014/512/ÜVJP (1) artiklis 4g ja määruse (EL) nr 833/2014 (2) artiklis 2f osutatud piiravaid meetmeid tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2023 kõikide üksuste suhtes, millele on osutatud otsuse (ÜVJP) 2022/2478 (3) lisa 2. punktis ja määruse (EL) 2022/2474 (4) V lisas.

Asjaomaseid üksuseid teavitatakse käesolevaga, et nad võivad enne 26. maid 2023 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus piiravate meetmete nende suhtes kohaldamise kohta uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisele aadressile:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Saadud tähelepanekuid võetakse arvesse korrapärasel läbivaatamisel, mida nõukogu teeb kooskõlas otsuse 2014/512/ÜVJP artikli 9 lõikega 2.

---

(1)  ELT L 229, 31.7.2014, lk 13.

(2)  ELT L 229, 31.7.2014, lk 1.

(3)  ELT L 322I, 16.12.2022, lk 614.

(4)  ELT L 322I, 16.12.2022, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/4

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2023/C 34/04)

Image 1

San Marino käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: San Marino

Motiiv: 200 aastat Antonio Canova surmast

Kujunduse kirjeldus: Mündi siseringi keskel on jumalanna Hebe kujutis, mis põhineb Antonio Canova skulptuuril, mida hoitakse Itaalias Forlìs asuvas muuseumis Musei di San Domenico. Kujutise ümber on kirjad „CANOVA“ ja „SAN MARINO“. Vasakul on aastaarv „1822“ ja mündi kujundaja Antonio Vecchio initsiaalid. Paremal on käibele laskmise aasta „2022“ ja Rooma rahapaja tunnus „R“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:55 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta oktoober

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/5

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2023/C 34/05)

Image 2

San Marino käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: San Marino

Motiiv: 530 aastat Piero della Francesca surmast

Kujunduse kirjeldus: Mündi keskel on Federico da Montefeltro profiilibüst Piero della Francesca diptühhonist „Urbino hertsog ja hertsoginna“, mida hoitakse Firenze Uffizi galeriis. Vasakul on poolringis kiri „SAN MARINO“. Paremal on poolringis kiri „PIERO DELLA FRANCESCA“, aastaarvud 1492 ja 2022, Rooma rahapaja tunnus „R“ ja mündi kujundaja Claudia Momoni initsiaalid „C.M.“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:55 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta oktoober

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/6

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2023/C 34/06)

Image 3

Monaco käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta (2) järeldustele võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Monaco

Motiiv: Prints Albert I surma 100. aastapäev

Kujunduse kirjeldus: Mündil on kujutatud prints Albert I portree. Vasakul on käibele laskva riigi nimi „MONACO“ ja paremal käibele laskmise aasta „2022“. Allosas on tekst „ALBERT Ier“, millele järgnevad aastad „1848-1922“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv:15 000

Käibele laskmise aeg: 2022. aasta september

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/7

---

Artikli 5 lõike 2 kohaselt esitatav teave

Euroopa Territoriaalse Koostöö Rühmituse (ETKR) asutamine

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 19))

(2023/C 34/07)

I.1)   Nimi, aadress ja kontaktandmed

Registreeritud nimi: Wissenschaftsverbund Vierländerregion Bodensee EVTZmbH

Registrijärgne asukoht: c/o Universität Konstanz, 78457 Konstanz, Saksamaa

Kontaktisik: Markus Rhomberg

Rühmituse internetiaadress: www.wissenschaftsverbund.org

I.2)   Rühmituse kestus

Rühmituse kestus: piiramatult

Registreerimise kuupäev: 28.12.2022

II.   EESMÄRGID

Eesmärgid ja ülesanded on tugevdada ja arendada piiriülest koostööd nelja riiki hõlmavas Bodeni järve piirkonnas järgmistes tegevusvaldkondades:

| 1. | teadusuuringud, teadmus- ja tehnosiire |
| --- | --- |

1.

teadusuuringud, teadmus- ja tehnosiire

| 2. | õpetamine |
| --- | --- |

2.

õpetamine

| 3. | kõrghariduse korraldamine |
| --- | --- |

3.

kõrghariduse korraldamine

| 4. | partnerlused ja teenused |
| --- | --- |

4.

partnerlused ja teenused

III.   TÄIENDAVAD ANDMED RÜHMITUSE NIME KOHTA

Nimi inglise keeles: Lake Constance Arts & Sciences Association

IV.   LIIKMED

IV.1)   Rühmituse liikmete koguarv: 25

IV.2)   Rühmituse liikmete kodakondsus: Saksamaa, Austria, Šveits, Liechtenstein

IV.3)   Teave liikmete kohta

| 1. | Ametlik nimi: OST – Ostschweizer Fachhochschule
  Postiaadress:Oberseestrasse 10, Postfach 1475, 8640 Rapperswil-Jona, Šveits
  Internetiaadress: www.ost.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

1.

Ametlik nimi: OST – Ostschweizer Fachhochschule

Internetiaadress: www.ost.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 2. | Ametlik nimi: Zürcher Hochschule der Künste
  Postiaadress:Pfingstweidstrasse 96, 8005 Zürich, Šveits
  Internetiaadress: www.zhdk.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

2.

Ametlik nimi: Zürcher Hochschule der Künste

Internetiaadress: www.zhdk.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 3. | Ametlik nimi: Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften
  Postiaadress:Gertrudstrasse 15, 8401 Winterthur, Šveits
  Internetiaadress: www.zhaw.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

3.

Ametlik nimi: Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften

Internetiaadress: www.zhaw.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 4. | Ametlik nimi: Universität Zürich
  Postiaadress:Rämistrasse 71, 8006 Zürich, Šveits
  Internetiaadress: www.uzh.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

4.

Ametlik nimi: Universität Zürich

Internetiaadress: www.uzh.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 5. | Amtetlik nimi: Universität St.Gallen
  Postiaadress:Dufourstrasse 50, 9000 St. Gallen, Šveits
  Internetiaadress: www.unisg.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

5.

Amtetlik nimi: Universität St.Gallen

Internetiaadress: www.unisg.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 6. | Ametlik nimi: HfH – Interkantonale Hochschule für Heilpädagogik
  Postiaadress:Schaffhauserstrasse 239, 8057 Zürich, Šveits
  Internetiaadress: www.hfh.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

6.

Ametlik nimi: HfH – Interkantonale Hochschule für Heilpädagogik

Internetiaadress: www.hfh.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 7. | Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule St.Gallen
  Postiaadress:Notkerstrasse 27, 9000 St. Gallen; Šveits
  Internetiaadress: www.phsg.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

7.

Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule St.Gallen

Internetiaadress: www.phsg.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 8. | Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule Schaffhausen
  Postiaadress:Ebnatstrasse 80, 8200 Schaffhausen, Šveits
  Internetiaadress: www.phsh.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

8.

Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule Schaffhausen

Internetiaadress: www.phsh.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 9. | Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule Thurgau
  Postiaadress:Unterer Schulweg 3, 8280 Kreuzlingen, Šveits
  Internetiaadress: www.phtg.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

9.

Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule Thurgau

Internetiaadress: www.phtg.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 10. | Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule Zürich
  Postiaadress:Lagerstrasse 2, 8090 Zürich, Šveits
  Internetiaadress: www.phzh.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

10.

Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule Zürich

Internetiaadress: www.phzh.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 11. | Ametlik nimi: SHLR Schweizer Hochschule für Logopädie
  Postiaadress:Seminarstrasse 27, 9400 Rorschach, Šveits
  Internetiaadress: www.shlr.ch

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

11.

