# Europeiska unionens C 47/7 fe

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 47 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången7 februari 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 47

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången7 februari 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 4–7 juli 2022ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 4–7 juli 2022ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 5 juli 2022 |
| 2023/C 47/01 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om kvinnofattigdom i Europa (2021/2170(INI)) | 2 |
| 2023/C 47/02 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om strategin för regionen Indiska oceanen och Stillahavsområdet på området för handel och investeringar (2021/2200(INI)) | 15 |
| 2023/C 47/03 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om det framtida handels- och investeringssamarbetet mellan EU och Indien (2021/2177(INI)) | 23 |
| 2023/C 47/04 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om gemensamma europeiska åtgärder för omsorg (2021/2253(INI)) | 30 |
| 2023/C 47/05 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om psykisk hälsa i det digitala arbetslivet (2021/2098(INI)) | 63 |
| 2023/C 47/06 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om bankunionen – årsrapport 2021 (2021/2184(INI)) | 75 |
| | Onsdagen, 6 juli 2022 |
| 2023/C 47/07 | Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om kommissionens rapport för 2021 om Bosnien och Hercegovina (2021/2245(INI)) | 87 |
| 2023/C 47/08 | Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om kommissionens rapport för 2021 om Serbien (2021/2249(INI)) | 102 |
| 2023/C 47/09 | Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om kommissionens rapport för 2021 om Kosovo (2021/2246(INI)) | 118 |
| 2023/C 47/10 | Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om EU och försvaret av multilateralismen (2020/2114(INI)) | 130 |
| 2023/C 47/11 | Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om livsmedelstrygghet i utvecklingsländerna (2021/2208(INI)) | 149 |
| 2023/C 47/12 | Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om EU:s handlingsplan för den sociala ekonomin (2021/2179(INI)) | 171 |
| 2023/C 47/13 | Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om intersektionell diskriminering i Europeiska unionen: den socioekonomiska situationen för kvinnor med härkomst i Afrika, Mellanöstern, Latinamerika och Asien (2021/2243(INI)) | 184 |
| 2023/C 47/14 | Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om nationella veton för att underminera den globala skatteuppgörelsen (2022/2734(RSP)) | 198 |
| | Torsdagen, 7 juli 2022 |
| 2023/C 47/15 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om gripandet av kardinal Zen och förvaltarna av 612 Humanitarian Relief Fund i Hongkong (2022/2751(RSP)) | 202 |
| 2023/C 47/16 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om situationen för försvarare av urbefolkningar och miljöförsvarare i Brasilien, inbegripet morden på Dom Philips och Bruno Pereira (2022/2752(RSP)) | 205 |
| 2023/C 47/17 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om situationen i det autonoma området Gorno-Badachsjan i Tadzjikistan (2022/2753(RSP)) | 209 |
| 2023/C 47/18 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2021 (2021/2203(INI)) | 213 |
| 2023/C 47/19 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2020 (2021/2235(INI)) | 225 |
| 2023/C 47/20 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2020 (2021/2234(INI)) | 236 |
| 2023/C 47/21 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om bättre lagstiftning med gemensamma krafter (2021/2166(INI)) | 250 |
| 2023/C 47/22 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om beslutet från Förenta staternas högsta domstol att upphäva aborträtten i USA och behovet att skydda aborträtten och kvinnors hälsa i EU (2022/2742(RSP)) | 268 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 5 juli 2022 |
| 2023/C 47/23 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om Europaparlamentets rekommendation till rådet och kommissionen om förhandlingarna om ett samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol) (2022/2025(INI)) | 273 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 5 juli 2022

2023/C 47/01

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om kvinnofattigdom i Europa (2021/2170(INI))

2

2023/C 47/02

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om strategin för regionen Indiska oceanen och Stillahavsområdet på området för handel och investeringar (2021/2200(INI))

15

2023/C 47/03

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om det framtida handels- och investeringssamarbetet mellan EU och Indien (2021/2177(INI))

23

2023/C 47/04

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om gemensamma europeiska åtgärder för omsorg (2021/2253(INI))

30

2023/C 47/05

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om psykisk hälsa i det digitala arbetslivet (2021/2098(INI))

63

2023/C 47/06

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om bankunionen – årsrapport 2021 (2021/2184(INI))

75

Onsdagen, 6 juli 2022

2023/C 47/07

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om kommissionens rapport för 2021 om Bosnien och Hercegovina (2021/2245(INI))

87

2023/C 47/08

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om kommissionens rapport för 2021 om Serbien (2021/2249(INI))

102

2023/C 47/09

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om kommissionens rapport för 2021 om Kosovo (2021/2246(INI))

118

2023/C 47/10

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om EU och försvaret av multilateralismen (2020/2114(INI))

130

2023/C 47/11

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om livsmedelstrygghet i utvecklingsländerna (2021/2208(INI))

149

2023/C 47/12

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om EU:s handlingsplan för den sociala ekonomin (2021/2179(INI))

171

2023/C 47/13

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om intersektionell diskriminering i Europeiska unionen: den socioekonomiska situationen för kvinnor med härkomst i Afrika, Mellanöstern, Latinamerika och Asien (2021/2243(INI))

184

2023/C 47/14

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om nationella veton för att underminera den globala skatteuppgörelsen (2022/2734(RSP))

198

Torsdagen, 7 juli 2022

2023/C 47/15

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om gripandet av kardinal Zen och förvaltarna av 612 Humanitarian Relief Fund i Hongkong (2022/2751(RSP))

202

2023/C 47/16

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om situationen för försvarare av urbefolkningar och miljöförsvarare i Brasilien, inbegripet morden på Dom Philips och Bruno Pereira (2022/2752(RSP))

205

2023/C 47/17

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om situationen i det autonoma området Gorno-Badachsjan i Tadzjikistan (2022/2753(RSP))

209

2023/C 47/18

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2021 (2021/2203(INI))

213

2023/C 47/19

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2020 (2021/2235(INI))

225

2023/C 47/20

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2020 (2021/2234(INI))

236

2023/C 47/21

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om bättre lagstiftning med gemensamma krafter (2021/2166(INI))

250

2023/C 47/22

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om beslutet från Förenta staternas högsta domstol att upphäva aborträtten i USA och behovet att skydda aborträtten och kvinnors hälsa i EU (2022/2742(RSP))

268

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 5 juli 2022

2023/C 47/23

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om Europaparlamentets rekommendation till rådet och kommissionen om förhandlingarna om ett samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol) (2022/2025(INI))

273

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 6 juli 2022 |
| 2023/C 47/24 | Europaparlamentets beslut av den 6 juli 2022 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning med avseende på artikel 216 om utskottssammanträden (2022/2069(REG)) | 283 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen, 6 juli 2022

2023/C 47/24

Europaparlamentets beslut av den 6 juli 2022 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning med avseende på artikel 216 om utskottssammanträden (2022/2069(REG))

283

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 5 juli 2022 |
| 2023/C 47/25 | P9_TA(2022)0269Rättsakten om digitala tjänster ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring av direktiv 2000/31/EG (förordningen om digitala tjänster) | 285 |
| 2023/C 47/26 | P9_TA(2022)0270Rättsakten om digitala marknader ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 och (EU) 2020/1828 (Förordningen om digitala marknader) | 288 |
| 2023/C 47/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till rådets beslut om Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE)) | 289 |
| 2023/C 47/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE)) | 292 |
| 2023/C 47/29 | P9_TA(2022)0273Tillfälliga handelsliberaliseringsåtgärder för Moldavien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillfälliga handelsliberaliseringsåtgärder som kompletterar handelsmedgivanden tillämpliga på moldaviska produkter enligt associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om tillfälliga handelsliberaliseringsåtgärder som kompletterar handelsmedgivanden tillämpliga på produkter från republiken Moldavien enligt associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan | 293 |
| | Onsdagen, 6 juli 2022 |
| 2023/C 47/30 | P9_TA(2022)0282Rysslands invasion av Ukraina: krisåtgärder inom fiskeri- och vattenbrukssektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mildra konsekvenserna för fiskeverksamheten av Rysslands militära aggression mot Ukraina och för att begränsa effekterna på leveranskedjan för fiskeri- och vattenbruksprodukter av de marknadsstörningar som orsakas av den militära aggressionen (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mildra konsekvenserna för fiskeverksamheten av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och för att begränsa effekterna på leveranskedjan för fiskeri- och vattenbruksprodukter av de marknadsstörningar som orsakas av det anfallskriget | 294 |
| | Torsdagen, 7 juli 2022 |
| 2023/C 47/31 | P9_TA(2022)0294Rysslands invasion av Ukraina: Tillfälliga åtgärder rörande förarhandlingar som Ukraina utfärdat ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda och tillfälliga åtgärder, med anledning av Rysslands invasion av Ukraina, med avseende på förarhandlingar som utfärdats av Ukraina i enlighet med landets lagstiftning (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om särskilda och tillfälliga åtgärder, med anledning av Rysslands invasion av Ukraina, med avseende på förarhandlingar som utfärdats av Ukraina i enlighet med landets lagstiftning | 295 |
| 2023/C 47/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2022 om utkastet till rådets beslut om angivande av överträdelse av unionens restriktiva åtgärder som ett område av brottslighet som uppfyller kriterierna i artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE)) | 296 |
| 2023/C 47/33 | P9_TA(2022)0296Exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina | 297 |
| 2023/C 47/34 | Europaparlamentets ändringar antagna den 7 juli 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om säkerställande av lika villkor för hållbar luftfart (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) | 298 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 5 juli 2022

2023/C 47/25

P9_TA(2022)0269Rättsakten om digitala tjänster ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring av direktiv 2000/31/EG (förordningen om digitala tjänster)

285

2023/C 47/26

P9_TA(2022)0270Rättsakten om digitala marknader ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 och (EU) 2020/1828 (Förordningen om digitala marknader)

288

2023/C 47/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till rådets beslut om Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

289

2023/C 47/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

292

2023/C 47/29

P9_TA(2022)0273Tillfälliga handelsliberaliseringsåtgärder för Moldavien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillfälliga handelsliberaliseringsåtgärder som kompletterar handelsmedgivanden tillämpliga på moldaviska produkter enligt associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om tillfälliga handelsliberaliseringsåtgärder som kompletterar handelsmedgivanden tillämpliga på produkter från republiken Moldavien enligt associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan

293

Onsdagen, 6 juli 2022

2023/C 47/30

P9_TA(2022)0282Rysslands invasion av Ukraina: krisåtgärder inom fiskeri- och vattenbrukssektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mildra konsekvenserna för fiskeverksamheten av Rysslands militära aggression mot Ukraina och för att begränsa effekterna på leveranskedjan för fiskeri- och vattenbruksprodukter av de marknadsstörningar som orsakas av den militära aggressionen (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mildra konsekvenserna för fiskeverksamheten av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och för att begränsa effekterna på leveranskedjan för fiskeri- och vattenbruksprodukter av de marknadsstörningar som orsakas av det anfallskriget

294

Torsdagen, 7 juli 2022

2023/C 47/31

P9_TA(2022)0294Rysslands invasion av Ukraina: Tillfälliga åtgärder rörande förarhandlingar som Ukraina utfärdat ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda och tillfälliga åtgärder, med anledning av Rysslands invasion av Ukraina, med avseende på förarhandlingar som utfärdats av Ukraina i enlighet med landets lagstiftning (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om särskilda och tillfälliga åtgärder, med anledning av Rysslands invasion av Ukraina, med avseende på förarhandlingar som utfärdats av Ukraina i enlighet med landets lagstiftning

295

2023/C 47/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2022 om utkastet till rådets beslut om angivande av överträdelse av unionens restriktiva åtgärder som ett område av brottslighet som uppfyller kriterierna i artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

296

2023/C 47/33

P9_TA(2022)0296Exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina

297

2023/C 47/34

Europaparlamentets ändringar antagna den 7 juli 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om säkerställande av lika villkor för hållbar luftfart (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD))

298

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

7.2.2023

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2022–2023

Sammanträdena den 4–7 juli 2022

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 5 juli 2022

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/2

---

P9_TA(2022)0274

Kvinnofattigdom i Europa

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om kvinnofattigdom i Europa (2021/2170(INI))

(2023/C 47/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 8, 9, 151, 153 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8, 9, 151, 153 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt bestämmelserna om sociala rättigheter och jämställdhet mellan män och kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt bestämmelserna om sociala rättigheter och jämställdhet mellan män och kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, principen om att ”ingen får lämnas utanför” och särskilt mål 1 som handlar om att avskaffa fattigdom, mål 5 som handlar om att uppnå jämställdhet och bättre levnadsvillkor för kvinnor och mål 8 som handlar om att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, principen om att ”ingen får lämnas utanför” och särskilt mål 1 som handlar om att avskaffa fattigdom, mål 5 som handlar om att uppnå jämställdhet och bättre levnadsvillkor för kvinnor och mål 8 som handlar om att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt,

| — | med beaktande av EU:s tillväxtstrategi Europa 2020, i synnerhet målet att minska antalet människor i EU som lever under de nationella fattigdomsgränserna med 25 % fram till 2020, vilket skulle innebära att över 20 miljoner människor lyfts ut ur fattigdom, samt behovet att fullt ut använda medlemsstaternas socialförsäkrings- och pensionssystem för att garantera ett lämpligt försörjningsstöd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s tillväxtstrategi Europa 2020, i synnerhet målet att minska antalet människor i EU som lever under de nationella fattigdomsgränserna med 25 % fram till 2020, vilket skulle innebära att över 20 miljoner människor lyfts ut ur fattigdom, samt behovet att fullt ut använda medlemsstaternas socialförsäkrings- och pensionssystem för att garantera ett lämpligt försörjningsstöd,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention nr 190 om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention nr 190 om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet,

| — | med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (3) (direktivet om balans mellan arbete och privatliv), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (3) (direktivet om balans mellan arbete och privatliv),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om kvinnor och fattigdom i Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om kvinnor och fattigdom i Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om fattigdom bland kvinnor i Europeiska unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om fattigdom bland kvinnor i Europeiska unionen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om kvinnors företagande i små och medelstora företag (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om kvinnors företagande i små och medelstora företag (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om könsperspektiv på fattigdom (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om könsperspektiv på fattigdom (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om jämställdhet och skattepolitik i EU (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om jämställdhet och skattepolitik i EU (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (14),

| — | med beaktande av resolutionen av den 7 juli 2021 om den gamla kontinentens åldrande – möjligheter och utmaningar i samband med politiken för åldrande efter 2020 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 7 juli 2021 om den gamla kontinentens åldrande – möjligheter och utmaningar i samband med politiken för åldrande efter 2020 (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om minskad ojämlikhet med särskilt fokus på fattigdom bland förvärvsarbetande (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om minskad ojämlikhet med särskilt fokus på fattigdom bland förvärvsarbetande (16),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2019 Jämställda ekonomier i EU: Vägen framåt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2019 Jämställda ekonomier i EU: Vägen framåt,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) rapport av den 5 mars 2020Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) rapport av den 5 mars 2020Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States,

| — | med beaktande av rapporten av den 27 maj 2020 från Internationella arbetsorganisationen COVID-19 and the world of work, fjärde utgåvan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 27 maj 2020 från Internationella arbetsorganisationen COVID-19 and the world of work, fjärde utgåvan,

| — | med beaktande av Eurofounds och EIGE:s policydokument av den 15 juli 2021Upward Convergence in gender equality: How close is the Union of equality?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds och EIGE:s policydokument av den 15 juli 2021Upward Convergence in gender equality: How close is the Union of equality?,

| — | med beaktande av studien från december 2017 från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik: Gender perspective on access to energy in the EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från december 2017 från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik: Gender perspective on access to energy in the EU,

| — | med beaktande av EIGE:s jämställdhetsindex för 2019 och 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIGE:s jämställdhetsindex för 2019 och 2020,

| — | med beaktande av ståndpunktsdokumentet från juni 2021 från Make Mothers Matter Mothers’ Poverty in the EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunktsdokumentet från juni 2021 från Make Mothers Matter Mothers’ Poverty in the EU,

| — | med beaktande av bedömningen av den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 och förslaget till en gemensam sysselsättningsrapport 2021 från februari 2021 från Europeiska nätverket mot fattigdom Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 Pandemic, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningen av den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 och förslaget till en gemensam sysselsättningsrapport 2021 från februari 2021 från Europeiska nätverket mot fattigdom Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 Pandemic,

| — | med beaktande av studien av den 19 maj 2021 från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik: COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty, Insight from 5 European Countries, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien av den 19 maj 2021 från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik: COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty, Insight from 5 European Countries,

| — | med beaktande av studien av den 14 juni 2021 från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik: Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien av den 14 juni 2021 från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik: Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 april 2016 om att nå målen för fattigdomsbekämpningen mot bakgrund av ökande utgifter för hushållen (17), och det bifogade yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 april 2016 om att nå målen för fattigdomsbekämpningen mot bakgrund av ökande utgifter för hushållen (17), och det bifogade yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av arbetet inom den europeiska plattformen för åtgärder mot hemlöshet, som lanserades i juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet inom den europeiska plattformen för åtgärder mot hemlöshet, som lanserades i juni 2021,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0194/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0194/2022), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är ett av EU:s kärnvärden, som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. I artikel 8 i EUF-fördraget fastställs principen om jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är ett av EU:s kärnvärden, som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. I artikel 8 i EUF-fördraget fastställs principen om jämställdhetsintegrering.

| B. | Utrotning av fattigdom är en av EU:s prioriteringar enligt artikel 3 i EU-fördraget och artikel 34 i stadgan och ett överordnat mål inom den europeiska pelaren för sociala rättigheter samt återspeglar EU:s åtagande att bekämpa fattigdom i sin politik. |
| --- | --- |

B.

Utrotning av fattigdom är en av EU:s prioriteringar enligt artikel 3 i EU-fördraget och artikel 34 i stadgan och ett överordnat mål inom den europeiska pelaren för sociala rättigheter samt återspeglar EU:s åtagande att bekämpa fattigdom i sin politik.

| C. | Antalet kvinnor som lever i fattigdom i EU är fortfarande högre än antalet män som lever i fattigdom (18). Trots en minskning av fattigdomen i EU bland både kvinnor och män är kvinnor fortfarande oproportionerligt mer utsatta för fattigdom och risk för social utestängning än män, särskilt kvinnor som upplever intersektionella former av diskriminering. År 2020 var risken för fattigdom och social utestängning i EU större för kvinnor (22,9 %) än för män (20,9 %), trots en minskning i båda fallen sedan 2015 (24,9 % respektive 23,1 %). Sedan 2017 har könsskillnaderna i fråga om fattigdom ökat i 21 medlemsstater (19). Enligt uppgifterna varierar fattigdomen bland kvinnor kraftigt mellan medlemsstaterna. På grund av det starka sambandet mellan kvinnofattigdom och barnfattigdom riskerar ett av fyra barn i EU att drabbas av fattigdom eller social utestängning. |
| --- | --- |

C.

Antalet kvinnor som lever i fattigdom i EU är fortfarande högre än antalet män som lever i fattigdom (18). Trots en minskning av fattigdomen i EU bland både kvinnor och män är kvinnor fortfarande oproportionerligt mer utsatta för fattigdom och risk för social utestängning än män, särskilt kvinnor som upplever intersektionella former av diskriminering. År 2020 var risken för fattigdom och social utestängning i EU större för kvinnor (22,9 %) än för män (20,9 %), trots en minskning i båda fallen sedan 2015 (24,9 % respektive 23,1 %). Sedan 2017 har könsskillnaderna i fråga om fattigdom ökat i 21 medlemsstater (19). Enligt uppgifterna varierar fattigdomen bland kvinnor kraftigt mellan medlemsstaterna. På grund av det starka sambandet mellan kvinnofattigdom och barnfattigdom riskerar ett av fyra barn i EU att drabbas av fattigdom eller social utestängning.

| D. | Uppskattningar från 2019 ger vid handen att fattigdomsrisken i EU:s 27 medlemsstater särskilt drabbar kvinnor, bland vilka andelen fattiga uppgick till 17,1 % efter sociala transfereringar. Sedan covid-19-pandemin började har kvinnor drabbats oproportionerligt hårt på det socioekonomiska området, bland annat, i vissa fall, i och med förlorade arbetstillfällen. Sysselsättningsgraden för kvinnor har till och med sjunkit kraftigare än under recessionen 2008. Detta beror bland annat på ökningen av obetald omsorg, hushålls- och utbildningsarbete som huvudsakligen utförs av kvinnor, och har också lett till ökad fattigdom bland kvinnor. Redan före covid-19-pandemin var majoriteten av de tillfälligt anställda och deltidsanställda kvinnor, särskilt inom tjänstesektorn, och pandemin har förstärkt denna trend. Vi kan ännu inte begripa effekterna av covid-19-pandemin fullt ut, och vi kommer att fortsätta att känna av de socioekonomiska konsekvenserna under de kommande åren. Det är därför viktigt att undersöka kvinnors fattigdom i samband med hanteringen och efterverkningarna av covid-19-krisen. De åtgärder som vidtagits för att ta sig ur finanskrisen 2008 har inte varit tillräckliga för att minska kvinnors fattigdom. Minskade anslag till sociala offentliga tjänster och lägre löner påverkar kvinnor på ett oproportionerligt sätt på grund av deras större beroende av sociala offentliga tjänster och bidrag. |
| --- | --- |

D.

Uppskattningar från 2019 ger vid handen att fattigdomsrisken i EU:s 27 medlemsstater särskilt drabbar kvinnor, bland vilka andelen fattiga uppgick till 17,1 % efter sociala transfereringar. Sedan covid-19-pandemin började har kvinnor drabbats oproportionerligt hårt på det socioekonomiska området, bland annat, i vissa fall, i och med förlorade arbetstillfällen. Sysselsättningsgraden för kvinnor har till och med sjunkit kraftigare än under recessionen 2008. Detta beror bland annat på ökningen av obetald omsorg, hushålls- och utbildningsarbete som huvudsakligen utförs av kvinnor, och har också lett till ökad fattigdom bland kvinnor. Redan före covid-19-pandemin var majoriteten av de tillfälligt anställda och deltidsanställda kvinnor, särskilt inom tjänstesektorn, och pandemin har förstärkt denna trend. Vi kan ännu inte begripa effekterna av covid-19-pandemin fullt ut, och vi kommer att fortsätta att känna av de socioekonomiska konsekvenserna under de kommande åren. Det är därför viktigt att undersöka kvinnors fattigdom i samband med hanteringen och efterverkningarna av covid-19-krisen. De åtgärder som vidtagits för att ta sig ur finanskrisen 2008 har inte varit tillräckliga för att minska kvinnors fattigdom. Minskade anslag till sociala offentliga tjänster och lägre löner påverkar kvinnor på ett oproportionerligt sätt på grund av deras större beroende av sociala offentliga tjänster och bidrag.

| E. | Jämställdhetsintegrering innebär att man tar hänsyn till skillnaderna mellan könen under hela den politiska cykeln och tillämpar ett intersektionellt perspektiv med beaktande av mångfalden bland män och kvinnor när man utformar, genomför och utvärderar politik, program och projekt, för att öka jämställdheten. Hittills har EU vare sig genomfört någon verkligt integrerad politik eller inkluderat en intersektionellt perspektiv. |
| --- | --- |

E.

Jämställdhetsintegrering innebär att man tar hänsyn till skillnaderna mellan könen under hela den politiska cykeln och tillämpar ett intersektionellt perspektiv med beaktande av mångfalden bland män och kvinnor när man utformar, genomför och utvärderar politik, program och projekt, för att öka jämställdheten. Hittills har EU vare sig genomfört någon verkligt integrerad politik eller inkluderat en intersektionellt perspektiv.

| F. | Enligt artikel 3.3 i EU-fördraget ska unionen bekämpa ”social utestängning och diskriminering” och främja ”social rättvisa och socialt skydd [och] jämställdhet mellan kvinnor och män” i linje med konceptet social marknadsekonomi. Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter har som särskilt mål att minska antalet personer i risk för fattigdom med minst 15 miljoner fram till 2030, däribland 5 miljoner barn. De sociala, gröna och jämställdhetsrelaterade agendorna är sammankopplade och delar målen att säkerställa hållbar tillväxt och en rättvis resursfördelning. I diskussionen om översynen av EU:s nuvarande samhällsekonomiska styrningsmodell bör hänsyn tas till EU:s åtagande om att minska ojämlikheten och utrota fattigdomen, framför allt kvinnofattigdomen. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 3.3 i EU-fördraget ska unionen bekämpa ”social utestängning och diskriminering” och främja ”social rättvisa och socialt skydd [och] jämställdhet mellan kvinnor och män” i linje med konceptet social marknadsekonomi. Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter har som särskilt mål att minska antalet personer i risk för fattigdom med minst 15 miljoner fram till 2030, däribland 5 miljoner barn. De sociala, gröna och jämställdhetsrelaterade agendorna är sammankopplade och delar målen att säkerställa hållbar tillväxt och en rättvis resursfördelning. I diskussionen om översynen av EU:s nuvarande samhällsekonomiska styrningsmodell bör hänsyn tas till EU:s åtagande om att minska ojämlikheten och utrota fattigdomen, framför allt kvinnofattigdomen.

| G. | FN:s särskilda rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, Olivier De Schutter, har påpekat att EU bör utveckla en EU-omfattande strategi mot fattigdom som säkerställer en strukturell och bred strategi för att utrota fattigdom bland kvinnor. Ett rättvisare socialt kontrakt behövs för Europeiska unionen efter pandemin, inklusive ekonomisk politik som syftar till att minska ekonomiska ojämlikheter. |
| --- | --- |

G.

FN:s särskilda rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, Olivier De Schutter, har påpekat att EU bör utveckla en EU-omfattande strategi mot fattigdom som säkerställer en strukturell och bred strategi för att utrota fattigdom bland kvinnor. Ett rättvisare socialt kontrakt behövs för Europeiska unionen efter pandemin, inklusive ekonomisk politik som syftar till att minska ekonomiska ojämlikheter.

| H. | Föräldrarnas fattigdom leder ofta till barnfattigdom. Investeringar i politik för att stödja kvinnor förbättrar också levnadsvillkoren för deras familjer, särskilt för deras barn. EU och medlemsstaterna måste respektera, skydda och tillgodose barns rättigheter i enlighet med EU-fördraget. Barns rättigheter äventyras i situationer med fattigdom. Utrotning av barnfattigdom ingår i princip 11 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Föräldrarnas fattigdom leder ofta till barnfattigdom. Investeringar i politik för att stödja kvinnor förbättrar också levnadsvillkoren för deras familjer, särskilt för deras barn. EU och medlemsstaterna måste respektera, skydda och tillgodose barns rättigheter i enlighet med EU-fördraget. Barns rättigheter äventyras i situationer med fattigdom. Utrotning av barnfattigdom ingår i princip 11 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| I. | Ensamförsörjarfamiljer löper större risk för fattigdom och social utestängning och i sådana familjer är det mera sannolikt att fattigdomsöverföring från generation till generation. 85 % av alla ensamförsörjarfamiljer har en kvinna som familjeöverhuvud. Under 2020 löpte 42,1 % av dem som inom EU bodde i hushåll med en enda vuxen och underhållsberättigade barn risk för fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

I.

Ensamförsörjarfamiljer löper större risk för fattigdom och social utestängning och i sådana familjer är det mera sannolikt att fattigdomsöverföring från generation till generation. 85 % av alla ensamförsörjarfamiljer har en kvinna som familjeöverhuvud. Under 2020 löpte 42,1 % av dem som inom EU bodde i hushåll med en enda vuxen och underhållsberättigade barn risk för fattigdom och social utestängning.

| J. | Kvinnofattigdomen är ett resultat av ett liv av diskriminering. Könsstereotyper påverkar fortfarande arbetsfördelningen i hemmet, inom utbildningen, på arbetsplatsen och i samhället samt tillgången till makt och beslutsfattande. Obetalt omsorgs- och hushållsarbete, som främst utförs av kvinnor, innebär en oproportionerlig börda för kvinnor. Globalt utgör kvinnor 70 % av arbetstagarna inom vård och omsorg. Dessa slags yrken har systematiskt undervärderats eftersom de har utförts och fortfarande utförs obetalt av kvinnor i hushåll. Kvinnor har lägre löner än män. Kvinnor har i större utsträckning deltidsavtal, på grund av tidsfattigdom. Kvinnor lider av fattigdom som förvärvsarbetande, vilket leder till större risk för fattigdom och social utestängning på grund av låg arbetsintensitet. |
| --- | --- |

J.

Kvinnofattigdomen är ett resultat av ett liv av diskriminering. Könsstereotyper påverkar fortfarande arbetsfördelningen i hemmet, inom utbildningen, på arbetsplatsen och i samhället samt tillgången till makt och beslutsfattande. Obetalt omsorgs- och hushållsarbete, som främst utförs av kvinnor, innebär en oproportionerlig börda för kvinnor. Globalt utgör kvinnor 70 % av arbetstagarna inom vård och omsorg. Dessa slags yrken har systematiskt undervärderats eftersom de har utförts och fortfarande utförs obetalt av kvinnor i hushåll. Kvinnor har lägre löner än män. Kvinnor har i större utsträckning deltidsavtal, på grund av tidsfattigdom. Kvinnor lider av fattigdom som förvärvsarbetande, vilket leder till större risk för fattigdom och social utestängning på grund av låg arbetsintensitet.

| K. | Vederbörlig hänsyn bör tas till rekommendationerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter om jämställdhet, lika möjligheter och aktivt stöd till sysselsättning. |
| --- | --- |

K.

Vederbörlig hänsyn bör tas till rekommendationerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter om jämställdhet, lika möjligheter och aktivt stöd till sysselsättning.

| L. | Kvinnors fattigdom är flerdimensionell och därför måste vi bekämpa alla orsaker till och konsekvenser av alla aspekter av kvinnors fattigdom, inbegripet materiell fattigdom, men även bristen på tillgång till olika resurser och tjänster, vilket begränsar deras förmåga att fullt ut åtnjuta sitt medborgarskap. Fattigdom bland kvinnor är direkt kopplad till en orättvis värdering av arbete som huvudsakligen utförs av kvinnor, avbrott i yrkeslivet på grund av mammaledighet eller omsorgsansvar, en ojämn fördelning av obetalt omsorgsansvar och hushållsarbete och segregering inom utbildningsväsendet och därefter på arbetsmarknaden. Kvinnors fattigdom leder till att de utestängs från vissa sociala och politiska aspekter av livet. Samtidigt ökar bristen på tillräcklig tillgång till resurser och tjänster kvinnors risk för att hamna eller stanna kvar i fattigdom, vilket visar det ömsesidiga beroendet mellan fattigdom och social och politisk utestängning. |
| --- | --- |

L.

Kvinnors fattigdom är flerdimensionell och därför måste vi bekämpa alla orsaker till och konsekvenser av alla aspekter av kvinnors fattigdom, inbegripet materiell fattigdom, men även bristen på tillgång till olika resurser och tjänster, vilket begränsar deras förmåga att fullt ut åtnjuta sitt medborgarskap. Fattigdom bland kvinnor är direkt kopplad till en orättvis värdering av arbete som huvudsakligen utförs av kvinnor, avbrott i yrkeslivet på grund av mammaledighet eller omsorgsansvar, en ojämn fördelning av obetalt omsorgsansvar och hushållsarbete och segregering inom utbildningsväsendet och därefter på arbetsmarknaden. Kvinnors fattigdom leder till att de utestängs från vissa sociala och politiska aspekter av livet. Samtidigt ökar bristen på tillräcklig tillgång till resurser och tjänster kvinnors risk för att hamna eller stanna kvar i fattigdom, vilket visar det ömsesidiga beroendet mellan fattigdom och social och politisk utestängning.

| M. | Konsekvenserna av fattigdom för kvinnor och män skiljer sig åt och indikatorer för att bättre förstå fattigdomens feminisering, såsom ålder, förväntad livslängd, inkomstskillnader, löneklyftan mellan kvinnor och män, typ av hushåll och sociala transfereringar måste därför också beaktas. Synergier mellan olika vidtagna åtgärder och politiska insatser som rör jämställdhet, sysselsättning, utbildning, skattepolitik och bostäder kan bidra till att bekämpa djupt rotade orsaker till fattigdom och social utestängning på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

M.

Konsekvenserna av fattigdom för kvinnor och män skiljer sig åt och indikatorer för att bättre förstå fattigdomens feminisering, såsom ålder, förväntad livslängd, inkomstskillnader, löneklyftan mellan kvinnor och män, typ av hushåll och sociala transfereringar måste därför också beaktas. Synergier mellan olika vidtagna åtgärder och politiska insatser som rör jämställdhet, sysselsättning, utbildning, skattepolitik och bostäder kan bidra till att bekämpa djupt rotade orsaker till fattigdom och social utestängning på ett mer effektivt sätt.

| N. | Risken för fattigdom och social utestängning ökar bland vissa grupper av kvinnor såsom ensamstående mammor, kvinnor över 65 år, kvinnor med funktionsnedsättning samt kvinnor med låg utbildningsnivå och migrantbakgrund. |
| --- | --- |

N.

Risken för fattigdom och social utestängning ökar bland vissa grupper av kvinnor såsom ensamstående mammor, kvinnor över 65 år, kvinnor med funktionsnedsättning samt kvinnor med låg utbildningsnivå och migrantbakgrund.

| O. | I den äldre befolkningen i EU:s 27 medlemsstater är kvinnorna fler än männen. År 2019 var de mycket gamla kvinnorna (85 år och uppåt) mer än dubbelt så många som de mycket gamla männen. Hur åldrandet utvecklas kommer att ha stor inverkan på de styrande, näringslivet och civilsamhället, och särskilt på vård- och omsorgssystemen, arbetsmarknaden, de offentliga finanserna och rätten till pension. |
| --- | --- |

O.

I den äldre befolkningen i EU:s 27 medlemsstater är kvinnorna fler än männen. År 2019 var de mycket gamla kvinnorna (85 år och uppåt) mer än dubbelt så många som de mycket gamla männen. Hur åldrandet utvecklas kommer att ha stor inverkan på de styrande, näringslivet och civilsamhället, och särskilt på vård- och omsorgssystemen, arbetsmarknaden, de offentliga finanserna och rätten till pension.

| P. | Statistiken visar att av alla kvinnor med funktionsnedsättning i EU riskerar i genomsnitt 29,5 % att hamna i fattigdom och socialt utanförskap, jämfört med 27,5 % av alla män med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

P.

Statistiken visar att av alla kvinnor med funktionsnedsättning i EU riskerar i genomsnitt 29,5 % att hamna i fattigdom och socialt utanförskap, jämfört med 27,5 % av alla män med funktionsnedsättning.

| Q. | Kvinnor från mer utsatta grupper, till exempel unga kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor med migrantbakgrund, romska kvinnor, kvinnor som tillhör religiösa eller etniska minoriteter och hbtqi+-kvinnor, utsätts för ytterligare och intersektionella former av diskriminering i tillgången till utbildning, hälso- och sjukvård, sysselsättning och social service och löper därför större risk för fattigdom. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnor från mer utsatta grupper, till exempel unga kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor med migrantbakgrund, romska kvinnor, kvinnor som tillhör religiösa eller etniska minoriteter och hbtqi+-kvinnor, utsätts för ytterligare och intersektionella former av diskriminering i tillgången till utbildning, hälso- och sjukvård, sysselsättning och social service och löper därför större risk för fattigdom.

| R. | Romer utsätts för diskriminering i tillträdet till sysselsättningsinitiativ som exempelvis ungdomsgarantin. De offentliga arbetsförmedlingarna saknar ofta kapacitet att nå dem eller utövar indirekt diskriminering. |
| --- | --- |

R.

Romer utsätts för diskriminering i tillträdet till sysselsättningsinitiativ som exempelvis ungdomsgarantin. De offentliga arbetsförmedlingarna saknar ofta kapacitet att nå dem eller utövar indirekt diskriminering.

| S. | När det gäller fattigdomsuppgifter räknas hushållet som en statistisk enhet, varför det är hela hushållens fattigdom som beaktas, utan någon hänsyn till bristande jämställdhet sett till resursfördelningen inom hushållet, vilket gör det svårt att få fram tillförlitliga könsuppdelade uppgifter. |
| --- | --- |

S.

När det gäller fattigdomsuppgifter räknas hushållet som en statistisk enhet, varför det är hela hushållens fattigdom som beaktas, utan någon hänsyn till bristande jämställdhet sett till resursfördelningen inom hushållet, vilket gör det svårt att få fram tillförlitliga könsuppdelade uppgifter.

| T. | Kvinnors fattigdom ökar risken för hemlöshet, bristande tillgång till lämpliga bostäder och energifattigdom. Det behövs politiska åtgärder som är särskilt anpassade till ensamstående föräldrar. |
| --- | --- |

T.

