# Europeiska unionens C 79/2 ma

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 79 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången2 mars 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 79

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången2 mars 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 152:a plenarsession, 30.11.2022–1.12.2022 |
| 2023/C 79/01 | Resolution från Europeiska regionkommitén om Europeiska kommissionens arbetsprogram och ReK:s politiska prioriteringar för 2023 | 1 |
| 2023/C 79/02 | Resolution från Europeiska regionkommittén om Europaåret för kompetens 2023 | 8 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 152:a plenarsession, 30.11.2022–1.12.2022 |
| 2023/C 79/03 | Yttrande från Europeiska regionkommittén ” – Att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott | 12 |
| 2023/C 79/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s strategi för hållbara och cirkulära textilier | 17 |
| 2023/C 79/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen | 23 |
| 2023/C 79/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ungdomspolitikens framtid i EU – reflektion kring ungdomspolitiken och integrering av ett ungdomsperspektiv i samband med Europaåret för ungdomar 2022 | 30 |
| 2023/C 79/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förstärkt sammanhållningspolitiskt stöd till regioner med geografiska och demografiska nackdelar (artikel 174 i EUF-fördraget) | 36 |
| 2023/C 79/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Små stadsområden som nyckelaktörer när det gäller att hantera en rättvis omställning | 44 |
| 2023/C 79/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny europeisk agenda för innovation | 51 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 152:a plenarsession, 30.11.2022–1.12.2022

2023/C 79/01

Resolution från Europeiska regionkommitén om Europeiska kommissionens arbetsprogram och ReK:s politiska prioriteringar för 2023

1

2023/C 79/02

Resolution från Europeiska regionkommittén om Europaåret för kompetens 2023

8

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 152:a plenarsession, 30.11.2022–1.12.2022

2023/C 79/03

Yttrande från Europeiska regionkommittén ” – Att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott

12

2023/C 79/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s strategi för hållbara och cirkulära textilier

17

2023/C 79/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen

23

2023/C 79/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ungdomspolitikens framtid i EU – reflektion kring ungdomspolitiken och integrering av ett ungdomsperspektiv i samband med Europaåret för ungdomar 2022

30

2023/C 79/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förstärkt sammanhållningspolitiskt stöd till regioner med geografiska och demografiska nackdelar (artikel 174 i EUF-fördraget)

36

2023/C 79/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Små stadsområden som nyckelaktörer när det gäller att hantera en rättvis omställning

44

2023/C 79/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny europeisk agenda för innovation

51

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 152:a plenarsession, 30.11.2022–1.12.2022 |
| 2023/C 79/10 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Laglig migration: Att locka kompetens och talang till EU | 59 |
| 2023/C 79/11 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Översyn av systemet för geografiska beteckningar | 74 |
| 2023/C 79/12 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Nästa generation av egna medel för EU:s budget | 99 |

III   Förberedande akter

Regionkommittén

ReK:s 152:a plenarsession, 30.11.2022–1.12.2022

2023/C 79/10

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Laglig migration: Att locka kompetens och talang till EU

59

2023/C 79/11

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Översyn av systemet för geografiska beteckningar

74

2023/C 79/12

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Nästa generation av egna medel för EU:s budget

99

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 152:a plenarsession, 30.11.2022–1.12.2022

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/1

---

Resolution från Europeiska regionkommitén om Europeiska kommissionens arbetsprogram och ReK:s politiska prioriteringar för 2023

(2023/C 79/01)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN (ReK) HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

med beaktande av

| — | kommissionens arbetsprogram 2023 (1), |
| --- | --- |

—

kommissionens arbetsprogram 2023 (1),

| — | samarbetsprotokollet med kommissionen från februari 2012, |
| --- | --- |

—

samarbetsprotokollet med kommissionen från februari 2012,

| — | ReK:s resolution om Europeiska regionkommitténs prioriteringar för 2020–2025 (2), |
| --- | --- |

—

ReK:s resolution om Europeiska regionkommitténs prioriteringar för 2020–2025 (2),

| — | ReK:s resolution om Europeiska regionkommitténs förslag inför Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2023 (3), |
| --- | --- |

—

ReK:s resolution om Europeiska regionkommitténs förslag inför Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2023 (3),

| — | ReK:s årliga rapport om tillståndet i Europeiska unionens regioner och kommuner (4). |
| --- | --- |

—

ReK:s årliga rapport om tillståndet i Europeiska unionens regioner och kommuner (4).

| 1. | ReK välkomnar att kommissionens arbetsprogram till stor del bygger på förslagen från konferensen om Europas framtid. Eftersom genomförandet av vissa förslag skulle kräva fördragsändringar instämmer kommittén i uppmaningen från Europaparlamentet och kommissionens ordförande om att inrätta ett konvent på grundval av artikel 48 i EU-fördraget. Vi beklagar dock att det i kommissionens arbetsprogram saknas hänvisningar och konkreta förslag med anknytning till de slutsatser från konferensen om Europas framtid som avser ett bättre erkännande av de regionala och lokala myndigheternas mervärde för den europeiska demokratin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén välkomnar kommissionens förnyade åtagande att använda målen för hållbar utveckling som sin övergripande vägledande målsättning, särskilt genom att integrera dem i den europeiska planeringsterminen och i verktygen för bättre lagstiftning. ReK uppmanar kommissionen att se över den fulla potentialen hos lokal anpassning av målen för hållbar utveckling, inbegripet inom ramen för EU:s förväntade frivilliga översyn, i syfte att åstadkomma en hållbar återhämtning och uppnå målen för hållbar utveckling senast 2030. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vi framhåller att konsekvenserna av det rådande klimatnödläget, covid-19-pandemin, Rysslands krig mot Ukraina och den nuvarande rekordhöga inflationen till följd av höjda livsmedels- och energipriser samt den strukturella migrationskrisen och humanitära krisen vid EU:s gränser, som är särskilt allvarlig i Medelhavet och Atlanten, mer än någonsin bekräftar sammanhållningens roll som ett grundläggande EU-värde. Sammanhållningspolitiken är EU:s viktigaste investeringspolitik och ett centralt verktyg för att stödja territoriellt samarbete och främja solidaritet och integration. Därför kommer ReK tillsammans med sina partner i sammanhållningsalliansen (#CohesionAlliance) (5) under 2023, särskilt inom ramen för översynen av den fleråriga budgetramen, att fokusera på att ytterligare stärka och underlätta genomförandet av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén åtar sig att fortsätta att fullt ut stödja Ukraina, dess regioner och kommuner och att ta sitt ansvar i samband med Ukrainas återuppbyggnad, särskilt genom den europeiska alliansen av kommuner och regioner för att återuppbygga Ukraina, som bör erkännas som en partner i återuppbyggnadsplattformen för Ukraina. Vi uttrycker oro över att plattformens koncept, dess finansieringsformer och dess styrning ännu inte har presenterats. ReK insisterar på att man i återuppbyggnadsprocessen måste säkerställa hållbara, gröna och digitala strategier för integrerad territoriell utveckling och att processen måste gå hand i hand med främjandet av lokal demokrati som bygger på starka partnerskap med lokala och regionala myndigheter i Europeiska unionen, öppenhet och kampen mot korruption. Kommittén anser också att EU:s bidrag till återuppbyggnaden av Ukraina skulle kräva ekonomiskt stöd som går utöver den nuvarande fleråriga budgetramen. De regioner och kommuner som tar emot flest flyktingar behöver ytterligare ekonomiskt stöd från EU. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK åtar sig att fortsätta att stödja företrädare för lokala och regionala myndigheter från Ukraina, Moldavien och Georgien, genom regelbundna möten i bilaterala och multilaterala sammanhang, såsom den europeiska alliansen av kommuner och regioner för att återuppbygga Ukraina, samt genom att underlätta peer-to-peer-samarbete och främja anordnandet av feriekolonier för barn vars liv har vänts upp och ner av kriget. |
| --- | --- |

5.

Föra EU närmare medborgarna

| 6. | Vi välkomnar inrättandet av europeiska medborgarpaneler och det gradvisa införandet av platsbaserade deltagandemekanismer som ett nytt inslag i EU:s beslutsfattande, även på lokal och regional nivå och med lämpligt EU-stöd i fråga om finansiering och kapacitetsuppbyggnad. Denna process kommer att kräva en översyn av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning och måste inbegripa en territoriell dimension, med utgångspunkt i de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter av deltagandebaserade metoder. ReK understryker också behovet av öppenhet och tydlig återkoppling till medborgarna om deras förslag. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén välkomnar den tonvikt som i kommissionens arbetsprogram läggs vid behovet av ett välgrundat beslutsfattande baserat på fakta, principer för bättre lagstiftning och strategisk framsyn. Som en uppföljning av förslagen från konferensen om Europas framtid påminner vi om de lokala och regionala myndigheternas och ReK:s bidrag till att stärka faktabasen för EU:s lagstiftning, bland annat genom subsidiaritetsövervakning, territoriella konsekvensbedömningar, den översyn av genomförandet av landsbygdssäkringen som genomförs av RegHub-nätverket och Fit4Future-plattformen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ReK framhåller den nyckelroll som lokala och regionala myndigheter spelar när det gäller att försvara europeiska värden och bemöta utmaningar för demokratin, såsom desinformation och illasinnad inblandning. Kommittén är redo att bidra till paket för försvar av demokratin och till uppdateringarna av den rättsliga ramen för korruptionsbekämpning. Vi framhåller också de lokala och regionala myndigheternas nyckelroll när det gäller att upprätthålla rättsstatsprincipen och förväntar oss att det årliga evenemang för att främja rättsstatsprincipen som rekommenderas av konferensen om Europas framtid kommer att bygga på en rad möten som hålls på regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK stöder helhjärtat kommissionens insatser för en jämlikhetsunion, som bland annat inbegriper ett förslag om ett EU-intyg om funktionsnedsättning som syftar till att säkerställa ömsesidigt erkännande av funktionsnedsättningsstatus i alla medlemsstater, och uppmanar kommissionen att genomföra en plan för att säkerställa fullständig e-tillgänglighet för alla i EU. ReK välkomnar också de aviserade rättsliga initiativen om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i nära relationer, om insyn i lönesättningen och om garantier för genomförandet av EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025. ReK påminner också om behovet av att genomföra jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer 2020–2025. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén åtar sig att följa upp arvet från Europaåret för ungdomar och att öka ungdomars deltagande i det demokratiska livet ur ett lokalt och regionalt perspektiv på grundval av den europeiska stadgan om ungdomar och demokrati och genom att fortsätta ReK:s program för unga folkvalda politiker, samtidigt som ungdomsfrågorna kopplas nära samman med Europaåret för kompetens 2023. Vi välkomnar också kommissionens nya initiativ, såsom ungdomsidélabben och HealthyLifestyle4All. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK ser otåligt fram emot kommissionens lagstiftningsförslag om en översyn av ramen för ekonomisk styrning, som måste uppdateras mot bakgrund av klimatnödläget, covid-19-pandemin och Rysslands krig mot Ukraina, bli mer transparent och demokratisk och inbegripa en regional och lokal dimension i den europeiska planeringsterminen. Kommittén upprepar sin uppmaning om att skilja mellan utgifter och investeringar, samtidigt som målet om att minska den totala skulden uppnås, och förväntar sig att nya regler utformas för att stödja hållbar tillväxt utan att de lokala och regionala myndigheternas kapacitet att investera i offentliga tjänster och infrastruktur undergrävs. |
| --- | --- |

11.

Bygga motståndskraftiga samhällen

| 12. | Vi förväntar oss att nya viktiga åtgärder vidtas under 2023 för att det europeiska området för utbildning ska åstadkommas som planerat. Vi ställer oss bakom en uppdatering av EU:s nuvarande ram för rörlighet i utbildningssyfte för att göra det lättare för studerande att röra sig mellan utbildningssystem genom en inkluderande strategi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK välkomnar lanseringen av det permanenta rörlighetsprogrammet Culture Moves Europe, men beklagar bristen på specifika nya initiativ på kultur- och kulturarvsområdet för 2023, och anser att EU:s nya arbetsplan för kultur 2023–2026 bör bidra till att denna politik integreras i andra sektorer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén stöder kommissionens förslag att utse 2023 till Europaåret för kompetens – med en aktiv roll för regioner och kommuner – genom att främja ökad samt mer effektiv och inkluderande yrkesutbildning och kompetenshöjning och omskolning för den gröna och den digitala omställningen och den ekonomiska återhämtningen. Kommittén betonar betydelsen av att aktivt inbegripa gränsöverskridande och flerspråkiga lösningar på utbildningsområdet. Vi kommer att fortsätta att aktivt stödja kommissionens relevanta initiativ, såsom kompetenspakten, och insatserna för att ta itu med den slående bristen på kvinnor som arbetar eller genomgår utbildning inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. ReK kommer dessutom att stödja kommissionens särskilda fokus på mer aktiva arbetsmarknadsåtgärder, med tonvikt på kvinnor och ungdomar, särskilt dem som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vi ser ivrigt fram emot kommissionens initiativ för digitalisering av sociala trygghetssystem och sociala skyddsnät till stöd för arbetstagarnas rörlighet, i samband med det pågående arbetet med det europeiska socialförsäkringskortet (Esspass). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén åtar sig att bidra till kommissionens förslag till rådets rekommendation om utarbetande av ramvillkor för den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommissionen uppmanas att fortsätta att stödja arbetet inom ramen för det europeiska borgmästaravtalet för klimat och energi samt initiativ såsom det nya europeiska Bauhaus och EU-uppdraget för klimatneutrala och smarta städer. Dessa är viktiga verktyg för att genomföra den europeiska gröna given i kommuner och regioner i hela EU och för att hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att uppnå anpassningsmålen, särskilt på öar, i andra områden med geografiska och demografiska nackdelar och i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK påpekar att utfasningen av fossila bränslen i transportsystemet och omställningen till mer hållbara och miljövänliga transportsätt är en viktig pelare i den europeiska gröna given. Kommittén välkomnar därför kommissionens kommande initiativ för att göra transporter mer hållbara, särskilt paketet om grönare frakt. Kommittén efterlyser i detta sammanhang även en fortsatt gränsöverskridande utbyggnad av gods- och kollektivtrafiken, för att bättre koppla samman gränsregioner och förenkla gränsöverskridande avgifter och biljettbokningar. Vi uppmanar dessutom kommissionen att inrikta översynen av riktlinjerna för allmän trafikplikt på genomförandet av målen i EU:s gröna giv. ReK efterlyser att de nya riktlinjerna, som ska offentliggöras 2023, inte i alltför hög grad begränsar de lokala kollektivtrafikmyndigheternas befogenheter och att det inte införs nya rättsliga begrepp som riskerar att skapa rättsosäkerhet och hindra framtida investeringar i och utveckling av kollektivtrafiktjänster. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vi stöder REPowerEU:s övergripande mål och välkomnar erkännandet av de lokala och regionala myndigheternas betydelse i planen. De lokala och regionala myndigheternas kapacitet att skydda medborgarna måste stödjas genom ekonomiskt och tekniskt bistånd, inbegripet direkta medel. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK välkomnar tillkännagivandet av en övergripande reform av EU:s elmarknad och inrättandet av EU:s vätgasbank för att bättre förbereda EU för en framtid med minskade koldioxidutsläpp. Kommittén uppmanar i detta avseende kommissionen att utarbeta ett omfattande lagstiftningsförslag om energifattigdom för att ge medlemsstaterna tydlig vägledning för utarbetandet av åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till problemet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vi uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att stärka lokala och regionala förvaltningars digitala motståndskraft samt skydda kritisk EU-infrastruktur mot fysiska angrepp och it-angrepp, särskilt i samband med kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK uppmanar kommissionen att samarbeta med lokala och regionala myndigheter kring genomförandet av initiativ som härrör från klimatpakten från Glasgow och slutsatserna från UNFCCC COP27 och stödja samarbete på flera nivåer och regionalt och lokalt fastställda bidrag. Större insatser måste göras för att främja lokalt ledd anpassning till klimatförändringarna i syfte att uppnå de ambitiösa målen i EU-strategin för klimatanpassning samt i syfte att minimera kostnaderna för hushåll och företag. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén är redo att möta utmaningen att genomföra den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 och uppmanar kommissionen att säkerställa den centrala roll som regionala och lokala myndigheter spelar i genomförandet av denna. Målen för biologisk mångfald bör integreras i EU:s beslutsfattande för att säkerställa att den gemensamma visionen om att ”leva i harmoni med naturen” uppnås senast 2050. En fördubbling måste ske av insatserna för att behandla förlusten av biologisk mångfald som en akut kris och för att söka synergier med åtgärder för att bekämpa klimatförändringar, fossila bränslen och föroreningar. Mot denna bakgrund beklagar vi att arbetsprogrammet inte innehåller något rättsligt bindande förslag om att intensifiera övervakningen, rapporteringen och datainsamlingen på skogsområdet i EU, i enlighet med vad som anges i EU:s skogsstrategi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén åtar sig att fortsätta att samarbeta om intressentplattformen för nollförorening genom att främja en strategi för flernivåstyre för handlingsplanen för nollförorening, inbegripet övervakning och, i ett senare skede, upprättande av en resultattavla över EU-regionernas miljöprestanda. ReK efterlyser en översyn och förstärkning av Reach- och CLP-förordningarna. Vi upprepar vår efterlysning av en havslag, i samma anda som klimatlagen. ReK välkomnar tillkännagivandet av ett nytt initiativ om skydd, hållbar förvaltning och återställning av mark i EU. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén betonar att de lokala och regionala myndigheterna är en mycket viktig aktör i omställningen till en cirkulär ekonomi, i avfallspolitiken och i minskningen av beroendet av tredje part och oanvända råvaror. ReK beklagar att det i kommissionens arbetsprogram inte hänvisas till initiativet om hållbar konsumtion av varor – främjande av reparation och återanvändning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Vi välkomnar stödet för små och medelstora företag och efterlyser att lokala och regionala myndigheter involveras i utarbetandet av nya – och förbättringar av befintliga – politiska verktyg för att bedöma konsekvenserna av ny lagstiftning för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK ser fram emot meddelandet om 30 år med den inre marknaden, och vill att EU:s globala ledarskapsroll ska utnyttjas mer för att förankra klimatneutrala, cirkulära, tekniska och demokratiska standarder och normer utanför EU. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén beklagar att kommissionen inte i tillräcklig utsträckning tar itu med den snedvridning av konkurrensen som följer av de stödsystem som EU och medlemsstaterna har infört till följd av pandemin och energikrisen samt av det faktum att utländska företag får stöd från sina regeringar, till nackdel för lokala och regionala ekonomier. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK välkomnar kommissionens ambition att fortsätta att genomföra målen för det digitala decenniet och stärka EU:s motståndskraft genom att planera för en EU-rättsakt om råvaror av avgörande betydelse, som bör komplettera EU:s nyligen antagna förordning om halvledare och utgöra en grund för tillverkningen av viktiga produkter i EU, inbegripet halvledare. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vi stöder strategin för laglig migration och ytterligare åtgärder som syftar till att locka både låg- och högkvalificerade tredjelandsmedborgare till EU genom ett enhetligt erkännande av kvalifikationer och underlättande av tillträdet till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK upprepar att kommuner och regioner vid EU:s yttre gränser fortsatt är de som först utsätts för migrationsströmmar och behöver starkt stöd på EU-nivå. Kommittén påminner kommissionen om att inte glömma bort rekommendationerna i ReK:s yttrande om den nya migrations- och asylpakten vid genomförandet av den gemensamma färdplanen för pakten, som involverar de lokala och regionala nivåerna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vi framhåller behovet av att stärka Europas yttre säkerhet genom att ge mer stöd till medlemsstaterna för att skydda EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK erinrar om rekommendationerna i sitt yttrande om ändrad styrning av Schengenområdet och betonar att kontroller vid de inre gränserna endast bör tolereras som en sista utväg och först efter att alla alternativa åtgärder övervägts. Kommittén stöder Bulgariens, Kroatiens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet, om förutsättningarna för detta är uppfyllda. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vi beklagar att det i kommissionens arbetsprogram inte hänvisas till faciliteten för återhämtning och resiliens, trots att detta är EU:s viktigaste verktyg för en hållbar återhämtning efter covid-19 i EU. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK beklagar att kommissionen, när det gäller EU:s civilskydd, inte föreslår någon tydlig plan för långsiktiga åtaganden eller åtgärder utöver en fördubbling av brandbekämpningskapaciteten inför skogsbrandssäsongen 2023. De lokala och regionala myndigheterna bör rådfrågas i tillräcklig utsträckning och involveras i upphandlingen, underhållet, samordningen och utnyttjandet av denna kapacitet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Vi efterlyser fler initiativ på EU-nivå, inbegripet en mer strukturerad stödmekanism för katastrofberedskap och katastrofförebyggande åtgärder för att stärka den övergripande motståndskraften i EU:s regioner och kommuner. I detta sammanhang upprepar kommittén att den har möjlighet att bidra till utarbetandet av en europeisk resultattavla för sårbarhet på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK uppmanar kommissionen att se till att den europeiska landsbygdsagendan genomförs under nuvarande och framtida finansieringsperioder inom alla politikområden och har ambitiösa mål för att stärka den innovativa dynamiken i landsbygdsområdena och deras motståndskraft, organisera ett smart samarbete mellan områden och främja medborgaråtgärder i lokala utvecklingsstrategier. Begreppet ”smart” måste ses som ett integrerat och holistiskt verktyg som kopplar samman begreppen smarta byar, smarta städer och smarta regioner. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén beklagar att kommissionen i sitt arbetsprogram för 2023, bland de generationsrelaterade utmaningar som den nämner, inte uttryckligen tar upp den demografiska utmaning som många europeiska regioner står inför. Det är en av de största utmaningar som EU måste beakta i all sin politik för att göra det möjligt att faktiskt minska skillnaderna mellan regionerna, vilket är ett centralt mål för EU:s sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén uppmuntrar kommissionen att använda världsarvet som ett verktyg för att förbättra den ekonomiska och sociala hållbarheten i Europas landsbygdsområden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Vi betonar vikten av att ta vara på den möjlighet som den kommande ramlagen för ett hållbart livsmedelssystem för EU erbjuder för en djupgående och strukturell översyn av livsmedelssystemet som motverkar spekulation på internationella marknader och skyddar jordbrukarnas inkomster. Offentliga lager, som är de viktigaste verktygen för marknadsreglering, bör användas för att både stabilisera marknaderna och bygga upp strategiska lager för att förebygga livsmedelskriser. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK uppmanar kommissionen att maximera de möjligheter som offentlig upphandling av livsmedel erbjuder genom att för de lokala och regionala myndigheterna föreslå en uppsättning möjliga kriterier för hållbar upphandling av livsmedel, i syfte att främja hälsosam och hållbar kost i skolor och offentliga institutioner och på så sätt stödja en systemförändring av våra livsmedelssystem. Kommittén betonar också vikten av systematiska åtgärder för att minska matsvinnet och uppmanar kommissionen att tillhandahålla riktlinjer och säkerställa övervakning på grundval av det arbete som utförts av EU-plattformen om livsmedelsförluster och livsmedelsslöseri. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Vi efterlyser ny EU-lagstiftning om utsäde för att möjliggöra användning och saluföring av egenproducerat utsäde. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK föreslår att EU genomför Europaparlamentets rekommendationer om koncentration av jordbruksmark i EU och de fakultativa riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av markområden, fiskevatten och skogar mot bakgrund av den nationella livsmedelstryggheten som antagits av FAO. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén är redo att bidra till det kommande initiativet om psykisk hälsa och påpekar att ReK har identifierat psykisk hälsa som den viktigaste hälsoutmaningen under perioden efter covid-19-pandemin och presenterat ett urval av lokala och regionala strategier i sin rapport om tillståndet i kommunerna och regionerna 2022. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Vi upprepar vårt stöd för kampen mot cancer och förväntar oss att förslagen till rekommendationer om rökfria miljöer och om cancer som kan förebyggas genom vaccination ska öka skyddet för Europas invånare. Kommittén kommer att arbeta på lokal och regional nivå för att öka medvetenheten och sprida bra strategier för förebyggande åtgärder och screening. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK betonar att ett av de viktigaste önskemålen från EU-medborgarna, som anges i den slutliga rapporten från konferensen om Europas framtid, är att ha ett digitalt ”EU-hälsopass”. Kommittén förväntar sig att EU:s lagstiftare snabbt kommer fram till en överenskommelse om det europeiska hälsodataområdet, med beaktande av rekommendationerna från ReK:s yttrande om detta och med tanke på att den europeiska hälsounionen inte kommer att vara fullständig utan en stabil ram för överföring av hälsodata. |
| --- | --- |

46.

Sammanhållning, vårt grundläggande värde

| 47. | Vi upprepar vårt starka stöd för ett effektivt, flexibelt och hållbart genomförande av de nuvarande sammanhållningsprogrammen som skulle bidra till att säkerställa en stark sammanhållningspolitik i framtiden. ReK betonar att den princip om att ”inte orsaka skada för sammanhållningen” som lades fram i den 8:e sammanhållningsrapporten innebär att det understryks att sammanhållning är ett övergripande EU-värde. Kommittén beklagar i detta sammanhang att kommissionens arbetsprogram för 2023 varken innehåller någon hänvisning till de nuvarande krisernas asymmetriska territoriella konsekvenser eller till behovet av att undersöka de potentiella territoriella konsekvenserna av EU:s politik. Detta innebär att man inte fullgör det åtagande som gjordes redan i arbetsprogrammet för 2022 om att stärka de territoriella konsekvensbedömningarna och landsbygdssäkringen. ReK påminner också om Europaparlamentets uppmaning om att involvera Europeiska regionkommittén i utformningen av principen om att ”inte orsaka skada för sammanhållningen” och bekräftar sin beredvillighet att samarbeta med kommissionen i detta avseende. Vi upprepar med eftertryck vår uppmaning till kommissionen att garantera att konsekvensbedömningarna inbegriper en utvärdering av de potentiella territoriellt differentierade konsekvenserna av varje lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

47.

| 48. | ReK välkomnar kommissionens avsikt att föreslå att det i god tid genomförs en översyn av den fleråriga budgetramen. Översynen bör omfatta en övergripande debatt om hur nästa fleråriga budgetram ska struktureras och utrustas, med fortsatt fokus på förenkling, instrumentens tematiska inriktning och eventuellt systemet för genomförande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). |
| --- | --- |

48.

| 49. | ReK uppmanar kommissionen att genomföra en analys av modeller för deltagande och delad förvaltning när det gäller förhandlingar om samt programplanering och genomförande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) i syfte att kartlägga de olika modellerna i hela EU och optimera de regionala och lokala myndigheternas deltagande i varje steg i genomförandet av ESI-fonderna. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén beklagar att det i kommissionens arbetsprogram inte föreslås något nytt initiativ som syftar till att ta itu med blockeringen i rådet av förordningen om den europeiska gränsöverskridande mekanismen. Kommittén betonar vikten av att ytterligare utveckla och förenkla det gränsöverskridande samarbetet för att förbättra sammanhållningen och ta hänsyn till detta i lagstiftningsinitiativ. Vi välkomnar dock tillkännagivandet av ett lagstiftningsinitiativ om en stadga för europeiska gränsöverskridande sammanslutningar för att göra det möjligt för dem att dra full nytta av den inre marknaden utan hinder för samarbete. |
| --- | --- |

50.

| 51. | ReK uppmanar kommissionen att följa upp ReK:s och Europaparlamentets gemensamma rekommendation om att skapa en öpakt och en EU-agenda för öar, med deltagande av de viktigaste intressenterna, dvs. de nationella, regionala och lokala myndigheterna, de ekonomiska och sociala aktörerna, det civila samhället, den akademiska världen och de icke-statliga organisationerna, i linje med stadspakten och den framtida landsbygdspakten. Kommissionen påminns om behovet av att genomföra en studie av den varierande situationen för öområdena i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

51.

| 52. | ReK betonar vikten av att följa upp den uppdaterade strategin för de yttersta randområdena, till förmån för dem och EU som helhet. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Kommittén fortsätter att direkt bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter på lokal och regional nivå och utvärderingen av dess handlingsplan på fältet. I detta avseende upprepar kommittén behovet av kompletterande indikatorer ”bortom BNP” för att mäta ekonomiska, sociala och miljömässiga framsteg som underlättar omställningen till en hållbar välfärdsekonomi samt av effektiva övervaknings- och datainsamlingsmekanismer för social- och sysselsättningspolitiken, eftersom det fortfarande finns betydande skillnader mellan regionerna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | ReK anser att kommissionen, som ett komplement till den gröna taxonomin som ett bidrag till genomförandet av den gröna given, snarast bör lägga fram ett förslag om att inrätta en social taxonomi. Utan en social taxonomi saknar investerare och företag tydlig vägledning om vad som kan förstås som ”sociala investeringar”. Detta gör det svårt att finansiera socialt motiverad verksamhet inom bl.a. hälso- och sjukvård, subventionerat boende och sociala tjänster. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Vi upprepar vår efterlysning av en europeisk bostadsstrategi som ska främja ekonomiskt överkomliga, hållbara och subventionerade bostäder samt nödbostäder. Denna strategi bör ingå i den europeiska planeringsterminen och omfatta kvantitativa nationella mål för offentliga investeringar. |
| --- | --- |

55.

| 56. | ReK uppmanar kommissionen att bekräfta sitt tydliga åtagande om en fond för en rättvis och hållbar omställning 2.0 efter 2027. Kommittén betonar att det för närvarande inte finns några särskilda finansieringsmöjligheter för regioner med fordonsindustri, trots att de också står inför stora utmaningar i omställningsprocessen. Vi upprepar vår uppmaning om att det bör läggas fram ett EU-program med ett tematiskt och territoriellt tillämpningsområde som omfattar regioner med fordonsindustri. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Kommittén välkomnar kommissionens åtagande att ge ny kraft åt anslutningsprocessen för kandidatländerna på västra Balkan, tillsammans med Ukraina, Moldavien och Georgien. Vi kommer att involvera de lokala och regionala myndigheterna i de två nya kandidatländerna, Ukraina och Moldavien, i vårt utvidgningsarbete och vi strävar efter att inrätta bilaterala strukturer med dem. ReK upprepar sin beredvillighet att under 2023 inrätta en gemensam rådgivande kommitté med Albanien. Kommittén kommer att fortsätta att stödja dialog och praktiskt samarbete med Turkiet. Vi kommer att lägga fram vår syn på det östliga partnerskapets framtid ur ett lokalt och regionalt perspektiv i början av 2023, i enlighet med det tjeckiska rådsordförandeskapets begäran. |
| --- | --- |

57.

| 58. | ReK åtar sig att knyta starkare band på lokal och regional nivå med EU:s södra grannländer och med tredjeländer, i synnerhet genom utbyten och samarbetsmöjligheter i forumet ”Städer och regioner för internationella partnerskap”, som ska anordnas tillsammans med kommissionen under 2023. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommittén uppmanar än en gång kommissionen att följa upp ReK:s uppmaning om att ge förbindelserna mellan Förenade kungariket och EU större territoriellt djup. ReK kommer att bidra till att underlätta och utveckla det territoriella samarbetet med de decentraliserade nationerna och de brittiska lokala och regionala myndigheterna, även utanför handels- och samarbetsavtalets institutionella ram. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, de tjeckiska, svenska och spanska ordförandeskapen för Europeiska unionens råd samt Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

60.

Bryssel den 1 december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2022) 548 final.

1

(2)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

2

(3)  COR-2022-02657-00-00-RES-TRA.

3

(4)  https://cor.europa.eu/sv/our-work/Pages/State-of-Regions-and-Cities-2022.aspx?origin=spotlight

4

(5)  https://cor.europa.eu/sv/engage/Pages/cohesion-alliance.aspx

5

---

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/8

---

Resolution från Europeiska regionkommittén om Europaåret för kompetens 2023

(2023/C 79/02)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN (ReK) HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för kompetens 2023 (1).

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar kommissionens förslag att utse 2023 till Europaåret för kompetens, och stöder förslagets övergripande mål som ett lägligt och värdefullt bidrag för att stärka den sociala, ekonomiska och territoriella resiliensen, bl.a. i efterdyningarna av covid-19-krisen och mot bakgrund av kriget i Ukraina, och för att tillgodose de nya kompetenskraven, särskilt dem som avser den gröna och den digitala omställningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK rekommenderar att ungdomar och ungdomsorganisationer aktivt involveras i planeringen, genomförandet och utvärderingen av Europaåret för kompetens, som en uppföljning av Europaåret för ungdomar och i en anda av ungdomsintegrering. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eftersom det är svårt att förutsäga framtida arbetsmarknadstendenser och den efterföljande takten i de förändringar som krävs inom utbildningen, är det av yttersta vikt att alla berörda parter förändrar sitt sätt att tänka och sitt beteende på ett genomgripande sätt. Kommittén förväntar sig i detta sammanhang att Europaåret blir ett tillfälle att i samarbete med alla styresnivåer skapa ett dynamiskt och kreativt ekosystem där människor, särskilt ungdomar, kan diskutera och gemensamt utforma utbildningsåtgärder som syftar till att stödja denna omställning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaåret bör vara en möjlighet att investera i att framtidssäkra kompetenspolitiken. Detta, tillsammans med yrkeslivets allt större digitalisering, kräver ett paradigmskifte i fråga om färdigheter. I detta avseende framhåller vi behovet av att rätt kompetens uppmuntras och främjas för den gröna och den digitala omställningen, samtidigt som traditionella färdigheter och kunskaper bevaras. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén förväntar sig att Europaåret kommer att stärka genomförandet av den europeiska kompetensagendan från 2021 och bli en milstolpe för uppnåendet av EU:s överordnade mål i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter om att minst 60 % av alla vuxna ska delta i utbildning varje år och om en sysselsättningsgrad på minst 78 % senast 2030, samt för att göra det möjligt för och stödja kvinnor och ungdomar att (åter) komma in på arbetsmarknaden. ReK hoppas också att Europaåret, genom att ge enskilda personer incitament att förbättra sin kompetens och därmed sin anställbarhet, kommer att bidra till uppnåendet av det tredje överordnade målet i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, dvs. en minskning med minst 15 miljoner av antalet personer som riskerar fattigdom eller social utestängning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vi förväntar oss att genomförandet av Europaåret kommer att bidra till genomförandet av FN:s Agenda 2030 och dess 17 mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK förväntar sig att Europaåret blir ett tillfälle att bedöma de framsteg som gjorts i de olika regionerna i EU när det gäller de särskilda bestämmelserna i NextGenerationEU inom ramen för dess flaggskeppsinitiativ ”omskola och fortbilda”, tillsammans med anpassningen av utbildningssystemen för att stödja digitala färdigheter och yrkesutbildning i alla åldrar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Covid-19-krisen och konsekvenserna av det pågående kriget i Ukraina har orsakat betydande bakslag i fråga om utbildning, sysselsättning, psykisk hälsa och disponibel inkomst. I detta avseende bör Europaåret främja åtgärder för att bekämpa arbetslöshet, inbegripet långtidsarbetslöshet och undersysselsättning, och ta itu med de avgörande frågorna om ungdomar som varken arbetar eller studerar samt framtidssäkrad kompetens. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mentorskap kan vara ett ovärderligt verktyg för att minska utbildnings- och kompetensklyftorna, liksom arbetslösheten, och i slutändan de sociala ojämlikheterna, samtidigt som det främjar solidaritet mellan generationerna. Vi efterlyser i detta avseende en europeisk ram för mentorskap. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Problemet med kompetensbrist, även för avlägset belägna eller glest befolkade samhällen, bör hanteras genom kompetenshöjning och omskolning, livslångt lärande, digital utbildning, fortbildning och investeringar i ny teknik. Att inkludera grundläggande färdigheter, som är övergripande och kompletterar grön kompetens och andra livskunskaper, i alla program för yrkesutbildning kommer att leda till ökad social resiliens och livslång anställbarhet samt en arbetskraft som har egenmakt och känner att den bidrar på ett meningsfullt sätt till den gröna omställningen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén understryker också att investeringar i kapacitetsuppbyggnad för anställda inom den offentliga sektorn är ett måste för att den gröna och den digitala omställningen ska kunna förverkligas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK påminner om att de lokala och regionala myndigheterna, i enlighet med subsidiaritetsprincipen och ur ett flernivåstyresperspektiv, i de flesta medlemsstater har ett centralt ansvar för utbildningspolitiken och spelar en strategisk roll på det sysselsättningspolitiska området. Vi betonar därför att kommunerna och regionerna utgör den styresnivå där de operativa kopplingarna mellan utbildningsinstitutionerna och arbetsmarknaden är starkast och därför bör finansieras, genomföras och följas upp. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Utöver de lokala och regionala myndigheternas nyckelroll bör andra aktörer, bl.a. den privata sektorn och organ inom den ideella sektorn, involveras i genomförandet av åtgärder för att säkerställa människors (åter)integration på arbetsmarknaden. Kompetens- och utbildningssystemen bör bli bättre på att matcha kompetens mellan generationerna och arbetsmarknadens snabbt föränderliga behov. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén efterlyser lämpliga åtgärder för att ytterligare erkänna den kompetens som förvärvats genom icke-formell utbildning och informellt lärande och se till att denna kompetens kan valideras när de berörda personerna påbörjar eller återgår till formell utbildning eller anställning, samt för att uppmuntra generella färdigheter som lämpar sig för anställningsförhållandenas föränderliga karaktär och främja språkkunskaper. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Utnyttjandet av utbildning och omskolning varierar kraftigt i unionen, vilket leder till kompetensbrister och kompetensglapp i de europeiska regionerna. Vi uppmanar i detta sammanhang kommissionen att i högre grad involvera de lokala och regionala myndigheterna och alla berörda aktörer, eftersom en universallösning inte är effektiv. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK betonar behovet av en permanent dialog mellan europeiska, nationella, regionala och lokala partner för att kartlägga specifika lokala och regionala kompetensbehov. Vi upprepar vår efterlysning av ett mer territoriellt fokus vid övervakningen och bedömningen av framstegen i genomförandet av Europaåret. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén är medveten om den större inverkan som EU:s sammanhållningspolitik kan ha på kompetensen, särskilt genom Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), genom att bidra till att fastställa och stärka strategiska åtgärdsområden, främja social sammanhållning, hjälpa alla medborgare att nå sin potential och uppfylla sina yrkesmässiga förväntningar samt på det hela taget säkerställa en långsiktigt positiv inverkan på EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

17.

| 18. | För att säkerställa ett varaktigt arv från Europaåret för kompetens och som ett erkännande av kompetenspolitikens sektorsövergripande karaktär bör ett ytterligare mål för året vara att minimera kompetensflykten och optimera kompetensinflödet i syfte att bidra till större territoriell sammanhållning. I detta sammanhang påminner vi om behovet av att skapa ytterligare sätt att locka arbetstagare från tredjeländer för att fylla vakanser i sektorer där det saknas arbetskraft, t.ex. inom vård och omsorg, samt personer med talang och välbehövlig kompetens, vilket är nödvändigt för att Europa ska kunna förbli konkurrenskraftigt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK välkomnar den vikt som fästs vid delaktighet, och inser att Europaårets mål bara kan uppnås om man tar hänsyn till alla människors behov och ambitioner, i all deras mångfald. Detta inbegriper landsbygdsområden, randområden och mindre utvecklade regioner, för att se till att ingen hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén välkomnar förslaget om att anordna möten för de nationella samordnarna i syfte att organisera genomförandet av Europaåret, samtidigt som man ser till att de lokala och regionala myndigheterna kan påverka utformningen, genomförandet och bedömningen av året. ReK bör få delta som observatör vid de nationella samordnarnas möten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | De lokala och regionala myndigheterna bör ha tillgång till EU-finansieringsmöjligheter som syftar till att stödja lokala och regionala kompetensinitiativ under 2023 och därefter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Entreprenörer och egenföretagare bör inkluderas i kompetenshöjnings- och omskolningsinitiativen, eftersom de spelar en viktig roll när det gäller att främja innovation, skapa arbetstillfällen och bidra till hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | De lokala och regionala myndigheterna uppmanas att ha ett nära samarbete med utbildningsinstitutionerna och näringslivet för att hjälpa till att kartlägga lokala och regionala arbetsmarknadsbehov och bidra till att tillgodose dem och på så sätt förbättra ungdomars möjligheter att förvärva kompetens som leder till anständiga och framtidssäkrade arbetstillfällen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | De föränderliga omständigheterna i arbetslivet till följd av pandemin samt den digitala och den gröna omställningen har särskilt påverkat kvinnor. Därför bör inkludering av en jämställdhetsdimension i denna dubbla omställning, främjande av framtidssäkrad kompetens och tillgång till digitala färdigheter vara en integrerad del av alla insatser för livslångt lärande. Dessutom måste hänsyn tas till jämställdhetsdimensionen och könsdiskriminering åtgärdas när det gäller utformningen och genomförandet av utbildningsprogram. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén förväntar sig att Europaåret kommer att bidra till att påskynda fullbordandet av ett europeiskt utbildningsområde för att garantera god utbildning för alla. EU bör öka samarbetet mellan utbildningssystemen och olika läroplaner, på grundval av medborgarnas behov och arbetsmarknadens krav. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Under Europaåret bör man ägna vederbörlig uppmärksamhet åt medborgarfärdigheter genom lämplig medborgarutbildning i syfte att ge människor i alla åldrar möjlighet att vara eller bli aktiva medborgare, delta fullt ut i det demokratiska livet och stå emot mediemanipulering, desinformation och hatpropaganda, även på nätet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK understryker det brådskande behovet av reformåtgärder för att anpassa yrkes- och lärlingsutbildningen till framtida utmaningar, såsom nämns i förslaget om Europaåret. Regionala ekosystem och befintliga gemensamma kontaktpunkter måste uppmuntras för att förbättra tillgången till god yrkesutbildning. Att förbättra sådana ekosystem kan säkerställa den nödvändiga kontinuiteten i framgångsrika politiska initiativ och skapa bättre kopplingar till det tillgängliga ekonomiska stödet genom ESF+-programmet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Den allmänna och yrkesinriktade utbildningen bör kontinuerligt uppdateras och genomsyras av ett framtidsorienterat kompetensperspektiv. De lokala och regionala myndigheterna kan bidra till att inrätta övervakningssystem samt mekanismer för kompetensprognoser och kompetensmatchning på lokal och regional nivå. ReK anser i detta avseende att fortbildningen och yrkesutbildningen kan göras resilienta genom att integreras i ekonomiska strategier samt industri- och innovationsstrategier, inbegripet sådana som är kopplade till hållbar återhämtning, den gröna och den digitala omställningen samt smart specialisering. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Med tanke på det brådskande behovet av att förbättra byggnadernas energiprestanda inom ramen för den gröna omställningen och den tilltagande energikrisen finns det ett akut behov av att satsa på omskolning och kompetenshöjning av den befintliga arbetskraften inom byggsektorn. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Omställningen till utsläppsfria och digitaliserade fordon kommer i hög grad att påverka de regionala fordonsekosystemen och socioekonomiska strukturerna. På samma sätt kommer utfasningen av fossila bränslen från vägtransporterna att få en djupgående inverkan på den specialiserade arbetskraften inom fordons- och underleverantörsindustrin, vilket kräver en skyndsam kompetenshöjning och omskolning av 2,4 miljoner arbetstagare fram till 2030. Kommittén efterlyser därför med kraft en europeisk ram för att förutse och hantera förändringarna inom denna sektor i syfte att garantera en rättvis omställning för regioner med fordons- och underleverantörsindustri. Regionala omvandlingsplaner måste utarbetas i nära samarbete mellan lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Samtidigt som den ökande digitaliseringen och automatiseringen av järnvägssektorn kommer att leda till en ökad efterfrågan på IKT- och cybersäkerhetsspecialister måste man på ett effektivt sätt försöka lösa den betydande kompetensbrist som nu råder och de förändrade kompetenskraven, bl.a. genom strukturerade praktikprogram inom järnvägssektorn och främjande av utbildning i järnvägsrelaterade yrken. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK påminner om att yrkeskunskapscentrum fungerar som katalysatorer för lokala företagsinvesteringar genom att skapa kompetensekosystem. De stöder hållbar återhämtning, den gröna och den digitala omställningen, regional innovation och teknisk innovation för små och medelstora företag. I detta sammanhang betonar vi vikten av att de lokala och regionala myndigheterna involveras i yrkeskunskapscentrumen som multiplikatorer för dessa ekosystem. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén betonar behovet av ökad flexibilitet inom yrkesutbildningen för att svara på snabba förändringar i samhället och arbetslivet, av en snabbare digitalisering av yrkesutbildningen, av moderna och innovativa inlärningsmetoder samt av mer investeringar i lärares och utbildares färdigheter och kompetens. Vi understryker vikten av att investera mer i kompetenshöjning, omskolning och fortbildning, särskilt efter covid-19-krisen, som påskyndade den digitala omställningen inom utbildningen men även förändringarna i arbetsmönstren exponentiellt, och mot bakgrund av den övergripande kompetenspolitiken på EU-nivå. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK hoppas att beslutet om Europaåret för kompetens 2023 antas snabbt så att aktiviteterna kan påbörjas redan i början av 2023. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Mot bakgrund av ovanstående åtar vi oss att bidra till att målen för Europaåret för kompetens uppnås, bl.a. genom genomförandet av vår handlingsplan för Europaåret. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, de svenska och spanska ordförandeskapen för Europeiska unionens råd samt Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

36.

Bryssel den 1 december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2022) 526 final.

1

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 152:a plenarsession, 30.11.2022–1.12.2022

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/12

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén ” – Att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott

(2023/C 79/03)

| Föredragande: | Aleksandra DULKIEWICZ (PL–EPP), borgmästare, Gdańsk |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Ett mer inkluderande och skyddande Europa: att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott
  COM(2021) 777 final |

Föredragande:

Aleksandra DULKIEWICZ (PL–EPP), borgmästare, Gdańsk

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Ett mer inkluderande och skyddande Europa: att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott

COM(2021) 777 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) noterar att det sätt på vilket hatpropaganda och hatbrott kriminaliseras på EU-nivå för närvarande fastställs i rådets rambeslut från 2008 om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (rådets rambeslut 2008/913/RIF (1)). Katalogen över hatbrott som omfattas av EU-omfattande lagstiftning är begränsad till grunder som rör ras, hudfärg, religion samt nationellt eller etniskt ursprung. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK konstaterar att kriminaliseringen av andra former av hatpropaganda och hatbrott, särskilt på grund av kön, sexuell läggning, ålder och funktionsnedsättning, varierar mellan EU-medlemsstaterna. Eftersom det för närvarande inte finns någon fördragsgrund för gemensamma straffrättsliga åtgärder för att i hela EU ta itu med alla former av hatpropaganda och hatbrott uppmanar kommittén rådet att snarast utöka förteckningen över EU-brott enligt artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) genom att fastställa gemensamma miniminormer för relevanta nationella straffrättsliga bestämmelser, med full respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén välkomnar i detta avseende varmt kommissionens förslag till rådets beslut om tillägg av hatpropaganda och hatbrott till de områden av brottslighet som anges i artikel 83.1 i EUF-fördraget, vilka återfinns i bilagan till kommissionens meddelande från december 2021 ”Ett mer inkluderande och skyddande Europa: att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott”. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hatpropaganda, hatbrott, falska nyheter, desinformation och konspirationsteorier är företeelser som måste hanteras med beslutsamma åtgärder. Det bör också betonas att kampen mot hatpropaganda och hatbrott även är en kamp mot fördomar, rasism, chauvinism, homofobi och antisemitism. Hatpropaganda och hatbrott drabbar inte bara de enskilda offren, vilket orsakar dem lidande och allvarligt inskränker deras grundläggande rättigheter och friheter, utan även samhället i stort. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén är oroad över företeelsens enorma omfattning och över att det finns en viss likgiltighet inför den, som medför en risk för att hatpropaganda och hatbrott normaliseras och till och med blir ständigt närvarande i vår vardag. |
| --- | --- |

5.

Politiska rekommendationer

| 6. | ReK fördömer situationer där hatpropaganda blir en del av språket i politiska konflikter. Kommittén är bekymrad över att extrema åsikter håller på att bli en del av politikens mittfåra och över brutaliseringen av det språk som används i den offentliga debatten. Det finns en risk för att de politiska dispyternas aggressiva språkbruk i händerna på populister bidrar till att skapa en grogrund för radikalism, falska nyheter och desinformation, vilket riskerar att leda till hatbrott. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vi är medvetna om att hatpropaganda och hatbrott påverkar alla åldersgrupper. Det är bara den miljö där de kommer i kontakt med denna företeelse som varierar. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ungdomar, som å ena sidan är särskilt sårbara för hatpropaganda och uppmaningar till hatbrott, som framförs både på nätet och via personliga kontakter, men som å andra sidan också kan vara starka allierade i kampen mot detta. Även om flyktingar, människor som inte följer den heterosexuella normen och nationella och religiösa minoriteter är de vanligaste målen för hatpropaganda, har under de senaste åren andelen människor som utsätts för hatpropaganda i media och i vardagen ökat avsevärt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Verbalt och fysiskt våld, som drivs av hat, drabbar inte endast minoritetsgrupper. I detta sammanhang är offren för hatpropaganda och hatbrott allt oftare ”makthavare” – folkvalda och myndighetspersoner. Lokala och regionala politiker är särskilt utsatta för detta, till exempel när de försvarar flyktingars, migranters eller hbtqi-personers rättigheter, samt även på senare tid, inför kampen mot globala hot såsom Rysslands aggression i Ukraina och covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén anser att politiker och offentliga myndigheter har en särskild förmåga att påverka den allmänna opinionen och den offentliga debatten, och uppmanar därför politiska ledare på alla nivåer att avstå från att använda ett språk som kan ge upphov till hatpropaganda eller hatbrott mot vissa grupper. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vi ser också med oro på det faktum att tredjeländer inom ramen för organiserade kampanjer som leder till polarisering och en tilltagande splittring i EU medvetet använder hatpropaganda och inte väjer från att begå hatbrott. Hatpropaganda och hatbrott bidrar till att underblåsa väpnade konflikter. Det är inte längre en lokal företeelse utan håller på att bli ett globalt hot. Ett sådant exempel på hatpropaganda är det aktuella budskapet från president Putins administration om orsakerna till angreppet på Ukraina samt omfattningen av det våld och de hatbrott som begåtts under kriget. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK uppmärksammar hatpropagandans och hatbrottens globala dimension, som delvis är en följd av den lätthet med vilken idéer sprids via olika digitala kanaler. En effektiv lagföring av hatpropaganda och hatbrott kräver därför en gränsöverskridande dimension. Kommittén instämmer därför helt i kommissionens bedömning att allvaret i sådana brott och deras gränsöverskridande karaktär endast kan hanteras genom gemensamma åtgärder på EU-nivå i form av en gemensam unionsåtgärd på det straffrättsliga området och ett förstärkt rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna. Sådana åtgärder bör inte strida mot subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén framhåller de negativa spridningseffekter som hatpropaganda som sprids på nätet kan ha på lokalsamhällen. Den kan så split mellan människor och försvaga den sociala sammanhållningen. Konsekvenserna av hatbrott och hatpropaganda är mest kännbara i lokalsamhällena. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vi noterar med oro att brott som har sitt ursprung i hat medför att rädsla och stigmatisering sprids med en större destruktiv kraft, som når bortom den specifika stadens eller kommunens gränser, och kan trappas upp till större konflikter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK framhåller de regionala och lokala myndigheternas stora ansvar för att aktivt bekämpa hatbrott och hatpropaganda och förebygga diskriminering och utestängning, inbegripet politiskt och ideologiskt motiverat våld. En passiv och likgiltig hållning kan leda till upptrappning och till att situationen förvärras. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén betonar att borgmästare och andra regionala och lokala ledare har en central ställning och kan spela en viktig roll när det gäller att identifiera tidiga tecken på sådana incidenter i sina samhällen. Kommittén efterlyser särskilda rekommendationer för regionala och lokala myndigheter om hur man effektivt kan förebygga denna företeelse i lokalsamhällena. Lokala och regionala myndigheter bör dessutom uppmuntras att arbeta förebyggande utifrån sina lokala förhållanden. Vi efterlyser ett harmoniskt samarbete med brottsbekämpande myndigheter och förväntar oss att de bekämpar hatpropaganda och hatbrott på ett konsekvent och effektivt sätt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK rekommenderar att lagstiftning införs för att bekämpa hatpropaganda i digitala tjänster, så att sociala medier inte bidrar till att sprida och förstärka effekterna av både hatpropaganda och hatbrott. Nuvarande regler är inte tillräckliga för att säkerställa att internetleverantörer bidrar till att effektivt bekämpa och förebygga hatpropaganda i de tjänster som de tillhandahåller. Forskning (2) visar att leverantörer och plattformar för digitala tjänster ofta inte upprätthåller eller saknar kapacitet att upprätthålla sina egna riktlinjer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Rättsakten om digitala tjänster, som för närvarande befinner sig i lagstiftningsfasen utgör en möjlighet att fastställa miniminormer för insyn när det gäller de resurser som plattformarna måste mobilisera för att säkerställa genomförandet av både de rättsliga ramarna för desinformation och de egna riktlinjerna. Denna rättsakt skulle kunna utgöra ett incitament för att förbättra förhållandet mellan leverantörer av förmedlingstjänster, medborgarna och staten. De stora plattformarnas socioekonomiska potential kräver en samordnad insats på alleuropeisk nivå och att den europeiska inre marknadens styrka används som ett argument. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén anser att rättsakten om digitala tjänster snarast bör antas på EU-nivå och genomföras i medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör engagera sig i ytterligare arbete och främjande av rättsakten inom EU. Det är värt att främja rättsakten som en unionsrättsakt som inte konkurrerar med separata, oberoende bestämmelser om digitala tjänster eller yttrandefriheten på nätet, som skulle antas av de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vi vill fästa uppmärksamheten på den roll som de brottsbekämpande myndigheterna spelar i arbetet med att förebygga, upptäcka och i slutändan lagföra brott. ReK hoppas att en utökning av den EU-omfattande katalogen över brott till att omfatta hatbrott kommer att bidra till att konsekventa åtgärder vidtas mot dessa brott och till att vikt läggs vid att lagföra spridning av hatpropaganda och hatbrott i alla skeden av förfarandet (polis, åklagarmyndighet, domstolar). Kommittén framhåller den roll som oberoende domstolar spelar i denna process. Genom att bygga upp sin rättspraxis fastställer de gränserna för vad som är tillåtet och omfattas av rätten till yttrandefrihet och vad som utgör hatpropaganda. Kommittén rekommenderar att normerna för att hantera detta problem ska vara desamma i hela EU. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vi anser att man bör överväga att skapa en modell där hatpropaganda faller under allmänt åtal och inte under enskilt åtal. Det ligger i allmänhetens intresse att bekämpa denna företeelse. Förövarna bör vara medvetna om att de oundvikligen kommer att bli föremål för en påföljd. Det är också nödvändigt att ta itu med anonymiteten för förövarna av hatbrott. För detta krävs att de brottsbekämpande myndigheterna vidtar åtgärder och att internetleverantörerna visar samarbetsvilja. |
| --- | --- |

20.

| 21. | För att framsteg ska kunna göras i fråga om jämlikhet och mänskliga rättigheter, inbegripet att brottsbekämpande organ kan bekämpa hatbrott och hatpropaganda på ett verkningsfullt sätt, är det mycket viktigt med samarbete från de regionala och lokala myndigheternas sida. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK påpekar att det främsta hindret mot verkningsfulla åtgärder från de brottsbekämpande myndigheternas sida är att hatbrott inte anmäls. Lokala och regionala myndigheter och tjänstemän i lokala och regionala förvaltningar bör utnyttja sin närhet till medborgarna och främja strategier för att öka medvetenheten om problemet (även bland offentliganställda) och för att uppmuntra de som utsätts för hatpropaganda och hatbrott att anmäla detta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Vi framhåller i synnerhet att de lokala och regionala myndigheterna bör spela en roll när det gäller att undanröja hinder för anmälan av hatbrott. Det kan handla om att öka medvetenheten om brottsoffers rättigheter, tillhandahålla rättslig information om hur man gör en anmälan, klargöra för migranter att de kan göra en anmälan oberoende av sin rättsliga status samt främja anonyma anmälningar eller anmälningar via tredje part. De lokala och regionala myndigheterna bör också främja god praxis och samarbete i samband med åtgärder till stöd för offer med deltagande av polis, lokala jämställdhets- och antidiskrimineringsorgan, sociala icke-statliga organisationer och andra stödtjänster för brottsoffer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén drar slutsatsen att inte ens de bästa rättsliga lösningar kommer att vara till hjälp om de brottsbekämpande myndigheterna inte tillämpar dem genom att lagföra förövarna. På samma sätt kommer de brottsbekämpande myndigheternas möjlighet att vidta åtgärder att begränsas om internetleverantörer (som tillhandahåller tjänster på elektronisk väg) inte ger tillgång till uppgifter om personer som begår hatbrott och därmed uppenbart bryter mot lagen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | När det gäller de brottsbekämpande myndigheterna konstaterar vi att eftersom hatpropaganda ofta är sammanflätad med språket i den offentliga och politiska debatten är det särskilt viktigt att dessa myndigheter (i synnerhet åklagarmyndigheten) respekterar principen om oberoende och inte nonchalerar denna företeelse. Trots de befintliga nationella skillnaderna när det gäller reglering, bekämpning och förebyggande av hatpropaganda och skydd av särskilda skäl är det mycket viktigt att säkerställa institutionernas stabilitet. Detta innebär för det första oberoende domstolar och för det andra åklagarmyndigheter som inte utsätts för påtryckningar och som kan fatta oberoende beslut om att väcka åtal för denna typ av brott under allmänt åtal. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK konstaterar att jämlikhetsorganens uppdrag i flera EU-medlemsstater även omfattar hatpropaganda och hatbrott (3), och de har därför en viktig roll i denna process. Vi stöder därför kommissionens rekommendationer till medlemsstaterna för att hjälpa dem att förbättra jämlikhetsorganens oberoende och effektivitet (4) och ser fram emot det aviserade lagstiftningsförslaget om att ytterligare stärka deras roll och oberoende. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK uppmärksammar behovet av att samarbeta med icke-statliga organisationer som stöder åtgärder för att öka medvetenheten om och bekämpa hatpropaganda och våldshandlingar som orsakas av hat. Dessa viktiga intressenters, inklusive lokala myndigheters, erfarenheter måste utnyttjas för att motverka och bekämpa hat. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Alla skolor bör genomföra utbildningsprogram mot diskriminering och förmedla de färdigheter som krävs för att man ska kunna samsas och leva i ett mångkulturellt samhälle med en mångfald nationaliteter, raser, ideologier och religioner. Lektioner om hur man kan motverka hatpropaganda bör ingå i denna utbildning. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén föreslår att frågan om hatpropaganda inkluderas i den allmänna undervisningsplanen och uppmuntrar regioner med befogenheter på detta område att vidta åtgärder i detta syfte. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vi betonar att dagens EU-medborgare måste utbildas och utrustas med social kompetens, så att de inte överskrider gränserna för yttrandefriheten varken på nätet eller i det offentliga rummet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK uppmuntrar till omfattande offentliga kampanjer, däribland EU-omfattande kampanjer, för jämlikhet och förebyggande av diskriminering, till exempel i form av en uppföljning av konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén efterlyser stöd till regionala och lokala organisationer och till arbetsmarknadsparter inom deras område som bekämpar verbalt och fysiskt hat genom mångkulturell utbildning. Ett positivt exempel på detta återfinns i idén bakom Paweł Adamowicz-priset, som finansieras av ReK, ICORN och staden Gdańsk. |
| --- | --- |

32.