Ametlik nimi: SHLR Schweizer Hochschule für Logopädie

Internetiaadress: www.shlr.ch

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 12. | Ametlik nimi: Universität Liechtenstein
  Postiaadress:Fürst-Franz-Josef-Strasse, 9490 Vaduz, Liechtenstein
  Internetiaadress: www.uni.li

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

12.

Ametlik nimi: Universität Liechtenstein

Internetiaadress: www.uni.li

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 13. | Ametlik nimi: Stella Vorarlberg Privathochschule für Musik
  Postiaadress:Reichenfeldgasse 9, 6800 Feldkirch, Austria
  Internetiaadress: www.vlk.ac.at

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

13.

Ametlik nimi: Stella Vorarlberg Privathochschule für Musik

Internetiaadress: www.vlk.ac.at

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 14. | Ametlik nimi: Fachhochschule Vorarlberg GmbH
  Postiaadress:Hochschulstraße 1, 6850 Dornbirn, Austria
  Internetiaadress: www.fhv.at

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

14.

Ametlik nimi: Fachhochschule Vorarlberg GmbH

Internetiaadress: www.fhv.at

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 15. | Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule Vorarlberg
  Postiaadress:Liechtensteiner Str. 33–37, 6800 Feldkirch, Austria
  Internetiaadress: www.ph-vorarlberg.ac.at

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

15.

Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule Vorarlberg

Internetiaadress: www.ph-vorarlberg.ac.at

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 16. | Ametlik nimi: Zeppelin Universität Friedrichshafen
  Postiaadress:Am Seemooser Horn 20, 88045 Friedrichshafen, Austria
  Internetiaadress: www.zu.de

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

16.

Ametlik nimi: Zeppelin Universität Friedrichshafen

Internetiaadress: www.zu.de

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 17. | Ametlik nimi: Universität Konstanz
  Postiaadress:Universitätsstraße 10, 78464 Konstanz, Saksamaa
  Internetiaadress: www.uni-konstanz.de

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

17.

Ametlik nimi: Universität Konstanz

Internetiaadress: www.uni-konstanz.de

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 18. | Ametlik nimi: Staatliche Hochschule für Musik Trossingen
  Postiaadress:Schultheiß Koch Platz 3, 78647 Trossingen, Saksamaa
  Internetiaadress: www.hfm-trossingen.de

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

18.

Ametlik nimi: Staatliche Hochschule für Musik Trossingen

Internetiaadress: www.hfm-trossingen.de

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 19. | Ametlik nimi: Duale Hochschule Baden-Württemberg DHBW
  Postiaadress:Friedrichstraße 14, 70174 Stuttgart, Saksamaa
  Internetiaadress: www.dhbw.de

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

19.

Ametlik nimi: Duale Hochschule Baden-Württemberg DHBW

Internetiaadress: www.dhbw.de

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 20. | Ametlik nimi: Hochschule Albstadt-Sigmaringen
  Postiaadress:Anton-Günther-Straße 51, 72488 Sigmaringen, Saksamaa
  Internetiaadress: www.hs-albsig.de

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

20.

Ametlik nimi: Hochschule Albstadt-Sigmaringen

Internetiaadress: www.hs-albsig.de

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 21. | Ametlik nimi: Hochschule Furtwangen
  Postiaadress:Robert-Gerwig-Platz 1, 78120 Furtwangen im Schwarzwald, Saksamaa
  Internetiaadress: www.hs-furtwangen.de

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

21.

Ametlik nimi: Hochschule Furtwangen

Internetiaadress: www.hs-furtwangen.de

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 22. | Ametlik nimi: Hochschule Kempten
  Postiaadress:Bahnhofstraße 61, 87435 Kempten (Allgäu), Saksamaa
  Internetiaadress: www.hs-kempten.de

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

22.

Ametlik nimi: Hochschule Kempten

Internetiaadress: www.hs-kempten.de

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 23. | Ametlik nimi: Hochschule Konstanz HTWG
  Postiaadress:Alfred-Wachtel-Straße 8, 78462 Konstanz, Saksamaa
  Internetiaadress: www.htwg-konstanz.de

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

23.

Ametlik nimi: Hochschule Konstanz HTWG

Internetiaadress: www.htwg-konstanz.de

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 24. | Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule Weingarten
  Postiaadress:Kirchpl. 2, 88250 Weingarten, Saksamaa
  Internetiaadress: www.ph-weingarten.de

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

24.

Ametlik nimi: Pädagogische Hochschule Weingarten

Internetiaadress: www.ph-weingarten.de

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

| 25. | Ametlik nimi: RWU – Hochschule Ravensburg-Weingarten
  Postiaadress:Doggenriedstraße, 88250 Weingarten, Saksamaa
  Internetiaadress: www.rwu.de

  Liikme liik: avalik-õiguslik asutus |
| --- | --- |

25.

Ametlik nimi: RWU – Hochschule Ravensburg-Weingarten

Internetiaadress: www.rwu.de

Liikme liik: avalik-õiguslik asutus

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/11

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 34/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Bonnezeaux“

PDO-FR-A0926-AM03

Teate esitamise kuupäev: 11.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

See ei mõjuta määratletud geograafilise piirkonna piire.

Muudetakse koonddokumenti punkte 6 ja 9.

2.   Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Samas reas olevate tüvede omavahelist miinimumkaugust vähendatakse ühelt meetrilt 0,90 meetrini.

Muudatuse eesmärk on suurendada viinapuude istutustihedust ilma reavahet muutmata.

Lisatud on ka erisäte viinapuude kohta, mis kasvavad mäeküljel kallakuga üle 10 % ja mille tüvedevaheline kaugus võib olla 0,80 m.

Selle lisamisega võetakse arvesse kõnealustel mäekülgedel kasvavaid viinapuid, mille puhul on kasutatud eri istutustehnikaid (pigem nõlvaga paralleelne kui nõlvaga risti jääv istutus).

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

3.   Lõikamine

Lõikamistehnikaid on ühtlustatud nendega, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul.

Ühtlustamine peaks aitama suurendada töötajate oskusteavet ja lihtsustama kontrolli. Tehtud muudatus peaks aitama viinamarjakasvatajatel tulla toime üha hiljem esinevate külmadega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

4.   Küpsus

Minimaalset suhkrusisaldust on suurendatud 238-lt grammilt 255-le grammile liitri kohta. Muudatus tulenes soovist suurendada jääksuhkruga veinideks loetavate veinide kvaliteeti.

Arvestamaks suure suhkrusisaldusega viinamarjavirde kääritamisel esinevate probleemidaga, vähendati veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on alla 18 mahuprotsenti, minimaalset tegelikku alkoholisisaldust vähemalt 11 mahuprotsendile. selliste veinide puhul, mille tegelik alkoholisisaldus on üle 18 mahuprotsendi või sellega võrdne, võeti tegeliku alkoholisisalduse piirmäär maha.

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

5.   Üldalkoholisisaldus mahuprotsentides pärast rikastamist

Maksimaalset üldalkoholisisaldust pärast rikastamist viinamarjavirde osalise kontsentreerimise teel on vähendatud 19 mahuprotsendilt 18 mahuprotsendile.

Koonddokumenti ei muudetud.

6.   Seos piirkonnaga

Seost piirkonnaga muudetakse, asendades viite aastale 2018 viitega aastale 2021.

Muudetakse koonddokumendi punkti 8.

7.   Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on kustutatud.

Koonddokumenti ei muudeta.

8.   Peamised kontrollitavad punktid

Peamistele kontrollitavadele punktidele on lisatud käsitsi korje ja sellele järgnev sortimine.

Koonddokumenti ei muudetud.