Kvinnors fattigdom ökar risken för hemlöshet, bristande tillgång till lämpliga bostäder och energifattigdom. Det behövs politiska åtgärder som är särskilt anpassade till ensamstående föräldrar.

| U. | Jämställdhet på arbetsmarknaden är ett viktigt instrument för att utrota fattigdomen bland kvinnor och gynnar inte bara kvinnor, utan ekonomin som helhet, med positiva konsekvenser för BNP, sysselsättningen och produktiviteten. Ökad jämställdhet skulle medföra en ökning av EU:s BNP per capita med 6,1–9,6 % och ge ytterligare 10,5 miljoner arbetstillfällen till 2050, vilket skulle gynna både kvinnor och män. |
| --- | --- |

U.

Jämställdhet på arbetsmarknaden är ett viktigt instrument för att utrota fattigdomen bland kvinnor och gynnar inte bara kvinnor, utan ekonomin som helhet, med positiva konsekvenser för BNP, sysselsättningen och produktiviteten. Ökad jämställdhet skulle medföra en ökning av EU:s BNP per capita med 6,1–9,6 % och ge ytterligare 10,5 miljoner arbetstillfällen till 2050, vilket skulle gynna både kvinnor och män.

| V. | Det arbete som utförs i starkt kvinnodominerade sektorer är visserligen väsentligt och har stort socioekonomiskt värde, men är det oaktat undervärderat och lägre avlönat än arbetet inom mansdominerade sektorer. Lönernas tillräcklighet i kvinnodominerade sektorer måste skyndsamt omprövas i förhållande till dessa sektorers värde för samhälle och ekonomi och för att det inom unionslagstiftningen ska göras framsteg med minimilöner, minimiinkomster och löneinsyn. |
| --- | --- |

V.

Det arbete som utförs i starkt kvinnodominerade sektorer är visserligen väsentligt och har stort socioekonomiskt värde, men är det oaktat undervärderat och lägre avlönat än arbetet inom mansdominerade sektorer. Lönernas tillräcklighet i kvinnodominerade sektorer måste skyndsamt omprövas i förhållande till dessa sektorers värde för samhälle och ekonomi och för att det inom unionslagstiftningen ska göras framsteg med minimilöner, minimiinkomster och löneinsyn.

| W. | Rätten till arbete är en nödvändig förutsättning för kvinnors åtnjutande av ekonomiskt oberoende, självförverkligande på det yrkesmässiga planet och lika rättigheter. |
| --- | --- |

W.

Rätten till arbete är en nödvändig förutsättning för kvinnors åtnjutande av ekonomiskt oberoende, självförverkligande på det yrkesmässiga planet och lika rättigheter.

| X. | Den genomsnittliga sysselsättningsklyftan mellan könen ligger på 11,5 %, och kvinnor är oproportionerligt högt representerade i sektorer med låga löner och osäkra anställningar. Kvinnor är mer representerade i flexibla arbetsformer, atypiska och flexibla kontrakt (deltidsarbete, tillfälligt arbete osv.). Kvinnor utsätts för diskriminering på grund av graviditet och moderskap. Lönegapet mellan kvinnor och män uppgick 2019 till 14,1 % på EU-nivå, även om det fanns betydande skillnader mellan medlemsstaterna (20). Vinstklyftan mellan kvinnor och män ökat i 17 medlemsstater sedan 2010, medan inkomstklyftan mellan könen har blivit större i 19 medlemsstater, vilket har lett till en allmän ökning i EU av ojämställdheten uttryckt i vinster och inkomst (21). Omkring 10 % av den arbetsföra befolkningen i EU riskerar att drabbas av fattigdom, och det är främst kvinnor som får en minimilön eller mindre än en lön som går att leva på, bland annat på grund av kvinnors större deltagande i den informella ekonomin. Att bekämpa odeklarerat arbete och fastställa adekvata och rättvisa minimilöner som ger en anständig levnadsstandard kan bidra till att minska ojämlikheten på löneområdet, löneklyftan mellan kvinnor och män och kvinnofattigdomen. |
| --- | --- |

X.

Den genomsnittliga sysselsättningsklyftan mellan könen ligger på 11,5 %, och kvinnor är oproportionerligt högt representerade i sektorer med låga löner och osäkra anställningar. Kvinnor är mer representerade i flexibla arbetsformer, atypiska och flexibla kontrakt (deltidsarbete, tillfälligt arbete osv.). Kvinnor utsätts för diskriminering på grund av graviditet och moderskap. Lönegapet mellan kvinnor och män uppgick 2019 till 14,1 % på EU-nivå, även om det fanns betydande skillnader mellan medlemsstaterna (20). Vinstklyftan mellan kvinnor och män ökat i 17 medlemsstater sedan 2010, medan inkomstklyftan mellan könen har blivit större i 19 medlemsstater, vilket har lett till en allmän ökning i EU av ojämställdheten uttryckt i vinster och inkomst (21). Omkring 10 % av den arbetsföra befolkningen i EU riskerar att drabbas av fattigdom, och det är främst kvinnor som får en minimilön eller mindre än en lön som går att leva på, bland annat på grund av kvinnors större deltagande i den informella ekonomin. Att bekämpa odeklarerat arbete och fastställa adekvata och rättvisa minimilöner som ger en anständig levnadsstandard kan bidra till att minska ojämlikheten på löneområdet, löneklyftan mellan kvinnor och män och kvinnofattigdomen.

| Y. | I den europeiska sociala stadgan erkänns alla arbetstagares, det vill säga även kvinnliga arbetstagares, rätt till skälig ersättning som är tillräcklig för att bereda dem och deras familjer en godtagbar levnadsstandard samt rätt till lika lön för likvärdigt arbete. Där fastställs dessutom rätten till skydd mot fattigdom och social utestängning, och stadgan bidrar till att minska de befintliga löneskillnaderna mellan män och kvinnor. |
| --- | --- |

Y.

I den europeiska sociala stadgan erkänns alla arbetstagares, det vill säga även kvinnliga arbetstagares, rätt till skälig ersättning som är tillräcklig för att bereda dem och deras familjer en godtagbar levnadsstandard samt rätt till lika lön för likvärdigt arbete. Där fastställs dessutom rätten till skydd mot fattigdom och social utestängning, och stadgan bidrar till att minska de befintliga löneskillnaderna mellan män och kvinnor.

| Z. | Andelen transpersoner som förvärvsarbetar är endast 51 %, vilket kan jämföras med 69,3 % hos befolkningen i stort. Arbetslöshet är framför allt ett problem för transkvinnor, som drabbas av arbetslöshet i nästan tre gånger så stor utsträckning som befolkningen i stort (22). |
| --- | --- |

Z.

Andelen transpersoner som förvärvsarbetar är endast 51 %, vilket kan jämföras med 69,3 % hos befolkningen i stort. Arbetslöshet är framför allt ett problem för transkvinnor, som drabbas av arbetslöshet i nästan tre gånger så stor utsträckning som befolkningen i stort (22).

| AA. | Enbart 20,7 % av kvinnorna med funktionsnedsättning och 28,6 % av männen med funktionsnedsättning arbetar heltid. I vissa medlemsstater förlorar personer med funktionsnedsättning ofta sina funktionsnedsättningsbidrag när de tar en anställning, vilket ökar risken för att de hamnar i fattigdom som förvärvsarbetande. |
| --- | --- |

AA.

Enbart 20,7 % av kvinnorna med funktionsnedsättning och 28,6 % av männen med funktionsnedsättning arbetar heltid. I vissa medlemsstater förlorar personer med funktionsnedsättning ofta sina funktionsnedsättningsbidrag när de tar en anställning, vilket ökar risken för att de hamnar i fattigdom som förvärvsarbetande.

| AB. | Pensionsklyftan mellan kvinnor och män uppgick 2019 i snitt till 29,4 % (23), som ett resultat av den obalans som skapats av ihållande ojämställdhet livet igenom. Pensionsklyftan innebär att kvinnor löper större risk att hamna under fattigdomsgränsen när de blir äldre, även med tanke på att den förväntade livslängden för kvinnor är längre än den förväntade livslängden för män, vilket förvärrar konsekvenserna av fattigdom och social utestängning. Större arbetsmarknadsintegration under en persons livstid kommer att bidra till att minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

AB.

Pensionsklyftan mellan kvinnor och män uppgick 2019 i snitt till 29,4 % (23), som ett resultat av den obalans som skapats av ihållande ojämställdhet livet igenom. Pensionsklyftan innebär att kvinnor löper större risk att hamna under fattigdomsgränsen när de blir äldre, även med tanke på att den förväntade livslängden för kvinnor är längre än den förväntade livslängden för män, vilket förvärrar konsekvenserna av fattigdom och social utestängning. Större arbetsmarknadsintegration under en persons livstid kommer att bidra till att minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män.

| AC. | Den tekniska och digitala revolution som vi bevittnar ökar de digitala framstegen och nya affärsmöjligheter. Denna tekniska och digitala revolution förändrar ekonomiska mönster, sociala system och arbetsmarknaden. Alla i vårt samhälle, i synnerhet kvinnor, måste ha möjlighet att ta del av detta välstånd. |
| --- | --- |

AC.

Den tekniska och digitala revolution som vi bevittnar ökar de digitala framstegen och nya affärsmöjligheter. Denna tekniska och digitala revolution förändrar ekonomiska mönster, sociala system och arbetsmarknaden. Alla i vårt samhälle, i synnerhet kvinnor, måste ha möjlighet att ta del av detta välstånd.

| AD. | En politik inriktad på att öka kvinnors deltagande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM-ämnena) samt artificiell intelligens behöver främjas ytterligare tillsammans med antagandet av en flernivåstrategi för att åtgärda klyftan mellan kvinnor och män på alla utbildnings- och anställningsnivåer i den digitala sektorn. |
| --- | --- |

AD.

En politik inriktad på att öka kvinnors deltagande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM-ämnena) samt artificiell intelligens behöver främjas ytterligare tillsammans med antagandet av en flernivåstrategi för att åtgärda klyftan mellan kvinnor och män på alla utbildnings- och anställningsnivåer i den digitala sektorn.

| AE. | Flickor får bättre resultat än pojkar i skolan men har ofta svårare eller hindras från att överföra utbildningsframgången till yrkeslivet, på grund av familj och andra påtryckningar. |
| --- | --- |

AE.

Flickor får bättre resultat än pojkar i skolan men har ofta svårare eller hindras från att överföra utbildningsframgången till yrkeslivet, på grund av familj och andra påtryckningar.

| AF. | Kvinnor som bor på landsbygden drabbas särskilt hårt av fattigdom. Många av dessa kvinnor är inte ens registrerade på arbetsmarknaden eller som arbetslösa. Arbetslösheten bland kvinnor på landsbygden är extremt hög, och de kvinnor som har en anställning har mycket låga inkomster. Kvinnor på landsbygden har begränsad tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

AF.

Kvinnor som bor på landsbygden drabbas särskilt hårt av fattigdom. Många av dessa kvinnor är inte ens registrerade på arbetsmarknaden eller som arbetslösa. Arbetslösheten bland kvinnor på landsbygden är extremt hög, och de kvinnor som har en anställning har mycket låga inkomster. Kvinnor på landsbygden har begränsad tillgång till utbildning.

| AG. | En gemensam EU-strategi för vårdsektorn, utöver medlemsstaternas politik, skulle skapa ett betydande mervärde. Kvinnor tar hand om oavlönat omsorgsarbete oftare än män, och omsorg om barn eller anhöriga är därför ett av de vanligaste skälen för kvinnor att minska sin arbetstid eller lämna arbetsmarknaden. Kvinnor gör oftare avbrott i sin karriär eller tar korttids- eller deltidsarbeten eller otrygga och till och med informella arbeten som kan anpassas till deras omsorgsarbete, vilket påverkar deras inkomster och deras insättningar i pensionsfonder och därmed påverkar deras ekonomiska oberoende på äldre dagar. Allmän tillgång till högkvalitativ hälso- och sjukvård samt sociala tjänster och inrättningar till överkomliga priser, såsom förskoleverksamhet och barnomsorg eller vård och omsorg av andra anhöriga, är inte bara avgörande för att undvika ökad fattigdom, särskilt för kvinnor, utan är också avgörande för en ekonomi som tjänar allmänhetens intresse. Investeringar i dessa tjänster inverkar därför positivt på kvinnors ekonomiska oberoende och möjligheter att delta på arbetsmarknaden. Sociala skyddsåtgärder är helt avgörande för att bekämpa kvinnofattigdomen, inte bara ekonomiskt, utan även i alla dess dimensioner. |
| --- | --- |

AG.

En gemensam EU-strategi för vårdsektorn, utöver medlemsstaternas politik, skulle skapa ett betydande mervärde. Kvinnor tar hand om oavlönat omsorgsarbete oftare än män, och omsorg om barn eller anhöriga är därför ett av de vanligaste skälen för kvinnor att minska sin arbetstid eller lämna arbetsmarknaden. Kvinnor gör oftare avbrott i sin karriär eller tar korttids- eller deltidsarbeten eller otrygga och till och med informella arbeten som kan anpassas till deras omsorgsarbete, vilket påverkar deras inkomster och deras insättningar i pensionsfonder och därmed påverkar deras ekonomiska oberoende på äldre dagar. Allmän tillgång till högkvalitativ hälso- och sjukvård samt sociala tjänster och inrättningar till överkomliga priser, såsom förskoleverksamhet och barnomsorg eller vård och omsorg av andra anhöriga, är inte bara avgörande för att undvika ökad fattigdom, särskilt för kvinnor, utan är också avgörande för en ekonomi som tjänar allmänhetens intresse. Investeringar i dessa tjänster inverkar därför positivt på kvinnors ekonomiska oberoende och möjligheter att delta på arbetsmarknaden. Sociala skyddsåtgärder är helt avgörande för att bekämpa kvinnofattigdomen, inte bara ekonomiskt, utan även i alla dess dimensioner.

| AH. | Fattigdom förvärrar effekterna av könsrelaterat våld på kvinnor, eftersom ökade ekonomiska svårigheter gör det svårt för kvinnor i misshandelsförhållanden att lämna sin partner. Könsrelaterat våld är ett strukturellt problem som förekommer i alla socioekonomiska grupper och är oberoende av ursprung eller övertygelse. Fattigdom utsätter kvinnor för större risk för människohandel och sexuellt utnyttjande eftersom den gör dem och deras familjer ekonomiskt beroende av de sin utnyttjar dem. Könsrelaterat våld bidrar också till fattigdom och social utestängning eftersom våld har konsekvenser för hälsan och kan leda till att man förlorar sitt arbete och till hemlöshet. |
| --- | --- |

AH.

Fattigdom förvärrar effekterna av könsrelaterat våld på kvinnor, eftersom ökade ekonomiska svårigheter gör det svårt för kvinnor i misshandelsförhållanden att lämna sin partner. Könsrelaterat våld är ett strukturellt problem som förekommer i alla socioekonomiska grupper och är oberoende av ursprung eller övertygelse. Fattigdom utsätter kvinnor för större risk för människohandel och sexuellt utnyttjande eftersom den gör dem och deras familjer ekonomiskt beroende av de sin utnyttjar dem. Könsrelaterat våld bidrar också till fattigdom och social utestängning eftersom våld har konsekvenser för hälsan och kan leda till att man förlorar sitt arbete och till hemlöshet.

| AI. | Trakasserier på arbetsplatsen, bland annat sexuella trakasserier och mobbning, som det vanligtvis är kvinnor som utsätts för, har en avskräckande effekt och leder bland annat till ökad frånvaro och minskad produktivitet och därmed inkomstbortfall, samt bidrar till att kvinnorna lämnar arbetsmarknaden, vilket får negativa konsekvenser för deras karriär och ekonomiska oberoende. Att anmäla trakasserier på arbetsplatsen kan leda till avsked för eller isolering av offret. |
| --- | --- |

AI.

Trakasserier på arbetsplatsen, bland annat sexuella trakasserier och mobbning, som det vanligtvis är kvinnor som utsätts för, har en avskräckande effekt och leder bland annat till ökad frånvaro och minskad produktivitet och därmed inkomstbortfall, samt bidrar till att kvinnorna lämnar arbetsmarknaden, vilket får negativa konsekvenser för deras karriär och ekonomiska oberoende. Att anmäla trakasserier på arbetsplatsen kan leda till avsked för eller isolering av offret.

| AJ. | Det uppskattas att en av tio flickor i dagsläget inte har råd med hygienprodukter. I sin resolution av den 15 januari 2019 om jämställdhet och skattepolitik i EU uppmanade Europaparlamentet alla medlemsstater att avskaffa den så kallade vård- och tampongskatten genom att utnyttja den flexibilitet som införts i momsdirektivet och tillämpa skattebefrielser eller 0 % momssatser på dessa viktiga basvaror. |
| --- | --- |

AJ.

Det uppskattas att en av tio flickor i dagsläget inte har råd med hygienprodukter. I sin resolution av den 15 januari 2019 om jämställdhet och skattepolitik i EU uppmanade Europaparlamentet alla medlemsstater att avskaffa den så kallade vård- och tampongskatten genom att utnyttja den flexibilitet som införts i momsdirektivet och tillämpa skattebefrielser eller 0 % momssatser på dessa viktiga basvaror.

| AK. | Rysslands krig mot Ukraina leder till ytterligare fattigdomsökning, särskilt bland kvinnor, både eftersom det tvingar ukrainska kvinnor och barn att fly till grannländerna och på grund av de stigande priserna på grundläggande tjänster och varor som alla européer känner av men som i synnerhet påverkar dem som redan har färre resurser att röra sig med. |
| --- | --- |

AK.

Rysslands krig mot Ukraina leder till ytterligare fattigdomsökning, särskilt bland kvinnor, både eftersom det tvingar ukrainska kvinnor och barn att fly till grannländerna och på grund av de stigande priserna på grundläggande tjänster och varor som alla européer känner av men som i synnerhet påverkar dem som redan har färre resurser att röra sig med.

| 1. | Europaparlamentet påpekar att enligt Eurostat finns det för närvarande 64,6 miljoner kvinnor och 57,6 miljoner män som lever i fattigdom i EU:s medlemsstater, vilket visar att fattigdomen bland kvinnor och män skiljer sig åt. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en ambitiös europeisk 2030-strategi mot fattigdom, med konkreta fattigdomsminskningsmål och tyngdpunkten förlagd till att få slut på kvinnofattigdomen och bryta cirkeln av att fattigdomsrisker överförs från generation till generation. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att kvinnors fattigdom också måste analyseras utifrån ett intersektionellt perspektiv, som inbegriper en genusmedveten analys som beaktar intersektionella former av diskriminering på grund av egenskaper som socioekonomisk bakgrund, invandrarbakgrund och etniskt ursprung, ålder, sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. Parlamentet vill att EIGE:s jämställdhetsindex tas med i den sociala resultattavlan. Parlamentet uppmanar EIGE att tillhandahålla data som uppdelats intersektionellt och efter kön, och uppmanar medlemsstaterna att använda dessa data för att bättre komma till rätta med landsspecifika utmaningar och utveckla nationella återhämtningsplaner samt förbättra synergier mellan olika paket, fonder och politiska åtgärder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker vikten av politik som tar hänsyn till den demografiska utmaningen och främjar lika möjligheter för alla, särskilt dem som drabbas hårdast av krisen, såsom utsatta grupper, familjer i all sin mångfald, den unga generationen och de äldre, och av att säkerställa att alla de affärsmöjligheter som uppstår genom den pågående tekniska och digitala revolutionen bör inriktas på kvinnor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utföra ett liknande, regelbundet arbete med insamling och analys av disaggregerade data när de utformar eller utvärderar sin politik och praxis, för att samla in information och statistik om situationen för kvinnor under särskilda osäkra förhållanden, såsom kvinnor som lider av energiotrygghet, den digitala klyftan, arbetssjukdomar, näringsbrist och malnutrition. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att på ett effektivt sätt ta itu med den ojämlikhet som drabbar kvinnor, genom att ta itu med dess viktigaste beståndsdelar, det vill säga hinder på arbetsmarknaden och för tillgången till ekonomiskt överkomliga tjänster av hög kvalitet, såsom barnomsorg och långtidssjukvård, och att främja tillgången till offentliga pensionssystem för egenföretagare, ej yrkesverksamma, arbetslösa (kort- och långtidsarbetslösa) och personer med ”atypiska” anställningsformer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att fattigdom fortsätter att mätas på grundval av den samlade hushållsinkomsten, vilket innebär att man antar att alla medlemmar i hushållet tjänar lika mycket och att resurserna fördelas lika. Parlamentet efterfrågar individualiserade rättigheter och beräkningar baserade på enskilda personers inkomster för att bekämpa den faktiska omfattningen av kvinnors fattigdom. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser användning av flera dimensioner, bland annat tidsfattigdom, vid mätning av fattigdom. Parlamentet uppmanar Eurostat att samordna den genusmedvetna utformningen av den europeiska tidsanvändningsstudien med medlemsstaterna och hur regelbundet den bör genomföras. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande av en europeisk omsorgsstrategi, men uppmanar kommissionen att gå bortom åtgärder inom omsorgssektorn och säkerställa en omställning till en vård- och omsorgsekonomi med ett helhetsbetonat, jämställdhetsinriktat och livslång synsätt på vård och omsorg, inbegripet åtgärder för att främja ekologisk hållbarhet, rättvisa arbetsvillkor och lämpliga löner i syfte att upprätthålla attraktionskraften i arbetet inom vård- och omsorgssektorn, sätta punkt för diskrimineringen, bekämpa fattigdom, våld och övergrepp, fastställa minimistandarder och lämpliga kvalitetsriktlinjer för vård och omsorg under en persons livstid och tillhandahålla stöd för formella vårdare och anhörigvårdare, obetalda vårdare och personerna de vårdar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa incitament för arbetsgivare att främja en bättre balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att alla medlemsstater har ökat sina omsorgspaket under pandemin och infört särskilda bestämmelser för enföräldershushåll. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att förlänga dessa bestämmelsers giltighetstid under återhämtningsperioden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är övertygat om att principen ”arbete är det bästa botemedlet mot fattigdom” inte längre gäller i dag mot bakgrund av låglönesektorer, atypiska och osäkra anställningar och nedmonteringen av de sociala trygghetssystemen, och anser bestämt att välfungerande system för kollektivavtal och minimilöner behövs för att uppnå ett samhälle utan fattigdom. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera tillräckligt ekonomiskt skydd, inte bara för personer som arbetar hela livet, utan även för de som utför oavlönat omsorgsarbete för anhöriga samt hushålls- och barnomsorgsarbete, de som har otrygga anställningar de som upplever långa perioder av arbetslöshet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja strategier som syftar till att avskaffa otrygga anställningar och ofrivilligt deltidsarbete för att förbättra situationen för kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar kvinnornas nyckelroll inom socialsektorn samt inom vården och omsorgen, lokalvården och utbildningsväsendet, hälsosektorn jämte detaljhandeln, såsom det framgått av covid-19-krisen. Parlamentet vill att typiskt kvinnodominerat arbete ska omprövas och omvärderas och att man ska utveckla och börja använda sektorsövergripande och könsneutrala utvärderingsverktyg för bättre bedömning och rättvisare avlöning av kvinnodominerat arbete och säkerställa lika lön för lika arbete och likvärdigt arbete, samtidigt som kvinnors entreprenörskap i små och medelstora företag stärks. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att de allra flesta arbetstagare inom detaljhandeln samt städare är kvinnor och att de ofta endast får minimilön, och att covid-19-pandemin innebär att de löper en ännu större risk att drabbas av fattigdom. Parlamentet understryker det akuta behovet av att höja lönerna och bekämpa osäkra anställningsvillkor. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att höja vårdpersonalens status genom anständiga löner och arbetsvillkor och i synnerhet genom ingåendet av ordentliga anställningsavtal. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller att åtgärder mot kvinnofattigdomens flerdimensionella karaktär förutsätter att man får bukt med den segregering som består i att oavlönat arbete och omsorgsansvar i hemmen mestadels utförs av kvinnor och att man stärker arbetet mot stereotyper för att stärka åtgärder för balans mellan arbete och privatliv inom vården samt familjevänliga arbetsformer, såsom flexibla arbetstider och möjlighet till distansarbete för att främja modellen med ”lika försörjnings- och omsorgsansvar” (tidsanvändningsstrategi) (24), så att kvinnor och män bättre kan förena arbete och privatliv. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fullt ut införliva och genomföra direktivet om balans mellan arbete och privatliv, för att säkerställa en rimlig fördelning mellan arbete och familjeliv, och uppmanar dem att lägga ribban över direktivets minimistandard. Parlamentet betonar att det är de bakomliggande orsakerna till fattigdom bland förvärvsarbetande som måste hanteras, till exempel genom att främja utbildning, fastställa minimilöner och säkerställa socialt skydd. Parlamentet uppmanar kommissionen att kräva av medlemsstaterna att de investerar i kvalitetsutbildning och att stödja dem i detta, i syfte att dela god praxis och att ägna särskild uppmärksamhet åt livslångt lärande. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att kvinnor är oproportionerligt och ofta ofrivilligt överrepresenterade i osäkra anställningar, vilket inbegriper omfattande deltidsarbete, lågavlönade och tidsbegränsade anställningar och arbetsavtal där antalet arbetstimmar ej avtalats. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att genomföra rekommendationerna från Internationella arbetsorganisationen, vilka har som syfte att minska antalet osäkra anställningar genom att begränsa de omständigheter under vilka osäkra kontrakt kan användas samt begränsa den tid som arbetstagare kan vara anställda med sådana kontrakt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en aktiv och effektiv politik för att förebygga och bekämpa trakasserier på arbetsplatsen, inbegripet sexuella trakasserier och mobbning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa lämpliga och tillräckliga finansieringsmekanismer för program och åtgärder för att bekämpa trakasserier på arbetsplatsen, inklusive mekanismer för att stödja kvinnor att anmäla trakasserier. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att ratificera Internationella arbetsorganisationens konvention nr 190 om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka medvetenheten om konsekvenserna av kvinnors val på arbetsmarknaden och betydelsen av deras ekonomiska oberoende för att skydda dem från fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uttrycker oro över att kvinnor med barn diskrimineras på arbetsplatsen på grund av att de är mammor och inte på grund av att deras arbetsprestation är underlägsen kollegornas. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att aktivt främja en positiv bild av mödrar som anställda. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att offentliga tjänster med hög kvalitet är utslagsgivande för kampen mot kvinnofattigdomen. Därvid handlar det främst om tjänster för förskoleundervisning och barnomsorg, eller vård och omsorg inriktad på andra behövande personer, till exempel äldre människor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa lämpliga mekanismer för att erkänna dessa livsgärningar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att klimatförändringarna också har stor inverkan på kvinnors fattigdom eftersom kvinnor är mer beroende av naturresurser och eftersom de utgör majoriteten av de fattiga människorna i EU har de färre resurser för att skydda sig mot klimatförändringarnas negativa effekter. Parlamentet beklagar djupt att ett genusperspektiv inte konsekvent har införts i EU:s klimatpolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att integrera jämställdhet i EU:s politik och lagstiftning om klimatförändringar. Parlamentet anser att 55 %-paketet och den sociala klimatfonden bör utformas och genomföras med en tydlig jämställdhetsdimension och gynna kvinnor lika mycket som män. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att skydda kvinnor som lever i energifattigdom genom att i rätt tid och under samordnade former bemöta energikrisens inverkan på lång sikt. Parlamentet framhåller att detta ska omfatta personer i en utsatt situation och garantera att låginkomsthushåll, och framför allt äldre kvinnor och ensamstående mammor, överkomligt prissatt tillgång till sådana nyttigheter som el, gas och vatten. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera jämställdheten i all politik, alla program och åtgärder, och att inrätta bättre politik för balansen mellan arbete och privatliv och lämpliga åtgärder för att garantera kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, såsom bättre mammaledighet och betydligt längre pappaledighet, betald och icke överförbar föräldraledighet, flexibel arbetstid, barnomsorg på arbetsplatsen, omsorgstjänster och distansarbete. Parlamentet betonar vikten av jämställdhetsintegrering och skräddarsydda ekonomisk-politiska åtgärder med anledning av covid-19-pandemin till kvinnors särskilda behov och deras ekonomiska verksamheter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera jämställdheten i all lagstiftning, all politik, alla program och åtgärder med anknytning till transporter, och att ta med ett jämställdhetsperspektiv i utformningen av rörlighet, boende till överkomliga priser och stadsplanering. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att hemlöshet bland kvinnor inte bör underskattas och missuppfattas som ett mindre socialt problem i EU. Parlamentet pekar på bristen på heltäckande uppdelade uppgifter om karaktären och omfattningen av kvinnors hemlöshet, som gör problemet mindre synligt. Parlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sin politik och sina metoder mot hemlöshet och bristen på tillgång till överkomligt och lämpligt boende och energi, och att utveckla särskilda strategier som syftar till att bekämpa problem på detta område senast 2030 samtidigt som man säkerställer att tjänster fungerar korrekt och effektivt så att de kan uppfylla hemlösa kvinnors behov. Parlamentet betonar vikten av att erkänna könsrelaterat våld som en av de bakomliggande orsakerna som förvärrar risken för hemlöshet bland kvinnor, och betonar behovet av att undersöka hur kvinnors behov sammanfaller med bredare socioekonomiska och strukturella hinder. Parlamentet uppmanar alla aktörer att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den europeiska plattformen för åtgärder mot hemlöshet. Parlamentet är övertygat om att principen om ”bostad först” kan spela en viktig roll i kampen mot hemlöshet och efterlyser att dessa projekt införs i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att den försämrade sociala och ekonomiska situationen till följd av covid-19-pandemin har ökat alla former av övergrepp och våld mot kvinnor samt prostitution, i strid med deras mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker att det krävs ökade offentliga, ekonomiska och mänskliga resurser för att stödja grupper som befinner sig i riskzonen för fattigdom och för att hantera situationer som utgör en risk för barn och ungdomar, äldre, personer med funktionsnedsättning och hemlösa personer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att kvinnors ekonomiska oberoende spelar en avgörande roll för deras förmåga att undfly situationer där de utsätts för könsrelaterat våld. Parlamentet efterlyser därför stöd och skyddsåtgärder för att stödja kvinnor i sådana situationer tillhandahålls, att ett övergripande direktiv om förebyggande och bekämpning av alla former av könsrelaterat våld antas, att könsrelaterat våld läggs till på förteckningen över EU-brott och att EU samt att Bulgarien, Lettland, Litauen, Slovakien, Tjeckien och Ungern ratificerar Istanbulkonventionen. Europaparlamentet betonar att ett liv fritt från våld är grundläggande om kvinnor ska kunna delta på arbetsmarknaden, nå sin fulla potential och vara ekonomiskt oberoende. Parlamentet fördömer avsiktlig desinformation om verktyg och initiativ för att bekämpa könsrelaterat våld i EU. Parlamentet uttrycker oro över att denna desinformation får ett fotfäste i Europa och därmed gör det ännu svårare att skydda kvinnor från våld. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa skadliga sedvänjor såsom könsstympning av kvinnor, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt så kallat hedersvåld, som särskilt skadar och begränsar unga kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att prostitution är en allvarlig form av våld och exploatering, som främst drabbar kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta särskilda åtgärder för att bekämpa de ekonomiska, sociala och kulturella orsakerna till prostitution så att kvinnor i en situation av fattigdom och social utestängning inte utsätts för sådant utnyttjande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta särskilda åtgärder för att hjälpa prostituerade med deras sociala och yrkesmässiga återintegrering. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå proaktiva åtgärder via de europeiska socialfonderna och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för att främja kvinnors sysselsättning, underlätta tillgången till sociala tjänster och samhällsekonomiska utveckling på landsbygden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med regionala och lokala myndigheter minska risken för fattigdom bland kvinnor på landsbygden genom att ge dem egenmakt och förbättra deras livskvalitet genom att tillhandahålla utbildningsprogram och anställningsvillkor av hög kvalitet, inbegripet distansarbete och anständiga inkomster. Parlamentet efterlyser positiva åtgärder för att uppmuntra framför allt kvinnliga jordbrukare att stanna på landsbygden, inbegripet främjande av samhällscentrum som kan tillhandahålla teknisk rådgivning och tekniskt stöd för att hålla jordbruksföretagen i drift och hjälpa dem att överleva och uppmuntra unga att investera i jordbruk och boskap för att säkerställa dess långsiktiga överlevnad. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av EU:s alla sociala fonder och program, särskilt Europeiska socialfonden+, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare, fonden för en rättvis omställning, faciliteten för återhämtning och resiliens och asyl-, migrations- och integrationsfonden. Parlamentet understryker att medlemsstaterna och kommissionen bör ha som mål att genom ESF+ mildra krisens socioekonomiska effekter, särskilt för kvinnor, samt att öka antalet kvinnor i sysselsättning och hjälpa dem att förena arbete och privatliv, bekämpa fattigdom och dess könsdimension, fattigdomens feminisering och könsdiskrimineringen på arbetsmarknaden och inom utbildningen, stödja de mest utsatta och bekämpa barnfattigdom. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja fonder till fullo med ett genusperspektiv. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att de nationella insatserna för att säkerställa integrering av romer bör påskyndas i alla EU-medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja inkludering och därmed trygga romska flickors och kvinnors delaktighet på alla nivåer, inbegripet de som arbetar på lokal och regional nivå och på EU-nivå. Parlamentet påpekar man i samband med detta arbete bör beakta jämställdhetsaspekter och fokusera på att lyfta upp god praxis från medlemsstatsnivån till unionsnivån. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att komplettera EU:s ekonomiska bistånd med studieprogram och projekt som ger begåvade romska flickor och kvinnor möjlighet till vidareutbildning som gör att de kan ta sig ur generationsöverskridande fattigdom, främjar deras sociala integration och ger dem större kunskaper, med målet att förbättra den romska befolkningsgruppens situation. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillkännage hur stort stöd de skulle behöva för att genomföra de rekommenderade integrationsåtgärderna för den romska befolkningen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker att ökad fattigdom bland kvinnor har stor inverkan på samhället i stort. Parlamentet uttrycker oro över hur detta kommer att påverka barnfattigdomen. Parlamentet välkomnar antagandet av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar kvinnors betydande bidrag inom områdena sysselsättning, kultur, utbildning, vetenskap och forskning. Parlamentet erkänner den djupgående försämringen av levnadsvillkoren för kvinnor som är anställda inom konst och kultur, samt kvinnor som driver mikro- och småföretag inom jordbruket och på landsbygden, till följd av att ekonomiska och kulturella verksamheter ställts in under pandemin. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser ett jämställdhetsperspektiv på den digitala omställningen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att använda befintliga program och finansiering och tillhandahålla ytterligare finansiering där så behövs för att bekämpa kvinnors digitala fattigdom för att kvinnor ska få de färdigheter de behöver för att tryggt fungera i den digitala miljön och för att förbättra deras digitala kompetens. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka hinder för kvinnligt företagande och i synnerhet att genomföra en omfattande analys av kvinnors tillgång till finansiering, för att bidra till att få ett slut på kvinnofattigdomen i EU genom att hjälpa kvinnor att bli företagare och grundare av små och medelstora företag som bidrar till den dubbla omställningen. Parlamentet noterar att kvinnligt företagande skapar arbetstillfällen, stärker den inre marknaden och minskar arbetslösheten. Parlamentet noterar att en minskad byråkratisk börda för företagare undanröjer hindren för att se till att fler kvinnor kan starta företag. Parlamentet betonar vikten av kunskap om entreprenörskap och praktisk erfarenhet i skolor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja kvinnors egenmakt genom utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande. Parlamentet efterlyser framför allt mer främjande av STEM-ämnen och digital utbildning, artificiell intelligens och finansiella kunskaper för att motverka rådande stereotyper och säkerställa att fler kvinnor kommer in i dessa sektorer och bidrar till utvecklingen av dem. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att all ny skattepolitik, inklusive beskattning med en tydlig jämställdhetsdimension, åtgärdar och undanröjer socioekonomisk ojämlikhet och bristfällig jämställdhet i alla avseenden (25). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika könsdiskriminering i sin skattepolitik och att avskaffa momsen på hygienprodukter för kvinnor, vilket på ett oproportionerligt sätt äventyrar värdigheten hos kvinnor med lägre inkomster, och därigenom säkerställa att alla kvinnor har tillgång till dessa nödvändiga produkter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet vid reformer av pensionssystemen och anpassningar av pensionsåldern och rekommenderar medlemsstaterna att beakta skillnaderna mellan kvinnors och mäns arbetsmönster, inklusive alla obetalda anställningsformer, med beaktande av att risken för arbetsmarknadsdiskriminering är större för kvinnor, särskilt äldre kvinnor. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta särskilda åtgärder för att förhindra och bekämpa risken för fattigdom för äldre och pensionerade kvinnor till följd av den åldrande befolkningen och andelen äldre kvinnor i missgynnade eller sårbara situationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inkludera ersättning för obetalt vård- och omsorgsarbete i sina pensionssystem, till exempel genom omsorgspoäng eller andra åtgärder som läggs till vårdnadsgivarens pension, oavsett om omsorgen ges minderåriga barn, äldre personer eller sjuka personer eller person med funktionsnedsättning, samtidigt som män uppmuntras att bli vårdnadsgivare. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avstå från att främja politiska rekommendationer som skulle leda till en ökning av osäkra arbetsförhållanden, avreglering av arbetstiden, lönesänkningar, angrepp på kollektiva förhandlingar eller till privatisering av offentliga tjänster och socialförsäkringar. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar de pågående förhandlingarna om antagandet av ett direktiv om tillräckliga minimilöner i EU. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att anta en EU-ram som främjar inrättandet eller antagandet av en minimilön per land, baserad på bland annat en nationell varu- och tjänstekorg till verkliga priser, bland annat lämpliga bostäder, hälsosamma och balanserade livsmedel, kläder, hållbara transporter och energi, hälso- och sjukvård och resurser som gör det möjligt för människor att på ett meningsfullt sätt delta i samhället, kulturen och utbildning, vilket skulle säkerställa en anständig levnadsstandard som delvis skulle bidra till att minska fattigdomen bland förvärvsarbetarna, särskilt för kvinnor. Parlamentet efterlyser rättvisa och adekvata minimilöner i medlemsstaterna som ett nödvändigt skydd för att sörja för en rättvisare lönefördelning och garantera lägstalöner som skyddar kvinnor och män på arbetsmarknaden. Parlamentet anser att inrättandet av en ram för minimilöner måste uppnås och bevaras genom tydliga regler, transparenta förfaranden och effektiv praxis, med hjälp av kriterier och vägledande indikatorer för att bedöma tillräcklighet och med bidrag från bland annat rådgivande organ samt med deltagande av arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara ambitiösa i sitt genomförande av den europeiska barngarantin, direktivet om insyn i lönesättningen, det framtida direktivet om minimilöner och rekommendationen om minimiinkomst. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet finner det beklagligt att jämställdhetsintegrering fortfarande inte tillämpas i hela EU-budgeten, vilket revisionsrätten påpekat, och vill att situationen skyndsamt ska vändas. Parlamentet understryker att jämställdhetsintegrering måste tillämpas på alla nivåer i den politiska cykeln och måste baseras på tillförlitliga uppgifter. Parlamentet betonar vikten av att genomföra jämställdhetsbudgetering, även i alla program i 2022 års budget, för att uppnå jämställdhet och utrota kvinnofattigdomen. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda införandet av en effektiv, transparent och omfattande metod och att nära samarbeta med parlamentet för att mäta relevanta jämställdhetsutgifter, såsom fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (26), för att kunna presentera konkreta resultat för 2022 års budget och med målet att utvidga metoden till alla program inom den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att EU:s finanspolitiska kapacitet kräver en potentiell översyn av den nuvarande ekonomiska och sociala styrningen för att minska ojämlikheten och kvinnofattigdomen och uppnå jämställdhet mellan könen. Parlamentet vill att den samhällsekonomiska styrningen blir förenlig med uppnåendet av jämställdhetsmål och utrotningen av kvinnofattigdomen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar rådet att införa en särskild konstellation för jämställdhet för att åstadkomma gemensamma och konkreta åtgärder mot utmaningarna på området kvinnors rättigheter och jämställdhet och se till att jämställdhetsfrågor diskuteras på högsta politiska nivå. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att analysera på vilket sätt inflationen och de energiprisökningar som utlösts av Rysslands krig mot Ukraina slår olika beroende på kön, och att ta hänsyn till detta när man vidtar åtgärder för att mildra följderna av dessa faktorer för de fattigaste människorna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT L 223, 22.6.2021, s. 14.