Slutsatser

| 33. | ReK ser Europeiska unionen som en garant för att det utarbetas lagstiftning för att motverka offentliga uttryck för hat och att denna lagstiftning tillämpas i praktiken. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén inser att effekterna av hatpropaganda och hatbrott har en gränsöverskridande dimension, och att de därför måste bekämpas genom gemensamma åtgärder på EU-nivå. Vi efterlyser därför en effektiv hantering av hatpropaganda och hatbrott på andra grunder än de som omfattas av rambeslut 2008/913/RIF, bland annat på grundval av könsidentitet, sexuell läggning, ålder och funktionsnedsättning, i enlighet med kommissionens förslag om jämlikhetsunionen. Det är viktigt att rådet snarast utökar förteckningen över brott till att omfatta hatbrott (artikel 83.1 i EUF-fördraget) för att säkerställa att brottsbekämpande organ kan bedriva sin verksamhet effektivt på både EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Det enda svaret på hatpropaganda och hatbrott är att skapa en övergripande rättslig strategi för att bekämpa, anmäla och konsekvent lagföra denna företeelse. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Vi efterlyser införande av minimiregler på EU-nivå om påföljder när det gäller hatpropaganda och hatbrott, vilket skulle möjliggöra en ändring av nationell lagstiftning för att kriminalisera medlemskap i organisationer som främjar eller uppviglar till hat på alla grunder och deltagande i sådan verksamhet. Det får inte finnas något utrymme för acceptans av antidemokratiska åsikter, hatpropaganda eller fientlighet mot en annan människa i något hörn av världen eller Europa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén rekommenderar att metoderna för att registrera och samla in uppgifter om hatbrott förbättras och uppmanar till expertdiskussioner med medlemsstaterna under överinseende av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), vilket kan hjälpa de nationella myndigheterna att ta itu med problem med den praktiska tillämpningen av lagstiftningen och säkerställa verkningsfulla utredningar, åtal och domar när det gäller hatbrott och hatpropaganda. Vi ser också en viktig roll här för institutioner och organisationer i det civila samhället som arbetar mot hatpropaganda och hatbrott. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK anser att det behövs organisatoriska och rättsliga lösningar för att skydda offer för hatpropaganda och hatbrott, som måste stödjas och bistås av EU-institutioner och EU-organ, medlemsstaterna och EU:s lokala och regionala myndigheter samt det civila samhället. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén konstaterar att gränsen mellan att bekämpa hatpropaganda och införa censur är hårfin. Vid utarbetandet av rättsliga lösningar för att bekämpa hatpropaganda och hatbrott måste rätten till yttrandefrihet garanteras. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén konstaterar att en enhetlig definition av hatbrott på internationell nivå saknas. Kommittén efterlyser därför ett utvecklingsarbete med att stärka rättspraxis och därmed effektivisera lagföringen av hatpropaganda och hatbrott. En sådan definition skulle kunna bygga på Europarådets ministerkommittés rekommendation till medlemsstaterna, CM/Rec(2022)16 (5), eller den definition som ingår i rambeslut 2008/913/RIF. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén är medveten om att vi inte kommer att reglera extrema politiska uttalanden. Det kommer fortsatt att vara upp till medlemsstaterna att bestämma hur de definierar yttrandefrihet. Vi anser dock att EU-normer måste införas för att bekämpa verbalt och fysiskt hat. Det är exakt det som är syftet med att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott. |
| --- | --- |

41.

Bryssel den 1 december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (EUT L 328, 6.12.2008, s. 55).

1

(2)  En relevant rapport finns tillgänglig på 210831_Reset_Facebook_Bundestagswahl_EN.pdf (hateaid.org).

2

(3)  Det polska ombudsmannaämbetet är ett sådant exempel.

3

(4)  Europeiska kommissionens rekommendation om standarder för jämlikhetsorgan (C(2018) 3850 final) av den 22 juni 2018.

4

(5)  Ministerkommitténs rekommendation till medlemsstaterna om bekämpning av hatpropaganda, CM/Rec(2022)16: https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955.

5

---

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/17

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s strategi för hållbara och cirkulära textilier

(2023/C 79/04)

| Föredragande: | Luca MENESINI (IT–PES), provinsordförande, Lucca (regionen Toscana) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för hållbara och cirkulära textilier
  COM(2022) 141 final |

Föredragande:

Luca MENESINI (IT–PES), provinsordförande, Lucca (regionen Toscana)

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för hållbara och cirkulära textilier

COM(2022) 141 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar det övergripande tillvägagångssättet i ”EU:s strategi för hållbara och cirkulära textilier”, som syftar till att skapa en sammanhållen ram och vision för textilsektorns omställning i linje med målen i den europeiska gröna given, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och EU:s industristrategi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vi ser fram emot slutförandet och offentliggörandet av färdplanen för en grön och digital omställning av hela textilekosystemet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén är medveten om det brådskande behovet av att det på EU-marknaden släpps ut textilprodukter som är hållbara och återvinningsbara, i stor utsträckning består av återvunna fibrer, är fria från farliga ämnen och är tillverkade med respekt för de sociala rättigheterna och miljön. Vi efterlyser ett paradigmskifte inom modesektorn för att sätta stopp för överproduktion och överkonsumtion av kläder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ReK vill fästa uppmärksamheten på uppgifter från Europeiska miljöbyrån (EEA) som visar att textilprodukterna under sin livscykel ur konsumtionssynpunkt i genomsnitt har den fjärde största negativa inverkan på klimatet och miljön, efter livsmedel, bostäder och mobilitet (1). Textilier orsakade under 2020 den tredje största belastningen på vatten- och markanvändningen och den femte största belastningen på användningen av råvaror och utsläpp av växthusgaser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK understryker betydelsen för den europeiska industrin av textil-, konfektions-, läder- och skosektorn (TCLF-sektorn), som sysselsätter över två miljoner arbetstagare och är en motor för sysselsättning, ekonomisk utveckling och innovation i de regionala ekosystem där sektorn finns. Omställningen från ett linjärt produktionssystem som bygger på utvinning till en regenerativ och cirkulär modell bör prioriteras. De lokala och regionala myndigheternas roll i denna omställning är avgörande, särskilt a) kommunernas och lokala aktörers – såsom sociala företags, insamlares och civilsamhällesorganisationers – roll när det gäller systemet för insamling, återvinning och återanvändning, b) regionernas roll genom sitt stöd till kommunerna i deras uppgifter samt c) den offentliga och den privata sektorns roll som drivkraft för forsknings- och innovationsprocesser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Utökat producentansvar har visat sig vara effektivt när det gäller att förbättra sorteringen av avfall och den efterföljande hanteringen i enlighet med avfallshierarkin. Medlagstiftarna uppmanas att på EU-nivå fastställa vilka textilprodukter som ska omfattas av direktivet och dess system för utökat producentansvar och då inrikta sig på de höga kostnaderna för bortskaffande av ”snabbmode”. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK välkomnar skyldigheten för samtliga avfallsproducenter att källsortera textilavfall senast i januari 2025. I den översyn av ramdirektivet om avfall som planeras till 2024 förväntar vi oss också att man överväger specifika mål för förebyggande av textilavfall, återanvändning och återvinning samt beaktar de lokala och regionala myndigheternas nyckelroll. |
| --- | --- |

7.

Ompröva konsumtionsmönstren

| 8. | Den globala textilproduktionen nästan fördubblades mellan 2000 och 2015. Eftersom kläder står för den största delen av EU:s textilkonsumtion (81 %) är tendensen att kläder används allt kortare tid innan de kastas den faktor som mest bidrar till ohållbar överproduktion och överkonsumtion. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén önskar se en allt större spridning av olika metoder för att främja medveten och hållbar användning av textilmaterial, särskilt när det gäller typer av kläder som mer sannolikt kommer att kasseras av konsumenterna innan de är uttjänta. Sådana åtgärder, såsom bytessystem, modebibliotek och upplysningskampanjer, tar itu med olika hinder som beror på fördomar mot begagnade kläder i fråga om kvalitet, hygien eller mångfald av produkter som erbjuds. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Det är nödvändigt att intensifiera sökandet efter innovativa lösningar (maskiner, anläggningar, digitala plattformar) för sortering, återanvändning och återvinning av insamlat textilavfall samt för att optimera materialens prestanda. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Marknadsefterfrågan på cirkulära produkter och tjänster är fortfarande otillräcklig, vilket utgör ett stort hinder för införandet av cirkulära affärsmodeller. De nationella, regionala och lokala myndigheterna uppmuntras att spela en stimulerande roll genom att införa instrument till stöd för antagandet av affärsmodeller som bygger på en kultur av användande snarare än ägande samt fastställa regler om transport av och handel med textilprodukter (inklusive avfallsflödena) och främja regleringsmässiga incitament (såsom sänkt moms eller tillämpning av principen om utökat producentansvar) för att stödja hyra snarare än köp, delningsplattformar, återtagning och återförsäljning samt andrahandsbutiker, liksom att uppvärdera reparation, återvinningsförädling och underhåll. Sådana affärsmodeller kan också ha en positiv inverkan på miljöhållbarhetsprestandan inom vård-, turism- och byggsektorerna samt andra grundläggande offentliga tjänster. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK välkomnar initiativet om mer konsumentmakt i den gröna omställningen (2) och de därav följande EU-regler som kommer att säkerställa att konsumenterna vid försäljningsstället får information om en kommersiell garanti för textilprodukters hållbarhet samt relevant information om deras reparerbarhet. Kommissionen uppmanas att fortsätta arbetet med minimikriterier för alla typer av miljöpåståenden inom ramen för initiativet om miljöpåståenden (3). |
| --- | --- |

12.

Göra cirkulär design allmänt förekommande

| 13. | Design för ökad hållbarhet kan öka livslängden hos produkter inom TCLF-sektorn och därmed minska textilavfallet och den allmänna användningen av nya material och kemikalier. ReK välkomnar kommissionens arbete med att ta fram bindande produktspecifika ekodesignkrav för att öka prestandan hos TCLF-sektorns produkter i fråga om hållbarhet, återanvändbarhet, reparerbarhet, fiber-till-fiber-återvinningsbarhet och obligatoriskt innehåll av återvunna fibrer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén stöder helhjärtat behovet av gemensamma hållbarhetsstandarder, som anses vara nödvändiga för att göra varumärkena delaktiga i bedömningen av deras produkters miljöpåverkan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK ser positivt på de aspekter i strategin som rör tydligare information om TCLF-sektorns cirkularitet och ett digitalt produktpass som bygger på obligatoriska informationskrav om cirkularitet och andra miljöaspekter. Kommittén uppmanar kommissionen att göra det digitala produktpasset tillgängligt för alla intressenter och konsumenter och att inkludera information om arbetsvillkor och om hur produkterna kan repareras och återanvändas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Följande principer bör följas vid fastställandet av minimikrav för TCLF-sektorns produkter, med målet att förbättra den sammantagna miljöprestandan under hela livscykeln:






  a) | Garantier för produktens minsta hållbarhet och efterlevnaden av kraven på minsta hållbarhet samt tydliga, ambitiösa och obligatoriska mål för återanvändning och förberedelse för återanvändning. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Garantier för produktens minsta hållbarhet och efterlevnaden av kraven på minsta hållbarhet samt tydliga, ambitiösa och obligatoriska mål för återanvändning och förberedelse för återanvändning.

| b) | Garantier för reparerbarhet och modularitet, med särskilda mått för att bedöma hur lätt det är med oförstörande demontering och kontrollera att produkternas väsentliga delar lätt kan bytas ut och repareras. |
| --- | --- |

b)

Garantier för reparerbarhet och modularitet, med särskilda mått för att bedöma hur lätt det är med oförstörande demontering och kontrollera att produkternas väsentliga delar lätt kan bytas ut och repareras.

| c) | Garantier för återvinningsbarhet, inbegripet begränsningar av de kombinationer av olika material, kemikalier, färgämnen och appreturmedel som inte är förenliga med återvinning, och möjligheten att främja produkter för vilka det redan finns mogen återvinningsteknik. |
| --- | --- |

c)

Garantier för återvinningsbarhet, inbegripet begränsningar av de kombinationer av olika material, kemikalier, färgämnen och appreturmedel som inte är förenliga med återvinning, och möjligheten att främja produkter för vilka det redan finns mogen återvinningsteknik.

| d) | Garantier för material av hållbart och etiskt ursprung, under förutsättning att de används under en längre tid och är återvinningsbara, i syfte att minska mängden nya syntetfibrer som framställs av fossila bränslen. |
| --- | --- |

d)

Garantier för material av hållbart och etiskt ursprung, under förutsättning att de används under en längre tid och är återvinningsbara, i syfte att minska mängden nya syntetfibrer som framställs av fossila bränslen.

| e) | Garantier för tak för utsläpp av mikroplaster under produktion och användning samt från uttjänta produkter. |
| --- | --- |

e)

Garantier för tak för utsläpp av mikroplaster under produktion och användning samt från uttjänta produkter.

| f) | Garantier för att nya produkter inom TCLF-sektorn tillverkas av en viss procentandel textilinnehåll som erhållits efter konsumentledet. |
| --- | --- |

f)

Garantier för att nya produkter inom TCLF-sektorn tillverkas av en viss procentandel textilinnehåll som erhållits efter konsumentledet.

| 17. | Kommittén efterlyser en större harmonisering av Reach-förordningen (4) med de principer om cirkularitet som berör TCLF-sektorns särdrag, i syfte att prioritera insatser för att minska användningen av farliga kemikalier, sprida information om de kemikalier som använts i de färdiga produkterna och säkerställa spårbarhet. |
| --- | --- |

17.

Stärka de lokala myndigheternas roll i en cirkulär omställning

| 18. | Regionerna och kommunerna spelar en central roll i främjandet av forskning och innovation inom denna sektor och i skapandet av synergier och sammanlänkningar med andra sektorer och regioner som står inför samma utmaningar. Kommissionen uppmanas att främja skapandet, utbyggnaden och sammanlänkningen av regionala innovationskluster på området cirkulära textilier i hela EU. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén välkomnar de erfarenheter som gjorts i vissa europeiska regioner och industridistrikt, t.ex. lokala gröna givar eller pakter för cirkulärt mode, som bygger på frivilliga flerpartsavtal för att stödja TCLF-sektorns omställning till en cirkulär modell. I dessa modeller fastställs allmänna mål för sektorn och specifika mål för varje segment i värdekedjan, som svarar mot de miljömässiga, sociala och ekonomiska utmaningar som sektorn står inför, och särskilda åtaganden fastställs för producenter, avfallshanterare, lokala myndigheter, insamlingsorganisationer, icke-statliga organisationer och organisationer i det civila samhället samt forsknings- och teknikcentrum. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Att främja sociala företag som är verksamma inom återanvändningssektorn är särskilt viktigt för skapandet av lokala, hållbara och inkluderande arbetstillfällen (5), eftersom sociala företag utvecklar lokala återanvändningsmetoder och samtidigt skapar påtagliga sociala och ekonomiska fördelar för samhällena omkring dem. ReK understryker dock att sektorn för socialt företagande måste anta många utmaningar för att kunna vara konkurrenskraftig och ständigt kunna tillhandahålla tjänster. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommissionen uppmanas att anta riktlinjer för hur man kan stödja införandet av och partnerskap för den cirkulära ekonomin mellan sociala företag och andra aktörer, även tjänste- och handelsföretag, som i synnerhet ska utforska de möjligheter som erbjuds genom återanvändning och reparation av textilprodukter, inom ramen för EU:s nyligen antagna handlingsplan för den sociala ekonomin (6). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Effektiviteten i de lokala systemen för insamling av TCLF-avfall är fortfarande en central utmaning. I syfte att främja en faktisk cirkulär omställning inom sektorn bör de totala kostnaderna för insamling, sortering och återvinning av detta avfall vara lägre än kostnaderna för hanteringen av hushållsavfall. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommissionen uppmanas att ta fram vägledande modeller för utveckling av lokala system för insamling och hantering av TCLF-avfall där följande beaktas:






  a) | Samråd med medborgarna innan man utformar åtgärder för att uppnå målen. |
| --- | --- | --- |

23.

a)

Samråd med medborgarna innan man utformar åtgärder för att uppnå målen.

| b) | Instrument för att främja samarbete mellan olika aktörer som kan förbättra insamlingen, den efterföljande bearbetningen och försäljningen. |
| --- | --- |

b)

Instrument för att främja samarbete mellan olika aktörer som kan förbättra insamlingen, den efterföljande bearbetningen och försäljningen.

| c) | Mekanismer för att främja den ekonomiska hållbarheten i insamlingen och bearbetningen för alla aktörer i värdekedjan (inbegripet principerna om utökat producentansvar). |
| --- | --- |

c)

Mekanismer för att främja den ekonomiska hållbarheten i insamlingen och bearbetningen för alla aktörer i värdekedjan (inbegripet principerna om utökat producentansvar).

| d) | Mekanismer för att skydda och främja lokala aktörers befintliga bästa praxis i fråga om återanvändning och reparation. |
| --- | --- |

d)

Mekanismer för att skydda och främja lokala aktörers befintliga bästa praxis i fråga om återanvändning och reparation.

Stödja hållbara produktionsmodeller

| 24. | Kommissionen uppmanas att i EU:s initiativ för hållbara produkter inkludera åtgärder för att förbjuda destruktion av osålda varor (dvs. överskottslager, restlager och returnerade varor, med särskilt fokus på returer via e-handel) samt att fastställa mål för produktionsfasen som kan bidra till att produktionsslöseri förebyggs och överproduktion motverkas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén efterlyser obligatoriska minimikriterier för miljöanpassad offentlig upphandling (7), vars räckvidd fastställs efter en konsekvensbedömning, samt bestämmelser om medlemsstaternas incitament beträffande textilprodukter. ReK föreslår dessutom att kommissionen utarbetar riktlinjer om incitament och kriterier för att vägleda tilldelningen av offentliga och andra kontrakt som främjar hållbar utveckling. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Medlemsstaterna uppmanas att införa regler om miljöanpassad offentlig upphandling i form av nationella handlingsplaner eller strategier, med en större harmonisering av de kriterier som tillämpas på nationell nivå med EU:s vägledande principer (8). Det är också nödvändigt att utbyta lokala och regionala kunskaper och exempel på god praxis i syfte att främja och underlätta ett mer heltäckande och brett genomförande. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK hoppas att EU, som är en stor importör och exportör (9) i TCLF-sektorns globala värdekedja, blir en global föregångare när det gäller att främja hållbara och cirkulära TCLF-värdekedjor samt innovativa tekniska lösningar och affärsmodeller, och på så sätt tryggar den gröna och den digitala omställningen, tar itu med samhällsutmaningarna och säkerställer efterlevnad av hållbarhetsskyldigheterna samt ger små och medelstora tillverkningsföretag förutsättningar att vara konkurrenskraftiga globalt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommissionen uppmanas att utarbeta ett nytt lagstiftningsinitiativ som syftar till att faktiskt förbjuda utsläppande på EU-marknaden av produkter som tillverkats med hjälp av tvångsarbete, inbegripet barnarbete. TCLF-sektorn bör inkluderas i lagstiftningen om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet. Hållbarhetsregelverket bör gälla inte enbart för tillverkare inom EU utan för alla företag som saluför produkter i EU, oavsett var tillverkningen är förlagd. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Det är viktigt att vara medveten om behovet av att involvera och stödja både små och stora gårdar som producerar naturmaterial (såsom ull), som spelar en viktig roll i produktionen av återvinningsbara textilier, i produktions-, tillverknings- och återanvändningsprocesserna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén uppmanar kommissionen att ge specifikt stöd till tekniska investeringar i värdekedjan och särskilda åtgärder för forskning, utveckling och innovation som behövs för att verkligen ställa om från en linjär till en mer cirkulär produktionsmodell i textil-, läder- och skosektorn, samt uppmuntrar till forskning om och produktion av nya material som kan erhållas genom sammanlänkning av olika produktions- och återvinningssektorer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén rekommenderar att man på EU-nivå fastställer en tydlig definition av och ett tillämpningsområde för utökat producentansvar med miljöanpassade avgifter för produkter från TCLF-sektorn i syfte att identifiera, förebygga, mildra, sätta stopp för och redovisa faktiska och potentiella negativa konsekvenser för de mänskliga rättigheterna, inbegripet arbetstagares rättigheter, och miljön, både i företagens egen verksamhet och längs deras globala värdekedjor. |
| --- | --- |

31.

| 32. | TCLF-ekosystemet behöver en högkvalificerad arbetskraft för att frigöra den potential att skapa arbetstillfällen som den digitala och den gröna omställningen erbjuder, samtidigt som bara 13 % av arbetskraften för närvarande är högkvalificerad (10). Det är nödvändigt att stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft så att de kan behålla och ta fram nya begåvningar samt att förbättra arbetsvillkoren och produktiviteten i produktionen av hållbara råvaror och i textiltillverkningen inom vår industri. I syfte att locka kvalificerade unga begåvningar och öka de små och medelstora företagens kompetens uppmuntrar kommittén inrättandet av ett storskaligt kompetenspartnerskap för textilekosystemet för att främja fortbildning, omskolning samt förvärv och överföring av gröna och digitala färdigheter, inbegripet kunskap om livscykel- och värdekedjeanalys. ReK uppmanar kommissionen att, i samband med utformningen av stödinstrument för arbetstillfällen inom hantering av sektorns produkter efter konsumentledet, ta hänsyn till de förväntade ökande mängderna insamlade TCLF-produkter till följd av den obligatoriska separata insamlingen av avfall. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK beklagar de uppgifter som visar att kvinnor utgör majoriteten av den lågavlönade och okvalificerade arbetskraften inom TCLF-sektorn. Vi är övertygade om att förbättrad hållbarhet i leveranskedjan omfattar en viktig jämställdhetsdimension, och efterlyser överenskomna åtgärder för att avsevärt förbättra kvinnors tillträde till högre befattningar. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén uppmuntrar också till en riktad användning av resurserna från Erasmus+-programmet för pilot- och experimenteringsinitiativ inom yrkesutbildning och högre utbildning som bidrar till att förvärva den gröna och digitala kompetens som TCLF-sektorn är i behov av i syfte att göra den attraktivare för unga människor och främja arbetstagarnas rörlighet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK välkomnar EU:s kompetenspakt (11), som syftar till att maximera inverkan av investeringarna i förbättring av befintlig kompetens och omskolning av personal inom hela TCLF-ekosystemet, inbegripet sektorns mode- och detaljhandelssegment. |
| --- | --- |

35.

Skapa värde av avfall

| 36. | I och med tillämpningen av EU-förordningen om separat insamling av textilavfall senast 2025, och de positiva effekterna på avfallsinsamlingen och avfallshanteringen av producentansvarsorganisationer som är etablerade i medlemsstaterna, kommer sannolikt en lägre andel insamlade varor att vara lämplig för återförsäljning i Europa, och andelen TCLF-avfall från hushåll efter konsumentledet som blir tillgänglig för återvinning kommer att öka avsevärt (12). När det gäller ökningen av EU:s återvinningskapacitet föreslår kommittén att man vid investeringsplaneringen tar hänsyn till effekterna på de i allmänhet mer arbetsintensiva sektorerna för återvinningsförädling och återanvändning och den därav följande dynamiken i fråga om sysselsättning och social inkludering. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Lokal produktion av återvunna fibrer kan spela en viktig roll för att stärka den europeiska textilvärdekedjan. Även om textilåtervinningsindustrin, när den väl har mognat och utvidgats, kan bli autonom och lönsam kommer det att behövas medel för omställningen på kort sikt, eventuellt bl.a. genom system för utökat producentansvar och annat stöd för att anpassa den befintliga industrin i syfte att stärka kapaciteten i fråga om återvunna produkter inom olika sektorer, bl.a. mode, fordon, hushållstextilier och tekniska textilier. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK välkomnar inkluderingen av a) kläder och andra textilier som samlas in separat och förbereds för återanvändning, b) cellulosafibrer som återvinns från TCLF-avfall och c) blandade fibrer som återvinns från TCLF-avfall i den prioriterade förteckningen över avfallsflöden i syfte att ta fram ytterligare kriterier för när avfall upphör att vara avfall i EU, som ett incitament för att öka kapaciteten inom EU:s återvinningsindustri för denna sektor. |
| --- | --- |

38.

Bryssel den 30 november 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ”Textiles and the environment: the role of design in Europe’s circular economy” (EEA, 2022).

1

(2)  COM(2022) 143 final – Förslag till direktiv om mer konsumentmakt i den gröna omställningen genom bättre skydd mot otillbörliga affärsmetoder och bättre information.

2

(3)  Initiative on substantiating green claims – Environment – Europeiska kommissionen (europa.eu).

3

(4)  Registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier.

4

(5)  I genomsnitt skapar ett socialt företag 20–35 arbetstillfällen per 1 000 ton tyg som samlas in för återanvändning. Källa: OECD/Europeiska kommissionen (2022), ”Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy”, och RREUSE (2021), ”Job creation in the re-use sector: Data insights from social enterprises”.

5

Källa:

(6)  COM(2021) 778 final.

6

(7)  Genom miljöanpassad offentlig upphandling tacklas inte bara inverkan av den offentliga sektorns konsumtion av produkter från TCLF-sektorn, utan det har också potential att sända starka signaler till marknaden i stort, med sikte på utveckling och spridning av innovativa, hållbara och mer cirkulära lösningar inom TCLF-sektorns produktion och tillhandahållande av tjänster som kan antas av den privata sektorn.

7

(8)  JRC Technical Report (2020), ”EU Green Public Procurement (GPP) Criteria for Textile Products and Services Guidance Document”.

8

(9)  År 2020 importerades 8,7 miljoner ton färdiga textilprodukter till EU-27, till ett värde av 125 miljarder euro. Kläder utgör 45 % av importvolymen, följt av hushållstextilier, andra tyger och skor (källa: Eurostat, 2021).

9

källa

(10)  Eurostat (2019), arbetskraftsundersökning.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1517&langId=sv

11

(12)  Upp till ca 1,7 miljoner ton fram till 2030, enligt rapporten ”Scaling textile recycling in Europe – turning waste into value”, McKinsey (2021).

12

---

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/23

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen

(2023/C 79/05)

| Föredragande: | Piotr CAŁBECKI (PL–EPP), regionpresident, Kujawsko-Pomorskie (Kujavien–Pommern) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén
  COM(2022) 133 final |

Föredragande:

Piotr CAŁBECKI (PL–EPP), regionpresident, Kujawsko-Pomorskie (Kujavien–Pommern)

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén

COM(2022) 133 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) fördömer Rysslands oprovocerade attack på Ukraina. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK stöder helhjärtat Ukrainas strävan efter att ansluta sig till Europeiska unionen och noterar också, i samband med ämnet för detta yttrande, att detta kommer att få mycket stor inverkan genom att EU:s livsmedelstrygghet stärks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén välkomnar kommissionens meddelande om att säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det finns ett akut behov av att undanröja svagheterna i EU-ländernas livsmedelssystem för att införa djupgående och strukturella förändringar och förbereda unionen för framtida kriser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén påminner om att EU är nettoimportör av livsmedel sett till både kvantitet, kalorier och yta, och nettoexportör bara när det gäller värde, huvudsakligen tack vare viner med geografiska beteckningar och spritdrycker. Medlemsstaterna bör uppmanas att minska produktionen av biodrivmedel på kort sikt, vilket skulle förbättra självförsörjningen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK stöder helhjärtat önskan att stärka EU:s livsmedelssuveränitet och uppnå större autonomi genom att uppmuntra en livsmedelsproduktion som är regionalt och lokalt diversifierad. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att vi för närvarande upplever den tredje globala livsmedelspriskrisen på 15 år i de länder som är direkt kopplade till de internationella handelspriserna, såsom EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vi framhåller ReK:s centrala roll som institutionell företrädare för europeiska kommuner och regioner i processen för att stödja de ukrainska partnerna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Åtgärderna i fråga om livsmedelstrygghet, som EU på kort tid har tvingats vidta på grund av det pågående kriget, bör inte bara användas för att ta itu med det nuvarande problemet, utan även för att sätta igång mer strukturella förändringar som rör den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att förbättra livskvaliteten och konkurrenskraften i EU:s ekonomi och uppnå betydande miljöfördelar på områden som har samband med livsmedelsförsörjning. Hänsyn bör tas till de krav som ställs av företrädare för jordbruksproducenter och bearbetningsföretag samt jordbrukarorganisationer och, i synnerhet, små och medelstora företag, vars lönsamhet i EU sedan många år har minskat eller vars verksamhet inte längre alls är lönsam, vilket har lett till en drastisk minskning av deras antal och av antalet jordbruksarbetare, negativa samhällsförändringar och kulturella förändringar på landsbygden, försämrad livsmedelskvalitet samt stigande priser på jordbruksprodukter, särskilt de som uppfyller de strängaste kvalitetsnormerna i fråga om människors hälsa, näringsvärde och smak samt minimering av miljöpåverkan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén uppmanar till att dra fördel av de pågående diskussionerna om en reform av den europeiska elmarknaden och att ta exemplet med olja som förebild, där medlemsstaterna har buffertlager för 90 dagars förbrukning, i syfte att på nytt överväga frågan om livsmedelslager och få perspektiv på den gemensamma jordbrukspolitikens marknadsorientering. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén motsätter sig att kriget i Ukraina utnyttjas som ett skäl för att inte diskutera eller vidta åtgärder i syfte att ta itu med svagheterna i den gemensamma jordbrukspolitiken och hejda långvariga trender och förändringar i livsmedelsproduktionssystemet, inbegripet genomförandet av från jord till bord-strategin, eftersom instabiliteten i det europeiska livsmedelssystemet inte är ett nytt fenomen utan är en konsekvens av den avreglering som följde på avskaffandet av den gemensamma jordbrukspolitikens marknadsinstrument, som ledde till en minskad produktionspotential inom det europeiska jordbruket eftersom producenterna inte fick tillräcklig ersättning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén stöder genomförandet av målen i från jord till bord-strategin, bl.a. när det gäller att minska användningen av bekämpningsmedel, kemiska gödselmedel och antimikrobiella medel samt öka andelen ekologiskt jordbruk, i linje med ReK:s tidigare yttrande (1), men påpekar att målen för minskad användning av bekämpningsmedel, åtminstone så länge som kriget i Ukraina pågår, inte får äventyra den globala livsmedelstryggheten. Vi efterlyser samtidigt en grundlig bedömning av framstegen mot att uppnå de kvantitativa målen i från jord till bord-strategin och en övervakning av dessa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK påminner om att merparten av den globala produktionen av gödselmedel, råvaror för produktion av dessa samt växtskyddsmedel under senare år kommit från Ryssland, Ukraina och Belarus. Ett minskat beroende av importerade insatsvaror, såsom gödsel- och bekämpningsmedel, bidrar till att stärka vårt livsmedelssystems motståndskraft. Innovationen och tillämpningen av bästa praxis måste stärkas för att bibehålla och på lång sikt öka skördarna (särskilt praxis och innovation som är anpassad till ekologiska mål). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vi föreslår att kommissionen avstår från att överge miljöanpassningssystemet med tanke på att det finns andra mer effektiva åtgärder, bland annat att stoppa produktionen av biodrivmedel. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK framhåller landsbygdsområdenas strategiska roll för klimatet och livsmedelstryggheten, med lokala livsmedelsvärdekedjor som säkerställer mer stabila inkomster och involverar småjordbruk. Kommittén anser att förvaltningen av Ejflu bör decentraliseras i alla medlemsstater när det gäller genomförandet av den lokala och regionala jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén upprepar sin rekommendation att konsumenternas beteende bör inriktas på en kosthållning med en hög andel frukt och grönsaker samt på inköp av lokala eller regionala, färska och säsongsbundna livsmedel som produceras med hjälp av hållbara produktionsmetoder, vilket skulle minska den globala konsumtionen av kött, fett och socker. Övergripande åtgärder bör vidtas för att göra dessa alternativ lätta att välja och överkomliga för alla (2). Därför föreslås att de befintliga program från kommissionen som främjar hälsosam och hållbar kost, såsom ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen i Europeiska socialfonden+ inom EU förstärks betydligt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén vidhåller också att det bästa sättet att garantera jordbrukarna en stabil och anständig inkomst är att utveckla lokala livsmedelssystem av hög kvalitet. Vi välkomnar därför införandet av sociala villkor i den gemensamma jordbrukspolitiken och anser att befintliga standarder på detta område i EU också bör gälla för importörer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vi framhåller behovet av att säkerställa ett större deltagande från lokala leverantörer av livsmedel samt gödselmedel och energi när det gäller att inrätta beredskapslager och globala lager. När det gäller internationell handel föreslås en återgång till logiken med råvaruavtal. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén stöder i detta sammanhang kommissionens förslag om att inom ramen för politiken för transeuropeiska transportnät utveckla bättre järnvägsförbindelser med Ukraina, i synnerhet för att underlätta transporten av viktiga råvaror. Den planerade höjningen av budgeten för Fonden för ett sammanlänkat Europa är därför välkommen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Brådskande och omfattande åtgärder måste vidtas för att anpassa livsmedelsekonomin till klimatförändringarna, samtidigt som vi efterlyser en förstärkning av försäkringssystemet för jordbruksproduktion och en ökad motståndskraft mot klimatförändringarnas negativa effekter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vi uppmuntrar sökandet efter nya system för att hantera regnvatten, bygga ytterligare magasin samt renovera bevattningssystem och dricksvattennätet, vilket skulle främja jordbruksproduktionen, livsmedelsindustrin och innovativa investeringar i livsmedelsproduktion. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK uppmanar kommissionen att komplettera arbetet med beredskapsplaner för att trygga livsmedelsförsörjningen i syfte att utarbeta och genomföra en långsiktig strategi för att säkerställa en grundläggande livsmedelstrygghet på regional nivå, dvs. ett regionalt samhälles förmåga att under en viss tid tillgodose sina grundläggande behov genom egen livsmedelsproduktion och grannregionernas livsmedelsproduktion. Kommittén föreslår i detta avseende att de lokala livsmedelsplaner som utarbetats i flera europeiska länder ges allmän spridning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera livsmedelsanvändning av jordbruksprodukter genom att införa flexibilitet i politiken för främjande av biobränslen och metan från jordbruket så att jordbruksmarknaderna kopplas bort från energimarknaden när priserna stiger kraftigt, samtidigt som denna viktiga avsättningsmöjlighet bevaras vid överproduktion. |
| --- | --- |

23.

| 24. | I detta sammanhang uppmanar kommittén med kraft kommissionen att, särskilt inom den gemensamma jordbrukspolitiken, vidareutveckla regleringen av jordbruksmarknaderna, som vi ser kan bli fullständigt instabila och ineffektiva i tider av brist. Det handlar i synnerhet om att göra det lättare att aktivera krishanteringsåtgärder och att göra det möjligt, bland annat genom förhandlingar inom Världshandelsorganisationen, att inrätta europeiska livsmedels- och jordbrukslager för att undvika ekonomisk spekulation i de internationella jordbrukspriserna. Den marknadsregleringspolitik som måste återinföras inom jordbrukspolitiken bör också syfta till att upprätthålla prisnivåer som är lönsamma för jordbrukarna när den aktuella spända situationen är över, eftersom det bästa sättet att trygga jordbruket och sysselsättningen inom jordbruket samt främja nya jordbrukares etablering är att se till att jordbrukarna kan leva ett värdigt liv på sitt arbete. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén uppmanar kommissionen att föra en mer konjunkturdämpande politik (som motsvarar jordbruksföretagets storlek och typ) när det gäller direktstöd till jordbrukare i syfte att bättre inrikta sig på de värst drabbade sektorerna och samtidigt undvika att ge onödigt stöd till sektorer som gör ”supervinster”. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid att stimulera framsteg inom livsmedelsproduktionen genom att finansiera forskning och genomförandeåtgärder när det gäller att anpassa produktionen till klimatförändringarna, minska beroendet av leverantörer utanför EU, förbättra hälsovärdet hos producerade livsmedel och förlänga livsmedlens livslängd med biologiska metoder. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Vi uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid att stimulera framsteg inom jordbruksproduktionen som är inriktade på att minska dess energiintensitet. Genom sådana framsteg skulle jordbruksproduktionens effektivitet och i slutändan livsmedelspriserna i hög grad kunna göras oberoende av fluktuationer i energipriserna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid att säkerställa gynnsamma ekonomiska villkor för jordbruksverksamhet mot bakgrund av de ökade produktionskostnaderna, genom att ge jordbruksproducenter stöd som är anpassat till produktionens art och den berörda producentens potential (volym). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén uppmanar kommissionen att fastställa ett bindande mål om att halvera matsvinnet senast 2030 som en del av översynen av ramdirektivet om avfall och på grundval av det arbete som utförts av EU-plattformen om livsmedelsförluster och livsmedelsslöseri (3). |
| --- | --- |

29.

| 30. | De lokala och regionala myndigheternas engagemang och åtgärder kompletterar och stöder de insatser som görs inom ramen för internationella åtgärder och på nationell nivå av enskilda EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén framhåller ReK:s roll som en institution vars ledamöter arbetar i direkt partnerskap med ukrainska städer och regioner. |
| --- | --- |

31.

Ett hot mot livsmedelstryggheten

| 32. | Vi betonar att sannolikheten för en verklig hungersnöd i Europa till följd av kriget i Ukraina i nuläget fortfarande verkar vara låg, men att kriget redan har orsakat försörjningsproblem för vissa produkter, en livsmedelsinflation på 13,2 % på årsbasis i augusti 2022 i Europa och en relativt utbredd känsla av oförutsägbarhet (en drastisk ökning av kostnaderna för konstgödsel, skyddsprodukter och andra insatsvaror samt energi kan få oacceptabla effekter för höst- och vårsådden och leda till socialt oacceptabla ytterligare ökningar av livsmedelspriserna), vilket också destabiliserar de regionala socioekonomiska systemen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK påminner om att den pågående konflikten medför att jordbruksprodukter och gödselmedel från två mycket stora exportörer försvinner från de internationella marknaderna – Ukraina, där kriget har lett till produktionsbegränsningar i jordbruket, vilket kommer att följas av en flerårig process för att återuppbygga dess potential, och Ryssland, som i egenskap av angripare bör uteslutas från internationell handel. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén bedömer att det fortsatta kriget i Ukraina och isoleringen av angriparen Rysslands ekonomi skulle kunna utgöra ett verkligt hot mot livsmedelsstabiliteten, särskilt i regioner utanför Europa, vilket skulle leda till ökade humanitära åtaganden från EU:s sida gentemot regioner där det råder svält och till en ökning av det migrationstryck som detta genererar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Vi betonar att ett av de största hoten mot en stabil livsmedelsförsörjning är att livsmedelsproduktionen koncentreras, vilket måste motverkas genom att livsmedelsförsörjning från lokala producenter prioriteras. Under många årtionden har högutvecklade länder samarbetat väl inom produktion och distribution av livsmedel, men de senaste åren har visat att både den politiska situationen och framväxande klimatförändringar, naturkatastrofer och pandemier plötsligt och mycket effektivt kan bryta dessa kedjor och utestänga stora områden från försörjningen, vilket gör det nödvändigt att öka livsmedelssystemens motståndskraft i dessa områden genom att flytta tillbaka produktionen och inrätta en miniminivå av privata och offentliga lager. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén insisterar därför på behovet av att utveckla en långsiktig strategi för att trygga den europeiska livsmedelsförsörjningen. Denna strategi bör leda till att livsmedelsproduktion omlokaliseras till Europa, särskilt med hjälp av spegelklausuler i de frihandelsavtal som kommissionen undertecknar, för att undvika att importerade produkter konkurrerar på ett otillbörligt sätt med europeisk produktion. Kommittén förbinder sig att stödja liknande åtgärder för livsmedelssuveränitet som vidtas av andra länder i världen, i synnerhet i Afrika. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK betonar att tillgången på livsmedel kan förbättras genom en mer ansvarsfull hantering av livsmedel, som ger upphov till minskat livsmedelsslöseri. Detta kan ske på många områden, till exempel genom att man minskar överproduktionen, förbättrar skörde-, transport-, lagrings- och bearbetningstekniken, anpassar den mängd livsmedel som tillhandahålls till detaljhandeln och cateringsektorn till den verkliga efterfrågan samt ökar konsumenternas medvetenhet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén är beredd att vidta åtgärder i fråga om regional utveckling i syfte att återupprätta kopplingen mellan jordbrukspolitiken och livsmedelspolitiken på territoriell nivå för att stärka den hållbara livsmedelstryggheten, förbättra livsmedlens kvalitet och minska deras negativa effekter, genom att genomföra systemförändringar i tekniken för livsmedelsproduktion och livsmedelshantering: minska miljöpåverkan i livsmedelsproduktionen, minimera EU:s beroende av externa livsmedelsleverantörer och bygga upp ett europeiskt solidaritetssystem för säker tillgång till livsmedel. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK anser att ett absolut skydd bör garanteras för produkter som omfattas av unionens system för geografiska beteckningar: SUB (skyddad ursprungsbeteckning), SGB (skyddad geografisk beteckning) och GB (geografisk beteckning). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Vi uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid finansiering av projekt som syftar till att öka livsmedelstryggheten på regional nivå för att säkra livsmedelsförsörjningen i de egna samhällena, åtminstone under den tid som krävs för att bistånd ska kunna organiseras av allierade länder. Detta mål bör uppnås genom att man diversifierar livsmedelsproduktionen, ökar arealen för livsmedelsproduktion, anpassar jordbruksområdena till klimatförändringarna och finansierar forskning och genomförandeåtgärder avseende produktion av livsmedel med längre hållbarhetstid, samt genom lagringsmekanismer på EU-nivå för de regioner som av fysiska och geografiska skäl inte kan uppnå samma självförsörjningsgrad samt mekanismer för säkerställande av livsmedelstrygghet på EU-nivå. |
| --- | --- |

40.

Ekologiskt jordbruk som en faktor för att stärka livsmedelstryggheten och minska jordbrukets negativa miljöpåverkan

| 41. | ReK rekommenderar att man för att säkra livsmedelsförsörjningen vänder trenden i riktning mot ökad specialisering inom livsmedelsproduktionen och därmed även ökad koncentration av livsmedelsproducerande områden. Detta är typiskt för en jordbruksproduktion med hög resursanvändning, inriktad på maximal ekonomisk bärkraft. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén bedömer att detta mål kan uppnås om den andel jordbruk som bedrivs i enlighet med principen om ekologiskt jordbruk ökar betydligt och utvecklingen av fleråriga grödor främjas. Detta kommer att bidra till att minska användningen av mineralgödselmedel och kemiska växtskyddsmedel, och samtidigt till att avsevärt förbättra markens vattenhållningsförmåga, vilket är viktigt under perioder av både vattenbrist och vattenöverskott. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Två huvudsakliga fördelar uppnås därmed: dels en avsevärd minskning av det intensiva jordbrukets negativa miljöpåverkan och dels en ökning av regionernas oberoende i livsmedelsförsörjningen genom en förstärkning av kapaciteten att producera livsmedel på grundval av lokal jordbruksproduktion (förkortade leveranskedjor och minskat beroende i livsmedelsproduktionen). |
| --- | --- |

43.

| 44. | ReK konstaterar att man bör stödja och skydda terrasser och terrassodling, som kan mildra vissa följder av klimatförändringarna genom att förbättra upptaget av nederbörd, minska jorderosionen och risken för översvämningar och skogsbränder, mildra extrema temperaturer samt öka markens bindning av organiskt kol. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Trots de obestridliga miljövinsterna kräver ett fullständigt genomförande av den europeiska gröna given inom jordbruket en kontinuerlig övervakning för att undvika en minskning i de produktionsnivåer inom jordbruket som garanterar försörjningstryggheten, särskilt på global nivå. Om kriget leder till en minskning av jordbruksproduktionen i Ukraina och en sänkt livsmedelsimport från landet, vilket i sin tur ger upphov till hungersnöd i länder i Afrika och Mellanöstern, bör det övervägas om EU-länderna bör kompensera för denna minskning på kort sikt. En ökning av jordbruksproduktionen och därmed en översyn av de allmänna målen i den europeiska gröna given bör därför förväntas. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK påminner om att den globala användningen av NPK-gödselmedel ökade med 40 % mellan 2000 och 2019 (enligt FAO). Den uppgår för närvarande till mer än 200 miljoner ton per år, och tillgängliga uppgifter visar på en mycket hög överanvändning av gödselmedel. Det uppskattas att mer än hälften av de kvävegödselmedel och cirka tre fjärdedelar av de fosforgödselmedel som används inte absorberas av växter, utan antingen stannar kvar i marken eller sipprar ut i vattendrag, vilket i hög grad avgör deras ekologiska och kemiska status. ReK påpekar dessutom att syftet med ramdirektivet för vatten är att åtminstone se till att vattendragen har en god ekologisk status. Överdriven användning av mineralgödselmedel för livsmedelsproduktion är för närvarande en viktig orsak till försämringen av vattenmiljön och bör också avhjälpas inom ramen för den antagna vattenpolitiken i gemenskapen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kommittén framhåller att Kina och Indien står för mer än hälften av överanvändningen av gödselmedel, vilket är ett annat exempel på den snabba ekonomiska utveckling som sker i dessa länder till priset av miljöförstöring, och att de konkurrensfördelar som erhålls på detta sätt inte utgör rättvis konkurrens. De som konsumerar varor som importeras från dessa länder bör göras mer medvetna om detta. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Vi inser att det inte är möjligt att införa ett universellt ekologiskt jordbruk, men att EU:s mål bör vara att konsekvent sträva efter att genomföra handlingsplanen för ekologiskt jordbruk och uppnå det mål som fastställs i från jord till bord-strategin, nämligen att ekologiska metoder ska användas på 25 % av jordbruksmarken senast 2030. Dessa mål får dock inte leda till att den redan svåra ekonomiska och sociala situationen på Europas landsbygd förvärras, utan bör leda till att negativa trender vänds. ReK uppmanar därför EU-institutionerna att genomföra en analys av metoder för att uppnå jordbruksproduktionens miljömål. För att uppnå de ambitiösa målen behöver man stödja miljövänligt jordbruk, vilket inte endast omfattar ekologiska gårdar som till fullo uppfyller kriterierna för ekologiskt jordbruk, utan även inbegriper gårdar som bedriver jordbruk som bidrar till naturskyddet i områden med stora naturvärden och därför bör få bidrag samt gårdar som bedriver miljövänligt och integrerat jordbruk, som bör få stöd eftersom de genomför vissa åtgärder till förmån för miljön, t.ex. på områdena hållbart jordbruk, markskydd och vattenskydd inom det nuvarande miljöprogrammet för jordbruket, eller buffertzoner. Det rekommenderas att EU:s utbetalningar på jordbruksområdet starkt kopplas till både miljömål och livsmedelstrygghetsmål. EU:s långsiktiga ambition på miljöområdet bör vara att livsmedel som produceras på dess territorium ska ha minsta möjliga negativa miljöpåverkan. Livsmedel som produceras på detta sätt har också ett högre näringsvärde och är mer hälsosamma. |
| --- | --- |

48.

Prisökningar

| 49. | ReK konstaterar att de kraftigt stigande levnadskostnaderna, inbegripet den betydande ökningen av livsmedelspriserna, hittills inte har lett till ett fall i eller en minskning av livsmedelskonsumtionen till nivåer som är livshotande eller hälsovådliga, men att de har bidragit till att människors komfort har försämrats eftersom de tvingas avstå från vissa produkter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén betonar behovet av att vidta skyddsåtgärder för de fattigaste invånarna för att kompensera för svårigheten att få tillgång till livsmedel, som kan få negativa hälsokonsekvenser på lång sikt, framför allt genom att stödja livsmedelsbiståndsorganisationer samt skolor och förskolor från marginaliserade områden och ge stöd till hemlösa. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kommittén påminner om att denna minskade konkurrenskraft oftast är en konsekvens av en otillbörlig konkurrens från importerade jordbruksprodukter, och föreslår därför att kommissionen i sina frihandelsavtal inför spegelklausuler som säkerställer att importerade jordbruksprodukter lever upp till samma miljönormer och sociala normer som de som gäller i Europa. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Vi vill framhålla att den gradvisa ökningen av priserna på varor och tjänster avsevärt minskar lönsamheten hos produktionen i jordbrukssektorn. Å ena sidan ökar produktionskostnaderna och å andra sidan kommer dyrare livsmedel från Europa att bli mindre konkurrenskraftiga på marknaderna. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ReK anser att de största riskerna för jordbruksverksamheten och livsmedelsproduktionen för närvarande härrör från det faktum att priserna på mineralgödselmedel, bränsle (särskilt diesel), el och växtskyddsmedel är mycket höga och nyligen har stigit drastiskt. Till detta kommer problemet med vattenförsörjning inom jordbruket, som har vuxit under årens lopp, samt de försämrade klimatförhållandena och plötsliga väderhändelserna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Kommittén varnar för att en sänkning av jordbrukets lönsamhet kan utgöra ett verkligt och betydande hot mot livsmedelstryggheten, eftersom jordbruksverksamheten är cyklisk och inte kan ändras från en dag till en annan. Det kan ta flera månader att förnya djurbesättningar eller återställa besådda arealer. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Ur regionernas perspektiv utgör de snabbt stigande levnadskostnaderna, inklusive livsmedelspriserna, ett mycket stort hot mot stabiliteten i de lokala och regionala socioekonomiska systemen. Det kommer att ha en negativ inverkan på arbetsmarknaden, människors inkomster och de lokala myndigheternas inkomster och i slutändan leda till ökad fattigdom, vilket kommer att tvinga de lokala och regionala myndigheterna att engagera sig i hanteringen av problemets effekter. Instabiliteten på livsmedelsmarknaden får därför mycket mer omfattande konsekvenser och kan påverka ett korrekt genomförande av de uppgifter som tilldelats enskilda lokala och regionala myndigheter och minska grunden för regional ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Ur företagarnas synvinkel kommer behovet av att säkerställa grunden för företagens verksamhet att leda till att mindre belopp anslås för utveckling, vilket kommer att inverka negativt på innovationen i ekonomin. |
| --- | --- |

56.

Främjande av effektiva och sektorsövergripande anpassningsåtgärder och hantering av förluster och skador

| 57. | ReK vill uppmärksamma det komplexa problemet med matsvinn. Minskat matsvinn kan ge ett antal fördelar på olika nivåer, särskilt minskad användning av värdefulla resurser som behövs för produktion, transport och distribution av livsmedel – energi, vatten, arbetskraftskostnader, den areal som används för produktion samt även produktion av växthusgaser. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Vi betonar vikten av systematiska åtgärder för att minska matsvinnet, eftersom en mer ansvarsfull hantering av maten kommer att leda till minskade inköp, med konsekvenser för produktion, bearbetning, transport, handel och arbetsmarknad. Det krävs därför en planerad omställning, med hänsyn tagen till skyddsnätsåtgärder. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommittén understryker det akuta behovet av att utforma och främja korta och snabba leveranskedjor från jordbrukare till konsumenter (vilket innebär lägre priser, hög kvalitet och snabba leveranser). Att livsmedelskedjorna blir kortare har också stor klimatpåverkan genom att utsläppen från transporter minskas. |
| --- | --- |

59.

| 60. | För att uppmuntra allmänheten att använda lokalt producerade livsmedel är det värt att lyfta fram den plats där de produceras (skapande av regionala märken, lämplig märkning och lokal ekonomisk patriotism kan göra det lättare att acceptera högre livsmedelspriser om de är nödvändiga med tanke på kostnaden för att producera livsmedel). |
| --- | --- |

60.

| 61. | Vi påminner om att produktionen av grödor förväntas minska avsevärt till följd av den gröna given och att stigande livsmedelspriser kommer att orsaka en motvilja i samhället mot energiomställningen. Skyddsnätsåtgärder behövs därför för att skapa ett positivt klimat och förståelse för den gröna given. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Det behövs sektorsövergripande samarbete mellan jordbrukare, offentliga myndigheter, företag och forskarsamhället för att utarbeta strategier för att anpassa jordbruksekonomin till klimatförändringarna – begränsnings- och anpassningsåtgärder inför rådande vattenbrist och naturkatastrofer i syfte att minska variationen i den årliga jordbruksproduktionsdynamiken och minimera ytterligare potentiella misslyckanden och förluster i livsmedelsproduktionen. Dessa åtgärder bör inbegripa offentliga investeringar samt teknisk och agroekologisk innovation och genomföras parallellt med den gröna given, inom ramen för befintliga miljöresurser. |
| --- | --- |

62.

| 63. | ReK påpekar att industrialiseringen av jordbruksproduktionen också gör länderna mer beroende av varandra. Detta är särskilt tydligt inom den kemiska industrin. Ryssland är världens största exportör av NPK-gödselmedel. Koncentrationen av produktionen leder dessutom till ett mycket stort koldioxidavtryck på grund av de mycket omfattande globala transporterna (mer än 20 miljoner ton gödselmedel transporteras årligen mellan kontinenterna). Produktionen av gödselmedel kräver mycket stora mängder gas, och med tanke på att två tredjedelar av det globala utbudet av gas är koncentrerat till fem länder innebär detta en verklig risk för att regleringen av gaspriserna kan avgöra priserna på gödselmedel och i slutändan livsmedelspriserna. Ansträngningar bör därför göras för att diversifiera produktionen och utbudet av insatsvaror i jordbruket. |
| --- | --- |

63.

Problem med informationsstrategin för EU:s livsmedelsekonomi

| 64. | Kommittén betonar att desinformation om tillgången på livsmedel är ett av de effektivaste sätten att destabilisera den sociala harmonin och få människor att agera irrationellt, och att den därför måste motarbetas kraftfullt. I framtiden bör medlemsstaterna kunna ge befolkningen tillförsikt genom att förfoga över tillräckligt ambitiösa beredskapsplaner för tryggad livsmedelsförsörjning, som en uppföljning av kommissionens meddelande av den 12 november 2021. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Vi framhåller att strukturella förändringar i livsmedelsproduktionen som syftar till att minska beroendet av externa leverantörer och öka betydelsen av regionalt producerade livsmedel kan leda till högre livsmedelspriser, vilket kräver en öppen och tillförlitlig informationsstrategi som tar hänsyn inte bara till försörjningstrygghet utan även till minskningen av livsmedelsproduktionens miljökostnader. |
| --- | --- |

65.

| 66. | ReK uppmuntrar till fortsatt främjande av högkvalitativa livsmedel som produceras nära de platser där människorna bor. |
| --- | --- |

66.

Bryssel den 30 november 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 37, 2.2.2021, s. 22.

1

(2)  EUT C 272, 17.8.2017, s. 14.

2

(3)  Food waste reduction targets (europa.eu).

3

---

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/30

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ungdomspolitikens framtid i EU – reflektion kring ungdomspolitiken och integrering av ett ungdomsperspektiv i samband med Europaåret för ungdomar 2022

(2023/C 79/06)

| Föredragande: | Tine RADINJA (SI–De gröna), borgmästare, Škofja Loka |
| --- | --- |

Föredragande:

Tine RADINJA (SI–De gröna), borgmästare, Škofja Loka

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledande anmärkningar

| 1. | Syftet med detta dokument är att erbjuda en ny och heltäckande reflektion kring ungdomspolitik, integrering av ungdomsfrågor i alla politikområden och ungdomars aktiva deltagande i skapandet av Europas framtid, i samband med Europaåret för ungdomar 2022 enligt Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 (1) och i linje med rekommendationerna från konferensen om Europas framtid. Dessutom föreslår Europeiska regionkommittén (ReK) en stark rekommendation om integrering av ett ungdomsperspektiv, som är ett av målen för Europaåret för ungdomar 2022. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Covid-19-pandemin gjorde att många ungdomar förlorade nästan två år av utbildningsmöjligheter, arbete, psykisk hälsa och socialt liv. Därför bör Europaåret för ungdomar inte bara erkänna de uppoffringar som de yngre generationerna måste göra under pandemin, utan ge upphov till varaktiga förändringar som sträcker sig längre än Europaåret. Nu när samhället återhämtar sig från pandemins konsekvenser är det mycket viktigt att engagera ungdomarna och förstå deras problem för att vi ska kunna gå vidare efter krisen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ungdomspolitiken och integreringen av ett ungdomsperspektiv har särskilt utpräglade territoriella och sociala dimensioner, eftersom det finns stora skillnader i tillgången till grundläggande tjänster, utbildning, sysselsättning och bostäder samt i social rörlighet mellan EU:s regioner, vilket påverkar ungdomar på olika sätt. De lokala och regionala myndigheterna har viktiga befogenheter på många områden som är relevanta för ungdomspolitiken, såsom bostäder, utbildning, sysselsättning, fattigdomsbekämpning, diskriminering, stöd till studerande, ungdomsorganisationer, ungdomsarbete samt kultur- och fritidsverksamhet. Därför måste den lokala och regionala nivån beaktas bättre i alla skeden av samordningen och genomförandet av EU:s ungdomsstrategi. |
| --- | --- |

3.