9.   Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadis on tehtud teatab hulk redaktsioonilisi muudatusi.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

10.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

11.   Märgistus

Märgistamiseeskirju on täpsustatud vastavalt nendele, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Bonnezeaux

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on rahulike valgete veinidega, mis on valmistatud üleküpsenuna korjatud viinamarjadest (looduslik kontsentratsioon viinapuu küljes, koos väärishallituse esinemisega või ilma selleta). Need on kanged väga magusad veinid, mida iseloomustab terviklik puuviljalisus (kuivatatud ja eksootilised puuviljad, valged õistaimed...) ja mille värvipalett on kuldkollane koos mõningate rohekate varjunditega. Veinide omadused on järgmised: minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 15 %. Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist vähemalt 51 g/l. Veinidel, mille naturaalne alkoholisisaldus on alla 18 mahuprotsendi, on pärast kääritamist väikseim naturaalne alkoholisisaldus 11 mahuprotsenti. Üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 25 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

25

Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.

Veinivalmistuse eritavad

Rikastamine on lubatud vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Veini kääritatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

2.   Istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri.

Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota.

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, on õigus kasutada oma saagi puhul kontrollitud päritolunimetust tingimusel, et täidetud on käesolevas tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

3.   Lõikamine

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi, kuid igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga. Fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 10 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

4.   Koristamine

Viljelustavad

Viinamarjade koristamine toimub käsitsi ja valikuliselt.

5.   Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud

5.2.   Maksimaalne saagikus

30 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule Maine-et-Loire’i departemangu järgmiste kommuunide territooriume: Bellevigne-en-Layon (ainult Thouarcé delegeeritud kommuuni territoorium).

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Chenin B'

8.   Seos(ed)

8.1.

1.   Teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Anjou viinamarjakasvatuspiirkonna keskel ja hõlmab 2021. aastal üksnes Thouarcé delegeeritud kommuuni territooriumi. Selle Maine-et-Loire’i departemangus asuva kommuuni territooriumi jagab kaheks Layoni jõgi. Paremal kaldal paikneb järsku mäekallakut krooniv Bonnezeaux küla. Bonnezeaux küla nimi tuleneb ilmselt rauarikka vee allikatest (bonnes eaux = head veed).

Viinapuuistandused paiknevad kolmel järjestikusel kagu suunas avaneval mäenõlval: La Montagne, Beauregard ja Fesles, mis moodustavad 2 800 meetri pikkuse ja 500 meetri laiuse riba. Mäekülgede kallak on ligikaudu 15–20 %, eriti järsk on Beauregardi läänekülg, samuti ka keskmine mäekülg, mis kannab õigusega nime Montagne (mägi) ja mis algab Petit-Bonnezeaux küla juurest. Neist kolmest selgelt piiritletud mäeküljest põhja pool asub kergelt laineliste pinnavormidega tasandik, mille keskmine kõrgus on 90 meetrit, seejuures voolab Layoni jõgi 29 meetri kõrgusel.

Geoloogiline aluspõhi kuulub Saint-Georges-Sur-Loire’i kihistusse, tegemist on ülemordoviitsiumi kuni alamdevoni ajastutest pärineva kildalise ja liivaka kompleksiga. Kohati, eeskätt Feslesi mäekülje puhul, katab aluspõhja senomaani ladejärgust pärinev kruusa- ja savi või liivsavi kompleks. Kildaline kihind on erosiooni toimel paljastunud, liiv ja savi on jäänud püsima mägede tagakülgedel ja tasandikul. Viinamarja kasvatamiseks kasutatavate selgelt piiritletud kasvatusalade jämedateralised mullad on õhukesed, hallikasrohelise, mõnikord bordoopunase värvusega. Mullastiku veereserv on alla 100 millimeetri, vee läbilaskvus on väga hea.

Geograafilise piirkonna kliima on nõrgalt ookeaniline, sademeid on vähe, piirkonda kaitsevad ookeanilt tuleva niiskuse eest Choletais’le ja Maugesile iseloomulikud kõrgemad pinnavormid. Mäenõlvad on kohati avatud valdavatele kagu- ja lõunatuultele. Aastane sademetehulk on ligikaudu 550–600 millimeetrit, samas kui Choletais’ ja Maugesi piirkonnas võib see ulatuda enam kui 800 millimeetrini. Sademetehulk viinapuu kasvutsükli jooksul on ligikaudu 100 millimeetri võrra väiksem kui departemangu keskmine. Neil nõlvadel kasvav eripärane lõunamaine taimestik annab tunnistust veeressursi vähesusest ja ümbritsevate piirkondadega võrreldes kõrgemast temperatuurist.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjasort „Chenin B“, mis tõenäoliselt pärineb Anjou piirkonnast, on „Bonnezeaux“ viinamarjakasvatusala jaoks äärmiselt sobiv. Tegemist on tugeva sordiga, mille potentsiaal avaldub täielikult vähem viljaka mullaga aladel.

Veinitootjad mõistsid kiiresti, kui huvipakkuv võib olla seda sorti koristada väga küpsena, kasutades erilisi koristusmeetodeid. Krahv Odart märgib oma 1845. aastal ilmunud teoses „Traité des cépages“ (Traktaat viinamarjasortidest): „Sellele tuleb lisada tingimus, et seda koristatakse üksnes üleküpsenult, sellisena, nagu viinamari on kõigi pühakute päeval, kui vihmadest õrnaks muutunud marja kest hakkab maha kooruma“. Seega on üleküpsemine selle viinamarjasordi koristamisel oluline tegur. Jullien täpsustab 1816. aastal ilmunud teoses „Topographie de tous les vignobles connus“ (Kõikide tuntud viinamarjapiirkondade topograafia): „Heades viinamarjaistandustes toimub koristamine mitmes järgus – kahest esimesest koristusetapist pärinevad küpsemad veinid, neist viinamarjadest tehakse veini, mida saadetakse välisriikidesse, kolmandas etapis koristatud viinamarjadest valmistatakse enda tarbitavat veini...“

Põlvkondade jooksul tehtud tootjate tähelepanekud ja analüüsid on viinud „Bonnezeaux“ veinid Anjou piirkonna veinide tippu. Inglise geograaf William Guthrie (1708–1770) märgib 1802. aastal ilmunud teose „Nouvelle Géographie Universelle“ (Uus üldine geograafia) tõlkes: „Anjou veinid võib jagada kolme rühma: esimesse rühma kuuluvad veinid koonduvad Faye, Saint-Lamberti, Rablé, Maligny, Chavagne’i ja Thouarcé küladesse ning sealse veini nimi on Bonnezeaux“ .

„Bonnezeaux“ viinamarjaistanduste mainet on tunnustatud ka edaspidi. Viinapuutäiga seotud kriis pidurdas veinide levikut olulisel määral, varustada suudeti vaid üht kohalikku turgu. Tänu veini „Bonnezeaux“ tootjate aktiivsusele ja süvenemisoskusele ning asjaolule, et nad hoidsid saagikuse madalal ja kasutasid järjestikuseid koristamisetappe, toodi vein tagasi riigisisesele turule enne seda, kui veinikaubandus laienes taas Prantsusmaa piiridest väljapoole. Kontrollitud päritolunimetus „Bonnezeaux“ registreeriti 6. novembril 1951.

8.2.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Neid veine hinnatakse nende jõulisuse poolest. Suurest fermenteeritavate suhkrute sisaldusest tingitud magususele lisandub sageli mitmekülgne puuviljalisus (kuivatatud puuviljad, eksootilised puuviljad, valged õistaimed...), veini värvus on tihtipeale mõnevõrra kuldkollane, selles võib aimata rohekaid varjundeid. Veini happesus, alkoholisisaldus ja teatav õlisus muutuvad aastate jooksul veelgi komplekssemaks.