(2)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(3)  EGT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(4)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(5)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 77.

(6)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 56.

(7)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 93.

(8)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 14.

(9)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 60.

(10)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 6.

(11)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 80.

(12)  EUT C 411, 27.11.2020, s. 38.

(13)  EUT C 331, 17.8.2021, s. 5.

(14)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 191.

(15)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 122.

(16)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 62.

(17)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 192.

(18)  Eurostats webbplats Living conditions in Europe – poverty and social exclusion, hämtad den 30 maj 2022. Tillgänglig på: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Living_conditions_in_Europe_-_poverty_and_social_exclusion&oldid=544210.

(19)  Europeiska jämställdhetsinstitutet Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg 2020.

(20)  Eurostats webbplats Gender pay gap statistics, hämtad den 30 maj 2022. Tillgänglig på: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap _statistics.

(21)  Gender pay gap statistics.

(22)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7341d588-ddd8-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

(23)  Eurostats artikel av den 3 februari 2021Closing the gender pension gap?.

(24)  EIGE:s databas för jämställdhetsstatistik, hämtad den 30 maj 2022. Tillgänglig på: https://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/browse/ta/ta_timeuse

(25)  Rapport från parlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor från april 2017 med titeln Gender equality and taxation in the European Union.

(26)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/15

---

P9_TA(2022)0276

Strategin för Indiska oceanen och Stillahavsområdet på området för handel och investeringar

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om strategin för regionen Indiska oceanen och Stillahavsområdet på området för handel och investeringar (2021/2200(INI))

(2023/C 47/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 september 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 september 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet (JOIN(2021)0024),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021 om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021 om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet,

| — | med beaktande av Nederländernas strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet av den 13 november 2020Indo-Pacific: Guidelines for strengthening Dutch and EU cooperation with partners in Asia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nederländernas strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet av den 13 november 2020Indo-Pacific: Guidelines for strengthening Dutch and EU cooperation with partners in Asia,

| — | med beaktande av den tyska förbundsregeringens politiska riktlinjer för regionen Indiska oceanen/Stilla havet från september 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tyska förbundsregeringens politiska riktlinjer för regionen Indiska oceanen/Stilla havet från september 2020,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 1 december 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik The Global Gateway (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 1 december 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik The Global Gateway (JOIN(2021)0030),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 februari 2021Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 februari 2021Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021)0066),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 mars 2019 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU och Kina – En strategisk hållning (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 mars 2019 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU och Kina – En strategisk hållning (JOIN(2019)0005),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 19 september 2018 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 19 september 2018 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi (JOIN(2018)0031),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 mars 2021Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 mars 2021Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118),

| — | med beaktande av det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen höll den 15 september 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen höll den 15 september 2021,

| — | med beaktande av det gemensamma pressmeddelandet av den 3 december 2021 från Europeiska utrikestjänsten och Förenta staternas utrikesministerium om samråden på hög nivå om regionen Indiska oceanen/Stilla havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma pressmeddelandet av den 3 december 2021 från Europeiska utrikestjänsten och Förenta staternas utrikesministerium om samråden på hög nivå om regionen Indiska oceanen/Stilla havet,

| — | med beaktande av det 11:e mötet i det parlamentariska partnerskapet mellan Asien och Europa, som ägde rum i Kambodja den 16 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 11:e mötet i det parlamentariska partnerskapet mellan Asien och Europa, som ägde rum i Kambodja den 16 november 2021,

| — | med beaktande av EU:s politik för ett enat Kina i enlighet med EU:s och Kinas strategiska hållning av den 12 mars 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s politik för ett enat Kina i enlighet med EU:s och Kinas strategiska hållning av den 12 mars 2019,

| — | med beaktande av det övergripande investeringsavtal som EU och Kina i princip ingick den 30 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det övergripande investeringsavtal som EU och Kina i princip ingick den 30 december 2020,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 21 oktober 2021 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om de politiska förbindelserna och samarbetet mellan EU och Taiwan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 21 oktober 2021 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om de politiska förbindelserna och samarbetet mellan EU och Taiwan (1),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 29 april 2021 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förbindelserna mellan EU och Indien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 29 april 2021 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förbindelserna mellan EU och Indien (2),

| — | med beaktande av det icke-officiella dokumentet från kommissionen av den 26 februari 2018Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements och dess handlingsplan med 15 punkter om kapitlen om handel och hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det icke-officiella dokumentet från kommissionen av den 26 februari 2018Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements och dess handlingsplan med 15 punkter om kapitlen om handel och hållbar utveckling,

| — | med beaktande av frihandelsavtalet av den 16 september 2010 mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet av den 16 september 2010 mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (3),

| — | med beaktande av frihandelsavtalet (4) och avtalet om investeringsskydd av den 19 oktober 2018 mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet (4) och avtalet om investeringsskydd av den 19 oktober 2018 mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Singapore, å andra sidan,

| — | med beaktande av frihandelsavtalet (5) och avtalet om investeringsskydd av den 30 juni 2019 mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet (5) och avtalet om investeringsskydd av den 30 juni 2019 mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan,

| — | med beaktande av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Japan (6),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och medlemmarna i Organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och medlemmarna i Organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet, å andra sidan,

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna om frihandelsavtal mellan EU och Australien, Nya Zeeland och Indonesien och av förhandlingarna om frihandelsavtal mellan EU och Malaysia, Thailand och Filippinerna, som för närvarande har avbrutits, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna om frihandelsavtal mellan EU och Australien, Nya Zeeland och Indonesien och av förhandlingarna om frihandelsavtal mellan EU och Malaysia, Thailand och Filippinerna, som för närvarande har avbrutits,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om EU:s politiska förbindelser med Asean (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om EU:s politiska förbindelser med Asean (7),

| — | med beaktande av det beslut som fattades vid Aseans ministermöte den 21 januari 2019 om att inrätta ett strategiskt partnerskap mellan EU och Asean, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som fattades vid Aseans ministermöte den 21 januari 2019 om att inrätta ett strategiskt partnerskap mellan EU och Asean,

| — | med beaktande av det 29:e sammanträdet i den gemensamma samarbetskommittén EU-Asean den 11 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 29:e sammanträdet i den gemensamma samarbetskommittén EU-Asean den 11 februari 2022,

| — | med beaktande av den konstituerande interregionala dialogen mellan Europaparlamentet och Aseans interparlamentariska församling den 22 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande interregionala dialogen mellan Europaparlamentet och Aseans interparlamentariska församling den 22 juni 2021,

| — | med beaktande av Parisavtalet om klimatförändringar av den 12 december 2015 och kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet om klimatförändringar av den 12 december 2015 och kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 27 oktober 2021 om genomförande och säkerställande av efterlevnaden av EU:s handelsavtal (COM(2021)0654), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 27 oktober 2021 om genomförande och säkerställande av efterlevnaden av EU:s handelsavtal (COM(2021)0654),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om kinesiska motsanktioner mot EU-enheter, ledamöter av Europaparlamentet och nationella parlamentsledamöter (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om kinesiska motsanktioner mot EU-enheter, ledamöter av Europaparlamentet och nationella parlamentsledamöter (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om en ny EU-Kina -strategi (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om en ny EU-Kina -strategi (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om konnektivitet och förbindelserna mellan EU och Asien (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om konnektivitet och förbindelserna mellan EU och Asien (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken – årsrapport 2018 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken – årsrapport 2018 (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om genomförandet av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om genomförandet av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea (14),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0170/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0170/2022), och av följande skäl:

| A. | Regionen Indiska oceanen/Stilla havet har blivit en geopolitisk och geoekonomisk verklighet. Regionens växande ekonomiska, demografiska och politiska tyngd gör den till en nyckelaktör när det gäller att forma den internationella ordningen och hantera de globala utmaningarna. Den globala ekonomins tyngdpunkt har flyttats från Atlanten till Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

A.

Regionen Indiska oceanen/Stilla havet har blivit en geopolitisk och geoekonomisk verklighet. Regionens växande ekonomiska, demografiska och politiska tyngd gör den till en nyckelaktör när det gäller att forma den internationella ordningen och hantera de globala utmaningarna. Den globala ekonomins tyngdpunkt har flyttats från Atlanten till Stillahavsområdet.

| B. | Europa och regionen Indiska oceanen/Stilla havet står tillsammans för mer än 70 % av den globala handeln med varor och tjänster och för över 60 % av de utländska direktinvesteringarna, och deras årliga handel uppgick till 1,5 biljoner euro 2019. Regionen Indiska oceanen/Stilla havet står för 60 % av den globala bruttonationalprodukten (BNP) och för två tredjedelar av den globala ekonomiska tillväxten. EU är den största investeraren i regionen, som omfattar fyra av EU:s tio främsta globala handelspartner (Kina, Japan, Sydkorea och Indien) (15). |
| --- | --- |

B.

Europa och regionen Indiska oceanen/Stilla havet står tillsammans för mer än 70 % av den globala handeln med varor och tjänster och för över 60 % av de utländska direktinvesteringarna, och deras årliga handel uppgick till 1,5 biljoner euro 2019. Regionen Indiska oceanen/Stilla havet står för 60 % av den globala bruttonationalprodukten (BNP) och för två tredjedelar av den globala ekonomiska tillväxten. EU är den största investeraren i regionen, som omfattar fyra av EU:s tio främsta globala handelspartner (Kina, Japan, Sydkorea och Indien) (15).

| C. | EU har för närvarande fyra bilaterala handelsavtal i regionen (med Japan, Singapore, Sydkorea och Vietnam), fem strategiska partnerskap (med Asean, Kina, Indien, Japan och Sydkorea) och två konnektivitetspartnerskap (med Japan och Indien). |
| --- | --- |

C.

EU har för närvarande fyra bilaterala handelsavtal i regionen (med Japan, Singapore, Sydkorea och Vietnam), fem strategiska partnerskap (med Asean, Kina, Indien, Japan och Sydkorea) och två konnektivitetspartnerskap (med Japan och Indien).

| D. | EU och Asean öppnade ett nytt kapitel i sina långvariga förbindelser genom att ingå ett strategiskt partnerskap i december 2020. |
| --- | --- |

D.

EU och Asean öppnade ett nytt kapitel i sina långvariga förbindelser genom att ingå ett strategiskt partnerskap i december 2020.

| E. | Förbättrade interparlamentariska förbindelser och parlamentarisk diplomati mellan Europaparlamentet och parlamenten i Sydostasien – genom Aseans interparlamentariska församling – bör återspegla den framtida agendan med bredare och djupare förbindelser mellan EU och Asean. Europaparlamentet och Aseans interparlamentariska församling är naturliga partner med betydande potential att bidra till att stärka förbindelserna mellan EU och Asean. |
| --- | --- |

E.

Förbättrade interparlamentariska förbindelser och parlamentarisk diplomati mellan Europaparlamentet och parlamenten i Sydostasien – genom Aseans interparlamentariska församling – bör återspegla den framtida agendan med bredare och djupare förbindelser mellan EU och Asean. Europaparlamentet och Aseans interparlamentariska församling är naturliga partner med betydande potential att bidra till att stärka förbindelserna mellan EU och Asean.

| F. | Förbindelserna mellan EU och Asean är baserade på de gemensamma värdena och principerna för en regelbaserad internationell ordning, effektiv och hållbar multilateralism och en fri och rättvis handel. EU-baserade enheter är den största leverantören av utländska direktinvesteringar till Asean-regionen. EU är Aseans tredje största handelspartner och Asean som helhet är EU:s tredje största handelspartner utanför Europa. Förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och Asean avbröts genom en ömsesidig överenskommelse 2009. |
| --- | --- |

F.

Förbindelserna mellan EU och Asean är baserade på de gemensamma värdena och principerna för en regelbaserad internationell ordning, effektiv och hållbar multilateralism och en fri och rättvis handel. EU-baserade enheter är den största leverantören av utländska direktinvesteringar till Asean-regionen. EU är Aseans tredje största handelspartner och Asean som helhet är EU:s tredje största handelspartner utanför Europa. Förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EU och Asean avbröts genom en ömsesidig överenskommelse 2009.

| G. | Sydkoreas ansträngningar när det gäller genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling är inte optimala. Det behövs mer konkreta förbättringar. |
| --- | --- |

G.

Sydkoreas ansträngningar när det gäller genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling är inte optimala. Det behövs mer konkreta förbättringar.

| H. | Flera länder i regionen Indiska oceanen/Stilla havet omfattas av EU:s tullförmåner inom ramen för det allmänna preferenssystemet, vilket underlättar tillträdet till EU:s marknader, och de minst utvecklade länderna i regionen omfattas av den tull- och kvotfria ordningen Allt utom vapen. Pakistan, Filippinerna och Sri Lanka omfattas av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (GSP+). Dessa instrument har bidragit till den ekonomiska utvecklingen i dessa länder, deras respekt för mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, miljöskydd och förbättringar av goda styrelseformer. |
| --- | --- |

H.

Flera länder i regionen Indiska oceanen/Stilla havet omfattas av EU:s tullförmåner inom ramen för det allmänna preferenssystemet, vilket underlättar tillträdet till EU:s marknader, och de minst utvecklade länderna i regionen omfattas av den tull- och kvotfria ordningen Allt utom vapen. Pakistan, Filippinerna och Sri Lanka omfattas av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (GSP+). Dessa instrument har bidragit till den ekonomiska utvecklingen i dessa länder, deras respekt för mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, miljöskydd och förbättringar av goda styrelseformer.

| I. | Den geopolitiska konkurrensen i den globala ordningen mellan nyckelaktörer fortsätter att öka, särskilt mellan USA och Kina, vilket får betydande konsekvenser för den globala handeln. Den senaste tidens händelser har påverkat de globala hållbara leveranskedjorna och anskaffningen av kritiska råmaterial, vilket har lett till ökade energi- och livsmedelspriserna. Förbindelserna mellan EU och Kina är mångfasetterade, då Kina är en samarbetspartner, men även en ekonomisk konkurrent och en systemrival på ett antal områden. |
| --- | --- |

I.

Den geopolitiska konkurrensen i den globala ordningen mellan nyckelaktörer fortsätter att öka, särskilt mellan USA och Kina, vilket får betydande konsekvenser för den globala handeln. Den senaste tidens händelser har påverkat de globala hållbara leveranskedjorna och anskaffningen av kritiska råmaterial, vilket har lett till ökade energi- och livsmedelspriserna. Förbindelserna mellan EU och Kina är mångfasetterade, då Kina är en samarbetspartner, men även en ekonomisk konkurrent och en systemrival på ett antal områden.

| J. | Det övergripande och progressiva avtalet för Stillahavspartnerskapet (CPTPP) är ett öppet och framåtblickande handelsavtal som syftar till att säkerställa lika villkor och en regelbaserad handelsmiljö i regionen Indiska oceanen/Stilla havet och utgör en modell för regional handelsintegration. Förenta staterna drog sig ur avtalet i januari 2017 medan Kina, Taiwan och Förenade kungariket formellt lämnade in en begäran om anslutning till det 2021. |
| --- | --- |

J.

Det övergripande och progressiva avtalet för Stillahavspartnerskapet (CPTPP) är ett öppet och framåtblickande handelsavtal som syftar till att säkerställa lika villkor och en regelbaserad handelsmiljö i regionen Indiska oceanen/Stilla havet och utgör en modell för regional handelsintegration. Förenta staterna drog sig ur avtalet i januari 2017 medan Kina, Taiwan och Förenade kungariket formellt lämnade in en begäran om anslutning till det 2021.

| K. | Det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet, som leds av Asean och som också har undertecknats av Australien, Kina, Japan, Republiken Korea och Nya Zeeland, trädde i kraft i januari 2022 och skapade därmed världens största handelsblock. Det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet syftar till att främja ökat regionalt samarbete inom handel och investeringar och digital handel, och till att ta itu med regleringsfrågor för att underlätta gränsöverskridande rörlighet samtidigt som det endast innehåller begränsade bestämmelser om arbete och miljö. |
| --- | --- |

K.

Det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet, som leds av Asean och som också har undertecknats av Australien, Kina, Japan, Republiken Korea och Nya Zeeland, trädde i kraft i januari 2022 och skapade därmed världens största handelsblock. Det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet syftar till att främja ökat regionalt samarbete inom handel och investeringar och digital handel, och till att ta itu med regleringsfrågor för att underlätta gränsöverskridande rörlighet samtidigt som det endast innehåller begränsade bestämmelser om arbete och miljö.

| L. | Covid-19-krisen har påskyndat ett antal geopolitiska trender som redan var på gång. Den framhävde också behovet av ett djupare internationellt samarbete, bland annat inom hälsosektorn. Den har också visat att medlemsstaternas ekonomier saknar motståndskraft och visat på sårbarheter i de globala leveranskedjorna och har klargjort behovet av mer diversifiering. |
| --- | --- |

L.

Covid-19-krisen har påskyndat ett antal geopolitiska trender som redan var på gång. Den framhävde också behovet av ett djupare internationellt samarbete, bland annat inom hälsosektorn. Den har också visat att medlemsstaternas ekonomier saknar motståndskraft och visat på sårbarheter i de globala leveranskedjorna och har klargjort behovet av mer diversifiering.

| M. | Den geopolitiska verkligheten har förändrats dramatiskt sedan Rysslands invasion av Ukraina i februari 2022 och innebär att EU:s framtida samarbete med partner i regionen Indiska oceanen/Stilla havet blir ännu viktigare och mer akut för att diversifiera våra handelsförbindelser, fördjupa vårt samarbete om kritisk och framväxande teknik, digitala frågor och råmaterial, stärka och diversifiera leveranskedjorna samt förbättra deras motståndskraft och hållbarhet och bidra till att hantera de globala utmaningarna. |
| --- | --- |

M.

Den geopolitiska verkligheten har förändrats dramatiskt sedan Rysslands invasion av Ukraina i februari 2022 och innebär att EU:s framtida samarbete med partner i regionen Indiska oceanen/Stilla havet blir ännu viktigare och mer akut för att diversifiera våra handelsförbindelser, fördjupa vårt samarbete om kritisk och framväxande teknik, digitala frågor och råmaterial, stärka och diversifiera leveranskedjorna samt förbättra deras motståndskraft och hållbarhet och bidra till att hantera de globala utmaningarna.

| N. | Klimatförändringar och miljöförstöring är existentiella hot mot regionen Indiska oceanen/Stilla havet, Europa och resten av världen. Enbart under 2021 drabbades över 57 miljoner människor av katastrofer till följd av klimatförändringar i regionen Indiska oceanen/Stilla havet (16). |
| --- | --- |

N.

Klimatförändringar och miljöförstöring är existentiella hot mot regionen Indiska oceanen/Stilla havet, Europa och resten av världen. Enbart under 2021 drabbades över 57 miljoner människor av katastrofer till följd av klimatförändringar i regionen Indiska oceanen/Stilla havet (16).

| O. | Såsom anges i översynen av handelspolitiken samarbetar EU med sina partner för att säkerställa respekt för universella värden, särskilt främjande och skydd av mänskliga rättigheter. Detta inbegriper grundläggande arbetsnormer, socialt skydd, jämställdhet och kampen mot klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

O.

Såsom anges i översynen av handelspolitiken samarbetar EU med sina partner för att säkerställa respekt för universella värden, särskilt främjande och skydd av mänskliga rättigheter. Detta inbegriper grundläggande arbetsnormer, socialt skydd, jämställdhet och kampen mot klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald.

| P. | EU:s yttersta randområden och utomeuropeiska länder och territorier, som är konstitutionellt knutna till dess medlemsstater, är en viktig del av EU:s strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet. |
| --- | --- |

P.

EU:s yttersta randområden och utomeuropeiska länder och territorier, som är konstitutionellt knutna till dess medlemsstater, är en viktig del av EU:s strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, där hållbar och rättvis handel och investeringar är en prioritering. Parlamentet anser att dess huvudsakliga fokus på delaktighet och samarbete, baserat på gemensamma värden och principer, inbegripet ett åtagande om att respektera demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, är avgörande. Parlamentet begär att EU:s strategi och engagemang i regionen Indiska oceanen/Stilla havet ska utvecklas på grundval av den multilaterala, regelbaserade världsordningen med en moderniserad Världshandelsorganisation i centrum, på grundval av principerna om en öppen miljö för handel och investeringar, lika villkor, ömsesidighet och ömsesidig nytta. Parlamentet betonar att denna nya strategi bör utgöra en grundläggande omorientering baserad på gemensamma intressen, eftersom regionen är avgörande för EU:s välstånd. Parlamentet noterar att regionen Indiska oceanen/Stilla havet har många vattenvägar som är ytterst viktiga för EU:s handel och att 40 % av EU:s utrikeshandel går genom Sydkinesiska havet, vilket gör havsförvaltningen och stabiliteten i denna region till en gemensam angelägenhet och ett samarbetsområde. Parlamentet understryker vikten av att behålla en fri och öppen region Indiska oceanen/Stilla havet för alla och bevara fria och öppna försörjningsvägar till havs i full efterlevnad av internationell rätt, särskilt Förenta nationernas havsrättskonvention, och principen om fri sjöfart. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka partnerskapen med alla berörda aktörer i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, med beaktande av subregional dynamik och subregionala särdrag, som förstärker den regelbaserade internationella ordningen och tar itu med gemensamma globala utmaningar, och uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med sina likasinnade partner i regionen Indiska oceanen/Stilla havet för att stärka värdekedjorna genom att stärka motståndskraften, hållbarheten och cirkulariteten i våra ekonomier, genom att diversifiera handelsförbindelserna i syfte att minska det strategiska beroendet i kritiska leveranskedjor med särskilt fokus på teknik, råmaterial och jordbruksprodukter, genom att arbeta för ett fullständigt genomförande och bättre efterlevnad av befintliga handelsavtal, genom att slutföra pågående handelsförhandlingar och genom att utveckla samarbete inom strategiska sektorer. Parlamentet understryker vikten av att samarbeta med likasinnade länder i regionen Indiska oceanen/Stilla havet för att fastställa tekniska och industriella standarder i syfte att ytterligare främja EU som global normgivare. Parlamentet understryker vikten av att utveckla nya digitala partnerskapsavtal som bygger på beslut om adekvat uppgiftsskydd, till en början med Japan, Republiken Korea och Singapore. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att ha ett nära samarbete med partnerna i regionen Indiska oceanen/Stilla havet i processen för att genomföra den planerade ramen för tillbörlig aktsamhet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande att genomdriva kvinnors rättigheter och mänskliga rättigheter och att övervaka hur dess handelspreferenser påverkar jämställdheten. Parlamentet upprepar sitt stöd för jämställdhetsintegrering i handelspolitiken och efterlyser effektiva åtgärder för att bekämpa utnyttjandet av kvinnor i exportinriktade industrier. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att EU, för att uppnå sina geopolitiska mål och omställningsmål, på ett bättre och mer strategiskt sätt bör utnyttja sitt ekonomiska inflytande, samtidigt som man respekterar partnerländernas politiska och ekonomiska särdrag samt intressen, genom att använda alla sina integrerade politiska instrument, inbegripet GSP-mekanismen, för detta ändamål och att främja globala standarder för hållbar utveckling, Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling, den cirkulära ekonomin, mänskliga rättigheter, inbegripet rättigheter för etniska och religiösa minoriteter, arbetstagarrättigheter, Internationella arbetsorganisationens konventioner, jämställdhet, goda styrelseformer, kampen mot klimatförändringarna och genomförandet av Parisavtalet, kampen mot avskogning och förlust av biologisk mångfald och hållbart fiske. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av EU:s nyligen antagna strategi Global Gateway i samordning med strategin för regionen Indiska oceanen/Stilla havet för att främja hållbar konnektivitet i och med regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de framsteg som gjorts i konnektivitetspartnerskapen med Japan och Indien. Parlamentet förespråkar inrättandet av ett konnektivitetspartnerskap med Asean för att koppla samman detta med Aseans befintliga översiktsplan för konnektivitet. Parlamentet efterlyser ett utökat samarbete med andra regionala partner, såsom Australien och Republiken Korea. Parlamentet betonar behovet av att koppla strategin Global Gateway till andra initiativ för tillförlitlig konnektivitet, såsom Build Back Better World och Blue Dot Network, och att även främja samarbete om högkvalitativ infrastruktur med fyrpartssamtalet om säkerhet (Quad). |
| --- | --- |

5.

Gällande frihandelsavtal och avtal om investeringsskydd: verkställighet, genomförande och uppgradering

| 6. | Europaparlamentet välkomnar den betydande ökningen av den bilaterala handeln mellan EU och Sydkorea sedan frihandelsavtalet trädde i kraft 2011. Parlamentet välkomnar de åtgärder som Sydkorea nyligen vidtagit för att ratificera och genomföra ILO:s konventioner nr 29, nr 87 och nr 98 och de genomförda ändringarna av arbetslagen efter rapporten från expertpanelen för handel och hållbar utveckling. Parlamentet väntar på ett faktiskt genomförande av ratificeringarna. Parlamentet påminner om att panelen noterar att det i frihandelsavtalets text saknas uttryckliga mål och milstolpar i samband med ratificeringen av ILO-konventionerna. Parlamentet uppmanar Sydkorea att snabbt vidta nödvändiga åtgärder för att ratificera ILO:s återstående konvention nr 105 och att fortsätta att göra framsteg när det gäller jämställdhet och kvinnors rättigheter. Parlamentet stöder ytterligare samarbete mellan EU och Sydkorea om halvledare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de återstående EU-medlemsstaterna att gå vidare med den interna ratificeringen av avtalet om investeringsskydd och partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Singapore, som undertecknades i oktober 2018, särskilt med tanke på Singapores betydelse som EU:s största destination för utländska direktinvesteringar i Asien, då EU:s utländska direktinvesteringar i Singapore uppgick till 256 miljarder euro i slutet av 2020. Parlamentet uppmanar Singapore att öka sina ansträngningar för att ratificera och genomföra de grundläggande ILO-konventionerna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan har varit avgörande för att skapa en mer hållbar handel. Parlamentet välkomnar den ökade förmånsbehandlingsgraden för EU:s export till Japan under 2020. Parlamentet begär att förhandlingar inleds för att inkludera bestämmelser om dataflöden i avtalet om ekonomiskt partnerskap. Parlamentet noterar att det har gjorts framsteg när det gäller utvidgningen av förteckningen över skydd av geografiska beteckningar för båda parterna, utnyttjandegraden för de tullkvoter som Japan har öppnat för EU-exportörer och processen för Japans ratificering av ILO-konvention nr 105. Parlamentet understryker att ytterligare snabba framsteg krävs i genomförandet av avtalet, inbegripet liberaliseringen av handeln med tjänster och ratificeringen av ILO:s konvention nr 111. Parlamentet upprepar sitt krav på en tidig översyn av kapitlet om handel och hållbar utveckling för att stärka dess bestämmelser om verkställighet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera avtalet om investeringsskydd mellan EU och Vietnam så att det träder i kraft och skapar gynnsamma villkor för att öka EU:s investeringar i Vietnam och i regionen, särskilt på områden som främjar grön omställning och den cirkulära ekonomin. Parlamentet understryker vikten av kapitlet om handel och hållbar utveckling för EU och efterlyser ett snabbt slutförande av inrättandet av de inhemska rådgivande grupperna. Parlamentet påminner om sin oro när det gäller kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att en översyn av Vietnams straffkod är viktigt för att säkerställa ett effektivt genomförande av ILO:s grundläggande konventioner. Parlamentet uppmanar med kraft Vietnam att slutföra sina centrala arbetsmarknadsreformer i enlighet med avtalet och att snabbt ratificera ILO:s konvention nr 87 senast 2023. Parlamentet uppmanar med kraft Vietnam att fortsätta att arbeta för att uppnå likabehandling av EU:s medlemsstater när det gäller läkemedel och garantera ett fullständigt genomförande av de sanitära och fytosanitära bestämmelserna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser fortsatta åtgärder för att öka medvetenheten bland företag, intressenter, det civila samhället, arbetsmarknadens parter och medborgare om befintliga frihandelsavtal i regionen och om de möjligheter som dessa erbjuder. Parlamentet efterlyser ökat tekniskt och ekonomiskt stöd vid behov för att hjälpa partnerländerna att effektivt genomföra frihandelsavtalen, särskilt kapitlen om handel och hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med våra partner i regionen Indiska oceanen/Stilla havet även i samband med översynen av handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om vikten av parlamentarisk diplomati för att påskynda förhandlingarna om frihandelsavtal mellan EU och Aseans medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

Bilaterala frihandelsavtal under förhandling och/eller som håller på att ratificeras (positiv handelsagenda)

| 12. | Europaparlamentet efterlyser betydande framsteg i förhandlingarna om frihandelsavtalen mellan EU och Australien och mellan EU och Nya Zeeland med syftet att slutföra dessa senast i mitten av 2022, så att Europaparlamentet vederbörligen kan ratificera dessa balanserade avtal under parlamentets nuvarande valperiod, utan att äventyra innehållet i avtalet för tidsplanens skull. Parlamentet anser att det särskilt i den nuvarande geopolitiska situationen är av yttersta vikt att demokratier stärker sina ömsesidiga förbindelser, även när det gäller handel. Parlamentet understryker vikten av ett omfattande och verkställbart kapitel om handel och hållbar utveckling och påminner om behovet av Parisavtalet som en väsentlig klausul för att återspegla ambitionen att uppnå ett avtal med gyllene standard på dessa områden. Parlamentet upprepar behovet av att beakta jordbrukssektorns särdrag och känslighet och uppnå skydd av geografiska ursprungsbeteckningar i båda länderna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att återuppta förhandlingarna med Indien om ett övergripande och ömsesidigt fördelaktigt handelsavtal som främjar gemensamma demokratiska värden och mänskliga rättigheter, grundläggande arbetstagarrättigheter och jämställdhet, ett åtagande om att främja en inkluderande, enhetlig och regelbaserad världsordning, effektiv multilateralism och förstärkt verkställighet för handel och hållbar utveckling med fokus på att bekämpa klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet välkomnar beslutet att inleda förhandlingar om ett separat avtal om investeringsskydd och ett avtal om geografiska beteckningar. Parlamentet välkomnar inrättandet av permanenta strukturer mellan EU och Indien såsom högnivådialoger inom flera sektorer. Parlamentet välkomnar Indiens åtagande att uppfylla EU:s ambition när det gäller innehåll och tidsplan. Parlamentet välkomnar det gemensamma förslaget från ordförande Ursula von der Leyen och premiärminister Modi om att inrätta ett handels- och teknikråd för EU och Indien. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att EU måste inleda en omfattande dialog med Kina som beslutsamt försvarar EU:s intressen och värden, med hänsyn till det rådande geopolitiskt utmanande globala sammanhanget, bland annat Rysslands invasion av Ukraina. Parlamentet betonar att Kina är en samarbets- och förhandlingspartner för EU, men också en konkurrent inom ett ökande antal områden och en systemrival. Parlamentet upprepar, vilket det betonade i sin resolution av den 16 september 2021 om en ny EU–Kina-strategi, sin uppmaning till EU att utveckla en mer självsäker, heltäckande och konsekvent strategi för EU och Kina som förenar alla medlemsstater och utformar förbindelserna med Kina i hela EU:s intresse. Parlamentet betonar att denna strategi bör främja en regelbaserad multilateral ordning, ha försvaret av EU:s värden och intressen i centrum och bygga på de tre principerna samarbete när det är möjligt, konkurrens vid behov och konfrontation när så är nödvändigt. Parlamentet betonar att det är särskilt viktigt att fortsätta dialogen med Kina för att främja lösningar på gemensamma utmaningar och samarbeta i frågor av gemensamt intresse, såsom kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet konstaterar att Kinas stöd var avgörande för ingåendet av Parisavtalet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att Kinas fortsatta dröjsmål vad gäller efterlevnaden alla WTO-regler fortsätter att komplicera handelsförbindelserna mellan EU och Kina. Parlamentet anser att de viktigaste frågor som måste lösas är de många hinder som europeiska företag möter när det gäller tillträde till den kinesiska marknaden, skydd av immateriella rättigheter, varumärkesförfalskning, produktsäkerhetsfrågor, sociala och miljömässiga standarder, påtvingad tekniköverföring, påtvingade samriskföretag, orättvisa subventioner och illojal konkurrens från de statsägda företagens sida. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att diskussionerna om ratificeringen av det övergripande investeringsavtalet mellan EU och Kina har avbrutits i Europaparlamentet på grund av Kinas beslut att sanktionera, bland andra, fem enskilda ledamöter av Europaparlamentet och dess ständiga underutskott för mänskliga rättigheter för att ha kritiserat människorättssituationen i Kina. Parlamentet understryker att Europaparlamentet inte kan inleda behandlings- och ratificeringsprocessen för det övergripande investeringsavtalet förrän de kinesiska sanktionerna mot Europaparlamentets ledamöter och EU:s institutioner har hävts. Parlamentet påminner vidare om de tvingande påtryckningar som Kina har utövat på medlemsstater, såsom Litauen, och fördömer kraftigt denna praxis. Parlamentet påminner om att det är mycket viktigt att Kina följer internationella standarder, inbegripet när det gäller inverkan på klimat, miljö, biologisk mångfald, fattigdom, hälsa, arbetstagarrättigheter, mänskliga rättigheter och i samband med förebyggande och bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat (IUU) fiske. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att inleda en strukturerad dialog med Taiwan om samarbete inom grön teknik och digital ekonomi, inbegripet halvledarindustrin, i syfte att underteckna ett samförståndsavtal som gynnar både EU och Taiwan. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att inleda en konsekvensbedömning, ett offentligt samråd och ett sonderingsförfarande avseende ett bilateralt investeringsavtal med Taiwan som förberedelse inför förhandlingar för att fördjupa de bilaterala ekonomiska banden. Parlamentet uppmanar också kommissionen att undersöka möjligheten att stärka samarbetet om motståndskraftiga försörjningskedjor med Taiwan. Parlamentet understryker att Taiwan är medlem i WTO. Parlamentet efterlyser ett närmare samarbete i samband med globala hälsokriser och handel med medicinsk utrustning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som nyligen gjorts i förhandlingarna om det övergripande avtalet om ekonomiskt partnerskap med Indonesien, även på hållbarhetsrelaterade områden, och båda parters förnyade åtagande att ingå detta avtal. Parlamentet betonar att avtalet enligt Världsbanken (17) skulle kunna innebära en tillväxt på 2,13 % av Indonesiens BNP fram till 2030. Parlamentet understryker att det är ytterst viktigt att ytterligare åtgärder övervägs innan ett avtal kan ingås, särskilt när det gäller hållbarhet, avskogning, med fokus på palmolja, och ett mer verkställbart kapitel om handel och hållbar utveckling och Parisavtalet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att Filippinerna är ett låginkomstland som omfattas av EU:s GSP+- mekanism. Parlamentet påminner om att Filippinerna på nytt måste ansöka om förmåner inom GSP+ enligt den nya GSP-förordningen från och med 2024. Parlamentet noterar att förhandlingarna om ett bilateralt handels- och investeringsavtal med Filippinerna, som inleddes 2015, har avbrutits. Parlamentet påminner om sin allvarliga oro när det gäller kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet påminner om att förhandlingarna bör återupptas först när den oroande och kritiska situationen vad gäller mänskliga rättigheter, goda styrelseformer och rättsstatsprincipen har förbättrats. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att förhandlingarna om ett bilateralt handels- och investeringsavtal med Malaysia avbröts 2012. Parlamentet uppmanar de malaysiska myndigheterna att ta ställning till ett eventuellt återupptagande av förhandlingarna och uppmanar båda parter att utvärdera resultaten av bedömningen av konsekvenserna för hållbar utveckling. Parlamentet understryker att ett eventuellt återupptagande av förhandlingarna bör föregås av konkreta förbättringar av situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i landet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att förhandlingar om ett bilateralt handels- och investeringsavtal med Thailand inleddes 2013 och avbröts 2014. Parlamentet konstaterar att EU på senare år har vidtagit åtgärder för att bredda sitt samarbete med Thailand. Parlamentet betonar vikten av att vidta åtgärder (i linje med rådets slutsatser från 2019) mot återupptagandet av förhandlingarna om ett ambitiöst och omfattande frihandelsavtal och uppmanar de thailändska myndigheterna att lämna tydliga indikationer i detta avseende och inleda strukturreformer. Parlamentet understryker att ett eventuellt återupptagande av förhandlingarna om ett omfattande frihandelsavtal bör föregås av konkreta förbättringar av den demokratiska situationen i landet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka situationen i Myanmar efter kuppen 2021 och bedöma om en utredning bör inledas avseende ett eventuellt upphävande av handelsförmånerna i samband med Allt utom vapen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och myndigheterna i Kambodja att arbeta för en samsyn om vilka åtgärder som ska vidtas för att skapa förutsättningar för ett återinförande av handelsförmånerna för Kambodja inom ramen för ordningen Allt utom vapen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar översynen av GSP-förordningen. Parlamentet betonar att de nuvarande förmånsländerna inom ramen för GSP+ och Allt utom vapen som uppgraderas till lägre medelinkomstländer kommer att vara tvungna att (åter)ansöka om GSP+-status enligt den nya GSP-förordningen. Parlamentet anser att de länder i regionen som får stöd från GSP, GSP+ och initiativet Allt utom vapen bör sträva efter att stärka det effektiva genomförandet av deras internationella åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter, arbetstagarrättigheter, miljö, god förvaltning och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar det sedan länge väntade principiella slutförandet av EU:s instrument för internationell upphandling i syfte att uppnå ömsesidighet och lika villkor på internationella upphandlingsmarknader. Parlamentet understryker behovet av att ytterligare stärka EU:s verktygslåda för handelspolitiska skyddsåtgärder genom att snabbt anta en kraftfull förordning om utländska subventioner och inta en tydlig hållning mot ekonomiska påtryckningar från tredjeländers sida, såsom Kinas oacceptabla påtryckningar mot Litauen i slutet av 2021, genom ett nytt instrument mot påtryckningar. |
| --- | --- |

25.