Om integrering av ett ungdomsperspektiv

| 4. | Ett ungdomsperspektiv och ett ungdomsrättighetsbaserat perspektiv bör integreras i beslutsfattandet på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, så att det systematiskt säkerställs att ungdomarnas perspektiv och utsikter beaktas inom alla politikområden. Dessutom bör ungdomar och ungdomsorganisationer rådfrågas i alla politiska diskussioner så att det konsekvent tillämpas en strategi för integrering av ett ungdomsperspektiv, inbegripet vid genomförandet av de nationella planerna för att genomföra finansierings- och återhämtningspaketen inom NextGenerationEU. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommissionen uppmanas att genomföra ett EU-ungdomstest som skulle göra det möjligt att bedöma hur politiken påverkar ungdomar. Inför antagandet av varje ny politisk åtgärd bör åtminstone följande tre steg tas: ändamålsenliga kontakter med berörda aktörer på ungdomsområdet, bl.a. experter som arbetar med ungdomsfrågor och representativa ungdomsorganisationer som arbetar med relevanta frågor, en konsekvensbedömning av hur politiken kommer att påverka ungdomar samt åtgärder som föreslås för att mildra eventuella negativa effekter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | EU-institutionerna samt de nationella och lokala myndigheterna uppmanas att samla in ungdomsrelevanta data inom alla politikområden, som på ett samstämmigt sätt är uppdelade efter ålder. Insamlingen bör göras i samarbete med ungdomsorganisationer, och man bör införa strategier för att förbättra deras datakompetens så att de kan få tillgång till, analysera och tolka information i syfte att utforma evidensbaserade opinionsbildningsåtgärder och projekt för att främja förändring. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ungdomspolitiken måste integreras i all EU-politik genom en övergripande strategi där man främjar sektorsövergripande, interregionalt och gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén efterlyser åtgärder som stärker ungdomsorganisationerna och ger dem egenmakt, eftersom starka europeiska ungdomsorganisationer bidrar till medborgarutbildning, ökad kunskap om demokrati och mer aktiva medborgare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK beklagar att det demokratiska utrymmet för ungdomsorganisationer har krympt under de senaste åren, och efterlyser mer tillräckliga och hållbara resurser samt verksamhetsmedel som motsvarar ungdomsorganisationernas strukturella behov. Dessa måste fördelas på ett öppet sätt, vilket kommer att stödja en stark ungdomssektor som ser till att ungdomar från alla bakgrunder har tillgång till ett tryggt utrymme där de kan delta, engagera sig och växa som aktiva medborgare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén betonar de europeiska regionernas och kommunernas betydelse för att EU:s ungdomsstrategi ska bli framgångsrik och det bidrag de kan ge genom utbildning och kultur för att främja ett inkluderande samhälle för ungdomar, och uppmuntrar till en förstärkning av den regionala och lokala dimensionen i EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

10.

| 11. | De lokala och regionala myndigheterna uppmanas att behandla ungdomsfrågor som en ständig prioritering i beslutsfattandet. Vi föreslår att en lokal ungdomsstrategi antas i alla lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommissionen uppmanas att stärka ungdomsdimensionen i programmen Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren samt att vidta ytterligare åtgärder för att se till att alla grupper av ungdomar kan delta i programmen och att ungdomarna ges egenmakt av och får lämpligt stöd bl.a. i samband med deltagandet i programmen. Medlemsstaterna samt de regionala och lokala myndigheterna bör främja informationskampanjer för att åskådliggöra för ungdomarna hur givande och berikande programmen är i personligt och yrkesrelaterat hänseende, samt främja ungdomars deltagande i båda programmen i skolor och vid universitet. |
| --- | --- |

12.

Om sysselsättning och socialt skydd

| 13. | Kommittén efterlyser lämpliga åtgärder för att säkerställa ungdomars rätt till stabil och meningsfull sysselsättning med anständiga arbetsvillkor överallt i Europa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vi framhåller den positiva roll som entreprenörsutbildning, socialt entreprenörskap och den sociala ekonomin spelar för att minska ungdomsarbetslösheten, och uppmanar beslutsfattarna på europeisk och nationell nivå att arbeta för att undanröja hinder för unga företagare, inbegripet hinder för att bli företagare vid sidan av studier. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att verka för att ungdomarna blir mer bekanta med EU-institutionerna och att i skolor och vid universitet uppmuntra deras rörlighet mellan medlemsstaterna genom att lyfta fram de möjligheter till yrkesmässig och personlig utveckling som denna rörlighet skapar samt de positiva erfarenheter som det kan ge för unga européers utveckling. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommissionen bör vidta stödjande, kompletterande och samordnande åtgärder som syftar till att minska otryggheten i arbetslivet bland ungdomar, underlätta bättre tillgång till socialt skydd som undanröjer alla former av åldersbaserade diskrimineringskriterier, på samma nivå som äldre åldersgrupper, och avskaffa ungdomsminimilöner. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Samordningen av ungdomssysselsättningspolitiken bör stärkas, särskilt när det gäller de lokala och regionala offentliga arbetsförmedlingarnas genomförande av den förstärkta ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK efterlyser ett faktiskt förbud mot oavlönade praktikplatser i alla medlemsstater som ett led i kommissionens översyn av kvalitetskriterierna för praktikprogram, samt åtgärder, inbegripet ett EU-direktiv, för att säkerställa att praktik- och lärlingsplatser ger en miniminivå av rättigheter när det gäller arbetsvillkor, i synnerhet tillgång till lagstadgade minimilöner och till socialt skydd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén framhåller vikten av adekvat barnomsorg till en rimlig kostnad för att föräldrar, inklusive unga föräldrar, ska kunna (åter)inträda på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att föreslå konkreta åtgärder för att förbättra delaktigheten av ungdomar från alla bakgrunder på arbetsmarknaden, bekämpa diskriminering och säkerställa lika möjligheter. I detta avseende behövs ytterligare samordning för att förbättra kontakterna med unga utsatta människor som möter flera hinder, särskilt på grund av fattigdom, kön, sexuell läggning och könsidentitet, funktionsnedsättning, låg utbildningsnivå eller etnisk minoritets-/invandrarbakgrund. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén erinrar om behovet av att inse att hbti+-ungdomar i Europa ”är särskilt sårbara, eftersom de utsätts för diskriminering, viktimisering, stigmatisering och övergrepp från tidig ålder. De upplever svårigheter att komma ut inför familjen och sitt lokalsamhälle, begränsad förståelse från professionella tjänsteleverantörer och samhället i stort när det gäller hbti+-frågor samt psykiska, fysiska och sexuella hälsoproblem.” (2) Vi efterlyser följaktligen ändamålsenliga åtgärder på EU-nivå för att ge unga hbti+-personer full egenmakt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Den svåra tillgången till och de höga kostnaderna för bostäder är faktorer som avsevärt hämmar ungdomars självständighet, vilket försvårar rörlighet i utbildnings- och arbetssyfte och minskar de yngre generationernas köpkraft. Man bör därför prioritera att vidta stödåtgärder, bl.a. genom mobilisering av EU-medel, i syfte att säkerställa lämpliga och ekonomiskt överkomliga bostadsförhållanden för alla ungdomar i Europa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Många unga européer har löpt större risk att drabbas av fattigdom och social utestängning på grund av covid-19-pandemin. Vi efterlyser stödåtgärder från EU för att se till att ungdomar alltid får tillräckligt stöd i kristider. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Det behövs ytterligare samordning för att utbyta god praxis, mål och indikatorer beträffande kampen mot fattigdom, risken för social utestängning och ungdomars sociala otrygghet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK framhåller den kritiska situation som unga flyktingar, särskilt ensamkommande barn, befinner sig i, och efterlyser stödåtgärder som syftar till att ge alla unga flyktingar, och deras familjer, tillgång till grundläggande tjänster såsom utbildning, bostäder och hälso- och sjukvård samt värna deras mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

25.

Om ungdomars fysiska och psykiska hälsa och välbefinnande

| 26. | Kommittén framhåller vikten av tillgång till ekonomiskt överkomlig hälso- och sjukvård av hög kvalitet för alla, något som gäller både förebyggande och kurativ vård. Det är i detta avseende ytterst viktigt att ta itu med de hinder som unga utan tillgång till social trygghet möter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Det finns ett stort behov av att bryta stigmatiseringen och erkänna de utmaningar och hinder vad gäller psykisk hälsa som unga människor möter till följd av pandemin. Omedelbara åtgärder bör vidtas för att tillgodose ungdomars psykiska hälsobehov. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Man bör inta en helhetssyn på psykisk hälsa genom att främja paket för sociala rättigheter och ekonomiskt skydd i syfte att motverka de socioekonomiska bestämningsfaktorerna för psykisk hälsa, med riktat stöd och tillhandahållande av grundläggande tjänster och rättigheter till ungdomar som utsätts för utestängning, diskriminering och marginalisering. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén efterlyser åtgärder för att göra stöd för psykisk hälsa ekonomiskt överkomligt och tillgängligt för alla ungdomar, även de mest utsatta. Vi efterlyser dessutom ökad tillgång till och finansiering av psykisk hälso- och sjukvård, så att alla kan få den hjälp de behöver. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK efterlyser mer investeringar i befintliga gräsrotsinitiativ för gemenskapsbyggande, dvs. ungdomscentrum, kostnadsfri och tillgänglig kultur- och idrottsverksamhet samt stöd till organisationer i det civila samhället som arbetar med psykisk hälsa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén efterlyser en EU-strategi för psykisk hälsa som omfattar åtgärder för att förebygga psykiska hälsoproblem samt säkerställa de europeiska ungdomarnas faktiska egenmakt och aktiva deltagande i de beslut som fattas om deras psykiska hälsa, liksom riktat stöd för psykisk hälsa i alla skeden av livet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK insisterar på behovet av att säkerställa att ungas sexuella och reproduktiva rättigheter skyddas fullt ut, bland annat genom tillgång till preventivmedel och mensskydd till överkomliga priser. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommittén välkomnar att kommissionen har inrättat en styrgrupp för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar. Vi efterlyser dock ytterligare tonvikt på ungdomars situation inom styrgruppen. |
| --- | --- |

33.

Om meningsfullt deltagande

| 34. | Kommittén uttrycker på nytt sitt stöd för att ”främja den personliga utvecklingen hos personer med funktionsnedsättning, i synnerhet barn och ungdomar, såsom hos alla andra personer, genom tillgång till konst, kultur, rekreation, fritidsaktiviteter, idrott och turism” (3), vilket är av central betydelse för välbefinnandet hos personer med funktionsnedsättning. Vi framhåller i detta sammanhang idrottens roll när det gäller inkludering av personer med funktionsnedsättning, och ”uppmanar medlemsstaterna att främja program där barn, ungdomar och personer med en funktionsnedsättning som innebär större begränsningar kan delta” (4). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaåret för ungdomar 2022 utgör ett utmärkt tillfälle att uppmuntra ungas meningsfulla deltagande i det demokratiska livet. Dess arv bör vara att strukturellt stärka demokratin för ungdomar, med tonvikt på de representativa ungdomsorganisationernas roll. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Ungdomar bör göras delaktiga i utformningen, ledningen, genomförandet och utvärderingen av politik på EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå som påverkar ungdomar och i de tillhörande formella samrådsmekanismerna. Dessutom bör framstegen med och genomförandet av dessa initiativ övervakas för att se till att ungdomarnas deltagande ger konkreta resultat eller att det ges en tydlig förklaring till varför idéerna eller initiativen inte kunde genomföras. |
| --- | --- |

36.

| 37. | I syfte att stärka ungdomarnas förtroende för institutionernas funktionssätt och stödja reflektion, yttrandefrihet, beslutsfattande och kunskap om demokratiska principer och individuella och kollektiva friheter uppmanar kommittén alla behöriga myndigheter på lokal, regional, nationell och europeisk nivå att inrätta ungdomsråd. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Man bör bygga vidare på resultaten av befintliga deltagandemekanismer, såsom EU:s ungdomsdialog, som ger utrymme för alla ungdomar från EU att framföra sina åsikter i relevanta frågor och påverka lagstiftningsförfarandena i direkt samarbete med beslutsfattarna. Denna process bör vidareutvecklas och omfatta övriga EU-institutioner. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén efterlyser åtgärder för att stödja och ge ungdomar möjlighet att ta itu med hållbar utveckling och kampen mot klimatförändringarna, och utnyttja deras potential för meningsfulla samhällsförändringar. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Vi ber medlemsstaterna att allvarligt överväga att sänka rösträttsåldern till 16 år i alla lokala och regionala val i Europa, och menar att man bör ta fram data och utbyta kunskap om hur institutionella arrangemang påverkar ungdomars politiska deltagande, t.ex. minimiåldern för att rösta och kandidera i val, eller begränsningarna av antalet politiska mandat. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ReK efterlyser stöd för och samordning av åtgärder som syftar till att utveckla ungdomars kunskaper beträffande medborgarutbildning, för att se till att ungdomarna förstår beslutsfattandet i sina lokalsamhällen och är medvetna om de demokratiska processerna och sina mänskliga och medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Vi betonar behovet av att se till att alla ungdomar har tillgång till högkvalitativ information om möjligheter till deltagande och att främja ett välinformerat deltagande, särskilt när det gäller de demokratiska processerna. |
| --- | --- |

42.

Om ett samhälle för alla

| 43. | Kommittén stöder samordning och utbyte av god praxis om könsrollen i utbildnings- och sysselsättningsvägarna, för att identifiera hinder och förbättra kvinnors och flickors tillgång till alla utbildnings- och yrkesmöjligheter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | ReK stöder jämställdhetsintegrering i den offentliga politiken på alla nivåer. Vi uppmanar även på nytt till att involvera ”lokala och regionala myndigheter i utformningen och genomförandet av den upplysnings- och kommunikationskampanj som behövs på EU-nivå för att bekämpa könsstereotyper och menar att man måste rikta särskild uppmärksamhet mot ungdomar eftersom de är en av de viktigaste grupperna när det gäller denna förändring” (5). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Att integrera ungdomar med invandrarbakgrund i utbildning och samhällsliv är en prioritering. Vi efterlyser därför ytterligare samordning och utbyte av kunskap och god praxis om ändamålsenlig politik i detta syfte. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Det är nödvändigt att stärka stödåtgärder som syftar till att säkerställa att unga romer har tillgång till grundläggande tjänster i alla EU:s medlemsstater. Kommittén bekräftar i detta sammanhang sin fasta övertygelse om att ”de fyra centrala temaområden som kommissionen identifierat [i EU:s strategiska ram för romer] vid fastställandet av sina grupper av mål, dvs. utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och boende, spelar en framträdande roll i processen för romers integrering, tillsammans med den roll som sociala tjänster spelar, särskilt på lokal och regional nivå” (6). Vi efterlyser dessutom betydande stöd till romska barn i syfte att på ett ändamålsenligt sätt ta itu med de låga utbildningsnivåerna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Att ta itu med diskriminering, rasism och andra former av intolerans är avgörande för att bekämpa våldsam radikalisering och för att förhindra att ungdomar faller offer för politisk eller religiös extremism. I detta avseende bör utbildningsväsendet och det civila samhällets organisationer spela en avgörande roll för att förmedla demokratiska och humanistiska värden. En starkare samordning på detta område på EU-nivå skulle kunna vara till nytta för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

47.

Om ungdomsarbete

| 48. | Kommittén efterlyser åtgärder för att stödja utvecklingen av ungdomsarbete av hög kvalitet på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, bl.a. ytterligare samordnings- och stödåtgärder som syftar till att säkerställa en högkvalitativ utbildning för avlönade och frivilliga ungdomsarbetare, samt tilldelning av tillräckliga resurser till ungdomsarbetsorganisationer. |
| --- | --- |

48.

| 49. | För att den europeiska agendan för ungdomsarbete för kvalitet och innovation i samt erkännande av ungdomsarbete ska bli framgångsrik är det nödvändigt att i hög grad involvera de lokala och regionala myndigheterna. Det är dessutom nödvändigt att se till att tillräckliga data och gemensamma indikatorer finns tillgängliga, även på lokal och regional nivå, för att säkerställa en effektiv övervakning av initiativet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén förespråkar en rättslig ram för begreppet ungdomsarbete för att bättre definiera vad ungdomsarbete är, tydligt ange dess funktioner och vilken kompetens som krävs samt ge ungdomsarbetarna särskilt erkännande för sitt arbete. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Man bör ytterligare erkänna och stödja frivilligarbete. |
| --- | --- |

51.

Om utbildning

| 52. | Medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna uppmanas att säkerställa allmän tillgång till god utbildning från tidig barndom (med särskild uppmärksamhet på språkinlärning). Vi föreslår ytterligare samordning och utbyte av god praxis om social inkludering av ungdomar, i synnerhet utsatta ungdomar, på alla nivåer i utbildningssystemet samt om förebyggande av skolavhopp i förtid. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Kommittén efterlyser lämpliga åtgärder för att ytterligare sprida förvärvandet av kompetens och erkänna den kompetens som förvärvats genom icke-formell utbildning och informellt lärande från tidig barndom och se till att denna kompetens kan valideras när de berörda personerna påbörjar eller återgår till formell utbildning, anställning osv. Man bör också uppmuntra generella färdigheter som lämpar sig för anställningsförhållandenas föränderliga karaktär och främja språkkunskaper, som en prioritering när det gäller att öka ungdomars möjligheter till inträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

53.

| 54. | ReK efterlyser stöd till avlönade och frivilliga ungdomsarbetare och ungdomsorganisationer som viktiga utbildningsanordnare genom icke-formell utbildning och informellt lärande. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Vi efterlyser stödåtgärder som syftar till att se till att alla lärare kan förvärva och aktualisera nödvändiga pedagogiska kunskaper samt färdigheter på hög nivå, med särskilt fokus på digital kompetens, och se till att deras yrke erkänns och värdesätts i samhället, inbegripet hur det värderas ekonomiskt på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kommittén stöder inrättandet och den fortsatta användningen av befintliga alleuropeiska plattformar för en bred spridning av utbildningsinnehåll och utbildningsverktyg på ett inkluderande sätt och på flera språk, med beaktande av regionala språk. |
| --- | --- |

56.

Om den digitala omställningen

| 57. | Kommittén betonar vikten av att alla ungdomar har tillgång till ny teknik och lämplig utrustning som möjliggör lika tillgång till möjligheter för alla. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Man bör fastställa relevanta färdigheter och kompetenser samt de standarder som behövs i utbildningens digitala omvandling, och även utforska och undanröja potentiella nya uteslutningsfaktorer för lärare/utbildare och ungdomar. |
| --- | --- |

58.

| 59. | ReK uppmuntrar utvecklingen av heltäckande digital kompetens i utbildningssystemen för ungdomar, inbegripet kompetens om hur tekniken kan användas på ett meningsfullt sätt. |
| --- | --- |

59.

Bryssel den 1 december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (Text av betydelse för EES) (EUT L 462, 28.12.2021, s. 1).

1

(2)  ”En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025” (COR-2020-05861).

2

(3)  ”Strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning” (COR-2021-01679).

3

(4)  Ibid.

4

(5)  ”En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025” (COR-2020-02016).

5

(6)  ”En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande” (COR-2020-05625).

6

---

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/36

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förstärkt sammanhållningspolitiskt stöd till regioner med geografiska och demografiska nackdelar (artikel 174 i EUF-fördraget)

(2023/C 79/07)

| Föredragande: | Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR–EA), Ordförande, Korsikas fullmäktige |
| --- | --- |

Föredragande:

Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR–EA), Ordförande, Korsikas fullmäktige

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) påpekar att EU och dess medlemsstater enligt artikel 174 i EUF-fördraget ska garantera att EU:s mål om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (artikel 3.3 i EU-fördraget) särskilt tillämpas i landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar, regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna och regioner med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner. Detta bör också gälla regioner där genomsnittsåldern är mycket hög. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Även om EU:s sammanhållningspolitik har en nyckelroll att spela när det gäller att se till att artikel 174 i EUF-fördraget efterlevs är detta uppdrag bindande för alla andra EU-politikområden (särskilt den europeiska gröna given och den digitala agendan), som inte får undergräva målet om territoriell sammanhållning för dessa områden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK betonar att respekt för principerna om delad förvaltning av sammanhållningspolitiken och subsidiaritetsprincipen (artikel 5.3 i EU-fördraget) aldrig får användas som ett argument för att undergräva tillämpningen av artikel 174 i EUF-fördraget på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén ser positivt på att man i den nya omgången av sammanhållningspolitiken inför ett nytt politiskt mål (nr 5) om ”Ett Europa närmare medborgarna”, som medlemsstaterna kan använda för att bättre rikta in stöd till artikel 174-områden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vi noterar att partnerskapsöverenskommelserna och programmen för 2021–2027 äntligen håller på att färdigställas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den nya territoriella agendan 2030 skapar, tillsammans med den nya långsiktiga visionen för landsbygdsområden, landsbygdspakten och den pakt mellan öar som nyligen föreslagits (1), en stark ny politisk dynamik för artikel 174-områden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | De många nya EU-fonder som explicit eller implicit har en territoriell dimension (EU:s struktur- och investeringsfonder, däribland Fonden för en rättvis omställning, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och faciliteten för återhämtning och resiliens) planeras för närvarande till största delen separat från varandra. I själva verket behöver alla områden som omfattas av artikel 174 i EUF-fördraget en verkligt integrerad strategi för alla dessa insatser, och detta gäller såväl områden som har samma strukturella nackdelar inom en medlemsstat som områden som delar dessa nackdelar i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Detta kan emellertid visa sig vara otillräckligt med tanke på att den färska åttonde sammanhållningsrapporten visar på att klyftorna ökar, särskilt inom medlemsstaterna, och att de påverkar artikel 174-områden oproportionerligt eftersom deras strukturella nackdelar medför extra kostnader. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén anser att man inom andra EU-politikområden, särskilt transport, energi, den inre marknaden och konkurrens, behöver göra en ny bedömning av politikens inverkan när det gäller att skydda och främja artikel 174-regioner. Mycket ofta beaktas dessa regioners behov i slutskedet av utformningen av politiken, till exempel vid upprättandet av regionalstödskartor, snarare än från början, till exempel vid utarbetandet av riktlinjer för regionalstöd. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK betonar att EU och dess medlemsstater måste följa kapitel 1 artikel 3 samt kapitel 3 artikel 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter samt artikel 34.3 (socialt stöd och stöd till boendet) och artiklarna 35 (hälsoskydd) och 36 (tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna när de säkerställer tillgång till grundläggande social omsorg och en grundläggande välfärdsnivå genom tillhandahållande av grundläggande offentliga tjänster, särskilt i områden som omfattas av artikel 174. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK föreslår att varje medlemsstat tillhandahåller grundläggande offentliga tjänster i artikel 174-områden, i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter och stadgan om de grundläggande rättigheterna. I synnerhet bör man i detta sammanhang ta hänsyn till bestämmelserna i protokollet om tjänster av allmänt intresse (2), såsom nationella, regionala och lokala myndigheters stora utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att organisera tjänster, främja allmän tillgång osv. Tillhandahållandet av ändamålsenliga och hållbara gränsöverskridande offentliga tjänster bör undersökas systematiskt (3). Omvänt måste kommissionen vid översynen av de nationella reformprogrammen, partnerskapsöverenskommelsen, de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, de nationella planerna för återhämtning och resiliens och tillhandahållandet av motsvarande EU-medel i medlemsstaterna säkerställa att dessa stöder upprätthållandet och utvecklingen av sådana grundläggande tjänster. Dessutom måste EU-stöd och nationellt stöd till artikel 174-områden särskilt återspeglas i sammanhållningsrapporten (artikel 175 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK anser att det nya instrumentet för interregionala innovationsinvesteringar (I3), som ReK har haft en nyckelroll i att utveckla (4), tillsammans med regionala nätverk såsom bl.a. Vanguard-initiativet, Earto, Errin och CPMR, bör utgöra en mall genom vilken medel från REPowerEU-initiativet och de nationella planerna inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens används för att koppla samman områden med samma eller liknande utmaningar i syfte att testa nya innovativa lösningar som sedan kan kopieras i hela EU. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Landsbygdssäkring, ösäkring och, mer allmänt, territoriell konsekvensbedömning (inbegripet gränsöverskridande konsekvensbedömning) bör inte bara vara en valmöjlighet, såsom erkändes i 2021 års paket för bättre lagstiftning, utan ett centralt inslag i utformningen av EU:s politik i syfte att respektera principen om att ”inte orsaka skada för sammanhållningen”. Detta kommer att säkerställa att ny EU-politik stärker den territoriella sammanhållningen inom alla politikområden, och därför är det viktigt att dessa bedömningar samordnas av kommissionens generalsekretariat och att Fit for Future-plattformen, RegHub och Regionkommittén själv utnyttjas fullt ut, för att se till att kommissionen har detaljerade belägg för de potentiella effekterna på fältet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén välkomnar i detta avseende den nyligen framtagna första EU-vägledningen om landsbygdssäkring (5) och pilotåtgärderna inom den territoriella agendan (6) om frågor såsom territoriell konsekvensbedömning och avfolkning, som ReK aktivt bidragit till (7). ReK åtar sig att främja de nationella regeringarnas egenansvar och användning av dessa viktiga verktyg. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ReK betonar att utvecklingen av det för närvarande begränsade praktiska genomförandet av artikel 174 i EUF-fördraget inte på något sätt får påverka vare sig artikel 349 i fördraget, som ger särskilt skydd för de yttersta randområdena, eller den särskilda behandlingen av de nordligaste glesbefolkade områden som skyddas av respektive anslutningsfördrag. |
| --- | --- |

15.

EU-finansiering för att stödja regioner med särskilda territoriella särdrag

| 16. | ReK beklagar att sammanhållningspolitikens mål 5, till skillnad från de övriga fyra politiska målen, inte omfattar någon form av territoriell öronmärkning utöver de 8 % av Eruf som är öronmärkta för hållbar stadsutveckling (som kan användas för integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling). Detta främjar en tematisk strategi och missgynnar områden med särskilda nackdelar som skyddas av artikel 174 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén anser att det är nödvändigt med övergripande budgetåtgärder, med ytterligare medel, för att hantera den demografiska utmaningen på ett övergripande sätt i EU:s samtliga berörda program och politikområden, i synnerhet inom alla strukturfonder, för att bättre kunna bekämpa den sociala, ekonomiska och territoriella klyfta som de regioner där avfolkning förekommer lider av. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK uppmanar med kraft kommissionen, som för närvarande förhandlar med medlemsstaterna om partnerskapsöverenskommelsen, de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och programmen, att kräva att berörda medlemsstater visar att de ger särskilt stöd till artikel 174-områden inom ramen för struktur- och landsbygdsutvecklingsfonderna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén uppmuntrar berörda medlemsstater att tillämpa särskild öronmärkning för artikel 174-områden i dessa nationella planer, vilket ska sända en stark signal till förvaltande myndigheter att på ett mer ändamålsenligt sätt beakta dessa regioner i sina program. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK uppmuntrar i synnerhet medlemsstaterna att inrätta gemensamma kontaktpunkter på regional eller subregional nivå för EU:s sammanhållningspolitiska fonder (Eruf, ESF+, FRO osv.) och Ejflu så att stödmottagarna i de områden som omfattas av artikel 174 i EUF-fördraget ges en bättre insikt i hur medlen fungerar och hur de får tillgång till dem. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK rekommenderar att man förstärker användningen av territoriella verktyg såsom integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling för att investera EU-medel och nationella medel i syfte att kompensera för territoriella nackdelar på ett integrerat sätt och med hjälp av en nedifrån-och-upp-strategi. Kommissionen uppmanas dock med eftertryck att höja medfinansieringssatsen för territoriella programplaneringsverktyg som genomförs i de områden med geografiska och demografiska nackdelar som omfattas av artikel 174, och att utforma output- och resultatindikatorer som ligger mer i linje med den typ av åtgärder som genomförs i dessa områden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kommittén anser att det är mycket viktigt att strukturfonderna används på ett mer flexibelt sätt i landsbygdsområden som drabbats hårdare av befolkningsminskningen. Flera fonder bör kunna användas i ett och samma projekt, förskott bör tillhandahållas och komplementariteten med de finansiella instrumenten bör säkras. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Faciliteten för återhämtning och resiliens har en lika viktig roll att spela i artikel 174-områden eftersom de flesta nationella återhämtnings- och resiliensplaner kommer att stödja strukturreformer, modernisering av offentliga tjänster, grön omställning och stöd till små och medelstora företag. Det åligger därför medlemsstaterna att säkerställa, och kommissionen att kontrollera, att investeringarna inom ramen för den nationella planen för återhämtning och resiliens tar hänsyn till de särskilda behoven och nackdelarna i dessa områden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK uppmanar kommissionen att ta fram nya indikatorer för att bättre kunna bedöma och mäta hur allvarliga de geografiska och demografiska nackdelarna är i de regioner som nämns i artikel 174 i EUF-fördraget. Så snart sådana solida indikatorer finns tillgängliga bör de användas för att anpassa fördelningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för nästa period, på ett sätt som går bortom BNP-indikatorn i syfte att kompensera för de övergripande tillväxtproblem som dessa regioner står inför. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Sammanhållningspolitiken efter 2027 bör omfatta en regional inriktning och särskild öronmärkning på EU-nivå för regioner med områden som omfattas av artikel 174, och stödnivån bör uppgå till ett lägsta tröskelvärde i partnerskapsöverenskommelserna. Eventuellt bör detta även omfatta andra politikområden i EU:s budget som har en territoriell dimension, inbegripet eventuella efterföljare till Next Generation EU. |
| --- | --- |

25.

Landsbygdsområden

| 26. | ReK framhåller att EU:s politik bör främja dessa områdens attraktionskraft och skydda deras livskvalitet och landsbygdsbefolkningen genom att säkerställa lika tillgång till grundläggande tjänster och möjligheter. Detta gäller inte bara sammanhållningspolitiken utan även EU:s jordbruks-, inremarknads-, konkurrens-, miljö- och energipolitik. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ReK anser att strukturfonderna och Next Generation EU, i egenskap av återhämtningsinriktade planer, bör tjäna till att ge socioekonomisk stimulans till landsbygdsområden som drabbats av avfolkning, eftersom pandemins negativa effekter kan förvärra de territoriella obalanserna. När det gäller digitaliseringen måste de tjäna till att säkerställa digital konnektivitet av god kvalitet för hela befolkningen, och när det kommer till den gröna omställningen måste de bidra till att göra dessa landsbygdsområden till platser för investeringar och innovation i den gröna ekonomin, förnybar energi, hållbar turism och den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ReK vill fästa kommissionens uppmärksamhet på det akuta behovet av att gå längre än den nya territoriella agendan 2030 och den nya långsiktiga visionen för landsbygdsområden i syfte att inrätta en europeisk landsbygdsagenda där man kan använda specifika indikatorer som gör det möjligt att kontrollera utnyttjandet av strukturfonderna i artikel 174-regioner (med specifika uppgifter om bergsregioner, öar, landsbygdsområden, områden med befolkningsminskning och med industriell tillbakagång osv.). Dessa indikatorer bör utarbetas på subregional nivå (såsom Nuts 3 och lokala administrativa enheter), där de största utvecklingsskillnaderna finns, och bör användas för landsbygdssäkring i all EU-politik. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK konstaterar att människor som bor på landet måste resa längre än stadsbor för att nå många offentliga och privata tjänster och förlitar sig på bilar eller bussar för att nå de flesta tjänster. Såsom betonas i den åttonde sammanhållningsrapporten framhåller ReK den roll som mindre städer och, i synnerhet, småorter och byar spelar genom att fungera som ”regionala centrum” för människor som bor i omgivande landsbygdsområden och som kommer till dessa orter för att utnyttja tjänster. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ReK beklagar dock att små och medelstora städer i många delar av Europa har drabbats av en strukturell tillbakagång till förmån för storstadsområden, vilket i sin tur dubbelt påverkar landsbygdsområden och områden där man inte vårdat förbindelserna mellan stad och landsbygd i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommittén betonar att man tillsammans med medlemsstaterna och regionerna i den nya långsiktiga visionen för EU:s landsbygdsområden fram till 2040 samt i landsbygdspakten och EU:s handlingsplan för landsbygden måste inkludera tydligt definierade förslag till omedelbara åtgärder, specifika mål och investeringar i starkare, sammanlänkade, motståndskraftiga och välmående landsbygdsområden och landsbygdssamhällen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén fruktar att den växande klyftan mellan stad och landsbygd bidrar till politisk polarisering, till en känsla bland medborgarna av att deras demokratiska rättigheter inskränks samt till bristande förtroende för nationella och i synnerhet europeiska institutioner, vilket vetenskapliga studier alltmer tyder på. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK uppmanar medlemsstaterna att i strukturfonderna inkludera öronmärkning för lokalt ledd utveckling och integrerade territoriella investeringar som ska investeras i landsbygdsområden och att säkerställa överensstämmelse med investeringar från Ejflu och strukturfonderna i samma områden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Plattformen för förnyelse av landsbygden bör fungera som en gemensam kontaktpunkt i syfte att möjliggöra samverkan mellan landsbygdssamhällen, projektägare och myndigheter, men även samverkan på teknisk och politisk nivå mellan landsbygds- och stadsförvaltningar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK hävdar bestämt att landsbygdssäkring varken får vara en symbolisk gest eller en teknokratisk process, utan att den måste integreras i utvecklingen av all EU-lagstiftning som är territoriellt känslig, och att den måste innehålla ett deltagandeinslag för att beakta de potentiella effekterna och konsekvenserna för landsbygdsområden. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Den långsiktiga visionen för landsbygdsområden bör med hjälp av det nya observationsorganet för landsbygden eller det stöd som tillhandahålls via Espon ligga till grund för en mer omfattande uppgiftsinsamling, uppföljning och framsyn vad gäller partnerskapen mellan stad och landsbygd inom EU. Observationsorganet bör stödja beslutsfattandet genom att samla in uppgifter och genomföra analyser om landsbygdsområden. |
| --- | --- |

36.

Områden som påverkas av strukturomvandlingar

| 37. | EU:s industristrategi och covid-19 har visat att det är nödvändigt att sätta industrin och industrisamhällena högst upp på EU:s politiska dagordning så att industrins BNP-andel ökar drastiskt i framtiden. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ReK påpekar att öområdenas landsbygdskaraktär, på grund av deras isolering, komplexa demografi, begränsade yta och uppsplittring, medför vissa särdrag och utmaningar som måste beaktas och hanteras i en långsiktig vision för landsbygdsområden. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Insatserna inom Fonden för en rättvis omställning måste integreras på lämpligt sätt i sammanhållningspolitikens strategier för smart specialisering, men ännu viktigare är att arbetet för att blåsa nytt liv i europeiska industriområden på tillbakagång omfattar mer än sammanhållningsområdet för att bli en central del av faciliteten för återhämtning och resiliens och dess efterföljande program. Dessa program bör också ingå i sammanhållningspolitiken eller åtminstone genomföras i bättre synergi med sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Detta utgör en möjlighet för regioner i industriell omvandling såtillvida att vi inte längre bara kan prioritera att kompensera för tidigare omstruktureringar utan måste dra nytta av dessa regioners underutnyttjade sakkunskap och tillgångar i syfte att främja en snabb återhämtning av den europeiska industriella basen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Prioriteringarna för dessa gamla och nya EU-fonder måste vara att stödja konkurrenskraft, kompetenshöjning och återställande av miljön, främja små och medelstora företags roll, ”forskning till industri” och ”universitet till marknaden” (dvs. att föra ut idéer på marknaden) samt stimulera industrikulturen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Genom att återställa områden som påverkats av den industriella omvandlingen kan vi motverka stadsutbredning, bevara mark på landsbygden, värna biologisk mångfald samt ge stöd till den ekologiska omställningen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén är övertygad om att dessa fonder och insatser inte bör genomföras isolerade från varandra utan inom tydligt fastställda integrerade territoriella planer som i sin tur möjliggör samarbete med liknande områden från samma medlemsstat och från övriga EU, till exempel genom att använda det nyligen lanserade EU-uppdraget för klimatneutrala och smarta städer (8) som förebild. |
| --- | --- |

43.

Regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar

| 44. | Kommittén är bekymrad över slutsatserna i den åttonde sammanhållningsrapporten, som bekräftar att andelen av EU:s befolkning som bor i en krympande region beräknas uppgå till 50 % år 2040, vilket kommer att påverka tillgången till offentliga tjänster, sysselsättningsmöjligheterna och de nationella institutionernas och EU-institutionernas demokratiska legitimitet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | ReK välkomnar att kommissionen fäster större vikt vid demografiska frågor i den åttonde sammanhållningsrapporten, rapporten om de demografiska förändringarnas konsekvenser i Europa och efterföljande kartläggningar. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén anser att man i de förslag om ”kompetensflykt” (9) som ReK har efterfrågat (10) och som för närvarande håller på att utarbetas för att hejda befolkningsminskningen inte bara bör betrakta detta som en fråga om humankapital som migrerar till andra medlemsstater, utan främst fokusera på befolkningsminskningens territoriella konsekvenser i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ReK betonar att den första EU-omfattande definitionen någonsin av ett avfolkningsområde inom ramen för EU:s struktur- och investeringsfonder, som ursprungligen föreslogs av ReK (11) och inkluderades i Eruf-förordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 (12), bör användas för att skapa en bättre geografisk inriktning hos andra relevanta fonder utöver sammanhållningspolitiken, särskilt för Fonden för en rättvis omställning och de nationella planerna för återhämtning och resiliens, eftersom alla dessa fonder ska bidra till integrerade och platsbaserade åtgärder. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén anser också att denna definition bör ses över regelbundet för att ta hänsyn till och på ett effektivt sätt ta itu med de problem som dessa områden står inför. ReK uppmuntrar därför till att undersöka möjligheten att använda territoriella klassificeringar som är mer lämpade för det verkliga problemet i vart och ett av områdena, vare sig det gäller Nuts 3 eller, under den nivån, lokala administrativa enheter som gränsar till dem i vissa fall. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kommittén är bekymrad över att endast en liten minoritet av medlemsstaterna, regionerna och grupperna av regioner utvecklar integrerade strategier mot avfolkning som tillhandahåller integrerade lösningar på detta problem, inbegripet geografiskt riktade nationella medel och EU-medel, skatteincitament/incitament avseende statligt stöd och tillhandahållande av grundläggande tjänster. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Även i tätbefolkade områden, eller där genomsnittsåldern är mycket hög, kan demografiska nackdelar förekomma, i synnerhet i samband med andra faktorer som nämns i artikel 174. Det kan röra sig om ökaraktär, säsongsbetonad ekonomisk aktivitet och att grundläggande tjänster måste tillhandahållas året om. Mot bakgrund av detta behövs bättre uppgifter på subregional nivå (Nuts 3 och lokala administrativa enheter). |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kommissionen bör gå längre än den vägledning som den har förberett för förvaltande myndigheter och göra detta till en central del av sina landsspecifika rekommendationer, särskilt för att se till att medlemsstaterna använder EU-medel på ett sätt som tar itu med denna utmaning snarare än förstärker den befintliga dynamiken. |
| --- | --- |

51.

Öregioner

| 52. | Ökaraktären är ett permanent och oföränderligt geografiskt särdrag som medför extra kostnader (transport, energi, avfallshantering, offentliga tjänster, nödvändiga varor och tjänster), vilket hämmar dessa områdens utveckling och konkurrenskraft, samtidigt som de är särskilt utsatta för förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Det är därför beklagligt att man i den åttonde sammanhållningsrapporten inte tog någon större hänsyn till öarnas särskilda situation i EU. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Vi ställer oss till fullo bakom de rådslutsatser som det franska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd presenterade, enligt vilka ”öar, randområden och avlägsna territorier, inbegripet de yttersta randområdena, står inför särskilt allvarliga utmaningar, även på grund av ökade transportkostnader” och det finns ett behov ”av en inkluderande och specifik strategi gentemot dem, för att stödja dem i deras övergångar”. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommittén välkomnar varmt Europaparlamentets förslag om att kommissionen ska utarbeta en EU-strategi för öar med en handlingsplan för att främja tillväxt och innovation på ett hållbart sätt, där man skyddar miljön och människor som lever på öar, samt en pakt mellan öar för att involvera alla aktörer genom en sektorsövergripande strategi på flera nivåer. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Till skillnad från Amsterdampakten och de makroregionala strategierna kräver pakten mellan öar och landsbygdspakten, som också håller på att utvecklas, ny lagstiftning, nya medel och nya politiska strategier som är specifika för dessa områden: tre nej-principen bör också mjukas upp med avseende på de makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

56.

| 57. | ReK anser att öarnas särskilda status när det gäller skatter och statligt stöd bör ingå i denna pakt för att bidra till att kompensera för ”öskatten”, det vill säga de allmänna omkostnader som uppstår till följd av ökaraktären. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kommittén framhåller att energiomställningen oavsiktligt kan missgynna öbor eftersom de har mindre flexibilitet när det gäller att snabbt anpassa sig till EU:s ambitiösa övergång till klimatneutralitet och investeringar i alternativa energikällor på öar, och pakten måste därför omfatta skräddarsytt stöd från EU och den nationella nivån. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Denna pakt bör inkludera de europeiska öregionerna i Fonden för ett sammanlänkat Europa/de transeuropeiska näten för transport, energi och digitala tjänster. |
| --- | --- |

59.

| 60. | ReK upprepar att digital territoriell kontinuitet och digital sammanhållning är viktiga verktyg för att komma till rätta med öars fysiska isolering och för att ta itu med en av öarnas största utmaningar, närmare bestämt den demografiska utmaningen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Kommittén föreslår att kommissionen fastställer ytterligare strategier och särskilda ekonomiska stödåtgärder för öar och de yttersta randområdena, särskilt med tanke på pandemins oproportionerliga inverkan på öturismen. |
| --- | --- |

61.

| 62. | ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa strategier för digital operativ motståndskraft på EU:s öar för att säkerställa att medborgare och företagare kan verka på EU:s marknader samtidigt som de är baserade på en ö. |
| --- | --- |

62.

| 63. | ReK uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta med ReK och lokala och regionala myndigheter om Europaåret för öar 2024 för att främja öarnas unika socioekonomiska tillgångar samt natur- och kulturtillgångar. |
| --- | --- |

63.

Gränsregioner

| 64. | Kommittén beklagar de betydande nedskärningar som har gjorts i programmen för europeiskt territoriellt samarbete för programperioden 2021–2027. Detta överensstämmer inte med det faktum att en tredjedel av EU-medborgarna bor i gränsregioner och att Interreg har visat sig ha ett verkligt europeiskt mervärde när det gäller att främja gränsöverskridande samarbete som ett lämpligt verktyg för att utveckla EU:s gränsregioner. |
| --- | --- |

64.

| 65. | ReK framhåller att det finns administrativa, rättsliga och språkliga hinder (gränsöverskridande hälso- och sjukvård, arbetskraftens rörlighet och tillgång till tjänster, vilket vi såg i samband med covid-19-pandemin), mellan medlemsstaterna (land- och havsgränser) och inom dem, vilket hämmar tillväxt, socioekonomisk utveckling och sammanhållning mellan och inom gränsregioner. |
| --- | --- |

65.

| 66. | ReK betonar att Interregs mervärde inte bara ligger i utvecklingen av (ofta perifera) gränsregioner, utan även i skapandet av förtroende hos människor på bägge sidor av gränsen. Projekt för kontakter mellan människor är avgörande och bör stödjas ytterligare (13). |
| --- | --- |

66.

| 67. | ReK uppmanar rådet att häva blockeringen av den europeiska gränsöverskridande mekanismen, eftersom den är ett mycket effektivare verktyg än EGTS och skulle undanröja hälften av de hinder som hämmar gränsregionernas utveckling, särskilt när det gäller gränsöverskridande hälso- och sjukvård, vilket skulle förhindra en upprepning av de covid-19-relaterade gränsstängningar som i så hög grad undergrävde EU:s fyra friheter när pandemin härjade som värst. |
| --- | --- |

67.

| 68. | ReK efterlyser en europeisk ram för gränsarbetare som skulle leda till ökad effektivitet på de gränsöverskridande arbetsmarknaderna i hela Europa. |
| --- | --- |

68.

| 69. | ReK instämmer i den forskning som kommissionen beställt och som visar att gränsregionerna skulle öka sin BNP med 2 % om bara 20 % av de befintliga gränsrelaterade hindren undanröjdes (14). |
| --- | --- |

69.

Bergsregioner

| 70. | ReK anser att bergsregioner (29 % av EU:s yta och 13 % av dess befolkning) har permanenta och strukturella nackdelar. De är exempelvis extremt påverkade av klimatförändringar och har problem med sluttningar, ett avlägset läge, tillgänglighet, bristande digitalisering (25 % av landsbygdsområdena saknar fortfarande tillgång till internet), utflyttning (särskilt bland ungdomar), låg befolkningstäthet och förlust av företag. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Bergsregioner behöver en platsbaserad strategi inom ramen för den långsiktiga visionen för landsbygdsområden, med beaktande av deras särdrag och behov. |
| --- | --- |

71.

| 72. | ReK föreslår att man omprövar den europeiska gränsöverskridande mekanismens icke-kontroversiella principer och börjar utforma ett verktyg för att systematiskt undanröja gränsöverskridande hinder, eftersom detta är nödvändigt för att höja livskvaliteten i gränsregioner. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Sammanhållningspolitiken, särskilt Interregprogrammen, utgör en enorm möjlighet för bergsregioner att ta itu med sina utmaningar och förbättra insatserna när det gäller innovation, klimatåtgärder, turism, ungdomar, sysselsättning och rörlighet i bergsregioner. |
| --- | --- |

73.

| 74. | ReK påminner om sina rekommendationer om vidareutveckling av gränsöverskridande offentliga tjänster i Europa (15), såsom en rättslig ram på EU-nivå, bättre samordning av EU-direktivens genomförande, inrättande av nationella kontaktpunkter och bättre främjande av gränsöverskridande offentliga tjänster. |
| --- | --- |

74.

| 75. | När det gäller EU-finansierade investeringar och tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter är kommittén dock oroad över att man inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt bergskedjor inom medlemsstaterna, särskilt om de sträcker sig över regionala gränser. |
| --- | --- |

75.

| 76. | ReK upprepar att makroregionala strategier bidrar till att bemöta gemensamma utmaningar för specifika områden, förbättrar komplementariteten mellan olika politiska strategier och ger ett betydande bidrag till att uppnå territoriell sammanhållning mellan länder och regioner, men konstaterar att det finns utrymme för att på ett effektivare sätt integrera dem i EU:s politik och att det krävs en mer konsekvent strategi mellan de olika nationella och regionala politiska åtgärderna. |
| --- | --- |

76.

| 77. | ReK påminner om att EU:s strategi för Alperna fortfarande är den nyaste makroregionala strategin, men att det kan komma nya strategier för bergsregioner, i synnerhet en strategi för Karpaterna. EU:s strategi för Alperna, som bygger på en solid institutionell ram och omfattar en rad initiativ, skulle kunna användas som förebild för att utarbeta nya strategier för bergsregioner. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Forskning finansierad av kommissionen visar att det i sammanhållningspolitiken fortfarande finns en klyfta mellan programplanering och genomförande och att bergsområdenas särdrag inte beaktas i tillräcklig mån. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Den nya programperiodens politiska mål 5, ”Ett Europa närmare EU-medborgarna”, är särskilt anpassat till subregionala strategier som är inriktade på särskilda territoriella behov, t.ex. i bergsregioner. I förhållande till andra områden som omfattas av artikel 174 i EUF-fördraget påverkas dock bergsregioner oproportionerligt av avsaknaden av ens ett indikativt budgetanslag till mål 5. Bergsområden bör dock inte uteslutas från målen 1 och 2, för vilka minst 60 % av de sammanhållningspolitiska medlen har avsatts, men i nuläget hänger detta fortfarande helt på de centrala och regionala regeringarnas politiska vilja. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Förvaltande myndigheter har möjlighet att ge stöd till subregionala områden med geografiska särdrag, såsom bergskedjor. Det kan ske genom ”interregionala avsnitt” i de operativa programmen, genom särskilda ansökningsomgångar för dessa områden inom ramen för bredare operativa program eller genom tilldelning av extra poäng till projekt i bergsområden. |
| --- | --- |

80.

Bryssel den 1 december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets resolution 2021/2079(INI).

1

(2)  EUT C 306, 17.12.2007, s. 158.

2

(3)  https://cor.europa.eu/sv/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

3

(4)  CdR 3595/2018.

4

(5)  https://enrd.ec.europa.eu/sites/default/files/enrd_publications/enrd_report_tg_rp_a_framework_of_rural_proofing_actions.pdf

5

(6)  https://territorialagenda.eu/pilot-actions/

6

(7)  ”Rural proofing – a foresight framework for resilient rural communities”.

7

(8)  ”EU Mission: Climate-Neutral and Smart Cities” | Europeiska kommissionen.

8

(9)  Kompetensflykt – utmaningar med en krympande befolkning (meddelande).

9

(10)  CdR 4645/2019.

10

(11)  CdR 3594/2018.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

12

(13)  https://cor.europa.eu/sv/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1527-2017

13

(14)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/reports/KN-08-22-344-EN-N.pdf

14

(15)  https://cor.europa.eu/sv/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

15

---

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/44

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Små stadsområden som nyckelaktörer när det gäller att hantera en rättvis omställning

(2023/C 79/08)

| Föredragande: | Kieran McCARTHY (IE–EA) Ledamot, Cork City Council |
| --- | --- |

Föredragande:

Kieran McCARTHY (IE–EA) Ledamot, Cork City Council

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) framhåller att man för att skapa smart och hållbar tillväxt för alla i hela Europa måste vidta åtgärder på alla nivåer, i landsbygdsområden, stadsnära områden och stadsområden. 43 % av EU:s befolkning bor i små stadsområden, och omkring 66 % av Europas stadsbor är bosatta i områden med färre än 500 000 invånare. Det finns omkring 14 000 små stadsområden med en befolkning på mellan 5 000 och 50 000 invånare i EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK betonar att små europeiska stadsområden per definition är heterogena; beroende på läge, omgivning, ekonomisk struktur och arbetsmarknadsstruktur har de helt olika egenskaper (och utmaningar) (1). Det kan dock ofta noteras att mindre stadskommuner på grund av sin låga befolkningstäthet mer sannolikt ställs inför de utmaningar som också finns i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén påpekar att den gröna och den digitala omställningen, återhämtningen från pandemin och integrationen av migranter, inte minst till följd av kriget i Ukraina, medför ytterligare utmaningar för små stadsområden, utöver de allmänna utvecklingsutmaningarna för städer av alla storlekar (såsom överkomliga bostäder, hållbar mobilitet, tillhandahållande av tjänster, demografiska förändringar, kompetensflykt, hälsa i stadsområden, social segregering, miljöavtryck, klimatåtgärder osv.). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén menar att den verkliga nyckeln till smart och hållbar tillväxt för alla i hela Europa är att främja sysselsättning inom den privata sektorn i landsbygdsområden (inom jordbrukssektorn eller andra sektorer). Vi hävdar bestämt att bristen på offentliga tjänster på landsbygden (i form av t.ex. utbildning, hälso- och sjukvård, konnektivitet och mobilitet) leder till utflyttning från landsbygden. Följaktligen understryker vi att dessa tjänster måste tillhandahållas på landsbygden för att tillgodose ett grundläggande behov, då all annan sektorspolitik är ineffektiv utan dem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK påminner om att det i den nya Leipzigstadgan anges att stadskommunerna måste kunna fullgöra sina uppgifter när det gäller att främja det allmänna bästa, och att ekonomiskt handlingsutrymme, multifunktionella uppgiftsprofiler, politisk legitimitet, lokal allmän välfärd och territoriell bärkraft är avgörande faktorer för att de ska kunna utföra sina allmännyttiga uppgifter. Ett av stadgans främsta mål är en generell minskning av utsläppen av växthusgaser, och städerna måste bidra till de relevanta nationella målen och EU-målen på lämpligaste sätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ReK noterar den föreslagna definitionen av ”små stadsområden” (2), som bygger på harmoniserade metoder och indikatorer för att avgränsa dem och som syftar till att möjliggöra internationell jämförbarhet, i linje med tidigare uppmaningar i flera europeiska och globala agendor (den nya agendan för städer UN-Habitat, målen för hållbar utveckling 2030, Leipzigstadgan, den territoriella agendan 2030 osv.). Om denna definition används för att fördela medel finns det en risk för att små kommuner med färre än 5 000 invånare påverkas negativt. |
| --- | --- |

6.

Utmaningar för krympande regioner:

| 7. | ReK betonar att 51 % av EU:s befolkning enligt prognoser förväntas bo i krympande regioner år 2040 jämfört med 34 % år 2020, och att det är mer sannolikt att befolkningen minskar snabbt på landsbygden än i stadsområden (11 % jämfört med 1 %). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Många små stadsområden riskerar att drabbas av demografisk tillbakagång och att hamna på efterkälken, och därmed bli förlorare i samband med Europas gröna och digitala omställning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK beklagar att kommissionen, när den införde en definition av ”stadsområden” inom ramen för den s.k. Tercet-förordningen, inte ansåg det nödvändigt att genomföra en konsekvensbedömning, trots att införandet hade en långtgående inverkan på fördelningen av medel. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Den åttonde sammanhållningsrapporten visar att befolkningsminskningen direkt påverkar tillhandahållandet av offentliga tjänster. Små och medelstora städer och kommuner på landsbygden och de företag som är etablerade där står inför stora utmaningar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vi uppmanar därför kommissionen att, innan den inför ytterligare definitioner, genomföra en konsekvensbedömning, särskilt med avseende på målen i artikel 174 i EUF-fördraget och fördelningen av medel. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén understryker att tilldelningen av medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör ske på grundval av fler kriterier än befolkningssiffror och BNP, samt att befintliga utmaningar på plats bör beaktas. Det bör inte göras någon schablonmässig åtskillnad mellan stads- och landsbygdsområden enbart på grundval av statistisk klassificering. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK betonar att krympande orter, såsom små stadsområden, är överbelastade med en myriad olika frågor, bland annat en åldrande befolkning, svag lokal styrning och kapacitetsuppbyggnad, stagnation i självförsörjningen, tecken på en försämrad individuell välfärd och livskvalitet, regional och inhemsk migration inom EU och global migration, smart krympning och brist på investeringar i digitala ekosystem, kompetensflykt, övergiven mark, ökande sociala ojämlikheter, försämrad livskvalitet, omställning inom industrin, en osäker ekonomisk tillväxt samt ökad urbanisering i större regionala centrum och ytterligare andra frågor. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Landsortsbor har ofta längre resor än stadsbor för att kunna nå många offentliga och privata tjänster och behöver förlita sig på bilar eller bussar för att nå dessa tjänster. Regionala centrum erbjuder fler tjänster till människor som bor i omgivningarna. Mobilitetspolitiken måste fungera på en bredare territoriell nivå, och städer, landsbygd och stadsnära områden måste tänka samordnat kring detta. Ju mindre orten är, desto större blir effekten av att vara/ha ett regionalt centrum. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Städer och byar är centrala för den lokala ekonomin eftersom de tillhandahåller viktiga administrativa, sociala, samhälleliga och rekreationsrelaterade funktioner. De stöder kluster av lokala tjänster, har en betydande andel bostäder och arbetstillfällen och fungerar som transportknutpunkter (3). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Många randområden, däribland små stadsområden, missgynnas för närvarande ur konkurrenssynpunkt på grund av bristen på digitala förbindelser, vilket gör det svårare att utnyttja utvecklingspotentialen, säkra eller skapa nya arbetstillfällen eller minska migrationen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK anser att man i samband med marknadsutformningen bör ägna uppmärksamhet åt hur offentliga myndigheter kan tänkas stödja eller subventionera tjänster som annars inte skulle vara kommersiellt bärkraftiga men som är nödvändiga för små stadsområden (4). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Små stadsområden har ofta inte tillräcklig kapacitet eller kunskap för att ta itu med utmaningarna. De har ofta begränsad finansiell och administrativ kapacitet, samverkansproblem och begränsningar vad gäller beslutsbefogenheter, ledarskap samt anpassnings- och resilienskapacitet, vilket kan bli akuta utmaningar, och strategiskt framtidstänkande och innovativa lösningar är därför avgörande. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén är bekymrad över det politiska missnöjets geografi. Klyftan mellan stad och landsbygd och den bristande samordningen av stads- och landsbygdspolitiken kan bidra till politisk polarisering. |
| --- | --- |

19.