3.   Põhjuslikud seosed

See viinamarjakasvatuspiirkond, mida iseloomustavad järsud edela suunas avatud nõlvad, väga heade soojusomadustega õhukesed kivised mullad, soodustab viinamarjasordi „Chenin B“ varast kasvutsüklit ja head valmimist. Mäenõlvadel esinevad tuuled ning viinapuude vähene veevarustus koreserikkal mullal võimaldavad seoses marjade puu otsas närtsimise ja kuivamisega nende kontsentratsiooni, mis on selle viinamarjakasvatuspiirkonna jaoks iseloomulik. Tootjad on osanud selle eripäraga kohaneda. Saagikuse hoidmine väga madalal tasemel annab tunnistust viinamarjakasvatajate huvist säilitada viinamarja kvaliteeti.

Viinamarjasordi „Chenin B“ hiline koristamine neil mäenõlvadel, mis toimub mitme järjestikuse etapi jooksul, mille käigus valitakse välja väga küpsed viinamarjad, on võimaldanud „Bonnezeaux“ veinidel saavutada oma suurepärased omadused. Veinide „Bonnezeaux“ ajalugu ja tuntus on lahutamatult seotud Anjou piirkonna ja „Coteaux du Layon“ veinide omaga.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

API

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Marne-et-Loire’i departemangu kommuunidest (vastavalt 2021. aasta ametlikele geograafilistele koodidele):

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou ja Rablay-sur-Layon), Blaison-Saint-Sulpice, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulge-l’Hôpital ja Vauël), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux ja Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (ainult delegeeritud kommuuni Brigné territoorium), Les Garennes-sur-Loire, Lys-Haut-Layon (ainult delegeeritud kommuuni Tigné territoorium), Mozé-sur-Louet, Měrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou, Val-du-Layon.

Märgistus: vabatahtlik teave

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kirjutatakse märgisele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märgistus: geograafiline nimi „Val de Loire“

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse.

Märgistus: väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui see piirkond on – kantud katastrisse, – märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-2bee3ad4-2dc7-4d79-9977-b2e2f0980fbb

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/18

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 34/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Rosé de Loire“

PDO-FR-A0150-AM02

Teate esitamise kuupäev: 14.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

See ei mõjuta määratletud geograafilise piirkonna piire.

Muudetud on koonddokumenti punkte°6 ja 9.

2.   Piiritletud kasvatusala

Lisatud on piiritlemise heakskiitmise juhud.

Muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Tüvedevahelist miinimumkaugust vähendatakse 1 meetrilt 0,90 meetrile.

Muudatuse eesmärk on suurendada viinapuude istutustihedust ilma reavahet muutmata.

Lisatud on ka erisäte viinapuude kohta, mis kasvavad mäeküljel kallakuga üle 10 % ja mille tüvedevaheline kaugus võib olla 0,80 m.

Selle lisamisega võetakse arvesse kõnealustel mäekülgedel kasvavaid viinapuid, mille puhul on kasutatud eri istutustehnikaid (pigem nõlvaga paralleelne kui nõlvaga risti jääv istutus).

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

4.   Lõikamine

Lõikamistehnikaid on ühtlustatud nendega, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul.

Ühtlustamine peaks aitama suurendada töötajate oskuasteavet ja lihtsustama kontrolli. Tehud muudatus peaks aitama viinamarjakasvatajatel tulla toime üha hiljem esinevate külmadega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seost piirkonnaga muudetakse, asendades viite aastale 2018 viitega aastale 2021 ning muutes kommuunide arvu tulenevalt kommuunide ühinemisest.

Muudetakse koonddokumendi punkti 8.

6.   Märgistus

Lisatud on täpsustus vabatahtlikke märkeid käsitleva õigusraamistiku kohta.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

7.   Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on kustutatud.

Lisatud on üleminekumeede selliste kommuunide jaoks, kus maatüki piiritlemine kiideti heaks novembris 2020.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

8.   Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadis on tehtud teatab hulk redaktsioonilisi muudatusi.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

9.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Rosé de Loire

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Veinid on kuivad roosad vaiksed veinid, mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

| — | Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,5 mahuprotsenti.

| — | Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist vähem kui kolm grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

—

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist vähem kui kolm grammi liitri kohta.

| — | Veinide üldhappesuse näitaja on enne pakendamist 91,84 milliekvivalenti liitri kohta või vähem. |
| --- | --- |

—

Veinide üldhappesuse näitaja on enne pakendamist 91,84 milliekvivalenti liitri kohta või vähem.

| — | Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti. Lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on määratud kindlaks Euroopa Liidu õigusaktidega. |
| --- | --- |

—

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti. Lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on määratud kindlaks Euroopa Liidu õigusaktidega.

„Rosé de Loire“ on kuiv vein. Üldiselt on see vein lõheroosa värvusega. Õrnas aroomis on sageli kirsi- ja maasikanoote. Suus on vein täidlane, värske, ümar ja harmooniline. Värske ja janukustutav vein tekitab joojas küpsesse vilja hammustamise tunde ning kogu veini eripära tasub hinnata, kui vein on noor.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   
  Veinivalmistuse eritavad

1.   Istutustihedus – ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri. Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota. Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, on õigus kasutada oma saagi puhul kontrollitud päritolunimetust tingimusel, et täidetud on tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri.

2.   Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi, kuid igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga. Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel 2 täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Toestatud taimede kõrgus on vähemalt 0,6 korda sama suur kui ridade vaheline kaugus, toestatud taimede kõrgust mõõdetakse alates lehtede alumisest piirist (maapinnast vähemalt 0,40 meetri kõrgusel) kuni nende ülemise lõikeääreni (toestuse ülemisest nöörist vähemalt 0,20 meetri kõrgusel).

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, tuleb lisaks täita järgmisi toestuseeskirju: toestuspostide minimaalne kõrgus maapinnast peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestus koosneb 4 nöörireast; ülemise toestustraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

3.   Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

4.

Veinivalmistuse eritavad

Nende veinide korral on veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

72 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ);

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (ainult Langeais’ delegeeritud kommuuni territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (ainult Langeais’ delegeeritud kommuuni territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Contres ja Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chambon-sur-Cisse ja Molineuf territoorium) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (ainult Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (ainult Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium). |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Contres ja Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chambon-sur-Cisse ja Molineuf territoorium) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (ainult Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (ainult Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium).

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

| | ’Cabernet Franc N' |
| --- | --- |

’Cabernet Franc N'

| | ’Cabernet-Sauvignon N' |
| --- | --- |

’Cabernet-Sauvignon N'

| | ’Gamay N' |
| --- | --- |

’Gamay N'

| | ’Grolleau N' |
| --- | --- |

’Grolleau N'

| | ’Grolleau gris G' |
| --- | --- |

’Grolleau gris G'

| | ’Pineau d'Aunis N' |
| --- | --- |

’Pineau d'Aunis N'

| | ’Pinot noir N' |
| --- | --- |

’Pinot noir N'

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub lainjal platool, mis on geoloogiliselt osa Armorica mäemassiivi eelmäestiku paleosoikumi aegkonnast pärinevatest formatsioonidest ja hilisematest, mesosoikumi aegkonnast pärinevatest formatsioonidest ning vähemal määral ka tertsiaari aegkonnast pärinevatest formatsioonidest (Pariisi nõo edelapoolne äär). Piirkond kulgeb Loire’i ja selle lisajõgede (Vienne, Indre ja Cher) ääres umbes 200 km ulatuses. 2021. aastal hõlmas piirkond 226 kommuuni, millest mõned on tuntud oma losside poolest.