EU:s inställning till regionala och multilaterala förbindelser och förhandlingar

| 26. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare samarbete med Asean och dess medlemsstater samt utveckling och främjande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Asean. Parlamentet uppmanar båda sidor att ta vara på möjligheterna i samband med det planerade toppmötet mellan EU och Asean 2022, med anledning av 45-årsdagen för de bilaterala förbindelserna mellan EU och Asean, för att lägga fram en ny handlingsplan för EU och Asean för den kommande perioden i syfte att främja ett ökat mångfasetterat samarbete på viktiga områden och betonar behovet av att återuppliva initiativet om ett mellanregionalt frihandelsavtal mellan EU och Asean, baserat på gemensamma värden och principer, inbegripet hållbar utveckling och främjande av grundläggande rättigheter och jämställdhet, så snart villkoren är uppfyllda. Parlamentet efterlyser en parlamentarisk dimension avseende toppmötet i samband med 45-årsdagen och upprepar sin avsikt att skapa en parlamentarisk församling för EU och Asean för att stärka partnerskapets demokratiska dimension. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Parlamentet efterlyser ett nytt strategiskt förhållningssätt till det övergripande och progressiva CPTPP som ett centralt inslag i EU:s strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet betonar att ett närmare samarbete skulle ge EU betydande ekonomiska fördelar när det gäller möjliga välfärdsvinster, diversifiering av leveranskedjor och minskning av strategiska beroenden, och skulle ge EU möjlighet att fortsätta att utforma standarder i regionen Indiska oceanen/Stilla havet och globalt. Parlamentet betonar att EU bör undersöka möjligheten att ansluta sig till CPTPP i framtiden och bör även undersöka möjligheterna att koppla samman befintliga avtal med partner, exempelvis genom deras protokoll avseende ursprungsregler, för att öka utnyttjandegraden för preferenser i dessa avtal och maximera deras mervärde. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att noggrant övervaka de direkta ekonomiska effekterna av det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet på EU:s ekonomi och att utvärdera dess långsiktiga strategiska och geopolitiska konsekvenser. |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Aseans generalsekreterare, generalsekreteraren för Aseans interparlamentariska församling samt till de respektive länderna i regionen Indiska oceanen/Stilla havet. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 170.

(2)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 109.

(3)  EUT L 127, 14.5.2011, s. 6.

(4)  EUT L 294, 14.11.2019, s. 3.

(5)  EUT L 186, 12.6.2020, s. 3.

(6)  EUT L 330, 27.12.2018, s. 3.

(7)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 44.

(8)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 155.

(9)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 170.

(10)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 40.

(11)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 117.

(12)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(13)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 14.

(14)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 109.

(15)  Gemensamt meddelandet av den 16 september 2021 om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet (JOIN(2021)0024).

(16)  Observer Research Foundation, Climate change and geostrategic ocean governance in the Indo-Pacific, den 14 januari 2022.

(17)  Se s. 9 i World Bank Policy Research Working Paper ”Economic and Distributional Impacts of Free Trade Agreements. The Case of Indonesia”

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/23

---

P9_TA(2022)0277

Det framtida handels- och investeringssamarbetet mellan EU och Indien

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om det framtida handels- och investeringssamarbetet mellan EU och Indien (2021/2177(INI))

(2023/C 47/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det gemensamma uttalande som antogs vid mötet mellan EU:s och Indiens ledare i Porto den 8 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalande som antogs vid mötet mellan EU:s och Indiens ledare i Porto den 8 maj 2021,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet och färdplanen fram till 2025 för ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien, som antogs vid det 15:e toppmötet mellan EU och Indien den 15 juli 2020, och övriga gemensamma uttalanden som antogs på områdena terrorismbekämpning, klimat och energi, urbanisering, migration och rörlighet samt vattenpartnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet och färdplanen fram till 2025 för ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien, som antogs vid det 15:e toppmötet mellan EU och Indien den 15 juli 2020, och övriga gemensamma uttalanden som antogs på områdena terrorismbekämpning, klimat och energi, urbanisering, migration och rörlighet samt vattenpartnerskapet,

| — | med beaktande av de första högnivådialogerna om handel och investeringar som hölls i februari och april 2021 mellan kommissionens verkställande vice ordförande och Indiens handels- och industriminister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de första högnivådialogerna om handel och investeringar som hölls i februari och april 2021 mellan kommissionens verkställande vice ordförande och Indiens handels- och industriminister,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 20 november 2018 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för Indien (JOIN(2018)0028), samt rådets slutsatser på detta område av den 10 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 20 november 2018 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för Indien (JOIN(2018)0028), samt rådets slutsatser på detta område av den 10 december 2018,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 19 april 2007 om ett förhandlingsmandat för handels- och investeringsförhandlingar med Indien och av den 14 juli 2011 om ett mandat för handels- och investeringsförhandlingar med Indien: förhandlingsdirektiv för handels- och investeringsförhandlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 19 april 2007 om ett förhandlingsmandat för handels- och investeringsförhandlingar med Indien och av den 14 juli 2011 om ett mandat för handels- och investeringsförhandlingar med Indien: förhandlingsdirektiv för handels- och investeringsförhandlingar,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 september 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 september 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet (JOIN(2021)0024),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 februari 2021Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 februari 2021Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021)0066),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om upprättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om upprättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (1),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 september 2017 om EU:s politiska förbindelser med Indien (2) och av den 21 januari 2021 om konnektivitet och förbindelserna mellan EU och Asien (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 september 2017 om EU:s politiska förbindelser med Indien (2) och av den 21 januari 2021 om konnektivitet och förbindelserna mellan EU och Asien (3),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 29 april 2021 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om relationerna mellan EU och Indien (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 29 april 2021 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om relationerna mellan EU och Indien (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om de handelsrelaterade aspekterna och följderna av covid-19 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om de handelsrelaterade aspekterna och följderna av covid-19 (6),

| — | med beaktande av sitt gemensamma förslag till resolution av den 29 januari 2020 om ändringen av Indiens lag om medborgarskap 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt gemensamma förslag till resolution av den 29 januari 2020 om ändringen av Indiens lag om medborgarskap 2019,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0193/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0193/2022), och av följande skäl:

| A. | EU och Indien sammankallade i maj 2021 ett möte mellan sina ledare till följd av åtagandet att regelbundet sammanträda på högsta nivå och stärka sitt strategiska partnerskap i syfte att stärka det ekonomiska och politiska samarbetet. |
| --- | --- |

A.

EU och Indien sammankallade i maj 2021 ett möte mellan sina ledare till följd av åtagandet att regelbundet sammanträda på högsta nivå och stärka sitt strategiska partnerskap i syfte att stärka det ekonomiska och politiska samarbetet.

| B. | EU och Indien är världens två största demokratier och har starka politiska, ekonomiska, sociala och kulturella band. De bilaterala handelsförbindelserna har dock ännu inte nått sin fulla potential. |
| --- | --- |

B.

EU och Indien är världens två största demokratier och har starka politiska, ekonomiska, sociala och kulturella band. De bilaterala handelsförbindelserna har dock ännu inte nått sin fulla potential.

| C. | EU:s och Indiens ledare bekräftade sin beslutsamhet att bevara och främja effektiv multilateralism och en regelbaserad multilateral ordning, med FN och Världshandelsorganisationen (WTO) i centrum. |
| --- | --- |

C.

EU:s och Indiens ledare bekräftade sin beslutsamhet att bevara och främja effektiv multilateralism och en regelbaserad multilateral ordning, med FN och Världshandelsorganisationen (WTO) i centrum.

| D. | Indien lade ned sin röst under FN:s generalförsamlings elfte extra krismöte om resolutionen av den 24 mars 2022 om de humanitära konsekvenserna av aggressionen mot Ukraina, medan 140 länder röstade för. |
| --- | --- |

D.

Indien lade ned sin röst under FN:s generalförsamlings elfte extra krismöte om resolutionen av den 24 mars 2022 om de humanitära konsekvenserna av aggressionen mot Ukraina, medan 140 länder röstade för.

| E. | EU är Indiens tredje största handelspartner och den främsta utländska investeraren, medan Indien är EU:s nionde största handelspartner och endast stod för mindre än 2,1 % av dess totala handel med varor 2021. Det finns en outnyttjad potential för ett starkare, djupare och ömsesidigt fördelaktigt ekonomiskt samarbete, under förutsättning att de europeiska standarderna skyddas, vilket skulle kunna leda till nya arbetstillfällen och större möjligheter för båda parter. |
| --- | --- |

E.

EU är Indiens tredje största handelspartner och den främsta utländska investeraren, medan Indien är EU:s nionde största handelspartner och endast stod för mindre än 2,1 % av dess totala handel med varor 2021. Det finns en outnyttjad potential för ett starkare, djupare och ömsesidigt fördelaktigt ekonomiskt samarbete, under förutsättning att de europeiska standarderna skyddas, vilket skulle kunna leda till nya arbetstillfällen och större möjligheter för båda parter.

| F. | Sedan 2003 finns ett frihandelsområde mellan Asean och Indien, som inbegriper avtalet om handel med varor, avtalet om handel med tjänster och investeringsavtalet. |
| --- | --- |

F.

Sedan 2003 finns ett frihandelsområde mellan Asean och Indien, som inbegriper avtalet om handel med varor, avtalet om handel med tjänster och investeringsavtalet.

| G. | I EU:s strategiska ram för Indien, som ingår i det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien, dess globala strategi, dess strategi för Indien, dess strategi för konnektivitet mellan Europa och Asien, dess konnektivitetspartnerskap mellan Indien och EU, människorättsdialogen mellan Indien och EU och EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, har man betonat den avgörande vikten av att samarbeta med Indien angående EU:s globala agenda. Den 25 april 2022 enades EU och Indien om att inrätta ett handels- och teknikråd. |
| --- | --- |

G.

I EU:s strategiska ram för Indien, som ingår i det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien, dess globala strategi, dess strategi för Indien, dess strategi för konnektivitet mellan Europa och Asien, dess konnektivitetspartnerskap mellan Indien och EU, människorättsdialogen mellan Indien och EU och EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, har man betonat den avgörande vikten av att samarbeta med Indien angående EU:s globala agenda. Den 25 april 2022 enades EU och Indien om att inrätta ett handels- och teknikråd.

| H. | Indien står fortfarande inför viktiga utmaningar när det gäller hållbar utveckling, mänskliga rättigheter och miljö, särskilt när det gäller situationen för minoriteter och de grundläggande friheterna. Parlamentet uttryckte sin oro över lagen om medborgarskap (ändring) från 2019 (CAA), som uteslöt muslimer från medborgerligt skydd. |
| --- | --- |

H.

Indien står fortfarande inför viktiga utmaningar när det gäller hållbar utveckling, mänskliga rättigheter och miljö, särskilt när det gäller situationen för minoriteter och de grundläggande friheterna. Parlamentet uttryckte sin oro över lagen om medborgarskap (ändring) från 2019 (CAA), som uteslöt muslimer från medborgerligt skydd.

| I. | Indien har ännu inte ratificerat alla de grundläggande konventionerna från Internationella arbetsorganisationen (ILO), det vill säga konventionen om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten (nr 87) och konventionen om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten (nr 98). Arbetskraften i Indiens informella ekonomi står fortfarande för mer än 90 % av hela arbetskraften. Detta gör att miljontals människor står utan socialförsäkring och lever sina liv i osäkerhet (7). |
| --- | --- |

I.

Indien har ännu inte ratificerat alla de grundläggande konventionerna från Internationella arbetsorganisationen (ILO), det vill säga konventionen om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten (nr 87) och konventionen om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten (nr 98). Arbetskraften i Indiens informella ekonomi står fortfarande för mer än 90 % av hela arbetskraften. Detta gör att miljontals människor står utan socialförsäkring och lever sina liv i osäkerhet (7).

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska unionens råd och Europeiska utrikestjänsten att göra allt för att förbättra och fördjupa förbindelserna med Indien, som är en strategisk partner för EU. Parlamentet upprepar behovet av ett fördjupat partnerskap som bygger på de gemensamma värdena frihet, demokrati, mångfald, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, jämlikhet, respekt för de mänskliga rättigheterna, arbetstagares rättigheter, kvinnors rättigheter och jämställdhet, ett åtagande att främja en inkluderande, enhetlig och regelbaserad världsordning, effektiv multilateralism och hållbar utveckling, bekämpande av klimatförändringar samt främjande av fred och stabilitet i världen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar avtalet mellan EU och Indien om att inrätta ett handels- och teknikråd, som kommer att stärka vårt strategiska partnerskap, och utlovar stöd för dess genomförande. Parlamentet anser att denna nya mekanism är ett meningsfullt forum för att ta itu med nya utmaningar inom handel, teknik och säkerhet och understryker vikten av att främja handel med teknik med särskild uppmärksamhet på teknik som bekämpar klimatförändringarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att handeln mellan EU och Indien ökade med mer än 70 % mellan 2009 och 2019 och att båda parter har ett gemensamt intresse av att främja närmare och djupare ekonomiska band. Parlamentet erkänner att Indien är en viktig partner för ett EU som vill diversifiera sina distributionskedjor. Parlamentet erkänner vidare att det finns känsliga frågor på båda sidor, men anser att dessa skulle kunna åtgärdas för att skapa en situation som gynnar båda parter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att från jord till bord-strategin omfattar skyldigheten att minska användningen av bekämpningsmedel med 50 % fram till 2030 och att öka andelen jordbruksmark med ekologiskt jordbruk till 25 %. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig en snabb uppföljning av mötet i maj 2021 mellan EU:s och Indiens ledare för att på ett öppet sätt ta upp värdebaserat samarbete på högsta nivå i frågor som rör handel och investeringar. Parlamentet välkomnar båda parters beredvillighet att arbeta för att ingå ett ambitiöst, värdebaserat, balanserat, heltäckande och ömsesidigt fördelaktigt handelsavtal samt ett fristående avtal om investeringsskydd och ett avtal om geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar den ekonomiska och strategiska betydelsen av detta avtal, som endast kommer att nå framgång om det successivt kan få EU och Indien att nå fram till en gemensam agenda och gemensamma värderingar när det gäller hållbar utveckling i syfte att skapa delat välstånd, tillväxt och sysselsättning, stärka konkurrenskraften, bekämpa fattigdom, göra framsteg i riktning mot uppnåendet av målen för hållbar utveckling, främja kampen mot klimatförändringar och genomförandet av Parisavtalet, stödja arbetstagarnas rättigheter och grundläggande friheter, och främja jämställdhet och kvinnors egenmakt, och om det uttryckligen beaktar resultatet av den pågående översynen av kapitlet om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att EU är Indiens största handelspartner i den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. Parlamentet påminner om att jordbrukssektorn står för en betydande andel av den indiska ekonomin och för 41 % av sysselsättningen i Indien. Parlamentet framhåller vissa jordbrukssektorers känslighet, men också potential, i både EU och Indien. Parlamentet betonar att ett ökat marknadstillträde för jordbruksprodukter inte bör leda till att någon av parterna får en orättvis konkurrensfördel. Parlamentet uppmärksammar behovet av att se till att importen av jordbruksbaserade livsmedel från Indien uppfyller EU:s hälso- och säkerhetsnormer. Parlamentet anser att EU bör stödja Indien så att landet kan hjälpa sina jordbrukare att minska användningen av bekämpningsmedel. Parlamentet betonar behovet av ett nära samarbete mellan EU och Indien för att ta itu med de återverkningar på livsmedelsförsörjningen som det pågående ryska kriget i Ukraina orsakar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att ett av målen för de framtida handels- och investeringsavtalen mellan EU och Indien är att stärka de ekonomiska, handels- och investeringsrelaterade förbindelserna mellan EU och Indien i full överensstämmelse med internationellt erkända människorätts- och miljö- och arbetsnormer och -avtal, skapa ett sunt, transparent, icke-diskriminerande och förutsägbart reglerings- och affärsklimat för företag på båda sidor och frigöra den outnyttjade potentialen för ekonomiskt samarbete i båda riktningarna mellan EU och Indien. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet bekräftar sitt fördömande i starkast möjliga ordalag av Ryska federationens olagliga, oprovocerade och oberättigade militära aggressionskrig mot Ukraina. Parlamentet erkänner Indiens neutrala ställning sedan landet blev självständigt. Parlamentet påpekar att EU och Indien är villiga att samarbeta för en framgångsrik och fredlig värld, men beklagar ändå Indiens tveksamhet att fördöma Ryska federationens militära aggression mot Ukraina. Parlamentet understryker vikten av att demokratier samarbetar och anpassar sig till varandra inom centrala områden och framför allt när det gäller grundläggande värden och en öppen, regelbaserad och hållbar handel. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att det befintliga förhandlingsmandatet för ett handelsavtal, ett separat avtal om investeringsskydd och ett avtal om geografiska beteckningar är tillräckligt omfattande och brett för att förhandlingarna ska kunna återupptas, och anser att det bör tolkas i linje med moderna standarder. Parlamentet anser dock att det är nödvändigt att säkerställa att det framtida övergripande handelsavtalet har miljö- och människorättsstandarder som grundläggande beståndsdelar och att det som en integrerad del innehåller ett särskilt kapitel för små och medelstora företag, ett särskilt kapitel om digital handel, ett särskilt kapitel om råvaror för att öka marknadstillträdet och ett ambitiöst och verkställbart kapitel om handel och hållbar utveckling som är anpassat till Parisavtalet. Parlamentet anser vidare att avtalet bör innehålla bestämmelser om hållbara livsmedelssystem och om jämställdhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar den indiska regeringen att lägga fram en färdplan för ratificering av de två återstående grundläggande ILO-konventionerna nr 87 och 98, och anser att principerna i dessa ska genomföras korrekt och skyndsamt. Parlamentet betonar att det med tanke på den indiska arbetsmarknadens informella karaktär finns många utmaningar när det gäller genomförandet och tillämpningen av internationella arbetsnormer. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att se till att alla grundläggande ILO-principer tillämpas i det framtida handelsavtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det framtida handelsavtalet mellan EU och Indien är i linje med den europeiska gröna given, strategin från jord till bord och COP26. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet håller med EU:s och Indiens ledare om att det för att upprätthålla drivkraften för att återuppta förhandlingarna är absolut nödvändigt att hitta tidiga lösningar på långvariga problem med marknadstillträde. Parlamentet uppmuntrar därför förhandlarna att hitta snabba lösningar på de långvariga problemen med marknadstillträde både på olika förvaltningsnivåer och inom olika sektorer (t.ex. bilar, bildelar, jordbruk, medicintekniska produkter, läkemedel, sanitära och fytosanitära hinder, offentlig upphandling, icke-tariffära hinder såsom kvalitetskontrollorder, certifiering, efterlevnad av internationella standarder och lokaliseringskrav), utan att äventyra innehållet för att nå ett snabbt ingående. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar förhandlarna att göra goda framsteg när det gäller att uppnå ett omfattande, ömsesidigt fördelaktigt, modernt, WTO-förenligt och regelbaserat frihandelsavtal som prioriterar områden som främjar hållbar tillväxt och tar itu med ojämlikheter och den digitala och gröna rättvisa omställningen, dvs.






  i. | ett omfattande avskaffande av tullar och kvoter på ömsesidig grund, samtidigt som känsliga produkter uppmärksammas och sänkningarna inte kompenseras genom höjda inhemska skatter och avgifter, även på statlig nivå, på importerade produkter, |
| --- | --- | --- |

13.

i.

ett omfattande avskaffande av tullar och kvoter på ömsesidig grund, samtidigt som känsliga produkter uppmärksammas och sänkningarna inte kompenseras genom höjda inhemska skatter och avgifter, även på statlig nivå, på importerade produkter,

| ii. | påskyndade, mer transparenta och mindre betungande tullförfaranden samt ett omfattande elektroniskt certifieringsförfarande med en enda kontaktpunkt och avskaffande av oproportionerliga importförbud, |
| --- | --- |

ii.

påskyndade, mer transparenta och mindre betungande tullförfaranden samt ett omfattande elektroniskt certifieringsförfarande med en enda kontaktpunkt och avskaffande av oproportionerliga importförbud,

| iii. | transparenta och snabba förfaranden för godkännande av marknadstillträde, regionalisering och revision, underbyggda av vetenskapligt motiverade SPS-importåtgärder, av internationella standarder och av discipliner som går utöver WTO:s SPS-avtal; avtalet bör syfta till att säkerställa SPS-relaterat samarbete och att Indien snabbt godkänner alla befintliga och framtida ansökningar om marknadstillträde, även sådana som försenats av provtransporter och certifieringsfrågor, |
| --- | --- |

iii.

transparenta och snabba förfaranden för godkännande av marknadstillträde, regionalisering och revision, underbyggda av vetenskapligt motiverade SPS-importåtgärder, av internationella standarder och av discipliner som går utöver WTO:s SPS-avtal; avtalet bör syfta till att säkerställa SPS-relaterat samarbete och att Indien snabbt godkänner alla befintliga och framtida ansökningar om marknadstillträde, även sådana som försenats av provtransporter och certifieringsfrågor,

| iv. | undanröjande av ett växande antal tekniska handelshinder, inbegripet en översyn av hinder för IKT, medicintekniska produkter, leksaker, alkoholhaltiga drycker, polerade diamanter, jordbruksprodukter, livsmedel och stål; avtalet bör eftersträva överensstämmelse med internationella standarder från Internationella standardiseringsorganisationen (ISO), Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC) och Internationella teleunionen (ITU), gå längre än WTO:s avtal om tekniska handelshinder, säkerställa att det inte förekommer någon dubblering av tester och certifiering och rationalisera licensieringssystem, kvalitetskontrollorder och kliniska undersökningar, |
| --- | --- |

iv.

undanröjande av ett växande antal tekniska handelshinder, inbegripet en översyn av hinder för IKT, medicintekniska produkter, leksaker, alkoholhaltiga drycker, polerade diamanter, jordbruksprodukter, livsmedel och stål; avtalet bör eftersträva överensstämmelse med internationella standarder från Internationella standardiseringsorganisationen (ISO), Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC) och Internationella teleunionen (ITU), gå längre än WTO:s avtal om tekniska handelshinder, säkerställa att det inte förekommer någon dubblering av tester och certifiering och rationalisera licensieringssystem, kvalitetskontrollorder och kliniska undersökningar,

| v. | ett omfattande kapitel om offentlig upphandling på alla förvaltningsnivåer i syfte att genomdriva principerna om transparens och icke-diskriminering vid offentlig upphandling genom effektiva rättsmedel; parlamentet uppmanar i detta avseende Indien att ansluta sig till WTO-avtalet om offentlig upphandling och att förbjuda diskriminerande ”köp inhemskt”-metoder, såsom vissa metoder kopplade till ”Make in India” och Atmanirbhar Bharat (”ett självförsörjande Indien”), eftersom de syftar till att gynna inhemsk tillverkning och avskräcka från import och avsevärt påverkar marknadstillträdet för EU-företag, |
| --- | --- |

v.

ett omfattande kapitel om offentlig upphandling på alla förvaltningsnivåer i syfte att genomdriva principerna om transparens och icke-diskriminering vid offentlig upphandling genom effektiva rättsmedel; parlamentet uppmanar i detta avseende Indien att ansluta sig till WTO-avtalet om offentlig upphandling och att förbjuda diskriminerande ”köp inhemskt”-metoder, såsom vissa metoder kopplade till ”Make in India” och Atmanirbhar Bharat (”ett självförsörjande Indien”), eftersom de syftar till att gynna inhemsk tillverkning och avskräcka från import och avsevärt påverkar marknadstillträdet för EU-företag,

| vi. | säkerställande av lika villkor i fråga om subventioner och statsägda företags affärsmetoder, |
| --- | --- |

vi.

säkerställande av lika villkor i fråga om subventioner och statsägda företags affärsmetoder,

| vii. | ett omfattande kapitel om skydd av immateriella rättigheter på hög nivå som bland annat fokuserar på samarbetsbestämmelser och tekniköverföringar, vilket bör underlätta en icke-restriktiv och snabb patentansökningsprocess och ett snabbt och effektivt genomförande av standarder för immateriella rättigheter, däribland skyddet av geografiska beteckningar; särskild uppmärksamhet ska dock ägnas Indiens förmåga att producera generiska läkemedel till överkomliga priser för inhemska hälsobehov eller för export till andra utvecklingsländer i nöd, i linje med Dohaförklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa, |
| --- | --- |

vii.

ett omfattande kapitel om skydd av immateriella rättigheter på hög nivå som bland annat fokuserar på samarbetsbestämmelser och tekniköverföringar, vilket bör underlätta en icke-restriktiv och snabb patentansökningsprocess och ett snabbt och effektivt genomförande av standarder för immateriella rättigheter, däribland skyddet av geografiska beteckningar; särskild uppmärksamhet ska dock ägnas Indiens förmåga att producera generiska läkemedel till överkomliga priser för inhemska hälsobehov eller för export till andra utvecklingsländer i nöd, i linje med Dohaförklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa,

| viii. | ett särskilt kapitel om små och medelstora företag för att ta hänsyn till små och medelstora företags särskilda behov och skapa rättssäkerhet; parlamentet understryker behovet av ett företagsvänligt regelverk för små och medelstora företag, inbegripet harmoniserade och förenklade tullförfaranden samt minskade administrativa bördor och regelbördor för att övervinna alla tariffära och icke-tariffära hinder som hindrar små och medelstora företag från att komma in på den indiska marknaden; parlamentet betonar behovet av att underlätta informationsutbytet om marknadstillträde, handelsbestämmelser, handelsförfaranden och ursprungsregler, |
| --- | --- |

viii.

ett särskilt kapitel om små och medelstora företag för att ta hänsyn till små och medelstora företags särskilda behov och skapa rättssäkerhet; parlamentet understryker behovet av ett företagsvänligt regelverk för små och medelstora företag, inbegripet harmoniserade och förenklade tullförfaranden samt minskade administrativa bördor och regelbördor för att övervinna alla tariffära och icke-tariffära hinder som hindrar små och medelstora företag från att komma in på den indiska marknaden; parlamentet betonar behovet av att underlätta informationsutbytet om marknadstillträde, handelsbestämmelser, handelsförfaranden och ursprungsregler,

| ix. | inkludering av ett ambitiöst kapitel om handel och hållbar utveckling, som garanterar ett värdebaserat samarbete inom handel och investeringar och främjar högsta internationella standarder på arbetsrättsområdet, däribland kraftfulla åtgärder för att avskaffa barnarbete och tvångsarbete, säkerställa miljöskydd och främja jämställdhet, baserat på de senaste och mest moderna EU-frihandelsavtalen; parlamentet understryker att hållbarhet måste återspeglas på ett övergripande sätt i avtalet genom verkställbara bestämmelser som beaktar översynen av kapitlen om handel och hållbar utveckling, |
| --- | --- |

ix.

inkludering av ett ambitiöst kapitel om handel och hållbar utveckling, som garanterar ett värdebaserat samarbete inom handel och investeringar och främjar högsta internationella standarder på arbetsrättsområdet, däribland kraftfulla åtgärder för att avskaffa barnarbete och tvångsarbete, säkerställa miljöskydd och främja jämställdhet, baserat på de senaste och mest moderna EU-frihandelsavtalen; parlamentet understryker att hållbarhet måste återspeglas på ett övergripande sätt i avtalet genom verkställbara bestämmelser som beaktar översynen av kapitlen om handel och hållbar utveckling,

| x. | införande av moderna, småföretagarvänliga, harmoniserade och ömsesidiga ursprungsregler, i linje med EU:s mest moderna och omfattande frihandelsavtal, |
| --- | --- |

x.

införande av moderna, småföretagarvänliga, harmoniserade och ömsesidiga ursprungsregler, i linje med EU:s mest moderna och omfattande frihandelsavtal,

| xi. | införlivande av den nyligen framlagda handlingsplanen för den cirkulära ekonomin för att säkerställa mindre avfall samt konsumentinflytande, göra hållbara produkter till norm och leda globala insatser för den cirkulära ekonomin, |
| --- | --- |

xi.

införlivande av den nyligen framlagda handlingsplanen för den cirkulära ekonomin för att säkerställa mindre avfall samt konsumentinflytande, göra hållbara produkter till norm och leda globala insatser för den cirkulära ekonomin,

| xii. | förbud mot icke-automatiska import- eller exportlicensförfaranden, utom i motiverade fall, |
| --- | --- |

xii.

förbud mot icke-automatiska import- eller exportlicensförfaranden, utom i motiverade fall,

| xiii. | undanröjande av alla diskriminerande och oproportionerliga hinder för etablering inom både tjänstesektorn och tillverkningssektorn samt för tillhandhållande av gränsöverskridande tjänster, för att säkerställa lika villkor mellan EU:s och Indiens tjänsteleverantörer, |
| --- | --- |

xiii.

undanröjande av alla diskriminerande och oproportionerliga hinder för etablering inom både tjänstesektorn och tillverkningssektorn samt för tillhandhållande av gränsöverskridande tjänster, för att säkerställa lika villkor mellan EU:s och Indiens tjänsteleverantörer,

| xiv. | förbättrade regler för digital handel som bygger på EU:s standarder och global praxis; parlamentet anser särskilt att 5G inte får användas med hjälp av obligatorisk tekniköverföring, såsom påtvingat offentliggörande av källkoder, algoritmer och krypteringsnycklar, |
| --- | --- |

xiv.

förbättrade regler för digital handel som bygger på EU:s standarder och global praxis; parlamentet anser särskilt att 5G inte får användas med hjälp av obligatorisk tekniköverföring, såsom påtvingat offentliggörande av källkoder, algoritmer och krypteringsnycklar,

| xv. | bekräftelse av båda sidors rättigheter och skyldigheter enligt WTO-avtalen (antidumpning, antisubvention och skydd), undersökning av områden av gemensamt intresse som går utöver dessa WTO-normer och införande av en tillfällig bilateral skyddsmekanism, |
| --- | --- |

xv.

bekräftelse av båda sidors rättigheter och skyldigheter enligt WTO-avtalen (antidumpning, antisubvention och skydd), undersökning av områden av gemensamt intresse som går utöver dessa WTO-normer och införande av en tillfällig bilateral skyddsmekanism,

| xvi. | garanti för goda styrelseformer och rättsstatsprincipen och en lösning på de hinder som uppstår till följd av rättsosäkerhet. |
| --- | --- |

xvi.