Att skapa en rättvis omställning:

Bygga grön kapacitet

| 20. | ReK understryker att små stadsområden är drivkrafter för den gröna, digitala och rättvisa omställning som Europa behöver för sin återhämtning. Strävan mot klimatvänliga funktionella områden är till stor del kopplad till stadsförvaltningarnas förmåga att anpassa sig till de ständigt föränderliga ekonomiska villkoren och återuppbygga förtroendet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén anser därför att det behövs en målinriktad strategi som ger människor på plats en positiv vision inför framtiden. Kommissionens långsiktiga vision för landsbygdsområdena fram till 2040 skulle kunna bidra här, och pakten för landsbygdsområden bör också ta full hänsyn till småstäder på landsbygden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Om det inte sker ett upplysningarbete och finns ett starkt stöd i samhället kan de förändringar som äger rum till följd av den gröna omställningen komma att ifrågasättas. Även om den gröna omställningen är kopplad till en rättvis omställning måste båda fungera i balans och samordnas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Stadsområden, inbegripet mindre orter, kommer i hög grad att bidra till att begränsa klimatförändringarna genom att investera resurser i åtgärder för grön omställning, stadsförnyelse, renoveringsvågen och den cirkulära ekonomin, mobilitet, energieffektiva byggnader, förbättrad avfallshantering, mobilisering av medborgarna och upplysningsarbete om miljövänliga åtgärder, |
| --- | --- |

23.

| 24. | För en framgångsrik grön omställning i små stadsområden krävs dock kompetenshöjning, omskolning och teknisk expertis samt kunskap om strategier för anpassning till klimatförändringarna. Lokala myndigheter i små stadsområden måste ha välutbildad personal utöver den traditionella lokala förvaltningen. Utbyte av bästa praxis mellan små stadsområden kan bidra till omställningsprocessen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ReK anser att nationella program och EU-program stöder kompetensutvecklingen i små stadsområden. Dessa behöver också ett tillräckligt stort antal kompetenta och utbildade medarbetare för de nya omställningsprocesserna. De kan dra nytta av kunskapsutbyte från EU:s finansieringsprogram såsom innovativa åtgärder i städerna, partnerskap inom EU-agendan för städer, Interreg, Urbact och Taiex, eftersom vi vet att dessa inte är jämnt fördelade mellan små stadsområden i Europa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén förespråkar att medlemsstaterna driver på en betydande förändring av energiförsörjningsinfrastrukturerna och byggnadsstandarderna för att möjliggöra produktion av förnybar energi i små och medelstora städer, eftersom dessa i hög grad kommer att bidra till att begränsa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Det är mycket viktigt att stärka regionernas och städernas förmåga att bygga upp kapacitet och motståndskraftiga samhällen för att begränsa EU:s beroende av fossila bränslen. Planer för decentraliserad energiproduktion, energieffektivitet och energibesparingar på lokal och regional nivå kommer att säkerställa att REPowerEU-planen kan uppnås. |
| --- | --- |

27.

| 28. | När medlemsstaterna bygger ut och främjar laddningsstationer som är avsedda för lätta motorfordon och tillgängliga för allmänheten ska de också beakta målen i artikel 174 i EUF-fördraget och säkerställa tillgänglighet i mindre tätbefolkade områden. |
| --- | --- |

28.

Bygga mekanismer för en rättvis omställning:

| 29. | Vid genomförandet av Fonden för en rättvis omställning (FRO) bör man rikta stöd till små stadsområden inom de redan definierade regionerna för att stödja de kommuner som påverkas mest av omställningen till klimatneutralitet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén vill att FRO ska stödja små och medelstora företag så att de kan utveckla sin affärsverksamhet och bidra till uppbyggnaden av attraktiva och livskraftiga orter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Vi efterlyser stöd till projekt och åtgärder för social inkludering för utsatta grupper eller behövande medborgare, eftersom behoven i små stadsområden kan vara större och mindre sammankopplade. |
| --- | --- |

31.

Bygga den digitala omställningen:

| 32. | ReK betonar på nytt att man på det stadspolitiska området (såsom Leipzigstadgan) bör reflektera kring den digitala omställningen, eftersom digitalisering är en viktig och sektorsövergripande faktor som påverkar städernas hållbara utveckling med hänsyn till mobilitet i städer, energieffektivitet, distansarbete och hållbara bostäder samt detaljhandel och offentliga tjänster. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Vi påminner om att det finns en betydande digital klyfta mellan stad och landsbygd i alla EU-medlemsstater, till stor del på grund av att bredbandsleverantörerna förväntar sig lägre intäkter i samband med utbyggnaden av digital infrastruktur i mindre bebyggda områden. Den senaste tidens ökning av distansarbete och IKT-baserat mobilt arbete skulle dock kunna utgöra en nyckel till den framtida utvecklingen av landsbygdsområden. ReK understryker i detta sammanhang att höghastighetsuppkoppling för alla i EU, även i landsbygdsområden och avlägsna områden, är en förutsättning för att medborgarna ska kunna använda digitala tjänster. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vi rekommenderar medlemsstaterna att investera i projekt för smarta byar genom att genomföra digitala lösningar för att optimera konnektivitet, vardagsliv och tjänster i små stadsområden, inom ramen för de nationella planerna för återhämtning och resiliens samt de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Att stärka banden mellan stad och landsbygd är nödvändigt för en harmonisk utveckling av alla typer av stadsområden och kan fungera som en katalysator för en mer sammanhållen territoriell utveckling. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK uppmanar till att man undersöker möjligheterna att synkronisera offentliga tjänster på kommunal nivå, stödja e-förvaltning för minskad offentlig förvaltning och digitalisera tjänster för att göra dem mer användarvänliga för medborgarna. |
| --- | --- |

36.

Bygga upp bostadskapaciteten:

| 37. | ReK påminner om att det för närvarande råder en betydande ojämlikhet när det gäller tillgänglighet och tillgång till lämpliga bostäder i städer och små stadsområden, särskilt för ungdomar, barnfamiljer (inklusive ensamstående föräldrar), migranter och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Vi uppmanar medlemsstaterna att främja skatteincitament kopplade till tomma bostäder för att stödja tillgången till överkomliga bostäder och locka medborgarna att bosätta och etablera sig på mindre orter som är på väg att krympa. |
| --- | --- |

38.

Det nya europeiska Bauhaus:

| 39. | Kommittén noterar kommissionens insatser för att lägga särskild vikt vid små stadsområden och medelstora städer i inbjudan att lämna förslag till lokala Bauhaus-initiativ, och påminner om förslaget om att lansera ett checksystem för Bauhaus-laboratorier i framtida inbjudningar att lämna förslag inom ramen för Europeiska stadsinitiativet. |
| --- | --- |

39.

En långsiktig vision för landsbygdsområden

| 40. | ReK påminner om att EU kan uppnå en mer balanserad territoriell utveckling genom att stödja och underlätta ett ökat samarbete mellan stads- och landsbygdsområden, där man ser bortom skillnader som tidigare splittrade snarare än knöt samman stads- och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Landsbygdsagendan bör utvecklas i enlighet med EU-agendan för städer på grundval av principerna ”bättre finansiering, bättre lagstiftning och bättre kunskaper”, och genomföras via tematiska partnerskap på flera nivåer och mellan sektorer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | ReK påpekar att det finns ett tydligt behov av bättre samordning mellan politikområden som rör landsbygdsområden, stadsnära områden och stadsområden. En mer samordnad ansats bör aktivt undersöka vilka ”synergier” och vilket mervärde som kan uppnås genom samarbete och samordning mellan aktörer på landsbygden och i städerna, eftersom detta är en avgörande faktor för att framgångsrikt stödja platsbaserad innovation och experimentering. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén föreslår att kommissionen integrerar små stadsområden som en dimension i landsbygdssäkringsarbetet, och upprepar ReK:s erbjudande om samarbete i denna fråga. En granskning av territoriella effekter och landsbygdseffekter bör bli ett obligatoriskt inslag i den politiska beslutsprocessen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | ReK rekommenderar att man ytterligare överväger möjligheterna till samarbete inom EU:s befintliga territoriella strategier, såsom den territoriella agendan 2030, den nya Leipzigstadgan och genomförandet av en ny generation partnerskap inom EU-agendan för städer, som skapar ett fokus på agendan för städer och landsbygd. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Vi vill se ett främjande av strategiska partnerskap mellan landsbygd och städer. Små stadsområden kan bättre främja partnerskap och uppnå gemensamma målsättningar i traditionella och innovativa sektorer genom att lägga samman resurser, utveckla strategier och nå överenskommelser på storstadsnivå. |
| --- | --- |

45.

Finansiering och återhämtning:

| 46. | ReK påminner om att lokalt självstyre på skatteområdet och finansiell kapacitet är nyckelfaktorer för att säkerställa ändamålsenliga offentliga investeringar och för att utforma den regionala utvecklingspolitiken. Detta ökar stadsområdenas möjligheter att styra sin egen utveckling. Centralt påtvingade begränsningar riskerar att göra den lokala självförvaltningen meningslös. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ReK betonar att kommunernas storlek ofta påverkar den finansiella kapaciteten. Mindre orter riskerar ofta att inte kunna uppbåda tillräckliga medel för de uppgifter som de vill utföra. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén betonar att sammanhållningspolitiken bör ses som ett viktigt investeringsverktyg på fältet som främjar hävstångseffekten av offentliga och privata medel. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Medlemsstaterna uppmanas att se till att små stadsförvaltningar också kan få tillgång till de 8 % av Eruf-medlen på nationell nivå som är avsedda för finansiering av hållbara och integrerade stadsutvecklingsprojekt, så att man undviker ytterligare befolkningströsklar. |
| --- | --- |

49.

| 50. | ReK förespråkar användning av integrerade territoriella verktyg på LAU-nivå (lokala administrativa enheter), såsom de som finansieras genom sammanhållningspolitiken och andra EU-fonder, i syfte att koncentrera investeringarna och anpassa dem efter situationen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | ReK uttrycker än en gång sin besvikelse över bristen på deltagande på lokal och regional nivå i utformningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens, som skapar en rekyleffekt under genomförandefasen. Kommittén understryker i detta sammanhang att den inte stöder kommissionens förslag om att överföra medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera REPowerEU, och motsätter sig alla försök att ta resurser från regionerna och att villkorslöst ställa dem till den nationella nivåns förfogande eftersom detta strider mot EU:s principer och överenskommelserna om delad förvaltning. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Vi föreslår att man använder de nationella planerna för att samla in uppgifter som skulle kunna användas för att genomföra offentlig politik på den lägre förvaltningsnivån. |
| --- | --- |

52.

Bygga territoriell kapacitet:

| 53. | ReK uppmanar medlemsstaterna att integrera den nya definitionen av territorier (som lider av befolkningsminskning och demografiska förändringar) i Europaparlamentets och rådets Eruf-förordningen (EU) 2021/1058 (5), som en övergripande fråga för den offentliga politiken som kräver integrerade och platsbaserade svar. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Vi föreslår att kommissionen ska främja integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling genom olika typer av peer-to-peer-verksamhet inom ramen för det europeiska stadsinitiativet som lämpliga verktyg för att hjälpa små och medelstora stadsförvaltningar att hantera platsrelaterade utmaningar såsom avfolkning. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommissionen uppmanas att sjösätta en kommunikationskampanj för att lyfta fram vad EU gör för människor som bor på mindre orter (i städer och på landsbygden), som motvikt mot missnöjets geografi inom EU. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kommittén anser att det bör finnas så få svårigheter som möjligt för små stadsområden att ta del av och förvalta projekt inom olika EU-fonder, och att en integrerad strategi för att koppla samman olika EU-fonder bör främjas. I detta avseende bör program med delad förvaltning verkligen decentraliseras genom att de förvaltande myndigheternas roll stärks på regional nivå för att se till att de kan stödja en nedifrån och upp-strategi för finansiering från småstäder och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

56.

| 57. | ReK uppmanar kommissionen att hjälpa alla offentliga förvaltningar i små stadsområden att ta reda på mer om hur man kan hantera utmaningar i samband med den gröna, digitala eller demografiska omställningen. Dessutom bör kommissionens direkta stöd till befintliga överlokala strukturer (départements, Landkreise, powiats, județe osv.) i medlemsstaterna stärkas, så att de kan utveckla sin kapacitet att ge råd till små kommuner, i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Alla lokala myndigheter bör ha egna tjänstemän med ansvar för EU-frågor/EU-finansiering för att stödja detta arbete. |
| --- | --- |

57.

| 58. | ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sörja för tekniskt stöd som kommunerna kan utnyttja under hela ett projekts livscykel. |
| --- | --- |

58.

| 59. | ReK uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att inom ramen för det nya europeiska stadsinitiativet erbjuda handledning på plats till små stadsområden, och föreslår att de framtida nationella kontaktpunkterna för initiativet ska fungera som förmedlare av stöd till små stadsområden. |
| --- | --- |

59.

| 60. | ReK betonar att det kan vara en utmaning för små stadsområden att delta i strategiskt beslutsfattande på grund av deras begränsade administrativa resurser och svårigheten att navigera inom komplexa processer för flernivåstyre såsom EU-finansiering. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Samarbete är väsentligt för små stadsområden. Det inbegriper samarbete med angränsande områden för att ta itu med sammanlänkade frågor eller gemensamma krafter för att skapa en ”territoriell kritisk massa”. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Inför större samhällsomställningar, såsom den gröna och den digitala omställningen, är mindre stadsområden ofta beroende av stöd från sina medborgare och företag eftersom de saknar medel för att driva och finansiera sådana sociala innovationsprocesser. |
| --- | --- |

62.

| 63. | ReK påminner om att engagerade lokalsamhällen inte bara stärker den lokala identiteten, den sociala innovationen och sammanhållningen, utan också stimulerar samarbete i tider av ekonomisk tillbakagång eller omställning. |
| --- | --- |

63.

Slutsatser:

| 64. | Kommittén drar slutsatsen att små stadsområden behöver ges en tydlig, accepterad och erkänd definition. De behöver administrativ kapacitet för att utforma sina flerdimensionella omställningar och utveckla långsiktiga perspektiv. De behöver också kunskap, politisk samordning och egenmakt för att mobilisera människor, resurser och EU:s finansieringsprogram. |
| --- | --- |

64.

Bryssel den 1 december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  En detaljerad definition av små och medelstora stadsområden utgår från en kombination av resultaten från Espon town-projektet (2014) och OECD:s och kommissionens indelning utifrån urbaniseringsgraden (som bygger på befolkningstäthet motsvarande en tätort). Små och medelstora områden definieras som kontinuerliga stadskluster med en befolkning på mellan 5 000 och 50 000 invånare och en befolkningstäthet på över 300 invånare/km2, vilka inte betraktas som tätbefolkade stadskluster i enlighet med urbaniseringsgraden för lokala administrativa enheter (Espon, 2014).

1

2

(2)  Godkänd av FN:s kommission för statistik den 5 mars 2020: ”A recommendation on the method to delineate cities, urban and rural areas for international statistical comparisons”, utarbetad av Europeiska kommissionen – Eurostat och GD Regional- och stadspolitik – ILO, FAO, OECD, UN-Habitat och Världsbanken.

2

(3)  OECD:s rapport ”Access and Cost of Education and Health Services: Preparing regions for demographic change”.

3

(4)  Se Horisont 2020-projektet Robust, www.rural-urban.eu.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

5

---

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/51

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny europeisk agenda för innovation

(2023/C 79/09)

| Föredragande: | Markku MARKKULA (FI–EPP), ordförande, landskapsstyrelsen, Nylands förbund |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En ny europeisk agenda för innovation
  COM(2022) 332 final |

Föredragande:

Markku MARKKULA (FI–EPP), ordförande, landskapsstyrelsen, Nylands förbund

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En ny europeisk agenda för innovation

COM(2022) 332 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Varför är den av avgörande betydelse? Innovationsagendan kan bidra till att påskynda omställningen

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar den nya europeiska agendan för innovation, som ska främja innovativt tänkande och stimulera åtgärder för innovation med målet att Europa ska vara ledande när det gäller vetenskap, industribas, blomstrande ekosystem för uppstartsföretag, förutsättningar för innovation samt talangbas. EU:s ambitiösa innovationspolitiska mål kan uppnås genom att man undviker fragmentering och genom att man samordnar kraftfulla åtgärder genom effektivt samarbete mellan näringslivet, den akademiska världen, sociala initiativ och de regionala och lokala förvaltningarna på lokal, regional och mellanregional nivå, för att ta itu med de samhällsutmaningar som klimatförändringarna medför, behovet av ökad resiliens mot hälsohot och den digitala omvandlingen, för att nämna några få. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Detta meddelande borde dock ha föreslagit nya områden och en mer djupgående syn på innovation i EU:s politik. Mot bakgrund av de många utmaningarna (globalisering, miljö, hälsa, en åldrande befolkning, avfolkning av stora delar av landsbygden och fred/krig) bör kommissionen dra lärdom av dessa kriser, tänka utanför ramarna och bland annat inleda en debatt om vilken typ av innovation som skulle krävas för ett resilient europeiskt samhälle. Behovet av ett ökat fokus på samhälleliga och sociala innovationer är särskilt påtagligt, både sådana som är direkt kopplade till de utmaningar som nämns ovan och en rad andra, t.ex. sysselsättning, särskilt för unga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK föreslår att kommissionen utan dröjsmål kompletterar den nya europeiska agendan för innovation med åtgärder som är inriktade på samhälleliga, sociala och energirelaterade frågor och integrerar dessa åtgärder för att påskynda samhällsomvandlingarna i riktning mot hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De politiska åtgärderna måste inbegripa tydliga mål för att två innovationsklyftor ska kunna överbryggas: dels ligger Europa långt efter de globala ledarna – USA och Asien – inom flera innovationspolitiska områden, dels beaktas inte den avgörande betydelsen av innovationsförmåga i tillräcklig utsträckning i många regioner inom EU, där de regioner som presterar bäst är upp till nio gånger mer innovativa än de som presterar sämst. ReK påminner om att inte alla regioner har samma tekniska, mänskliga och ekonomiska förutsättningar att förbättra sina innovationsresultat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Genomförandet av den nya innovationsagendan kräver mer radikala åtgärder än vad EU normalt antar inom ramen för sina EU-omfattande politiska initiativ, och innovationsprocesserna måste vara mer systemiska och mer risktagande. Målet måste vara tydligt, realistiskt, utmanande och mätbart för att fördubbla effekterna och halvera genomströmningstiden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Innovationsagendan måste vara en kritisk signal för hela EU att vidta verkningsfulla konkreta åtgärder – både omedelbara och långsiktiga – för att ta itu med innovationsklyftorna och främja lokala och regionala platsbaserade innovationsekosystem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommittén håller med kommissionen om att den nya vågen av innovation – teknikintensiv innovation – har sin grund i spetsvetenskap, teknik och ingenjörsvetenskap, ofta kombinerar framsteg inom de fysiska, biologiska och digitala områdena och kan erbjuda omvälvande lösningar som svar på de globala utmaningarna. ReK betonar att syftet med denna nya våg måste vara att påskynda tvärvetenskapliga processer för gemensamt skapande som ökar de samhälleliga (1) och sociala (2) innovationerna i syfte att förbättra individernas och samhällenas välfärd och välbefinnande, och att dessa åtgärder kommer att ta ordentlig hänsyn till de mänskliga aspekterna så att Europa får ut mer av utvecklingen av en universell entreprenöriell ledarskapsanda. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vi välkomnar erkännandet av pilotåtgärden partnerskap för regional innovation och, mer specifikt, erkännandet av dess roll när det gäller att främja sammankopplade regionala innovationsknutpunkter för teknikintensiva lösningar, som är sammanlänkade mellan regionerna, och interregionala innovationsinvesteringar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ReK beklagar att kommissionen har missat möjligheten att lyfta fram behovet av en stark koppling mellan lokala innovationsekosystem och det europeiska forskningsområdet via forskningsområdets nav (3). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommissionen och EU-medlemsstaterna uppmanas att intensifiera inrättandet av sådana nav som ett led i handlingsplanen för det europeiska forskningsområdet, för att se till att partnerskap och åtgärder inom forskning, utveckling och innovation uppgraderas till prioriterade områden på de lokala och regionala politiska ledarnas dagordning. |
| --- | --- |

10.

Varför är EU:s innovationer och ledarskap inom teknikintensiva lösningar viktigare än någonsin?

| 11. | Kommittén framhåller Europas potential att bli en global innovationsledare på följande områden: förnybar energi, koldioxidsnål vätgas, batterier, digital teknik, drönare och artificiell intelligens (AI), högpresterande datorsystem, design och tillverkning av halvledare, gemensamma industriresurser, hälsa och livsmedel, innovationsupphandling samt samarbete mellan näringsliv och universitet via EU-program. Vi påpekar också att EU:s företag är världsledande när det gäller gröna patent med högt värde och gröna patent i energiintensiva industrier. Dessutom produceras en femtedel av alla globala vetenskapliga publikationer av högsta kvalitet i EU. För att man ska kunna bli världsledande inom affärer samt forskning, utveckling och innovation måste dock många ambitiösa politiska instrument genomföras fullt ut. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Framgång kan enbart uppnås genom sammanlänkade lokala/regionala åtgärder. ReK betonar att Europa fortfarande släpar efter USA och Kina när det gäller finansiering av hela innovationsprocessen. De privata investeringarna ökar snabbare än på andra håll, men de europeiska riskkapitalisterna är fortfarande relativt riskovilliga när det gäller att göra betydande investeringar jämfört med dem i USA och Kina. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Man bör dra lärdom av de tolv tidigare innovationsagendor som EU haft under de senaste årtiondena, och som inte i tillräcklig utsträckning förändrat innovationsmönstret vad gäller






  — | att övergå till en målorienterad kreativitets- och innovationskultur, |
| --- | --- | --- |

13.

—

att övergå till en målorienterad kreativitets- och innovationskultur,

| — | att gå från relativt slutna kluster till verkligt öppna innovationsekosystem, |
| --- | --- |

—

att gå från relativt slutna kluster till verkligt öppna innovationsekosystem,

| — | att utveckla en entreprenöriell ledarskapsanda, |
| --- | --- |

—

att utveckla en entreprenöriell ledarskapsanda,

| — | att främja särskilda program med början i skolan och med särskilt fokus på kvinnor och flickor, |
| --- | --- |

—

att främja särskilda program med början i skolan och med särskilt fokus på kvinnor och flickor,

| — | att fortsätta att fokusera på uppstartsföretag på bekostnad av expanderande företag och tillväxtföretag, |
| --- | --- |

—

att fortsätta att fokusera på uppstartsföretag på bekostnad av expanderande företag och tillväxtföretag,

| — | att öka kunskapshanteringen, samordningen och synergierna mellan projekten, |
| --- | --- |

—

att öka kunskapshanteringen, samordningen och synergierna mellan projekten,

| — | att samarbeta med lokala/regionala innovationsekosystem samt platsbaserade och tematiska ekosystem, |
| --- | --- |

—

att samarbeta med lokala/regionala innovationsekosystem samt platsbaserade och tematiska ekosystem,

| — | att använda sig av riktmärkning av och benchlearning för god praxis och systemiska omvandlingskoncept på global nivå, |
| --- | --- |

—

att använda sig av riktmärkning av och benchlearning för god praxis och systemiska omvandlingskoncept på global nivå,

| — | att utbyta synergier och kunskap mellan EU-program och andra initiativ för att överbrygga innovationsklyftorna, |
| --- | --- |

—

att utbyta synergier och kunskap mellan EU-program och andra initiativ för att överbrygga innovationsklyftorna,

| — | att åstadkomma europeiska partnerskap, flernivåstyre och systemomvandling. |
| --- | --- |

—

att åstadkomma europeiska partnerskap, flernivåstyre och systemomvandling.

| 14. | Kommunerna och regionerna uppmuntras att anta en uppdragsstyrd strategi för att ta itu med kritiska samhällsutmaningar och för att fastställa sina uppdrag, såsom färdplaner och handlingsplaner för den gröna given på lokal nivå och digitalisering. Dessa bör beakta regionala strategier för smart specialisering och utnyttja både offentliga och privata finansieringsinstrument på EU-nivå samt på nationell, regional och lokal nivå. Ökade synergier mellan Eruf, programmet för ett digitalt Europa och Horisont-programmet är ett måste, särskilt för att stärka samarbetet mellan små och medelstora företag, universitet, teknikcentrum och innovations- och forskningsinstitut. Att stärka nätverket av europeiska digitala innovationsknutpunkter bidrar till att samordna de regionala innovationsekosystemen och inrätta europeiska korridorer och nätverk för globalt ledarskap. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén hänvisar till framgångsrika initiativ och bästa praxis från kommunernas och regionernas sida, bl.a. EU-kampanjer med ReK, såsom medborgardialoger, innovationsläger, Europeiska entreprenörsregioner och Vetenskapen möter regionerna, som har visat hur lokal integration bidrar till att inleda en utmaningsinriktad dialog med olika aktörers lokala nätverk i syfte att övervinna institutionella och tankesättsrelaterade hinder för att ta itu med samhällsutmaningar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén påminner om att teknikintensiva lösningar syftar till samhälleliga framsteg, och tanken på social godtagbarhet och nytta måste beaktas. Detta förutsätter ökade offentliga och privata investeringar i forskning, utveckling och innovation som leder till teknikneutralitet och förebygger beroende av en enda teknik. Samhällsinnovation inbegriper problemlösningsförmåga och entreprenöriella aspekter när det gäller att ta itu med störningar för att skapa värde och undvika bakslag och negativa kostnader för samhället. Därför måste man när den nya innovationsagendan genomförs i högre grad uppmärksamma alla intressenter inom forskning, utveckling och innovation, inklusive medborgarna, och mer allmänt förhållandet mellan vetenskap och samhälle och de nödvändiga processerna för gemensam utformning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Globala kunskapsnätverk och samarbetsbaserat lärande är avgörande, och därför kan och bör lokala aktörer som deltar i internationella nätverk, såsom forskare, företag och icke-statliga organisationer med globala förbindelser, bidra med relevant kunskap och potentiella lösningar utifrån det lokala sammanhanget. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Strategier för smart specialisering spelar en central roll när det gäller att stärka regionala innovationsekosystem i syfte att bättre stimulera hållbar ekonomisk tillväxt och lösa samhällsutmaningar på ett nedifrån och upp-riktat, samarbetsinriktat och kontextberoende sätt, med de bäst underbyggda lösningarna. ReK välkomnar insatser såsom nätverket Vanguard-initiativet för att skapa europeiska industriella värdekedjor på grundval av komplementaritet i strategier för smart specialisering. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Styrningen av innovation skulle gynnas av mångfald i lednings- och förvaltningsmönster när det gäller att utveckla beteende- och ledningsmetoder till stöd för omställningen till entreprenörstänkande och ett lärandesamhälle – som verkar för alla generationer och över alla gränser – som är ändamålsenligt i fråga om samdesign, samarbete, kunskapsutbyte och evidensbaserat beslutsfattande. |
| --- | --- |

19.

| 20. | När tekniska lösningar på en samhällsutmaning får brett stöd och är väl beprövade, såsom när det gäller sammankoppling av den gröna och den digitala omställningen, har EU-nivån en avgörande roll att spela vad gäller att skapa förutsättningar för expansion, delning och standardisering, med fokus på syfte och genomslag, samtidigt som man undviker reglering som skulle leda till tekniska inlåsningar. Detta stöd kan utvecklas genom ökat medborgarengagemang med hjälp av olika kommunikationsverktyg. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén påminner om att det finns en ökande efterfrågan på att gemensamt skapa en särskild innovationspolitik inom regioner och industrisektorer, och att detta förutsätter snabbare framsteg inom teknikintensiva lösningar, sammankoppling av den gröna och den digitala omställningen samt målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

21.

Innovationens karaktär: platsbaserad, strukturell och omvälvande, med fokus på inverkan

| 22. | Kommittén bekräftar att den europeiska innovationspolitiken, tillsammans med den europeiska forskningspolitiken, måste säkerställa tillgången till vetenskap av hög kvalitet för att främja innovation och hjälpa samhället och företagen att möta och hantera de kriser och utmaningar som alla EU:s kommuner och regioner i dag står inför. Vi pekar på den fortsatt viktiga roll som EU:s regionala stöd via Eruf och Fonden för en rättvis omställning spelar. Medlemsstaternas regeringar och de lokala och regionala myndigheterna uppmanas att beakta kommissionens uttalande (4) om att den rättsliga ram för 2021–2027 som styr sammanhållningspolitiska medel inom ramen för delad förvaltning och medel inom fonder med direkt förvaltning möjliggör stärkta synergier mellan Eruf och Horisont Europa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommissionens och ReK:s gemensamma handlingsplan på området forskning, innovation, utbildning och närliggande politik med syftet att öka kunskapsflödena i hela Europa och det samarbetsinriktade lärandet inom beslutsfattandet erbjuder sätt att ge forskare, entreprenörer och det civila samhället möjlighet att konsolidera sina regionala forsknings- och innovationsekosystem och bli en integrerad del av ett alleuropeiskt spetskompetensnätverk. |
| --- | --- |

23.

| 24. | EU-medlen från faciliteten för återhämtning och resiliens (som framför allt är avsedda för återhämtning och ekonomisk förnyelse efter covid-19) och Fonden för en rättvis omställning (som framför allt är avsedda att stödja kolregionerna och övriga områden som påverkas mest av omställningen till klimatneutralitet) kan ännu inte tillhandahålla sin fulla innovationsfrämjande effekt, framför allt eftersom förfarandena för att utnyttja medlen är mycket långsamma och omfattas av strikta EU-regler för statligt stöd. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén betonar de lokala och regionala myndigheternas och ReK:s roll vad gäller att ge medborgarna och deras demokratiskt valda företrädare möjlighet att påverka innovationens inriktning och syfte och utveckla lösningar som användarinnovatörer. I detta avseende är det viktigt att på alla sätt möjliggöra och stödja de lokala och regionala myndigheterna och se till att de är väl förberedda för att kunna stödja innovation på lokal nivå. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Man måste bättre koppla samman innovationsagendan och agendan för bättre lagstiftning genom att utnyttja de senaste rönen från ReK:s RegHub-nätverk beträffande offentlig upphandling (5) och undanröjande av hinder för offentliga investeringar (6), och genom att engagera aktörer för lokal och regional utveckling i sökandet efter innovativa regleringslösningar som främjar innovation. Här är en strategi för gemensamma industri- och samhällsresurser avgörande för att integrera båda agendorna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | När det gäller EU:s forskningspolitik, den politiska agendan för det europeiska forskningsområdet och det europeiska forskningsområdets forum efterlyser kommittén ett beslutsfattande som är mer öppet och som låter medborgarna bidra och delta aktivt, med fullt beaktande av bidraget från ReK och regionalt sammankopplade intressenter. Detta innebär att man måste fokusera mer på det offentliga värdet av vetenskap och innovation när man väljer ut de utmaningar som EU ska ta itu med, samtidigt som man stärker det stöd från allmänheten som krävs för vidare utveckling och genomförande. |
| --- | --- |

27.

Särskilda synpunkter på de fem flaggskeppsområdena

Flaggskeppsinitiativet för finansiering för teknikintensiva expanderande företag

| 28. | De flesta europeiska länder har en fungerande finansmarknad som bygger på nationella statsstödda riskkapitalmarknader, och Europeiska innovationsrådets föreslagna EIC-fond, som ska tillhandahålla offentliga bidrag och tålmodiga kapitalinvesteringar, bör tillföra ett mervärde till marknaden och undvika att störa den befintliga marknaden. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK betonar att det behövs finansiering till initiativ som skapar gynnsamma förutsättningar för att nya och innovativa teknikbaserade företag ska kunna fortsätta sin verksamhet på hemorten genom att utnyttja samverkanseffekter och utveckla ytterligare komplementaritet med andra lokala aktörer, såsom forskningsorganisationer och andra företag. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén anser att mer robusta kopplingar mellan forskning och innovation bör inbegripa effektiv spridning av resultat från projekt som genomförs inom ramen för forskningsprogrammet Horisont – med särskilt fokus på deras värde för att förbättra de regionala innovationsekosystemen och kunskapstriangeln (forskning, utbildning och innovation) och på vardagslivet i kommuner och regioner och för medborgarna, särskilt när det gäller sysselsättning och välbefinnande. ReK betonar behovet av att på ett effektivt sätt sprida resultaten av forskningsprojekten inom Horisont via institutionernas portaler för öppna data. |
| --- | --- |

30.

| 31. | EIC och dess portfölj är inte välkända bland industrier, uppstartsföretag, expanderande företag och små och medelstora företag i Europa. Tillgången till dess tjänster bör vara enklare, och de bör vara lättare att använda. |
| --- | --- |

31.

| 32. | EIC-fondens roll bör vara att fungera som katalysator, med en lång men begränsad tidshorisont, och framgångsrika utvägar bör uppnås genom börsintroduktioner. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Fokus bör ligga på nya företag och ekosystem som kräver mycket stora investeringar med lång tidshorisont, såsom elbilsbatterier, vätgas och halvledare, som tenderar att inte locka direkt privat finansiering tillräckligt tidigt. Omställningsfrämjande investeringar kräver ”tålmodig” offentlig finansiering i motsats till privata investeringar, som främst driver på ”marknadsbaserad” innovation. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ”Kreativa spänningar” och ”kreativ förstörelse” är effektiva sätt att uppfinna något anmärkningsvärt nytt – genom gemensamt skapande av potentiella banbrytande initiativ. Detta förutsätter en partiell användning av EU-medel för att behålla, locka till sig och omorganisera talanger och resurser från högkvalitativa marknadsekonomiska initiativ som har hanterat liknande utmaningar med hjälp av erfarna långvariga företagsinriktade och/eller offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommittén påminner om att Europa måste påskynda hela innovationsprocessen på fältet på grundval av granskning av kreativa idéer, experiment, testning, prototyputveckling, benchlearning och expansion. Kommissionen bör visa sin innovationsförmåga genom att skapa nya former för finansiering av lokal verksamhet som uppvisar en inneboende global potential i inledningsskedet. Dessa EU-finansieringssystem skulle uppmuntra till nationell och regional genomförbarhetsfinansiering, inbegripet aktiv användning av sammanhållningsmedel. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommissionen uppmanas att ta ledningen och ta itu med det största strukturella problemet på aktiemarknaden genom att ge börsnoterade företag möjlighet att emittera nya aktier och sälja dessa på marknaden utan en betungande process för aktieemission. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén betonar att även om en innovationsagendas eventuella framgång beror på den kontinuerliga kapaciteten att ersätta gamla produkter och tjänster med nya, bör dess omvälvande effekter hanteras genom gemensam design och utformning för att säkerställa en varaktig acceptans, även med deltagande av lokala och regionala aktörer. |
| --- | --- |

37.

Flaggskeppsinitiativet för att möjliggöra teknikintensiv innovation genom experimentutrymmen och offentlig upphandling

| 38. | ReK betonar vikten av processen för öppen upptäckt och hänvisar till en samling forskning och beprövade metoder för att samordna och hantera samarbets- och experimentprocesser på flera nivåer vid radikala systemomvandlingar. Kommittén är medveten om behovet av att förbättra yrkesskickligheten och arbetsplatserna så att de blir lärandemiljöer som ger upphov till genomförbara idéer genom att skapa gynnsamma förutsättningar för förtroende och experimentlusta i gemensamma projekt med godkända visioner, mål, strategier och handlingsplaner. |
| --- | --- |

38.

| 39. | I en strategi som bygger på samarbete på flera nivåer bör i de flesta fall lösningar på lokala problem utvecklas gemensamt med alla quadruple helix-intressenter på ett sammanlänkat sätt i verkliga miljöer. Denna utveckling kommer att leda till snabb inlärning, uppskalning och snabba korrigeringar på innovationsvägen, medan vissa delar av samordningen och övervakningen äger rum inom transregionala nätverk. Syftet är att förstå ”vad som är möjligt” och utöka förväntningarna på vad som är möjligt till att inkludera att ”göra det omöjliga möjligt”, och därefter att jämföra alternativa metoder och att utvärdera och lära sig om framgångsrika och misslyckade experimentvägar samt att uppmuntra spridning och utnyttjande av innovation utanför dess ursprungliga sammanhang. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén upprepar att för att politiken ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt är en korrekt övervakning och uppföljning av innovation avgörande. ReK påminner (7) om användningen och vidareutvecklingen av den regionala resultattavlan för innovation för regionala platsbaserade strategier. Detta är ett viktigt verktyg för att jämföra förändringar i den regionala innovationspolitikens resultat och organisera benchlearning mellan regioner för att på så sätt förbättra de regionala innovationsekosystemen och den smarta specialiseringen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Storskaliga experiment kräver europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa, användning av innovativ offentlig upphandling och stöd från EIC under hela innovationscykeln – från de tidiga forskningsfaserna till koncepttester, tekniköverföring samt finansiering och expansion av experiment, företag och uppstartsföretag – för att man, som en inspirationskälla, ska kunna lyckas med viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse och vätgasdalar. |
| --- | --- |

41.

Flaggskeppsinitiativet för att påskynda och förstärka innovation i de europeiska innovationsekosystemen och minska innovationsklyftan i EU

| 42. | De regionala knutpunkterna för innovation bör, tillsammans med ledande lärosäten, bli viktiga katalysatorer för samhällelig och industriell omvandling och ge regioner med liknande specialiseringsområden möjlighet att samarbeta och driva gemensamma innovationsprojekt. I detta sammanhang kommer det att krävas ett omfattande, samordnat och decentraliserat system för övervakning och utvärdering av programmen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Vad gäller uppnåendet av de fastställda målen kommer Horisont Europa (100 miljoner euro) och instrumentet för interregionala innovationsinvesteringar (I3) (70 miljoner euro) inom Eruf endast att tillhandahålla tillräckliga resurser för den ursprungliga ramen, som måste stödjas med avsevärt mer omfattande insatser och efterföljande finansiering. ReK uppmanar kommissionen att utveckla effektiva synergier mellan dessa finansieringsflöden genom att bygga vidare på initiativ såsom partnerskapen för regional innovation och nätverket av europeiska digitala innovationsknutpunkter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | ReK välkomnar kommissionens träffsäkra åtgärder för att främja den regionala dimensionen i EU:s politik och regionala innovationsekosystem som en nyckel till att stärka Europas konkurrenskraft och uppnå strategiskt oberoende för smart och hållbar tillväxt inom EU. ReK påpekar att lärosäten är kärnan i regionala innovationsekosystem med en stark kultur av uppstartsföretag och affärsverksamhet. Alla lärosäten, särskilt yrkeshögskolor och andra liknande högre utbildningsanstalter som arbetar med att utveckla praktisk kunskap, måste stärka sin roll som aktiva drivkrafter för innovation i regionerna, säkerställa utbildning av välbehövliga yrkesutövare, locka nya talanger från fältet och göra det möjligt att överföra viktiga tekniska innovationer till den lokala ekonomin. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommittén framhåller den viktiga roll som yrkesutbildning, med fokus på utbildning av tekniker och andra praktiskt inriktade yrkesutövare, spelar för genomförandet av denna innovationsagenda. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommittén framhåller den grundläggande utmaningen med den europeiska agendan för teknikintensiv innovation, som inte omfattar tillräckliga incitament, erfarenheter och resurser för att kunna engagera intressenterna i en systemomställning. Vi behöver också incitament för en omställning vid de mest framstående lärosätena från ”publicera eller försvinna” till ett större fokus på hur man kan ta itu med brådskande stora samhällsutmaningar och stödja teknikintensiv innovation och global tekniköverföring i samarbete med industrin. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Lärosätena måste tillsammans med de andra quadruple helix-aktörerna utveckla roller och ansvarsområden som professionella samordnare av lokala ekosystem där forskare, studerande och företag tillsammans experimenterar och testar ny teknik i den nya entreprenörs- och innovationskulturen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén upprepar vikten av att rikta in sig på och finansiera initiativ för att överbrygga de två innovationsklyftorna i syfte att underlätta globalt samordnade flerpartspartnerskap på spetsnivå och öppen tillgång till dessa även för partner från länder och regioner med sämre resultat. Dessa är avgörande för att skapa ett mer robust och sammanhållet innovationsekosystem i EU. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kommittén upprepar att det europeiska forskningsområdets nav, som sammanför beslutsfattare och aktörer inom forskning, utveckling och innovation, är ett idealiskt instrument för att fullt ut erkänna fördelarna med en platsbaserad strategi för vetenskap och innovation när det gäller att gemensamt skapa nya lösningar för att ta itu med de nuvarande kriserna i en regional nedifrån och upp-strategi. |
| --- | --- |

49.

| 50. | ReK rekommenderar åtgärder genom Enterprise Europe Network när det gäller internationell tekniköverföring och tekniskt samarbete inom forskning, utveckling och innovation. |
| --- | --- |

50.

Flaggskeppsinitiativet för att främja, locka och behålla tekniska talanger

| 51. | Kommittén efterlyser en särskild handlingsplan med incitament och tillräcklig finansiering för att uppmuntra lärosätena att spela en aktiv roll när det gäller att lösa stora samhällsutmaningar, främja europeisk teknikintensiv innovation, industriellt samarbete och integration samt utbilda de talanger som behövs i Europa. |
| --- | --- |

51.

| 52. | ReK framhåller lärosätenas och särskilt de studerandes roll som katalysatorer mellan uppstartsföretag och vetenskapligt tänkande och partnerskap mellan universitet och näringsliv när det gäller att stödja teknikintensiv innovation och tekniköverföring. Lärosätena bör bli drivkrafterna bakom den strukturförändring som krävs för att påskynda teknikintensiv innovation i syfte att skapa och behålla talang i Europa. I detta avseende kan teknikcentrum spela en viktig förmedlande och möjliggörande roll. |
| --- | --- |

52.

| 53. | De mest framstående lärosätena bör, som i USA, föregå med gott exempel för andra när det gäller att ställa om tänkandet till ett samhälle som värdesätter entreprenörskap, uppstartsföretag och tillväxtföretag, samarbete mellan universitet och näringsliv, teknikintensiva lösningar och hantering av samhällsutmaningar. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Kommittén framhåller på nytt att Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), dess kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper) och deras portföljer ännu inte är välkända bland kommuner, regioner, studerande, medborgare och den akademiska världen i Europa. |
| --- | --- |

54.

Flaggskeppsinitiativet för att förbättra verktygen för beslutsfattande

| 55. | Man bör fördjupa förståelsen av innovationens föränderliga karaktär i det lokala och regionala beslutsfattandet genom initiativet partnerskap för regional innovation och samarbetet mellan JRC, GD Forskning och innovation, GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag, GD Regional- och stadspolitik och ReK. Detta bör göras i samarbete med de områden som deltar i ReK:s och JRC:s pilotåtgärd partnerskap för regional innovation samt med erfarna Europaomfattande innovationsinriktade nätverk såsom Earto, Errin och ENoLL. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Detta flaggskeppsinitiativ omfattar åtgärdspunkter som är mycket relevanta för regioner och kommuner. ReK ställer sig bakom kommissionens uttalanden om att hjälpa regionerna med att utforma och genomföra en bättre innovationspolitik, och föreslår att man förhandlar fram en gemensam genomförandeplan där olika delar av innovationsagendan och detta yttrande beaktas. |
| --- | --- |

56.

| 57. | ReK påminner (alla regioner) om att denna nya innovationsagenda är en mycket viktig och omfattande insats som syftar till att gemensamt skapa nya instrument för att ta itu med brännande samhällsutmaningar som kräver europeiskt samarbete, och rekommenderar att kommissionen använder partnerskap för regional innovation och andra verktyg för att skapa stöd för kommunerna och regionerna så att de kan utarbeta sina regionala innovationsagendor och påskynda innovationsåtgärderna tillsammans med sina intressenter. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kommittén instämmer i behovet av att fastställa och använda central terminologi, indikatorer, en datataxonomi och jämförbara dataset för att stödja evidensbaserat beslutsfattande, som kommer att offentliggöras på institutionella portaler för öppna data i syfte att underlätta tillgång, användning och informationssökning. |
| --- | --- |

58.

Nästa steg

| 59. | ReK föreslår att JRC skapar en europeisk virtuell samarbetsarena för att dela, experimentera och testa metoder, verktyg och förfaranden med koppling till strategier och åtgärder för forskning, utveckling och innovation som medlemsstaterna, regionerna och kommunerna kan använda för att utforma och genomföra sin innovationspolitik. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Processen för innovationsagendan kräver regelbundna lägesbedömningar och justeringar, som görs tillsammans med intressenterna. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Kommittén betonar den avgörande betydelsen av att öka synergierna och samverkan mellan mer omfattande EU-initiativ och visa hur detta sker i praktiken vid genomförandet av den nya europeiska agendan för innovation på lokal och regional nivå. I detta sammanhang bör EU och medlemsstaternas regeringar öka den samverkande användningen av olika europeiska och nationella finansieringskällor som särskilt är inriktade på att stärka kommunernas och regionernas innovationsbas. |
| --- | --- |

61.

| 62. | En ökning av utvecklingen av europeiska expanderande företag förutsätter att de politiska ledarna på alla nivåer åtar sig att finansiera forskning, utveckling och innovation i mycket större utsträckning än hittills och, med hjälp av detta, utvidgar nya tillväxtplattformar och inflytelserika platsbaserade öppna innovationsekosystem i hela Europa. Pionjärfasen kan skapas med hjälp av pilotregionerna och pilotkommunerna inom partnerskap för regional innovation. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Kommittén rekommenderar en fördjupad metodutveckling för att på alla förvaltningsnivåer genomföra de systemiska omvandlingsprocesserna, som framför allt fokuserar på de transformativa innovationer som behövs för att möta globala utmaningar. Ett av målen är att öka användningen av bästa vetenskapliga kunskap i dessa omvandlingsprocesser. Det andra målet är att gemensamt skapa lokala metoder för europeiskt ledarskap inom befintliga starka områden såsom den gröna given, den dubbla omställningen och en stärkt strategisk resiliens. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Kommittén uppmanar eftertryckligen till att möta den globala konkurrensen om talang och ledarskap inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och innovationskapacitet, med två amerikanska initiativ som förebild: det nya finansieringsinitiativet ”Regional Innovation Engines” från National Science Foundation (NSF) – ett program som katalyserar och främjar innovationsekosystem i hela USA – och MIT Regional Entrepreneurship Acceleration Program (REAP), som är ett globalt initiativ som hjälper regionerna att påskynda ekonomisk tillväxt och främja sociala framsteg genom innovationsdrivet entreprenörskap. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Innovationsagendan kommer enbart att bli framgångsrik om fragmentering undviks och åtgärderna genomförs effektivt. Europa kommer att bli världsledande när det gäller vetenskap, industribas, blomstrande ekosystem för uppstartsföretag, förutsättningar för innovation samt talangbas, vilket kommer att skapa gynnsamma förutsättningar för den europeiska gröna given och FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

65.

Bryssel den 1 december 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  PRI Playbook, ”Need for societal transformations and use of societal innovation as one of the instruments”.

1

(2)  OECD:s definition av social innovation (https://www.oecd.org/regional/leed/social-innovation.htm).

2

(3)  Man bör komma ihåg att Europeiska rådet i november 2021 utarbetade 20 prioriterade åtgärder, varav man i en (”Bygga upp regionala och nationella FoI-ekosystem för att förbättra den regionala/nationella spetskompetensen och konkurrenskraften”) fastställde behovet av att ”[d]efiniera och testa nav inom det europeiska forskningsområdet för att möjliggöra framväxten av konkurrenskraftiga ekosystem inom FoI i hela EU, fylla territoriella luckor och säkerställa ett enklare flöde av kompetens och investeringar”.

3

(4)  Bryssel, 5.7.2022, C(2022) 4747 final, ”Annex to the Communication to the Commission – Approval of the content of a draft Commission Notice on the synergies between ERDF programmes and Horizon Europe”.

4

(5)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/report-consultation-01-public-procurement.pdf.

5

(6)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/RegHub%20report%20on%2021%20century%20rules.pdf.

6

(7)  CdR 517/2020.

7

---

III Förberedande akter

Regionkommittén

ReK:s 152:a plenarsession, 30.11.2022–1.12.2022

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/59

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Laglig migration: Att locka kompetens och talang till EU

(2023/C 79/10)

| Föredragande: | Giuseppe VARACALLI (IT–Renew), ledamot, kommunfullmäktige, Gerace |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning
  COM(2022) 650
  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (omarbetning)
  COM(2022) 655
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att locka kompetens och talang till EU
  COM(2022) 657 |

Föredragande:

Giuseppe VARACALLI (IT–Renew), ledamot, kommunfullmäktige, Gerace

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning

COM(2022) 650

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (omarbetning)

COM(2022) 655

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att locka kompetens och talang till EU

COM(2022) 657

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning

COM(2022) 650

Ändringsrekommendation 1

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att motverka risken för missbruk av ställning som varaktigt bosatt i EU bör medlemsstaterna se till att kravet på laglig och oavbruten bosättning övervakas på vederbörligt sätt i fråga om alla kategorier av tredjelandsmedborgare. Denna risk gäller särskilt de tredjelandsmedborgare som har ett uppehållstillstånd som beviljats på grundval av någon form av investering i en medlemsstat, eftersom utfärdandet av dessa uppehållstillstånd inte alltid omfattas av kravet på varaktig fysisk närvaro i medlemsstaten eller endast av kravet på investerarens närvaro i medlemsstaten under en begränsad tid. För att förhindra denna risk bör medlemsstaterna skärpa kontrollerna av kravet på laglig och oavbruten bosättning, särskilt när det gäller ansökningar om ställning som varaktigt bosatt i EU vilka lämnas in av tredjelandsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat i utbyte mot någon form av investering, såsom kapitalöverföringar, köp eller hyra av egendom, investeringar i statsobligationer, investeringar i företagsenheter, donation eller tilldelning av en verksamhet som bidrar till det allmänna bästa och bidrag till statsbudgeten. | För att motverka risken för missbruk av ställning som varaktigt bosatt i EU bör medlemsstaterna se till att kravet på laglig och oavbruten bosättning övervakas på vederbörligt sätt i fråga om alla kategorier av tredjelandsmedborgare. Denna risk gäller särskilt de tredjelandsmedborgare som har ett uppehållstillstånd som beviljats på grundval av någon form av investering i en medlemsstat, eftersom utfärdandet av dessa uppehållstillstånd inte alltid omfattas av kravet på varaktig fysisk närvaro i medlemsstaten eller endast av kravet på investerarens närvaro i medlemsstaten under en begränsad tid. För att förhindra denna risk bör medlemsstaterna
  , i nära samarbete med de behöriga lokala eller regionala myndigheterna,
  skärpa kontrollerna av kravet på laglig och oavbruten bosättning, särskilt när det gäller ansökningar om ställning som varaktigt bosatt i EU vilka lämnas in av tredjelandsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat i utbyte mot någon form av investering, såsom kapitalöverföringar, köp eller hyra av egendom, investeringar i statsobligationer, investeringar i företagsenheter, donation eller tilldelning av en verksamhet som bidrar till det allmänna bästa och bidrag till statsbudgeten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att motverka risken för missbruk av ställning som varaktigt bosatt i EU bör medlemsstaterna se till att kravet på laglig och oavbruten bosättning övervakas på vederbörligt sätt i fråga om alla kategorier av tredjelandsmedborgare. Denna risk gäller särskilt de tredjelandsmedborgare som har ett uppehållstillstånd som beviljats på grundval av någon form av investering i en medlemsstat, eftersom utfärdandet av dessa uppehållstillstånd inte alltid omfattas av kravet på varaktig fysisk närvaro i medlemsstaten eller endast av kravet på investerarens närvaro i medlemsstaten under en begränsad tid. För att förhindra denna risk bör medlemsstaterna skärpa kontrollerna av kravet på laglig och oavbruten bosättning, särskilt när det gäller ansökningar om ställning som varaktigt bosatt i EU vilka lämnas in av tredjelandsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat i utbyte mot någon form av investering, såsom kapitalöverföringar, köp eller hyra av egendom, investeringar i statsobligationer, investeringar i företagsenheter, donation eller tilldelning av en verksamhet som bidrar till det allmänna bästa och bidrag till statsbudgeten.

För att motverka risken för missbruk av ställning som varaktigt bosatt i EU bör medlemsstaterna se till att kravet på laglig och oavbruten bosättning övervakas på vederbörligt sätt i fråga om alla kategorier av tredjelandsmedborgare. Denna risk gäller särskilt de tredjelandsmedborgare som har ett uppehållstillstånd som beviljats på grundval av någon form av investering i en medlemsstat, eftersom utfärdandet av dessa uppehållstillstånd inte alltid omfattas av kravet på varaktig fysisk närvaro i medlemsstaten eller endast av kravet på investerarens närvaro i medlemsstaten under en begränsad tid. För att förhindra denna risk bör medlemsstaterna
  , i nära samarbete med de behöriga lokala eller regionala myndigheterna,
  skärpa kontrollerna av kravet på laglig och oavbruten bosättning, särskilt när det gäller ansökningar om ställning som varaktigt bosatt i EU vilka lämnas in av tredjelandsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat i utbyte mot någon form av investering, såsom kapitalöverföringar, köp eller hyra av egendom, investeringar i statsobligationer, investeringar i företagsenheter, donation eller tilldelning av en verksamhet som bidrar till det allmänna bästa och bidrag till statsbudgeten.

Motivering

Eftersom kravet på laglig och oavbruten bosättning är ett inslag som måste kontrolleras och övervakas av lokala och regionala myndigheter (t.ex. genom registrering av bosättningsorten), bör varje ändring av förfarandet eller ”förstärkning” av kontrollerna utarbetas i samarbete med dessa myndigheter. Därmed undviks en oproportionerlig administrativ börda, och erfarenheter ”på fältet” erhålls.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 20

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Yrkeskvalifikationer som en tredjelandsmedborgare har förvärvat i en annan medlemsstat bör erkännas på samma villkor som unionsmedborgares kvalifikationer. Kvalifikationer som förvärvats i ett tredjeland bör beaktas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (*). Det här direktivet bör inte påverka villkoren enligt nationell rätt för utövande av reglerade yrken. | Yrkeskvalifikationer som en tredjelandsmedborgare har förvärvat i en annan medlemsstat bör erkännas på samma villkor som unionsmedborgares kvalifikationer. Kvalifikationer som förvärvats i ett tredjeland bör beaktas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (*)
  , medan särskilda bestämmelser kan möjliggöra en flexibel bedömning när det gäller flyktingar, som kanske inte kan tillhandahålla relevanta styrkande handlingar och bevis på kvalifikationer
  . Det här direktivet bör inte påverka villkoren enligt nationell rätt för utövande av reglerade yrken.
  Medlemsstaterna bör vara skyldiga att ge underåriga migranter, oberoende av deras rättsliga ställning, tillgång till utbildningsväsendet på liknande villkor som för egna medborgare, med särskild hänsyn till migrerande flickor, som i större utsträckning riskerar att hamna på efterkälken i utbildningssystemet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Yrkeskvalifikationer som en tredjelandsmedborgare har förvärvat i en annan medlemsstat bör erkännas på samma villkor som unionsmedborgares kvalifikationer. Kvalifikationer som förvärvats i ett tredjeland bör beaktas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (*). Det här direktivet bör inte påverka villkoren enligt nationell rätt för utövande av reglerade yrken.

Yrkeskvalifikationer som en tredjelandsmedborgare har förvärvat i en annan medlemsstat bör erkännas på samma villkor som unionsmedborgares kvalifikationer. Kvalifikationer som förvärvats i ett tredjeland bör beaktas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (*)
  , medan särskilda bestämmelser kan möjliggöra en flexibel bedömning när det gäller flyktingar, som kanske inte kan tillhandahålla relevanta styrkande handlingar och bevis på kvalifikationer
  . Det här direktivet bör inte påverka villkoren enligt nationell rätt för utövande av reglerade yrken.
  Medlemsstaterna bör vara skyldiga att ge underåriga migranter, oberoende av deras rättsliga ställning, tillgång till utbildningsväsendet på liknande villkor som för egna medborgare, med särskild hänsyn till migrerande flickor, som i större utsträckning riskerar att hamna på efterkälken i utbildningssystemet.

Motivering

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 96) ska medlemsstaterna bevilja sökandes underåriga barn och underåriga sökande tillträde till utbildningssystemet på liknande villkor som de egna medborgarna. Vi anser därför att denna mening bör behållas, eftersom det vid flera tillfällen har upprepats att det först och främst är viktigt med rättigheter för att åstadkomma en verklig integration, och om migranter ska åtnjuta samma rättigheter som medborgarna i medlemsstaten måste dessa rättigheter inbegripa rätten till utbildning. Det är viktigt att komma ihåg de hinder som flickor möter, särskilt i samband med den otrygghet och isolering som kan uppstå till följd av traumatiska migrationsupplevelser.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 28

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| En harmonisering av villkoren för förvärv av ställning som varaktigt bosatt i EU främjar ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Detta direktiv bör dock inte påverka medlemsstaternas rätt att utfärda andra uppehållstillstånd som är permanenta eller gäller tills vidare än EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta. Sådana nationella uppehållstillstånd bör inte ge rätt till bosättning i andra medlemsstater. | En harmonisering av villkoren för förvärv av ställning som varaktigt bosatt i EU främjar ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Detta direktiv bör dock inte påverka medlemsstaternas rätt att utfärda andra uppehållstillstånd som är permanenta eller gäller tills vidare än EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta. Sådana nationella uppehållstillstånd bör inte ge rätt till bosättning i andra medlemsstater.
  En tredjelandsmedborgare kan både ha ställning som varaktigt bosatt i EU och vara innehavare av ett nationellt uppehållstillstånd eller annat permanent EU-uppehållstillstånd. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

En harmonisering av villkoren för förvärv av ställning som varaktigt bosatt i EU främjar ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Detta direktiv bör dock inte påverka medlemsstaternas rätt att utfärda andra uppehållstillstånd som är permanenta eller gäller tills vidare än EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta. Sådana nationella uppehållstillstånd bör inte ge rätt till bosättning i andra medlemsstater.

En harmonisering av villkoren för förvärv av ställning som varaktigt bosatt i EU främjar ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Detta direktiv bör dock inte påverka medlemsstaternas rätt att utfärda andra uppehållstillstånd som är permanenta eller gäller tills vidare än EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta. Sådana nationella uppehållstillstånd bör inte ge rätt till bosättning i andra medlemsstater.
  En tredjelandsmedborgare kan både ha ställning som varaktigt bosatt i EU och vara innehavare av ett nationellt uppehållstillstånd eller annat permanent EU-uppehållstillstånd.