Viinamarjakasvatuseks kasutatavatel läänepoolsetel aladel on kiltkivipinnas või savine kiltkivipinnas ning idapoolsetel savine lubjakivipinnas (Cenomani, Turoni, Santoni ja eotseeni ajavahemikud). Turoni geoloogiline iga on oluline. Selle ea jooksul tekkis tuffi kivim, mille kaevandamine arvukates karjäärides võimaldas ehitada Loire’i lossid ja üldisemalt kogu piirkonna ehitiste kogumi ning tekitas niiviisi lugematuid õõnsusi. Nendest karjääridest on saanud ühtlase temperatuuri ja õhuniiskusega keldrid, kus kasvatatakse seeni ja säilitatakse veine. Kõigile piirkonna pinnastele on omased mõõdukad kasutatavad veevarud ja hea veeläbilaskevõime.

Tegemist on merelise kliimaga. Idapoolses ääres asuvat Sologne'i viinamarjakasvatuspiirkonda mõjutab siiski rohkem mandriline kliima ja seal on aastane sademete hulk veidi suurem kui ülejäänud geograafilises piirkonnas, jäädes vahemikku 550–650 millimeetrit. Läänes, kus merelise kliima mõju on kõige tugevam, on temperatuurid ühtlased, talved pehmed ja suvekuumus mõõdukas. Idapool kipub temperatuuride vahemik seevastu suurem olema. Üldiselt reguleerib temperatuure Loire’ist ja selle lisajõgedest koosnev jõgikond.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatuse ajalugu on suhteliselt pikk ja seotud arvukate kloostrite arenguga. Püha Gregorius Toursist märkis oma teoses „Prantsusmaa ajalugu“ („Histoire de France“), et VI sajandil oli viinamarjakasvatus selles piirkonnas väga levinud ja et kui viinamarjad olid küpsed, kasutati lindude jahtimiseks nn trakette. XV sajandil saabus Bretoni viinamarjasort, mis pole ei midagi muud kui Bordelais’st pärit viinamarjasort 'Cabernet Franc N', ning tootjad hakkasid valmistama uut roosat veini, mida nimetati sellal klaretiks (clairet) ja millele on iseloomulik marjalõhn. Esimesed ajaloolised andmed on seotud sellega, et Saumuri elanikud annetasid Bretagne’i hertsog Jean V-le kaks busse (keskaegne Prantsuse mõõtühik vedelikele, kahe sellise ühiku maht on kokku 536 liitrit) täit klaretti.

Veidi idapool toodeti ka Touraine’i provintsis roosat veini. Mõned Loire’i jõe paremal kaldal asuvad kommuunid saavutasid nende veinide abil teatava tuntuse. Blois’, Azay-le-Rideau’ ja Meslandi viinamarjaistandused olid suured tootjad. Cinq-Mars-La-Pile’i kommuuni veinid said tuntuks ja kohalik viinamarjasort 'Grolleau N' arenes jõudsalt. XIX sajandi alguses oli viimane väga levinud Anjous, eelkõige Thouarcé ja Brissaci kantonites.

Geograafilise piirkonna ulatus soodustab tänu selle pinnaste ja kliima mitmekesisusele viinamarjasortide mitmekülgsust. Anjous istutatakse peamiselt viinamarjasorte 'Cabernet Franc N', 'Cabernet-Sauvignon N', 'Grolleau N' ja 'Grolleau Gris G'. Loire jõe paremal kaldal Touraine’is kasvatatakse väga palju viinamarjasorti 'Grolleau N'. Samuti kasvatatakse viinamarjaistandustes viinamarjasorti 'Gamay N' ning vähemal määral viinamarjasorti 'Pineau d'Aunis N' ja kohati viinamarjasorti 'Pinot Noir N'.

XX sajandi alguses hakati Anjous tootma suures koguses rouget tüüpi roosat veini ja Touraine’s vin gris tüüpi veini. 1970ndate alguses taotlesid Val de Loire’i tootjad selle kuiva roosa veini tunnustamist, sest soovisid veini mainet tugevdada ja säilitada selle identiteeti. Kontrollitud päritolunimetust „Rosé de Loire“ tunnustati 1974. aastal.

8.2.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

„Rosé de Loire“ on kuiv vein. Üldiselt on see vein lõheroosa värvusega. Õrnas aroomis on sageli kirsi- ja maasikanoote. Suus on vein täidlane, värske, ümar ja harmooniline. Värske ja janukustutav vein tekitab joojas küpsesse vilja hammustamise tunde ning kogu veini eripära tasub hinnata, kui vein on noor.

3.   Põhjuslikud seosed

Suur jõgikond, mille moodustavad Loire'i, Vienne'i, Cheri ja Indre'i jõed, on aja jooksul suuresti kujundanud lainelist platood, mille kõvad kivimid pärinevad paleosoikumi aegkonnast ning pehmed kivimid mesosoikumi ja tertsiaari aegkondadest. Kiriku mõjutusel rajati sinna keskajal viinamarjaistandused ning Anjou ja Touraine’i viinamarjaistandused kujunesid jõe ja selle lisajõgede ääres välja peaaegu 200 km pikkusel alal.

Aja jooksul on tootjad hakanud idapoolsetel aladel eelistama viinamarjasortide 'Cabernet Franc N' ja 'Grolleau N' istutamist, samas kui läänepoolsetel aladel on tootjad istutanud eelkõige viinamarjasorte 'Gamay N' ja 'Pineau d’Aunis N'. Nende valikuid selgitavad geograafilise piirkonna ülesehitus ja kliima. Viinamarjasordid on mitmekülgsetes tootjatele kättesaadavates viinamarjade kasvatustingimustes loomulikult juurdunud. Kasutusmeetodeid arvesse võttes kasutatakse viinamarjade kasvatamiseks ainult selliseid hea veeläbilaskevõimega alasid, mille pinnas on savisest lubjakivist või kiltkivist.

Värskete, ainulaadsete, hõrkude ja väikese alkoholisisaldusega Rouget ja vin gris tüüpi veinide tootmine arenes seega välja XX sajandi alguses. Põlvkondade jooksul tõstavad tootjad esile oma toodangu ainulaadseid omadusi, mis väljendub ühest küljest aroomi potentsiaali arengut soodustavate segude valimises ning teisest küljest taimede optimaalses hooldamises ja nende tootmispotentsiaali ärakasutamises, mis kajastub viinapuude ranges kasvatusstiilis.

Sellise tootmisviisi edu tipp saabus 1974. aastal kontrollitud päritolunimetuse „Rosé de Loire“ tunnustamisega. Tootjate dünaamilisus ja oskusteave ning nende ajalooline pühendumus Loire’i äärsele veinimaastikule säilitavad selle kontrollitud päritolunimetuse saavutatud kuulsust, mis on olnud pärast tunnustuse saamist väga edukas.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse.

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse, — märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähemärkide suurus ei tohi olla ületada (ei kõrguses ega laiuses) poolt tähemärkide suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus. API

Õigusraamistik

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise ja valmistamisega, hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Indre'i departemang: Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles-en-Berry; |
| --- | --- |

—

Indre'i departemang: Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles-en-Berry;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse, Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Le Controis-en-Sologne (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Feings, Fougères-sur-Bièvre ja Ouchamps), Cormeray, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Le Controis-en-Sologne (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Feings, Fougères-sur-Bièvre ja Ouchamps), Cormeray, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a21d352f-67ba-47df-a154-3ca40f598bb4

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/26

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2023/C 34/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1)

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Rosé d’Anjou“

PDO-FR-A1007-AM02

Teate esitamise kuupäev: 11.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

See ei mõjuta määratletud geograafilise piirkonna piire.

Muudetakse koonddokumenti punkte 6 ja 9.

2.   Piiritletud kasvatusala

Muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Samas reas olevate tüvede omavahelist miinimumkaugust vähendatakse ühelt meetrilt 0,90 meetrini.

Muudatuse eesmärk on suurendada viinapuude istutustihedust ilma reavahet muutmata.