garanti för goda styrelseformer och rättsstatsprincipen och en lösning på de hinder som uppstår till följd av rättsosäkerhet.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att små och medelstora företag utgör ryggraden i Indiens socioekonomiska utveckling och står för 45 % av landets totala industriproduktion. Parlamentet anser att Indien och EU bör fortsätta att arbeta för att säkerställa ett gynnsamt och stabilt företagsklimat för små och medelstora företag, underlätta deras tillträde till internationella marknader och göra det möjligt för dem att dra full nytta av handelsmöjligheterna. Parlamentet välkomnar i detta avseende inrättandet av den immaterialrättsliga hjälpcentralen för små och medelstora företag i Indien, som ger små och medelstora företag förstahandsstöd om hur de kan skydda och hävda sina immateriella rättigheter, och uppmanar kommissionen att bygga vidare på detta initiativ för att skapa ytterligare digitala plattformar som skulle bidra till att minska handelskostnader och administrativa bördor samtidigt som små och medelstora företags deltagande i internationell handel ökar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de båda parterna att överväga att tillhandahålla interoperabla dataflöden mellan Indiens och EU:s jurisdiktioner i full överensstämmelse med den allmänna dataskyddsförordningen (8) på grundval av en utvärdering. Parlamentet uppmanar Indien att anpassa sin nya dataskyddslag till högsta internationellt erkända standarder för dataskydd och integritetsskydd. Parlamentet uppmanar Indien att ansluta sig till EU:s initiativ om internationella dataskyddsstandarder. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU:s förhandlingsgrupp, EU:s institutioner och medlemsstaterna att på bästa sätt utnyttja Indiens engagemang för multilateralism och en internationell regelbaserad handelsordning och uppmanar Indien att spela en konstruktiv roll för att säkra meningsfulla resultat vid WTO:s kommande tolfte och trettonde ministerkonferenser. Parlamentet lovordar det reformförslag till WTO:s tvistlösningsorgan som lagts fram gemensamt av EU och Indien och uppmanar Indien att ansluta sig till det tillfälliga flerpartsarrangemanget för skiljedomsförfaranden. Parlamentet lovordar EU:s och de indiska ledarnas åtagande att förbättra samordningen av den globala ekonomiska styrningen, särskilt inom WTO och G20. Parlamentet förväntar sig att få information om resultatet av dialogen i vilken höga tjänstemän från EU och Indien deltar, och som syftar till att fördjupa det bilaterala samarbetet i WTO-frågor inom ramen för högnivådialogerna om handel och investeringar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att det fortfarande råder osäkerhet för EU:s investerare, särskilt till följd av Indiens beslut att ensidigt avsluta alla sina bilaterala investeringsavtal under 2016. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar båda sidors beredvillighet att förhandla om ett fristående avtal om investeringsskydd, som skulle öka rättssäkerheten för investerare på båda sidor och ytterligare stärka de bilaterala handelsförbindelserna, som lockar mer EU-investeringar till Indien och bevarar en möjlighet för parterna att uttömma de nationella rättsmedlen. Parlamentet rekommenderar att man arbetar för att uppnå gemensamma och ömsesidigt fördelaktiga mål på dessa områden för att främja hållbar ekonomisk tillväxt och innovation. Parlamentet betonar att ett sådant avtal bland annat bör innehålla skydd mot diskriminering på grund av ursprung, olaglig expropriation, rättsvägran, väsentligt åsidosättande av rätten till ett korrekt rättsförfarande, uppenbar godtycklighet, riktad diskriminering på uppenbart felaktiga grunder och kränkande behandling. Parlamentet föreslår att en omfattande konsekvensbedömning ska göras innan förhandlingarna avslutas. Parlamentet uppskattar de indiska investeringarna i Europa som en drivkraft för ekonomisk dynamik, ökad konkurrenskraft och diversifierad produktion. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet bekräftar att ett avtal om investeringsskydd skulle kunna vara en lämplig språngbräda för att ytterligare stärka de bilaterala handelsförbindelserna. Parlamentet uppmuntrar förhandlarna att komma överens om inrättandet av en multilateral investeringsdomstol och om ett särskilt investeringsdomstolssystem mellan EU och Indien som en tillfällig lösning med avseende på inrättandet av en multilateral investeringsdomstol, som både EU och Indien bör ansluta sig till. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar ledarnas åtagande att ingå ett separat avtal om geografiska beteckningar, oavsett om det är ett fristående avtal eller integrerat i det övergripande handelsavtalet. Parlamentet anser att ett sådant avtal är en prioritering för EU:s jordbruks- och livsmedelssektorer för att skydda EU:s geografiska beteckningar, och uppmanar kommissionen att arbeta för att upprätta en omfattande förteckning över EU:s geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att EU måste förespråka mänskliga rättigheter och rätten till livsmedel som en central princip och prioritering för livsmedelssystemen och som ett grundläggande verktyg för att ställa om livsmedelssystemen. Parlamentet uppmanar EU att genomföra FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter och se till att de mest marginaliserade har tillgång till näringsrika livsmedel. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar att Indiens rättsordning visserligen medger odling av genetiskt modifierade organismer (GMO) för bearbetning till livsmedel och foder men att dess GMO-regler liknar EU:s sett till hur pass rigorösa och strikta de är. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar vikten av att gå beslutsamt fram med att förbjuda alla slags antibiotika och veterinärmedicinska läkemedel som inte överensstämmer med livsmedelsstandarderna i Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att EU inom ramen för samarbetsavtalet med Indien måste se till att nivån på det ömsesidiga samarbetet förbättras och att alla EU:s ekonomiska och sociala samt miljö-, hälso-, säkerhets- och kvalitetsmässiga standarder respekteras av båda parter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att göra en studie av de möjliga ekonomiska konsekvenserna av detta avtal, med beaktande av att jordbruket och boskapsuppfödningen i Indien inte omfattas av de EU-bestämmelser som ökar produktionskostnaderna i Europa, vilket kan medföra illojal konkurrens, såsom redan skett i andra avtal med länder utanför EU. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, såsom konsekvent har gjorts i EU:s tidigare frihandelsavtal, se till att avtalstexten skyddar EU:s gemensamma inre marknad genom att förhindra






  i. | import av otillåtna GMO:er i livsmedel, foder och utsäde, |
| --- | --- | --- |

26.

i.

import av otillåtna GMO:er i livsmedel, foder och utsäde,

| ii. | import av jordbruksprodukter och livsmedel med högre nivåer av bekämpningsmedelsrester än vad som tillåts i EU-rätten, genom systematisk tillämpning av EU:s bestämmelser om högsta tillåtna restmängder, |
| --- | --- |

ii.

import av jordbruksprodukter och livsmedel med högre nivåer av bekämpningsmedelsrester än vad som tillåts i EU-rätten, genom systematisk tillämpning av EU:s bestämmelser om högsta tillåtna restmängder,

| iii. | import av jordbruksprodukter och livsmedel som producerats med användning av hormonpreparat som är förbjudna i EU, |
| --- | --- |

iii.

import av jordbruksprodukter och livsmedel som producerats med användning av hormonpreparat som är förbjudna i EU,

| iv. | införande av mikrobiella stammar som är resistenta mot antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

iv.

införande av mikrobiella stammar som är resistenta mot antimikrobiella medel.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att Indien den 14 december 2021 klandrades av WTO på grund av de mycket stora subventioner som beviljas landets sockerproduktion och sockerexport. Parlamentet begär därför att CXL-kvoten på 10 000 ton för indiskt socker ska upphävas eftersom man inte planerar att se över de subventioner som strider mot WTO:s regler. Parlamentet begär att man vid de kommande handelsförhandlingarna mellan EU och Indien ser till att sockersubventioner som är oförenliga med WTO:s regler slopas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av två gemensamma arbetsgrupper för att intensifiera regleringssamarbetet om varor och tjänster, bland annat om grön och digital teknik och om motståndskraftiga leveranskedjor i samråd med företrädare för olika intressenter på lika villkor. Parlamentet betonar den avgörande roll som högnivådialogerna om handel och investeringar spelar för att säkerställa goda övergripande framsteg, bland annat när det gäller långvariga problem med marknadstillträde. Parlamentet förväntar sig att få snabb och regelbunden information om resultaten av dessa dialoger. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar förhandlarna att som en prioriterad fråga enas om inrättandet av en bilateral plattform för förhands- och efterhandssamråd mellan EU och Indien som ska underlätta diskussioner och samråd före eventuella nya åtgärder eller subventioner som skulle kunna påverka handeln eller investeringarna negativt. Parlamentet anser att en sådan plattform bör underlätta dialogen med företrädare för ett brett spektrum av intressenter, däribland arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer. Parlamentet anser att näringslivs- och branschorganisationer bör kunna uppmärksamma plattformens sekretariat på alla nya handels- eller investeringshinder. Parlamentet anser att plattformen så småningom bör bli en integrerad del av styrningsramen för det framtida handelsavtalet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att styrningen av ett potentiellt frihandelsavtal mellan EU och Indien bör inbegripa en gemensam kommitté som ska tillhandahålla gemensam övervakning, strukturerad dialog och tillsyn av Europaparlamentet och båda kamrarna i Indiens parlament. Parlamentet betonar att det civila samhällets involvering i övervakningen av avtalets genomförande är av avgörande betydelse, och efterlyser ett snabbt inrättande av inhemska rådgivande grupper när avtalet har trätt i kraft och att näringslivsorganisationer, fackföreningar och det civila samhället, inbegripet oberoende organisationer från arbetsmarknads- och miljösektorerna, ska vara företrädda i dessa på ett balanserat sätt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Indiens regering och parlament. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

(2)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 48.

(3)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 117.

(4)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 109.

(5)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(6)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 10.

(7)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---ifp_skills/documents/ publication/wcms_734503.pdf.

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/30

---

P9_TA(2022)0278

Gemensamma europeiska åtgärder för omsorg

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om gemensamma europeiska åtgärder för omsorg (2021/2253(INI))

(2023/C 47/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av de mål som fastställs i artikel 3 i EU-fördraget, särskilt kampen mot social utestängning och diskriminering, främjande av social rättvisa, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de mål som fastställs i artikel 3 i EU-fördraget, särskilt kampen mot social utestängning och diskriminering, främjande av social rättvisa, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning,

| — | med beaktande av artikel 8 om jämställdhetsintegrering, som fastställer EU:s mål att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem, och av den övergripande sociala klausulen i artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 om jämställdhetsintegrering, som fastställer EU:s mål att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem, och av den övergripande sociala klausulen i artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av de socialpolitiska målen i artiklarna 151 och 153 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de socialpolitiska målen i artiklarna 151 och 153 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 15 om rätten för personer med funktionsnedsättning till oberoende, social integrering och deltagande samt artikel 23 om äldre personers rätt till socialt skydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 15 om rätten för personer med funktionsnedsättning till oberoende, social integrering och deltagande samt artikel 23 om äldre personers rätt till socialt skydd,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artikel 25 om äldre personers rätt att leva ett oberoende och värdigt liv och artikel 26 om integrering av personer med funktionsnedsättning, och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, vilken avses i artikel 6 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artikel 25 om äldre personers rätt att leva ett oberoende och värdigt liv och artikel 26 om integrering av personer med funktionsnedsättning, och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, vilken avses i artikel 6 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt princip 17 om inkludering av personer med funktionsnedsättning och princip 18 om rätt till långvarig vård och omsorg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt princip 17 om inkludering av personer med funktionsnedsättning och princip 18 om rätt till långvarig vård och omsorg,

| — | med beaktande av FN:s årtionde för hälsosamt åldrande 2021–2030 och WHO:s ramverk för att länder ska uppnå en integrerad kontinuitet i långvarig vård och omsorg (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s årtionde för hälsosamt åldrande 2021–2030 och WHO:s ramverk för att länder ska uppnå en integrerad kontinuitet i långvarig vård och omsorg (1),

| — | med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess överordnade mål för 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess överordnade mål för 2030,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål nr 3 om god hälsa och välbefinnande, nr 5 om jämställdhet, nr 8 om anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt och nr 10 om minskad ojämlikhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål nr 3 om god hälsa och välbefinnande, nr 5 om jämställdhet, nr 8 om anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt och nr 10 om minskad ojämlikhet,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s oberoende expert om äldres åtnjutande av alla mänskliga rättigheter av den 22 juli 2020 om hur coronaviruset (covid-19) påverkar äldres åtnjutande av alla mänskliga rättigheter A/75/2020 (2) och hennes uttalande om äldre personers autonomi och omsorg vid det 30:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s oberoende expert om äldres åtnjutande av alla mänskliga rättigheter av den 22 juli 2020 om hur coronaviruset (covid-19) påverkar äldres åtnjutande av alla mänskliga rättigheter A/75/2020 (2) och hennes uttalande om äldre personers autonomi och omsorg vid det 30:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (3),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och rekommendationer, särskilt konvention nr 149 om vårdpersonal från 1977 och dess åtföljande rekommendation nr 157, konvention nr 183 om skydd vid havandeskap och barnsbörd från 2000 och dess åtföljande rekommendation nr 191, konvention nr 189 om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbetare från 2011 och dess åtföljande rekommendation nr 201, konvention nr 190 om våld och trakasserier från 2019 och dess åtföljande rekommendation nr 206 samt rekommendation nr 202 om socialt grundskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och rekommendationer, särskilt konvention nr 149 om vårdpersonal från 1977 och dess åtföljande rekommendation nr 157, konvention nr 183 om skydd vid havandeskap och barnsbörd från 2000 och dess åtföljande rekommendation nr 191, konvention nr 189 om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbetare från 2011 och dess åtföljande rekommendation nr 201, konvention nr 190 om våld och trakasserier från 2019 och dess åtföljande rekommendation nr 206 samt rekommendation nr 202 om socialt grundskydd,

| — | med beaktande av rapporten från Internationella arbetsorganisationen (ILO) av den 19 december 2019 med titeln The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Internationella arbetsorganisationen (ILO) av den 19 december 2019 med titeln The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries,

| — | med beaktande av ILO:s resolution om en global uppmaning till åtgärder för en människocentrerad strategi för covid-19-krisen som är inkluderande, hållbar och motståndskraftig, som antogs vid Internationella arbetskonferensens 109:e möte i juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s resolution om en global uppmaning till åtgärder för en människocentrerad strategi för covid-19-krisen som är inkluderande, hållbar och motståndskraftig, som antogs vid Internationella arbetskonferensens 109:e möte i juni 2021,

| — | med beaktande av ILO:s rapport från den 7 mars 2022Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s rapport från den 7 mars 2022Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens ordförande Ursula von der Leyens politiska riktlinjer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ordförande Ursula von der Leyens politiska riktlinjer,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsprogram för 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsprogram för 2022,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2221 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller ytterligare medel och genomförandebestämmelser för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och dess sociala konsekvenser och för förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2221 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller ytterligare medel och genomförandebestämmelser för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och dess sociala konsekvenser och för förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) (6),

| — | med beaktande av förordning (EU) 2021/522 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden 2021–2027 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU) 2021/522 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden 2021–2027 (7),

| — | med beaktande av OECD:s och Europeiska kommissionens initiativ ”Hälsotillståndet i EU”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s och Europeiska kommissionens initiativ ”Hälsotillståndet i EU”,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (8),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/431 av den 9 mars 2022 om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/431 av den 9 mars 2022 om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (11),

| — | med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (12),

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252),

| — | med beaktande av kommissionens handlingsplan för att främja den sociala ekonomin och skapa jobb av den 9 december 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handlingsplan för att främja den sociala ekonomin och skapa jobb av den 9 december 2021,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om åldrande av den 27 januari 2021 (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om åldrande av den 27 januari 2021 (COM(2021)0050),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden från 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden från 2021,

| — | med beaktande av den ministerdeklaration som antogs vid den fjärde ministerkonferensen från FN:s ekonomiska kommission för Europa om åldrande i Lissabon den 22 september 2017, A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ministerdeklaration som antogs vid den fjärde ministerkonferensen från FN:s ekonomiska kommission för Europa om åldrande i Lissabon den 22 september 2017, A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 4 mars 2021 till Europaparlamentets och rådets direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer (COM(2021)0093), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 4 mars 2021 till Europaparlamentets och rådets direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer (COM(2021)0093),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 28 oktober 2020 till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 28 oktober 2020 till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (COM(2020)0682),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs (EESK) yttrande SOC/687-EESC-2021 av den 19 januari 2022I riktning mot en ny omsorgsmodell för äldre: lärdomar av covid-19-pandemin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs (EESK) yttrande SOC/687-EESC-2021 av den 19 januari 2022I riktning mot en ny omsorgsmodell för äldre: lärdomar av covid-19-pandemin,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande SOC/535- EESC-2016 av den 21 september 2012Rättigheter för inneboende vårdpersonal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande SOC/535- EESC-2016 av den 21 september 2012Rättigheter för inneboende vårdpersonal,

| — | med beaktande av 2021 års rapport om långvarig vård och omsorg som utarbetats av kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen (GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering) om trender, utmaningar och möjligheter i ett åldrande samhälle, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2021 års rapport om långvarig vård och omsorg som utarbetats av kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen (GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering) om trender, utmaningar och möjligheter i ett åldrande samhälle,

| — | med beaktande av yttrandet från expertpanelen av den 23 juni 2021 för effektiva sätt att investera i hälsa Opinion on supporting mental health of health workforce and other essential workers (inte översatt till svenska) (om att stödja den psykiska hälsan hos hälso- och sjukvårdspersonal och annan personal inom samhällsviktig verksamhet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från expertpanelen av den 23 juni 2021 för effektiva sätt att investera i hälsa Opinion on supporting mental health of health workforce and other essential workers (inte översatt till svenska) (om att stödja den psykiska hälsan hos hälso- och sjukvårdspersonal och annan personal inom samhällsviktig verksamhet),

| — | med beaktande av rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) slutsatser av den 14 juni 2021 om den socioekonomiska effekten av covid-19 på jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) slutsatser av den 14 juni 2021 om den socioekonomiska effekten av covid-19 på jämställdhet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om EU:s strategi för jämställdhet (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om EU:s strategi för jämställdhet (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2022 om EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2022 om EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (17),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2019 om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2019 om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om barns rättigheter mot bakgrund av kommissionens strategi för barns rättigheter (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om barns rättigheter mot bakgrund av kommissionens strategi för barns rättigheter (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19 (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2022 om att stärka Europa i kampen mot cancer – mot en övergripande och samordnad strategi (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2022 om att stärka Europa i kampen mot cancer – mot en övergripande och samordnad strategi (21),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om den gamla kontinentens åldrande – möjligheter och utmaningar i samband med politiken för åldrande efter 2020 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om den gamla kontinentens åldrande – möjligheter och utmaningar i samband med politiken för åldrande efter 2020 (23),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 18 juni 2020 om EU:s handikappstrategi efter 2020 (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 18 juni 2020 om EU:s handikappstrategi efter 2020 (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (25),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 juni 2021EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 – Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i ett föränderligt arbetsliv (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 juni 2021EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 – Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i ett föränderligt arbetsliv (COM(2021)0323),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2022 om en ny strategisk EU-ram för arbetsmiljö efter 2020 (inklusive ett bättre skydd för arbetstagare mot exponering för skadliga ämnen, arbetsrelaterad stress och skador från repetitiva rörelser) (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2022 om en ny strategisk EU-ram för arbetsmiljö efter 2020 (inklusive ett bättre skydd för arbetstagare mot exponering för skadliga ämnen, arbetsrelaterad stress och skador från repetitiva rörelser) (26),

| — | med beaktande av ETUI:s/Epsus rapport Pay transparency and role of gender-neutral job evaluation and job classification in the public services (inte översatt till svenska) (om insyn i lönesättningen och om den roll som könsneutral arbetsvärdering och arbetsindelning spelar i offentlig förvaltning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ETUI:s/Epsus rapport Pay transparency and role of gender-neutral job evaluation and job classification in the public services (inte översatt till svenska) (om insyn i lönesättningen och om den roll som könsneutral arbetsvärdering och arbetsindelning spelar i offentlig förvaltning),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (27),

| — | med beaktande av Europeiska arbetsmyndighetens verksamhet, särskilt dess samarbete med medlemsstaterna i kampen mot odeklarerat arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska arbetsmyndighetens verksamhet, särskilt dess samarbete med medlemsstaterna i kampen mot odeklarerat arbete,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) Jämställdhetsindex 2021 och dess tematiska fokus på hälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) Jämställdhetsindex 2021 och dess tematiska fokus på hälsa,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0189/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0189/2022), och av följande skäl:

| A. | Sociala rättigheter är en del av mänskliga rättigheter och konstitutionella rättigheter, kvinnors rättigheter är grundläggande mänskliga rättigheter, och Europarådets Venedigkommission och Europadomstolen och stadgan understryker att mänskliga rättigheter är en del av rättsstatsprincipen. Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter innehåller konkreta initiativ för genomförandet av principer som är avgörande för att bygga ett starkare socialt Europa för rättvisa omställningar och återhämtning, såsom jämställdhet, lika möjligheter, balans mellan arbete och privatliv, barnomsorg och stöd till barn, inkludering av personer med funktionsnedsättning och långvarig vård och omsorg. Att utöka och stärka vårdpersonalens värde och rättigheter kommer att vara en förutsättning för genomförandet av dessa initiativ, inbegripet dem som specifikt hänför sig till både princip 17 och princip 18. Den europeiska planeringsterminen och den sociala resultattavlan bör användas för att stärka ett rättvisare, jämlikt, hållbart och motståndskraftigt samhälle. Åtnjutandet av högsta möjliga hälsostandard är en grundläggande rättighet, och en hög hälsoskyddsnivå ska säkerställas och genomföras i all unionspolitik och alla unionsåtgärder. Tillgång till offentliga tjänster av god kvalitet är en avgörande faktor för livskvaliteten som en del av omsorgsstrategin och ökade investeringar i sektorn. |
| --- | --- |

A.

Sociala rättigheter är en del av mänskliga rättigheter och konstitutionella rättigheter, kvinnors rättigheter är grundläggande mänskliga rättigheter, och Europarådets Venedigkommission och Europadomstolen och stadgan understryker att mänskliga rättigheter är en del av rättsstatsprincipen. Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter innehåller konkreta initiativ för genomförandet av principer som är avgörande för att bygga ett starkare socialt Europa för rättvisa omställningar och återhämtning, såsom jämställdhet, lika möjligheter, balans mellan arbete och privatliv, barnomsorg och stöd till barn, inkludering av personer med funktionsnedsättning och långvarig vård och omsorg. Att utöka och stärka vårdpersonalens värde och rättigheter kommer att vara en förutsättning för genomförandet av dessa initiativ, inbegripet dem som specifikt hänför sig till både princip 17 och princip 18. Den europeiska planeringsterminen och den sociala resultattavlan bör användas för att stärka ett rättvisare, jämlikt, hållbart och motståndskraftigt samhälle. Åtnjutandet av högsta möjliga hälsostandard är en grundläggande rättighet, och en hög hälsoskyddsnivå ska säkerställas och genomföras i all unionspolitik och alla unionsåtgärder. Tillgång till offentliga tjänster av god kvalitet är en avgörande faktor för livskvaliteten som en del av omsorgsstrategin och ökade investeringar i sektorn.

| B. | Barn utgör 18,3 % av EU:s befolkning (28) 2020 hade 47,5 % av hushållen i EU minst ett barn och 14 % av hushållen bestod av barn och en ensamstående förälder (29), varav en majoritet var kvinnor. |
| --- | --- |

B.

Barn utgör 18,3 % av EU:s befolkning (28) 2020 hade 47,5 % av hushållen i EU minst ett barn och 14 % av hushållen bestod av barn och en ensamstående förälder (29), varav en majoritet var kvinnor.

| C. | Den stora majoriteten omsorgsgivare och vårdgivare, såväl formella som informella, betalda som obetalda, är kvinnor. Omsorgsansvar inom hushållet formar kvinnornas förmåga samt den varaktighet och typ av avlönat arbete som kvinnor kan ta sig an under hela sin livscykel och påverkar därmed deras deltagande i det sociala, ekonomiska, kulturella och politiska livet. Stereotypa föreställningar om att kvinnor är bättre omsorgsgivare och uppfattningen att obetalt omsorgs- och hushållsarbete är ”kvinnogöra” stärker modellen med ”manliga familjeförsörjare – kvinnliga omsorgsgivare”, som fortsätter att forma tillgången till sociala rättigheter och därmed påverkar kvinnors ekonomiska oberoende samt bidrar till undervärdering av och ekonomisk osynlighet för omsorg, särskilt bidraget från anhörigvårdare, samt undervärdering av vårdpersonal inom privata och offentliga institutioner. |
| --- | --- |

C.

Den stora majoriteten omsorgsgivare och vårdgivare, såväl formella som informella, betalda som obetalda, är kvinnor. Omsorgsansvar inom hushållet formar kvinnornas förmåga samt den varaktighet och typ av avlönat arbete som kvinnor kan ta sig an under hela sin livscykel och påverkar därmed deras deltagande i det sociala, ekonomiska, kulturella och politiska livet. Stereotypa föreställningar om att kvinnor är bättre omsorgsgivare och uppfattningen att obetalt omsorgs- och hushållsarbete är ”kvinnogöra” stärker modellen med ”manliga familjeförsörjare – kvinnliga omsorgsgivare”, som fortsätter att forma tillgången till sociala rättigheter och därmed påverkar kvinnors ekonomiska oberoende samt bidrar till undervärdering av och ekonomisk osynlighet för omsorg, särskilt bidraget från anhörigvårdare, samt undervärdering av vårdpersonal inom privata och offentliga institutioner.

| D. | 80 % av all långvarig vård och omsorg i Europa tillhandahålls av anhörigvårdare (30), till övervägande del kvinnor, som saknar rättvisa arbetsvillkor och som huvudsakligen utför arbete som är obetalt och/eller saknar socialt skydd, vilket gör vård och omsorg till en extremt könsspecifik fråga. Anhörigvård är förknippad med brist på rättigheter såsom sjukledighet och årlig ledighet samt minskning av sysselsättningsgraden vid mamma-, pappa- och föräldraledighet, ökad fattigdom och social utestängning, försämrad psykisk hälsa och ökad känsla av social isolering och ensamhet, vilket inverkar negativt på deras fysiska och psykiska hälsa, välbefinnande och sociala delaktighet. Kvinnors bidrag i form av oavlönat omsorgsarbete ger uppskattningsvis 11 biljoner US-dollar (31) till den globala ekonomin varje år, vilket motsvarar 9 % av världens BNP (32). |
| --- | --- |

D.

80 % av all långvarig vård och omsorg i Europa tillhandahålls av anhörigvårdare (30), till övervägande del kvinnor, som saknar rättvisa arbetsvillkor och som huvudsakligen utför arbete som är obetalt och/eller saknar socialt skydd, vilket gör vård och omsorg till en extremt könsspecifik fråga. Anhörigvård är förknippad med brist på rättigheter såsom sjukledighet och årlig ledighet samt minskning av sysselsättningsgraden vid mamma-, pappa- och föräldraledighet, ökad fattigdom och social utestängning, försämrad psykisk hälsa och ökad känsla av social isolering och ensamhet, vilket inverkar negativt på deras fysiska och psykiska hälsa, välbefinnande och sociala delaktighet. Kvinnors bidrag i form av oavlönat omsorgsarbete ger uppskattningsvis 11 biljoner US-dollar (31) till den globala ekonomin varje år, vilket motsvarar 9 % av världens BNP (32).

| E. | 15,4 % av unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) befinner sig i denna situation på grund av att de tar hand om barn, eller vuxna med funktionsnedsättning, eller har annat familjeansvar. 88 % av dessa UVAS är kvinnor (33). |
| --- | --- |

E.

15,4 % av unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) befinner sig i denna situation på grund av att de tar hand om barn, eller vuxna med funktionsnedsättning, eller har annat familjeansvar. 88 % av dessa UVAS är kvinnor (33).

| F. | Det är nödvändigt att inse att alla människor är beroende av omsorg i olika grad beroende på bland annat ålder, socioekonomisk status, fysisk förmåga och personlig bakgrund, från barndom till ålderdom. Omsorg bör särskiljas från stöd till personer med funktionsnedsättning eller hälsobesvär. Det samhälleliga och ekonomiska värdet av omsorgsarbete, både avlönat och oavlönat sådant, värderas och erkänns inte och behöver bedömas på nytt och sättas i centrum för den ekonomiska politiken. De sociala, jämställdhetsrelaterade och ekonomiska konsekvenserna för personer med omsorgsansvar bör åtgärdas snarast, särskilt med tanke på de demografiska förändringarna. |
| --- | --- |

F.

Det är nödvändigt att inse att alla människor är beroende av omsorg i olika grad beroende på bland annat ålder, socioekonomisk status, fysisk förmåga och personlig bakgrund, från barndom till ålderdom. Omsorg bör särskiljas från stöd till personer med funktionsnedsättning eller hälsobesvär. Det samhälleliga och ekonomiska värdet av omsorgsarbete, både avlönat och oavlönat sådant, värderas och erkänns inte och behöver bedömas på nytt och sättas i centrum för den ekonomiska politiken. De sociala, jämställdhetsrelaterade och ekonomiska konsekvenserna för personer med omsorgsansvar bör åtgärdas snarast, särskilt med tanke på de demografiska förändringarna.

| G. | Alla medlemsstater och EU är bundna av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inbegripet artikel 19 om antagande av effektiva och lämpliga åtgärder som garanterar lika rätt för alla personer med funktionsnedsättning att leva självständigt samt delta och inkluderas i samhället. Lika och effektiv tillgång till ekonomiskt överkomliga omsorgs- och stödtjänster av god kvalitet är en nödvändig förutsättning för att personer med funktionsnedsättning ska kunna bo självständigt, delta i samhällslivet och vara socialt inkluderade. |
| --- | --- |

G.

Alla medlemsstater och EU är bundna av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inbegripet artikel 19 om antagande av effektiva och lämpliga åtgärder som garanterar lika rätt för alla personer med funktionsnedsättning att leva självständigt samt delta och inkluderas i samhället. Lika och effektiv tillgång till ekonomiskt överkomliga omsorgs- och stödtjänster av god kvalitet är en nödvändig förutsättning för att personer med funktionsnedsättning ska kunna bo självständigt, delta i samhällslivet och vara socialt inkluderade.

| H. | Omsorg omfattar alla tjänster som stöder omsorgsbehövande personers självständighet och oberoende samt fysiska, psykologiska, känslomässiga, sociala, personliga och hushållsmässiga behov för personer och grupper i utsatta situationer. Omsorg bör erkännas som en rättighet som garanterar lika utövande av rättigheter, värdighet, autonomi, inkludering och välbefinnande för alla i samhället. Europeiska unionen kan komplettera och stödja medlemsstaternas åtgärder för att förbättra omsorgstjänster för dem som får omsorg och för dem som tillhandahåller omsorg. |
| --- | --- |

H.

Omsorg omfattar alla tjänster som stöder omsorgsbehövande personers självständighet och oberoende samt fysiska, psykologiska, känslomässiga, sociala, personliga och hushållsmässiga behov för personer och grupper i utsatta situationer. Omsorg bör erkännas som en rättighet som garanterar lika utövande av rättigheter, värdighet, autonomi, inkludering och välbefinnande för alla i samhället. Europeiska unionen kan komplettera och stödja medlemsstaternas åtgärder för att förbättra omsorgstjänster för dem som får omsorg och för dem som tillhandahåller omsorg.

| I. | Omsorgsarbete innebär en mängd olika tjänster som utförs av enskilda personer, familjer, samhällen, avlönade tjänsteleverantörer, offentliga organisationer och statliga institutioner i olika typer av miljöer, från institutioner till privata hushåll. |
| --- | --- |

I.

Omsorgsarbete innebär en mängd olika tjänster som utförs av enskilda personer, familjer, samhällen, avlönade tjänsteleverantörer, offentliga organisationer och statliga institutioner i olika typer av miljöer, från institutioner till privata hushåll.

| J. | Kommissionen definierar personliga tjänster och hushållstjänster som ”ett brett spektrum av verksamheter som bidrar till familjers och individers välbefinnande i hemmet, inbegripet barnomsorg, långvarig vård och omsorg samt vård av personer med funktionsnedsättning, hushållssysslor, hjälplektioner, hemreparationer, trädgårdsskötsel och IKT-stöd”. Personliga tjänster och hushållstjänster omfattar vård och icke-vård, direkta och indirekta tjänster. På global nivå beskrivs vanligtvis personliga tjänster och hushållstjänster under begreppet hushållsarbete. Inkluderandet av hushållsarbetare inom begreppet omsorgspersonal fungerar därför som ett erkännande av att tillhandahållande av omsorg inte bara omfattar personlig omsorg, utan även icke-relationsrelaterad indirekt omsorg, vilket ger de nödvändiga förutsättningarna för tillhandahållande av personlig omsorg. Inom personliga tjänster och hushållstjänster är omsorgsverksamhet och annan verksamhet i hög grad sammanflätade, med en stor andel arbetstagare som utför bådadera och således utgör omsorgspersonal. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen definierar personliga tjänster och hushållstjänster som ”ett brett spektrum av verksamheter som bidrar till familjers och individers välbefinnande i hemmet, inbegripet barnomsorg, långvarig vård och omsorg samt vård av personer med funktionsnedsättning, hushållssysslor, hjälplektioner, hemreparationer, trädgårdsskötsel och IKT-stöd”. Personliga tjänster och hushållstjänster omfattar vård och icke-vård, direkta och indirekta tjänster. På global nivå beskrivs vanligtvis personliga tjänster och hushållstjänster under begreppet hushållsarbete. Inkluderandet av hushållsarbetare inom begreppet omsorgspersonal fungerar därför som ett erkännande av att tillhandahållande av omsorg inte bara omfattar personlig omsorg, utan även icke-relationsrelaterad indirekt omsorg, vilket ger de nödvändiga förutsättningarna för tillhandahållande av personlig omsorg. Inom personliga tjänster och hushållstjänster är omsorgsverksamhet och annan verksamhet i hög grad sammanflätade, med en stor andel arbetstagare som utför bådadera och således utgör omsorgspersonal.

| K. | Tillgång till vård och omsorg av god kvalitet och skapande av åldersvänliga miljöer är avgörande för ett längre, hälsosamt och aktivt liv. Antalet personer i EU som behöver långvarig vård och omsorg beräknas öka från 30,8 miljoner 2019 till 38,1 miljoner 2050 (34). Flera medlemsstater är redan drabbade av arbetskraftsbrist inom sektorn för långvarig vård och omsorg och den riskerar enbart att öka, i takt med att efterfrågan på långvarig vård och omsorg ökar, och detta kräver investeringar i arbetskraften samt anständiga anställnings- och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

K.

Tillgång till vård och omsorg av god kvalitet och skapande av åldersvänliga miljöer är avgörande för ett längre, hälsosamt och aktivt liv. Antalet personer i EU som behöver långvarig vård och omsorg beräknas öka från 30,8 miljoner 2019 till 38,1 miljoner 2050 (34). Flera medlemsstater är redan drabbade av arbetskraftsbrist inom sektorn för långvarig vård och omsorg och den riskerar enbart att öka, i takt med att efterfrågan på långvarig vård och omsorg ökar, och detta kräver investeringar i arbetskraften samt anständiga anställnings- och arbetsvillkor.

| L. | Covid-19-krisen belyste den centrala roll som arbetstagare inom personliga tjänster och hushållstjänster spelar i våra samhällen, och visade på det akuta behovet av att säkerställa att dessa arbetstagare får ett fullständigt erkännande i alla medlemsstater, tillsammans med rätt till kollektiva avtalsförhandlingar, social trygghet och socialt skydd. På grund av den bestående bristen på ordentligt erkännande av dessa arbetstagare i flera medlemsstater har många av dem förlorat sitt arbete under covid-19-pandemin utan att kunna dra nytta av statliga lönekompensationer och system för bevarande av arbetstillfällen. Pandemin ledde till att många arbetstagare inom personliga tjänster och hushållstjänster förlorade sin inkvartering, och de utsattes för våld och trakasserier i arbetet. |
| --- | --- |

L.

Covid-19-krisen belyste den centrala roll som arbetstagare inom personliga tjänster och hushållstjänster spelar i våra samhällen, och visade på det akuta behovet av att säkerställa att dessa arbetstagare får ett fullständigt erkännande i alla medlemsstater, tillsammans med rätt till kollektiva avtalsförhandlingar, social trygghet och socialt skydd. På grund av den bestående bristen på ordentligt erkännande av dessa arbetstagare i flera medlemsstater har många av dem förlorat sitt arbete under covid-19-pandemin utan att kunna dra nytta av statliga lönekompensationer och system för bevarande av arbetstillfällen. Pandemin ledde till att många arbetstagare inom personliga tjänster och hushållstjänster förlorade sin inkvartering, och de utsattes för våld och trakasserier i arbetet.

| M. | Trots att varje enskild person under livets gång vid åtminstone ett tillfälle tar på sig rollen som anhörigvårdare och vårdtagare finns det stigmatisering och stereotyper kring ömsesidigt beroende, fysisk eller psykisk funktionsnedsättning, sjukdom och skörhet, liksom kring behovet av omsorg och stöd, vilka sammanfaller med andra diskrimineringsgrunder, framför allt kön, sexuell läggning, ålder, funktionsnedsättning, nationalitet, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag samt socioekonomisk eller invandrarrelaterad eller annan missgynnad bakgrund, vilket ökar risken för fattigdom eller social utestängning. |
| --- | --- |

M.

Trots att varje enskild person under livets gång vid åtminstone ett tillfälle tar på sig rollen som anhörigvårdare och vårdtagare finns det stigmatisering och stereotyper kring ömsesidigt beroende, fysisk eller psykisk funktionsnedsättning, sjukdom och skörhet, liksom kring behovet av omsorg och stöd, vilka sammanfaller med andra diskrimineringsgrunder, framför allt kön, sexuell läggning, ålder, funktionsnedsättning, nationalitet, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag samt socioekonomisk eller invandrarrelaterad eller annan missgynnad bakgrund, vilket ökar risken för fattigdom eller social utestängning.

| N. | EU:s befolkning åldras, och 2018 var 19 % av EU-medborgarna var 65 år eller äldre (35). Åldersdiskriminering och ouppfyllda, osedda och okända omsorgsbehov är fortfarande ett bestående problem inom omsorgen i Europa. Antalet människor som är beroende av hjälp från andra eller har hälsobehov eller behov av långvarig vård och omsorg ökar med åldern. |
| --- | --- |

N.