Motivering

Det bör klargöras att en tredjelandsmedborgare som redan har ställning som varaktigt bosatt i EU har rätt till ett nationellt uppehållstillstånd, eftersom detta skulle ge den berörda personen ytterligare rättigheter. Varken i nuvarande rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (EUT L 16, 23.1.2004, s. 44) eller i omarbetningen föreskrivs att en person som ansöker om ställning som varaktigt bosatt i EU ska avsäga sig sitt nationella permanenta uppehållstillstånd. Enligt unionsrätten kan tredjelandsmedborgare dessutom få uppehållstillstånd på två olika grunder.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 4.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska inrätta lämpliga kontrollmekanismer för att säkerställa att kravet på laglig och oavbruten bosättning övervakas på vederbörligt sätt, särskilt när det gäller ansökningar från tredjelandsmedborgare som innehar och/eller har innehaft ett uppehållstillstånd som beviljats på grundval av någon form av investering i en medlemsstat. | Medlemsstaterna ska
  , i nära samarbete med de behöriga lokala och regionala myndigheterna,
  inrätta lämpliga kontrollmekanismer för att säkerställa att kravet på laglig och oavbruten bosättning övervakas på vederbörligt sätt, särskilt när det gäller ansökningar från tredjelandsmedborgare som innehar och/eller har innehaft ett uppehållstillstånd som beviljats på grundval av någon form av investering i en medlemsstat. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska inrätta lämpliga kontrollmekanismer för att säkerställa att kravet på laglig och oavbruten bosättning övervakas på vederbörligt sätt, särskilt när det gäller ansökningar från tredjelandsmedborgare som innehar och/eller har innehaft ett uppehållstillstånd som beviljats på grundval av någon form av investering i en medlemsstat.

Medlemsstaterna ska
  , i nära samarbete med de behöriga lokala och regionala myndigheterna,
  inrätta lämpliga kontrollmekanismer för att säkerställa att kravet på laglig och oavbruten bosättning övervakas på vederbörligt sätt, särskilt när det gäller ansökningar från tredjelandsmedborgare som innehar och/eller har innehaft ett uppehållstillstånd som beviljats på grundval av någon form av investering i en medlemsstat.

Motivering

Eftersom kravet på laglig och oavbruten bosättning är ett inslag som måste kontrolleras och övervakas av lokala och regionala myndigheter (t.ex. genom registrering av bosättningsorten), bör varje ändring av förfarandet eller ”förstärkning” av kontrollerna utarbetas i samarbete med dessa myndigheter. Därmed undviks en oproportionerlig administrativ börda, och erfarenheter ”på fältet” erhålls.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 4.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Varje bosättningsperiod i egenskap av innehavare av en visering för längre vistelse eller ett uppehållstillstånd som utfärdats enligt unionsrätten eller nationell rätt, inbegripet de fall som avses i artikel 3.2 a, b, c och e, ska beaktas vid beräkningen av den period som avses i punkt 1, om den berörda tredjelandsmedborgaren har förvärvat ett uppehållstillstånd som gör det möjligt att bevilja vederbörande ställning som varaktigt bosatt i EU.


  När det gäller personer som beviljats internationellt skydd, ska man vid beräkningen av den period som avses i punkt 1 beakta minst halva tidsperioden mellan dagen för inlämnandet av den ansökan om internationellt skydd som ligger till grund för att detta skydd beviljades och den dag då det uppehållstillstånd som avses i artikel 24 i direktiv 2011/95/EU, beviljades, eller hela denna period, om den överstiger 18 månader. | Varje bosättningsperiod i egenskap av innehavare av en visering för längre vistelse eller ett uppehållstillstånd som utfärdats enligt unionsrätten eller nationell rätt, inbegripet de fall som avses i artikel 3.2 a, b, c
  , d
  och e, ska beaktas vid beräkningen av den period som avses i punkt 1, om den berörda tredjelandsmedborgaren har förvärvat ett uppehållstillstånd som gör det möjligt att bevilja vederbörande ställning som varaktigt bosatt i EU. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Varje bosättningsperiod i egenskap av innehavare av en visering för längre vistelse eller ett uppehållstillstånd som utfärdats enligt unionsrätten eller nationell rätt, inbegripet de fall som avses i artikel 3.2 a, b, c och e, ska beaktas vid beräkningen av den period som avses i punkt 1, om den berörda tredjelandsmedborgaren har förvärvat ett uppehållstillstånd som gör det möjligt att bevilja vederbörande ställning som varaktigt bosatt i EU.

När det gäller personer som beviljats internationellt skydd, ska man vid beräkningen av den period som avses i punkt 1 beakta minst halva tidsperioden mellan dagen för inlämnandet av den ansökan om internationellt skydd som ligger till grund för att detta skydd beviljades och den dag då det uppehållstillstånd som avses i artikel 24 i direktiv 2011/95/EU, beviljades, eller hela denna period, om den överstiger 18 månader.

Varje bosättningsperiod i egenskap av innehavare av en visering för längre vistelse eller ett uppehållstillstånd som utfärdats enligt unionsrätten eller nationell rätt, inbegripet de fall som avses i artikel 3.2 a, b, c
  , d
  och e, ska beaktas vid beräkningen av den period som avses i punkt 1, om den berörda tredjelandsmedborgaren har förvärvat ett uppehållstillstånd som gör det möjligt att bevilja vederbörande ställning som varaktigt bosatt i EU.

Motivering

Genom att undanta fall enligt artikel 3.2 d fastställs i den föreslagna bestämmelsen, i sin nuvarande form, ett inkonsekvent system för asylsökande. För att säkerställa en konsekvent behandling av asylsökande ska andra stycket strykas.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 5.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna får kräva att tredjelandsmedborgare följer villkoren för integrering i enlighet med nationell lagstiftning. | Medlemsstaterna får kräva att tredjelandsmedborgare följer villkoren för integrering i enlighet med nationell lagstiftning.
  I detta syfte bör flerpartsstyret på migrationsområdet stärkas. Lokala och/eller regionala myndigheter, lokala och regionala nätverk, branschorganisationer och ackrediterade privata aktörer som anordnar eventuella integrationsprogram bör från medlemsstaten få operativt och ekonomiskt stöd som är anpassat till den tjänst som tillhandahålls. Dessa integrationsprogram bör integreras i politiken för utbildning, sysselsättning, hälsa, bostäder och deltagande. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna får kräva att tredjelandsmedborgare följer villkoren för integrering i enlighet med nationell lagstiftning.

Medlemsstaterna får kräva att tredjelandsmedborgare följer villkoren för integrering i enlighet med nationell lagstiftning.
  I detta syfte bör flerpartsstyret på migrationsområdet stärkas. Lokala och/eller regionala myndigheter, lokala och regionala nätverk, branschorganisationer och ackrediterade privata aktörer som anordnar eventuella integrationsprogram bör från medlemsstaten få operativt och ekonomiskt stöd som är anpassat till den tjänst som tillhandahålls. Dessa integrationsprogram bör integreras i politiken för utbildning, sysselsättning, hälsa, bostäder och deltagande.

Motivering

Eftersom det ofta är lokala och regionala myndigheter och nätverk, men även ideella föreningar och fackföreningar, som anordnar språkkurser, medborgarskapskurser – inom ramen för integrationsprogram – och/eller yrkesutbildning är det viktigt att de får tillräckligt stöd från staten för detta ändamål. Att införliva integrationen i relevant politik påskyndar integrationsprocessen och respekterar värdena mänskliga rättigheter, solidaritet och jämlikhet samt bidrar till en övergripande migrationsstrategi som utnyttjar fördelarna med mångfald.

Ändringsrekommendation 7

Artikel 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   För att förvärva ställning som varaktigt bosatt i EU ska tredjelandsmedborgaren lämna in en ansökan till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han/hon är bosatt. Ansökan ska åtföljas av dokumentation i enlighet med nationell lagstiftning som styrker att han/hon uppfyller villkoren i artiklarna 4 och 5 samt, i förekommande fall, av en giltig resehandling eller en bestyrkt kopia av denna. | 1.   För att förvärva ställning som varaktigt bosatt i EU ska tredjelandsmedborgaren lämna in en ansökan till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han/hon är bosatt. Ansökan ska åtföljas av dokumentation i enlighet med nationell lagstiftning som styrker att han/hon uppfyller villkoren i artiklarna 4 och 5 samt, i förekommande fall, av en giltig resehandling eller en bestyrkt kopia av denna.
  De behöriga nationella myndigheterna ska informera tredjelandsmedborgaren om ansökningsförfarandet inom tre månader efter utgången av den föreskrivna perioden för laglig och oavbruten bosättning inom medlemsstatens territorium. |
| 2.   De behöriga nationella myndigheterna ska skriftligen underrätta den sökande om beslutet så snart som möjligt och under alla omständigheter senast sex månader från det att den fullständiga ansökan lämnades in. Ett sådant beslut ska meddelas den berörda tredjelandsmedborgaren enligt förfarandena för detta i den nationella lagstiftningen. | 2.   De behöriga nationella myndigheterna ska skriftligen underrätta den sökande om beslutet så snart som möjligt och under alla omständigheter senast sex månader från det att den fullständiga ansökan lämnades in. Ett sådant beslut ska meddelas den berörda tredjelandsmedborgaren enligt förfarandena för detta i den nationella lagstiftningen. |
| Om de handlingar som lagts fram eller de uppgifter som tillhandahållits till stöd för ansökan är otillräckliga eller ofullständiga, ska de behöriga myndigheterna underrätta sökanden om vilka ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs samt fastställa en rimlig tidsfrist för att lägga fram eller tillhandahålla dessa. Den tidsfrist som anges i första stycket ska upphöra att löpa till dess att myndigheterna har mottagit de ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs. Om de ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs inte har lämnats inom den tidsfristen får ansökan avslås. | Om de handlingar som lagts fram eller de uppgifter som tillhandahållits till stöd för ansökan är otillräckliga eller ofullständiga, ska de behöriga myndigheterna underrätta sökanden om vilka ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs samt fastställa en rimlig tidsfrist för att lägga fram eller tillhandahålla dessa. Den tidsfrist som anges i första stycket ska upphöra att löpa till dess att myndigheterna har mottagit de ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs. Om de ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs inte har lämnats inom den tidsfristen får ansökan avslås. |
| Den berörda personen ska underrättas om sina rättigheter och skyldigheter enligt detta direktiv. | Den berörda personen ska underrättas om sina rättigheter och skyldigheter enligt detta direktiv. |
| Följderna av att ett beslut inte har fattats när tidsfristen i denna bestämmelse löper ut ska regleras av den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. | Följderna av att ett beslut inte har fattats när tidsfristen i denna bestämmelse löper ut ska regleras av den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. |
| 3.   Om villkoren i artiklarna 4 och 5 är uppfyllda och om personen inte utgör ett hot i den mening som avses i artikel 6, ska den berörda medlemsstaten bevilja tredjelandsmedborgaren i fråga ställning som varaktigt bosatt i EU. | 3.   Om villkoren i artiklarna 4 och 5 är uppfyllda och om personen inte utgör ett hot i den mening som avses i artikel 6, ska den berörda medlemsstaten bevilja tredjelandsmedborgaren i fråga ställning som varaktigt bosatt i EU. |
| 4.   Om en ansökan om ett EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta avser en tredjelandsmedborgare som innehar ett nationellt uppehållstillstånd som utfärdats av samma medlemsstat i enlighet med artikel 14, ska den medlemsstaten inte kräva att sökanden styrker att villkoren i artikel 5.1 och 5.2 är uppfyllda, under förutsättning att överensstämmelsen med dessa villkor redan har kontrollerats i samband med ansökan om det nationella uppehållstillståndet. | 4.   Om en ansökan om ett EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta avser en tredjelandsmedborgare som innehar ett nationellt uppehållstillstånd som utfärdats av samma medlemsstat i enlighet med artikel 14, ska den medlemsstaten inte kräva att sökanden styrker att villkoren i artikel 5.1 och 5.2 är uppfyllda, under förutsättning att överensstämmelsen med dessa villkor redan har kontrollerats i samband med ansökan om det nationella uppehållstillståndet. |
| | 5.
     
  Vid beslut om avslag på en ansökan om uppehållstillstånd för varaktigt bosatta ska hänsyn tas till de särskilda omständigheterna i det enskilda fallet och proportionalitetsprincipen respekteras. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   För att förvärva ställning som varaktigt bosatt i EU ska tredjelandsmedborgaren lämna in en ansökan till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han/hon är bosatt. Ansökan ska åtföljas av dokumentation i enlighet med nationell lagstiftning som styrker att han/hon uppfyller villkoren i artiklarna 4 och 5 samt, i förekommande fall, av en giltig resehandling eller en bestyrkt kopia av denna.

1.   För att förvärva ställning som varaktigt bosatt i EU ska tredjelandsmedborgaren lämna in en ansökan till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där han/hon är bosatt. Ansökan ska åtföljas av dokumentation i enlighet med nationell lagstiftning som styrker att han/hon uppfyller villkoren i artiklarna 4 och 5 samt, i förekommande fall, av en giltig resehandling eller en bestyrkt kopia av denna.
  De behöriga nationella myndigheterna ska informera tredjelandsmedborgaren om ansökningsförfarandet inom tre månader efter utgången av den föreskrivna perioden för laglig och oavbruten bosättning inom medlemsstatens territorium.

2.   De behöriga nationella myndigheterna ska skriftligen underrätta den sökande om beslutet så snart som möjligt och under alla omständigheter senast sex månader från det att den fullständiga ansökan lämnades in. Ett sådant beslut ska meddelas den berörda tredjelandsmedborgaren enligt förfarandena för detta i den nationella lagstiftningen.

2.   De behöriga nationella myndigheterna ska skriftligen underrätta den sökande om beslutet så snart som möjligt och under alla omständigheter senast sex månader från det att den fullständiga ansökan lämnades in. Ett sådant beslut ska meddelas den berörda tredjelandsmedborgaren enligt förfarandena för detta i den nationella lagstiftningen.

Om de handlingar som lagts fram eller de uppgifter som tillhandahållits till stöd för ansökan är otillräckliga eller ofullständiga, ska de behöriga myndigheterna underrätta sökanden om vilka ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs samt fastställa en rimlig tidsfrist för att lägga fram eller tillhandahålla dessa. Den tidsfrist som anges i första stycket ska upphöra att löpa till dess att myndigheterna har mottagit de ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs. Om de ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs inte har lämnats inom den tidsfristen får ansökan avslås.

Om de handlingar som lagts fram eller de uppgifter som tillhandahållits till stöd för ansökan är otillräckliga eller ofullständiga, ska de behöriga myndigheterna underrätta sökanden om vilka ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs samt fastställa en rimlig tidsfrist för att lägga fram eller tillhandahålla dessa. Den tidsfrist som anges i första stycket ska upphöra att löpa till dess att myndigheterna har mottagit de ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs. Om de ytterligare handlingar eller uppgifter som krävs inte har lämnats inom den tidsfristen får ansökan avslås.

Den berörda personen ska underrättas om sina rättigheter och skyldigheter enligt detta direktiv.

Den berörda personen ska underrättas om sina rättigheter och skyldigheter enligt detta direktiv.

Följderna av att ett beslut inte har fattats när tidsfristen i denna bestämmelse löper ut ska regleras av den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning.

Följderna av att ett beslut inte har fattats när tidsfristen i denna bestämmelse löper ut ska regleras av den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning.

3.   Om villkoren i artiklarna 4 och 5 är uppfyllda och om personen inte utgör ett hot i den mening som avses i artikel 6, ska den berörda medlemsstaten bevilja tredjelandsmedborgaren i fråga ställning som varaktigt bosatt i EU.

3.   Om villkoren i artiklarna 4 och 5 är uppfyllda och om personen inte utgör ett hot i den mening som avses i artikel 6, ska den berörda medlemsstaten bevilja tredjelandsmedborgaren i fråga ställning som varaktigt bosatt i EU.

4.   Om en ansökan om ett EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta avser en tredjelandsmedborgare som innehar ett nationellt uppehållstillstånd som utfärdats av samma medlemsstat i enlighet med artikel 14, ska den medlemsstaten inte kräva att sökanden styrker att villkoren i artikel 5.1 och 5.2 är uppfyllda, under förutsättning att överensstämmelsen med dessa villkor redan har kontrollerats i samband med ansökan om det nationella uppehållstillståndet.

4.   Om en ansökan om ett EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta avser en tredjelandsmedborgare som innehar ett nationellt uppehållstillstånd som utfärdats av samma medlemsstat i enlighet med artikel 14, ska den medlemsstaten inte kräva att sökanden styrker att villkoren i artikel 5.1 och 5.2 är uppfyllda, under förutsättning att överensstämmelsen med dessa villkor redan har kontrollerats i samband med ansökan om det nationella uppehållstillståndet.

5.
     
  Vid beslut om avslag på en ansökan om uppehållstillstånd för varaktigt bosatta ska hänsyn tas till de särskilda omständigheterna i det enskilda fallet och proportionalitetsprincipen respekteras.

Motivering

Motivering

Det är viktigt att de som har rätt att ansöka om uppehållstillstånd för varaktigt bosatta informeras om denna möjlighet av de behöriga myndigheterna, eftersom det finns en allvarlig brist på information till dem som ansöker om uppehållstillstånd. Detta orsakar inte bara förvirring, missförstånd och falska förhoppningar för den sökande, utan överbelastar och försenar även den administrativa processen. Det föreslås också att en ny punkt 5 läggs till i artikel 7 – baserad på artikel 7.3 i det omarbetade blåkortsdirektivet – för att säkerställa att de behöriga myndigheterna på migrationsområdet agerar på ett proportionerligt sätt och med beaktande av de särskilda omständigheterna i fallet.

Ändringsrekommendation 8

Ändringsrekommendation 8

Artikel 9.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Varaktigt bosatta ska inte längre ha rätt att behålla ställning som varaktigt bosatta i EU i följande fall: | Varaktigt bosatta ska inte längre ha rätt att behålla ställning som varaktigt bosatta i EU i följande fall: |
| a) | Om det har upptäckts att ställningen som varaktigt bosatt i EU har förvärvats genom bedrägeri. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Varaktigt bosatta ska inte längre ha rätt att behålla ställning som varaktigt bosatta i EU i följande fall:

Varaktigt bosatta ska inte längre ha rätt att behålla ställning som varaktigt bosatta i EU i följande fall:

a)

Om det har upptäckts att ställningen som varaktigt bosatt i EU har förvärvats genom bedrägeri.

| a) | Om det har upptäckts att ställningen som varaktigt bosatt i EU har förvärvats genom bedrägeri. |
| --- | --- |

a)

Om det har upptäckts att ställningen som varaktigt bosatt i EU har förvärvats genom bedrägeri.

| b) | Om ett om avslutande av den lagliga vistelsen har fattats enligt villkoren i artikel 13. |
| --- | --- |

b)

Om ett om avslutande av den lagliga vistelsen har fattats enligt villkoren i artikel 13.

| b) | Om ett om avslutande av den lagliga vistelsen har fattats enligt villkoren i artikel 13. |
| --- | --- |

b)

Om ett om avslutande av den lagliga vistelsen har fattats enligt villkoren i artikel 13.

| c) | Vid bortovaro från unionens territorium under en period
  om
  24 månader i följd. |
| --- | --- |

c)

Vid bortovaro från unionens territorium under en period
  om
  24 månader i följd.

om

| c) | Vid bortovaro från unionens territorium under en period
  som överstiger
  24 månader i följd. |
| --- | --- |

c)

Vid bortovaro från unionens territorium under en period
  som överstiger
  24 månader i följd.

som överstiger

Motivering

Motivering

Det föreslås att orden ”som överstiger” läggs till så att formuleringen stämmer överens med vad som står senare i direktivet.

Ändringsrekommendation 9

Ändringsrekommendation 9

Artikel 14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Nationella uppehållstillstånd som gäller permanent eller tills vidare | Nationella uppehållstillstånd som gäller permanent eller tills vidare |
| Detta direktiv påverkar inte det faktum att medlemsstaterna har rätt att utfärda uppehållstillstånd som gäller permanent eller tills vidare som inte är EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta utfärdade i enlighet med detta direktiv. Sådana uppehållstillstånd ska inte ge rätt till bosättning i andra medlemsstater enligt kapitel III i detta direktiv. | Detta direktiv påverkar inte det faktum att medlemsstaterna har rätt att utfärda uppehållstillstånd som gäller permanent eller tills vidare som inte är EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta utfärdade i enlighet med detta direktiv. Sådana uppehållstillstånd ska inte ge rätt till bosättning i andra medlemsstater enligt kapitel III i detta direktiv.
  Medlemsstater som utfärdar nationella uppehållstillstånd som gäller permanent ska ge tredjelandsmedborgare som de beviljat ställning som varaktigt bosatta i EU samma rättigheter och förmåner som de som ges inom ramen för deras nationella system om rättigheterna och förmånerna inom ramen för dessa nationella system är förmånligare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Nationella uppehållstillstånd som gäller permanent eller tills vidare

Nationella uppehållstillstånd som gäller permanent eller tills vidare

Detta direktiv påverkar inte det faktum att medlemsstaterna har rätt att utfärda uppehållstillstånd som gäller permanent eller tills vidare som inte är EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta utfärdade i enlighet med detta direktiv. Sådana uppehållstillstånd ska inte ge rätt till bosättning i andra medlemsstater enligt kapitel III i detta direktiv.

Detta direktiv påverkar inte det faktum att medlemsstaterna har rätt att utfärda uppehållstillstånd som gäller permanent eller tills vidare som inte är EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta utfärdade i enlighet med detta direktiv. Sådana uppehållstillstånd ska inte ge rätt till bosättning i andra medlemsstater enligt kapitel III i detta direktiv.
  Medlemsstater som utfärdar nationella uppehållstillstånd som gäller permanent ska ge tredjelandsmedborgare som de beviljat ställning som varaktigt bosatta i EU samma rättigheter och förmåner som de som ges inom ramen för deras nationella system om rättigheterna och förmånerna inom ramen för dessa nationella system är förmånligare.

Medlemsstater som utfärdar nationella uppehållstillstånd som gäller permanent ska ge tredjelandsmedborgare som de beviljat ställning som varaktigt bosatta i EU samma rättigheter och förmåner som de som ges inom ramen för deras nationella system om rättigheterna och förmånerna inom ramen för dessa nationella system är förmånligare.

Motivering

Motivering

För att skapa lika villkor mellan dem som fått EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta och dem som fått nationella permanenta uppehållstillstånd måste medlemsstaterna ge tredjelandsmedborgare som har ställning som varaktigt bosatta i EU samma rättigheter och förmåner som de personer de beviljat nationell ställning. Den föreslagna ändringen återspeglar bestämmelsen i artikel 11.6 i omarbetningen av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/1883 av den 20 oktober 2021 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning och om upphävande av rådets direktiv 2009/50/EG (EUT L 382, 28.10.2021, s. 1).

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Artikel 21.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den andra medlemsstaten ska för den i EU varaktigt bosattes familjemedlemmar utfärda uppehållstillstånd som kan förnyas med samma giltighetstid som det som utfärdades till den i EU varaktigt bosatte. | Den andra medlemsstaten ska för den i EU varaktigt bosattes familjemedlemmar utfärda uppehållstillstånd som kan förnyas med samma giltighetstid som det som utfärdades till den i EU varaktigt bosatte.
  Uppehållstillståndet ska utfärdas i enlighet med reglerna och standardmodellen i förordning (EG) nr 1030/2002. Under rubriken ”Anmärkningar” ska medlemsstaterna ange att ”innehavaren ska ha samma rättigheter som en varaktigt bosatt i EU enligt kapitel III”. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den andra medlemsstaten ska för den i EU varaktigt bosattes familjemedlemmar utfärda uppehållstillstånd som kan förnyas med samma giltighetstid som det som utfärdades till den i EU varaktigt bosatte.

Den andra medlemsstaten ska för den i EU varaktigt bosattes familjemedlemmar utfärda uppehållstillstånd som kan förnyas med samma giltighetstid som det som utfärdades till den i EU varaktigt bosatte.
  Uppehållstillståndet ska utfärdas i enlighet med reglerna och standardmodellen i förordning (EG) nr 1030/2002. Under rubriken ”Anmärkningar” ska medlemsstaterna ange att ”innehavaren ska ha samma rättigheter som en varaktigt bosatt i EU enligt kapitel III”.

Uppehållstillståndet ska utfärdas i enlighet med reglerna och standardmodellen i förordning (EG) nr 1030/2002. Under rubriken ”Anmärkningar” ska medlemsstaterna ange att ”innehavaren ska ha samma rättigheter som en varaktigt bosatt i EU enligt kapitel III”.

Motivering

Motivering

I ett uppehållstillstånd bör det uttryckligen anges att det utfärdats till en varaktigt bosatt i en annan medlemsstat, annars kommer offentliga myndigheter, privata organisationer och andra personer inte att vara medvetna om att tredjelandsmedborgaren har ställning som varaktigt bosatt i EU och åtnjuter de rättigheter som är förknippade med denna ställning, såsom likabehandling.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 24

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Garanterad behandling i den andra medlemsstaten | Garanterad behandling i den andra medlemsstaten |
| 1.   Så snart som varaktigt bosatta har fått uppehållstillstånd i den andra medlemsstaten i enlighet med artikel 21 ska i EU varaktigt bosatta och deras familjemedlemmar i den medlemsstaten åtnjuta likabehandling på de områden, och i enlighet med de villkor, som anges i artikel 12. | 1.   Så snart som varaktigt bosatta har fått uppehållstillstånd i den andra medlemsstaten i enlighet med artikel 21 ska i EU varaktigt bosatta och deras familjemedlemmar i den medlemsstaten åtnjuta likabehandling på de områden, och i enlighet med de villkor, som anges i artikel 12. |
| 2.   I EU varaktigt bosatta och deras familjemedlemmar ska ha tillträde till arbetsmarknaden i enlighet med punkt 1. | 2.   I EU varaktigt bosatta och deras familjemedlemmar ska ha tillträde till arbetsmarknaden i enlighet med punkt 1. |
| Medlemsstaterna får föreskriva att varaktigt bosatta i EU och deras familjemedlemmar som utövar ekonomisk verksamhet som anställd eller egenföretagare ska underrätta de behöriga myndigheterna om varje byte av arbetsgivare eller ekonomisk verksamhet. Ett sådant krav ska inte påverka de berördas rätt att påbörja och utöva den nya verksamheten. | Medlemsstaterna får föreskriva att varaktigt bosatta i EU och deras familjemedlemmar som utövar ekonomisk verksamhet som anställd eller egenföretagare ska underrätta de behöriga myndigheterna om varje byte av arbetsgivare eller ekonomisk verksamhet. Ett sådant krav ska inte påverka de berördas rätt att påbörja och utöva den nya verksamheten. |
| Medlemsstaterna får, i enlighet med nationell lagstiftning, bestämma på vilka villkor de personer som avses i artikel 16.2
  , leden b eller
  c, och deras familjemedlemmar får tillträde till verksamhet som anställda eller egenföretagare. | Medlemsstaterna får, i enlighet med nationell lagstiftning, bestämma på vilka villkor de personer som avses i artikel 16.2 c och deras familjemedlemmar får tillträde till verksamhet som anställda eller egenföretagare. |
| | 3.
     
  De personer som avses i artikel 16.2 b ska, vid sidan av studierna och under förutsättning att de regler och villkor som gäller för den relevanta verksamheten i den berörda medlemsstaten iakttas, ha rätt att ta anställning och kan få rätt att bedriva verksamhet som egenföretagare. Varje medlemsstat ska fastställa det högsta antalet timmar per vecka, eller det högsta antalet dagar eller månader per år, som sådan verksamhet får bedrivas, vilket inte får vara mindre än 15 timmar per vecka eller motsvarande i antal dagar eller månader per år. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Garanterad behandling i den andra medlemsstaten

Garanterad behandling i den andra medlemsstaten

1.   Så snart som varaktigt bosatta har fått uppehållstillstånd i den andra medlemsstaten i enlighet med artikel 21 ska i EU varaktigt bosatta och deras familjemedlemmar i den medlemsstaten åtnjuta likabehandling på de områden, och i enlighet med de villkor, som anges i artikel 12.

1.   Så snart som varaktigt bosatta har fått uppehållstillstånd i den andra medlemsstaten i enlighet med artikel 21 ska i EU varaktigt bosatta och deras familjemedlemmar i den medlemsstaten åtnjuta likabehandling på de områden, och i enlighet med de villkor, som anges i artikel 12.

2.   I EU varaktigt bosatta och deras familjemedlemmar ska ha tillträde till arbetsmarknaden i enlighet med punkt 1.

2.   I EU varaktigt bosatta och deras familjemedlemmar ska ha tillträde till arbetsmarknaden i enlighet med punkt 1.

Medlemsstaterna får föreskriva att varaktigt bosatta i EU och deras familjemedlemmar som utövar ekonomisk verksamhet som anställd eller egenföretagare ska underrätta de behöriga myndigheterna om varje byte av arbetsgivare eller ekonomisk verksamhet. Ett sådant krav ska inte påverka de berördas rätt att påbörja och utöva den nya verksamheten.

Medlemsstaterna får föreskriva att varaktigt bosatta i EU och deras familjemedlemmar som utövar ekonomisk verksamhet som anställd eller egenföretagare ska underrätta de behöriga myndigheterna om varje byte av arbetsgivare eller ekonomisk verksamhet. Ett sådant krav ska inte påverka de berördas rätt att påbörja och utöva den nya verksamheten.

Medlemsstaterna får, i enlighet med nationell lagstiftning, bestämma på vilka villkor de personer som avses i artikel 16.2
  , leden b eller
  c, och deras familjemedlemmar får tillträde till verksamhet som anställda eller egenföretagare.

, leden b eller

Medlemsstaterna får, i enlighet med nationell lagstiftning, bestämma på vilka villkor de personer som avses i artikel 16.2 c och deras familjemedlemmar får tillträde till verksamhet som anställda eller egenföretagare.

3.
     
  De personer som avses i artikel 16.2 b ska, vid sidan av studierna och under förutsättning att de regler och villkor som gäller för den relevanta verksamheten i den berörda medlemsstaten iakttas, ha rätt att ta anställning och kan få rätt att bedriva verksamhet som egenföretagare. Varje medlemsstat ska fastställa det högsta antalet timmar per vecka, eller det högsta antalet dagar eller månader per år, som sådan verksamhet får bedrivas, vilket inte får vara mindre än 15 timmar per vecka eller motsvarande i antal dagar eller månader per år.

Motivering

Motivering

Den sista meningen i artikel 24.2 innebär i sin föreslagna utformning att tillgången till sysselsättning för en varaktigt bosatt tredjelandsmedborgare som flyttar till en annan medlemsstat i egenskap av studerande i den mening som avses i artikel 16.2 b helt och hållet kommer att vara avhängigt av de tillämpliga nationella bestämmelserna. Det finns inget som motiverar att en sådan tredjelandsmedborgare, med minst fem års laglig bosättning i unionen, skulle ha sämre tillgång till sysselsättning än en studerande från ett tredjeland i den mening som avses i artikel 24 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/801 av den 11 maj 2016 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pairarbete (EUT L 132, 21.5.2016, s. 21). Den tillagda punkten återspeglar artikel 24 i det direktivet.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Artikel 27

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Tillgång till information | Tillgång till information |
| 1.   Medlemsstaterna ska för personer som ansöker om EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta underlätta tillgången till information | 1.   Medlemsstaterna ska för personer som ansöker om EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta underlätta tillgången till information |
| a) | om de styrkande handlingar som krävs för en ansökan, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Tillgång till information

Tillgång till information

Tillgång till information

Tillgång till information

1.   Medlemsstaterna ska för personer som ansöker om EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta underlätta tillgången till information

1.   Medlemsstaterna ska för personer som ansöker om EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta underlätta tillgången till information

a)

om de styrkande handlingar som krävs för en ansökan,

| a) | om de styrkande handlingar som krävs för en ansökan, |
| --- | --- |

a)

om de styrkande handlingar som krävs för en ansökan,

| b) | om de villkor för erhållande av status och bosättning som är tillämpliga på tredjelandsmedborgare och deras familjemedlemmar, inbegripet deras rättigheter och skyldigheter samt rättssäkerhetsgarantier. |
| --- | --- |

b)

om de villkor för erhållande av status och bosättning som är tillämpliga på tredjelandsmedborgare och deras familjemedlemmar, inbegripet deras rättigheter och skyldigheter samt rättssäkerhetsgarantier.

| b) | om de villkor för erhållande av status och bosättning som är tillämpliga på tredjelandsmedborgare och deras familjemedlemmar, inbegripet deras rättigheter och skyldigheter samt rättssäkerhetsgarantier. |
| --- | --- |

b)

om de villkor för erhållande av status och bosättning som är tillämpliga på tredjelandsmedborgare och deras familjemedlemmar, inbegripet deras rättigheter och skyldigheter samt rättssäkerhetsgarantier.

2.   När medlemsstaterna utfärdar nationella uppehållstillstånd i enlighet med artikel 14, ska de säkerställa samma tillgång till information om EU-tillståndet för varaktigt bosatta som den som ges om sådana nationella uppehållstillstånd.

2.   När medlemsstaterna utfärdar nationella uppehållstillstånd i enlighet med artikel 14, ska de säkerställa samma tillgång till information om EU-tillståndet för varaktigt bosatta som den som ges om sådana nationella uppehållstillstånd.

3.
     
  När en tredjelandsmedborgare har varit lagligen och oavbrutet bosatt inom en medlemsstats territorium i fem år ska medlemsstaten i fråga informera tredjelandsmedborgaren om att denna period har förflutit och om möjligheten att ansöka om den ställning som avses i artikel 7 om villkoren i artiklarna 3, 4 och 5 eller artikel 26 är uppfyllda.

Motivering

Motivering

Hittills har ställningen som varaktigt bosatt i EU underutnyttjats, till viss del på grund av bristande medvetenhet och information om de rättigheter och förmåner som är förknippade med denna ställning. Därför rekommenderar vi att tredjelandsmedborgare som har uppehållit sig lagligt i medlemsstaten informeras om att de kan vara berättigade till denna ställning och om hur de kan ansöka om den.

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat

COM(2022) 655

COM(2022) 655

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Skäl 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| En uppsättning regler för förfarandet för handläggning av ansökan om ett kombinerat tillstånd bör fastställas. Förfarandet bör vara effektivt och genomförbart,
  med beaktande av den normala arbetsbelastningen vid medlemsstaternas myndigheter,
  samt öppet och rättvist, så att de berörda personerna ges adekvat rättssäkerhet. | En uppsättning regler för förfarandet för handläggning av ansökan om ett kombinerat tillstånd bör fastställas. Förfarandet bör vara effektivt och genomförbart, samt öppet och rättvist, så att de berörda personerna ges adekvat rättssäkerhet
  och en snabb handläggning
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

En uppsättning regler för förfarandet för handläggning av ansökan om ett kombinerat tillstånd bör fastställas. Förfarandet bör vara effektivt och genomförbart,
  med beaktande av den normala arbetsbelastningen vid medlemsstaternas myndigheter,
  samt öppet och rättvist, så att de berörda personerna ges adekvat rättssäkerhet.

med beaktande av den normala arbetsbelastningen vid medlemsstaternas myndigheter,

En uppsättning regler för förfarandet för handläggning av ansökan om ett kombinerat tillstånd bör fastställas. Förfarandet bör vara effektivt och genomförbart, samt öppet och rättvist, så att de berörda personerna ges adekvat rättssäkerhet
  och en snabb handläggning
  .

och en snabb handläggning

Motivering

Motivering

Särskilt i denna tid då migrationen blir alltmer omfattande anser vi det vara olämpligt att förfarandet för handläggning av ansökningar om ett kombinerat tillstånd, vilka borde hanteras av särskilda kontor, kommer i andra hand i förhållande till annat administrativt arbete.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas behörighet att reglera inresa, inklusive omfattningen av arbetskraftsinvandringen från tredjeländer. | Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas behörighet att reglera inresa, inklusive omfattningen av arbetskraftsinvandringen från tredjeländer.
  Medlemsstaterna uppmuntras att samråda med sina lokala och regionala myndigheter och med relevanta lokala aktörer när de fastställer inresekvoter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas behörighet att reglera inresa, inklusive omfattningen av arbetskraftsinvandringen från tredjeländer.

Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas behörighet att reglera inresa, inklusive omfattningen av arbetskraftsinvandringen från tredjeländer.
  Medlemsstaterna uppmuntras att samråda med sina lokala och regionala myndigheter och med relevanta lokala aktörer när de fastställer inresekvoter.

Medlemsstaterna uppmuntras att samråda med sina lokala och regionala myndigheter och med relevanta lokala aktörer när de fastställer inresekvoter.

Motivering

Motivering

Även om inresekvoterna är en nationell befogenhet kan situationen på arbetsmarknaden variera avsevärt från en region till en annan i en medlemsstat, och nationella genomsnittliga uppgifter ger kanske inte en exakt bild av arbetskraftsbehoven. De lokala och regionala myndigheterna bör därför ha möjlighet att se till att deras behov beaktas när det kommer till de nationella inresevolymerna. Lokala intressenter såsom lokala och regionala organisationer, icke-statliga organisationer som arbetar med integration av migranter och flyktingmottagande, flyktingorganisationer osv. kan också ge en exakt uppskattning av inresevolymerna av tredjelandsmedborgare.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Skäl 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Att en behörig myndighet utses enligt detta direktiv bör inte påverka den roll och det ansvar som andra myndigheter och i förekommande fall arbetsmarknadens parter har i fråga om att pröva och fatta beslut om ansökan. | Att en behörig myndighet utses enligt detta direktiv bör inte påverka den roll och det ansvar som andra myndigheter
  , inbegripet lokala och regionala myndigheter,
  och i förekommande fall arbetsmarknadens parter har i fråga om att pröva och fatta beslut om ansökan. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Att en behörig myndighet utses enligt detta direktiv bör inte påverka den roll och det ansvar som andra myndigheter och i förekommande fall arbetsmarknadens parter har i fråga om att pröva och fatta beslut om ansökan.

Att en behörig myndighet utses enligt detta direktiv bör inte påverka den roll och det ansvar som andra myndigheter
  , inbegripet lokala och regionala myndigheter,
  och i förekommande fall arbetsmarknadens parter har i fråga om att pröva och fatta beslut om ansökan.

, inbegripet lokala och regionala myndigheter,

Motivering

Motivering

Syftet med denna ändring är att se till att de lokala och regionala myndigheternas respektive roller och ansvarsområden bibehålls.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Skäl 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Tidsfristen för att fatta ett beslut om ansökan bör dock inte inbegripa den tid som är nödvändig för erkännande av yrkeskvalifikationer
  . Detta direktiv
  bör inte påverka nationella förfaranden för erkännande av examensbevis. | Tidsfristen för att fatta ett beslut om ansökan bör dock inte inbegripa den tid som är nödvändig för erkännande av yrkeskvalifikationer
  och akademiska kvalifikationer och
  bör inte påverka nationella
  eller regionala
  förfaranden för erkännande av examensbevis. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Tidsfristen för att fatta ett beslut om ansökan bör dock inte inbegripa den tid som är nödvändig för erkännande av yrkeskvalifikationer
  . Detta direktiv
  bör inte påverka nationella förfaranden för erkännande av examensbevis.

. Detta direktiv

Tidsfristen för att fatta ett beslut om ansökan bör dock inte inbegripa den tid som är nödvändig för erkännande av yrkeskvalifikationer
  och akademiska kvalifikationer och
  bör inte påverka nationella
  eller regionala
  förfaranden för erkännande av examensbevis.

och akademiska kvalifikationer och

eller regionala

Motivering

Motivering

Erkännandet av kvalifikationer utförs av olika myndigheter, vilket kan sakta ned handläggningen av ansökningar om kombinerade tillstånd. I en del medlemsstater regleras många yrken på regional nivå. Regionerna måste genomföra rättsliga bestämmelser för erkännandet av sådana kvalifikationer.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Skäl 32

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att säkerställa korrekt efterlevnad av detta direktiv bör medlemsstaterna säkerställa att det finns lämpliga mekanismer för övervakning av arbetsgivare och att, när så är lämpligt, effektiva och adekvata inspektioner genomförs på deras respektive territorier. Valet av vilka arbetsgivare som ska inspekteras bör huvudsakligen grunda sig på en riskbedömning som ska genomföras av medlemsstatens behöriga myndigheter, varvid hänsyn ska tas bland annat till vilken bransch företaget verkar inom och till eventuella tidigare fall av överträdelser. | För att säkerställa korrekt efterlevnad av detta direktiv bör medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala myndigheterna och regionerna,
  säkerställa att det finns lämpliga mekanismer för övervakning av arbetsgivare och att, när så är lämpligt, effektiva och adekvata inspektioner genomförs på deras respektive territorier. Valet av vilka arbetsgivare som ska inspekteras bör huvudsakligen grunda sig på en riskbedömning som ska genomföras av medlemsstatens behöriga myndigheter, varvid hänsyn ska tas bland annat till vilken bransch företaget verkar inom och till eventuella tidigare fall av överträdelser. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att säkerställa korrekt efterlevnad av detta direktiv bör medlemsstaterna säkerställa att det finns lämpliga mekanismer för övervakning av arbetsgivare och att, när så är lämpligt, effektiva och adekvata inspektioner genomförs på deras respektive territorier. Valet av vilka arbetsgivare som ska inspekteras bör huvudsakligen grunda sig på en riskbedömning som ska genomföras av medlemsstatens behöriga myndigheter, varvid hänsyn ska tas bland annat till vilken bransch företaget verkar inom och till eventuella tidigare fall av överträdelser.

För att säkerställa korrekt efterlevnad av detta direktiv bör medlemsstaterna
  , i samarbete med de lokala myndigheterna och regionerna,
  säkerställa att det finns lämpliga mekanismer för övervakning av arbetsgivare och att, när så är lämpligt, effektiva och adekvata inspektioner genomförs på deras respektive territorier. Valet av vilka arbetsgivare som ska inspekteras bör huvudsakligen grunda sig på en riskbedömning som ska genomföras av medlemsstatens behöriga myndigheter, varvid hänsyn ska tas bland annat till vilken bransch företaget verkar inom och till eventuella tidigare fall av överträdelser.

, i samarbete med de lokala myndigheterna och regionerna,

Motivering

Motivering

Om lokala och regionala myndigheter involveras i övervakningen kan även lokala och regionala polismyndigheter delta i skyddet av arbetstagare och därmed i tillsynen av arbetsplatser.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Behörig myndighet | Behörig myndighet |
| 1.   Medlemsstaterna ska utse den myndighet som ska vara behörig att ta emot ansökan och att utfärda det kombinerade tillståndet. | 1.   Medlemsstaterna ska utse den myndighet som ska vara behörig att ta emot ansökan och att utfärda det kombinerade tillståndet. |
| 2.   Den behöriga myndigheten ska fatta beslut om den fullständiga ansökan så snart som möjligt, och under alla omständigheter senast fyra månader från den dag då ansökan gavs in. | 2.   Den behöriga myndigheten ska fatta beslut om den fullständiga ansökan så snart som möjligt, och under alla omständigheter senast fyra månader från den dag då ansökan gavs in. |
| Den tidsfrist som anges i första stycket ska omfatta kontroll av situationen på arbetsmarknaden och utfärdande av den erforderliga visering som avses i artikel 4.3. Tidsfristen får i undantagsfall förlängas, om prövningen av ansökan är komplicerad. | Den tidsfrist som anges i första stycket ska omfatta kontroll av situationen på arbetsmarknaden och utfärdande av den erforderliga visering som avses i artikel 4.3. Tidsfristen får i undantagsfall förlängas, om prövningen av ansökan är komplicerad
  , eller förkortas i samband med allvarliga politiska/sociala situationer eller naturkatastrofer, med förbehåll för efterföljande kontroll av kraven
  . |
| Om inget beslut har fattats när tidsfristen i denna punkt löper ut, ska konsekvenserna fastställas i nationell rätt. | Om inget beslut har fattats när tidsfristen i denna punkt löper ut, ska konsekvenserna fastställas i nationell rätt. |
| 3.   Den behöriga myndigheten ska skriftligen underrätta sökanden om beslutet i enlighet med förfarandena för underrättelser i relevant nationell lagstiftning. | 3.   Den behöriga myndigheten ska skriftligen underrätta sökanden om beslutet i enlighet med förfarandena för underrättelser i relevant nationell lagstiftning. |
| 4.   Om de uppgifter eller handlingar som ges in till stöd för ansökan är ofullständiga enligt kriterierna i nationell rätt, ska den behöriga myndigheten skriftligen underrätta sökanden om vilka kompletterande uppgifter eller handlingar som krävs och fastställa en rimlig tidsfrist för deras inlämnande. Den tidsfrist som anges i punkt 2 ska upphöra att löpa fram till dess att den behöriga myndigheten eller andra relevanta myndigheter har mottagit de kompletterande uppgifter som krävs. Om dessa kompletterande uppgifter eller handlingar inte har lämnats inom tidsfristen, får den behöriga myndigheten avslå ansökan. | 4.   Om de uppgifter eller handlingar som ges in till stöd för ansökan är ofullständiga enligt kriterierna i nationell rätt, ska den behöriga myndigheten skriftligen underrätta sökanden om vilka kompletterande uppgifter eller handlingar som krävs och fastställa en rimlig tidsfrist för deras inlämnande. Den tidsfrist som anges i punkt 2 ska upphöra att löpa fram till dess att den behöriga myndigheten eller andra relevanta myndigheter har mottagit de kompletterande uppgifter som krävs. Om dessa kompletterande uppgifter eller handlingar inte har lämnats inom tidsfristen, får den behöriga myndigheten avslå ansökan. |
| | 5.
     
  Kontrollen av situationen på arbetsmarknaden kan utelämnas eller påskyndas om arbetsgivaren har sin adress i en region eller kommun som till den behöriga myndigheten i medlemsstaten har meddelat att det föreligger en brist på arbetskraft som inte kan lösas med nationella arbetstagare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Behörig myndighet

Behörig myndighet

1.   Medlemsstaterna ska utse den myndighet som ska vara behörig att ta emot ansökan och att utfärda det kombinerade tillståndet.

1.   Medlemsstaterna ska utse den myndighet som ska vara behörig att ta emot ansökan och att utfärda det kombinerade tillståndet.

2.   Den behöriga myndigheten ska fatta beslut om den fullständiga ansökan så snart som möjligt, och under alla omständigheter senast fyra månader från den dag då ansökan gavs in.

2.   Den behöriga myndigheten ska fatta beslut om den fullständiga ansökan så snart som möjligt, och under alla omständigheter senast fyra månader från den dag då ansökan gavs in.

Den tidsfrist som anges i första stycket ska omfatta kontroll av situationen på arbetsmarknaden och utfärdande av den erforderliga visering som avses i artikel 4.3. Tidsfristen får i undantagsfall förlängas, om prövningen av ansökan är komplicerad.

Den tidsfrist som anges i första stycket ska omfatta kontroll av situationen på arbetsmarknaden och utfärdande av den erforderliga visering som avses i artikel 4.3. Tidsfristen får i undantagsfall förlängas, om prövningen av ansökan är komplicerad
  , eller förkortas i samband med allvarliga politiska/sociala situationer eller naturkatastrofer, med förbehåll för efterföljande kontroll av kraven
  .

, eller förkortas i samband med allvarliga politiska/sociala situationer eller naturkatastrofer, med förbehåll för efterföljande kontroll av kraven

Om inget beslut har fattats när tidsfristen i denna punkt löper ut, ska konsekvenserna fastställas i nationell rätt.

Om inget beslut har fattats när tidsfristen i denna punkt löper ut, ska konsekvenserna fastställas i nationell rätt.

3.   Den behöriga myndigheten ska skriftligen underrätta sökanden om beslutet i enlighet med förfarandena för underrättelser i relevant nationell lagstiftning.

3.   Den behöriga myndigheten ska skriftligen underrätta sökanden om beslutet i enlighet med förfarandena för underrättelser i relevant nationell lagstiftning.

4.   Om de uppgifter eller handlingar som ges in till stöd för ansökan är ofullständiga enligt kriterierna i nationell rätt, ska den behöriga myndigheten skriftligen underrätta sökanden om vilka kompletterande uppgifter eller handlingar som krävs och fastställa en rimlig tidsfrist för deras inlämnande. Den tidsfrist som anges i punkt 2 ska upphöra att löpa fram till dess att den behöriga myndigheten eller andra relevanta myndigheter har mottagit de kompletterande uppgifter som krävs. Om dessa kompletterande uppgifter eller handlingar inte har lämnats inom tidsfristen, får den behöriga myndigheten avslå ansökan.

4.   Om de uppgifter eller handlingar som ges in till stöd för ansökan är ofullständiga enligt kriterierna i nationell rätt, ska den behöriga myndigheten skriftligen underrätta sökanden om vilka kompletterande uppgifter eller handlingar som krävs och fastställa en rimlig tidsfrist för deras inlämnande. Den tidsfrist som anges i punkt 2 ska upphöra att löpa fram till dess att den behöriga myndigheten eller andra relevanta myndigheter har mottagit de kompletterande uppgifter som krävs. Om dessa kompletterande uppgifter eller handlingar inte har lämnats inom tidsfristen, får den behöriga myndigheten avslå ansökan.

5.
     
  Kontrollen av situationen på arbetsmarknaden kan utelämnas eller påskyndas om arbetsgivaren har sin adress i en region eller kommun som till den behöriga myndigheten i medlemsstaten har meddelat att det föreligger en brist på arbetskraft som inte kan lösas med nationella arbetstagare.

Motivering

Motivering

Den föreslagna ändringen skulle möjliggöra snabbare handläggning av ansökningar för arbetstagare som kommer till regioner som aktivt försöker hantera bristen på arbetskraft med hjälp av utländska arbetstagare.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar strategin för laglig migration. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar strategin för laglig migration.

| 2. | Kommittén konstaterar att lagliga migranter spelar en avgörande roll i den europeiska ekonomin och det europeiska samhället, och att de även kan bidra aktivt till utvecklingen om rätt strategier genomförs. Laglig migration är en viktig drivkraft för städernas tillväxt och bidrar till att göra städerna mycket mer diversifierade samt mer dynamiska i ekonomiskt hänseende. Vi erinrar dessutom om bidraget från den stora andel migrerande arbetstagare som befann sig i nyckelpositioner under covid-19-pandemin. Kommittén betonar behovet av att stärka likabehandlingen av arbetstagare som är tredjelandsmedborgare, särskilt när det gäller arbetsvillkor, föreningsfrihet, anslutningsfrihet och tillgång till sociala trygghetsförmåner, samt behovet av att bättre värna kvinnors rättigheter och jämställdhetsperspektivet, särskilt i sektorer där invandrarkvinnor är överrepresenterade, men också av att skydda personer med funktionsnedsättning och säkerställa deras rättigheter och tillgång till vård och omsorg. |
| --- | --- |

2.

Kommittén konstaterar att lagliga migranter spelar en avgörande roll i den europeiska ekonomin och det europeiska samhället, och att de även kan bidra aktivt till utvecklingen om rätt strategier genomförs. Laglig migration är en viktig drivkraft för städernas tillväxt och bidrar till att göra städerna mycket mer diversifierade samt mer dynamiska i ekonomiskt hänseende. Vi erinrar dessutom om bidraget från den stora andel migrerande arbetstagare som befann sig i nyckelpositioner under covid-19-pandemin. Kommittén betonar behovet av att stärka likabehandlingen av arbetstagare som är tredjelandsmedborgare, särskilt när det gäller arbetsvillkor, föreningsfrihet, anslutningsfrihet och tillgång till sociala trygghetsförmåner, samt behovet av att bättre värna kvinnors rättigheter och jämställdhetsperspektivet, särskilt i sektorer där invandrarkvinnor är överrepresenterade, men också av att skydda personer med funktionsnedsättning och säkerställa deras rättigheter och tillgång till vård och omsorg.

| 3. | De lokala och regionala myndigheterna har de bästa förutsättningarna att ha en enhetlig överblick över de rådande och mer strukturella bristerna och möjligheterna på den lokala arbetsmarknaden, och de bör därför inkluderas i ett flernivåstyre vad gäller att locka och behålla internationella talanger för att tillgodose behoven på den lokala arbetsmarknaden. I detta syfte måste utrymmena för flernivådialog mellan styrningsstrukturerna på lokal och nationell nivå samt EU-nivå utvidgas. |
| --- | --- |

3.

De lokala och regionala myndigheterna har de bästa förutsättningarna att ha en enhetlig överblick över de rådande och mer strukturella bristerna och möjligheterna på den lokala arbetsmarknaden, och de bör därför inkluderas i ett flernivåstyre vad gäller att locka och behålla internationella talanger för att tillgodose behoven på den lokala arbetsmarknaden. I detta syfte måste utrymmena för flernivådialog mellan styrningsstrukturerna på lokal och nationell nivå samt EU-nivå utvidgas.

| 4. | Vi betonar att man måste ta ett helhetsgrepp om anställning av migrerande arbetstagare, så att alla delar av migrationsprocessen omfattas – från rekrytering till en framgångsrik integration och slutligen fri rörlighet inom EU:s arbetsmarknad. Vi betonar dessutom vikten av att matcha mängden laglig ekonomisk migration med medlemsstaternas arbetsmarknadsbehov; i denna process bör även partner från den privata sektorn och arbetsgivare inkluderas, och migrerande arbetstagare på alla kompetensnivåer bör beaktas. |
| --- | --- |

4.

Vi betonar att man måste ta ett helhetsgrepp om anställning av migrerande arbetstagare, så att alla delar av migrationsprocessen omfattas – från rekrytering till en framgångsrik integration och slutligen fri rörlighet inom EU:s arbetsmarknad. Vi betonar dessutom vikten av att matcha mängden laglig ekonomisk migration med medlemsstaternas arbetsmarknadsbehov; i denna process bör även partner från den privata sektorn och arbetsgivare inkluderas, och migrerande arbetstagare på alla kompetensnivåer bör beaktas.

| 5. | EU:s omställning till en grön och digital ekonomi kräver särskild kompetens samt omstrukturering av ekonomier och arbetsmarknader, vilket i sin tur medför ett behov av ytterligare arbetskraft och nya färdigheter genom teknisk och yrkesinriktad utbildning. Vi anser att de lokala och regionala myndigheterna, som har de bästa kunskaperna om de lokala och regionala arbetsmarknadernas behov, bör involveras i denna process. |
| --- | --- |

5.

EU:s omställning till en grön och digital ekonomi kräver särskild kompetens samt omstrukturering av ekonomier och arbetsmarknader, vilket i sin tur medför ett behov av ytterligare arbetskraft och nya färdigheter genom teknisk och yrkesinriktad utbildning. Vi anser att de lokala och regionala myndigheterna, som har de bästa kunskaperna om de lokala och regionala arbetsmarknadernas behov, bör involveras i denna process.

| 6. | ReK betonar att lokala och regionala myndigheter spelar en avgörande roll när det gäller att underlätta inkluderingen av alla tredjelandsmedborgare, oberoende av deras rättsliga status. De främjar ofta mångfald och social sammanhållning genom en rad progressiva strategier som främjar förtroende för lokala förvaltningar, rättvis tillgång till gemensamma tjänster och socioekonomisk inkludering. De står i centrum för mottagandet av och stödet till flyktingar och har en nyckelroll när det gäller att identifiera behoven på arbetsmarknaden och att fastställa de förhållanden som kräver att skyddsförfaranden (arbetsmarknadstest) införs, samt att säkerställa erkännande av och respekt för mångfald på arbetsmarknaden och lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

6.

ReK betonar att lokala och regionala myndigheter spelar en avgörande roll när det gäller att underlätta inkluderingen av alla tredjelandsmedborgare, oberoende av deras rättsliga status. De främjar ofta mångfald och social sammanhållning genom en rad progressiva strategier som främjar förtroende för lokala förvaltningar, rättvis tillgång till gemensamma tjänster och socioekonomisk inkludering. De står i centrum för mottagandet av och stödet till flyktingar och har en nyckelroll när det gäller att identifiera behoven på arbetsmarknaden och att fastställa de förhållanden som kräver att skyddsförfaranden (arbetsmarknadstest) införs, samt att säkerställa erkännande av och respekt för mångfald på arbetsmarknaden och lika möjligheter för alla.

| 7. | Kommittén anser att det behövs en heltäckande metod på EU-nivå för insamling av uppgifter om efterfrågan på högkvalificerade arbetstagare inom olika yrken och på olika arbetsmarknader. För detta ändamål skulle initiativ såsom Eures-portalen, Europass samt de åtgärder som för närvarande planeras inom ramen för den nya kompetensagendan behöva vidareutvecklas. Det skulle kunna vara enklare att inrätta samarbetsplattformar baserade på de faktiska marknadsbehoven, som dessutom ofta identifieras av de nationella arbetsmarknadsparterna. |
| --- | --- |

7.

Kommittén anser att det behövs en heltäckande metod på EU-nivå för insamling av uppgifter om efterfrågan på högkvalificerade arbetstagare inom olika yrken och på olika arbetsmarknader. För detta ändamål skulle initiativ såsom Eures-portalen, Europass samt de åtgärder som för närvarande planeras inom ramen för den nya kompetensagendan behöva vidareutvecklas. Det skulle kunna vara enklare att inrätta samarbetsplattformar baserade på de faktiska marknadsbehoven, som dessutom ofta identifieras av de nationella arbetsmarknadsparterna.

| 8. | ReK välkomnar stödet från Europeiska arbetsmyndigheten när det gäller att se till att EU:s regler om arbetskraftens rörlighet och samordning av de sociala trygghetssystemen efterlevs på ett rättvist, enkelt och effektivt sätt, bland annat genom tillhandahållande av information, samordnade och gemensamma inspektioner, förstärkt administrativt samarbete samt främjande av arbetskraftens rörlighet, särskilt genom Eures. |
| --- | --- |

8.