Lisatud on ka erisäte viinapuude kohta, mis kasvavad mäeküljel kallakuga üle 10 % ja mille vähim tüvedevaheline kaugus võib olla 0,80 m.

Selle lisamisega võetakse arvesse kõnealustel mäekülgedel kasvavaid viinapuid, mille puhul on kasutatud eri istutustehnikaid (pigem nõlvaga paralleelne kui nõlvaga risti jääv istutus).

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

4.   Lõikamine

Lõikamistehnikaid on ühtlustatud nendega, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul.

Ühtlustamine peaks aitama parandada töötajate oskusteavet ja lihtsustama kontrolli. Tehtud muudatus peaks aitama viinamarjakasvatajatel tulla toime üha hiljem esinevate külmadega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

5.   Seos piirkonnaga

Seost piirkonnaga muudetakse, asendades viite aastale 2018 viitega aastale 2021 ning muutes kommuunide ühinemisest tulenevalt kommuunide arvu.

Muudetakse koonddokumendi punkti 8.

6.   Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on välja jäetud.

Lisatud on üleminekumeede seoses kasvatusala uue piiritlemisega teatavate kommuunide puhul.

Koonddokumenti ei muudeta.

7.   Märgistus

Märgistamiseeskirju on täpsustatud Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

8.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

9.   Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadis on tehtud teatav hulk redaktsioonilisi muudatusi.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Rosé d’Anjou

2.   Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on rahulike roosade veinidega, mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,50 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist on vähemalt seitse grammi liitri kohta.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega, seejuures võib märkega „primeur“ (värske) või „nouveau“ (noor) pakendamata veini partiide puhul lenduvate hapete üldsisaldus olla kuni 10,2 milliekvivalenti liitri kohta.

Veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on enamal või vähemal määral magusad. Nende lõhna- ja maitsebukett on intensiivne ning selles ilmnevad vastava viinamarjasordi eripärad. Igal juhul on lõhnas ja maitses tunda puuviljade (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne) varjundeid. Maitses on oskuslikult ühendatud värskus ja täidlus. Veinidel on tugev järelmaitse.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri. Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota.

Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

2.   Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi, kuid igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga.

Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel kaks täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestamisvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestamine hõlmab nelja toestamistraatide rida; ülemise toestamistraadi kõrgus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

3.   Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

4.   Veinivalmistuse eritavad

Aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

5.2.   Maksimaalne saagikus

75 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust „Rosé d’Anjou“ kanda võivate veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endine Thouarsi kommuun), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endine Thouarsi kommuun), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire et Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière et Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies et Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine et Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire et Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière et Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies et Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine et Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet franc N'

’Cabernet-Sauvignon N'

’Cot N – Malbec'

’Gamay N'

’Grolleau N'

’Grolleau gris G'

’Pineau d’Aunis N'

8.   Seos(ed)

1.   Teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub kahel suurel geoloogilisel kihistul ning hõlmab peamiselt jõgede kaldaid ja mõnda platood: lääne pool on tegemist eelkambriumist ja paleosoikumist pärineva aluskorraga, mis on seotud Armorikaani mäemassiiviga; ida pool katab vanemat aluskorda Pariisi tasandiku mesosoikumist ja kainosoikumist pärinev kiht. Selline geoloogiline eripära eristab geograafilise piirkonna läänepoolset osa, mida iseloomustab kildade, eeskätt kohaliku nimega Anjou noir (must Anjou) kiltkivi esinemine, geograafilise piirkonna idaosast, millele on iseloomulik lubitufi esinemine (Saumur), mida kutsutakse kohaliku nimega Anjou blanc (valge Anjou).

Ajalooliselt endise Anjou provintsiga seotud geograafiline piirkond hõlmab 2021. aastal Maine-et-Loire’i departemangu lõunapoolset osa (68 kommuuni) ning Deux-Sèvres’i (11 kommuuni) ja Vienne’i departemangude (9 kommuuni) põhjapoolset äärt.

Viinamarjakasvatuseks täpselt piiritletud kasvatusalade mullad kuuluvad erinevatesse geoloogilistesse formatsioonidesse. Vaatamata nende suurtele erinevustele, on üldiselt tegemist väheviljakate ja mõõduka veevaruga muldadega, millel on hea soojusrežiim.

Geograafilise piirkonna kliima on mõõdukalt ookeaniline, temperatuurierinevused on küllalt väikesed, mis on tingitud ühelt poolt Atlandi ookeani suhtelisest lähedusest ja teiselt poolt Loire’i jõe ja selle lisajõgede temperatuuri reguleerivast mõjust, samuti ka asjaolust, et viinamarjakasvatused asuvad mäenõlvadel. Tuntud on väljend „Angersi mahe kliima“, mis iseloomustab kõige paremini selle piirkonna talve ning pikka kevadet ja sügist, suved võivad samas olla küllaltki palavad. Põhja-lõuna- ja lõuna-ida-suunalised pinnavormid moodustavad kaitse sageli niiskust toovate läänetuulte eest. Geograafiline piirkond on seega väheste sademetega ala, millele on iseloomulik fööni toime, ookeani niiskuse eest pakuvad kaitset kõrgemad Choletais’ ja Mauges’i alad. Aastane sademetehulk on suurusjärgus 585 millimeetrit, samas kui Choletais’ piirkonnas võib see ulatuda ligi 800 millimeetrini.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatuse olemasolu Anjou piirkonnas on teada juba alates I sajandist pKr ning sellega on seal tegeletud pidevalt. Viinamarjakasvatuse õitsengust annavad tunnistust järgmised Apolloniuse poeemi read (VI sajand): „Mitte kaugel Bretagne’ist asub kaljul linn, kus on rikkalikult Cerese ja Dionysose ande ja mis on oma nime Andegave (Angers) saanud kreeka keelest“. Kuigi Angersi piirkonna viinamarjakasvatus arenes kogu keskaja jooksul Loire’i jõe kallastel ja Angersi linna ümbruses asuvate kloostrite juures edasi, muutus piirkond tõeliselt kuulsaks alates XII ja XIII sajandist. Henri II ja Akvitaania Eleanori valitsusaja õitseng võimaldas Anjou veinidel jõuda kõige suursugusematele laudadele.

Tootmine arenes märkimisväärselt alates XVI sajandist seoses Hollandi kaupmeeste saabumisega, kes otsisid veini oma kodumaa ja asumaade jaoks. Hollandlased tõid piirkonda sisse suuri rahasummasid ja kaubanduse maht muutus XVIII sajandiks nii suureks, et transpordi edendamiseks muudeti geograafilist piirkonda läbiv Layoni jõgi laevatatavaks. Anjou veinide hea maine on samas tekitanud soovi saada kasumit ning veinide suhtes on kehtestatud mitu maksu (transpordimaks, sadamamaks, kauplemismaks, jaemüügimaks, läbiveomaks jne), mis avaldasid kaubandusele väga negatiivset mõju. Vendée sõjad laostasid viinamarjakasvatusala täielikult. Õitsenguperiood saabus uuesti XIX sajandi kestel. 1881. aastal hõlmas viinamarjakasvatusala 45 000 hektarit, millest pärast viinapuutäide invasiooni oli 1893. aastal järele jäänud 10 000 hektarit.