EU:s befolkning åldras, och 2018 var 19 % av EU-medborgarna var 65 år eller äldre (35). Åldersdiskriminering och ouppfyllda, osedda och okända omsorgsbehov är fortfarande ett bestående problem inom omsorgen i Europa. Antalet människor som är beroende av hjälp från andra eller har hälsobehov eller behov av långvarig vård och omsorg ökar med åldern.

| O. | Reumatiska och muskuloskeletala sjukdomar är bland de vanligaste, mest handikappande och betungande icke-överförbara sjukdomarna i världen, som drabbar över 100 miljoner européer och står för över 50 % av antalet genomlevda år med funktionsnedsättning i Europa. På grund av den höga prevalensen, de funktionsnedsättande konsekvenserna och kopplingarna till hög förekomst av samsjuklighet är människor med reumatiska och muskuloskeletala sjukdomar en betydande källa till efterfrågan på långvarig formell och informell omsorg i Europa. |
| --- | --- |

O.

Reumatiska och muskuloskeletala sjukdomar är bland de vanligaste, mest handikappande och betungande icke-överförbara sjukdomarna i världen, som drabbar över 100 miljoner européer och står för över 50 % av antalet genomlevda år med funktionsnedsättning i Europa. På grund av den höga prevalensen, de funktionsnedsättande konsekvenserna och kopplingarna till hög förekomst av samsjuklighet är människor med reumatiska och muskuloskeletala sjukdomar en betydande källa till efterfrågan på långvarig formell och informell omsorg i Europa.

| P. | Många vård- och hushållsarbetare kommer från etniska minoriteter eller är migranter (36) som befinner sig i en mycket osäker situation och utsätts för intersektionell diskriminering på grund av ras eller etnicitet, kön, socioekonomisk status eller nationalitet och utför arbete som inneboende vårdare med ofta obegränsade timmar, vilket strider mot arbetstidslagstiftningen, i den formella och informella ekonomin. Dessa arbetstagare är oftast kvinnor som inte har något officiellt anställningsavtal, och de är därför mer sårbara för exploatering och saknar ofta tillgång till sina rättigheter, särskilt rätten till anständigt arbete och socialt skydd. |
| --- | --- |

P.

Många vård- och hushållsarbetare kommer från etniska minoriteter eller är migranter (36) som befinner sig i en mycket osäker situation och utsätts för intersektionell diskriminering på grund av ras eller etnicitet, kön, socioekonomisk status eller nationalitet och utför arbete som inneboende vårdare med ofta obegränsade timmar, vilket strider mot arbetstidslagstiftningen, i den formella och informella ekonomin. Dessa arbetstagare är oftast kvinnor som inte har något officiellt anställningsavtal, och de är därför mer sårbara för exploatering och saknar ofta tillgång till sina rättigheter, särskilt rätten till anständigt arbete och socialt skydd.

| Q. | Det råder brist på högkvalitativa, åtkomliga, tillgängliga och överkomliga omsorgstjänster i alla medlemsstater, däribland i landsbygdsområden som är särskilt drabbade av en åldrande befolkning. Övervakningen av formell och informell vård och form och medel för befintliga omsorgstjänster hämmas av bristen på uppgifter, inbegripet disaggregerade data, bristen på kvalitetsindikatorer, såsom europeiska tidsanvändningsstudier för utvärdering och övervakning av tillhandahållna tjänster, färdplaner för genomförandet och bristen på kunskap bland vårdgivare om tillfälliga funktionsnedsättande sjukdomar. |
| --- | --- |

Q.

Det råder brist på högkvalitativa, åtkomliga, tillgängliga och överkomliga omsorgstjänster i alla medlemsstater, däribland i landsbygdsområden som är särskilt drabbade av en åldrande befolkning. Övervakningen av formell och informell vård och form och medel för befintliga omsorgstjänster hämmas av bristen på uppgifter, inbegripet disaggregerade data, bristen på kvalitetsindikatorer, såsom europeiska tidsanvändningsstudier för utvärdering och övervakning av tillhandahållna tjänster, färdplaner för genomförandet och bristen på kunskap bland vårdgivare om tillfälliga funktionsnedsättande sjukdomar.

| R. | En av de mest grundläggande rättigheterna när det gäller omsorg och stöd är rätten att välja typ av tjänst och på vilken plats den ska tillhandahållas. Rätten att välja sin typ av omsorg undergrävs ofta av den otillräckliga tillgången till stöd i hemmet och personlig assistans. Personlig assistans får alltför sällan tillräckligt stöd från medlemsstaterna och är fortfarande oöverkomlig för alltför många. Så mycket som 75 % av de äldre som behöver långvarig vård och omsorg rapporterar att de skulle hamna under fattigdomsgränsen om de tvingades köpa hemtjänst till full marknadskostnad (37). Även i de flesta av de ekonomiskt mest utvecklade länderna täcker de sociala trygghetssystemen mindre än 40 % av de totala kostnaderna för långvarig vård och omsorg för personer med måttliga behov (38). Medlemsstaterna måste säkerställa tillhandahållandet av högkvalitativa och tillräckligt finansierade och fungerande omsorgstjänster, sociala trygghetssystem och bättre integrering av långtidsvård av hög kvalitet i dem, vilket är av avgörande betydelse för att förbättra den sociala rättvisan och kommer att bidra till jämställdhet. |
| --- | --- |

R.

En av de mest grundläggande rättigheterna när det gäller omsorg och stöd är rätten att välja typ av tjänst och på vilken plats den ska tillhandahållas. Rätten att välja sin typ av omsorg undergrävs ofta av den otillräckliga tillgången till stöd i hemmet och personlig assistans. Personlig assistans får alltför sällan tillräckligt stöd från medlemsstaterna och är fortfarande oöverkomlig för alltför många. Så mycket som 75 % av de äldre som behöver långvarig vård och omsorg rapporterar att de skulle hamna under fattigdomsgränsen om de tvingades köpa hemtjänst till full marknadskostnad (37). Även i de flesta av de ekonomiskt mest utvecklade länderna täcker de sociala trygghetssystemen mindre än 40 % av de totala kostnaderna för långvarig vård och omsorg för personer med måttliga behov (38). Medlemsstaterna måste säkerställa tillhandahållandet av högkvalitativa och tillräckligt finansierade och fungerande omsorgstjänster, sociala trygghetssystem och bättre integrering av långtidsvård av hög kvalitet i dem, vilket är av avgörande betydelse för att förbättra den sociala rättvisan och kommer att bidra till jämställdhet.

| S. | Covid-19-pandemin har förvärrat och synliggjort de befintliga ojämlikheter och utmaningar som visar på de många strukturella problem som är djupt rotade i Europas system för social omsorg, t.ex. vårdinrättningar och hälso- och sjukvårdssystem med otillräckliga resurser eller brist på investeringar. När det gäller tillgång till formella vård- och hushållstjänster, inbegripet snabb, överkomlig och högkvalitativ medicinsk behandling, och har belyst befintliga kriser inom vårdsektorn på grund av kraftigt ökad arbetsbörda inom sektorn, brist på vårdpersonal, underfinansierade, ansträngda hälso- och sjukvårdssystem, alltför beroende av informell obetald vård eller odeklarerat arbete. Dessa ökar de psykosociala riskerna för de omsorgsgivare som är kvar inom sektorn, vilka till största delen är kvinnor. Pandemins utmaningar ledde till ensamhet och social isolering och ökade risken för övergrepp, försummelse, försämrad fysisk och psykisk hälsa för personer i behov av vård, och för det allmänna välbefinnandet för alla generationer i hela EU, särskilt där investeringarna i vård före pandemin var lägre (39). Dessa långsiktiga effekter av covid-19-pandemin för enskilda personers hälsa och välbefinnande samt dess sociala och ekonomiska konsekvenser har ännu inte bedömts fullt ut och integrerats i de relevanta politikområdena. |
| --- | --- |

S.

Covid-19-pandemin har förvärrat och synliggjort de befintliga ojämlikheter och utmaningar som visar på de många strukturella problem som är djupt rotade i Europas system för social omsorg, t.ex. vårdinrättningar och hälso- och sjukvårdssystem med otillräckliga resurser eller brist på investeringar. När det gäller tillgång till formella vård- och hushållstjänster, inbegripet snabb, överkomlig och högkvalitativ medicinsk behandling, och har belyst befintliga kriser inom vårdsektorn på grund av kraftigt ökad arbetsbörda inom sektorn, brist på vårdpersonal, underfinansierade, ansträngda hälso- och sjukvårdssystem, alltför beroende av informell obetald vård eller odeklarerat arbete. Dessa ökar de psykosociala riskerna för de omsorgsgivare som är kvar inom sektorn, vilka till största delen är kvinnor. Pandemins utmaningar ledde till ensamhet och social isolering och ökade risken för övergrepp, försummelse, försämrad fysisk och psykisk hälsa för personer i behov av vård, och för det allmänna välbefinnandet för alla generationer i hela EU, särskilt där investeringarna i vård före pandemin var lägre (39). Dessa långsiktiga effekter av covid-19-pandemin för enskilda personers hälsa och välbefinnande samt dess sociala och ekonomiska konsekvenser har ännu inte bedömts fullt ut och integrerats i de relevanta politikområdena.

| T. | De informella omsorgsgivarnas behov tillgodoses inte i Europa, och covid-19-pandemin belyste svårigheterna för informella omsorgsgivare och personer som mottar informell omsorg, och avslöjade det oproportionella beroendet av kvinnor och flickor (40). Bristen på erkännande av arbetstagare som arbetar med personliga tjänster och hushållstjänster och/eller felklassificeringen av deras anställningsstatus har inneburit att många som förlorat sin anställning under covid-19-pandemin inte kunde få tillgång till sociala skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

T.

De informella omsorgsgivarnas behov tillgodoses inte i Europa, och covid-19-pandemin belyste svårigheterna för informella omsorgsgivare och personer som mottar informell omsorg, och avslöjade det oproportionella beroendet av kvinnor och flickor (40). Bristen på erkännande av arbetstagare som arbetar med personliga tjänster och hushållstjänster och/eller felklassificeringen av deras anställningsstatus har inneburit att många som förlorat sin anställning under covid-19-pandemin inte kunde få tillgång till sociala skyddsåtgärder.

| U. | Covid-19-pandemin har förvärrat den befintliga ojämlikheten mellan könen, särskilt i form av en ökning av oavlönat omsorgsarbete och obalans mellan arbetsliv och privatliv, och lett till en dubbel börda för många kvinnor, som fått arbeta längre skift i arbetslivet och hade ytterligare informell vård att ägna sig åt i hemmet. Före covid-19-pandemin (41) tog 37,5 % av kvinnorna i EU hand om barn, äldre eller personer med funktionsnedsättning varje dag, jämfört med 24,7 % av männen. Under pandemin ökade kvinnors oavlönade arbete per vecka i genomsnitt med ytterligare 13 timmar (42). Kvinnor som arbetar hemifrån eller är arbetslösa har utsatts för ännu större press, eftersom de har fortsatt att sköta merparten av omsorgen inom familjen och hushållssysslorna (43). Alla effekter av covid-19-pandemin är ännu inte fullt kända och dess socioekonomiska konsekvenser för kvinnor kommer att fortsätta. |
| --- | --- |

U.

Covid-19-pandemin har förvärrat den befintliga ojämlikheten mellan könen, särskilt i form av en ökning av oavlönat omsorgsarbete och obalans mellan arbetsliv och privatliv, och lett till en dubbel börda för många kvinnor, som fått arbeta längre skift i arbetslivet och hade ytterligare informell vård att ägna sig åt i hemmet. Före covid-19-pandemin (41) tog 37,5 % av kvinnorna i EU hand om barn, äldre eller personer med funktionsnedsättning varje dag, jämfört med 24,7 % av männen. Under pandemin ökade kvinnors oavlönade arbete per vecka i genomsnitt med ytterligare 13 timmar (42). Kvinnor som arbetar hemifrån eller är arbetslösa har utsatts för ännu större press, eftersom de har fortsatt att sköta merparten av omsorgen inom familjen och hushållssysslorna (43). Alla effekter av covid-19-pandemin är ännu inte fullt kända och dess socioekonomiska konsekvenser för kvinnor kommer att fortsätta.

| V. | Enligt Världshälsoorganisationen skedde upp till hälften av covid-19-dödsfallen i Europa bland boende på inrättningar för långvarig vård och omsorg (44). Mer än 70 % av de socialarbetare och anställda inom hälso- och sjukvården som bekämpade covid-19 på frontlinjen var kvinnor, varav många har drabbats av effekterna, och även av långvariga effekter, av covid-19-infektion, var isolerade och upplevde stress, ångest, depression, självmord och till och med posttraumatiskt stress-syndrom, på nivåer som helt saknar motstycke. Under 2021 lämnade 30 % av sjuksköterskorna i EU yrket (45). Hög förekomst av och dödlighet på grund av covid-19 på inrättningar för långvarig vård, inbegripet genom brist på tillgång till skyddsutrustning, testning och medicinsk behandling och omsorg belyste svagheterna i systemet i samband med en alltför långsam övergång från institutionell omsorg till familje- och samhällsbaserade omsorgstjänster, personalbrist till följd av svårigheter att locka till sig och behålla arbetstagare, dåliga anställnings- och arbetsvillkor, brist på möjligheter till karriärutveckling för arbetstagare inom vård- och omsorgssektorn, svårigheter för gränsöverskridande omsorgsgivare samt brist på stöd till och tillgång till social trygghet för anhörigvårdare. |
| --- | --- |

V.

Enligt Världshälsoorganisationen skedde upp till hälften av covid-19-dödsfallen i Europa bland boende på inrättningar för långvarig vård och omsorg (44). Mer än 70 % av de socialarbetare och anställda inom hälso- och sjukvården som bekämpade covid-19 på frontlinjen var kvinnor, varav många har drabbats av effekterna, och även av långvariga effekter, av covid-19-infektion, var isolerade och upplevde stress, ångest, depression, självmord och till och med posttraumatiskt stress-syndrom, på nivåer som helt saknar motstycke. Under 2021 lämnade 30 % av sjuksköterskorna i EU yrket (45). Hög förekomst av och dödlighet på grund av covid-19 på inrättningar för långvarig vård, inbegripet genom brist på tillgång till skyddsutrustning, testning och medicinsk behandling och omsorg belyste svagheterna i systemet i samband med en alltför långsam övergång från institutionell omsorg till familje- och samhällsbaserade omsorgstjänster, personalbrist till följd av svårigheter att locka till sig och behålla arbetstagare, dåliga anställnings- och arbetsvillkor, brist på möjligheter till karriärutveckling för arbetstagare inom vård- och omsorgssektorn, svårigheter för gränsöverskridande omsorgsgivare samt brist på stöd till och tillgång till social trygghet för anhörigvårdare.

| W. | Utöver de ouppfyllda medicinska behoven har covid-19-pandemin haft en dramatiskt negativ inverkan på tillgången till utbildning, anständiga bostäder och tjänster som är nödvändiga för barns välbefinnande och utveckling, vilket har skapat en ytterligare börda för alla föräldrar, framför allt kvinnor och ensamstående föräldrar (46). De empiriska bevisen bekräftar att minskningen av omsorgstjänsterna och ökningen av oavlönat omsorgsarbete som utförts av kvinnor under covid-19-pandemin har återupprättat och förstärkt ojämlikheterna mellan könen. |
| --- | --- |

W.

Utöver de ouppfyllda medicinska behoven har covid-19-pandemin haft en dramatiskt negativ inverkan på tillgången till utbildning, anständiga bostäder och tjänster som är nödvändiga för barns välbefinnande och utveckling, vilket har skapat en ytterligare börda för alla föräldrar, framför allt kvinnor och ensamstående föräldrar (46). De empiriska bevisen bekräftar att minskningen av omsorgstjänsterna och ökningen av oavlönat omsorgsarbete som utförts av kvinnor under covid-19-pandemin har återupprättat och förstärkt ojämlikheterna mellan könen.

| X. | För att det ska gå att tillhandahålla omsorg av hög kvalitet måste det finnas en tillräckligt stor, välutbildad och motiverad specialiserad arbetskraft och det måste skapas attraktiva och anständiga arbetsvillkor, genom social dialog och kollektiva avtalsförhandlingar, införas adekvata och rättvisa löner, samt finnas integrerade tjänster och tillräcklig offentlig finansiering. Vård- och omsorgssektorn har länge varit drabbad av brist på arbetskraft, och under åren 2019 till 2020 lämnade 421 000 arbetstagare sektorn för särskilda boenden (47). Högkvalitativt omsorgsarbete är ett högkompetensyrke, som kräver utbildning och erfarenhet, och efterfrågan på kvalificerade omsorgsgivare kommer bara att öka under de kommande åren. Anställning och fortbildning på arbetsplatsen genom professionalisering av sektorn kan bidra till en högre kvalitet på tillhandahållandet av omsorgstjänster. I ett sammanhang med längre vårdvägar och utveckling av praxis och teknik samlar omsorgsgivare expertis som måste erkännas. Direktivet om förvärvade rättigheter (2001/23/EG) måste tillämpas när anställningsavtal överförs till en förvärvande omsorgsgivare. |
| --- | --- |

X.

För att det ska gå att tillhandahålla omsorg av hög kvalitet måste det finnas en tillräckligt stor, välutbildad och motiverad specialiserad arbetskraft och det måste skapas attraktiva och anständiga arbetsvillkor, genom social dialog och kollektiva avtalsförhandlingar, införas adekvata och rättvisa löner, samt finnas integrerade tjänster och tillräcklig offentlig finansiering. Vård- och omsorgssektorn har länge varit drabbad av brist på arbetskraft, och under åren 2019 till 2020 lämnade 421 000 arbetstagare sektorn för särskilda boenden (47). Högkvalitativt omsorgsarbete är ett högkompetensyrke, som kräver utbildning och erfarenhet, och efterfrågan på kvalificerade omsorgsgivare kommer bara att öka under de kommande åren. Anställning och fortbildning på arbetsplatsen genom professionalisering av sektorn kan bidra till en högre kvalitet på tillhandahållandet av omsorgstjänster. I ett sammanhang med längre vårdvägar och utveckling av praxis och teknik samlar omsorgsgivare expertis som måste erkännas. Direktivet om förvärvade rättigheter (2001/23/EG) måste tillämpas när anställningsavtal överförs till en förvärvande omsorgsgivare.

| Y. | I Europeiska unionen är minst 3,1 miljoner arbetstagare inom personliga tjänster och hushållstjänster anställda utan att deklareras samt saknar erkännande och grundläggande arbetstagarrättigheter såsom kollektiva avtalsförhandlingar, social trygghet och socialt skydd (48). Odeklarerat arbete leder till sämre skydd för arbetstagare, underlättar arbetskraftsexploatering och missbruk, samtidigt som det utgör en inkomstförlust för medlemsstaterna. Villkoren för papperslösa tredjelandsmedborgare som arbetar inom vård- och omsorgssektorn är särskilt utmanande när det gäller deras sociala rättigheter och tillgång till anständiga arbetsvillkor. |
| --- | --- |

Y.

I Europeiska unionen är minst 3,1 miljoner arbetstagare inom personliga tjänster och hushållstjänster anställda utan att deklareras samt saknar erkännande och grundläggande arbetstagarrättigheter såsom kollektiva avtalsförhandlingar, social trygghet och socialt skydd (48). Odeklarerat arbete leder till sämre skydd för arbetstagare, underlättar arbetskraftsexploatering och missbruk, samtidigt som det utgör en inkomstförlust för medlemsstaterna. Villkoren för papperslösa tredjelandsmedborgare som arbetar inom vård- och omsorgssektorn är särskilt utmanande när det gäller deras sociala rättigheter och tillgång till anständiga arbetsvillkor.

| Z. | Det europeiska forumet mot odeklarerat arbete har blivit en permanent arbetsgrupp hos Europeiska arbetsmyndigheten (ELA), med mål att öka samarbetet med medlemsstaternas myndigheter i kampen mot odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

Z.

Det europeiska forumet mot odeklarerat arbete har blivit en permanent arbetsgrupp hos Europeiska arbetsmyndigheten (ELA), med mål att öka samarbetet med medlemsstaternas myndigheter i kampen mot odeklarerat arbete.

| AA. | Studier visar att mer än 90 % av de äldre skulle vilja bo i sina egna hem i hög ålder. Men endast 20 % tillbringar de sista åren av sitt liv i sitt privata hem, och många av dem bor på institutionella vårdinrättningar (49). Det finns en brist på omsorgstjänster som är skräddarsydda efter individens behov och preferenser. Detta kräver (50) att vårdstrukturerna ändras från centraliserade institutioner till patientcentrerad, familje- och samhällsbaserad vård för att bättre stödja självständigheten för personer i behov av vård och stöd, ge påtagliga ekonomiska och sociala fördelar och öka vårdmottagarnas välbefinnande. Omsorg på särskilda boenden uppfyller ofta inte normerna för att stödja oberoendet för personer som använder dessa tjänster och förknippas ofta med slutet av livet, snarare än en plats för att leva med värdighet, blomstra och delta ytterligare i det sociala och kulturella livet. Detta skifte har varit obefintligt eller alltför långsamt, det saknas resurser och man måste ta hänsyn till olika samhällsgruppers behov och sårbarhet, såsom i fråga om inkomst och andra ojämlikheter. Medlemsstaterna bör investera i denna riktning. |
| --- | --- |

AA.

Studier visar att mer än 90 % av de äldre skulle vilja bo i sina egna hem i hög ålder. Men endast 20 % tillbringar de sista åren av sitt liv i sitt privata hem, och många av dem bor på institutionella vårdinrättningar (49). Det finns en brist på omsorgstjänster som är skräddarsydda efter individens behov och preferenser. Detta kräver (50) att vårdstrukturerna ändras från centraliserade institutioner till patientcentrerad, familje- och samhällsbaserad vård för att bättre stödja självständigheten för personer i behov av vård och stöd, ge påtagliga ekonomiska och sociala fördelar och öka vårdmottagarnas välbefinnande. Omsorg på särskilda boenden uppfyller ofta inte normerna för att stödja oberoendet för personer som använder dessa tjänster och förknippas ofta med slutet av livet, snarare än en plats för att leva med värdighet, blomstra och delta ytterligare i det sociala och kulturella livet. Detta skifte har varit obefintligt eller alltför långsamt, det saknas resurser och man måste ta hänsyn till olika samhällsgruppers behov och sårbarhet, såsom i fråga om inkomst och andra ojämlikheter. Medlemsstaterna bör investera i denna riktning.

| AB. | Det är viktigt att bedriva ytterligare forskning om övergrepp i alla omsorgsmiljöer, informera om de faktorer som leder till sådan praxis, främja medvetenhet, utbildning, upptäckt och bekämpning av övergrepp för alla yrken som är involverade i omsorgen och skapa offentliga plattformar för rapportering av sådan praxis. |
| --- | --- |

AB.

Det är viktigt att bedriva ytterligare forskning om övergrepp i alla omsorgsmiljöer, informera om de faktorer som leder till sådan praxis, främja medvetenhet, utbildning, upptäckt och bekämpning av övergrepp för alla yrken som är involverade i omsorgen och skapa offentliga plattformar för rapportering av sådan praxis.

| AC. | Arbetsmarknaden tenderar att vara könssegregerad och att undervärdera sektorer där kvinnor utgör majoriteten av arbetskraften. 2020 var kvinnors bruttotimlön i EU i genomsnitt 13,0 % lägre än männens (51). |
| --- | --- |

AC.

Arbetsmarknaden tenderar att vara könssegregerad och att undervärdera sektorer där kvinnor utgör majoriteten av arbetskraften. 2020 var kvinnors bruttotimlön i EU i genomsnitt 13,0 % lägre än männens (51).

| AD. | Omsorgen förblir ofta undervärderad, får litet erkännande, och det ges ofta otillräcklig eller ingen ekonomisk ersättning till omsorgsgivarna. Undervärderingen i fråga om löner och arbetsvillkor samt bristen på synlighet för omsorgs- och hushållsarbetet hänger nära samman med de dominerande könsrollerna och normen av kvinnor som omsorgsgivare och männen som familjeförsörjare och med en ond cirkel av ”dubbel devalvering”, där omsorg ofta förvisas till de mest missgynnade grupperna i samhället, på grund av dess bristande värde, och i sin tur nedvärderas omsorgsverksamheten eftersom den utförs av de mest missgynnade grupperna och på grund av att hembaserad vård och andra personliga omsorgstjänster och hushållstjänster tillhandahålls bakom stängda dörrar. |
| --- | --- |

AD.

Omsorgen förblir ofta undervärderad, får litet erkännande, och det ges ofta otillräcklig eller ingen ekonomisk ersättning till omsorgsgivarna. Undervärderingen i fråga om löner och arbetsvillkor samt bristen på synlighet för omsorgs- och hushållsarbetet hänger nära samman med de dominerande könsrollerna och normen av kvinnor som omsorgsgivare och männen som familjeförsörjare och med en ond cirkel av ”dubbel devalvering”, där omsorg ofta förvisas till de mest missgynnade grupperna i samhället, på grund av dess bristande värde, och i sin tur nedvärderas omsorgsverksamheten eftersom den utförs av de mest missgynnade grupperna och på grund av att hembaserad vård och andra personliga omsorgstjänster och hushållstjänster tillhandahålls bakom stängda dörrar.

| AE. | Feminiseringen av vård- och omsorgssektorn bidrar till sysselsättnings-, löne- och pensionsklyftor mellan könen, till följd av den andel kvinnor som arbetar inom formell och informell omsorg, och kan leda till en ökad risk för fattigdom och lägre skatter som betalas in till medlemsstaterna, med en årlig förlust av BNP på 370 miljarder EUR för Europa (52). |
| --- | --- |

AE.

Feminiseringen av vård- och omsorgssektorn bidrar till sysselsättnings-, löne- och pensionsklyftor mellan könen, till följd av den andel kvinnor som arbetar inom formell och informell omsorg, och kan leda till en ökad risk för fattigdom och lägre skatter som betalas in till medlemsstaterna, med en årlig förlust av BNP på 370 miljarder EUR för Europa (52).

| AF. | Kvinnor och migranter, särskilt mobila arbetstagare från EU och länder utanför EU, dominerar inom omsorgssektorn, och kvinnor utgör 76 % av 49 miljoner dokumenterade omsorgsgivare i EU (53) och mer än 85 % av den obetalda omsorgen i alla medlemsstater när det gäller både dagligt och veckovist engagemang (54). |
| --- | --- |

AF.

Kvinnor och migranter, särskilt mobila arbetstagare från EU och länder utanför EU, dominerar inom omsorgssektorn, och kvinnor utgör 76 % av 49 miljoner dokumenterade omsorgsgivare i EU (53) och mer än 85 % av den obetalda omsorgen i alla medlemsstater när det gäller både dagligt och veckovist engagemang (54).

| AG. | 6,3 miljoner yrkesverksamma arbetar inom långvarig vård och omsorg, varav kvinnor (81 %) är överrepresenterade, och det finns allt fler arbetstagare i åldern 50+, deltidsarbetare, arbetstagare med otrygga anställningar, plattformsarbetare samt migrerande, informella och mobila arbetstagare, inbegripet inneboende vårdpersonal (omkring 8 % av arbetstagarna är inte inhemska). 2020 utgjorde migrerande och mobila arbetstagare 28 % av de personliga assistenterna (55). Bristen på vård i vissa regioner i EU förvärras av denna ”vårdflykt” och fenomenet med globala vårdkedjor. Detta gör det omöjligt att betrakta omsorg endast som något som följer nationsgränserna. Det finns fortfarande hinder som står i vägen för det fria tillhandahållandet av omsorgstjänster i EU. Dessa arbetstagare är livsviktiga för våra samhällen, när det gäller både folkhälsan och den sociala inkluderingen för de vårdade personerna, som ibland är isolerade. |
| --- | --- |

AG.

6,3 miljoner yrkesverksamma arbetar inom långvarig vård och omsorg, varav kvinnor (81 %) är överrepresenterade, och det finns allt fler arbetstagare i åldern 50+, deltidsarbetare, arbetstagare med otrygga anställningar, plattformsarbetare samt migrerande, informella och mobila arbetstagare, inbegripet inneboende vårdpersonal (omkring 8 % av arbetstagarna är inte inhemska). 2020 utgjorde migrerande och mobila arbetstagare 28 % av de personliga assistenterna (55). Bristen på vård i vissa regioner i EU förvärras av denna ”vårdflykt” och fenomenet med globala vårdkedjor. Detta gör det omöjligt att betrakta omsorg endast som något som följer nationsgränserna. Det finns fortfarande hinder som står i vägen för det fria tillhandahållandet av omsorgstjänster i EU. Dessa arbetstagare är livsviktiga för våra samhällen, när det gäller både folkhälsan och den sociala inkluderingen för de vårdade personerna, som ibland är isolerade.

| AH. | I alla medlemsstater är lönerna inom omsorgssektorn och hushållsarbetssektorn betydligt lägre än genomsnittslönen och lägre än den lön som arbetstagare får för samma jobb i andra sektorer, särskilt inom hälso- och sjukvården (56). Detta beror på informellt arbete, lägre täckning för kollektiva avtalsförhandlingar i dessa sektorer samt undervärdering av kvinnodominerade sektorer, såsom vård och omsorg. De anställda som arbetar inom vinstdrivande och ideella sektorer har ofta inte tillgång till facklig representation och kollektiva avtalsförhandlingar. Skillnaden i förhållande till genomsnittslönen är minst i de medlemsstater som har kollektivavtal för delar av sektorn (57). Arbetstagarrepresentation, inbegripet fackföreningar, och kollektiva avtalsförhandlingar är avgörande för att företräda och försvara arbetstagarnas rättigheter och intressen i alla vårdmiljöer, samt för att höja och upprätthålla standarder i hela vård- och omsorgssektorn. |
| --- | --- |

AH.

I alla medlemsstater är lönerna inom omsorgssektorn och hushållsarbetssektorn betydligt lägre än genomsnittslönen och lägre än den lön som arbetstagare får för samma jobb i andra sektorer, särskilt inom hälso- och sjukvården (56). Detta beror på informellt arbete, lägre täckning för kollektiva avtalsförhandlingar i dessa sektorer samt undervärdering av kvinnodominerade sektorer, såsom vård och omsorg. De anställda som arbetar inom vinstdrivande och ideella sektorer har ofta inte tillgång till facklig representation och kollektiva avtalsförhandlingar. Skillnaden i förhållande till genomsnittslönen är minst i de medlemsstater som har kollektivavtal för delar av sektorn (57). Arbetstagarrepresentation, inbegripet fackföreningar, och kollektiva avtalsförhandlingar är avgörande för att företräda och försvara arbetstagarnas rättigheter och intressen i alla vårdmiljöer, samt för att höja och upprätthålla standarder i hela vård- och omsorgssektorn.

| AI. | Covid-19-krisen har belyst flera utmaningar när det gäller anställningsvillkoren för omsorgsgivare inom långvarig vård och omsorg. Omsorgsgivare inom långvarig vård och omsorg löpte en ännu större risk att smittas av covid-19 än hälso- och sjukvårdspersonal på sjukhus på grund av brist på personlig skyddsutrustning och lämplig utbildning för att genomföra infektionsprotokoll och annan förebyggande verksamhet. |
| --- | --- |

AI.

Covid-19-krisen har belyst flera utmaningar när det gäller anställningsvillkoren för omsorgsgivare inom långvarig vård och omsorg. Omsorgsgivare inom långvarig vård och omsorg löpte en ännu större risk att smittas av covid-19 än hälso- och sjukvårdspersonal på sjukhus på grund av brist på personlig skyddsutrustning och lämplig utbildning för att genomföra infektionsprotokoll och annan förebyggande verksamhet.

| AJ. | Trots att omsorgsgivande i sig är känslomässigt tillfredsställande för en stor majoritet av omsorgsgivarna har den ofta negativa effekter på deras fysiska och psykiska hälsa och medför svårigheter att förena omsorg med avlönat arbete, vilket är särskilt viktigt när det gäller kvinnliga omsorgsgivare (58). Formella och informella omsorgsgivares psykiska hälsa har påverkats oproportionerligt mycket under covid-19-pandemin. Psykiska problem har ökat under pandemin, vilket har ökat omsorgsbördan. Omsorgsarbete är ofta förknippat med arbete i skift, med kort varsel och lång arbetstid. Hälsorisker och dåliga arbetstider är de främsta orsakerna till relativt hög frånvaro inom sektorn för långvarig vård och omsorg. 38 procent av omsorgspersonalen anser att de på grund av de negativa effekterna av sitt arbete inte kommer att kunna fortsätta att arbeta tills de är 60 (59). |
| --- | --- |

AJ.

Trots att omsorgsgivande i sig är känslomässigt tillfredsställande för en stor majoritet av omsorgsgivarna har den ofta negativa effekter på deras fysiska och psykiska hälsa och medför svårigheter att förena omsorg med avlönat arbete, vilket är särskilt viktigt när det gäller kvinnliga omsorgsgivare (58). Formella och informella omsorgsgivares psykiska hälsa har påverkats oproportionerligt mycket under covid-19-pandemin. Psykiska problem har ökat under pandemin, vilket har ökat omsorgsbördan. Omsorgsarbete är ofta förknippat med arbete i skift, med kort varsel och lång arbetstid. Hälsorisker och dåliga arbetstider är de främsta orsakerna till relativt hög frånvaro inom sektorn för långvarig vård och omsorg. 38 procent av omsorgspersonalen anser att de på grund av de negativa effekterna av sitt arbete inte kommer att kunna fortsätta att arbeta tills de är 60 (59).

| AK. | I Europa har 33 procent av omsorgsgivarna inom långvarig vård och omsorg utsatts för något slags negativt socialt beteende (inbegripet verbala övergrepp, hot och förödmjukande beteende), och bara 22 procent av omsorgsgivarna inom långvarig vård och omsorg känner sig mycket nöjda med sina arbetsvillkor (60). |
| --- | --- |

AK.

I Europa har 33 procent av omsorgsgivarna inom långvarig vård och omsorg utsatts för något slags negativt socialt beteende (inbegripet verbala övergrepp, hot och förödmjukande beteende), och bara 22 procent av omsorgsgivarna inom långvarig vård och omsorg känner sig mycket nöjda med sina arbetsvillkor (60).

| AL. | Det finns olika former av anställning för formella inneboende omsorgsgivare, till exempel via omsorgsföretag eller bemanningsföretag och mellanhänder. |
| --- | --- |

AL.

Det finns olika former av anställning för formella inneboende omsorgsgivare, till exempel via omsorgsföretag eller bemanningsföretag och mellanhänder.

| AM. | Kvinnor utgör majoriteten av de personer som får vård och omsorg, och 44 miljoner människor i EU tillhandahåller informell långvarig vård och omsorg till familjemedlemmar, grannar eller vänner (61), varav de flesta är kvinnor. Av de kvinnor och män som tillhandahåller informell långvarig vård och omsorg gör 12 procent respektive 7 procent detta i mer än 40 timmar i veckan (62). Uppemot 30 procent av invånarna över 65 lever med två eller flera icke-överförbara sjukdomar. Icke-överförbara sjukdomar utgör en betydande och växande börda för patienter, omsorgsgivare, samhällen samt hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

AM.

Kvinnor utgör majoriteten av de personer som får vård och omsorg, och 44 miljoner människor i EU tillhandahåller informell långvarig vård och omsorg till familjemedlemmar, grannar eller vänner (61), varav de flesta är kvinnor. Av de kvinnor och män som tillhandahåller informell långvarig vård och omsorg gör 12 procent respektive 7 procent detta i mer än 40 timmar i veckan (62). Uppemot 30 procent av invånarna över 65 lever med två eller flera icke-överförbara sjukdomar. Icke-överförbara sjukdomar utgör en betydande och växande börda för patienter, omsorgsgivare, samhällen samt hälso- och sjukvårdssystem.

| AN. | Det stora antal omsorgstagare som är i behov av informell omsorg är direkt kopplat till bristen på tillgång till behovsanpassade yrkesmässiga tjänster av hög kvalitet och till att tjänsterna i sig är otillgängliga och ekonomiskt oöverkomliga, liksom till många medlemsstaters standardval att ha oavlönad informell omsorg som den största källan till tillhandahållande av omsorg (63). Tillhandahållande av informell omsorg bör vara ett val och inte en nödvändighet till följd av brist på tillgängliga omsorgstjänster. |
| --- | --- |

AN.