ReK välkomnar stödet från Europeiska arbetsmyndigheten när det gäller att se till att EU:s regler om arbetskraftens rörlighet och samordning av de sociala trygghetssystemen efterlevs på ett rättvist, enkelt och effektivt sätt, bland annat genom tillhandahållande av information, samordnade och gemensamma inspektioner, förstärkt administrativt samarbete samt främjande av arbetskraftens rörlighet, särskilt genom Eures.

| 9. | Omarbetningen av de två direktiven är förenlig med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

9.

Omarbetningen av de två direktiven är förenlig med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 10. | ReK välkomnar de ytterligare åtgärder som beskrivs i kompetens- och talangpaketet, bland annat lanseringen av en pilotversion av EU:s talangreserv som särskilt riktar sig till människor som flyr från Rysslands invasion av Ukraina, och den föreslagna EU-talangreserven. |
| --- | --- |

10.

ReK välkomnar de ytterligare åtgärder som beskrivs i kompetens- och talangpaketet, bland annat lanseringen av en pilotversion av EU:s talangreserv som särskilt riktar sig till människor som flyr från Rysslands invasion av Ukraina, och den föreslagna EU-talangreserven.

| 11. | Kommittén välkomnar kommissionens tillkännagivande av att EU:s talangpool ska utvidgas till att omfatta flyktingar som är bosatta i EU och i länder utanför EU, eftersom det banar väg för en mer hållbar och inkluderande strategi för arbetskraftens rörlighet och tredjelandslösningar. Vi påminner om att mer måste göras när dessa verktyg utformas, så att vi får rättvisa system för arbetskraftsmigration som säkerställer anständigt arbete för alla arbetstagare och är tillgängliga för flyktingar, oavsett nationalitet och vistelseort på lika villkor och med de skyddsgarantier som krävs. De befintliga rättsliga och administrativa ramarna är fortfarande för komplexa och gör det svårare att uppnå skalfördelar. Överdrivet byråkratiska förfaranden kan påverka flyktingarnas tillträde till arbetsmarknaden, vilket gör att de med tiden löper allt större risk att tvingas in i odeklarerat arbete och utsättas för övergrepp och exploatering. |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar kommissionens tillkännagivande av att EU:s talangpool ska utvidgas till att omfatta flyktingar som är bosatta i EU och i länder utanför EU, eftersom det banar väg för en mer hållbar och inkluderande strategi för arbetskraftens rörlighet och tredjelandslösningar. Vi påminner om att mer måste göras när dessa verktyg utformas, så att vi får rättvisa system för arbetskraftsmigration som säkerställer anständigt arbete för alla arbetstagare och är tillgängliga för flyktingar, oavsett nationalitet och vistelseort på lika villkor och med de skyddsgarantier som krävs. De befintliga rättsliga och administrativa ramarna är fortfarande för komplexa och gör det svårare att uppnå skalfördelar. Överdrivet byråkratiska förfaranden kan påverka flyktingarnas tillträde till arbetsmarknaden, vilket gör att de med tiden löper allt större risk att tvingas in i odeklarerat arbete och utsättas för övergrepp och exploatering.

| 12. | Kommittén betonar att genomförandet av rörlighetsprojekt och talangpartnerskap i framtiden bör omfatta följande aktörer: lokala och regionala myndigheter, med uppgift att bidra till utvecklingen av framtida projekt; diasporagrupper, med uppgift att identifiera migranters behov och bidra till utformningen av projekt i sina ursprungsländer; branschorganisationer och arbetsgivarorganisationer, med uppgift att kartlägga arbetsmarknadens behov på nationell och lokal nivå samt att bidra till utformningen av effektiva insatser. |
| --- | --- |

12.

Kommittén betonar att genomförandet av rörlighetsprojekt och talangpartnerskap i framtiden bör omfatta följande aktörer: lokala och regionala myndigheter, med uppgift att bidra till utvecklingen av framtida projekt; diasporagrupper, med uppgift att identifiera migranters behov och bidra till utformningen av projekt i sina ursprungsländer; branschorganisationer och arbetsgivarorganisationer, med uppgift att kartlägga arbetsmarknadens behov på nationell och lokal nivå samt att bidra till utformningen av effektiva insatser.

| 13. | ReK understryker att behoven hos de olika berörda aktörerna (migranter, diasporagrupper, lokala och regionala myndigheter, arbetsgivare och branschorganisationer) bör beaktas för att säkerställa att framtida projekt är effektiva och hållbara som verktyg för en långsiktig förvaltning av laglig migration. Vi efterlyser därför inrättandet av ett arbetsforum mellan kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska regionkommittén och Europaparlamentet, vars utbyten bör bygga på tidigare samråd och dialoger med centrala aktörer på området integration av migranter. Vi efterlyser samtidigt synergier med EU:s plattform för arbetskraftsmigration, som planeras av kommissionen, och påminner om att flyktingars särskilt utsatta situation bör beaktas i framtida projekt för att säkerställa lika tillgång för flyktingar till arbetsmarknaden och nödvändiga rättsliga garantier. |
| --- | --- |

13.

ReK understryker att behoven hos de olika berörda aktörerna (migranter, diasporagrupper, lokala och regionala myndigheter, arbetsgivare och branschorganisationer) bör beaktas för att säkerställa att framtida projekt är effektiva och hållbara som verktyg för en långsiktig förvaltning av laglig migration. Vi efterlyser därför inrättandet av ett arbetsforum mellan kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska regionkommittén och Europaparlamentet, vars utbyten bör bygga på tidigare samråd och dialoger med centrala aktörer på området integration av migranter. Vi efterlyser samtidigt synergier med EU:s plattform för arbetskraftsmigration, som planeras av kommissionen, och påminner om att flyktingars särskilt utsatta situation bör beaktas i framtida projekt för att säkerställa lika tillgång för flyktingar till arbetsmarknaden och nödvändiga rättsliga garantier.

| 14. | Kommittén stöder inrättandet av ett arbets- och reseprogram på EU-nivå för ungdomar från tredjeländer, i enlighet med kommissionens meddelande ”Att locka kompetens och talang till EU”, samt att tillgången till programmet DiscoverEU utökas även till andra än de tredjeländer som deltar i Erasmus+, och efterlyser ett liknande tillvägagångssätt i fråga om Europeiska solidaritetskåren, i vilken fler tredjeländer än vad som för närvarande föreskrivs skulle kunna delta, för att ta itu med de utmaningar och möjligheter som migration innebär under hela migrationscykeln. |
| --- | --- |

14.

Kommittén stöder inrättandet av ett arbets- och reseprogram på EU-nivå för ungdomar från tredjeländer, i enlighet med kommissionens meddelande ”Att locka kompetens och talang till EU”, samt att tillgången till programmet DiscoverEU utökas även till andra än de tredjeländer som deltar i Erasmus+, och efterlyser ett liknande tillvägagångssätt i fråga om Europeiska solidaritetskåren, i vilken fler tredjeländer än vad som för närvarande föreskrivs skulle kunna delta, för att ta itu med de utmaningar och möjligheter som migration innebär under hela migrationscykeln.

| 15. | ReK anser att COM(2022) 657, som främst syftar till och fokuserar på att locka kompetens och talang till Europa, inte i tillräckligt hög grad beaktas i förslagen till direktiv, dvs. COM(2022) 650 och COM(2022) 655, trots att dokumentet framstår som ett viktigt incitament för att åstadkomma ett paradigmskifte i analysen av fenomenet migration. |
| --- | --- |

15.

ReK anser att COM(2022) 657, som främst syftar till och fokuserar på att locka kompetens och talang till Europa, inte i tillräckligt hög grad beaktas i förslagen till direktiv, dvs. COM(2022) 650 och COM(2022) 655, trots att dokumentet framstår som ett viktigt incitament för att åstadkomma ett paradigmskifte i analysen av fenomenet migration.

| 16. | Bland de tredjelandsmedborgare som bidrar till EU:s arbetsmarknad finns det särskilda grupper som bör uppmärksammas i lagstiftningen, eftersom de blir alltmer relevanta inom viktiga sektorer på de europeiska arbetsmarknaderna, t.ex. inom ramen för de initiativ som syftar till att stärka vård- och omsorgssektorerna, såsom EU:s barngaranti eller grönboken om åldrande. Vi anser att mer riktat stöd bör ges tredjelandsmedborgare för att underlätta deras ställning som varaktigt bosatta, rörlighet inom EU och integration, med särskilt fokus på personer som beviljats internationellt skydd som, enligt det föreslagna direktivet om varaktigt bosatta, omfattas av samma regler som alla andra tredjelandsmedborgare som omfattas av det direktivet, som inte tar hänsyn till flyktingars särskilda situation och deras sårbarhet. |
| --- | --- |

16.

Bland de tredjelandsmedborgare som bidrar till EU:s arbetsmarknad finns det särskilda grupper som bör uppmärksammas i lagstiftningen, eftersom de blir alltmer relevanta inom viktiga sektorer på de europeiska arbetsmarknaderna, t.ex. inom ramen för de initiativ som syftar till att stärka vård- och omsorgssektorerna, såsom EU:s barngaranti eller grönboken om åldrande. Vi anser att mer riktat stöd bör ges tredjelandsmedborgare för att underlätta deras ställning som varaktigt bosatta, rörlighet inom EU och integration, med särskilt fokus på personer som beviljats internationellt skydd som, enligt det föreslagna direktivet om varaktigt bosatta, omfattas av samma regler som alla andra tredjelandsmedborgare som omfattas av det direktivet, som inte tar hänsyn till flyktingars särskilda situation och deras sårbarhet.

| 17. | Arbetskraftsrörlighet kan vara en kompletterande laglig väg genom vilken flyktingar kan ta sig till Europa eller andra destinationer utan att behöva använda sig av irreguljära rutter, eftersom det kan vara ett säkert sätt för flyktingar att tillämpa sina färdigheter och förverkliga sin potential i regioner som strävar efter att avhjälpa särskilda kompetensbrister. Vi föreslår att flyktingar som bor i länder utanför EU ska betraktas som ytterligare en kategori kvalificerade arbetstagare, medan tillhandahållandet av en sådan ytterligare laglig väg som bygger på arbetskraftsmigration skulle kunna bidra till att minska trycket på de europeiska asylsystemen. |
| --- | --- |

17.

Arbetskraftsrörlighet kan vara en kompletterande laglig väg genom vilken flyktingar kan ta sig till Europa eller andra destinationer utan att behöva använda sig av irreguljära rutter, eftersom det kan vara ett säkert sätt för flyktingar att tillämpa sina färdigheter och förverkliga sin potential i regioner som strävar efter att avhjälpa särskilda kompetensbrister. Vi föreslår att flyktingar som bor i länder utanför EU ska betraktas som ytterligare en kategori kvalificerade arbetstagare, medan tillhandahållandet av en sådan ytterligare laglig väg som bygger på arbetskraftsmigration skulle kunna bidra till att minska trycket på de europeiska asylsystemen.

| 18. | ReK varnar för att även om irreguljär migration endast står för en liten andel av den totala migrationen till EU, sätter den fortfarande de regioner och kommuner som är belägna vid EU:s yttre gränser under stark press. Vi efterlyser därför ett korrekt genomförande av principen om bördefördelning mellan EU:s medlemsstater och hantering av den irreguljära migrationen, bland annat genom att bekämpa människohandlare som utnyttjar asylsökande och ekonomiska migranter och får dem att genomföra farliga resor. |
| --- | --- |

18.

ReK varnar för att även om irreguljär migration endast står för en liten andel av den totala migrationen till EU, sätter den fortfarande de regioner och kommuner som är belägna vid EU:s yttre gränser under stark press. Vi efterlyser därför ett korrekt genomförande av principen om bördefördelning mellan EU:s medlemsstater och hantering av den irreguljära migrationen, bland annat genom att bekämpa människohandlare som utnyttjar asylsökande och ekonomiska migranter och får dem att genomföra farliga resor.

| 19. | När det gäller vissa yrkesgrupper (inom hälso- och sjukvård, ingenjörsvetenskap osv.) måste inresa göras ännu lättare genom förenkling av byråkratin. När det kommer till de tusentals otillsatta tjänsterna på områden där det snarare krävs yrkesutbildning än akademisk utbildning – t.ex. inom jordbruket, byggsektorn, transportsektorn och maskinteknikbranschen – räcker det dock inte att ha som mål att matcha marknadsutbudet med efterfrågan på sysselsättning: en annan typ av samarbete bör övervägas, t.ex. att matcha marknadsutbudet med efterfrågan men även att samarbeta tätare med arbetsmarknadens parter och med relevanta utbildningscentrum. Även kommuner och regioner bör delta i detta samarbete. |
| --- | --- |

19.

När det gäller vissa yrkesgrupper (inom hälso- och sjukvård, ingenjörsvetenskap osv.) måste inresa göras ännu lättare genom förenkling av byråkratin. När det kommer till de tusentals otillsatta tjänsterna på områden där det snarare krävs yrkesutbildning än akademisk utbildning – t.ex. inom jordbruket, byggsektorn, transportsektorn och maskinteknikbranschen – räcker det dock inte att ha som mål att matcha marknadsutbudet med efterfrågan på sysselsättning: en annan typ av samarbete bör övervägas, t.ex. att matcha marknadsutbudet med efterfrågan men även att samarbeta tätare med arbetsmarknadens parter och med relevanta utbildningscentrum. Även kommuner och regioner bör delta i detta samarbete.

| 20. | I syfte att locka kompetens och talang uppmanar vi också medlemsstaterna att överväga möjligheten att göra det lättare för alla lagliga migranter med högre kvalifikationer och högkvalificerade arbeten, samt särskilda kategorier av medelkvalificerade tredjelandsmedborgare, att få ställning som varaktigt bosatta, vilket givetvis skulle innebära att en prioritetsordning behöver fastställas. Detta skulle kunna bidra till att komma till rätta med situationen i sektorer där det råder brist på arbetskraft, såsom it-sektorn och hälso- och sjukvården. Det skulle därför vara nödvändigt att upprätta förteckningar över arbeten där det konstaterats råda brist på arbetskraft och att undanta kvalificerade arbetstagare från arbetsmarknadstestet. |
| --- | --- |

20.

I syfte att locka kompetens och talang uppmanar vi också medlemsstaterna att överväga möjligheten att göra det lättare för alla lagliga migranter med högre kvalifikationer och högkvalificerade arbeten, samt särskilda kategorier av medelkvalificerade tredjelandsmedborgare, att få ställning som varaktigt bosatta, vilket givetvis skulle innebära att en prioritetsordning behöver fastställas. Detta skulle kunna bidra till att komma till rätta med situationen i sektorer där det råder brist på arbetskraft, såsom it-sektorn och hälso- och sjukvården. Det skulle därför vara nödvändigt att upprätta förteckningar över arbeten där det konstaterats råda brist på arbetskraft och att undanta kvalificerade arbetstagare från arbetsmarknadstestet.

| 21. | ReK föreslår att ett lokalt (regionalt eller storstadsområdesbaserat) system för erkännande av kompetens ska aktiveras för att påskynda den socioekonomiska inkluderingen av tredjelandsmedborgare, oavsett om de precis anlänt eller redan är bosatta, som innehar en av de ställningar som garanteras genom gällande nationell lagstiftning. Detta system för erkännande av kompetens skulle inte ersätta det nationella systemet utan vara ett komplement till det, och garantera en snabbare integration på regionens eller storstadsområdets arbetsmarknad. |
| --- | --- |

21.

ReK föreslår att ett lokalt (regionalt eller storstadsområdesbaserat) system för erkännande av kompetens ska aktiveras för att påskynda den socioekonomiska inkluderingen av tredjelandsmedborgare, oavsett om de precis anlänt eller redan är bosatta, som innehar en av de ställningar som garanteras genom gällande nationell lagstiftning. Detta system för erkännande av kompetens skulle inte ersätta det nationella systemet utan vara ett komplement till det, och garantera en snabbare integration på regionens eller storstadsområdets arbetsmarknad.

| 22. | Den senaste tidens ström av högkvalificerade flyktingar från Ukraina belyser behovet av att påskynda processen för erkännande av kompetens för alla tredjelandsmedborgare, vilket redan regleras i det nya blåkortsdirektivet. En EU-politik som reglerar inresa och behandling av migrerande arbetstagare är mycket viktig för att säkerställa en god balans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft, som är särskilt skev i nuläget, i synnerhet i vissa socialt väsentliga funktioner såsom inom vård- och omsorgssektorerna. |
| --- | --- |

22.

Den senaste tidens ström av högkvalificerade flyktingar från Ukraina belyser behovet av att påskynda processen för erkännande av kompetens för alla tredjelandsmedborgare, vilket redan regleras i det nya blåkortsdirektivet. En EU-politik som reglerar inresa och behandling av migrerande arbetstagare är mycket viktig för att säkerställa en god balans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft, som är särskilt skev i nuläget, i synnerhet i vissa socialt väsentliga funktioner såsom inom vård- och omsorgssektorerna.

| 23. | Kommittén påminner om att man inte får glömma personer vars talang ligger på det konstnärliga området och som därför inte omfattas av de efterfrågade yrkesprofilerna, men som har förmåga att berika värdlandets kultur och bidra till det kulturella utbyte som är en del av Europas stolta historia. |
| --- | --- |

23.

Kommittén påminner om att man inte får glömma personer vars talang ligger på det konstnärliga området och som därför inte omfattas av de efterfrågade yrkesprofilerna, men som har förmåga att berika värdlandets kultur och bidra till det kulturella utbyte som är en del av Europas stolta historia.

| 24. | Kommittén rekommenderar att man genomför en långsiktig politik för att gå längre än säkerhetsdrivna åtgärder genom att främja förbättrad inkludering, samtidigt som man tar itu med de bakomliggande orsakerna till migration. |
| --- | --- |

24.

Kommittén rekommenderar att man genomför en långsiktig politik för att gå längre än säkerhetsdrivna åtgärder genom att främja förbättrad inkludering, samtidigt som man tar itu med de bakomliggande orsakerna till migration.

| 25. | Kommittén vill att entreprenörskap främjas genom att man utvidgar migrationsvägarna till EU för att starta företag och uppstartsföretag samt genom att man gör det lättare för tredjelandsmedborgare att få tillstånd att starta företag. ReK pekar på de lokala och regionala myndigheternas potential att ge vägledning och koppla samman nyanlända med lokala företag, samt på behovet av att stödja sådana initiativ med hjälp av kontinuerligt stöd genom EU-finansiering. |
| --- | --- |

25.

Kommittén vill att entreprenörskap främjas genom att man utvidgar migrationsvägarna till EU för att starta företag och uppstartsföretag samt genom att man gör det lättare för tredjelandsmedborgare att få tillstånd att starta företag. ReK pekar på de lokala och regionala myndigheternas potential att ge vägledning och koppla samman nyanlända med lokala företag, samt på behovet av att stödja sådana initiativ med hjälp av kontinuerligt stöd genom EU-finansiering.

| 26. | ReK pekar på behovet av att främja en kultur av tolerans genom att öka den interkulturella medvetenheten och bygga upp en gemensam känsla av samhörighet. |
| --- | --- |

26.

ReK pekar på behovet av att främja en kultur av tolerans genom att öka den interkulturella medvetenheten och bygga upp en gemensam känsla av samhörighet.

| 27. | Kommittén föreslår att man stärker flerpartsstyret på migrationsområdet, stöder ett ökat samarbete mellan de regionala myndigheterna och det civila samhället när det gäller att förvalta migration, mångfald och inkludering, stärker dialogen och samarbetet om migration och bygger upp en verkligt heltäckande strategi för att hantera migration i alla dess dimensioner, med full respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

27.

Kommittén föreslår att man stärker flerpartsstyret på migrationsområdet, stöder ett ökat samarbete mellan de regionala myndigheterna och det civila samhället när det gäller att förvalta migration, mångfald och inkludering, stärker dialogen och samarbetet om migration och bygger upp en verkligt heltäckande strategi för att hantera migration i alla dess dimensioner, med full respekt för de mänskliga rättigheterna.

Bryssel den 30 november 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/74

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Översyn av systemet för geografiska beteckningar

(2023/C 79/11)

| Föredragande: | Karine GLOANEC-MAURIN (FR–PES), Vice borgmästare, den nya kommunen Couëtron-au-Perche |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens geografiska beteckningar för vin, spritdrycker och jordbruksprodukter samt kvalitetsordningar för jordbruksprodukter, om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013, (EU) 2017/1001 och (EU) 2019/787 samt om upphävande av förordning (EU) nr 1151/2012
  COM(2022) 134 final |

Föredragande:

Karine GLOANEC-MAURIN (FR–PES), Vice borgmästare, den nya kommunen Couëtron-au-Perche

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens geografiska beteckningar för vin, spritdrycker och jordbruksprodukter samt kvalitetsordningar för jordbruksprodukter, om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013, (EU) 2017/1001 och (EU) 2019/787 samt om upphävande av förordning (EU) nr 1151/2012

COM(2022) 134 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens geografiska beteckningar för vin, spritdrycker och jordbruksprodukter samt kvalitetsordningar för jordbruksprodukter, om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013, (EU) 2017/1001 och (EU) 2019/787 samt om upphävande av förordning (EU) nr 1151/2012

COM(2022) 134 final

Ändringsrekommendation 1

Nytt skäl efter skäl 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | I sitt meddelande av den 30 juni 2021 med titeln ”En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden – för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden 2040” identifierade kommissionen geografiska beteckningar som ett av flaggskeppsinitiativen för att främja områdens välmående utifrån deras bidrag till den ekonomiska diversifieringen i landsbygdsområden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I sitt meddelande av den 30 juni 2021 med titeln ”En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden – för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden 2040” identifierade kommissionen geografiska beteckningar som ett av flaggskeppsinitiativen för att främja områdens välmående utifrån deras bidrag till den ekonomiska diversifieringen i landsbygdsområden.

Motivering

Geografiska beteckningar bidrar tack vare sina många positiva externa effekter till en hållbar tillväxt på landsbygden.

Ändringsrekommendation 2

Nytt skäl efter skäl 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Som ett led i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) infördes ändringar i unionens system för geografiska beteckningar genom förordning (EU) 2021/2117. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Som ett led i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) infördes ändringar i unionens system för geografiska beteckningar genom förordning (EU) 2021/2117.

Motivering

Det är nödvändigt att säkerställa överensstämmelse med de framsteg som gjorts genom förordningen om en samlad marknadsordning och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1) inom ramen för den senaste gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändringsrekommendation 3

Nytt skäl efter skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | EU:s kvalitetspolitik är en offentlig politik som förknippas med produktion av kollektiva nyttigheter, och dess bidrag till övergången till ett hållbart livsmedelssystem bör bedömas utifrån detta perspektiv genom ett holistiskt och flerdimensionellt synsätt som omfattar miljömässig, ekonomisk och sociokulturell hållbarhet. Geografiska beteckningar är verktyg som kan bidra till en hållbar landsbygdsutveckling, diversifiering av landsbygdsekonomin, bevarande av sysselsättningen och små och medelstora företag, förebyggande av avfolkning, bevarande av kulturell och socioekonomisk mångfald, skydd av landsbygdens landskap, hållbar förvaltning och reproduktion av naturresurser, bevarande av den biologiska mångfalden, djurens välbefinnande, livsmedelssäkerhet och spårbarhet tack vare de mekanismer som ingår i produktspecifikationerna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EU:s kvalitetspolitik är en offentlig politik som förknippas med produktion av kollektiva nyttigheter, och dess bidrag till övergången till ett hållbart livsmedelssystem bör bedömas utifrån detta perspektiv genom ett holistiskt och flerdimensionellt synsätt som omfattar miljömässig, ekonomisk och sociokulturell hållbarhet. Geografiska beteckningar är verktyg som kan bidra till en hållbar landsbygdsutveckling, diversifiering av landsbygdsekonomin, bevarande av sysselsättningen och små och medelstora företag, förebyggande av avfolkning, bevarande av kulturell och socioekonomisk mångfald, skydd av landsbygdens landskap, hållbar förvaltning och reproduktion av naturresurser, bevarande av den biologiska mångfalden, djurens välbefinnande, livsmedelssäkerhet och spårbarhet tack vare de mekanismer som ingår i produktspecifikationerna.

Motivering

Det är viktigt att erkänna de geografiska beteckningarnas bidrag till miljömässig, ekonomisk och sociokulturell hållbarhet tack vare deras nära anknytning till respektive område.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (12) | För att bidra till omställningen till ett hållbart livsmedelssystem och tillgodose samhällets krav på produktionsmetoder som är hållbara, miljö- och klimatvänliga, säkerställer djurskyddet, är resurseffektiva samt socialt och etiskt ansvarsfulla, bör producenter av produkter med geografiska beteckningar uppmuntras att
  följa hållbarhetsnormer som är strängare än de obligatoriska och som går utöver god praxis
  . Sådana särskilda
  krav
  skulle kunna anges i produktspecifikationen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(12)

För att bidra till omställningen till ett hållbart livsmedelssystem och tillgodose samhällets krav på produktionsmetoder som är hållbara, miljö- och klimatvänliga, säkerställer djurskyddet, är resurseffektiva samt socialt och etiskt ansvarsfulla, bör producenter av produkter med geografiska beteckningar uppmuntras att
  följa hållbarhetsnormer som är strängare än de obligatoriska och som går utöver god praxis
  . Sådana särskilda
  krav
  skulle kunna anges i produktspecifikationen.

| (12) | För att bidra till omställningen till ett hållbart livsmedelssystem och tillgodose samhällets krav på produktionsmetoder som är hållbara, miljö- och klimatvänliga, säkerställer djurskyddet, är resurseffektiva samt socialt och etiskt ansvarsfulla, bör producenter av produkter med geografiska beteckningar uppmuntras att
  besluta om hållbarhetsåtaganden som bidrar till att uppnå miljömässiga, ekonomiska och sociokulturella hållbarhetsmål
  . Sådana särskilda
  åtaganden
  skulle kunna anges i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

(12)

För att bidra till omställningen till ett hållbart livsmedelssystem och tillgodose samhällets krav på produktionsmetoder som är hållbara, miljö- och klimatvänliga, säkerställer djurskyddet, är resurseffektiva samt socialt och etiskt ansvarsfulla, bör producenter av produkter med geografiska beteckningar uppmuntras att
  besluta om hållbarhetsåtaganden som bidrar till att uppnå miljömässiga, ekonomiska och sociokulturella hållbarhetsmål
  . Sådana särskilda
  åtaganden
  skulle kunna anges i produktspecifikationen.

Motivering

Det finns ingen definition av ”hållbarhetsnormer” som ska följas. Det är därför viktigt att behålla samma terminologi som i artikel 12, där det talas om hållbarhetsåtaganden.

Ändringsrekommendation 5

Nytt skäl efter skäl 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Hållbarhetsåtagandena bör bidra till ett eller flera av följande miljömässiga, ekonomiska eller sociokulturella mål: |
| | 1. | Miljömål, bland annat








  — | att begränsa och anpassa till klimatförändringarna, inbegripet energieffektivitet och minskad vattenförbrukning, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Hållbarhetsåtagandena bör bidra till ett eller flera av följande miljömässiga, ekonomiska eller sociokulturella mål:

1.

Miljömål, bland annat

—

att begränsa och anpassa till klimatförändringarna, inbegripet energieffektivitet och minskad vattenförbrukning,

| — | att bevara och använda mark, landskap och naturresurser på ett hållbart sätt, |
| --- | --- |

—

att bevara och använda mark, landskap och naturresurser på ett hållbart sätt,

| — | att bevara biokulturell mångfald samt sällsynta frön, lokala raser och växtsorter, |
| --- | --- |

—

att bevara biokulturell mångfald samt sällsynta frön, lokala raser och växtsorter,

| — | att förvalta och förbättra djurs hälsa och välbefinnande, |
| --- | --- |

—

att förvalta och förbättra djurs hälsa och välbefinnande,

| — | att ställa om till en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

—

att ställa om till en cirkulär ekonomi.

| 2. | Ekonomiska mål, bland annat








  — | att säkra bärkraftiga inkomster och motståndskraft hos producenter av produkter med geografiska beteckningar, |
| --- | --- | --- |

2.

Ekonomiska mål, bland annat

—

att säkra bärkraftiga inkomster och motståndskraft hos producenter av produkter med geografiska beteckningar,

| — | att förbättra det ekonomiska värdet av produkter med geografiska beteckningar och omfördelningen av mervärde, |
| --- | --- |

—

att förbättra det ekonomiska värdet av produkter med geografiska beteckningar och omfördelningen av mervärde,

| — | att bidra till diversifieringen av landsbygdsekonomin, |
| --- | --- |

—

att bidra till diversifieringen av landsbygdsekonomin,

| — | att upprätthålla en levande landsbygd och lokal utveckling, inbegripet sysselsättningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

—

att upprätthålla en levande landsbygd och lokal utveckling, inbegripet sysselsättningen inom jordbruket.

| 3. | Sociokulturella mål, bland annat








  — | att locka och stödja unga producenter av produkter med geografiska beteckningar och nya producenter av geografiska beteckningar och underlätta överföring av kunskap och kultur mellan generationerna, |
| --- | --- | --- |

3.

Sociokulturella mål, bland annat

—

att locka och stödja unga producenter av produkter med geografiska beteckningar och nya producenter av geografiska beteckningar och underlätta överföring av kunskap och kultur mellan generationerna,

| — | att bidra till att främja landsbygdens identitet och det kulturella och gastronomiska arvet, |
| --- | --- |

—

att bidra till att främja landsbygdens identitet och det kulturella och gastronomiska arvet,

| — | att främja utbildning i frågor som rör kvalitetssystem, livsmedelstrygghet och balanserade och mångsidiga kostvanor, |
| --- | --- |

—

att främja utbildning i frågor som rör kvalitetssystem, livsmedelstrygghet och balanserade och mångsidiga kostvanor,

| — | att förbättra samordningen mellan producenterna genom att effektivisera styrinstrumenten. |
| --- | --- |

—

att förbättra samordningen mellan producenterna genom att effektivisera styrinstrumenten.

Motivering

Efter skäl 12 är det viktigt att införa en definition av hållbarhetsåtaganden, där det erinras om att dessa vilar på tre pelare, nämligen ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter.

Ändringsrekommendation 6

Nytt skäl efter skäl 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | För att göra lokala och regionala system för livsmedelsproduktion mer hållbara och bidra till diversifierade och balanserade hållbara kostvanor bör geografiska beteckningar ingå i de obligatoriska minimikriterierna för offentlig upphandling av hållbara livsmedel. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att göra lokala och regionala system för livsmedelsproduktion mer hållbara och bidra till diversifierade och balanserade hållbara kostvanor bör geografiska beteckningar ingå i de obligatoriska minimikriterierna för offentlig upphandling av hållbara livsmedel.

Motivering

I enlighet med rekommendationen i en studie från Europeiska regionkommittén (1) bör man uppmuntra att hållbara livsmedel, inklusive SUB- och SGB-produkter, inkluderas.

Ändringsrekommendation 7

Skäl 39

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (39) | Förfarandena för registrering, ändring och avregistrering av geografiska beteckningar, inbegripet gransknings- och invändningsförfarandet, bör genomföras så effektivt som möjligt. Detta kan uppnås med hjälp av det stöd för granskning av ansökningar som tillhandahålls av Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO). Även om det har övervägts att lägga ut vissa arbetsuppgifter på EUIPO skulle kommissionen förbli ansvarig för registrering, ändring och avregistrering, med anledning av den starka kopplingen till den gemensamma jordbrukspolitiken och den sakkunskap som krävs för att säkerställa att särdragen hos vin, spritdrycker och jordbruksprodukter bedöms på lämpligt sätt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(39)

Förfarandena för registrering, ändring och avregistrering av geografiska beteckningar, inbegripet gransknings- och invändningsförfarandet, bör genomföras så effektivt som möjligt. Detta kan uppnås med hjälp av det stöd för granskning av ansökningar som tillhandahålls av Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO). Även om det har övervägts att lägga ut vissa arbetsuppgifter på EUIPO skulle kommissionen förbli ansvarig för registrering, ändring och avregistrering, med anledning av den starka kopplingen till den gemensamma jordbrukspolitiken och den sakkunskap som krävs för att säkerställa att särdragen hos vin, spritdrycker och jordbruksprodukter bedöms på lämpligt sätt.

| (39) | Förfarandena för registrering, ändring och avregistrering av geografiska beteckningar, inbegripet gransknings- och invändningsförfarandet, bör genomföras så effektivt som möjligt. Detta kan uppnås med hjälp av det stöd för granskning av ansökningar som tillhandahålls av Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO)
  , när det gäller dess behörighetsområde i frågor som rör immateriella rättigheter
  .
  EUIPO:s deltagande får inte leda till att förfarandena överbelastas eller drar ut på tiden.
  Även om det har övervägts att lägga ut vissa arbetsuppgifter på EUIPO skulle kommissionen förbli ansvarig för registrering, ändring och avregistrering, med anledning av den starka kopplingen till den gemensamma jordbrukspolitiken och den sakkunskap som krävs för att säkerställa att särdragen hos vin, spritdrycker och jordbruksprodukter bedöms på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(39)

Förfarandena för registrering, ändring och avregistrering av geografiska beteckningar, inbegripet gransknings- och invändningsförfarandet, bör genomföras så effektivt som möjligt. Detta kan uppnås med hjälp av det stöd för granskning av ansökningar som tillhandahålls av Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO)
  , när det gäller dess behörighetsområde i frågor som rör immateriella rättigheter
  .
  EUIPO:s deltagande får inte leda till att förfarandena överbelastas eller drar ut på tiden.
  Även om det har övervägts att lägga ut vissa arbetsuppgifter på EUIPO skulle kommissionen förbli ansvarig för registrering, ändring och avregistrering, med anledning av den starka kopplingen till den gemensamma jordbrukspolitiken och den sakkunskap som krävs för att säkerställa att särdragen hos vin, spritdrycker och jordbruksprodukter bedöms på lämpligt sätt.

Motivering

Geografiska beteckningar är mer än immateriella rättigheter. Med tanke på deras nära koppling till landsbygdsutvecklingspolitiken bör geografiska beteckningar inte hanteras som varumärken. Därför bör det i den föreslagna förordningen klargöras att EUIPO:s tekniska stöd endast kommer att gälla granskning av aspekter som faller inom dess behörighetsområde, dvs. immateriella rättigheter.

Ändringsrekommendation 8

Nytt skäl efter skäl 39

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | EUIPO kommer att stödja EU:s system för geografiska beteckningar genom att erbjuda sin sakkunskap om immateriella rättigheter även när det gäller att utföra uppgifter i samband med skydd av geografiska beteckningar, även på internet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EUIPO kommer att stödja EU:s system för geografiska beteckningar genom att erbjuda sin sakkunskap om immateriella rättigheter även när det gäller att utföra uppgifter i samband med skydd av geografiska beteckningar, även på internet.

Motivering

EUIPO:s tekniska sakkunskap om immateriella rättigheter och dess resurser skulle kunna utgöra ett värdefullt stöd för att stärka skyddet av geografiska beteckningar. EUIPO skulle på så sätt kunna komplettera kunnandet inom GD Jordbruk och landsbygdsutveckling med sakkunskap om immateriella rättigheter.

Ändringsrekommendation 9

Nytt skäl efter skäl 39

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Tydliga tidsfrister och snabbare förfaranden för att ändra produktspecifikationer, genom uppdelningen mellan ändringar på unionsnivå och standardändringar, kommer att bidra till att förbättra systemets effektivitet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Tydliga tidsfrister och snabbare förfaranden för att ändra produktspecifikationer, genom uppdelningen mellan ändringar på unionsnivå och standardändringar, kommer att bidra till att förbättra systemets effektivitet.

Motivering

Förenklingen av de förfaranden för ändring av produktspecifikationer som antogs i december 2021 kommer att göra det möjligt att minska den administrativa bördan. Detta är viktigt eftersom ändringar av produktspecifikationerna har stor inverkan på antagandet av justeringar av produktionsprocessen.

Ändringsrekommendation 10

Skäl 56

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (56) | I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att
  fastställa hållbarhetsnormer och kriterier för erkännandet av befintliga hållbarhetsnormer,
  förtydliga eller lägga till uppgifter som ska tillhandahållas som en del av åtföljande information, anförtro EUIPO uppgifter i samband med
  granskningen för invändningar och invändningsförfarandet,
  driften av registret, offentliggörandet av standardändringar av en produktspecifikation,
  samråd i samband med avregistreringsförfarandet,
  inrättandet och förvaltningen av ett meddelandesystem som informerar sökande om huruvida deras geografiska beteckning finns tillgänglig som domännamn, granskningen av de geografiska beteckningar från tredjeländer som inte omfattas av Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar och som föreslås få skydd i enlighet med internationella förhandlingar eller internationella överenskommelser, fastställa lämpliga kriterier för övervakning av hur EUIPO utför de uppgifter som den anförtrotts,
  fastställa ytterligare bestämmelser om användningen av geografiska beteckningar för att identifiera ingredienser i bearbetade produkter, fastställa ytterligare bestämmelser om hur generisk status ska fastställas för termer,
  fastställa begränsningar och undantag avseende fodrets ursprung i samband med en ursprungsbeteckning, fastställa begränsningar och undantag avseende slakt av levande djur eller råvarornas ursprung, fastställa regler som styr användningen av benämningen på en växtsort eller en djurras, fastställa regler för begränsning av den information som ingår i produktspecifikationen för geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter, fastställa närmare detaljer i de kriterier som måste uppfyllas för garanterade traditionella specialiteter, fastställa ytterligare bestämmelser om lämpliga certifierings- och ackrediteringsförfaranden som ska tillämpas vad gäller produktcertifieringsorgan, fastställa ytterligare bestämmelser för att ytterligare precisera skyddet för garanterade traditionella specialiteter, fastställa ytterligare bestämmelser för garanterade traditionella specialiteter vad gäller hur generisk status för termer ska fastställas, villkor för att få använda växtsorts- och djurrasbenämningar samt förhållandet till immateriell äganderätt, fastställa ytterligare bestämmelser om gemensamma ansökningar som berör mer än ett nationellt territorium och komplettera bestämmelserna om ansökningsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter, komplettera bestämmelserna om invändningsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter för att fastställa detaljerade förfaranden och tidsfrister, komplettera bestämmelserna om förfarandet för ändringsansökningar för garanterade traditionella specialiteter, komplettera bestämmelserna om avregistreringsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter, fastställa närmare bestämmelser om kriterierna för frivilliga kvalitetsbegrepp, reservera ytterligare frivilliga kvalitetsbegrepp och fastställa villkoren för deras användning, fastställa undantag för användningen av termen produkt från bergsområde och fastställa produktionsmetoder och andra relevanta kriterier för tillämpningen av detta frivilliga kvalitetsbegrepp, särskilt på vilka villkor råvaror eller foder utifrån får föras in i bergsområden. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(56)

I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att
  fastställa hållbarhetsnormer och kriterier för erkännandet av befintliga hållbarhetsnormer,
  förtydliga eller lägga till uppgifter som ska tillhandahållas som en del av åtföljande information, anförtro EUIPO uppgifter i samband med
  granskningen för invändningar och invändningsförfarandet,
  driften av registret, offentliggörandet av standardändringar av en produktspecifikation,
  samråd i samband med avregistreringsförfarandet,
  inrättandet och förvaltningen av ett meddelandesystem som informerar sökande om huruvida deras geografiska beteckning finns tillgänglig som domännamn, granskningen av de geografiska beteckningar från tredjeländer som inte omfattas av Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar och som föreslås få skydd i enlighet med internationella förhandlingar eller internationella överenskommelser, fastställa lämpliga kriterier för övervakning av hur EUIPO utför de uppgifter som den anförtrotts,
  fastställa ytterligare bestämmelser om användningen av geografiska beteckningar för att identifiera ingredienser i bearbetade produkter, fastställa ytterligare bestämmelser om hur generisk status ska fastställas för termer,
  fastställa begränsningar och undantag avseende fodrets ursprung i samband med en ursprungsbeteckning, fastställa begränsningar och undantag avseende slakt av levande djur eller råvarornas ursprung, fastställa regler som styr användningen av benämningen på en växtsort eller en djurras, fastställa regler för begränsning av den information som ingår i produktspecifikationen för geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter, fastställa närmare detaljer i de kriterier som måste uppfyllas för garanterade traditionella specialiteter, fastställa ytterligare bestämmelser om lämpliga certifierings- och ackrediteringsförfaranden som ska tillämpas vad gäller produktcertifieringsorgan, fastställa ytterligare bestämmelser för att ytterligare precisera skyddet för garanterade traditionella specialiteter, fastställa ytterligare bestämmelser för garanterade traditionella specialiteter vad gäller hur generisk status för termer ska fastställas, villkor för att få använda växtsorts- och djurrasbenämningar samt förhållandet till immateriell äganderätt, fastställa ytterligare bestämmelser om gemensamma ansökningar som berör mer än ett nationellt territorium och komplettera bestämmelserna om ansökningsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter, komplettera bestämmelserna om invändningsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter för att fastställa detaljerade förfaranden och tidsfrister, komplettera bestämmelserna om förfarandet för ändringsansökningar för garanterade traditionella specialiteter, komplettera bestämmelserna om avregistreringsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter, fastställa närmare bestämmelser om kriterierna för frivilliga kvalitetsbegrepp, reservera ytterligare frivilliga kvalitetsbegrepp och fastställa villkoren för deras användning, fastställa undantag för användningen av termen produkt från bergsområde och fastställa produktionsmetoder och andra relevanta kriterier för tillämpningen av detta frivilliga kvalitetsbegrepp, särskilt på vilka villkor råvaror eller foder utifrån får föras in i bergsområden. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (56) | I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att förtydliga eller lägga till uppgifter som ska tillhandahållas som en del av åtföljande information, anförtro EUIPO uppgifter i samband med driften av registret, offentliggörandet av standardändringar av en produktspecifikation, inrättandet och förvaltningen av ett meddelandesystem som informerar sökande om huruvida deras geografiska beteckning finns tillgänglig som domännamn, granskningen av de geografiska beteckningar från tredjeländer som inte omfattas av Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar och som föreslås få skydd i enlighet med internationella förhandlingar eller internationella överenskommelser, fastställa lämpliga kriterier för övervakning av hur EUIPO utför de uppgifter som den anförtrotts, fastställa begränsningar och undantag avseende fodrets ursprung i samband med en ursprungsbeteckning, fastställa begränsningar och undantag avseende slakt av levande djur eller råvarornas ursprung, fastställa regler som styr användningen av benämningen på en växtsort eller en djurras, fastställa regler för begränsning av den information som ingår i produktspecifikationen för geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter, fastställa närmare detaljer i de kriterier som måste uppfyllas för garanterade traditionella specialiteter, fastställa ytterligare bestämmelser om lämpliga certifierings- och ackrediteringsförfaranden som ska tillämpas vad gäller produktcertifieringsorgan, fastställa ytterligare bestämmelser för att ytterligare precisera skyddet för garanterade traditionella specialiteter, fastställa ytterligare bestämmelser för garanterade traditionella specialiteter vad gäller hur generisk status för termer ska fastställas, villkor för att få använda växtsorts- och djurrasbenämningar samt förhållandet till immateriell äganderätt, fastställa ytterligare bestämmelser om gemensamma ansökningar som berör mer än ett nationellt territorium och komplettera bestämmelserna om ansökningsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter, komplettera bestämmelserna om invändningsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter för att fastställa detaljerade förfaranden och tidsfrister, komplettera bestämmelserna om förfarandet för ändringsansökningar för garanterade traditionella specialiteter, komplettera bestämmelserna om avregistreringsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter, fastställa närmare bestämmelser om kriterierna för frivilliga kvalitetsbegrepp, reservera ytterligare frivilliga kvalitetsbegrepp och fastställa villkoren för deras användning, fastställa undantag för användningen av termen produkt från bergsområde och fastställa produktionsmetoder och andra relevanta kriterier för tillämpningen av detta frivilliga kvalitetsbegrepp, särskilt på vilka villkor råvaror eller foder utifrån får föras in i bergsområden. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(56)

I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att förtydliga eller lägga till uppgifter som ska tillhandahållas som en del av åtföljande information, anförtro EUIPO uppgifter i samband med driften av registret, offentliggörandet av standardändringar av en produktspecifikation, inrättandet och förvaltningen av ett meddelandesystem som informerar sökande om huruvida deras geografiska beteckning finns tillgänglig som domännamn, granskningen av de geografiska beteckningar från tredjeländer som inte omfattas av Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar och som föreslås få skydd i enlighet med internationella förhandlingar eller internationella överenskommelser, fastställa lämpliga kriterier för övervakning av hur EUIPO utför de uppgifter som den anförtrotts, fastställa begränsningar och undantag avseende fodrets ursprung i samband med en ursprungsbeteckning, fastställa begränsningar och undantag avseende slakt av levande djur eller råvarornas ursprung, fastställa regler som styr användningen av benämningen på en växtsort eller en djurras, fastställa regler för begränsning av den information som ingår i produktspecifikationen för geografiska beteckningar och garanterade traditionella specialiteter, fastställa närmare detaljer i de kriterier som måste uppfyllas för garanterade traditionella specialiteter, fastställa ytterligare bestämmelser om lämpliga certifierings- och ackrediteringsförfaranden som ska tillämpas vad gäller produktcertifieringsorgan, fastställa ytterligare bestämmelser för att ytterligare precisera skyddet för garanterade traditionella specialiteter, fastställa ytterligare bestämmelser för garanterade traditionella specialiteter vad gäller hur generisk status för termer ska fastställas, villkor för att få använda växtsorts- och djurrasbenämningar samt förhållandet till immateriell äganderätt, fastställa ytterligare bestämmelser om gemensamma ansökningar som berör mer än ett nationellt territorium och komplettera bestämmelserna om ansökningsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter, komplettera bestämmelserna om invändningsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter för att fastställa detaljerade förfaranden och tidsfrister, komplettera bestämmelserna om förfarandet för ändringsansökningar för garanterade traditionella specialiteter, komplettera bestämmelserna om avregistreringsförfarandet för garanterade traditionella specialiteter, fastställa närmare bestämmelser om kriterierna för frivilliga kvalitetsbegrepp, reservera ytterligare frivilliga kvalitetsbegrepp och fastställa villkoren för deras användning, fastställa undantag för användningen av termen produkt från bergsområde och fastställa produktionsmetoder och andra relevanta kriterier för tillämpningen av detta frivilliga kvalitetsbegrepp, särskilt på vilka villkor råvaror eller foder utifrån får föras in i bergsområden. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Motivering

Det är viktigt att vissa väsentliga delar av systemet definieras i förordningen och inte i delegerade akter.

Ändringsrekommendation 11

Artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I denna förordning gäller följande definitioner:






  g) | generisk term:








  i) | ett produktnamn som, även om det har samband med den ort, den region eller det land där produkten ursprungligen framställdes eller salufördes, har blivit det namn som allmänt används för produkten i unionen
  , och |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I denna förordning gäller följande definitioner:

g)

generisk term:

i)

ett produktnamn som, även om det har samband med den ort, den region eller det land där produkten ursprungligen framställdes eller salufördes, har blivit det namn som allmänt används för produkten i unionen
  , och

| ii) | en allmän term som beskriver typer av produkter, produktkvaliteter eller andra termer som inte avser en specifik produkt. |
| --- | --- |

ii)

en allmän term som beskriver typer av produkter, produktkvaliteter eller andra termer som inte avser en specifik produkt.

I denna förordning gäller följande definitioner:

| g) | generisk term:
  ett produktnamn som, även om det har samband med den ort, den region eller det land där produkten ursprungligen framställdes eller salufördes, har blivit det namn som allmänt används för produkten i unionen. |
| --- | --- |

g)

generisk term:

ett produktnamn som, även om det har samband med den ort, den region eller det land där produkten ursprungligen framställdes eller salufördes, har blivit det namn som allmänt används för produkten i unionen.

Motivering

Genom led g ii införs en ny bestämmelse om definitionen av generisk term. Denna fråga bör överlåtas till domstolarna.

Ändringsrekommendation 12

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Åtgärderna i denna förordning är avsedda att stödja jordbruks- och bearbetningsverksamhet samt jordbrukssystem för högkvalitativa produkter och därigenom bidra till att målen för landsbygdens utveckling uppnås. |

Kommissionens textförslag

Ändringsförslag

1.
     
  Åtgärderna i denna förordning är avsedda att stödja jordbruks- och bearbetningsverksamhet samt jordbrukssystem för högkvalitativa produkter och därigenom bidra till att målen för landsbygdens utveckling uppnås.

Motivering

Motivering

EU:s geografiska beteckningar spelar en viktig roll för att upprätthålla den ekonomiska och sociala verksamheten på landsbygden och är därför avgörande för att upprätthålla den territoriella balansen på regional nivå. Eftersom kommissionen själv har erkänt geografiska beteckningar som en viktig drivkraft för tillväxt på landsbygden bör en hänvisning till geografiska beteckningar som verktyg som bidrar till landsbygdsutvecklingen återinföras.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   I denna avdelning fastställs ett enhetligt och exklusivt system för geografiska beteckningar som skyddar namn på sådana viner, spritdrycker och jordbruksprodukter som har egenskaper, kvaliteter eller ett anseende med samband med produktionsplatsen, i syfte att säkerställa följande: | 1.   I denna avdelning fastställs ett enhetligt och exklusivt system för geografiska beteckningar som skyddar namn på sådana viner, spritdrycker och jordbruksprodukter som har egenskaper, kvaliteter eller ett anseende med samband med produktionsplatsen, i syfte att säkerställa följande: |
| a) | Att producenter som agerar kollektivt har de befogenheter och ansvarsområden som krävs för att förvalta sin geografiska beteckning, inklusive för att svara på samhällets krav på produkter som produceras på ett hållbart sätt i fråga om de tre dimensionerna ekonomiskt, miljömässigt och socialt värde, och för att vara verksamma på marknaden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   I denna avdelning fastställs ett enhetligt och exklusivt system för geografiska beteckningar som skyddar namn på sådana viner, spritdrycker och jordbruksprodukter som har egenskaper, kvaliteter eller ett anseende med samband med produktionsplatsen, i syfte att säkerställa följande:

1.   I denna avdelning fastställs ett enhetligt och exklusivt system för geografiska beteckningar som skyddar namn på sådana viner, spritdrycker och jordbruksprodukter som har egenskaper, kvaliteter eller ett anseende med samband med produktionsplatsen, i syfte att säkerställa följande:

a)

Att producenter som agerar kollektivt har de befogenheter och ansvarsområden som krävs för att förvalta sin geografiska beteckning, inklusive för att svara på samhällets krav på produkter som produceras på ett hållbart sätt i fråga om de tre dimensionerna ekonomiskt, miljömässigt och socialt värde, och för att vara verksamma på marknaden.

| a) | Att producenter som agerar kollektivt har de befogenheter och ansvarsområden som krävs för att förvalta sin geografiska beteckning, inklusive för att
  skapa mervärde och
  svara på samhällets krav på produkter som produceras på ett hållbart sätt i fråga om de tre dimensionerna ekonomiskt, miljömässigt och socialt värde, och för att vara verksamma på marknaden. |
| --- | --- |

a)

Att producenter som agerar kollektivt har de befogenheter och ansvarsområden som krävs för att förvalta sin geografiska beteckning, inklusive för att
  skapa mervärde och
  svara på samhällets krav på produkter som produceras på ett hållbart sätt i fråga om de tre dimensionerna ekonomiskt, miljömässigt och socialt värde, och för att vara verksamma på marknaden.

skapa mervärde och

| b) | Rättvis konkurrens för producenter i saluföringskedjan. |
| --- | --- |

b)

Rättvis konkurrens för producenter i saluföringskedjan.

| b) | Rättvis konkurrens för producenter i saluföringskedjan. |
| --- | --- |

b)

Rättvis konkurrens för producenter i saluföringskedjan.

| c) | Att konsumenterna får tillförlitlig information och en garanti för att produkterna är äkta och att de lätt kan identifiera dem på marknaden, inklusive inom e-handel. |
| --- | --- |

c)

Att konsumenterna får tillförlitlig information och en garanti för att produkterna är äkta och att de lätt kan identifiera dem på marknaden, inklusive inom e-handel.

| c) | Att konsumenterna får tillförlitlig information och en garanti för att produkterna är äkta och att de lätt kan identifiera dem på marknaden, inklusive
  genom domännamnsystemet och
  inom e-handel. |
| --- | --- |

c)

Att konsumenterna får tillförlitlig information och en garanti för att produkterna är äkta och att de lätt kan identifiera dem på marknaden, inklusive
  genom domännamnsystemet och
  inom e-handel.

genom domännamnsystemet och

| d) | Effektiv registrering av geografiska beteckningar med hänsyn till lämpligt skydd av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

d)

Effektiv registrering av geografiska beteckningar med hänsyn till lämpligt skydd av immateriella rättigheter.

| d) | Effektiv registrering av geografiska beteckningar med hänsyn till lämpligt skydd av immateriella rättigheter
  på unionens inre marknad och digitala inre marknad
  . |
| --- | --- |

d)

Effektiv registrering av geografiska beteckningar med hänsyn till lämpligt skydd av immateriella rättigheter
  på unionens inre marknad och digitala inre marknad
  .

på unionens inre marknad och digitala inre marknad

| e) | Ändamålsenlig tillsyn och saluföring i hela unionen och inom e-handel för att säkerställa den inre marknadens integritet. |
| --- | --- |

e)

Ändamålsenlig tillsyn och saluföring i hela unionen och inom e-handel för att säkerställa den inre marknadens integritet.

| e) | Ändamålsenlig tillsyn och saluföring i hela unionen
  , inom domännamnssystemet
  och inom e-handel för att säkerställa den inre marknadens integritet. |
| --- | --- |

e)

Ändamålsenlig tillsyn och saluföring i hela unionen
  , inom domännamnssystemet
  och inom e-handel för att säkerställa den inre marknadens integritet.

, inom domännamnssystemet

| f) | Det mervärde som är förknippat med produkter med geografisk beteckning delas genom hela värdekedjan så att producenterna kan stabilisera sina priser och investera i produkternas kvalitet och anseende. |
| --- | --- |

f)

f)

Det mervärde som är förknippat med produkter med geografisk beteckning delas genom hela värdekedjan så att producenterna kan stabilisera sina priser och investera i produkternas kvalitet och anseende.

Det mervärde som är förknippat med produkter med geografisk beteckning delas genom hela värdekedjan så att producenterna kan stabilisera sina priser och investera i produkternas kvalitet och anseende.

Motivering

Motivering

I enlighet med vad som infördes för viner med geografiska beteckningar genom artikel 172b i förordningen om en samlad marknadsordning är det nödvändigt att betona att geografiska beteckningar måste sträva efter att skapa ett mervärde genom hela kedjan för att förbättra deras kvalitet och anseende.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Artikel 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   En producentgrupp får besluta om hållbarhetsåtaganden som ska fullgöras inom produktionen av en produkt med en geografisk beteckning.
  Syftet med sådana åtaganden ska vara att tillämpa en hållbarhetsnorm som är högre än den som krävs enligt unionsrätten eller nationell rätt och att i väsentligt avseende gå utöver god praxis i fråga om ekonomiska, miljömässiga eller ekonomiska åtaganden.
  Sådana åtaganden ska vara specifika och ta hänsyn till befintliga hållbara metoder som används för produkter med geografiska beteckningar, och de får hänvisa till befintliga hållbarhetssystem. | 1.   En producentgrupp får besluta om
  ekonomiska, miljömässiga eller sociala
  hållbarhetsåtaganden som ska fullgöras inom produktionen av en produkt med en geografisk beteckning. Sådana åtaganden ska vara specifika och ta hänsyn till befintliga hållbara metoder som används för produkter med geografiska beteckningar, och de får hänvisa till befintliga hållbarhetssystem. |
| 2.   De hållbarhetsåtaganden som avses i punkt 1
  ska
  ingå i produktspecifikationen. | 2.   De hållbarhetsåtaganden som avses i punkt 1
  kan
  ingå i produktspecifikationen
  och/eller formuleras inom ramen för särskilda initiativ
  . |
| 3.   De hållbarhetsåtaganden som avses i punkt 1 ska inte påverka kraven på efterlevnad av hygien- och säkerhetsnormer samt konkurrensregler. | 3.   De hållbarhetsåtaganden som avses i punkt 1 ska inte påverka kraven på efterlevnad av hygien- och säkerhetsnormer samt konkurrensregler. |
| 4
  .   
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att fastställa hållbarhetsnormer för olika sektorer och kriterier för erkännande av befintliga hållbarhetsnormer som producenter av produkter med geografiska beteckningar får följa. | |
| 5.
     
  Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa en harmoniserad presentation av hållbarhetsåtaganden. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 53.2. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   En producentgrupp får besluta om hållbarhetsåtaganden som ska fullgöras inom produktionen av en produkt med en geografisk beteckning.
  Syftet med sådana åtaganden ska vara att tillämpa en hållbarhetsnorm som är högre än den som krävs enligt unionsrätten eller nationell rätt och att i väsentligt avseende gå utöver god praxis i fråga om ekonomiska, miljömässiga eller ekonomiska åtaganden.
  Sådana åtaganden ska vara specifika och ta hänsyn till befintliga hållbara metoder som används för produkter med geografiska beteckningar, och de får hänvisa till befintliga hållbarhetssystem.

1.   En producentgrupp får besluta om
  ekonomiska, miljömässiga eller sociala
  hållbarhetsåtaganden som ska fullgöras inom produktionen av en produkt med en geografisk beteckning. Sådana åtaganden ska vara specifika och ta hänsyn till befintliga hållbara metoder som används för produkter med geografiska beteckningar, och de får hänvisa till befintliga hållbarhetssystem.

2.   De hållbarhetsåtaganden som avses i punkt 1
  ska
  ingå i produktspecifikationen.

2.   De hållbarhetsåtaganden som avses i punkt 1
  kan
  ingå i produktspecifikationen
  och/eller formuleras inom ramen för särskilda initiativ
  .