Veini „Anjou“ tuntus põhineb eeskätt viinamarjasordist „Chenin B“ valmistatavatel valgetel veinidel. Kuid pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi hakati üha rohkemates istandustes kasvatama ka viinamarjasorti „Cabernet franc N“ ja veidi hiljem ka sorti „Cabernet-Sauvignon N“. XX sajandi algul keskenduti eeskätt rouget valmistamisele; see on kohalik nimetus kerge punase veini kohta, mida tarbiti kohvikutes ja mis tähistab Angersi piirkonna veinitööstuse muutumise esimest etappi. Segatuna nõrga värvusega nn clairet-tüüpi veini andvate viinamarjasortidega „Grolleau N“ ja „Grolleau gris G“ ning mõnikord viinamarjasortidega „Gamay N“ ja „Pineau d’Aunis N“, arendati välja suuremahuline legendaarsete roosade veinide tootmine, mida tuntakse kontrollitud päritolunimetuste „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ all. Selle ümberkorralduse teine etapp tugineb tootjate kogemustele piirkonna taimekoosluse haldamisel. Vaatlused ja analüüsid, mille abil otsiti viinamarjasordi ja selle kasvatusalade optimaalset vastavusse viimist, viinamarjakoristuse meetodite pakutavate võimaluste tundmaõppimine ja veini valmistamise meetodite rakendamine soodustasid alates 1960. aastatest punaste veinide tootmise arengut.

2.   Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Roosad veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on suurema või väiksema magususega. Nende lõhna- ja maitsebukett on intensiivne ning selles ilmnevad vastava viinamarjasordi eripärad. Igal juhul on lõhnas ja maitses tunda puuviljade (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne) varjundeid. Maitses on oskuslikult ühendatud värskus ja täidlus. Veinidel on tugev järelmaitse.

3.   Põhjuslikud seosed

Suhteliselt põhjapoolne iseloomuliku maastikuga asukoht koos mahedapoolse kliima ning eripäraste geoloogiliste tingimuste ja mullastikuga annab neile veinidele maitseomadused, mis väljenduvad eeskätt nende värskuses.

Erinevad geoloogilised ja mullastikuga seotud tingimused pakuvad erinevaid viinamarjakasvatustingimusi, mis võimaldavad igal tootjal leida kõikide kasutatavate viinamarjasortide jaoks optimaalsed tingimused nende omaduste väljatoomiseks. Veinivalmistajate viinapuuistandusi käsitlev vaatlus- ja analüüsitegevus võimaldab määrata kindlaks õige asukoha viinapuude istutamiseks.

Kui liiva ja kruusa sisaldava mullaga küngastel kasvatatakse viinamarjasorte 'Grolleau N', „Grolleau Gris G“ või „Pineau d’Aunis N“, millest valmistatakse puuviljalisi roosasid veine, siis sortidele „Cabernet franc N“ ja „Cabernet-sauvignon N“ sobib paremini hea veevarustusega õhukese kihina paiknev muld või pruunmuld, ning tulemuseks on ümaramad ja heade lõhnaomadustega roosad veinid.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

API

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja kontrollitud päritolunimetust „Rosé d’Anjou“ kanda võiva veini valmistamise osas, hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava märke „primeur“ (värske) või „nouveau“ (noor) vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kirjutatakse märgisele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse.

Veinide esitlemisel ja nende märgistusel ei ole lubatud kasutada mõistet „Cabernet“ või viidet viinamarjasordi „Cabernet-Sauvignon N“ või „Cabernet franc N“ kasutamisele.

Märkega „primeur“ (värske) või „nouveau“ (noor) varustatud veinide märgistusel peab olema näidatud veini aastakäik.

Veinide etiketil võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on – kantud katastrisse; – märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cea1d3f7-577f-445e-9e58-b708a8d13eb8

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 30.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 34/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 34/33

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 34/11)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Grebbestadostron“

ELi nr: PDO-SE-02819 — 30.11.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Grebbestadostron“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Rootsi

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   
  Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   
  Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud tähisega „Grebbestadostron“ tähistatakse loodusest korjatud söödavaid elusaustreid (Ostrea edulis).

Tootel „Grebbestadostron“ on järgmised omadused.

Füüsilised omadused

Kuju:

Tilgalaadne ringjas kuju, mis meenutab painutatud, kuid mitte kokkusurutud sõrmedega käepealset. Teine külg on sile. Ringsed, vormitud, lehvikuna hargnevad mustrijooned, mis saavad alguse austri veidi teravamast osast.

Suurus:

Läbimõõt: 7–15 cm

Kaal: 100–150 grammi

Organoleptilised omadused

Austrikarpide värvus:

| | Väljastpoolt: varieerub sõltuvalt sellest, kui sügaval austrid elavad. Valgusrohkes madalamas vees on austrid rohekas-valged. Sügavamas vees on värvitoon sügavam, lillakam. |
| --- | --- |

Väljastpoolt: varieerub sõltuvalt sellest, kui sügaval austrid elavad. Valgusrohkes madalamas vees on austrid rohekas-valged. Sügavamas vees on värvitoon sügavam, lillakam.

| | Seestpoolt: lillakate toonidega pärlmuttervalge. Karbi servad on smaragdrohelistes toonides. |
| --- | --- |

Seestpoolt: lillakate toonidega pärlmuttervalge. Karbi servad on smaragdrohelistes toonides.

Austriliha värvus

| | Heledad liivatoonid (NCS[1] S2010-Y10R). Tumedamad Sienna pruuni toonid (NCS S6005-Y80R). Liha on kullakat ookrikarva ((NCS S3030-Y20R). Lihal on läige, mis meenutab läbipaistmatute meduuside oma. |
| --- | --- |

Heledad liivatoonid (NCS[1] S2010-Y10R). Tumedamad Sienna pruuni toonid (NCS S6005-Y80R). Liha on kullakat ookrikarva ((NCS S3030-Y20R). Lihal on läige, mis meenutab läbipaistmatute meduuside oma.

Maitse:

| | soolvesi, mineraalid, merevetikad ja umami, veidi pähkline. Kauapüsiv täidlane umami ja mineraalsoola järelmaitse. |
| --- | --- |

soolvesi, mineraalid, merevetikad ja umami, veidi pähkline. Kauapüsiv täidlane umami ja mineraalsoola järelmaitse.

Lõhn:

värskele merele omane, mineraalid koos merevetikate ja värske kalaga.

Tekstuur:

tihke ja täidlane. Austri eri osades tekstuur erineb alates tihkest kuni üsna pehmeni.

Suus tekkiv tunne:

saab erilise elamuse, sest kogu auster süüakse tavaliselt elusalt ühe korraga. Austril on rikkalik ja täidlane, tugevasti merehõngu meenutav maitse.

Keemilised omadused (100 g austriliha kohta):

| | vesi: 80–83 g, |
| --- | --- |

vesi: 80–83 g,

| | valgusisaldus: 9,3–9,9 g, |
| --- | --- |

valgusisaldus: 9,3–9,9 g,

| | süsivesikud: 2–4 g, |
| --- | --- |

süsivesikud: 2–4 g,

| | soolasisaldus: 0,25–0,35 g, |
| --- | --- |

soolasisaldus: 0,25–0,35 g,

| | rasvasisaldus: 2,0–2,4 g, |
| --- | --- |

rasvasisaldus: 2,0–2,4 g,

millest:

| — | küllastunud rasvhapped: 0,5–0,6 g, |
| --- | --- |

—

küllastunud rasvhapped: 0,5–0,6 g,

| — | monoküllastumata rasvhapped: 0,2–0,3 g, |
| --- | --- |

—

monoküllastumata rasvhapped: 0,2–0,3 g,

| — | polüküllastumata rasvhapped: 0,5–0,7 g,
  millest:






  — | oomega-6: 0,05–0,09 g, |
| --- | --- | --- |

—

polüküllastumata rasvhapped: 0,5–0,7 g,

millest:

—

oomega-6: 0,05–0,09 g,

| — | oomega-3: 0,50–0,65 g, |
| --- | --- |

—

oomega-3: 0,50–0,65 g,

vitamiinid:

| | tiamiin: 0,10–0,15 mg, |
| --- | --- |

tiamiin: 0,10–0,15 mg,

| | riboflaviin: 0,15–0,20 mg, |
| --- | --- |

riboflaviin: 0,15–0,20 mg,

| | niatsiin: 2,0–3,9 mg, |
| --- | --- |

niatsiin: 2,0–3,9 mg,

| | B6-vitamiin: 0,1–0,2 mg/100 g, |
| --- | --- |

B6-vitamiin: 0,1–0,2 mg/100 g,

| | E-vitamiin: 0,9–1,1 mg, |
| --- | --- |

E-vitamiin: 0,9–1,1 mg,

mineraalained:

| | kaltsium: 80–90 mg, |
| --- | --- |

kaltsium: 80–90 mg,

| | fosfor: 140–160 mg, |
| --- | --- |

fosfor: 140–160 mg,

| | raud: 5,5–6,5 mg, |
| --- | --- |

raud: 5,5–6,5 mg,

| | magneesium: 25–30 mg, |
| --- | --- |

magneesium: 25–30 mg,

| | kaalium: 110–130 mg, |
| --- | --- |

kaalium: 110–130 mg,

| | tsink: 45–50 mg. |
| --- | --- |

tsink: 45–50 mg.

| [1] | NCR = Natural Color System (loomulik värvisüsteem). |
| --- | --- |

[1]

3.3.   
  Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Austrid „Grebbestadostron“ elatuvad peamiselt mikrovetikatest suurusega 20–30 μm, kuid võivad süüa ka suuremaid osakesi, nagu zooplankton ja kalamari.

3.4.   
  Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   
  Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

---

3.6.   
  Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

---

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Austri „Grebbestadostron“ tootmispiirkond koosneb Grebbestadi põhja- ja lõunapoolsetest saarestikest, st Bohusläni saarestiku osad, mis jäävad Luri, Tanumi, Fjällbacka ja Kville piirkonda. Merel on piirkonna välispiiriks lähtejoon. Tootmispiirkond hõlmab ranniku seda osa, mis asub 5 km raadiuses rannajoonest.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Grebbestadostron“ omadused tulenevad loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust.

Toote eripära

„Grebbestadostron“ on söödav auster, mis kasvab Grebbestadi põhja- ja lõunapoolsete saarestike looduslikel austripankadel. „Grebbestadostron“ kasvab aeglaselt, sest tootmispiirkonnas on vesi külm, suhteliselt toitainevaene ja vähese soolsusega. Austril kulub seadusjärgse vähima saagikoristussuuruseni jõudmiseks 3–5 aastat. Aeglane kasv mõjutab austri organoleptilisi omadusi.

Võrreldes piirkonnas elava kiiresti kasvava invasiivse Suure hiidaustriga (Magallana gigas) on aeglasti kasvaval austril „Grebbestadostron“ palju intensiivsem ja täidlasem maitse ning märgatavamad ja esile kerkivamad mineraalide ja umami maitsevarjundid. Tootel „Grebbestadostron“ on ka hoopis kauapüsivam ja intensiivsem järelmaitse. Liha on tihkem kui austril M. gigas, mistõttu on see ka hammustamisel sitkem.

Looduslikud tegurid:

Toote „Grebbestadostron“ omadused sõltuvad tootmispiirkonna looduslikest tingimustest.

„Grebbestadostron“ kuulub söödava austri (O. edulis) Rootsi populatsiooni. Populatsiooni suuruseks hinnatakse umbes 40 miljonit isendit. Tänu vahemaast tulenevale eraldatusele ning evolutsioonilisele kohanemisele muu hulgas vee temperatuuri ja soolsusega erineb austri O. edulis Rootsi populatsioon geneetliselt neist söödava austri populatsioonidest, kes elavad Atlandi ookeani lõunapoolsemates osades. Populatsiooni sees on siiski geneetilisi erinevusi vähem kui lõunapoolsemates populatsioonides.

Austri O. edulis Rootsi populatsiooni suhteliselt hea seisund tuleneb peamiselt sellest, et püügiõigused on eraomandis, korjamine on väikesemahuline ja vesi on vaba parasiitidest (M. mackini).

Tootmispiirkonnas on vesi suhteliselt külm (pinnavee keskmine temperatuur aastas on umbes 8–10 °C) ja soolasisaldus on väike (keskmiselt 2,7 %), mis tähendab, et toote „Grebbestadostron“ tootmiseks korjatud austrite elukoht on liigi levila piiridel.

Toote „Grebbestadostron“ tootmispiirkonnas mõjutab vete toitainetingimusi suuresti Läänemere pinnahoovus. Toitesoolade fosfor ja lämmastik sisaldus on väike (keskmiselt 0.8 μM ja 20 μM), mis piirab austrite põhitoidu ehk mikrovetikate kasvu.

Toote „Grebbestadostron“ tootmispiirkonna looduslikud olud (kaitset pakkuvad asukohad, sügavus, õiget liiki merepõhjad, õige kalle ja paiknemissuund) loovad austrite tootmiseks head tingimused.

Toote „Grebbestadostron“ tootmiseks korjatud austrid kasvavad poolkõvadel settepõhjadel, mis on kaldega kuni 45° ja kuni ligi 10 meetri sügavusel. Sügavamal on merepõhjad mudasemad. Sellistel põhjadel austrid hästi ei kasva. Samuti ei kasva nad hästi ka ida poole suunatud merepõhjadel.

Austripanki kaitsevad avamere lainete ja tuulte eest Grebbestadi põhja- ja lõunapoolsete saarestike väljaspoolseimad saared.

Inimtegurid:

Austrikorjajate teadmised söödava austri elutalitlusest ja -tsüklist ning tootmispiirkonna vee- ja merepõhjatingimustest, aga ka austripopulatsiooni majandamine looduslikel austripankadel on väga tähtis nii toote „Grebbestadostron“ saadavuse kui ka kvaliteedi seisukohast.

Austrit „Grebbestadostron“ korjatakse ainulaadsel viisil, ettevaatlikult, mis aitab ka kaasa selle toote iseloomulikule kvaliteedile. Austreid võivad korjata vaid vees sumpavad kalurid võrkudega või kogenud sukeldujad käsitsi. Enamiku austreid korjavad sukeldujad käsitsi. Kuna sukeldujad ei häiri merepõhjal olevat materjali, mõjutab austrite „Grebbestadostron“ korjamine vähe austripankadele jäävaid austreid, kes filtreerivad tootmispiirkonna puhast ja selget vett.

Korjata tohib vaid 70 000 austrit „Grebbestadostron“ aastas, millega kantakse suurt hoolt söödava austri püsimajäämise ja seega toote „Grebbestadostron“ edasise säilimise eest. Austri „Grebbestadostron“ korjamisega seoses võtavad kalurid mitmesuguseid abinõusid tootmispiirkonna austripankade hooldamiseks.

Austrid, mis kasvavad üksteise peal suurtes kogumites, eraldatakse üksteisest ning jaotatakse suuremale alale laiali, et kõigil austritel oleks hea juurdepääs toitainetele ja seega paremad ellujäämisvõimalused. Väikesed austrid, mis kasvavad korjatud austrite „Grebbestadostron“ peal, eraldatakse käsitsi nende pealt maha, neid hoitakse ja need asetatakse austripankadele tagasi. Et mitte soodustada invasiivse Suure hiidaustri (Magallana gigas) levikut, eemaldatakse selle liigi väikesed isendid enne austrite austripankadele tagasipanemist.

Et liik O. edulis saaks paljuneda, ei korjata Austrit „Grebbestadostron“ söödava austri paljunemisperioodil juulis-augustis.

Tänu kalurite abinõudele ja hoolele austri „Grebbestadostron“ korjamisel suureneb söödava austri populatsioon tootmispiirkonnas tasapisi.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/foretag-regler-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktbeskrivning_grebbestadostron_2022_03_31.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---