Det stora antal omsorgstagare som är i behov av informell omsorg är direkt kopplat till bristen på tillgång till behovsanpassade yrkesmässiga tjänster av hög kvalitet och till att tjänsterna i sig är otillgängliga och ekonomiskt oöverkomliga, liksom till många medlemsstaters standardval att ha oavlönad informell omsorg som den största källan till tillhandahållande av omsorg (63). Tillhandahållande av informell omsorg bör vara ett val och inte en nödvändighet till följd av brist på tillgängliga omsorgstjänster.

| AO. | En betydande andel av sektorn för formell inneboende omsorg är verksam i gråzonen, vilket negativt påverkar kvaliteten på den omsorg som tillhandahålls i hemmet. Det saknas uppgifter som gör det möjligt att exakt identifiera antalet omsorgsgivare i gråzonen. |
| --- | --- |

AO.

En betydande andel av sektorn för formell inneboende omsorg är verksam i gråzonen, vilket negativt påverkar kvaliteten på den omsorg som tillhandahålls i hemmet. Det saknas uppgifter som gör det möjligt att exakt identifiera antalet omsorgsgivare i gråzonen.

| AP. | Kvinnor i EU utför 13 timmar mer oavlönat omsorgs- och hushållsarbete per vecka än män (64). Tillgång till ekonomiskt överkomliga och högkvalitativa formella tjänster för långvarig vård och omsorg för familjemedlemmar i beroendeställning och en ojämlik fördelning av oavlönad omsorg och oavlönat hushållsarbete mellan kvinnor och män är avgörande faktorer för att avgöra huruvida kvinnor tar sig in och stannar kvar på arbetsmarknaden samt kvaliteten på de arbeten de har. I EU står 7,7 miljoner kvinnor fortfarande utanför arbetsmarknaden på grund av sitt informella omsorgsansvar, jämfört med bara 450 000 män, och 29 procent av de kvinnor som arbetar deltid framhåller att omsorgsansvar är det främsta skälet till att de börjat arbeta deltid (65). Endast 6 procent av männen säger att det främsta skälet till att arbeta deltid är omsorgsansvar, jämfört med 29 procent av kvinnorna, och bara 64 procent av papporna i EU tillhandahåller omsorg dagligen (66). |
| --- | --- |

AP.

Kvinnor i EU utför 13 timmar mer oavlönat omsorgs- och hushållsarbete per vecka än män (64). Tillgång till ekonomiskt överkomliga och högkvalitativa formella tjänster för långvarig vård och omsorg för familjemedlemmar i beroendeställning och en ojämlik fördelning av oavlönad omsorg och oavlönat hushållsarbete mellan kvinnor och män är avgörande faktorer för att avgöra huruvida kvinnor tar sig in och stannar kvar på arbetsmarknaden samt kvaliteten på de arbeten de har. I EU står 7,7 miljoner kvinnor fortfarande utanför arbetsmarknaden på grund av sitt informella omsorgsansvar, jämfört med bara 450 000 män, och 29 procent av de kvinnor som arbetar deltid framhåller att omsorgsansvar är det främsta skälet till att de börjat arbeta deltid (65). Endast 6 procent av männen säger att det främsta skälet till att arbeta deltid är omsorgsansvar, jämfört med 29 procent av kvinnorna, och bara 64 procent av papporna i EU tillhandahåller omsorg dagligen (66).

| AQ. | Kvinnor upplever också fler avbrott i karriären, tenderar att arbeta färre timmar och har oftare deltidsarbete eller otrygga eller tillfälliga anställningar. Sektoriell segregering och ojämlik fördelning av oavlönad omsorg och oavlönat hushållsarbete utgör de viktigaste orsakerna till den ihållande sysselsättnings-, löne- och pensionsklyftan samt en större risk för fattigdom och social utestängning för kvinnor. Pensionsklyftan mellan kvinnor och män var i genomsnitt 27 procent under 2020 (67). En jämlik fördelning av oavlönad omsorg och oavlönat hushållsarbete, alltså med lika deltagande av män, har en tydlig positiv inverkan på andelen kvinnor med avlönad sysselsättning och minskningen av löneklyftan mellan könen. Barnomsorgsansvar är en orsak till förändringar i sysselsättningen för 60 procent av kvinnorna, jämfört med 17 procent av de sysselsatta männen, och leder till en minskning av arbetstiden för 18 procent av de sysselsatta kvinnorna och så lite som 3 procent av männen (68). Tillgång till barnomsorg av hög kvalitet samt dess tillgänglighet och ekonomiska överkomlighet är avgörande för att människor, särskilt kvinnor med omsorgsansvar, ska kunna delta på arbetsmarknaden. Folkhälsoutmaningar såsom migrän är vanligare bland kvinnor (69), och en stor andel av de drabbade kvinnorna befinner sig fortfarande i frontlinjen för barnomsorg och hushållsarbete. |
| --- | --- |

AQ.

Kvinnor upplever också fler avbrott i karriären, tenderar att arbeta färre timmar och har oftare deltidsarbete eller otrygga eller tillfälliga anställningar. Sektoriell segregering och ojämlik fördelning av oavlönad omsorg och oavlönat hushållsarbete utgör de viktigaste orsakerna till den ihållande sysselsättnings-, löne- och pensionsklyftan samt en större risk för fattigdom och social utestängning för kvinnor. Pensionsklyftan mellan kvinnor och män var i genomsnitt 27 procent under 2020 (67). En jämlik fördelning av oavlönad omsorg och oavlönat hushållsarbete, alltså med lika deltagande av män, har en tydlig positiv inverkan på andelen kvinnor med avlönad sysselsättning och minskningen av löneklyftan mellan könen. Barnomsorgsansvar är en orsak till förändringar i sysselsättningen för 60 procent av kvinnorna, jämfört med 17 procent av de sysselsatta männen, och leder till en minskning av arbetstiden för 18 procent av de sysselsatta kvinnorna och så lite som 3 procent av männen (68). Tillgång till barnomsorg av hög kvalitet samt dess tillgänglighet och ekonomiska överkomlighet är avgörande för att människor, särskilt kvinnor med omsorgsansvar, ska kunna delta på arbetsmarknaden. Folkhälsoutmaningar såsom migrän är vanligare bland kvinnor (69), och en stor andel av de drabbade kvinnorna befinner sig fortfarande i frontlinjen för barnomsorg och hushållsarbete.

| AR. | Dessa skillnader bekräftas på global nivå i och med att kvinnor ägnar i genomsnitt 3,2 gånger mer tid (201 arbetsdagar per år) än män (63 arbetsdagar) åt oavlönat omsorgsarbete. Skillnaderna är tydligast när det gäller flickor och kvinnor som är bosatta i medelinkomstländer, har lägre utbildning, lever på landsbygden och har barn under skolåldern (70). |
| --- | --- |

AR.

Dessa skillnader bekräftas på global nivå i och med att kvinnor ägnar i genomsnitt 3,2 gånger mer tid (201 arbetsdagar per år) än män (63 arbetsdagar) åt oavlönat omsorgsarbete. Skillnaderna är tydligast när det gäller flickor och kvinnor som är bosatta i medelinkomstländer, har lägre utbildning, lever på landsbygden och har barn under skolåldern (70).

| AS. | Kvinnor är överrepresenterade bland personal inom samhällsviktig verksamhet (4 av de 16 övriga yrkeskategorier som anses vara samhällsviktiga har mer än 50 procent kvinnor i sin arbetskraft i EU) (71), såsom omsorgspersonal, vars uppgifter till stor del inte kan utföras genom distansarbete, och inom de sektorer som har drabbats hårdast av pandemin, och de har därmed utsatts för stora risker för smitta, hög arbetsbelastning och störningar i balansen mellan arbete och privatliv samt förlorad anställning. Arbets- och levnadsvillkoren har särskilt undergrävts för kvinnor som har små barn och som befinner sig i avlönad anställning (72). |
| --- | --- |

AS.

Kvinnor är överrepresenterade bland personal inom samhällsviktig verksamhet (4 av de 16 övriga yrkeskategorier som anses vara samhällsviktiga har mer än 50 procent kvinnor i sin arbetskraft i EU) (71), såsom omsorgspersonal, vars uppgifter till stor del inte kan utföras genom distansarbete, och inom de sektorer som har drabbats hårdast av pandemin, och de har därmed utsatts för stora risker för smitta, hög arbetsbelastning och störningar i balansen mellan arbete och privatliv samt förlorad anställning. Arbets- och levnadsvillkoren har särskilt undergrävts för kvinnor som har små barn och som befinner sig i avlönad anställning (72).

| AT. | Omsorg är fortfarande ett av de huvudsakliga områden där könsstereotyper befästs, vilket förstärks ytterligare av bristen på investeringar i kvalitetstjänster och könsfördomar i annan politik som på ett oproportionerligt sätt påverkar kvinnors självbestämmande i det sociala livet och yrkeslivet, såsom systemet med skatteförmåner. |
| --- | --- |

AT.

Omsorg är fortfarande ett av de huvudsakliga områden där könsstereotyper befästs, vilket förstärks ytterligare av bristen på investeringar i kvalitetstjänster och könsfördomar i annan politik som på ett oproportionerligt sätt påverkar kvinnors självbestämmande i det sociala livet och yrkeslivet, såsom systemet med skatteförmåner.

| AU. | Företag inom den sociala ekonomin kan ha en betydande potential och bidra till att underlätta återintegrering av omsorgsgivare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

AU.

Företag inom den sociala ekonomin kan ha en betydande potential och bidra till att underlätta återintegrering av omsorgsgivare på arbetsmarknaden.

| AV. | Flera medlemsstater och regioner i EU uppfyller fortfarande inte målet att tillhandahålla barnomsorg för 90 procent av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för 33 procent av barnen i åldern tre år och yngre. Bristen på adekvat infrastruktur som erbjuder högkvalitativ och tillgänglig barnomsorg för alla, särskilt förskoleverksamhet, drabbar i synnerhet barn i missgynnade familjer, vilket återspeglas i en inskrivningsgrad under genomsnittet för barn med funktionsnedsättning, romska barn och barn från andra minoritetsgrupper, migrerande barn, barn som lever i fattigdom och barn från andra missgynnade grupper, som skulle ha gynnats mest av en tidig barnomsorg (73). |
| --- | --- |

AV.

Flera medlemsstater och regioner i EU uppfyller fortfarande inte målet att tillhandahålla barnomsorg för 90 procent av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för 33 procent av barnen i åldern tre år och yngre. Bristen på adekvat infrastruktur som erbjuder högkvalitativ och tillgänglig barnomsorg för alla, särskilt förskoleverksamhet, drabbar i synnerhet barn i missgynnade familjer, vilket återspeglas i en inskrivningsgrad under genomsnittet för barn med funktionsnedsättning, romska barn och barn från andra minoritetsgrupper, migrerande barn, barn som lever i fattigdom och barn från andra missgynnade grupper, som skulle ha gynnats mest av en tidig barnomsorg (73).

| AW. | Under 2020 riskerade 24,2 procent av barnen i EU – nästan 18 miljoner barn – att drabbas av fattigdom eller social utestängning. Barn från låginkomstfamiljer, hemlösa barn, barn med funktionsnedsättning, barn med invandrarbakgrund, barn som tillhör en etnisk minoritet, särskilt romska barn, barn i institutionsvård, barn i otrygga familjesituationer, i familjer med en förälder, i hbtqi-familjer och i familjer där föräldrarna är frånvarande med anledning av arbete utomlands möter stora svårigheter, till exempel mycket bristfälliga eller trångbodda bostäder, och problem att få tillgång till grundläggande tjänster,. Barn med funktionsnedsättning i EU löper en oproportionerligt större risk att placeras i institutionsvård än barn utan funktionsnedsättning och tycks ha mycket färre chanser att omfattas av insatser för att möjliggöra en övergång från institutionsbaserad omsorg till samhällsbaserad och familjebaserad omsorg (74). Den europeiska barngarantin är ett EU-instrument som syftar till att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning genom att för behövande barn garantera fri och faktisk tillgång till grundläggande tjänster, såsom förskoleverksamhet och barnomsorg, utbildningsverksamhet och skolbaserade aktiviteter, hälso- och sjukvård, minst ett mål hälsosam mat per skoldag och faktisk tillgång för alla behövande barn till hälsosam kost och lämpliga bostäder (75). Tillgång till ekonomiskt överkomlig barnomsorg och utbildning av god kvalitet är avgörande för barns personliga utveckling och välbefinnande. Det finns ett otvetydigt positivt samband mellan å ena sidan tillgång till barnomsorg och å andra sidan sysselsättning och inkomst för män och i synnerhet kvinnor (76). |
| --- | --- |

AW.

Under 2020 riskerade 24,2 procent av barnen i EU – nästan 18 miljoner barn – att drabbas av fattigdom eller social utestängning. Barn från låginkomstfamiljer, hemlösa barn, barn med funktionsnedsättning, barn med invandrarbakgrund, barn som tillhör en etnisk minoritet, särskilt romska barn, barn i institutionsvård, barn i otrygga familjesituationer, i familjer med en förälder, i hbtqi-familjer och i familjer där föräldrarna är frånvarande med anledning av arbete utomlands möter stora svårigheter, till exempel mycket bristfälliga eller trångbodda bostäder, och problem att få tillgång till grundläggande tjänster,. Barn med funktionsnedsättning i EU löper en oproportionerligt större risk att placeras i institutionsvård än barn utan funktionsnedsättning och tycks ha mycket färre chanser att omfattas av insatser för att möjliggöra en övergång från institutionsbaserad omsorg till samhällsbaserad och familjebaserad omsorg (74). Den europeiska barngarantin är ett EU-instrument som syftar till att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning genom att för behövande barn garantera fri och faktisk tillgång till grundläggande tjänster, såsom förskoleverksamhet och barnomsorg, utbildningsverksamhet och skolbaserade aktiviteter, hälso- och sjukvård, minst ett mål hälsosam mat per skoldag och faktisk tillgång för alla behövande barn till hälsosam kost och lämpliga bostäder (75). Tillgång till ekonomiskt överkomlig barnomsorg och utbildning av god kvalitet är avgörande för barns personliga utveckling och välbefinnande. Det finns ett otvetydigt positivt samband mellan å ena sidan tillgång till barnomsorg och å andra sidan sysselsättning och inkomst för män och i synnerhet kvinnor (76).

| AX. | Tillgången till omsorgstjänster av hög kvalitet, särskilt långvarig vård och omsorg, är i allt högre grad beroende av individuella inkomster och familjeinkomster, bostadsort, tillgång till tjänster, leveranskapacitet och geografisk tillgänglighet samt leverantörernas outnyttjade kapacitet. Två av tre personer som behöver vård och omsorg uppskattas inte ha tillgång till omsorgstjänster, främst på grund av att de inte är tillgängliga och inte är ekonomiskt överkomliga (77). Hushåll med låga inkomster och lägre utbildningsnivåer samt migrerande hushåll ställs inför de största svårigheterna att få tillgång till formell långvarig vård och omsorg i hemmet. I hela EU rapporterar en tredjedel, och i fem medlemsstater till och med mer än hälften, av hushållen att de är i behov av professionell långvarig vård och omsorg men inte kan få tillgång till sådan av ekonomiska skäl (78). Tillgången till hälso- och sjukvård bör vara allmän och faktisk, oavsett de ekonomiska omständigheterna och respektive bosättningsförhållanden liksom den administrativa situationen och tillhörande status. Personer med lägre inkomst är också en grupp där omsorgsbehoven är mer utbredda (79). |
| --- | --- |

AX.

Tillgången till omsorgstjänster av hög kvalitet, särskilt långvarig vård och omsorg, är i allt högre grad beroende av individuella inkomster och familjeinkomster, bostadsort, tillgång till tjänster, leveranskapacitet och geografisk tillgänglighet samt leverantörernas outnyttjade kapacitet. Två av tre personer som behöver vård och omsorg uppskattas inte ha tillgång till omsorgstjänster, främst på grund av att de inte är tillgängliga och inte är ekonomiskt överkomliga (77). Hushåll med låga inkomster och lägre utbildningsnivåer samt migrerande hushåll ställs inför de största svårigheterna att få tillgång till formell långvarig vård och omsorg i hemmet. I hela EU rapporterar en tredjedel, och i fem medlemsstater till och med mer än hälften, av hushållen att de är i behov av professionell långvarig vård och omsorg men inte kan få tillgång till sådan av ekonomiska skäl (78). Tillgången till hälso- och sjukvård bör vara allmän och faktisk, oavsett de ekonomiska omständigheterna och respektive bosättningsförhållanden liksom den administrativa situationen och tillhörande status. Personer med lägre inkomst är också en grupp där omsorgsbehoven är mer utbredda (79).

| AY. | Digital teknik har potential att stödja både formella och informella omsorgsgivare och minska den börda de står inför, till exempel i form av transporter av patienter till konsultationer som skulle kunna hållas online. En Eurocarers-undersökning från 2021 tyder på att 78 procent av de informella omsorgsgivarna aldrig använde omsorgsrelaterad teknik (80). Digitaliseringen och sakernas internet inom vård- och omsorgssektorn måste beaktas, men bör inte helt ersätta den oersättliga mänskliga interaktionen i samband med vård och omsorg. Forsknings- och pilotprojekt bör uppmuntras för att testa de digitala tjänsternas genomförbarhet och ändamålsenlighet. Äldre människor, även de som är föremål för vård och omsorg, har svårt att få tillgång till digitala tjänster. Tillgång till digitala tjänster, inbegripet tillgång till digital kompetens, bör ses som en rättighet för omsorgstagare. Den drastiska övergången till distansarbete visade på behovet av att bättre genomföra, se över och uppdatera lagstiftningen om arbetsvillkor i den digitala miljön och användningen av artificiell intelligens i arbetslivet. |
| --- | --- |

AY.

Digital teknik har potential att stödja både formella och informella omsorgsgivare och minska den börda de står inför, till exempel i form av transporter av patienter till konsultationer som skulle kunna hållas online. En Eurocarers-undersökning från 2021 tyder på att 78 procent av de informella omsorgsgivarna aldrig använde omsorgsrelaterad teknik (80). Digitaliseringen och sakernas internet inom vård- och omsorgssektorn måste beaktas, men bör inte helt ersätta den oersättliga mänskliga interaktionen i samband med vård och omsorg. Forsknings- och pilotprojekt bör uppmuntras för att testa de digitala tjänsternas genomförbarhet och ändamålsenlighet. Äldre människor, även de som är föremål för vård och omsorg, har svårt att få tillgång till digitala tjänster. Tillgång till digitala tjänster, inbegripet tillgång till digital kompetens, bör ses som en rättighet för omsorgstagare. Den drastiska övergången till distansarbete visade på behovet av att bättre genomföra, se över och uppdatera lagstiftningen om arbetsvillkor i den digitala miljön och användningen av artificiell intelligens i arbetslivet.

| AZ. | Kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering ställs inför ytterligare hinder när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård och omsorgstjänster, och särskild uppmärksamhet måste fästas vid effekterna av de undermedvetna fördomar när det gäller tillgång till privata och offentliga tjänster som skapats till följd av seglivade stereotyper och underrepresentation av vissa grupper i dessa institutioner. |
| --- | --- |

AZ.

Kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering ställs inför ytterligare hinder när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård och omsorgstjänster, och särskild uppmärksamhet måste fästas vid effekterna av de undermedvetna fördomar när det gäller tillgång till privata och offentliga tjänster som skapats till följd av seglivade stereotyper och underrepresentation av vissa grupper i dessa institutioner.

| BA. | Särskild uppmärksamhet bör ägnas mycket gamla personer för att man, när så krävs, ska kunna hjälpa dem som inte längre klarar sig själva och förhindra att de blir isolerade. |
| --- | --- |

BA.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas mycket gamla personer för att man, när så krävs, ska kunna hjälpa dem som inte längre klarar sig själva och förhindra att de blir isolerade.

| BB. | Vikten av förebyggande och geriatrisk rehabilitering för ett hälsosamt och värdigt åldrande bör vederbörligen beaktas. |
| --- | --- |

BB.

Vikten av förebyggande och geriatrisk rehabilitering för ett hälsosamt och värdigt åldrande bör vederbörligen beaktas.

| BC. | Det finns ett behov att omforma vård och omsorg genom att, där så är möjligt, tillhandahålla kostnadsfritt eller ekonomiskt överkomligt omsorgsstöd i hemmet. |
| --- | --- |

BC.

Det finns ett behov att omforma vård och omsorg genom att, där så är möjligt, tillhandahålla kostnadsfritt eller ekonomiskt överkomligt omsorgsstöd i hemmet.

| BD. | Ökade investeringar i omsorgsekonomin i linje med målen för hållbar utveckling skulle leda till ytterligare nästan 300 miljoner arbetstillfällen senast 2035 (81). Dessa skulle bestå av 96 miljoner direkta arbetstillfällen inom barnomsorg, 136 miljoner direkta arbetstillfällen inom långvarig vård och omsorg och 67 miljoner indirekta arbetstillfällen inom andra sektorer än vård och omsorg. Denna nivå av skapande av arbetstillfällen skulle kräva en investering på 3,2 procent av BNP globalt sett, med beaktande av de totala kostnaderna minus skatteintäkter (82). Europeiska kommissionen uppskattar att 8 miljoner nya arbetstillfällen förväntas skapas i EU:s vård- och omsorgssektor fram till 2030 (83). |
| --- | --- |

BD.

Ökade investeringar i omsorgsekonomin i linje med målen för hållbar utveckling skulle leda till ytterligare nästan 300 miljoner arbetstillfällen senast 2035 (81). Dessa skulle bestå av 96 miljoner direkta arbetstillfällen inom barnomsorg, 136 miljoner direkta arbetstillfällen inom långvarig vård och omsorg och 67 miljoner indirekta arbetstillfällen inom andra sektorer än vård och omsorg. Denna nivå av skapande av arbetstillfällen skulle kräva en investering på 3,2 procent av BNP globalt sett, med beaktande av de totala kostnaderna minus skatteintäkter (82). Europeiska kommissionen uppskattar att 8 miljoner nya arbetstillfällen förväntas skapas i EU:s vård- och omsorgssektor fram till 2030 (83).

| BE. | De demografiska förändringarna och den därmed sammanhängande åldrande befolkningen kommer att öka efterfrågan på omsorgstjänster. Omsorgsarbeten kommer sannolikt inte att ersättas av eller minska genom automatisering. Detta bör motivera EU och medlemsstaterna att investera i omsorgsekonomin som en lovande sysselsättningsskapande sektor, inom ramen för den digitala omställningen, för att öka antalet kvalificerade arbetstagare och locka fler människor till denna sektor. |
| --- | --- |

BE.

De demografiska förändringarna och den därmed sammanhängande åldrande befolkningen kommer att öka efterfrågan på omsorgstjänster. Omsorgsarbeten kommer sannolikt inte att ersättas av eller minska genom automatisering. Detta bör motivera EU och medlemsstaterna att investera i omsorgsekonomin som en lovande sysselsättningsskapande sektor, inom ramen för den digitala omställningen, för att öka antalet kvalificerade arbetstagare och locka fler människor till denna sektor.

| BF. | Kvalitetsnormer för omsorg, särskilt för sociala omsorgstjänster, saknas fortfarande eller är otillräckliga. |
| --- | --- |

BF.

Kvalitetsnormer för omsorg, särskilt för sociala omsorgstjänster, saknas fortfarande eller är otillräckliga.

| BG. | Vård- och omsorgssektorn är i behov av betydande investeringar, resurser och reformer. 2018 uppgick den beräknade årliga investeringsklyftan för social infrastruktur i Europa till 100–150 miljarder EUR (84). I 2021 års åldranderapport beräknas den ökning av de offentliga utgifterna som krävs för att täcka kostnaderna för långvarig vård och omsorg samt stöd uppgå till uppemot 2,9 procent av BNP år 2070, jämfört med 1,7 procent år 2016, samtidigt som ett scenario med ett ”hälsosamt åldrande” avsevärt kan minska denna kostnad och full täckning av behoven av långvarig vård och omsorg avsevärt ökar den. |
| --- | --- |

BG.

Vård- och omsorgssektorn är i behov av betydande investeringar, resurser och reformer. 2018 uppgick den beräknade årliga investeringsklyftan för social infrastruktur i Europa till 100–150 miljarder EUR (84). I 2021 års åldranderapport beräknas den ökning av de offentliga utgifterna som krävs för att täcka kostnaderna för långvarig vård och omsorg samt stöd uppgå till uppemot 2,9 procent av BNP år 2070, jämfört med 1,7 procent år 2016, samtidigt som ett scenario med ett ”hälsosamt åldrande” avsevärt kan minska denna kostnad och full täckning av behoven av långvarig vård och omsorg avsevärt ökar den.

| BH. | Det är viktigt att förstå samspelet mellan formell och informell omsorg. Formella omsorgstjänster kan ge stöd till informella omsorgsgivare, till exempel genom att göra det möjligt för dem att ta ledigt och genom att ge dem utbildning. Bristen på officiellt erkännande av informella omsorgsgivare och den därmed sammanhängande bristen på uppgifter om dem och deras behov utgör ett hinder för detta samspel. |
| --- | --- |

BH.

Det är viktigt att förstå samspelet mellan formell och informell omsorg. Formella omsorgstjänster kan ge stöd till informella omsorgsgivare, till exempel genom att göra det möjligt för dem att ta ledigt och genom att ge dem utbildning. Bristen på officiellt erkännande av informella omsorgsgivare och den därmed sammanhängande bristen på uppgifter om dem och deras behov utgör ett hinder för detta samspel.

| BI. | Tillhandahållandet av omsorg är beroende av välfinansierade och välfungerande offentliga tjänster och sociala trygghetssystem. |
| --- | --- |

BI.

Tillhandahållandet av omsorg är beroende av välfinansierade och välfungerande offentliga tjänster och sociala trygghetssystem.

| BJ. | Det finns en betydande mångfald bland de informella omsorgsgivarna. Deras behov varierar beroende på deras socioekonomiska sammanhang, deras deltagande på arbetsmarknaden, deras omsorgstagares behov och hur mycket tid de ägnar åt att ta hand om personer i beroendeställning. |
| --- | --- |

BJ.

Det finns en betydande mångfald bland de informella omsorgsgivarna. Deras behov varierar beroende på deras socioekonomiska sammanhang, deras deltagande på arbetsmarknaden, deras omsorgstagares behov och hur mycket tid de ägnar åt att ta hand om personer i beroendeställning.

| BK. | Neurodegenerativa sjukdomar, såsom Alzheimers sjukdom och andra former av sjukdomar som innebär nedsatt minnesfunktion, är fortfarande underdiagnostiserade i de flesta europeiska länder. Det finns en tydlig indikation på att den aktuella siffran 9 miljoner bekräftade fall av personer med demens kommer att fördubblas till år 2050. Kvinnor är fortfarande oproportionerligt drabbade av demens (85). |
| --- | --- |

BK.

Neurodegenerativa sjukdomar, såsom Alzheimers sjukdom och andra former av sjukdomar som innebär nedsatt minnesfunktion, är fortfarande underdiagnostiserade i de flesta europeiska länder. Det finns en tydlig indikation på att den aktuella siffran 9 miljoner bekräftade fall av personer med demens kommer att fördubblas till år 2050. Kvinnor är fortfarande oproportionerligt drabbade av demens (85).

| BL. | I februari 2021 inledde Europeiska ombudsmannen en undersökning på eget initiativ om kommissionens roll i avinstitutionaliseringsprocessen i EU, med fokus på fullgörandet av kommissionens skyldighet att säkerställa att medlemsstaterna använder EU-medlen på ett sätt som främjar övergången från vård- och omsorgsboenden till självständigt boende och deltagande i samhällslivet. |
| --- | --- |

BL.

I februari 2021 inledde Europeiska ombudsmannen en undersökning på eget initiativ om kommissionens roll i avinstitutionaliseringsprocessen i EU, med fokus på fullgörandet av kommissionens skyldighet att säkerställa att medlemsstaterna använder EU-medlen på ett sätt som främjar övergången från vård- och omsorgsboenden till självständigt boende och deltagande i samhällslivet.

| BM. | Den mekanism som föreskrivs i 2001 års direktiv om tillfälligt skydd har aktiverats för första gången som en reaktion på den massiva tillströmningen av flyktingar, framför allt kvinnor med barn och andra personer i beroendeställning, som flyr från kriget i Ukraina, med garantier för de fördrivna personernas tillträde, på lika villkor, till arbetsmarknad och bostäder, läkarvård och tillgång till utbildning för barn. Aktiveringen av ovannämnda mekanism kommer att få betydande direkta konsekvenser för vård- och omsorgssektorn och öka antalet personer i EU som behöver omfattande och individanpassade omsorgstjänster, men även antalet både informella och formella omsorgsgivare. |
| --- | --- |

BM.

Den mekanism som föreskrivs i 2001 års direktiv om tillfälligt skydd har aktiverats för första gången som en reaktion på den massiva tillströmningen av flyktingar, framför allt kvinnor med barn och andra personer i beroendeställning, som flyr från kriget i Ukraina, med garantier för de fördrivna personernas tillträde, på lika villkor, till arbetsmarknad och bostäder, läkarvård och tillgång till utbildning för barn. Aktiveringen av ovannämnda mekanism kommer att få betydande direkta konsekvenser för vård- och omsorgssektorn och öka antalet personer i EU som behöver omfattande och individanpassade omsorgstjänster, men även antalet både informella och formella omsorgsgivare.

| BN. | Uppgifterna om omsorgstjänsternas kvalitet bygger nästan uteslutande på icke-standardiserade kundnöjdhetsundersökningar. |
| --- | --- |

BN.

Uppgifterna om omsorgstjänsternas kvalitet bygger nästan uteslutande på icke-standardiserade kundnöjdhetsundersökningar.

| BO. | Svårigheter i samband med tillhandahållande av lämpliga, anständiga och ekonomiskt överkomliga bostäder, särskilt för äldre, ensamstående, personer med funktionsnedsättning, personer som riskerar fattigdom och social utestängning, familjer med små barn och ensamstående föräldrar, hindrar avsevärt tillgången till högkvalitativa omsorgstjänster. |
| --- | --- |

BO.

Svårigheter i samband med tillhandahållande av lämpliga, anständiga och ekonomiskt överkomliga bostäder, särskilt för äldre, ensamstående, personer med funktionsnedsättning, personer som riskerar fattigdom och social utestängning, familjer med små barn och ensamstående föräldrar, hindrar avsevärt tillgången till högkvalitativa omsorgstjänster.

| BP. | I elva OECD-länder är medianlönerna för omsorgsgivare inom långvarig vård och omsorg bara 9 euro per timme, medan lönerna för sjukhusarbetare – varav en majoritet är män – i genomsnitt är 14 euro per timme (86). |
| --- | --- |

BP.

I elva OECD-länder är medianlönerna för omsorgsgivare inom långvarig vård och omsorg bara 9 euro per timme, medan lönerna för sjukhusarbetare – varav en majoritet är män – i genomsnitt är 14 euro per timme (86).

| BQ. | Mer än hälften av omsorgsgivarna säger att de inte tjänar tillräckligt mycket för att täcka grundläggande behov såsom boende och mat, och 31 procent har inte tillräcklig tillgång till personlig skyddsutrustning (87). |
| --- | --- |

BQ.

Mer än hälften av omsorgsgivarna säger att de inte tjänar tillräckligt mycket för att täcka grundläggande behov såsom boende och mat, och 31 procent har inte tillräcklig tillgång till personlig skyddsutrustning (87).

| BR. | Majoriteten av omsorgsgivarna tjänar inte tillräckligt mycket för att uppnå en godtagbar levnadsstandard för sig själva och sina familjer (88). |
| --- | --- |

BR.

Majoriteten av omsorgsgivarna tjänar inte tillräckligt mycket för att uppnå en godtagbar levnadsstandard för sig själva och sina familjer (88).