3.   De hållbarhetsåtaganden som avses i punkt 1 ska inte påverka kraven på efterlevnad av hygien- och säkerhetsnormer samt konkurrensregler.

3.   De hållbarhetsåtaganden som avses i punkt 1 ska inte påverka kraven på efterlevnad av hygien- och säkerhetsnormer samt konkurrensregler.

4
  .   
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att fastställa hållbarhetsnormer för olika sektorer och kriterier för erkännande av befintliga hållbarhetsnormer som producenter av produkter med geografiska beteckningar får följa.

5.
     
  Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa en harmoniserad presentation av hållbarhetsåtaganden. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 53.2.

Motivering

Motivering

Definitionen av hållbarhetskriterier kan inte uppnås genom delegerade akter. Den måste anges i förordningen, så att producentgrupperna fritt kan välja om de vill ta med godkända hållbarhetsåtaganden i produktspecifikationerna eller på annat sätt.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Artikel 17

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Granskningen
  bör
  slutföras inom sex månader. Om granskningsperioden överskrider eller sannolikt kommer att överskrida sex månader ska kommissionen skriftligen informera sökanden om anledningen till dröjsmålet. | 2.   Granskningen
  ska
  slutföras inom sex månader. Om granskningsperioden överskrider eller sannolikt kommer att överskrida sex månader ska kommissionen skriftligen informera sökanden om anledningen till dröjsmålet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Granskningen
  bör
  slutföras inom sex månader. Om granskningsperioden överskrider eller sannolikt kommer att överskrida sex månader ska kommissionen skriftligen informera sökanden om anledningen till dröjsmålet.

2.   Granskningen
  ska
  slutföras inom sex månader. Om granskningsperioden överskrider eller sannolikt kommer att överskrida sex månader ska kommissionen skriftligen informera sökanden om anledningen till dröjsmålet.

Motivering

Motivering

Den tidsfrist på sex månader som fastställs i förordningen respekteras i allmänhet inte av kommissionen, och producenterna eller medlemsstaterna informeras aldrig om orsaken till förseningen (trots att denna möjlighet erbjuds i förordningen). Det bör preciseras att granskningen inte får överstiga sex månader.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Artikel 17

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med bestämmelser om att anförtro EUIPO de uppgifter som fastställs i den här artikeln. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med bestämmelser om att anförtro EUIPO de uppgifter som fastställs i den här artikeln.

Motivering

Motivering

Det bör tydligt anges att kommissionen har ansvaret för att granska ansökningarna om registrering. När det gäller immaterialrättsliga frågor kommer kommissionen att kunna förlita sig på EUIPO:s tekniska stöd. Denna fördelning av befogenheter när det gäller immateriella rättigheter måste dock tydligt definieras i lagstiftningsförslaget och inte genom delegerade akter.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Artikel 19

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 10.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med detaljerade förfaranden och tidsfrister för invändningsförfarandet, för det officiella inlämnandet av sådana synpunkter från nationella myndigheter och personer med ett berättigat intresse som inte kommer att leda till ett invändningsförfarande, samt med bestämmelser om att anförtro EUIPO de uppgifter som fastställs i den här artikeln. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

10.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med detaljerade förfaranden och tidsfrister för invändningsförfarandet, för det officiella inlämnandet av sådana synpunkter från nationella myndigheter och personer med ett berättigat intresse som inte kommer att leda till ett invändningsförfarande, samt med bestämmelser om att anförtro EUIPO de uppgifter som fastställs i den här artikeln.

Motivering

Motivering

Det bör tydligt anges att kommissionen har ansvaret för invändningsförfarandet. Vid delegering av uppgifter till EUIPO bör dessa definieras tydligt i lagstiftningsförslaget och inte i delegerade akter.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Artikel 25

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   En standardändring ska anses vara en tillfällig ändring när den gäller en tillfällig förändring av produktspecifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära och fytosanitära åtgärder eller en tillfällig ändring som är nödvändig på grund av en naturkatastrof eller svåra väderförhållanden som formellt har erkänts av de behöriga myndigheterna. | 5.   En standardändring ska anses vara en tillfällig ändring när den gäller en tillfällig förändring av produktspecifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära och fytosanitära åtgärder eller en tillfällig ändring som är nödvändig på grund av en naturkatastrof eller svåra väderförhållanden
  eller följderna av en exceptionell geopolitisk händelse
  som formellt har erkänts av de behöriga myndigheterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.   En standardändring ska anses vara en tillfällig ändring när den gäller en tillfällig förändring av produktspecifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära och fytosanitära åtgärder eller en tillfällig ändring som är nödvändig på grund av en naturkatastrof eller svåra väderförhållanden som formellt har erkänts av de behöriga myndigheterna.

5.   En standardändring ska anses vara en tillfällig ändring när den gäller en tillfällig förändring av produktspecifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära och fytosanitära åtgärder eller en tillfällig ändring som är nödvändig på grund av en naturkatastrof eller svåra väderförhållanden
  eller följderna av en exceptionell geopolitisk händelse
  som formellt har erkänts av de behöriga myndigheterna.

Motivering

Motivering

Den senaste tidens händelser visar att det vore lämpligt att ta hänsyn till geopolitiska situationer såsom krig, för att tillåta tillfälliga ändringar av produktspecifikationerna.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Artikel 25

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 8.   Om en ansökan om en unionsändring av produktspecifikationen för en registrerad geografisk beteckning även innehåller standardändringar eller tillfälliga ändringar ska kommissionen endast granska unionsändringen. Eventuella standardändringar eller tillfälliga ändringar ska betraktas som inte inlämnade. Granskningen av sådana ansökningar ska inriktas på de föreslagna unionsändringarna.
  Vid behov får kommissionen eller den berörda medlemsstaten uppmana sökanden att ändra andra delar av produktspecifikationen. | 8.   Om en ansökan om en unionsändring av produktspecifikationen för en registrerad geografisk beteckning även innehåller standardändringar eller tillfälliga ändringar ska kommissionen endast granska unionsändringen. Eventuella standardändringar eller tillfälliga ändringar ska betraktas som inte inlämnade. Granskningen av sådana ansökningar ska inriktas på de föreslagna unionsändringarna.
  Kommissionen ska också kontrollera att unionsändringen av produktspecifikationen för en geografisk beteckning inte försvagar eventuella andra befintliga geografiska beteckningar eller ursprungsbeteckningar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

8.   Om en ansökan om en unionsändring av produktspecifikationen för en registrerad geografisk beteckning även innehåller standardändringar eller tillfälliga ändringar ska kommissionen endast granska unionsändringen. Eventuella standardändringar eller tillfälliga ändringar ska betraktas som inte inlämnade. Granskningen av sådana ansökningar ska inriktas på de föreslagna unionsändringarna.
  Vid behov får kommissionen eller den berörda medlemsstaten uppmana sökanden att ändra andra delar av produktspecifikationen.

8.   Om en ansökan om en unionsändring av produktspecifikationen för en registrerad geografisk beteckning även innehåller standardändringar eller tillfälliga ändringar ska kommissionen endast granska unionsändringen. Eventuella standardändringar eller tillfälliga ändringar ska betraktas som inte inlämnade. Granskningen av sådana ansökningar ska inriktas på de föreslagna unionsändringarna.
  Kommissionen ska också kontrollera att unionsändringen av produktspecifikationen för en geografisk beteckning inte försvagar eventuella andra befintliga geografiska beteckningar eller ursprungsbeteckningar.

Motivering

Motivering

Det kan vara riskabelt att låta kommissionen begära ändringar av produktspecifikationerna som går utöver den inlämnade ansökan om ändring.

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Artikel 26

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med bestämmelser om att anförtro EUIPO de uppgifter som fastställs i punkt 5. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med bestämmelser om att anförtro EUIPO de uppgifter som fastställs i punkt 5.

Motivering

Motivering

Delegeringen av dessa uppgifter till EUIPO kan inte godtas.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

Artikel 27.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Geografiska beteckningar som är införda i unionens register över geografiska beteckningar ska skyddas mot följande: | 1.   Geografiska beteckningar som är införda i unionens register över geografiska beteckningar
  och de som skyddas av internationella avtal i unionen
  ska skyddas mot följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Geografiska beteckningar som är införda i unionens register över geografiska beteckningar ska skyddas mot följande:

1.   Geografiska beteckningar som är införda i unionens register över geografiska beteckningar
  och de som skyddas av internationella avtal i unionen
  ska skyddas mot följande:

Motivering

Motivering

Geografiska beteckningar som skyddas genom bilaterala eller multilaterala avtal bör inte automatiskt föras in i unionsregistret.

Ändringsrekommendation 22

Ändringsrekommendation 22

Artikel 27.1 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av en geografisk beteckning för produkter som inte omfattas av registreringen om produkterna är jämförbara med de produkter som är registrerade under namnet i fråga eller om användningen av ett namn innebär att det skyddade namnets anseende exploateras, försvagas, urvattnas eller skadas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av en geografisk beteckning för produkter som inte omfattas av registreringen om produkterna är jämförbara med de produkter som är registrerade under namnet i fråga eller om användningen av ett namn innebär att det skyddade namnets anseende exploateras, försvagas, urvattnas eller skadas.

| a) | Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av en geografisk beteckning för produkter som inte omfattas av registreringen om produkterna är jämförbara med de produkter som är registrerade under namnet i fråga eller om användningen av ett namn innebär att det skyddade namnets anseende exploateras, försvagas, urvattnas eller skadas
  , även när dessa produkter används som ingredienser
  . |
| --- | --- |

a)

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av en geografisk beteckning för produkter som inte omfattas av registreringen om produkterna är jämförbara med de produkter som är registrerade under namnet i fråga eller om användningen av ett namn innebär att det skyddade namnets anseende exploateras, försvagas, urvattnas eller skadas
  , även när dessa produkter används som ingredienser
  .

, även när dessa produkter används som ingredienser

Motivering

Motivering

För överensstämmelse med de nya bestämmelserna om skydd av produkter med geografiska beteckningar som används som ingredienser i artikel 28 i förslaget till förordning är det lämpligt att återinföra hänvisningen till produkter med geografiska beteckningar som används som ingredienser.

Ändringsrekommendation 23

Ändringsrekommendation 23

Artikel 27.1 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | Varje missbruk, imitation eller anspelning, även när produkternas eller tjänsternas verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts eller åtföljs av uttryck som ”stil”, ”typ”, ”metod”, ”sådan som tillverkas i”, ”imitation”, ”smak”, ”liknande” eller dylikt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

b)

Varje missbruk, imitation eller anspelning, även när produkternas eller tjänsternas verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts eller åtföljs av uttryck som ”stil”, ”typ”, ”metod”, ”sådan som tillverkas i”, ”imitation”, ”smak”, ”liknande” eller dylikt.

| b) | Varje missbruk, imitation eller anspelning
  , även då medlemsstaterna eller de offentliga myndigheterna är involverade och
  även när produkternas eller tjänsternas verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts
  , transkriberats eller translittererats
  eller åtföljs av uttryck som ”stil”, ”typ”, ”metod”, ”sådan som tillverkas i”, ”imitation”, ”smak”, ”liknande” eller dylikt
  , även när sådana produkter används som ingredienser
  . |
| --- | --- |

b)

Varje missbruk, imitation eller anspelning
  , även då medlemsstaterna eller de offentliga myndigheterna är involverade och
  även när produkternas eller tjänsternas verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts
  , transkriberats eller translittererats
  eller åtföljs av uttryck som ”stil”, ”typ”, ”metod”, ”sådan som tillverkas i”, ”imitation”, ”smak”, ”liknande” eller dylikt
  , även när sådana produkter används som ingredienser
  .

, även då medlemsstaterna eller de offentliga myndigheterna är involverade och

, transkriberats eller translittererats

, även när sådana produkter används som ingredienser

Motivering

Motivering

Skyddet måste också stärkas mot alla åtgärder som vidtas av andra medlemsstater och offentliga myndigheter, som formellt upprätthålls inom laglighetens gränser men som syftar till att utnyttja den geografiska beteckningens popularitet.

Ändringsrekommendation 24

Ändringsrekommendation 24

Artikel 27.1 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | Alla andra osanna eller vilseledande uppgifter om härkomst, ursprung, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten som anges på den inre eller yttre förpackningen, i reklammaterial, i handlingar eller i information på webbplatser gällande produkten i fråga, liksom paketering av produkten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om produktens ursprung. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

Alla andra osanna eller vilseledande uppgifter om härkomst, ursprung, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten som anges på den inre eller yttre förpackningen, i reklammaterial, i handlingar eller i information på webbplatser gällande produkten i fråga, liksom paketering av produkten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om produktens ursprung.

| c) | Alla andra osanna eller vilseledande uppgifter om härkomst, ursprung, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten som anges på den inre eller yttre förpackningen, i reklammaterial, i handlingar eller i information på webbplatser
  eller i domännamn
  gällande produkten i fråga, liksom paketering av produkten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om produktens ursprung. |
| --- | --- |

c)

Alla andra osanna eller vilseledande uppgifter om härkomst, ursprung, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten som anges på den inre eller yttre förpackningen, i reklammaterial, i handlingar eller i information på webbplatser
  eller i domännamn
  gällande produkten i fråga, liksom paketering av produkten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om produktens ursprung.

eller i domännamn

Ändringsrekommendation 25

Ändringsrekommendation 25

Artikel 27.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.
     
  Vid tillämpning av punkt 1 b ska en anspelning på en geografisk beteckning anses föreligga om en term, skylt eller annan märkning eller förpackning ger normalt upplysta konsumenter en uppfattning om att det finns ett direkt och tydligt samband med den produkt som omfattas av den registrerade geografiska beteckningen, vilket gör att det registrerade namnets anseende exploateras, försvagas, urvattnas eller skadas. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.
     
  Vid tillämpning av punkt 1 b ska en anspelning på en geografisk beteckning anses föreligga om en term, skylt eller annan märkning eller förpackning ger normalt upplysta konsumenter en uppfattning om att det finns ett direkt och tydligt samband med den produkt som omfattas av den registrerade geografiska beteckningen, vilket gör att det registrerade namnets anseende exploateras, försvagas, urvattnas eller skadas.

Motivering

Motivering

Det finns ingen definition av anspelning i EU:s nuvarande förordningar om geografiska beteckningar. Det är EU-domstolen som har gett en vid tolkning av anspelning, vilket inte återspeglas i den föreslagna artikeln. Det är bäst att överlåta åt EU-domstolen att fortsätta att bedöma frågan om anspelning från fall till fall.

Ändringsrekommendation 26

Ändringsrekommendation 26

Artikel 27.7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 7.
     
  Om en geografisk beteckning är ett sammansatt namn som innehåller en term som anses vara generisk ska användning av den termen inte anses utgöra en handling som avses i punkt 1 a eller b. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

7.
     
  Om en geografisk beteckning är ett sammansatt namn som innehåller en term som anses vara generisk ska användning av den termen inte anses utgöra en handling som avses i punkt 1 a eller b.

Motivering

Motivering

Denna bestämmelse kan utgöra ett hot mot ett antal viner med skyddad ursprungsbeteckning.

Ändringsrekommendation 27

Ändringsrekommendation 27

Ny punkt – artikel 27

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 8.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga administrativa och rättsliga åtgärder för att förebygga eller stoppa olaglig användning av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som avses i punkt 1 som produceras eller saluförs i den medlemsstaten.




  Medlemsstaterna ska i detta syfte utse de myndigheter som ska ansvara för dessa åtgärder i enlighet med förfaranden som varje enskild medlemsstat fastställer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

8.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga administrativa och rättsliga åtgärder för att förebygga eller stoppa olaglig användning av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som avses i punkt 1 som produceras eller saluförs i den medlemsstaten.

Medlemsstaterna ska i detta syfte utse de myndigheter som ska ansvara för dessa åtgärder i enlighet med förfaranden som varje enskild medlemsstat fastställer.

Motivering

Motivering

Det är viktigt att återinföra denna bestämmelse från artikel 13.3 i förordning (EU) nr 1151/2012.

Ändringsrekommendation 28

Ändringsrekommendation 28

Artikel 28.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   En geografisk beteckning som används för att syfta på en produktingrediens får inte användas i den relaterade bearbetade produktens livsmedelsbeteckning, utom i fall där en överenskommelse har nåtts med
  en producentgrupp som företräder två tredjedelar av producenterna
  . | 2.   En geografisk beteckning som används för att syfta på en produktingrediens får inte användas i den relaterade bearbetade produktens livsmedelsbeteckning, utom i fall där en överenskommelse har nåtts med
  producentgruppen, som kan fastställa minimivillkor för dess användning
  .
  Denna användning som ingrediens kan föranleda ekonomisk ersättning från det bearbetningsföretag som använder den geografiska beteckningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   En geografisk beteckning som används för att syfta på en produktingrediens får inte användas i den relaterade bearbetade produktens livsmedelsbeteckning, utom i fall där en överenskommelse har nåtts med
  en producentgrupp som företräder två tredjedelar av producenterna
  .

2.   En geografisk beteckning som används för att syfta på en produktingrediens får inte användas i den relaterade bearbetade produktens livsmedelsbeteckning, utom i fall där en överenskommelse har nåtts med
  producentgruppen, som kan fastställa minimivillkor för dess användning
  .
  Denna användning som ingrediens kan föranleda ekonomisk ersättning från det bearbetningsföretag som använder den geografiska beteckningen.

Motivering

Motivering

Det bör nämnas att producentgrupper får fastställa minimikriterier för användningen av sina produkter med geografiska beteckningar som ingrediens samt begära ekonomiskt bidrag eller ersättning för att täcka de ökade drifts- och förvaltningskostnaderna för sin normala verksamhet.

Ändringsrekommendation 29

Ändringsrekommendation 29

Artikel 28.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med ytterligare bestämmelser om användningen av geografiska beteckningar för att identifiera ingredienser i bearbetade produkter enligt punkt 1 i den här artikeln. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med ytterligare bestämmelser om användningen av geografiska beteckningar för att identifiera ingredienser i bearbetade produkter enligt punkt 1 i den här artikeln.

Motivering

Motivering

Nya bestämmelser om produkter med geografiska beteckningar som används som ingredienser bör fastställas i förordningen.

Ändringsrekommendation 30

Ändringsrekommendation 30

Artikel 29

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med ytterligare bestämmelser om hur generisk status för termer som avses i punkt 1 i den här artikeln ska fastställas. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med ytterligare bestämmelser om hur generisk status för termer som avses i punkt 1 i den här artikeln ska fastställas.

Motivering

Motivering

Eventuella ytterligare bestämmelser om generisk status bör fastställas i förordningen och inte genom delegerade akter.

Ändringsrekommendation 31

Ändringsrekommendation 31

Artikel 32.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   En producentgrupp ska inrättas på initiativ av berörda parter
  , inklusive jordbrukare, lantbruksleverantörer samt
  bearbetningsföretag
  i mellanled och i slutledet
  , såsom anges av nationella myndigheter och med hänsyn till den berörda produktens beskaffenhet. Medlemsstaterna ska kontrollera att producentgruppen verkar på ett öppet och demokratiskt sätt och att alla producenter av produkten med den geografiska beteckningen har rätt att bli medlemmar i gruppen.
  Medlemsstaterna får föreskriva att offentliga tjänstemän och andra berörda parter, såsom konsumentgrupper, detaljhandlare och leverantörer, också ska delta i producentgruppens arbete. | 1.   En producentgrupp ska inrättas på initiativ av berörda parter
  och kan bestå av producenter och/eller
  bearbetningsföretag, såsom anges av
  behöriga
  nationella myndigheter och med hänsyn till den berörda produktens beskaffenhet. Medlemsstaterna ska kontrollera att producentgruppen verkar på ett öppet och demokratiskt sätt och att alla producenter av produkten med den geografiska beteckningen har rätt att bli medlemmar i gruppen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   En producentgrupp ska inrättas på initiativ av berörda parter
  , inklusive jordbrukare, lantbruksleverantörer samt
  bearbetningsföretag
  i mellanled och i slutledet
  , såsom anges av nationella myndigheter och med hänsyn till den berörda produktens beskaffenhet. Medlemsstaterna ska kontrollera att producentgruppen verkar på ett öppet och demokratiskt sätt och att alla producenter av produkten med den geografiska beteckningen har rätt att bli medlemmar i gruppen.
  Medlemsstaterna får föreskriva att offentliga tjänstemän och andra berörda parter, såsom konsumentgrupper, detaljhandlare och leverantörer, också ska delta i producentgruppens arbete.

1.   En producentgrupp ska inrättas på initiativ av berörda parter
  och kan bestå av producenter och/eller
  bearbetningsföretag, såsom anges av
  behöriga
  nationella myndigheter och med hänsyn till den berörda produktens beskaffenhet. Medlemsstaterna ska kontrollera att producentgruppen verkar på ett öppet och demokratiskt sätt och att alla producenter av produkten med den geografiska beteckningen har rätt att bli medlemmar i gruppen.

Motivering

Motivering

De kategorier som ingår i producentgrupper varierar beroende på typ av värdekedja och mellan medlemsstater. Det är därför bättre att begränsa sig till att endast ange producenter och bearbetningsföretag. Dessutom är det svårt att förstå mervärdet av att inkludera aktörer som inte deltar i produktionsprocessen bland medlemmarna i en producentgrupp.

Ändringsrekommendation 32

Ändringsrekommendation 32

Artikel 32.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   En producentgrupp får särskilt utöva följande befogenheter och ansvar: | 2.   En producentgrupp får särskilt utöva följande befogenheter och ansvar: |
| a) | Utarbeta produktspecifikationen och sköta
  interna kontroller
  som säkerställer att produktionsleden för produkten med den geografiska beteckningen överensstämmer med specifikationen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   En producentgrupp får särskilt utöva följande befogenheter och ansvar:

2.   En producentgrupp får särskilt utöva följande befogenheter och ansvar:

a)

Utarbeta produktspecifikationen och sköta
  interna kontroller
  som säkerställer att produktionsleden för produkten med den geografiska beteckningen överensstämmer med specifikationen.

interna kontroller

| a) | Utarbeta produktspecifikationen och sköta
  den verksamhet
  som säkerställer att produktionsleden för produkten med den geografiska beteckningen överensstämmer med specifikationen. |
| --- | --- |

a)

Utarbeta produktspecifikationen och sköta
  den verksamhet
  som säkerställer att produktionsleden för produkten med den geografiska beteckningen överensstämmer med specifikationen.

den verksamhet

| b) | Vidta rättsliga åtgärder för att säkerställa skydd av den skyddade geografiska beteckningen och av immateriella rättigheter med direkt koppling till den. |
| --- | --- |

b)

Vidta rättsliga åtgärder för att säkerställa skydd av den skyddade geografiska beteckningen och av immateriella rättigheter med direkt koppling till den.

| b) | Vidta rättsliga åtgärder för att säkerställa skydd av den skyddade geografiska beteckningen och av immateriella rättigheter med direkt koppling till den. |
| --- | --- |

b)

Vidta rättsliga åtgärder för att säkerställa skydd av den skyddade geografiska beteckningen och av immateriella rättigheter med direkt koppling till den.

| c) | Besluta om hållbarhetsåtaganden, som antingen kan ingå i produktspecifikationen eller vara separata initiativ, bland annat arrangemang för att kontrollera att dessa åtaganden efterlevs och för att säkerställa att det finns tillräckligt med offentlig information om dem, främst i ett informationssystem som tillhandahålls av kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Besluta om hållbarhetsåtaganden, som antingen kan ingå i produktspecifikationen eller vara separata initiativ, bland annat arrangemang för att kontrollera att dessa åtaganden efterlevs och för att säkerställa att det finns tillräckligt med offentlig information om dem, främst i ett informationssystem som tillhandahålls av kommissionen.

| c) | Besluta om hållbarhetsåtaganden, som antingen kan ingå i produktspecifikationen eller vara separata initiativ, bland annat arrangemang för att kontrollera att dessa åtaganden efterlevs och för att säkerställa att det finns tillräckligt med offentlig information om dem, främst i ett informationssystem som tillhandahålls av kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Besluta om hållbarhetsåtaganden, som antingen kan ingå i produktspecifikationen eller vara separata initiativ, bland annat arrangemang för att kontrollera att dessa åtaganden efterlevs och för att säkerställa att det finns tillräckligt med offentlig information om dem, främst i ett informationssystem som tillhandahålls av kommissionen.

| d) | Utbyta bästa praxis och öka producenternas kunnande om hållbarhetsåtaganden enligt definitionen i artikel 12. Detta kan bland annat bestå i information om tillgängligt ekonomiskt stöd, utveckling av verktyg och handlingsplaner. |
| --- | --- |

d)

Utbyta bästa praxis och öka producenternas kunnande om hållbarhetsåtaganden enligt definitionen i artikel 12. Detta kan bland annat bestå i information om tillgängligt ekonomiskt stöd, utveckling av verktyg och handlingsplaner.

Utbyta bästa praxis och öka producenternas kunnande om hållbarhetsåtaganden enligt definitionen i artikel 12. Detta kan bland annat bestå i information om tillgängligt ekonomiskt stöd, utveckling av verktyg och handlingsplaner.

| d) | Vidta åtgärder för att få den geografiska beteckningen att fungera bättre, bland annat genom att |
| --- | --- |

d)

Vidta åtgärder för att få den geografiska beteckningen att fungera bättre, bland annat genom att

| e) | Vidta åtgärder för att få den geografiska beteckningen att fungera bättre, bland annat genom att |
| --- | --- |

e)

e)

Vidta åtgärder för att få den geografiska beteckningen att fungera bättre, bland annat genom att

| | i) | utforma, organisera och genomföra gemensamma marknadsförings- och reklamkampanjer, |
| --- | --- | --- |

i)

utforma, organisera och genomföra gemensamma marknadsförings- och reklamkampanjer,

| | i) | utforma, organisera och genomföra gemensamma marknadsförings- och reklamkampanjer, |
| --- | --- | --- |

i)

utforma, organisera och genomföra gemensamma marknadsförings- och reklamkampanjer,

| | ii) | sprida information och genomföra säljfrämjande åtgärder som syftar till att informera konsumenterna om kvaliteterna hos produkten med den geografiska beteckningen, |
| --- | --- | --- |

ii)

sprida information och genomföra säljfrämjande åtgärder som syftar till att informera konsumenterna om kvaliteterna hos produkten med den geografiska beteckningen,

| | ii) | sprida information och genomföra säljfrämjande åtgärder som syftar till att informera konsumenterna om kvaliteterna hos produkten med den geografiska beteckningen, |
| --- | --- | --- |

ii)

sprida information och genomföra säljfrämjande åtgärder som syftar till att informera konsumenterna om kvaliteterna hos produkten med den geografiska beteckningen,

| | iii) | genomföra analyser av ekonomiskt resultat, produktionens hållbarhet, näringsprofil och organoleptisk profil hos produkten med den geografiska beteckningen, |
| --- | --- | --- |

iii)

genomföra analyser av ekonomiskt resultat, produktionens hållbarhet, näringsprofil och organoleptisk profil hos produkten med den geografiska beteckningen,

| | iii) | genomföra analyser av ekonomiskt resultat, produktionens hållbarhet, näringsprofil och organoleptisk profil hos produkten med den geografiska beteckningen, |
| --- | --- | --- |

iii)

genomföra analyser av ekonomiskt resultat, produktionens hållbarhet, näringsprofil och organoleptisk profil hos produkten med den geografiska beteckningen,

| | iv) | sprida information om den geografiska beteckningen och den relevanta unionssymbolen, och |
| --- | --- | --- |

iv)

sprida information om den geografiska beteckningen och den relevanta unionssymbolen, och

| | iv) | sprida information om den geografiska beteckningen och den relevanta unionssymbolen, och |
| --- | --- | --- |

iv)

sprida information om den geografiska beteckningen och den relevanta unionssymbolen, och

| | v) | ge råd och utbildning till nuvarande och framtida producenter, bland annat om jämställdhetsintegrering och jämställdhet. |
| --- | --- | --- |

v)

ge råd och utbildning till nuvarande och framtida producenter, bland annat om jämställdhetsintegrering och jämställdhet.

| | v) | ge råd och utbildning till nuvarande och framtida producenter, bland annat om jämställdhetsintegrering och jämställdhet. |
| --- | --- | --- |

v)

ge råd och utbildning till nuvarande och framtida producenter, bland annat om jämställdhetsintegrering och jämställdhet.

| e) | Bekämpa förfalskning och misstänkt bedräglig användning på den inre marknaden av en geografisk beteckning för produkter som inte överensstämmer med produktspecifikationen, genom att övervaka användningen av den geografiska beteckningen på den inre marknaden och på marknader i tredjeländer där de geografiska beteckningarna är skyddade, inklusive på internet, samt vid behov underrätta tillsynsmyndigheter med hjälp av tillgängliga konfidentiella system. |
| --- | --- |

e)

e)

Bekämpa förfalskning och misstänkt bedräglig användning på den inre marknaden av en geografisk beteckning för produkter som inte överensstämmer med produktspecifikationen, genom att övervaka användningen av den geografiska beteckningen på den inre marknaden och på marknader i tredjeländer där de geografiska beteckningarna är skyddade, inklusive på internet, samt vid behov underrätta tillsynsmyndigheter med hjälp av tillgängliga konfidentiella system.

| f) | Bekämpa förfalskning och misstänkt bedräglig användning på den inre marknaden av en geografisk beteckning för produkter som inte överensstämmer med produktspecifikationen, genom att övervaka användningen av den geografiska beteckningen på den inre marknaden och på marknader i tredjeländer där de geografiska beteckningarna är skyddade, inklusive på internet, samt vid behov underrätta tillsynsmyndigheter med hjälp av tillgängliga konfidentiella system. |
| --- | --- |

f)

f)

Bekämpa förfalskning och misstänkt bedräglig användning på den inre marknaden av en geografisk beteckning för produkter som inte överensstämmer med produktspecifikationen, genom att övervaka användningen av den geografiska beteckningen på den inre marknaden och på marknader i tredjeländer där de geografiska beteckningarna är skyddade, inklusive på internet, samt vid behov underrätta tillsynsmyndigheter med hjälp av tillgängliga konfidentiella system.

Motivering

Motivering

Icke erkända producentgrupper har inte tillräcklig kapacitet för att utföra dessa nya uppgifter. Genom att nya befogenheter överförs till erkända producentgrupper skulle det tvärtom vara möjligt att uppmuntra de mest aktiva icke erkända grupperna att bli erkända och på så sätt förbättra sin struktur.

Ändringsrekommendation 33

Ändringsrekommendation 33

Artikel 32 – nytt led g i punkt 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | g) | Vidta åtgärder för att öka produkternas värde och vid behov ingripa för att förhindra eller motverka handlingar som skadar eller riskerar att skada produkternas anseende. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

g)

g)

Vidta åtgärder för att öka produkternas värde och vid behov ingripa för att förhindra eller motverka handlingar som skadar eller riskerar att skada produkternas anseende.

Vidta åtgärder för att öka produkternas värde och vid behov ingripa för att förhindra eller motverka handlingar som skadar eller riskerar att skada produkternas anseende.

Motivering

Motivering

Det är nödvändigt att återinföra denna bestämmelse från artikel 45.1 f i förordning (EU) nr 1151/2012 för att stärka producentgruppernas roll och befogenheter.

Ändringsrekommendation 34

Ändringsrekommendation 34

Artikel 33

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   På begäran av producentgrupper
  som uppfyller villkoren i punkt 3
  ska medlemsstaterna i enlighet med sin nationella lagstiftning utse en producentgrupp till erkänd producentgrupp för
  varje geografisk beteckning som har sitt ursprung på deras territorium och som är registrerad eller omfattas av en ansökan om registrering eller för produktnamn som kan komma att omfattas av en ansökan om registrering
  . | 1.   På begäran av producentgrupper ska medlemsstaterna i enlighet med sin nationella lagstiftning utse en producentgrupp till erkänd producentgrupp för
  en eller flera geografiska beteckningar med ursprung på deras territorium
  . |
| 2.   En producentgrupp får utses till erkänd producentgrupp på villkor att
  en förhandsöverenskommelse ingås mellan minst två tredjedelar av producenterna av produkten med den geografiska beteckningen, vilka ska stå för minst två tredjedelar av produktionen av den produkten i det geografiska område som avses i produktspecifikationen
  .
  Som ett undantag ska en myndighet som avses i artikel 8.2 och en enskild producent som avses i artikel 8.3 anses vara en erkänd producentgrupp. | 2.   En producentgrupp får utses till erkänd producentgrupp på villkor att |
| | a) | den har ett minsta antal medlemmar och/eller täcker en minsta volym eller ett minsta värde av avsättningsbar produktion, som ska fastställas av den berörda medlemsstaten, i det område där den är verksam; dessa bestämmelser utgör inget hinder för att producentgrupper som är inriktade på småskalig produktion ska erkännas, aa) den inte försvagar andra eventuella andra befintliga geografiska beteckningar eller ursprungsbeteckningar, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   På begäran av producentgrupper
  som uppfyller villkoren i punkt 3
  ska medlemsstaterna i enlighet med sin nationella lagstiftning utse en producentgrupp till erkänd producentgrupp för
  varje geografisk beteckning som har sitt ursprung på deras territorium och som är registrerad eller omfattas av en ansökan om registrering eller för produktnamn som kan komma att omfattas av en ansökan om registrering
  .

1.   På begäran av producentgrupper ska medlemsstaterna i enlighet med sin nationella lagstiftning utse en producentgrupp till erkänd producentgrupp för
  en eller flera geografiska beteckningar med ursprung på deras territorium
  .

2.   En producentgrupp får utses till erkänd producentgrupp på villkor att
  en förhandsöverenskommelse ingås mellan minst två tredjedelar av producenterna av produkten med den geografiska beteckningen, vilka ska stå för minst två tredjedelar av produktionen av den produkten i det geografiska område som avses i produktspecifikationen
  .
  Som ett undantag ska en myndighet som avses i artikel 8.2 och en enskild producent som avses i artikel 8.3 anses vara en erkänd producentgrupp.

2.   En producentgrupp får utses till erkänd producentgrupp på villkor att

a)

a)

den har ett minsta antal medlemmar och/eller täcker en minsta volym eller ett minsta värde av avsättningsbar produktion, som ska fastställas av den berörda medlemsstaten, i det område där den är verksam; dessa bestämmelser utgör inget hinder för att producentgrupper som är inriktade på småskalig produktion ska erkännas, aa) den inte försvagar andra eventuella andra befintliga geografiska beteckningar eller ursprungsbeteckningar,

den har ett minsta antal medlemmar och/eller täcker en minsta volym eller ett minsta värde av avsättningsbar produktion, som ska fastställas av den berörda medlemsstaten, i det område där den är verksam; dessa bestämmelser utgör inget hinder för att producentgrupper som är inriktade på småskalig produktion ska erkännas, aa) den inte försvagar andra eventuella andra befintliga geografiska beteckningar eller ursprungsbeteckningar,

| b) | den lägger fram tillräckliga bevis för att den kan bedriva sin verksamhet, både över tid och i fråga om effektivitet, när det gäller att tillhandahålla mänskligt, materiellt och tekniskt stöd till sina medlemmar, |
| --- | --- |

b)

b)

den lägger fram tillräckliga bevis för att den kan bedriva sin verksamhet, både över tid och i fråga om effektivitet, när det gäller att tillhandahålla mänskligt, materiellt och tekniskt stöd till sina medlemmar,

den lägger fram tillräckliga bevis för att den kan bedriva sin verksamhet, både över tid och i fråga om effektivitet, när det gäller att tillhandahålla mänskligt, materiellt och tekniskt stöd till sina medlemmar,

| c) | den utövar befogenheter och ansvarsområden i enlighet med kriterierna för en rättvis och balanserad representation av de kategorier av aktörer som deltar i produktionsprocessen, som fastställts eller kommer att fastställas av den berörda medlemsstaten, för att undvika utestängning och möjliggöra demokratisk styrning av den erkända gruppen
  . |
| --- | --- |

c)

c)

den utövar befogenheter och ansvarsområden i enlighet med kriterierna för en rättvis och balanserad representation av de kategorier av aktörer som deltar i produktionsprocessen, som fastställts eller kommer att fastställas av den berörda medlemsstaten, för att undvika utestängning och möjliggöra demokratisk styrning av den erkända gruppen
  .

den utövar befogenheter och ansvarsområden i enlighet med kriterierna för en rättvis och balanserad representation av de kategorier av aktörer som deltar i produktionsprocessen, som fastställts eller kommer att fastställas av den berörda medlemsstaten, för att undvika utestängning och möjliggöra demokratisk styrning av den erkända gruppen

3.   Utöver de befogenheter och ansvarsområden som avses i artikel 32.2 får en erkänd producentgrupp utöva följande befogenheter och ansvar:

3.   Utöver de befogenheter och ansvarsområden som avses i artikel 32.2 får en erkänd producentgrupp utöva följande befogenheter och ansvar:

| a) | Samarbeta med organ som arbetar med skydd av immateriella rättigheter och bekämpning av förfalskning och delta i nätverk för skydd av immateriella rättigheter i egenskap av rättsinnehavare av den geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

a)

Samarbeta med organ som arbetar med skydd av immateriella rättigheter och bekämpning av förfalskning och delta i nätverk för skydd av immateriella rättigheter i egenskap av rättsinnehavare av den geografiska beteckningen.

| a) | Samarbeta med organ som arbetar med skydd av immateriella rättigheter och bekämpning av förfalskning och delta i nätverk för skydd av immateriella rättigheter i egenskap av rättsinnehavare av den geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

a)

Samarbeta med organ som arbetar med skydd av immateriella rättigheter och bekämpning av förfalskning och delta i nätverk för skydd av immateriella rättigheter i egenskap av rättsinnehavare av den geografiska beteckningen.

| b) | Vidta tillsynsåtgärder, bland annat ingivande av ansökningar om åtgärder till tullmyndigheter, för att förhindra eller motverka handlingar som skadar eller riskerar att skada produkternas anseende. |
| --- | --- |

b)

Vidta tillsynsåtgärder, bland annat ingivande av ansökningar om åtgärder till tullmyndigheter, för att förhindra eller motverka handlingar som skadar eller riskerar att skada produkternas anseende.

| b) | Vidta tillsynsåtgärder, bland annat ingivande av ansökningar om åtgärder till tullmyndigheter, för att förhindra eller motverka handlingar som skadar eller riskerar att skada produkternas anseende. |
| --- | --- |

b)

Vidta tillsynsåtgärder, bland annat ingivande av ansökningar om åtgärder till tullmyndigheter, för att förhindra eller motverka handlingar som skadar eller riskerar att skada produkternas anseende.

| c) | Utfärda rekommendationer till de nationella myndigheterna om bindande regler som ska antas i enlighet med artikel 166a i förordning (EU) nr 1308/2013 för regleringen av utbudet av produkter med skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

c)

Utfärda rekommendationer till de nationella myndigheterna om bindande regler som ska antas i enlighet med artikel 166a i förordning (EU) nr 1308/2013 för regleringen av utbudet av produkter med skyddad geografisk beteckning.

| c) | Utfärda rekommendationer till de nationella myndigheterna om bindande regler som ska antas i enlighet med artikel 166a i förordning (EU) nr 1308/2013 för regleringen av utbudet av produkter med skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

c)

Utfärda rekommendationer till de nationella myndigheterna om bindande regler som ska antas i enlighet med artikel 166a i förordning (EU) nr 1308/2013 för regleringen av utbudet av produkter med skyddad geografisk beteckning.

| d) | Skydda den geografiska beteckningen i domännamnssystem på internet som ligger utanför unionens jurisdiktion genom att registrera ett individuellt varumärke, kollektivmärke eller kontrollmärke, beroende på vilket varumärkessystem det gäller, som innehåller en geografisk beteckning som en framträdande del och som är begränsat till en produkt som överensstämmer med motsvarande produktspecifikation. |
| --- | --- |

d)

Skydda den geografiska beteckningen i domännamnssystem på internet som ligger utanför unionens jurisdiktion genom att registrera ett individuellt varumärke, kollektivmärke eller kontrollmärke, beroende på vilket varumärkessystem det gäller, som innehåller en geografisk beteckning som en framträdande del och som är begränsat till en produkt som överensstämmer med motsvarande produktspecifikation.

| d) | Skydda den geografiska beteckningen i domännamnssystem på internet som ligger utanför unionens jurisdiktion genom att registrera ett individuellt varumärke, kollektivmärke eller kontrollmärke, beroende på vilket varumärkessystem det gäller, som innehåller en geografisk beteckning som en framträdande del och som är begränsat till en produkt som överensstämmer med motsvarande produktspecifikation. |
| --- | --- |

d)

Skydda den geografiska beteckningen i domännamnssystem på internet som ligger utanför unionens jurisdiktion genom att registrera ett individuellt varumärke, kollektivmärke eller kontrollmärke, beroende på vilket varumärkessystem det gäller, som innehåller en geografisk beteckning som en framträdande del och som är begränsat till en produkt som överensstämmer med motsvarande produktspecifikation.

| e) | Utarbeta standardiserade värdefördelningsklausuler i den mening som avses i artikel 172a i förordning (EU) nr 1308/2013, inbegripet marknadspremier och marknadsförluster, genom att fastställa eventuella förändringar av de relevanta marknadspriserna för de berörda produkterna eller för andra varor. |
| --- | --- |

e)

e)

Utarbeta standardiserade värdefördelningsklausuler i den mening som avses i artikel 172a i förordning (EU) nr 1308/2013, inbegripet marknadspremier och marknadsförluster, genom att fastställa eventuella förändringar av de relevanta marknadspriserna för de berörda produkterna eller för andra varor.

Utarbeta standardiserade värdefördelningsklausuler i den mening som avses i artikel 172a i förordning (EU) nr 1308/2013, inbegripet marknadspremier och marknadsförluster, genom att fastställa eventuella förändringar av de relevanta marknadspriserna för de berörda produkterna eller för andra varor.

| f) | Fastställa regler för användningen av deras produkt med geografisk beteckning som ingrediens, särskilt följande: i) Fastställa minimivillkor för användningen av deras produkt med geografisk beteckning som ingrediens. ii) Begära ekonomiskt bidrag eller ersättning från det bearbetningsföretag som använder produkten med geografisk beteckning som ingrediens. iii) Bedriva kontroll- och övervakningsverksamhet på hela EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

f)

f)

Fastställa regler för användningen av deras produkt med geografisk beteckning som ingrediens, särskilt följande: i) Fastställa minimivillkor för användningen av deras produkt med geografisk beteckning som ingrediens. ii) Begära ekonomiskt bidrag eller ersättning från det bearbetningsföretag som använder produkten med geografisk beteckning som ingrediens. iii) Bedriva kontroll- och övervakningsverksamhet på hela EU:s inre marknad.

Fastställa regler för användningen av deras produkt med geografisk beteckning som ingrediens, särskilt följande: i) Fastställa minimivillkor för användningen av deras produkt med geografisk beteckning som ingrediens. ii) Begära ekonomiskt bidrag eller ersättning från det bearbetningsföretag som använder produkten med geografisk beteckning som ingrediens. iii) Bedriva kontroll- och övervakningsverksamhet på hela EU:s inre marknad.

| g) | Rådfrågas av kommissionen inom ramen för förhandlingar om internationella handelsavtal när det gäller skyddet av sitt namn. |
| --- | --- |

g)

g)

Rådfrågas av kommissionen inom ramen för förhandlingar om internationella handelsavtal när det gäller skyddet av sitt namn.

Rådfrågas av kommissionen inom ramen för förhandlingar om internationella handelsavtal när det gäller skyddet av sitt namn.

4.   
  De befogenheter och ansvarsområden som avses i punkt 2 ska endast gälla på villkor att en förhandsöverenskommelse ingås mellan minst två tredjedelar av producenterna av produkten med den geografiska beteckningen, vilka ska stå för minst två tredjedelar av produktionen av den produkten i det geografiska område som avses i produktspecifikationen
  .

4.   Medlemsstaterna ska utföra kontroller för att säkerställa att de villkor som fastställs i punkt 2 uppfylls. Om de behöriga nationella myndigheterna upptäcker att sådana villkor inte har uppfyllts ska medlemsstaterna upphäva beslutet om erkännande av producentgruppen.

5
  .   Medlemsstaterna ska utföra kontroller för att säkerställa att de villkor som fastställs i punkt 2 uppfylls. Om de behöriga nationella myndigheterna upptäcker att sådana villkor inte har uppfyllts ska medlemsstaterna upphäva beslutet om erkännande av producentgruppen.

Motivering

Motivering

Den nuvarande formuleringen tar inte hänsyn till de olika rättsliga situationerna i medlemsstaterna. Lagstiftningsförslaget bör innehålla allmänna principer för hur en grupp med geografiska beteckningar kan erkännas av en medlemsstat, så att nationella särdrag och skillnader mellan sektorer beaktas. Slutligen är det viktigt att kriterierna för den erkända gruppens representativitet säkerställer en balans i beslutsfattandet mellan gruppens olika medlemmar.

Ändringsrekommendation 35

Ändringsrekommendation 35

Artikel 33, ny punkt 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 6.
     
  I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna, på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, besluta att de villkor som anges i punkt 1 är uppfyllda för producentgrupper som redan erkänts på nationell nivå på grundval av nationella bestämmelser som var i kraft före den dag då denna förordning träder i kraft, och att detta inte är ett hinder för en välfungerande inre marknad. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.
     
  I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna, på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, besluta att de villkor som anges i punkt 1 är uppfyllda för producentgrupper som redan erkänts på nationell nivå på grundval av nationella bestämmelser som var i kraft före den dag då denna förordning träder i kraft, och att detta inte är ett hinder för en välfungerande inre marknad.

Motivering

Motivering

I vissa medlemsstater finns det redan ett system med erkända producentgrupper.

Ändringsrekommendation 36

Ändringsrekommendation 36

Artikel 34.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Registreringsenheter för
  nationella toppdomäner som är etablerade i unionen får
  på begäran av en fysisk eller juridisk person som har ett berättigat intresse eller rättigheter återkalla ett domännamn som är registrerat
  under en sådan nationell toppdomän
  eller överföra det till den erkända producentgruppen av produkterna med den berörda geografiska beteckningen, efter ett lämpligt förfarande för alternativ tvistlösning eller domstolsförfarande, om detta domännamn har registrerats av innehavaren utan rättigheter till eller ett berättigat intresse av den geografiska beteckningen eller om det har registrerats eller används i ond tro och användningen av det strider mot artikel 27. | 1.   
  I enlighet med artikel 1 i förordning (EU) 2022/xxx ska följande skyldigheter gälla för centrala plattformstjänster som tillhandahålls eller erbjuds av grindvakter till slutanvändare som är etablerade eller belägna i unionen och för företagsanvändare, oavsett grindvakternas eller företagsanvändarnas etablerings- eller bosättningsort och oavsett vilken lag som i övrigt är tillämplig på tillhandahållandet av tjänster.


  Registreringsenheter för
  domäner ska på eget initiativ, eller
  på begäran av en fysisk eller juridisk person som har ett berättigat intresse eller rättigheter återkalla ett domännamn som är registrerat, eller överföra det till den erkända producentgruppen av produkterna med den berörda geografiska beteckningen
  eller till den medlemsstat där den berörda geografiska beteckningen har sitt ursprung
  , efter ett lämpligt förfarande för alternativ tvistlösning eller domstolsförfarande, om detta domännamn har registrerats av innehavaren utan rättigheter till eller ett berättigat intresse av den geografiska beteckningen eller om det har registrerats eller används i ond tro och användningen av det strider mot artikel 27. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Registreringsenheter för
  nationella toppdomäner som är etablerade i unionen får
  på begäran av en fysisk eller juridisk person som har ett berättigat intresse eller rättigheter återkalla ett domännamn som är registrerat
  under en sådan nationell toppdomän
  eller överföra det till den erkända producentgruppen av produkterna med den berörda geografiska beteckningen, efter ett lämpligt förfarande för alternativ tvistlösning eller domstolsförfarande, om detta domännamn har registrerats av innehavaren utan rättigheter till eller ett berättigat intresse av den geografiska beteckningen eller om det har registrerats eller används i ond tro och användningen av det strider mot artikel 27.

1.   
  I enlighet med artikel 1 i förordning (EU) 2022/xxx ska följande skyldigheter gälla för centrala plattformstjänster som tillhandahålls eller erbjuds av grindvakter till slutanvändare som är etablerade eller belägna i unionen och för företagsanvändare, oavsett grindvakternas eller företagsanvändarnas etablerings- eller bosättningsort och oavsett vilken lag som i övrigt är tillämplig på tillhandahållandet av tjänster.

Registreringsenheter för
  domäner ska på eget initiativ, eller
  på begäran av en fysisk eller juridisk person som har ett berättigat intresse eller rättigheter återkalla ett domännamn som är registrerat, eller överföra det till den erkända producentgruppen av produkterna med den berörda geografiska beteckningen
  eller till den medlemsstat där den berörda geografiska beteckningen har sitt ursprung
  , efter ett lämpligt förfarande för alternativ tvistlösning eller domstolsförfarande, om detta domännamn har registrerats av innehavaren utan rättigheter till eller ett berättigat intresse av den geografiska beteckningen eller om det har registrerats eller används i ond tro och användningen av det strider mot artikel 27.

Motivering

Motivering

Artikel 34 omfattar endast de nationella toppdomänerna i unionen. För andra domännamn än nationella toppdomäner är denna bestämmelse inte tillämplig. Det är därför lämpligt att anpassa ordalydelsen till lydelsen i rättsakten om digitala marknader.

Ändringsrekommendation 37

Ändringsrekommendation 37

Artikel 34.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Registreringsenheter
  för nationella toppdomäner som är etablerade i unionen
  ska säkerställa att det i förfaranden för alternativ tvistlösning som har inrättats för att lösa tvister som rör registrering av domännamn enligt punkt 1 erkänns att geografiska beteckningar är rättigheter som kan hindra ett domännamn från att registreras eller användas i ond tro. | 2.   Registreringsenheter ska säkerställa att det i förfaranden för alternativ tvistlösning som har inrättats för att lösa tvister som rör registrering av domännamn enligt punkt 1 erkänns att geografiska beteckningar är rättigheter som kan hindra ett domännamn från att registreras eller användas i ond tro. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Registreringsenheter
  för nationella toppdomäner som är etablerade i unionen
  ska säkerställa att det i förfaranden för alternativ tvistlösning som har inrättats för att lösa tvister som rör registrering av domännamn enligt punkt 1 erkänns att geografiska beteckningar är rättigheter som kan hindra ett domännamn från att registreras eller användas i ond tro.

2.   Registreringsenheter ska säkerställa att det i förfaranden för alternativ tvistlösning som har inrättats för att lösa tvister som rör registrering av domännamn enligt punkt 1 erkänns att geografiska beteckningar är rättigheter som kan hindra ett domännamn från att registreras eller användas i ond tro.

Ändringsrekommendation 38

Ändringsrekommendation 38

Ny artikel efter artikel 45

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1.
     
  EUIPO får delta i driften av unionens system för geografiska beteckningar genom att ge tekniskt stöd till kommissionen i de fall och på det sätt som föreskrivs i denna förordning, vilket inte får överskrida dess behörighetsområde på området för immateriella rättigheter. |
| | 2.
     
  EUIPO:s medverkan får inte leda till att förfarandena överbelastas eller tar mer tid i anspråk. |
| | 3.
     
  EUIPO får bistå kommissionen i utförandet av följande uppgifter: |
| | a) | Stöd i fråga om immaterialrättsliga aspekter vid granskningen av ansökningar i samband med förfaranden för registrering, ändring av geografiska beteckningar och invändningar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.
     
  EUIPO får delta i driften av unionens system för geografiska beteckningar genom att ge tekniskt stöd till kommissionen i de fall och på det sätt som föreskrivs i denna förordning, vilket inte får överskrida dess behörighetsområde på området för immateriella rättigheter.

2.
     
  EUIPO:s medverkan får inte leda till att förfarandena överbelastas eller tar mer tid i anspråk.

3.
     
  EUIPO får bistå kommissionen i utförandet av följande uppgifter:

a)

a)

Stöd i fråga om immaterialrättsliga aspekter vid granskningen av ansökningar i samband med förfaranden för registrering, ändring av geografiska beteckningar och invändningar.

Stöd i fråga om immaterialrättsliga aspekter vid granskningen av ansökningar i samband med förfaranden för registrering, ändring av geografiska beteckningar och invändningar.

| b) | Offentliggörande av standardändringar av en produktspecifikation. |
| --- | --- |

b)

b)

Offentliggörande av standardändringar av en produktspecifikation.

Offentliggörande av standardändringar av en produktspecifikation.

| c) | Skydd av geografiska beteckningar, inbegripet på internet. |
| --- | --- |

c)

c)

Skydd av geografiska beteckningar, inbegripet på internet.

Skydd av geografiska beteckningar, inbegripet på internet.

| d) | Drift av registret över geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

d)

d)

Drift av registret över geografiska beteckningar.

Drift av registret över geografiska beteckningar.

| e) | Inrättande och förvaltning av ett flaggningssystem som informerar de sökande om att deras geografiska beteckning som domännamn finns tillgänglig. |
| --- | --- |

e)

e)

Inrättande och förvaltning av ett flaggningssystem som informerar de sökande om att deras geografiska beteckning som domännamn finns tillgänglig.

Inrättande och förvaltning av ett flaggningssystem som informerar de sökande om att deras geografiska beteckning som domännamn finns tillgänglig.

Motivering

Motivering

Kapitel 5 i förslaget till förordning är en lämplig plats för att på ett öppet sätt klargöra och förteckna de typer av uppgifter i vilka EUIPO kan bistå kommissionen. EUIPO skulle på så sätt kunna komplettera kunnandet inom GD Jordbruk och landsbygdsutveckling med sakkunskap om immateriella rättigheter.

Ändringsrekommendation 39

Ändringsrekommendation 39

Artikel 47

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Om kommissionen
  utövar någon av de befogenheter som föreskrivs i denna förordning för att anförtro uppgifter åt EUIPO
  , ska den
  också
  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med kriterier för övervakning av utförandet av dessa uppgifter. Sådana kriterier får inbegripa följande: | 1.   Om kommissionen
  anlitar EUIPO vid utförandet av de nämnda uppgifterna
  , ska den ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med kriterier för övervakning av utförandet av dessa uppgifter. Sådana kriterier får inbegripa följande: |
| a) | I hur stor utsträckning jordbruksfaktorer har integrerats i granskningsprocessen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Om kommissionen
  utövar någon av de befogenheter som föreskrivs i denna förordning för att anförtro uppgifter åt EUIPO
  , ska den
  också
  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med kriterier för övervakning av utförandet av dessa uppgifter. Sådana kriterier får inbegripa följande:

1.   Om kommissionen
  anlitar EUIPO vid utförandet av de nämnda uppgifterna
  , ska den ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 84 för att komplettera denna förordning med kriterier för övervakning av utförandet av dessa uppgifter. Sådana kriterier får inbegripa följande:

a)

I hur stor utsträckning jordbruksfaktorer har integrerats i granskningsprocessen.

I hur stor utsträckning jordbruksfaktorer har integrerats i granskningsprocessen.

| a) | Kvaliteten på bedömningarna. |
| --- | --- |

a)

Kvaliteten på bedömningarna.

| b) | Kvaliteten på bedömningarna. |
| --- | --- |

b)

b)

Kvaliteten på bedömningarna.

| b) | Samstämmigheten i bedömningar av geografiska beteckningar från olika källor. |
| --- | --- |

b)

b)

Samstämmigheten i bedömningar av geografiska beteckningar från olika källor.

| c) | Samstämmigheten i bedömningar av geografiska beteckningar från olika källor. |
| --- | --- |

c)

c)

Samstämmigheten i bedömningar av geografiska beteckningar från olika källor.

| c) | Hur effektivt uppgifterna har utförts. |
| --- | --- |

c)

c)

Hur effektivt uppgifterna har utförts.

| d) | Hur effektivt uppgifterna har utförts. |
| --- | --- |

d)

d)

Hur effektivt uppgifterna har utförts.

| d) | Förkortad handläggningstid för granskning av ansökningar. |
| --- | --- |

d)

d)

Förkortad handläggningstid för granskning av ansökningar.

Förkortad handläggningstid för granskning av ansökningar.

| e) | Användartillfredsställelse. |
| --- | --- |

e)

Användartillfredsställelse.

| e) | Användartillfredsställelse. |
| --- | --- |

e)

Användartillfredsställelse.

2.   Senast fem år efter den första delegeringen av uppgifter till EUIPO ska kommissionen utarbeta och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten och erfarenheterna av EUIPO:s utförande av dessa uppgifter.

2.   Senast fem år efter den första delegeringen av uppgifter till EUIPO ska kommissionen utarbeta och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om resultaten och erfarenheterna av EUIPO:s utförande av dessa uppgifter.

Motivering

Motivering

EUIPO:s bidrag till utförandet av dessa uppgifter kommer att begränsas till aspekter som rör immateriella rättigheter, och dess medverkan kommer också att behöva bedömas när det gäller att förkorta handläggningstiden.

Ändringsrekommendation 40

Ändringsrekommendation 40

Artikel 48.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Följande jordbruksprodukter kan inte ha en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning: | 3.   Följande jordbruksprodukter kan inte ha en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning: |
| a) | Produkter som på grund av sin beskaffenhet inte kan handlas på den inre marknaden och som endast kan konsumeras på eller nära den plats där de framställs, t.ex. restauranger. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   Följande jordbruksprodukter kan inte ha en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning:

3.   Följande jordbruksprodukter kan inte ha en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning:

a)

a)

Produkter som på grund av sin beskaffenhet inte kan handlas på den inre marknaden och som endast kan konsumeras på eller nära den plats där de framställs, t.ex. restauranger.

Produkter som på grund av sin beskaffenhet inte kan handlas på den inre marknaden och som endast kan konsumeras på eller nära den plats där de framställs, t.ex. restauranger.

| b) | Produkter som, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 5.2, strider mot allmän ordning eller mot allmän moral och som inte får släppas ut på den inre marknaden. |
| --- | --- |

b)

b)

Produkter som, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 5.2, strider mot allmän ordning eller mot allmän moral och som inte får släppas ut på den inre marknaden.

Produkter som, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 5.2, strider mot allmän ordning eller mot allmän moral och som inte får släppas ut på den inre marknaden.

Motivering

Motivering

Eftersom den typ av produkter som skulle kunna uteslutas inte är tydligt definierad, skulle denna artikel kunna utgöra en diskriminerande bestämmelse.

Ändringsrekommendation 41

Ändringsrekommendation 41

Artikel 60

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Granskningen
  bör
  slutföras inom sex månader. Om granskningsperioden överskrider eller sannolikt kommer att överskrida sex månader ska kommissionen skriftligen informera sökanden om anledningen till dröjsmålet. | 2.   Granskningen
  ska
  slutföras inom sex månader. Om granskningsperioden överskrider eller sannolikt kommer att överskrida sex månader ska kommissionen skriftligen informera sökanden om anledningen till dröjsmålet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Granskningen
  bör
  slutföras inom sex månader. Om granskningsperioden överskrider eller sannolikt kommer att överskrida sex månader ska kommissionen skriftligen informera sökanden om anledningen till dröjsmålet.

2.   Granskningen
  ska
  slutföras inom sex månader. Om granskningsperioden överskrider eller sannolikt kommer att överskrida sex månader ska kommissionen skriftligen informera sökanden om anledningen till dröjsmålet.

Motivering

Motivering

Den tidsfrist på sex månader som fastställs i förordningen respekteras i allmänhet inte av kommissionen. Det bör preciseras att granskningen inte får överstiga sex månader.

Ändringsrekommendation 42

Ändringsrekommendation 42

Artikel 84

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna
  12.4, 14.2,
  15.6,
  17.5, 19.10,
  23.7, 25.10,
  26.6, 28.3, 29.3,
  34.3, 46.1, 46, 47.1, 48.6, 48.7, 49.4, 51.3, 55.5, 56.2, 73.10, 69.4, 70.2, 58.3, 62.10, 67.3, 68.6, 76.4, 77.1, 78.3 och 78.4 ska ges till kommissionen för en period av sju år från och med den [den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på sju år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 15.6, 23.7, 25.10, 34.3, 46.1, 46, 47.1, 48.6, 48.7, 49.4, 51.3, 55.5, 56.2, 73.10, 69.4, 70.2, 58.3, 62.10, 67.3, 68.6, 76.4, 77.1, 78.3 och 78.4 ska ges till kommissionen för en period av sju år från och med den [den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på sju år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna
  12.4, 14.2,
  15.6,
  17.5, 19.10,
  23.7, 25.10,
  26.6, 28.3, 29.3,
  34.3, 46.1, 46, 47.1, 48.6, 48.7, 49.4, 51.3, 55.5, 56.2, 73.10, 69.4, 70.2, 58.3, 62.10, 67.3, 68.6, 76.4, 77.1, 78.3 och 78.4 ska ges till kommissionen för en period av sju år från och med den [den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på sju år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 15.6, 23.7, 25.10, 34.3, 46.1, 46, 47.1, 48.6, 48.7, 49.4, 51.3, 55.5, 56.2, 73.10, 69.4, 70.2, 58.3, 62.10, 67.3, 68.6, 76.4, 77.1, 78.3 och 78.4 ska ges till kommissionen för en period av sju år från och med den [den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på sju år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Motivering

Motivering

Texten skulle ge kommissionen stor frihet att göra ändringar i politiken för geografiska beteckningar genom delegerade akter. Detta kan inte godtas eftersom de viktigaste frågorna måste fastställas i förordningen och i medbeslutandeförfarandet.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag och uppmanar Europaparlamentet och rådet att ta hänsyn till de betydande förbättringar av systemet för geografiska beteckningar som infördes genom den nyligen genomförda översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag och uppmanar Europaparlamentet och rådet att ta hänsyn till de betydande förbättringar av systemet för geografiska beteckningar som infördes genom den nyligen genomförda översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 2. | Geografiska beteckningar är ett grundläggande inslag i landsbygdsutvecklingspolitiken som påverkar regionernas ekonomiska och sociala verksamhet. |
| --- | --- |

2.

Geografiska beteckningar är ett grundläggande inslag i landsbygdsutvecklingspolitiken som påverkar regionernas ekonomiska och sociala verksamhet.

| 3. | I detta sammanhang är det beklagligt att man i förslaget till förordning har flyttat hänvisningen till förverkligandet av landsbygdsutvecklingspolitikens mål till skälen, medan det tidigare hänvisades till detta i artikel 1 i förordningen. |
| --- | --- |

3.

I detta sammanhang är det beklagligt att man i förslaget till förordning har flyttat hänvisningen till förverkligandet av landsbygdsutvecklingspolitikens mål till skälen, medan det tidigare hänvisades till detta i artikel 1 i förordningen.

| 4. | ReK stöder att en enda uppsättning förfaranderegler för alla sektorer inrättas i syfte att säkerställa konsekvens och göra systemet för geografiska beteckningar mer begripligt, och rekommenderar att inga ytterligare åtgärder vidtas i syfte att bevara varje sektors särdrag. |
| --- | --- |

4.

ReK stöder att en enda uppsättning förfaranderegler för alla sektorer inrättas i syfte att säkerställa konsekvens och göra systemet för geografiska beteckningar mer begripligt, och rekommenderar att inga ytterligare åtgärder vidtas i syfte att bevara varje sektors särdrag.

| 5. | Det är positivt att man lägger till möjligheten för regionala eller lokala offentliga organ att bistå vid utarbetandet av ansökan och förfarandet för registrering av geografiska beteckningar, eftersom detta formaliserar regionernas bidrag till förberedelserna inför och de preliminära stegen i registreringsförfarandet för geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

5.

Det är positivt att man lägger till möjligheten för regionala eller lokala offentliga organ att bistå vid utarbetandet av ansökan och förfarandet för registrering av geografiska beteckningar, eftersom detta formaliserar regionernas bidrag till förberedelserna inför och de preliminära stegen i registreringsförfarandet för geografiska beteckningar.

| 6. | Geografiska beteckningar bör inte bara betraktas som immateriella rättigheter, utan är också verktyg för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

6.

Geografiska beteckningar bör inte bara betraktas som immateriella rättigheter, utan är också verktyg för landsbygdsutveckling.

| 7. | Därför bör GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, med stöd av sin sakkunskap på sitt ansvarsområde, även i fortsättningen ha hand om bedömningen av ansökningar om registrering, invändningar och upphävande av geografiska beteckningar samt ändringar av produktspecifikationerna. |
| --- | --- |

7.

Därför bör GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, med stöd av sin sakkunskap på sitt ansvarsområde, även i fortsättningen ha hand om bedömningen av ansökningar om registrering, invändningar och upphävande av geografiska beteckningar samt ändringar av produktspecifikationerna.

| 8. | Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) skulle tack vare sin tekniska sakkunskap om immateriella rättigheter och sina resurser kunna involveras i driften av EU:s system för geografiska beteckningar genom att ge tekniskt stöd till kommissionen i fall som rör immaterialrättsliga aspekter och på ett sätt som tydligt definieras i lagstiftningsförslaget och inte genom delegerade akter. |
| --- | --- |

8.

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) skulle tack vare sin tekniska sakkunskap om immateriella rättigheter och sina resurser kunna involveras i driften av EU:s system för geografiska beteckningar genom att ge tekniskt stöd till kommissionen i fall som rör immaterialrättsliga aspekter och på ett sätt som tydligt definieras i lagstiftningsförslaget och inte genom delegerade akter.

| 9. | EUIPO:s deltagande i förfaranden för registrering, ändring av produktspecifikationer och invändningar måste begränsas till dess behörighetsområde när det gäller immateriella rättigheter och får inte leda till att förfarandena överbelastas eller tar mer tid i anspråk. |
| --- | --- |

9.

EUIPO:s deltagande i förfaranden för registrering, ändring av produktspecifikationer och invändningar måste begränsas till dess behörighetsområde när det gäller immateriella rättigheter och får inte leda till att förfarandena överbelastas eller tar mer tid i anspråk.

| 10. | Enligt revisionsrättens rapport (2) har EUIPO:s ingripande dock inte förkortat handläggningstiden. |
| --- | --- |

10.

Enligt revisionsrättens rapport (2

| 11. | Det är viktigt att fastställa tydliga tidsfrister och påskynda förfarandena för att ändra produktspecifikationer, eftersom de i hög grad påverkar genomförandet av justeringar av produktionsprocessen. |
| --- | --- |

11.

Det är viktigt att fastställa tydliga tidsfrister och påskynda förfarandena för att ändra produktspecifikationer, eftersom de i hög grad påverkar genomförandet av justeringar av produktionsprocessen.

| 12. | ReK noterar också att EUIPO har utvecklat verklig sakkunskap på området geografiska beteckningar och förfogar över mycket effektiva verktyg som skulle kunna vara ytterst användbara för att övervaka och främja geografiska beteckningar och bekämpa bedrägerier. |
| --- | --- |

12.

ReK noterar också att EUIPO har utvecklat verklig sakkunskap på området geografiska beteckningar och förfogar över mycket effektiva verktyg som skulle kunna vara ytterst användbara för att övervaka och främja geografiska beteckningar och bekämpa bedrägerier.

| 13. | ReK rekommenderar att en översyn görs av denna partiella överföring av befogenheter inom två år och mot bakgrund av att EUIPO fullt ut tar över registreringen av geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter, för att se om det behövs några ändringar av förordningen. |
| --- | --- |

13.

ReK rekommenderar att en översyn görs av denna partiella överföring av befogenheter inom två år och mot bakgrund av att EUIPO fullt ut tar över registreringen av geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter, för att se om det behövs några ändringar av förordningen.

| 14. | Med tanke på de geografiska beteckningarnas territoriella dimension är det önskvärt att Europeiska regionkommittén deltar i utvärderingssystemet. |
| --- | --- |

14.

Med tanke på de geografiska beteckningarnas territoriella dimension är det önskvärt att Europeiska regionkommittén deltar i utvärderingssystemet.

| 15. | ReK erkänner de geografiska beteckningarnas bidrag till miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet, genom deras nära koppling till ursprungsterritoriet, samt till diversifierade och balanserade kostvanor. |
| --- | --- |

15.

ReK erkänner de geografiska beteckningarnas bidrag till miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet, genom deras nära koppling till ursprungsterritoriet, samt till diversifierade och balanserade kostvanor.

| 16. | Kommittén stöder införandet av frivilliga hållbarhetsåtaganden i bestämmelserna för geografiska beteckningar. Dessa bör definieras närmare i förordningen, så att producentgrupper ges möjlighet att anpassa hållbarhetsstandarderna till sina territorier. |
| --- | --- |

16.

Kommittén stöder införandet av frivilliga hållbarhetsåtaganden i bestämmelserna för geografiska beteckningar. Dessa bör definieras närmare i förordningen, så att producentgrupper ges möjlighet att anpassa hållbarhetsstandarderna till sina territorier.

| 17. | Kommissionens ambition att uppmuntra producenter av produkter med geografiska beteckningar att samarbeta effektivt inom producentgrupper och att ge dessa grupper större befogenheter är välkommen, eftersom en stark kollektiv styrning står i centrum för systemet för geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

17.

Kommissionens ambition att uppmuntra producenter av produkter med geografiska beteckningar att samarbeta effektivt inom producentgrupper och att ge dessa grupper större befogenheter är välkommen, eftersom en stark kollektiv styrning står i centrum för systemet för geografiska beteckningar.

| 18. | Det är beklagligt att kommissionens förslag, såsom det formulerats genom att föreskriva två nivåer av representativitet, skapar stor förvirring när det gäller de olika producentgrupperna, deras befogenheter och ansvarsområden. Vi anser att den nuvarande formuleringen inte tar hänsyn till de olika rättsliga situationerna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

Det är beklagligt att kommissionens förslag, såsom det formulerats genom att föreskriva två nivåer av representativitet, skapar stor förvirring när det gäller de olika producentgrupperna, deras befogenheter och ansvarsområden. Vi anser att den nuvarande formuleringen inte tar hänsyn till de olika rättsliga situationerna i medlemsstaterna.

| 19. | Det stärka skyddet av geografiska beteckningar är lovvärt, särskilt när det gäller skydd på internet och vid försäljning på onlineplattformar samt skydd mot registrering och användning av geografiska beteckningar i ond tro i domännamnssystemet. |
| --- | --- |

19.

Det stärka skyddet av geografiska beteckningar är lovvärt, särskilt när det gäller skydd på internet och vid försäljning på onlineplattformar samt skydd mot registrering och användning av geografiska beteckningar i ond tro i domännamnssystemet.

| 20. | ReK ställer sig bakom förtydligandena om produkter med geografiska beteckningar som används som ingredienser. |
| --- | --- |

20.

ReK ställer sig bakom förtydligandena om produkter med geografiska beteckningar som används som ingredienser.

| 21. | Med tanke på att geografiska beteckningar står för ett försäljningsvärde på 74,76 miljarder euro och 15,5 % av EU:s totala export av jordbruksbaserade livsmedel, är det tillrådligt att de fortsätter att skyddas i handelsavtal. |
| --- | --- |

21.

Med tanke på att geografiska beteckningar står för ett försäljningsvärde på 74,76 miljarder euro och 15,5 % av EU:s totala export av jordbruksbaserade livsmedel, är det tillrådligt att de fortsätter att skyddas i handelsavtal.

| 22. | Eftersom små och medelstora geografiska beteckningar står för 48 % av det totala antalet geografiska beteckningar i EU, men endast för 0,5 % av det totala försäljningsvärdet för geografiska beteckningar (3), förespråkar ReK ett lämpligt stöd för att göra det möjligt för producenterna att bära produktionskostnaderna och på så sätt undvika att certifieringen upphör. |
| --- | --- |

22.

Eftersom små och medelstora geografiska beteckningar står för 48 % av det totala antalet geografiska beteckningar i EU, men endast för 0,5 % av det totala försäljningsvärdet för geografiska beteckningar (3

| 23. | Inom ramen för de frivilliga kvalitetsbegreppen kan det vara lämpligt att behålla möjligheten att återinföra termen ”produkt från öjordbruk” och att överväga att införa en hänvisning till ”mjölk, ost och kött från betande djur” för produkter där det garanteras att djuren till mer än 80 % livnär sig på foder från betesmark under betessäsongen. |
| --- | --- |

23.

Inom ramen för de frivilliga kvalitetsbegreppen kan det vara lämpligt att behålla möjligheten att återinföra termen ”produkt från öjordbruk” och att överväga att införa en hänvisning till ”mjölk, ost och kött från betande djur” för produkter där det garanteras att djuren till mer än 80 % livnär sig på foder från betesmark under betessäsongen.

| 24. | ReK rekommenderar att genomförandet av det frivilliga kvalitetsbegreppet ”produkt från bergsområde” påskyndas, och påminner medlemsstaterna om de möjligheter som denna term erbjuder och uppmanar dem att övervaka dess genomförande. |
| --- | --- |

24.

ReK rekommenderar att genomförandet av det frivilliga kvalitetsbegreppet ”produkt från bergsområde” påskyndas, och påminner medlemsstaterna om de möjligheter som denna term erbjuder och uppmanar dem att övervaka dess genomförande.

| 25. | De geografiska beteckningarna kan också vara en nyckelfaktor för att kunna bli upptagen på Unescos världsarvslista (4). För att stärka landsbygdsområdena vill ReK se synergieffekter mellan dessa två system som gör det möjligt för kulturarvet att tillföra mervärde till jordbrukets värdekedjor och därmed till hela ekonomin i området. |
| --- | --- |

25.

De geografiska beteckningarna kan också vara en nyckelfaktor för att kunna bli upptagen på Unescos världsarvslista (4

Bryssel den 30 november 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska regionkommittén, Soldi, R. (2018), ”Sustainable public procurement of food”, https://op.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/b1b7d65b-5334-11e8-be1d-01aa75ed71a1.

1

(2)  Särskild rapport nr 06/2022: Immateriella rättigheter i EU: Skyddet är inte helt vattentätt.

2

(3)  Europeiska kommissionen (februari 2021), ”Study on economic value of EU quality schemes, geographical indications (GIs) and traditional specialities guaranteed (TSGs)”.

3

(4)  Europeiska regionkommittén (mars 2022), ”How can local and regional authorities use World Heritage agricultural landscapes as a tool for enhancing the economic and social sustainability of rural areas? Case studies and recommendations for successful knowledge transfer”.

4

---

| 2.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 79/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 79/99

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Nästa generation av egna medel för EU:s budget

(2023/C 79/12)

| Föredragande: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR–PES), ledamot, departementsfullmäktige, Finistère |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Nästa generation av egna medel för EU:s budget
  COM(2021) 566 final
  Förslag till rådets beslut om ändring av beslut (EU, Euratom) 2020/2053 om systemet för Europeiska unionens egna medel
  COM(2021) 570 final
  Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027
  COM(2021) 569 final |

Föredragande:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR–PES), ledamot, departementsfullmäktige, Finistère

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Nästa generation av egna medel för EU:s budget

COM(2021) 566 final

Förslag till rådets beslut om ändring av beslut (EU, Euratom) 2020/2053 om systemet för Europeiska unionens egna medel

COM(2021) 570 final

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027

COM(2021) 569 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till rådets beslut om ändring av beslut (EU, Euratom) 2020/2053 om systemet för Europeiska unionens egna medel

COM(2021) 570 final

Ändringsrekommendation 1

Skäl 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| EU:s utsläppshandelssystem, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (*), är en central del av unionens klimatpolitik. Med tanke på den nära kopplingen mellan handeln med utsläppsrätter och unionens klimatpolitiska mål
  är
  det lämpligt att anslå en andel av de berörda intäkterna till unionens budget. | EU:s utsläppshandelssystem, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (*), är en central del av unionens klimatpolitik. Med tanke på den nära kopplingen mellan handeln med utsläppsrätter och unionens klimatpolitiska mål
  samt koldioxidutsläppens gränsöverskridande karaktär kan
  det
  vara
  lämpligt att
  överväga att
  anslå en andel av de berörda intäkterna till unionens budget
  , på följande strikta villkor: 1) att det inte inverkar negativt på de nationella myndigheternas finansiella kapacitet att uppfylla målen i den gröna given
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EU:s utsläppshandelssystem, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (*), är en central del av unionens klimatpolitik. Med tanke på den nära kopplingen mellan handeln med utsläppsrätter och unionens klimatpolitiska mål
  är
  det lämpligt att anslå en andel av de berörda intäkterna till unionens budget.

EU:s utsläppshandelssystem, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (*), är en central del av unionens klimatpolitik. Med tanke på den nära kopplingen mellan handeln med utsläppsrätter och unionens klimatpolitiska mål
  samt koldioxidutsläppens gränsöverskridande karaktär kan
  det
  vara
  lämpligt att
  överväga att
  anslå en andel av de berörda intäkterna till unionens budget
  , på följande strikta villkor: 1) att det inte inverkar negativt på de nationella myndigheternas finansiella kapacitet att uppfylla målen i den gröna given
  .

Motivering

Att flytta över intäkter från utsläppshandelssystemet från medlemsstaterna till EU-nivån skulle, på grund av de minskade intäkterna, kunna minska medlemsstaternas kapacitet att investera i klimatåtgärder.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att undvika alltför regressiva effekter på bidragen från utsläppshandeln bör ett högsta bidrag fastställas för stödberättigade medlemsstater. För perioden 2023–2027 är medlemsstaterna stödberättigade om bruttonationalinkomsten per capita, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen i unionen för
  2020
  , understiger 90 % av EU-genomsnittet. För perioden 2028–2030 bör bruttonationalinkomsten per capita för
  2025
  användas. Det högsta bidraget bör fastställas genom att medlemsstaternas andelar av de totala egna medlen från handeln med utsläppsrätter jämförs med dessa medlemsstaters andelar av unionens bruttonationalinkomst. Ett lägsta bidrag bör fastställas för alla medlemsstater om deras andel av det totala beloppet av de egna medel som är baserade på EU:s utsläppshandelssystem understiger 75 % av deras andel av unionens bruttonationalinkomst. | För att undvika alltför regressiva effekter på bidragen från utsläppshandeln bör ett högsta bidrag fastställas för stödberättigade medlemsstater. För perioden 2023–2027 är medlemsstaterna stödberättigade om bruttonationalinkomsten per capita, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen i unionen för
  perioden 2018–2020
  , understiger 90 % av EU-genomsnittet. För perioden 2028–2030 bör bruttonationalinkomsten per capita för
  perioden 2023–2025
  användas. Det högsta bidraget bör fastställas genom att medlemsstaternas andelar av de totala egna medlen från handeln med utsläppsrätter jämförs med dessa medlemsstaters andelar av unionens bruttonationalinkomst. Ett lägsta bidrag bör fastställas för alla medlemsstater om deras andel av det totala beloppet av de egna medel som är baserade på EU:s utsläppshandelssystem understiger 75 % av deras andel av unionens bruttonationalinkomst. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att undvika alltför regressiva effekter på bidragen från utsläppshandeln bör ett högsta bidrag fastställas för stödberättigade medlemsstater. För perioden 2023–2027 är medlemsstaterna stödberättigade om bruttonationalinkomsten per capita, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen i unionen för
  2020
  , understiger 90 % av EU-genomsnittet. För perioden 2028–2030 bör bruttonationalinkomsten per capita för
  2025
  användas. Det högsta bidraget bör fastställas genom att medlemsstaternas andelar av de totala egna medlen från handeln med utsläppsrätter jämförs med dessa medlemsstaters andelar av unionens bruttonationalinkomst. Ett lägsta bidrag bör fastställas för alla medlemsstater om deras andel av det totala beloppet av de egna medel som är baserade på EU:s utsläppshandelssystem understiger 75 % av deras andel av unionens bruttonationalinkomst.

För att undvika alltför regressiva effekter på bidragen från utsläppshandeln bör ett högsta bidrag fastställas för stödberättigade medlemsstater. För perioden 2023–2027 är medlemsstaterna stödberättigade om bruttonationalinkomsten per capita, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen i unionen för
  perioden 2018–2020
  , understiger 90 % av EU-genomsnittet. För perioden 2028–2030 bör bruttonationalinkomsten per capita för
  perioden 2023–2025
  användas. Det högsta bidraget bör fastställas genom att medlemsstaternas andelar av de totala egna medlen från handeln med utsläppsrätter jämförs med dessa medlemsstaters andelar av unionens bruttonationalinkomst. Ett lägsta bidrag bör fastställas för alla medlemsstater om deras andel av det totala beloppet av de egna medel som är baserade på EU:s utsläppshandelssystem understiger 75 % av deras andel av unionens bruttonationalinkomst.

Motivering

Inom sammanhållningspolitiken används vanligtvis BNI-uppgifter för i genomsnitt tre år för att klassificera regioner och medlemsstater som mer utvecklade, mindre utvecklade eller i en övergångsfas. Vi föreslår att denna metod används för att beräkna den rabattmekanism som tillämpas på egna medel baserade på EU:s utsläppshandelssystem.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] 15 inrättas en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som ska komplettera EU:s utsläppshandelssystem och säkerställa att unionens klimatpolitik är ändamålsenlig. Med tanke på den nära kopplingen mellan mekanismen för koldioxidjustering vid gränserna och unionens klimatpolitik bör en del av intäkterna från försäljningen av utsläppsrätter överföras till unionens budget som ett eget medel. | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] 15 inrättas en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som ska komplettera EU:s utsläppshandelssystem och säkerställa att unionens klimatpolitik är ändamålsenlig. Med tanke på den nära kopplingen mellan mekanismen för koldioxidjustering vid gränserna och unionens klimatpolitik
  samt koldioxidutsläppens och de industriella värdekedjornas gränsöverskridande karaktär
  bör en del av intäkterna från försäljningen av utsläppsrätter överföras till unionens budget som ett eget medel. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] 15 inrättas en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som ska komplettera EU:s utsläppshandelssystem och säkerställa att unionens klimatpolitik är ändamålsenlig. Med tanke på den nära kopplingen mellan mekanismen för koldioxidjustering vid gränserna och unionens klimatpolitik bör en del av intäkterna från försäljningen av utsläppsrätter överföras till unionens budget som ett eget medel.

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] 15 inrättas en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som ska komplettera EU:s utsläppshandelssystem och säkerställa att unionens klimatpolitik är ändamålsenlig. Med tanke på den nära kopplingen mellan mekanismen för koldioxidjustering vid gränserna och unionens klimatpolitik
  samt koldioxidutsläppens och de industriella värdekedjornas gränsöverskridande karaktär
  bör en del av intäkterna från försäljningen av utsläppsrätter överföras till unionens budget som ett eget medel.

Motivering

Koldioxidutsläppens och de industriella värdekedjornas gränsöverskridande karaktär gör det svårt att hänföra intäkterna från CBAM till enskilda medlemsstater, och detta utgör ett starkt argument för att fördela intäkterna på EU-nivå.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I oktober 2021 nådde Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20-gruppens inkluderande regelverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster en överenskommelse om att deltagande marknadsjurisdiktioner skulle tilldelas 25 % av resterande vinster från stora multinationella företag över lönsamhetströskeln på 10 % (OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1). De egna medlen bör bestå i att tillämpa en enhetlig uttagssats på de multinationella företagens andel av resterande vinster, som omfördelas till medlemsstaterna [i enlighet med direktivet om genomförande av det övergripande avtalet om omfördelning av beskattningsrätten]. | I oktober 2021 nådde Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20-gruppens inkluderande regelverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster en överenskommelse om att deltagande marknadsjurisdiktioner skulle tilldelas 25 % av resterande vinster från stora multinationella företag över lönsamhetströskeln på 10 % (OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1). De egna medlen bör bestå i att tillämpa en enhetlig uttagssats på de multinationella företagens andel av resterande vinster, som omfördelas till medlemsstaterna [i enlighet med
  den multilaterala konventionens ikraftträdande och
  direktivet om genomförande av det övergripande avtalet om omfördelning av beskattningsrätten]. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I oktober 2021 nådde Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20-gruppens inkluderande regelverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster en överenskommelse om att deltagande marknadsjurisdiktioner skulle tilldelas 25 % av resterande vinster från stora multinationella företag över lönsamhetströskeln på 10 % (OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1). De egna medlen bör bestå i att tillämpa en enhetlig uttagssats på de multinationella företagens andel av resterande vinster, som omfördelas till medlemsstaterna [i enlighet med direktivet om genomförande av det övergripande avtalet om omfördelning av beskattningsrätten].

I oktober 2021 nådde Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20-gruppens inkluderande regelverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster en överenskommelse om att deltagande marknadsjurisdiktioner skulle tilldelas 25 % av resterande vinster från stora multinationella företag över lönsamhetströskeln på 10 % (OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1). De egna medlen bör bestå i att tillämpa en enhetlig uttagssats på de multinationella företagens andel av resterande vinster, som omfördelas till medlemsstaterna [i enlighet med
  den multilaterala konventionens ikraftträdande och
  direktivet om genomförande av det övergripande avtalet om omfördelning av beskattningsrätten].

Motivering

Man bör specificera att inrättandet av dessa nya egna medel är beroende av att den multilaterala konvention som syftar till att genomföra pelare 1 i OECD:s och G20:s avtal ingås.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 1

Ändra led 1 d

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2a).   Genom undantag från punkt 1 e ska följande gälla till och med räkenskapsåret 2030: | 2a).   Genom undantag från punkt 1 e ska följande gälla till och med räkenskapsåret 2030: |
| (a) | Om en medlemsstats andel av det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e understiger 75 % av dess andel av unionens bruttonationalinkomst, ska medlemsstaten tillhandahålla ett belopp som motsvarar 75 % av den bruttonationalinkomsten, multiplicerat med det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2a).   Genom undantag från punkt 1 e ska följande gälla till och med räkenskapsåret 2030:

2a).   Genom undantag från punkt 1 e ska följande gälla till och med räkenskapsåret 2030:

(a)

Om en medlemsstats andel av det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e understiger 75 % av dess andel av unionens bruttonationalinkomst, ska medlemsstaten tillhandahålla ett belopp som motsvarar 75 % av den bruttonationalinkomsten, multiplicerat med det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e.

| (a) | Om en medlemsstats andel av det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e understiger 75 % av dess andel av unionens bruttonationalinkomst, ska medlemsstaten tillhandahålla ett belopp som motsvarar 75 % av den bruttonationalinkomsten, multiplicerat med det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e. |
| --- | --- |

(a)

Om en medlemsstats andel av det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e understiger 75 % av dess andel av unionens bruttonationalinkomst, ska medlemsstaten tillhandahålla ett belopp som motsvarar 75 % av den bruttonationalinkomsten, multiplicerat med det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e.

| (b) | En medlemsstats andel av det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e får inte överstiga 150 % av den medlemsstatens andel av unionens bruttonationalinkomst för medlemsstater med en bruttonationalinkomst per capita som understiger 90 % av unionens genomsnitt, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen för
  2020
  , för perioden 2023–2027 och på grundval av beloppen för
  2025
  , för perioden 2028–2030. |
| --- | --- |

(b)

En medlemsstats andel av det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e får inte överstiga 150 % av den medlemsstatens andel av unionens bruttonationalinkomst för medlemsstater med en bruttonationalinkomst per capita som understiger 90 % av unionens genomsnitt, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen för
  2020
  , för perioden 2023–2027 och på grundval av beloppen för
  2025
  , för perioden 2028–2030.

2020

2025

| (b) | En medlemsstats andel av det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e får inte överstiga 150 % av den medlemsstatens andel av unionens bruttonationalinkomst för medlemsstater med en bruttonationalinkomst per capita som understiger 90 % av unionens genomsnitt, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen för
  2018–2020
  , för perioden 2023–2027 och på grundval av beloppen för
  2023–2025
  , för perioden 2028–2030. |
| --- | --- |

(b)

En medlemsstats andel av det totala inkomstbelopp som följer av tillämpningen av punkt 1 e får inte överstiga 150 % av den medlemsstatens andel av unionens bruttonationalinkomst för medlemsstater med en bruttonationalinkomst per capita som understiger 90 % av unionens genomsnitt, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen för
  2018–2020
  , för perioden 2023–2027 och på grundval av beloppen för
  2023–2025
  , för perioden 2028–2030.

2018–2020

2023–2025

Motivering

Motivering

Inom sammanhållningspolitiken används vanligtvis BNI-uppgifter för i genomsnitt tre år för att klassificera regioner och medlemsstater som mer utvecklade, mindre utvecklade eller i en övergångsfas. Vi föreslår att denna metod används för att beräkna den rabattmekanism som tillämpas på egna medel baserade på EU:s utsläppshandelssystem.

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027

COM(2021) 569 final

COM(2021) 569 final

Ändringsrekommendation 6

Ändringsrekommendation 6

Skäl 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Införandet av utsläppshandel inom EU för byggnads- och vägtransportsektorerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG 14 kan på kort sikt få sociala konsekvenser. För att hantera detta inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] 15 en social klimatfond som ska finansieras genom unionens allmänna budget under den fleråriga budgetramen. Taket för åtagandebemyndiganden under rubrik 3 ”Naturresurser och miljö” och taket för betalningsbemyndiganden bör därför anpassas för åren 2025, 2026 och 2027. | Införandet av utsläppshandel inom EU för byggnads- och vägtransportsektorerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG 14 kan på kort sikt få sociala konsekvenser. För att hantera detta inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] 15 en social klimatfond som ska finansieras genom unionens allmänna budget under den fleråriga budgetramen. Taket för åtagandebemyndiganden under rubrik 3 ”Naturresurser och miljö” och taket för betalningsbemyndiganden bör därför anpassas för åren
  2024,
  2025, 2026 och 2027. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Införandet av utsläppshandel inom EU för byggnads- och vägtransportsektorerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG 14 kan på kort sikt få sociala konsekvenser. För att hantera detta inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] 15 en social klimatfond som ska finansieras genom unionens allmänna budget under den fleråriga budgetramen. Taket för åtagandebemyndiganden under rubrik 3 ”Naturresurser och miljö” och taket för betalningsbemyndiganden bör därför anpassas för åren 2025, 2026 och 2027.

14

15

Införandet av utsläppshandel inom EU för byggnads- och vägtransportsektorerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG 14 kan på kort sikt få sociala konsekvenser. För att hantera detta inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] 15 en social klimatfond som ska finansieras genom unionens allmänna budget under den fleråriga budgetramen. Taket för åtagandebemyndiganden under rubrik 3 ”Naturresurser och miljö” och taket för betalningsbemyndiganden bör därför anpassas för åren
  2024,
  2025, 2026 och 2027.

14

15

2024,

Motivering

Motivering

Den sociala klimatfonden bör införas ett år tidigare än utvidgningen av utsläppshandelssystemet till transport- och byggnadssektorerna för att ge utsatta hushåll, mikroföretag och små företag samt mobilitetsanvändare tillräckligt med tid att anpassa sig.

Ändringsrekommendation 7

Ändringsrekommendation 7

Nytt skäl efter skäl 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Det är lämpligt att införa en automatisk ”justering för koldioxidprisfluktuationer” av utgiftstaket för rubrik 3 för att möjliggöra årliga ökningar av anslagen till den sociala klimatfonden i händelse av högre koldioxidpriser inom mobilitets- och byggnadssektorerna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Det är lämpligt att införa en automatisk ”justering för koldioxidprisfluktuationer” av utgiftstaket för rubrik 3 för att möjliggöra årliga ökningar av anslagen till den sociala klimatfonden i händelse av högre koldioxidpriser inom mobilitets- och byggnadssektorerna.

Det är lämpligt att införa en automatisk ”justering för koldioxidprisfluktuationer” av utgiftstaket för rubrik 3 för att möjliggöra årliga ökningar av anslagen till den sociala klimatfonden i händelse av högre koldioxidpriser inom mobilitets- och byggnadssektorerna.

Motivering

Motivering

Man måste se till att den sociala klimatfondens budget förstärks om koldioxidpriset i de sektorer som omfattas av det nya utsläppshandelssystemet är högre än kommissionens ursprungliga beräkningar.

Ändringsrekommendation 8

Ändringsrekommendation 8

Artikel 1, nytt led 3, där artikel 4b införs

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Följande artikel ska införas som artikel 4b:






  ”Artikel 4b




  Prisjusteringsmekanism för koldioxid





  1.
     
  Från och med 2024, efter det att de preliminära redovisningarna för år n-1 har överlämnats i enlighet med artikel 245.3 i budgetförordningen, ska utgiftstaket för åtagandebemyndiganden under rubrik 3 och taket för betalningsbemyndiganden justeras upp för innevarande år om koldioxidpriset i de sektorer som omfattas av det nya utsläppshandelssystemet är högre än kommissionens ursprungliga beräkningar.






  2.
     
  Den årliga justeringen ska beräknas på grundval av det genomsnittliga koldioxidpriset i EU-27 år - 1 inom ramen för det nya utsläppshandelssystemet.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Följande artikel ska införas som artikel 4b:

Följande artikel ska införas som artikel 4b:

”Artikel 4b

Prisjusteringsmekanism för koldioxid

1.
     
  Från och med 2024, efter det att de preliminära redovisningarna för år n-1 har överlämnats i enlighet med artikel 245.3 i budgetförordningen, ska utgiftstaket för åtagandebemyndiganden under rubrik 3 och taket för betalningsbemyndiganden justeras upp för innevarande år om koldioxidpriset i de sektorer som omfattas av det nya utsläppshandelssystemet är högre än kommissionens ursprungliga beräkningar.

2.
     
  Den årliga justeringen ska beräknas på grundval av det genomsnittliga koldioxidpriset i EU-27 år - 1 inom ramen för det nya utsläppshandelssystemet.”

Motivering

Motivering

Man måste se till att den sociala klimatfondens budget förstärks om koldioxidpriset i de sektorer som omfattas av det nya utsläppshandelssystemet är högre än kommissionens ursprungliga beräkningar.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) noterar kommissionens förslag om att införa tre nya egna medel för EU:s budget, men är fortfarande djupt oroad över bristen på trovärdig konsekvensbedömning vad gäller de kostnader dessa åtgärder innebär för EU:s företag och konsumenter. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) noterar kommissionens förslag om att införa tre nya egna medel för EU:s budget, men är fortfarande djupt oroad över bristen på trovärdig konsekvensbedömning vad gäller de kostnader dessa åtgärder innebär för EU:s företag och konsumenter.

| 2. | Kommittén betonar behovet av att skapa nya medel inte bara för att betala tillbaka skulden för NextGenerationEU, utan också för att på ett varaktigt sätt öka EU-budgetens finansiella autonomi och minska incitamenten för medlemsstaterna att förvänta sig ett ”rättvist återflöde”. De egna medlen bör utformas på så vis att de är hållbara för medlemsstaternas budgetar. |
| --- | --- |

2.

Kommittén betonar behovet av att skapa nya medel inte bara för att betala tillbaka skulden för NextGenerationEU, utan också för att på ett varaktigt sätt öka EU-budgetens finansiella autonomi och minska incitamenten för medlemsstaterna att förvänta sig ett ”rättvist återflöde”. De egna medlen bör utformas på så vis att de är hållbara för medlemsstaternas budgetar.

| 3. | ReK konstaterar att de första egna medlen baserade på förpackningsavfall, som infördes den 1 januari 2021, inte är öronmärkta för att investeras direkt i återanvändning och återvinning av plastavfall. Vi efterlyser ökade EU-ambitioner för att minska användningen av plast, samt för plaståtervinning. |
| --- | --- |

3.

ReK konstaterar att de första egna medlen baserade på förpackningsavfall, som infördes den 1 januari 2021, inte är öronmärkta för att investeras direkt i återanvändning och återvinning av plastavfall. Vi efterlyser ökade EU-ambitioner för att minska användningen av plast, samt för plaståtervinning.

| 4. | ReK noterar att den första korgen med nya egna medel 2023, som kommer att införas i enlighet med den färdplan som fastställdes i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2021, kommer att sända ett positivt budskap till investerarna på finansmarknaderna och kreditvärderingsinstituten. Kommittén påminner om att tillräckliga intäkter från nya egna medel är avgörande för att återbetalningen av NextGenerationEU-skulden ska kunna garanteras utan att EU-programmen äventyras i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

4.

ReK noterar att den första korgen med nya egna medel 2023, som kommer att införas i enlighet med den färdplan som fastställdes i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2021, kommer att sända ett positivt budskap till investerarna på finansmarknaderna och kreditvärderingsinstituten. Kommittén påminner om att tillräckliga intäkter från nya egna medel är avgörande för att återbetalningen av NextGenerationEU-skulden ska kunna garanteras utan att EU-programmen äventyras i nästa fleråriga budgetram.

En gränsjusteringsmekanism för koldioxid

En gränsjusteringsmekanism för koldioxid

| 5. | Kommittén ställer sig bakom förslaget om att inrätta en gränsjusteringsmekanism för koldioxid (CBAM) för att stimulera globala klimatåtgärder. CBAM bör integreras i en bredare industristrategi för omställningar i EU. |
| --- | --- |

5.

Kommittén ställer sig bakom förslaget om att inrätta en gränsjusteringsmekanism för koldioxid (CBAM) för att stimulera globala klimatåtgärder. CBAM bör integreras i en bredare industristrategi för omställningar i EU.

| 6. | ReK påpekar att inkomsterna från koldioxidmarknaden och från en koldioxidavgift vid gränserna kan minska med tiden i takt med att den europeiska ekonomin fasar ut fossila bränslen och andra tredjeländer gradvis inför liknande mekanismer för koldioxidprissättning. |
| --- | --- |

6.

ReK påpekar att inkomsterna från koldioxidmarknaden och från en koldioxidavgift vid gränserna kan minska med tiden i takt med att den europeiska ekonomin fasar ut fossila bränslen och andra tredjeländer gradvis inför liknande mekanismer för koldioxidprissättning.

| 7. | Vi inser att mekanismen är ett användbart verktyg för EU för att bidra till att minska koldioxidutsläppen globalt, men den väcker ett antal farhågor, såsom mekanismens oförutsebara inverkan på EU:s marknader, inbegripet de små och medelstora företagen och jordbruket. Kommissionen måste stärka övervakningen och öka rapporteringen till parlamentet och rådet om genomförandet av mekanismen och dess inverkan på marknaderna. |
| --- | --- |

7.

Vi inser att mekanismen är ett användbart verktyg för EU för att bidra till att minska koldioxidutsläppen globalt, men den väcker ett antal farhågor, såsom mekanismens oförutsebara inverkan på EU:s marknader, inbegripet de små och medelstora företagen och jordbruket. Kommissionen måste stärka övervakningen och öka rapporteringen till parlamentet och rådet om genomförandet av mekanismen och dess inverkan på marknaderna.

| 8. | Kommittén betonar att gratis utsläppsrätter (1) gradvis bör avskaffas för sektorer som omfattas av CBAM och ersättas av auktionering av alla utsläppsrätter för att säkerställa förenlighet med WTO:s regler på lång sikt. |
| --- | --- |

8.

Kommittén betonar att gratis utsläppsrätter (1

Nya egna medel baserade på EU:s utsläppshandelssystem

Nya egna medel baserade på EU:s utsläppshandelssystem

| 9. | ReK ställer sig bakom förslaget att skapa nya egna medel baserade på EU:s reformerade utsläppshandelssystem. Den gränsöverskridande karaktären hos koldioxidutsläpp, som är förknippade med negativa externa effekter som inte är begränsade till de länder som släpper ut dem, talar starkt för att intäkterna från auktionering av utsläppsrätter bör fördelas på EU-nivå. Detta får inte inverka negativt på medlemsstaternas förmåga att finansiera sina nationella klimatförändringsprogram. |
| --- | --- |

9.

ReK ställer sig bakom förslaget att skapa nya egna medel baserade på EU:s reformerade utsläppshandelssystem. Den gränsöverskridande karaktären hos koldioxidutsläpp, som är förknippade med negativa externa effekter som inte är begränsade till de länder som släpper ut dem, talar starkt för att intäkterna från auktionering av utsläppsrätter bör fördelas på EU-nivå. Detta får inte inverka negativt på medlemsstaternas förmåga att finansiera sina nationella klimatförändringsprogram.

| 10. | Det är mycket viktigt att mildra de negativa sociala och territoriella effekterna av att utsläppshandelssystemet utvidgas till byggnads- och transportsektorerna. ReK menar att kommissionens förslag om att inrätta en social klimatfond som ska finansieras med ett belopp motsvarande 25 % av intäkterna från det nya utsläppshandelssystemet skulle vara helt otillräckligt för att kompensera för den enorma omfattningen av renovering av bostäder och elektrifiering av vägtransporterna. ReK betonar vikten av att de lokala och regionala myndigheterna deltar fullt ut i förvaltningen av resurser från utsläppshandelssystemet och i förvaltningen av den sociala klimatfonden. ReK rekommenderar att den sociala klimatfonden integreras i förordningen om gemensamma bestämmelser för sammanhållningspolitiken för att förenkla förvaltningen av den i praktiken för förvaltningsmyndigheter och stödmottagare. Man bör prioritera att se till att befintliga investerings- och sammanhållningsverktyg fungerar bättre och snabbare i stället för att inrätta nya fonder som överlappar befintliga mekanismer och mål med andra regler och med risk för att de nuvarande reglerna för stödberättigande med avseende på energikällor kringgås. |
| --- | --- |

10.

Det är mycket viktigt att mildra de negativa sociala och territoriella effekterna av att utsläppshandelssystemet utvidgas till byggnads- och transportsektorerna. ReK menar att kommissionens förslag om att inrätta en social klimatfond som ska finansieras med ett belopp motsvarande 25 % av intäkterna från det nya utsläppshandelssystemet skulle vara helt otillräckligt för att kompensera för den enorma omfattningen av renovering av bostäder och elektrifiering av vägtransporterna. ReK betonar vikten av att de lokala och regionala myndigheterna deltar fullt ut i förvaltningen av resurser från utsläppshandelssystemet och i förvaltningen av den sociala klimatfonden. ReK rekommenderar att den sociala klimatfonden integreras i förordningen om gemensamma bestämmelser för sammanhållningspolitiken för att förenkla förvaltningen av den i praktiken för förvaltningsmyndigheter och stödmottagare. Man bör prioritera att se till att befintliga investerings- och sammanhållningsverktyg fungerar bättre och snabbare i stället för att inrätta nya fonder som överlappar befintliga mekanismer och mål med andra regler och med risk för att de nuvarande reglerna för stödberättigande med avseende på energikällor kringgås.

| 11. | För att CBAM ska kunna hantera tekniska, lagstiftningsmässiga och marknadsrelaterade förändringar bör mekanismen vara dynamisk, och dess sektoriella omfattning och utsläppstäckning bör ses över regelbundet, med beaktande av mekanismens lokala och regionala inverkan. Kommittén är beredd att bidra till bedömningen av mekanismens territoriella konsekvenser. |
| --- | --- |

11.

För att CBAM ska kunna hantera tekniska, lagstiftningsmässiga och marknadsrelaterade förändringar bör mekanismen vara dynamisk, och dess sektoriella omfattning och utsläppstäckning bör ses över regelbundet, med beaktande av mekanismens lokala och regionala inverkan. Kommittén är beredd att bidra till bedömningen av mekanismens territoriella konsekvenser.

| 12. | Kommittén stöder tanken om att finansiera den sociala klimatfonden genom egna medel i stället för att öronmärka intäkter från det nya utsläppshandelssystemet i form av inkomster avsatta för särskilda ändamål. ReK konstaterar att en mekanism för öronmärkning skulle göra det svårt att planera långsiktigt eftersom det inte går att förutse hur stora de årliga beloppen blir och att de varierar mycket. |
| --- | --- |

12.

Kommittén stöder tanken om att finansiera den sociala klimatfonden genom egna medel i stället för att öronmärka intäkter från det nya utsläppshandelssystemet i form av inkomster avsatta för särskilda ändamål. ReK konstaterar att en mekanism för öronmärkning skulle göra det svårt att planera långsiktigt eftersom det inte går att förutse hur stora de årliga beloppen blir och att de varierar mycket.

| 13. | Egna medel baserade på EU:s utsläppshandelssystem kommer att utgöra 71 % av de totala intäkterna från denna första korg av nya egna medel. Att bibehålla egna medel baserade på EU:s utsläppshandelssystem är därför avgörande för paketets trovärdighet. |
| --- | --- |

13.

Egna medel baserade på EU:s utsläppshandelssystem kommer att utgöra 71 % av de totala intäkterna från denna första korg av nya egna medel. Att bibehålla egna medel baserade på EU:s utsläppshandelssystem är därför avgörande för paketets trovärdighet.

| 14. | Kommittén är dock oroad över att den sociala klimatfonden eventuellt inte kommer att få tillräckliga resurser om koldioxidpriserna blir mycket höga. ReK stöder tanken (2) om att skapa en automatisk ”justering för koldioxidprisfluktuationer” för att stärka den sociala klimatfondens årliga budget i händelse av högre koldioxidpriser inom de sektorer som omfattas av det nya utsläppshandelssystemet. |
| --- | --- |

14.

Kommittén är dock oroad över att den sociala klimatfonden eventuellt inte kommer att få tillräckliga resurser om koldioxidpriserna blir mycket höga. ReK stöder tanken (2

| 15. | Kommittén anser att den sociala klimatfonden bör införas 2024, ett år innan utsläppshandelssystemet för vägtransport- och byggnadssektorerna införs, för att ge utsatta hushåll, mikroföretag och små företag samt mobilitetsanvändare tillräckligt med tid att anpassa sig, och att mobilitetsfattigdom särskilt bör beaktas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

15.

Kommittén anser att den sociala klimatfonden bör införas 2024, ett år innan utsläppshandelssystemet för vägtransport- och byggnadssektorerna införs, för att ge utsatta hushåll, mikroföretag och små företag samt mobilitetsanvändare tillräckligt med tid att anpassa sig, och att mobilitetsfattigdom särskilt bör beaktas i detta sammanhang.

Egna medel baserade på OECD:s/G20:s avtal inom ramen för pelare 1

Egna medel baserade på OECD:s/G20:s avtal inom ramen för pelare 1

| 16. | ReK välkomnar kommissionens förslag om att skapa nya egna medel baserade på pelare 1 i OECD:s och G20:s internationella skatteavtal. Kommittén konstaterar dock att inrättandet av dessa nya egna medel är beroende av att arbetet med OECD:s och G20:s multilaterala konvention slutförs på ett framgångsrikt sätt under 2022. |
| --- | --- |

16.

ReK välkomnar kommissionens förslag om att skapa nya egna medel baserade på pelare 1 i OECD:s och G20:s internationella skatteavtal. Kommittén konstaterar dock att inrättandet av dessa nya egna medel är beroende av att arbetet med OECD:s och G20:s multilaterala konvention slutförs på ett framgångsrikt sätt under 2022.

| 17. | ReK uppmanar eftertryckligen kommissionen att förbereda sig för den händelse att stora jurisdiktioner, särskilt Förenta staterna, inte ratificerar avtalet. Kommittén anser att EU i ett sådant fall bör gå vidare och föreslå en EU-skatt på digitala tjänster som skulle fungera som en tillfällig lösning tills en mer global lösning för beskattning av stora multinationella företag har fastställts. |
| --- | --- |

17.

ReK uppmanar eftertryckligen kommissionen att förbereda sig för den händelse att stora jurisdiktioner, särskilt Förenta staterna, inte ratificerar avtalet. Kommittén anser att EU i ett sådant fall bör gå vidare och föreslå en EU-skatt på digitala tjänster som skulle fungera som en tillfällig lösning tills en mer global lösning för beskattning av stora multinationella företag har fastställts.

| 18. | I OECD/G20-avtalet om global beskattning från 2021 förutsåg man att det förberedande arbetet med den multilaterala konventionen skulle slutföras i början av 2022. Genomförandetakten har bromsats upp eftersom OECD ännu inte har färdigställt texten i den multilaterala konventionen. Vi är oroade över att en politisk förändring till följd av mellanårsvalen i USA kan komma att äventyra USA:s möjlighet att underteckna och ratificera den multilaterala konventionen. |
| --- | --- |

18.

I OECD/G20-avtalet om global beskattning från 2021 förutsåg man att det förberedande arbetet med den multilaterala konventionen skulle slutföras i början av 2022. Genomförandetakten har bromsats upp eftersom OECD ännu inte har färdigställt texten i den multilaterala konventionen. Vi är oroade över att en politisk förändring till följd av mellanårsvalen i USA kan komma att äventyra USA:s möjlighet att underteckna och ratificera den multilaterala konventionen.

Andra möjliga egna medel

Andra möjliga egna medel

| 19. | ReK påpekar att de tre nya egna medel som föreslås sammantaget kommer att generera upp till 17 miljarder euro per år mellan 2026 och 2030 enligt kommissionens beräkningar. Detta belopp kommer inte att räcka för att både betala tillbaka skulden för NextGenerationEU (15 miljarder euro/år) och finansiera den sociala klimatfonden (9,7 miljarder euro/år). Kommittén framhåller därför att ytterligare nya egna medel kommer att behövas. Vi understryker vikten av territoriella konsekvensbedömningar och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till detta när den lägger fram förslag om nya egna medel. |
| --- | --- |

19.

ReK påpekar att de tre nya egna medel som föreslås sammantaget kommer att generera upp till 17 miljarder euro per år mellan 2026 och 2030 enligt kommissionens beräkningar. Detta belopp kommer inte att räcka för att både betala tillbaka skulden för NextGenerationEU (15 miljarder euro/år) och finansiera den sociala klimatfonden (9,7 miljarder euro/år). Kommittén framhåller därför att ytterligare nya egna medel kommer att behövas. Vi understryker vikten av territoriella konsekvensbedömningar och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till detta när den lägger fram förslag om nya egna medel.

| 20. | Kommittén oroas av kommissionens förslag om att medlemsstaterna skulle kunna omfördela outnyttjade medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna eller den gemensamma jordbrukspolitiken till REPowerEU-planen, eftersom det innebär en risk för att sammanhållningen i EU undergrävs. ReK framhåller återigen att ny politik bör finansieras med nya finansiella medel. |
| --- | --- |

20.

Kommittén oroas av kommissionens förslag om att medlemsstaterna skulle kunna omfördela outnyttjade medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna eller den gemensamma jordbrukspolitiken till REPowerEU-planen, eftersom det innebär en risk för att sammanhållningen i EU undergrävs. ReK framhåller återigen att ny politik bör finansieras med nya finansiella medel.

| 21. | Den framtida reformen av EU:s budgetsystem förutsätter att EU har egna medel som stöder en rättvis omställning till konkurrenskraftiga cirkulära ekonomier. Kommittén uppmanar kommissionen att överväga stiftelsen Ex’Tax Projects förslag om skatteväxling från beskattning av arbete till beskattning av föroreningar och resursanvändning, i enlighet med den europeiska gröna given. En sådan skatteväxling bygger på tillämpning av principen om att förorenaren betalar och principerna om att göra det lönsamt att arbeta och att ingen ska lämnas på efterkälken. Genom att sådana principer tillämpas skulle skattepolitiken anpassas till målen i bland annat den europeiska gröna given och handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Den framtida reformen av EU:s budgetsystem förutsätter att EU har egna medel som stöder en rättvis omställning till konkurrenskraftiga cirkulära ekonomier. Kommittén uppmanar kommissionen att överväga stiftelsen Ex’Tax Projects förslag om skatteväxling från beskattning av arbete till beskattning av föroreningar och resursanvändning, i enlighet med den europeiska gröna given. En sådan skatteväxling bygger på tillämpning av principen om att förorenaren betalar och principerna om att göra det lönsamt att arbeta och att ingen ska lämnas på efterkälken. Genom att sådana principer tillämpas skulle skattepolitiken anpassas till målen i bland annat den europeiska gröna given och handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| 22. | ReK uppmanar eftertryckligen kommissionen att utan dröjsmål ta fram förslag till nya egna medel. Tanken om att skapa egna medel kopplade till stora företag, med utgångspunkt i förslaget om ramen för inkomstbeskattning för företag i Europa (Befit), som planeras för 2023, är mycket lovande. Enligt vissa studier skulle genomförandet av OECD/G20-avtalet kunna leda till en ökning av bolagsskatteintäkterna i Europa med mer än 80 miljarder euro/år (3). |
| --- | --- |

22.

ReK uppmanar eftertryckligen kommissionen att utan dröjsmål ta fram förslag till nya egna medel. Tanken om att skapa egna medel kopplade till stora företag, med utgångspunkt i förslaget om ramen för inkomstbeskattning för företag i Europa (Befit), som planeras för 2023, är mycket lovande. Enligt vissa studier skulle genomförandet av OECD/G20-avtalet kunna leda till en ökning av bolagsskatteintäkterna i Europa med mer än 80 miljarder euro/år (3

| 23. | Kommissionen har för avsikt att inrätta en ”RebuildUkraine-facilitet”, som ska fungera som det viktigaste rättsliga instrumentet för EU:s stöd till återuppbyggnaden av Ukraina. Nya uppgifter kräver nya finansieringskällor. Därför välkomnar vi kommissionens besked om att de ytterligare finansieringsbehov som har uppkommit på grund av kriget går långt utöver de medel som finns tillgängliga i den nuvarande fleråriga budgetramen, samt om att nya finansieringskällor kommer att behöva identifieras. |
| --- | --- |

23.

Kommissionen har för avsikt att inrätta en ”RebuildUkraine-facilitet”, som ska fungera som det viktigaste rättsliga instrumentet för EU:s stöd till återuppbyggnaden av Ukraina. Nya uppgifter kräver nya finansieringskällor. Därför välkomnar vi kommissionens besked om att de ytterligare finansieringsbehov som har uppkommit på grund av kriget går långt utöver de medel som finns tillgängliga i den nuvarande fleråriga budgetramen, samt om att nya finansieringskällor kommer att behöva identifieras.

| 24. | Kommittén välkomnar eftertryckligen att kommissionen har bifogat subsidiaritetstabeller till förslaget om ett nytt system för handel med utsläppsrätter och förslaget till förordning om inrättande av en gränsjusteringsmekanism för koldioxid. Det resonemang som förs i fråga om förslagens europeiska mervärde och införandet av åtgärder som härrör från EU:s befogenheter på området klimatförändringar enligt artiklarna 191–193 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är i samklang med ReK:s egen bedömning av förslagens fullständiga förenlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

24.

Kommittén välkomnar eftertryckligen att kommissionen har bifogat subsidiaritetstabeller till förslaget om ett nytt system för handel med utsläppsrätter och förslaget till förordning om inrättande av en gränsjusteringsmekanism för koldioxid. Det resonemang som förs i fråga om förslagens europeiska mervärde och införandet av åtgärder som härrör från EU:s befogenheter på området klimatförändringar enligt artiklarna 191–193 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är i samklang med ReK:s egen bedömning av förslagens fullständiga förenlighet med subsidiaritetsprincipen.

Bryssel den 30 november 2022.

Vasco ALVES CORDEIRO

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Enligt EU:s utsläppshandelssystem måste företagen förvärva utsläppsrätter som täcker deras koldioxidutsläpp. Gratis tilldelning fastställs som en övergångsmetod för tilldelning av utsläppsrätter i motsats till standardmetoden (auktionering). Utsläppsrätter som tilldelas gratis utgör dock fortfarande mer än 40 % av det totala antalet tillgängliga utsläppsrätter.

1

(2)  Utkast till yttrande från budgetutskottet om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en social klimatfond (COM(2021) 568 final – C9–0324/2021 – 2021/206 (COD)), 9.2.2022.

2

(3)  Barake, Mona et al. 2021, ”Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates”, Europeiska observatoriet för skattefrågor, kommentar nr 2, oktober 2021.

3

---