Ett Europa som bryr sig

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att det är mycket viktigt att säkerställa värdighet, oberoende, självständighet, välbefinnande och deltagande i det sociala livet genom omsorg av hög kvalitet under hela livet, från förskola, barnomsorg och utbildning till äldreomsorg och stöd till personer med funktionsnedsättning, med tanke på att människor är beroende av varandra och att vem som helst kan behöva vård och omsorg någon gång i livet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker vikten av att offentlig omsorg finns att tillgå och är tillgänglig, och att omsorg som tillhandahålls är av hög kvalitet, tillgänglig, åtkomlig, överkomlig och adekvat, samt att alla personer i behov av omsorg och deras omsorgsgivare bör ha rätt till ett verkligt val när det gäller omsorgstjänster som är lämpliga för dem och deras familjer och formen för dem (familjeomsorg, samhällsbaserad omsorg, patientcentrerad omsorg, individanpassad omsorg eller andra former), platsen för tillhandahållandet och intensiteten, med särskild uppmärksamhet på tillhandahållande och tillgång för dem som bor i avlägsna områden (433), såsom landsbygdsområden eller de yttersta randområdena. Parlamentet anser att investeringar i tillhandahållandet av offentliga och sociala tjänster av hög kvalitet är viktiga verktyg för att förhindra att nackdelarna överförs från en generation till nästa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att omsorgen och de olika tillhörande politiska strategierna måste utvecklas och omformas i enlighet med individens behov. Parlamentet erkänner att modellerna och strukturerna för organisering av omsorgen skiljer sig åt mellan medlemsstaterna, och betonar varje enskild persons rätt att välja de omsorgstjänster av hög kvalitet som bäst passar respektive individuella situation samt vikten av att medlemsstaterna och EU garanterar denna rätt i all politik. Parlamentet konstaterar att var och en, enligt princip 18 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, ”har rätt till överkomliga långvariga vård- och omsorgsinsatser av god kvalitet, särskilt vård i hemmet och lokalt förankrad vård”, samt betonar att tillhandahållandet av omsorg bör utvidgas för att denna princip ska kunna förverkligas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att kvinnor utgör majoriteten av arbetskraften (76 procent) inom sektorn för formell omsorg och utför huvuddelen av arbetet inom informell omsorg, samtidigt som de också utgör majoriteten av omsorgstagarna, att omsorgen fortfarande är undervärderad, icke erkänd och garanterar otillräcklig ekonomisk ersättning eller, i många fall, ingen ekonomisk ersättning över huvud taget för omsorgsgivarna, och att denna undervärdering när det gäller lön, arbetsvillkor och bristande synlighet är nära kopplad till feminiseringen av sektorn på grund av den stora andelen kvinnor som arbetar inom formell och informell omsorg. Parlamentet betonar att denna jämställdhetsaspekt måste beaktas vid utformningen av strategier och politik för omsorg. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över effekterna av strukturella och ekonomiska begränsningar när det gäller den typ av omsorgstjänster som enskilda personer har att tillgå, och erkänner att integreringen av omsorg i hela Europa är begränsad på grund av bristen på lämpliga incitament och strukturer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av en integrerad, rättighetsbaserad strategi för gemensamma europeiska åtgärder för omsorg som tar lika stor hänsyn till människors fysiska, mentala, psykiska och sociala behov samt personliga behov och hushållsbehov. Parlamentet betonar vikten av att bana väg för en mer konsekvent strategi mellan å ena sidan hälso- och sjukvårdssystemen och å andra sidan de sociala systemen samt mellan formell och informell omsorg, och samordning mellan lokal, regional och nationell omsorgspolitik i EU:s medlemsstater, parallellt med horisontell och sektoriell integration. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker behovet att utveckla en ambitiös och inkluderande europeisk strategi för vård och omsorg som säkerställer lika tillgång för alla till vård och omsorg, med särskild uppmärksamhet på personer i utsatta situationer, och bidrar till social rättvisa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att förebyggande åtgärder är helt avgörande. Parlamentet anser att primärt, sekundärt och tertiärt förbyggande (89), inbegripet adekvat användning av relevant utbildning och information, screeninginsatser, åtgärder för tidig upptäckt, förebyggande och ändamålsenlig uppföljning av icke-överförbara sjukdomar, bör ingå i en holistisk europeisk strategi för vård och omsorg. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anta en övergripande och holistisk strategi för vård och omsorg. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stärka EU:s resiliens och kapacitetsuppbyggnad vid hälsokriser. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att främja forskning och innovation genom att fastställa prioriterade områden för framtida forskning och utveckling på grundval av befintliga och kommande sjukdomar samt vidareutveckling av omsorgssektorns möjligheter, även för privata aktörer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att främjandet av en modell med lika försörjnings- och omsorgsansvar, där män och kvinnor engagerar sig lika mycket i betalt arbete på arbetsmarknaden och obetalt arbete med hushålls- och omsorgsansvar, bör vara ett mål för alla EU-åtgärder på området för omsorg, arbetsmarknader och sociala tjänster. Parlamentet påminner om vikten av att tillämpa jämställdhetsintegrering i all politik. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i omsorgssektorn, stärka och säkerställa hållbara, ökade och adekvata investeringar och medel för att garantera lika tillgång för personer i behov av omsorg till överkomlig och tillräckligt bemannad omsorg av hög kvalitet och motsvarande hushållstjänster, samt ett aktivt och tillfredsställande yrkesliv för omsorgsgivare, med tillräckliga löner som ger anständiga levnads- och karriärmöjligheter i sektorn genom certifiering och validering av färdigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra tillgången till finansiering för alla typer av omsorgstjänster och att på bästa sätt utnyttja de europeiska struktur- och investeringsfonderna för investeringar i barnomsorg och omsorg för äldre och andra i behov av omsorg, genom ESF+, InvestEU och andra finansieringsinstrument som uppmuntrar till sociala investeringar, samt faciliteten för återhämtning och resiliens, programmet EU för hälsa och de europeiska struktur- och investeringsfonderna för investeringar i offentligt garanterad omsorg och främjande av tillgängliga och överkomliga tjänster för alla. Parlamentet uppmanar kommissionen att mäta och skapa synergier med jämställdhet, inkludering av personer från utsatta grupper och de normer som fastställts för investeringar i den digitala och gröna omställningen, till exempel för att stödja miljöanpassning av omsorg och omsorgsprojekt och inleda ett initiativ för miljömässigt hållbar omsorg, med tanke på att omsorgsinfrastrukturer har betydande negativa miljöeffekter som man måste komma till rätta med och begränsa, inom ramen för de vägledande principerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla riktlinjer och en färdplan för gemensamma normer för medlemsstaterna i detta avseende. Parlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att överväga att i sin årsbudget ta med utvecklingen av omsorgssektorn och omsorgsekonomin som en del av genomförandet av den egna strategin för jämställdhet och kvinnors ekonomiska egenmakt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser ett särskilt investeringspaket för att främja EU:s omsorgssektor och omsorgsekonomi och säkerställa samordning mellan de olika programmen och initiativen för ett effektivt genomförande av strategin. Parlamentet efterlyser på nytt utveckling av verktyg för jämställdhetsbudgetering i den fleråriga budgetramen och tillhörande program som gör det möjligt att spåra den specifika finansiering som avsätts för att främja jämställdhet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om EU:s och medlemsstaternas skyldigheter och åtaganden när det gäller omställningen från segregerade institutionella miljöer till samhällsbaserad och familjebaserad omsorg och främjandet av olika modeller för ett självständigt liv och stöd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda tillgängliga europeiska och nationella medel för att påskynda denna omställning och stödja individuellt oberoende och självständigt boende genom att främja sätt att öka oberoendet, till exempel bostadsanpassning eller installation av digitala detektionssystem och tekniska hjälpmedel i hemmet, med full respekt för bestämmelserna och målen i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta effektiva åtgärder för att se till att EU-medel används för omställningen från institutionaliserad omsorg till samhällsbaserad och familjebaserad omsorg, samtidigt som familjeomsorgen garanteras i all dess mångfald. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att det, för att minska det odeklarerade arbetet inom formell omsorg, är viktigt att tillhandahålla offentlig finansiering för verkliga leverantörer av omsorgstjänster inom sociala trygghetssystem eller genom skatteutgifter, så att tillhandahållande av lagliga och rättvisa omsorgstjänster blir ekonomiskt överkomligt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillgång till allmän hälso- och sjukvård, öka investeringarna i hälso- och sjukvården och prioritera finansiering till förmån för samhällsbaserad omsorg och primärvård. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt avlägsna befintliga hinder för hälso- och sjukvård för alla, inbegripet papperslösa migranter, och med särskild uppmärksamhet på kvinnor som står inför intersektionell diskriminering. Parlamentet efterlyser högre och rättvis lön och anständiga arbetsvillkor för arbetstagare inom vård och omsorg, hälso- och sjukvårdsassistenter och annan stödpersonal. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att en stor andel av modellerna, tjänsterna och inrättningarna på omsorgsområdet bygger på en institutionsbaserad, föråldrad modell som inte når upp till dagens kvalitetskriterier och inte tillgodoser omsorgstagarnas fysiska, sociala och psykiska behov och önskemål. Parlamentet betonar att personer i behov av omsorg bör stå i centrum för omsorgsplanerna i alla skeden av utformningen, genomförandet och utvärderingen av politiken och tjänsterna på omsorgsområdet, genom att man utforskar innovativa lösningar och nya modeller och verktyg för tillhandahållande av omsorg och främjar social inkludering och förståelse över generationsgränserna med avseende på omsorgsbehövande personers individuella behov, med målet att ställa om från institutionsbaserad omsorg till familjebaserad och samhällsbaserad omsorg, inbegripet främjande av olika modeller för självständigt boende och stöd. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att person- och individanpassad omsorg krävs för att säkerställa värdigheten för såväl omsorgstagarna som omsorgsgivarna, samt deltagande och inkludering i samhället utan begränsningar. Parlamentet betonar att denna övergång till en individanpassad strategi kräver ökad integrering av omsorgen i mer holistiska omsorgsplaner, för att förbättra förmånerna för omsorgstagarna jämte själva omsorgens kvalitet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet att fullt ut utnyttja digitala lösningar för att hjälpa människor i behov av omsorg att leva ett oberoende och självständigt liv, och vikten av att stärka respekten för deras rätt till självbestämmande och bidra till självständighet för både omsorgspersonal och omsorgstagare, genom en individanpassad strategi för utformning och budgetering inom omsorg, inbegripet skräddarsydd hälso- och sjukvård och individanpassad omsorg med hjälp av lämpliga verktyg, samtidigt som man säkerställer möjligheter till högkvalitativ mänsklig kontakt för personer i behov av omsorg och stöd. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av omsorgen bör ske med hänsyn till alla olika kategorier av användare samt skillnaderna mellan dessa. Parlamentet anser att de som planerar, utarbetar program för och tillhandahåller omsorgstjänster måste vara medvetna om behoven i fråga, vikten av egenmakt för tjänsteanvändarna och behovet av en användarbaserad strategi när det gäller att ta fram olika tjänster. Vidare anser parlamentet att omsorgstjänster för äldre och personer med funktionsnedsättning måste planeras och utvecklas i samspel med användarna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta information och bästa praxis i syfte att utveckla en gemensam europeisk kvalitetsram för formell och informell omsorg, baserad på rätten till oberoende, självständighet och välbefinnande, och med inspiration från WHO:s ram för att stödja länders uppnående av ett integrerat spektrum avseende långvarig vård och omsorg som omfattar alla omsorgsmiljöer, uppmuntrar uppåtgående social konvergens, garanterar lika rättigheter för alla medborgare och ökar livskvaliteten. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras arbete för att förbättra sina infrastrukturer för uppgiftsinsamling i linje med denna kvalitetsram. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser dessutom utbyte av bästa praxis i fråga om det bästa sättet att stödja grupper med särskilda omsorgsbehov (såsom ensamstående föräldrar, varav de allra flesta är kvinnor, föräldrar med barn med allvarliga sjukdomar och äldre). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att ökningen av omsorgsbehoven kräver en gemensam EU-strategi, samt efterlyser en konkret europeisk strategi för förebyggande hälso- och sjukvård som en del av lösningen på det ökande trycket på hälso- och sjukvårdssystemet. Parlamentet konstaterar att omsorgstjänster bör utvecklas för att förbättra kontinuiteten i omsorgen, den förebyggande hälso- och sjukvården, rehabiliteringen och möjligheterna till ett självständigt liv, och understryker vikten av program för främjande av och utbildning för livslång hälsa, förebyggande av sjukdomar och regelbundna undersökningar, i kombination med effektivare hälso- och sjukvårdsprogram för att stimulera processen för hälsosamt åldrande. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att aktivt engagera sig i WHO:s årtionde för hälsosamt åldrande genom att upprätta planer för hälsosamt åldrande i EU som omfattar tillgång till vård och omsorg, hälso- och sjukvård samt hälsofrämjande och förebyggande strategier. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med medlemsstaterna och berörda parter, däribland arbetsmarknadens parter, ta ledningen på omsorgsområdet genom att på EU-nivå fastställa ambitiösa mål för finansiering, tillgång, kvalitet, effektivitet och hållbarhet när det gäller omsorgstjänster, och att utveckla harmoniserade definitioner och indikatorer för att bedöma dessa mål för barn, äldre och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker behovet av en resultattavla för att övervaka genomförandet av rätten till högkvalitativ offentlig, privat, formell och informell omsorg. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att EU bör använda sig av ILO:s 5R-ram för anständigt omsorgsarbete (inom vilken obetalt omsorgsarbete erkänns, begränsas och omfördelas och betalt omsorgsarbete belönas) i kombination med att omsorgsgivarnas representation, en social dialog och kollektivförhandlingar garanteras. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att framsteg bör göras i riktning mot en omsorgsekonomi med en integrerad, holistisk, jämställdhetsmedveten och livslång strategi för omsorg. Parlamentet betonar att detta bör inbegripa lagstiftningsåtgärder och investeringar på EU-nivå för att också främja anständiga arbetsvillkor i omsorgssektorn och åtgärder för att göra arbete i denna sektor mer attraktivt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av att belysa behovet av en europeisk omsorgsstrategi i de uppföljande slutsatserna från konferensen om Europas framtid, eftersom omsorg är en nyckelsektor för Europas framtid. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ambitiös, gedigen och framtidssäkrad europeisk vård- och omsorgsstrategi som bygger på allas rätt till överkomlig, tillgänglig och högkvalitativ vård och omsorg, samt på andra principer som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och EU:s strategiska dokument, och på individuella rättigheter för och behov hos både omsorgstagare och omsorgsgivare, och som omfattar hela livet, inriktar sig på och tillgodoser behoven hos personer under kritiska perioder livet ut, lägger grunden för fortlöpande vård- och omsorgstjänster under hela livet och främjar solidaritet mellan generationer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att denna strategi bör baseras på tillförlitliga, heltäckande, jämförbara och offentligt tillgängliga uppgifter om situationen för och kategorierna av både omsorgsgivare och omsorgstagare, uppdelade efter kön, ålder, nationalitet, etniskt ursprung (90), funktionsnedsättning, socioekonomisk status, tillgänglighet och överkomlighet, typ av omsorg som tillhandahålls eller tas emot och olika omsorgsmiljöer (privata eller offentliga, institutionella, familjerelaterade eller samhällsbaserade) och innehålla konkreta och progressiva mål med en tidsplan och indikatorer för att utvärdera framsteg och ta itu med ojämlikheter med beaktande av omsorgsbehoven i de europeiska samhällena. Parlamentet uppmanar än en gång kommissionen och medlemsstaterna att uppdatera den statistiska ramen för insamling av tillförlitliga, jämförbara och uppdelade uppgifter, samtidigt som man säkerställer full respekt för standarder för integritet och grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla centralt förvaltade ingående tidsstudier, som uppdelats efter ovannämnda parametrar, för att bedöma värdet av obetalt arbete i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar behovet av samråd med alla berörda parter, på EU-nivå, nationell och lokal nivå, inbegripet företrädare för anhörigvårdare och patientorganisationer, för att det ska kunna beaktas att deras situationer och behov är högst olikartade, och betonar att man i strategin bör fastställa vilka målgrupper den är till för. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den europeiska vård- och omsorgsstrategin ta med heltäckande åtgärder mot våld och trakasserier, framför allt kampen mot alla former av övergrepp, både mot äldre personer och mot omsorgsgivarna, för att bekämpa oroande fenomen som utebliven hjälp, försummelse och oberättigad användning av fysiska eller kemiska begränsningar, särskilt på området för långtidsvård och långvarigt stöd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla utbildning för anhörigvårdare och formella omsorgsgivare för att våld och trakasserier inom omsorgen ska kunna förebyggas, förbjudas och bekämpas samt att inrätta oberoende och effektiva mekanismer för rapportering om dem och gottgörelse för dem. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att öronmärkta investeringar för omsorgsekonomin ingår i (reviderade) nationella planer för återhämtning och resiliens, Sammanhållningsfonden och EU:s övriga relevanta finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker att den framväxande silverekonomin skulle kunna bli en av de främsta ekonomiska drivkrafterna, särskilt på landsbygden, och ge hälso- och sjukvården och långtidsvården möjlighet att erbjuda omsorg av hög kvalitet på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en EU-dag för jämlikhet inom omsorgen, varje skottdag den 29 februari, för att öka medvetenheten om att omsorg och omsorgsgivare i våra samhällen är undervärderade och osynliga. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inte bara reagera på de omedelbara omsorgsbehoven, utan också anta den politik och de åtgärder som behövs för att hantera deras orsaker, såsom fattigdom, social utestängning och andra strukturella hinder som står i vägen för att alla ska få lika tillgång till omsorg av hög kvalitet, framför allt utmaningarna i samband med sysselsättning och utbildning samt anständiga bostäder till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

37.

God omsorg för varje barn

| 38. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att se över Barcelonamålen som en del av det europeiska vård- och omsorgsstrategipaketet. Parlamentet efterlyser dels uppmuntran av konvergens uppåt, dels ökade investeringar i högkvalitativ offentlig omsorg för alla barn i EU, bland annat genom översyn av målen och en väsentlig höjning av ambitionsnivån för tillgången till högkvalitativ barnomsorg för barn som inte fyllt tre år och barn som drabbas av fattigdom, social utestängning och intersektionell diskriminering och genom inrättande av särskilda välutformade indikatorer för övervakning av tillgången till barnomsorg för barn som inte fyllt ett år. Parlamentet uppmanar kommissionen att i målen integrera ett nytt mål för tillhandahållande av barnomsorg efter skoltid. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som släpar efter med Barcelonamålen från 2002 att anta alla nödvändiga åtgärder för att så snart som möjligt uppnå målet om att tillhandahålla barnomsorg till minst 90 % av alla barn mellan tre års ålder och den obligatoriska skolåldern och minst 33 % av alla barn som inte fyllt tre år. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att EU-medel (de europeiska struktur- och investeringsfonderna och särskilt Europeiska socialfonden+, samt faciliteten för återhämtning och resiliens) bör användas för att komplettera medlemsstaternas investeringar i barnomsorg. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja investeringar i barnomsorgstjänster när medlemsstaterna använder EU:s finansieringsinstrument. Parlamentet understryker att offentliga investeringar och högkvalitativa arbetstillfällen och arbetsvillkor för arbetstagare inom barnomsorgen är avgörande för tillhandahållandet av högkvalitativ barnomsorg. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma barnomsorg, utbildning, inbegripet fritidsaktiviteter efter skolan, och andra strategier och åtgärder till stöd för alla barn och deras familjer på ett inkluderande och integrerat sätt, där barnen får stå i centrum och särskild uppmärksamhet ägnas barn i utsatta situationer, såsom barn som lider av eller riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning, samt barn med funktionsnedsättning, migrerande barn och barn från minoriteter, och en strategi som upprätthåller ett snabbt och effektivt genomförande av den europeiska barngarantin, inbegripet åtagandet att garantera effektiv och kostnadsfri förskoleverksamhet och högkvalitativ barnomsorg för behövande barn (91). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla personliga stödtjänster för barn med funktionsnedsättning och säkerställa anständiga och högkvalitativa arbetsvillkor för de yrkespersoner som arbetar med barn med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att covid-19-krisen och ankomsten av flyktingar från kriget i Ukraina ytterligare kan förvärra situationen för barn som riskerar fattigdom och social utestängning eller barn som behöver tillgång till vård och omsorg av god kvalitet. Parlamentet uppmanar därför än en gång (92) medlemsstaterna och kommissionen att öka finansieringen av barngarantin med en särskild budget på minst 20 miljarder EUR i syfte att bekämpa fattigdom som drabbar barn och deras familjer och bidra till målet om att minska fattigdomen med minst 15 miljoner människor, däribland minst 5 miljoner barn i alla medlemsstater, fram till 2030. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att socialt skydd och stöd till enskilda personer och familjer är av avgörande betydelse, särskilt för grupper i utsatta situationer, såsom stora familjer, ensamförälderfamiljer eller familjer med barn med funktionsnedsättning, och uppmanar de behöriga nationella myndigheterna att säkerställa allmänomfattande, fullgoda och tillgängliga system för socialt skydd och integrerade system för skydd av barn, inbegripet effektiva förebyggande åtgärder, tidiga insatser och familjestöd, i syfte att tillförsäkra säkerhet och trygghet för barn utan, eller som riskerar att förlora, föräldraomsorg, samt åtgärder för att stödja övergången från institutionsbaserad omsorg till familje- eller samhällsbaserad omsorg av god kvalitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka investeringarna i skyddssystem för barn och tjänster för social välfärd som en viktig del av barngarantins genomförande. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla kontinuerligt helhetsbetonat och integrerat stöd till föräldrar, inbegripet moderskaps-, faderskaps- och föräldraförmåner och åtgärder, som också återspeglas i pensionssystem, lättåtkomliga sociala tjänster, såsom barnomsorg, rådgivning, medling eller psykosocialt stöd, som uppmuntrar till en mer framträdande roll och därmed säkerställer lika deltagande av män i obetalt omsorgsansvar och hushållsansvar, inbegripet omsorg om mycket små barn samt barn med funktionsnedsättning. Parlamentet understryker vikten av adekvata, tillgängliga och ekonomiskt överkomliga strukturer och tjänster för omsorg, särskilt för ensamstående föräldrar, bland vilka den överväldigande majoriteten är kvinnor, och för familjer som har låga och osäkra inkomster och löper risk för fattigdom och social utestängning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in standardiserade jämlikhetsdata, uppdelade efter de grunder som skyddas enligt direktiven 2000/43/EG, 2000/78/EG och 2006/54/EG, på grundval av frivilligt deltagande, konfidentialitet, självidentifiering och informerat samtycke, samtidigt som de grundläggande principerna och standarderna för EU:s dataskydd och grundläggande rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker vikten av att säkerställa tillgänglig, åtkomlig, överkomligt prissatt och inkluderande högkvalitativ barnomsorg, med hjälp av en rättighets- och barncentrerad strategi, som motsvarar efterfrågan under föräldrarnas arbetstid och under skolloven, och som underlättar lika möjligheter för föräldrar att återvända till arbetet och skapar balans mellan arbetsliv och privatliv, eftersom detta är en av de viktigaste faktorerna för kvinnors fulla deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker att strategin samtidigt bör tillgodose barns och deras föräldrars särskilda behov, med anknytning exempelvis till funktionsnedsättning, sjukdom och arbete inom en viss sektor. Parlamentet påminner om att bristande jämställdhet i omsorgs- och arbetssammanhang får livslånga negativa konsekvenser för många kvinnors arbetsmarknadsdeltagande och karriärutveckling, vilket leder till ett stort pensionsgap mellan kvinnor och män och stora skillnader när det gäller andelen fattiga i högre ålder. |
| --- | --- |

44.

Lika tillgång till omsorgstjänster av god kvalitet

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna rätten till omsorg och att reformera och integrera sina sociala tjänster och socialskyddssystem på ett sådant sätt att de ger effektiv, omfattande, jämlik och snabb tillgång till omsorgstjänster och behandlingar under hela livet, och att i sina system för socialt skydd införliva lösningar som säkerställer en individanpassad strategi och friare händer för användarna att välja vilka tjänster och vilken typ av anställningsmodeller som passar behoven och skyddar rättigheterna för både omsorgstagare och omsorgsgivare, inbegripet personliga hushållstjänster, personlig assistentvård och andra anställningsmodeller för hemvårdstjänster, i syfte att förbättra kontinuiteten i omsorg, förebyggande hälso- och sjukvård, rehabilitering, bättre förebyggande, diagnos och behandling av arbetssjukdomar, autonomi, självständigt boende och inkludering i samhället. Parlamentet riktar uppmärksamhet på att man måste kunna få omsorgsförmåner, oberoende av om man är berättigad till andra sociala överföringar eller inte, och eliminera andra strukturella hinder, som leder till att omsorgstjänster och andra stödtjänster inte tas i anspråk eller att ianspråktagandet av dem senareläggs. Parlamentet pekar dessutom på behoven hos alla omsorgsgivare, särskilt migrerande arbetstagare med olika status, som dels kan uppleva särskilda hinder för att få vård och omsorg, dels kan drabbas av intersektionell diskriminering, marginalisering och fattigdom bland förvärvsarbetande. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att tillgången till vård och omsorg beror på en kombination av faktorer, såsom utbudet av kundanpassade tjänster av mångahanda slag, kostnader och flexibilitet, men även tillräcklig omsorgspersonal, anständiga arbetsvillkor, väntetider, geografiska avstånd till närmaste vårdinrättning, lämplig offentlig infrastruktur och lämpliga transporter. Parlamentet anser i detta avseende att olika former av tillhandahållande av omsorgstjänster bör finnas tillgängliga och främjas, värdesättas och erkännas, särskilt att utbudet av familje- och samhällsbaserade omsorgsmiljöer bör byggas ut och att en avinstitutionalisering i riktning mot familje- och samhällsbaserad omsorg bör prioriteras. Parlamentet pekar på den demografiska förändringen som en viktig faktor bakom ökade omsorgsbehov, som kommer att kräva betydande investeringar från EU och medlemsstaterna samt identifiering och undanröjande av de administrativa hinder som står i vägen för en snabb och effektiv tillgång för omsorgstagare och deras familjer till lämpliga omsorgs- och stödlösningar. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet framhåller att det för omsorgsbehövande personer är viktigt med gröna miljöer, daglig tillgång till olika former av natur och utomhusvistelse samt kvalitetsboende. Parlamentet noterar att studier visar att alla människor, särskilt de omsorgsbehövande, mår både fysiskt och psykiskt bättre om de kan komma ut i naturen, och betonar att man måste göra det lättare för omsorgsbehövande personer att komma ut i naturen och vistas i det fria, samt att stödja naturbaserade lösningar i omsorgssektorn. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet noterar att digital teknik är en lovande utveckling till stöd för tillhandahållandet av omsorg, men bara om den utvecklas för att bli användarbaserad, modulär (93) och skräddarsydd. Parlamentet framhåller här att kommissionen och medlemsstaterna måste ta itu med skillnaderna i digitala färdigheter bland formella och informella omsorgsgivare, liksom också bland omsorgstagarna, med hjälp av specifika program som är inriktade på dessa grupper. Parlamentet betonar att detta bör kompletteras med bättre åtkomst till internet och framför allt med användarvänliga, kundanpassade digitala lösningar som är tillgängliga för alla omsorgstagare och omsorgsgivare, i syfte att stödja utvecklingen av digitala hälso- och sjukvårdstjänster och omsorgstjänster på internet, samt stödja den tekniska utvecklingens potential att göra tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster mera jämlik och minska hindren för tillhandahållande av tjänsterna på gränsöverskridande basis. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda medlen från programmet EU för hälsa och programmet för ett digitalt Europa för att stödja och öka den digitala kompetensen hos både omsorgstagare och omsorgsgivare. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar att vård och omsorg absolut inte får bli en handelsvara. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla de verktyg som krävs för en regelbunden bedömning av tillgången till och utbudet av ekonomiskt överkomliga omsorgstjänster och behandlingar. Parlamentet understryker att principen om tillgänglighet i lika måtto är tillämplig och bör genomdrivas med kraft i alla omsorgs- och stödtjänster, något som säkerställer människovärde och oberoende i både den fysiska och den digitala miljön. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera resultatbaserade indikatorer för tillgång till omsorg, exempelvis ouppfyllda omsorgsbehov som inrapporterats. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar vikten av snabba investeringar i omsorgsinrättningar, kartläggning av kompetensbrister, utvärdering av framtida personal- och utbildningsbehov inom enskilda yrken, sektorer och regioner, med särskild uppmärksamhet på folktätheten och omsorgsbehoven, som ett sätt att säkerställa en tillräcklig och hållbar personalstyrka och ta itu med ojämlikheter i fråga om tillgång till tjänster och omsorg. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram omfattande kvalitetsstandarder och indikatorer för både formella och informella omsorgstjänster, hembaserade, privata och offentliga miljöer, inbegripet omsorgsgivares kompetens och utbildningskrav, samt verktyg för effektiv övervakning av deras genomförande. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att gränsöverskridande omsorgstjänster, inklusive genom försorg av inneboende vårdare, som tillhandahålls av både mobila arbetstagare inom EU och migrerande arbetstagare från tredjeländer ofta är avgörande för att de växande omsorgsbehoven ska kunna tillgodoses. Parlamentet påminner om att de flesta av dessa migrerande arbetstagare är kvinnor och att de påverkas av globala omsorgskedjor. Parlamentet betonar att den fria rörligheten för personer och arbetstagare är en av EU:s viktigaste pelare, men att det fortfarande finns utmaningar för gränsöverskridande omsorg. Parlamentet kräver att alla omsorgsarbetares och omsorgstagares rättigheter i fråga om social trygghet skyddas som en del av rätten till fri rörlighet för personer inom denna sektor samt att man säkerställer både anständiga arbetsvillkor och eliminerar odeklarerat arbete. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla gränsöverskridande utbildning, särskilt i gränsregioner, för att underlätta gränsöverskridande omsorg och utbyta bästa praxis inom omsorgssektorn, bland annat för att man ska komma till rätta med flykten från omsorgsyrkena och bristen på tillgång till omsorg av hög kvalitet i de regioner eller länder som omsorgsgivarna kommer ifrån. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på en gemensam definition av funktionsnedsättning och ett ömsesidigt erkännande av funktionsnedsättningsstatus i medlemsstaterna, såsom det förutsattes i slutanmärkningarna i den inledande rapport om Europeiska unionen som 2015 antogs av FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i syfte att avlägsna det grundläggande hindret för rörlighet inom EU för personer med funktionsnedsättning och göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att få tillgång till hälsa, omsorg och andra tjänster som möjliggör ett självständigt liv, samt lika utbildnings- och anställningsmöjligheter. Parlamentet efterlyser genomförande och utvidgning av det europeiska intyget om funktionsnedsättning till alla medlemsstater, vilket banar väg för en europeisk definition av funktionsnedsättning och gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning att utöva sin rätt till fri rörlighet i ett Europa utan hinder. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet efterlyser en prioritering och genomgripande integrering av psykisk hälsa inom folkhälsopolitiken och omsorgspolitiken på EU-nivå och medlemsstatsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en europeisk strategi för psykisk hälsa i syfte att säkerställa god psykisk hälsa för alla, identifiera utmaningarna för psykisk hälsa för alla generationer i alla relevanta sammanhang samt bekämpa stereotyper och tillhörande stigmatisering med anknytning till psykisk ohälsa. Parlamentet betonar att detta bör göras på ett genusmedvetet sätt, med särskild uppmärksamhet på de mest utsatta situationerna och de sämst ställda grupperna. Parlamentet understryker vikten av god psykisk hälsa och omsorg under hela livet, där det ingår tidig ålder, utbildning, arbetslivet samt strategier för förebyggande, upptäckt och snabb tillgång till effektivt tillgänglig, ekonomiskt överkomlig och adekvat behandling av hög kvalitet som bidrar till livskvaliteten för alla vuxna, inbegripet personer i behov av långvarig vård och omsorg. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar vikten av vård och stöd på det emotionella, psykologiska, sociala och andliga planet samt psykisk hälso- och sjukvård utöver medicinering, för att förbättra livskvaliteten för personer som får palliativ vård. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att främja tillgången till integrerade palliativa vårdtjänster för att lindra smärta och obehag samt upprätthålla värdigheten och livskvaliteten för personer som lider av terminala sjukdomar när alla former av aktiv vård väl har övervägts och befunnits vara ineffektiva, och att säkerställa lämpligt stöd till deras omsorgsgivare. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet vill att det ska bli lättare för sjuksköterskor att anlita tjänster som erbjuder psykiskt och fysiskt hälsostöd. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera omedelbar och fullständig tillgång för personer som åtnjuter tillfälligt skydd till omsorgstjänster av hög kvalitet, utan diskriminering på någon som helst grund och med särskild uppmärksamhet på deras fysiska och psykologiska behov till följd av att de genomlevt ett krig och blivit fördrivna från sina hem, och att samtidigt tillförsäkra lika och anständiga arbets- och anställningsvillkor och rättvis lön för de personer som åtnjuter tillfälligt skydd och kommer att söka anställning i omsorgssektorn. Parlamentet understryker att ytterligare kapacitet och investeringar i omsorgssektorn är nödvändiga i detta syfte. |
| --- | --- |

57.

Långvarig vård och omsorg av hög kvalitet för ett långt liv med hög livskvalitet

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en omfattande, ambitiös och rättighetsbaserad uppsättning mål och motsvarande indikatorer för långvarig vård och omsorg, rapporteringsmekanismer och verktyg för uppdelade uppgifter om och övervakning av tillgänglighet, utbud, överkomlighet och kvalitet när det gäller vårdbehandlingar och vårdtjänster, samt personalnivåer, som är tillämpliga på alla typer av inrättningar och omsorgsgivare, i likhet med Barcelonamålen för barnomsorg. Parlamentet anser att det behövs mål och indikatorer för anständiga arbetsvillkor och för kvinnors fortsatta deltagande på arbetsmarknaden, emedan detta skulle kunna tjäna som vägledning för investeringar, finansiering och utbildning för att säkerställa dels bättre tillgång till kvalitetstjänster för behövande personer, dels kvinnors fortsatta deltagande på arbetsmarknaden, i och med att kvinnor skulle få det lättare att förvärvsarbeta ifall omsorgsansvaret vore jämlikt fördelat. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet är övertygat om att kommissionen som huvudmål bör fastställa lika och allmän tillgång för alla till långtidsvård av god kvalitet på grundval av de individuella behoven hos personer som får vård och stöd, med särskild uppmärksamhet på att undanröja ojämlikheter och på personer i utsatta situationer, såsom äldre personer, personer med funktionsnedsättning och kvinnor som utför informellt och odeklarerat omsorgsarbete. Parlamentet konstaterar att behoven av långvarig vård och omsorg inte är begränsade till äldre personer, utan i stället omfattar olika omsorgsbehövande grupper under hela livscykeln, såsom personer med sällsynta sjukdomar, som mestadels börjar under barndomen. Parlamentet betonar att lika, effektiv och snabb tillgång till omsorgstjänster och stöd bäst kan uppnås genom att involvera omsorgstagare och integrera långtidsvården i de nationella systemen för socialt skydd, i enlighet med rekommendationen från kommittén för socialt skydd, eftersom dessa system av rättvise- och effektivitetsskäl är bäst lämpade att ge resultat (94). |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet efterlyser kvalitetsindikatorer för alla sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, varvid indikatorerna ska bygga på de omsorgsbehövandes rättigheter, samt på att deras självständighet och oberoende ska bevaras och förbättras, liksom också på social delaktighet, och tyngdpunkten förläggas till långtidsvårdens ambitioner, exempelvis bättre välbefinnande och livskvalitet för personer i behov av långtidsvård och stödtjänster, utveckling av friska levnadsår och andra indikatorer som sätter hela omsorgsupplevelsen i fokus. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna fördelarna med integrerade omsorgsstrategier, i och med att de förebygger fysisk och kognitiv försämring och förlänger den tid då omsorgstagarna klarar sig själva. Parlamentet betonar att högre ålder, funktionsnedsättning, allvarlig sjukdom eller andra omständigheter som leder till behov av långtidsvård inte får hindra enskilda personer att aktivt delta i samhället och samhällslivet. Parlamentet påminner om att social utestängning av personer som är beroende av omsorg och stöd framför allt är en produkt av utbredda negativa uppfattningar, socialt konstruerade självbilder och den ihållande strukturella diskrimineringen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anordna ett toppmöte om vård och omsorg för att ge informationsunderlag för arbetet i högnivågruppen om framtiden för det sociala skyddet och välfärdsstaten i EU efter toppmötet för en grundlig och inkluderande diskussion med alla berörda parter, såsom arbetsmarknadens parter, intressegrupper, patientorganisationer, omsorgsgivarorganisationer, omsorgstagare och deras företrädare, offentliga myndigheter, det civila samhället, ideella organisationer, tjänsteleverantörer och andra experter på samhällsbaserad vård som lämpar sig för 2030, i syfte att skapa en långsiktig plattform, skapa innovativa lösningar inom omsorgen, säkerställa framtidssäkra omsorgssystem, fasa ut institutionaliserad omsorg och ersätta den med samhällsbaserad eller familjebaserad omsorg och/eller användning av individanpassade budgetar och individanpassad utformning av omsorgen. Parlamentet vill att kommissionen vägleder offentliga investeringar i tjänster för långtidsvård och lägger fram ett ramdirektiv om långsiktig, formell och informell omsorg som skulle föreskriva grundläggande principer och ge evidensbaserade kriterier för tillgängliga och integrerade långsiktiga omsorgs- och stödtjänster av hög kvalitet i hela EU. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta nationella, ömsesidigt erkända, register över leverantörer av omsorgstjänster för att övervaka att det efterlevs ett minimum av standarder och lagstadgade krav för tillhandahållande av omsorgstjänster. Parlamentet noterar att det i vissa medlemsstater finns certifieringssystem eller certifieringsmekanismer som erkänner kvalifikationer och kompetens hos omsorgsgivare vid långvarigt omsorgsbehov inom specifika områden. Parlamentet insisterar på utbildningens avgörande roll för formella och informella omsorgsgivare, liksom på strängare kvalitetskontroller och system för visselblåsare för ideella och vinstdrivande omsorgskedjor för tillhandahållande av långvarig vård och omsorg av god kvalitet. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet påpekar att risken för att behoven av långvarig vård och omsorg inte tillgodoses är särskilt stor för äldre kvinnor, som är i majoritet bland dem som behöver långvarig vård och omsorg. Parlamentet framhåller att kvinnor också har det svårast att täcka utgifterna för långvarig vård och omsorg på grund av bestående löne- och pensionsklyftor mellan könen, fattigdom bland kvinnor, horisontell och vertikal segregering på arbetsmarknaden, fler avbrott i yrkeslivet och ledigheter på grund av ihållande traditionella könsroller där kvinnor fortsätter att ta på sig de flesta av omsorgsskyldigheterna, vartill kommer strukturer och stereotyper på arbetsmarknaden samt kvinnors överrepresentation i otrygga anställningar eller deltidsarbete. Parlamentet är bekymrat över att i synnerhet omsorgstagarnas och deras nära anhörigas val av den första omsorgsgivaren brukar utspela sig i en situation av stress, ekonomiska begränsningar och begränsad tillgång till tjänster (95). |
| --- | --- |

63.

Anhörigvård

| 64. | Europaparlamentet noterar att mellan 40 och 50 miljoner människor i hela EU regelbundet tillhandahåller anhörigvård och 44 miljoner tillhandahåller långtidsvård minst en gång i veckan (96), varav majoriteten är kvinnor, inklusive kvinnor med funktionsnedsättning, som utgör omkring 60 % av anhörigvårdarna och tillhandahåller fler timmar av anhörigvård än vad männen gör (97). Parlamentet konstaterar att detta bromsar jämställdheten och kan begränsa möjligheten att formellt arbeta, särskilt för yngre omsorgsgivare. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet konstaterar att anhörigvård ofta föranleds av bland annat bristande tillgång till och utbud av yrkesmässiga tjänster, vilket brukar fortgå länge och kan få återverkningar på anhörigvårdarnas åtnjutande av sina politiska, medborgerliga, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, också genom att de får färre karriärmöjligheter eller måste tacka ja till arbeten som ligger under deras kompetensnivå och hindrar eller utesluter formellt deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet är särskilt oroat över omsorgsansvarets negativa följder för kvinnors ekonomiska oberoende samt den ökade risken för fattigdom, social utestängning och psykiska och fysiska hälsoproblem. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet konstaterar att utövandet av anhörigvård kan medföra inkomstbortfall, förvärrad könsdiskriminering, såsom löne- och pensionsklyftor mellan könen, fattigdom bland äldre och feminisering av fattigdomen. Parlamentet betonar att dessa skadliga effekter är nära förknippade med intensiteten i den omsorg som tillhandahålls och betonar behovet av att bättre dela det obetalda hushålls- och omsorgsarbete som huvudsakligen utförs av kvinnor och stärka kampen mot könsstereotyper samt av att införa arbetsformer som respekterar balansen mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet noterar att av de äldre i åldern 65 år och äldre får över 7 miljoner människor, alltså 8 %, anhörigvård i EU och, för personer över 75 år, att antalet personer som är beroende av anhörigvård uppgår till 11 % i EU (98). Parlamentet konstaterar att majoriteten av de äldre som behöver omsorg är kvinnor. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet konstaterar att för att människor ska kunna fortsätta att vårdas i sina egna hem måste den mobila vården och stödet utökas och vidareutvecklas för att underlätta omsorgsarbetet för anhörigvårdare, särskilt kvinnor, inte bara genom medvetandehöjande åtgärder utan även genom lämpligt stöd, inbegripet ekonomisk ersättning, så att anhöriga som tillhandahåller vård och omsorg kan fortsätta sin anställning och arbeta för att omsorg och avlönat arbete ska kunna förenas. Parlamentet betonar den centrala roll som anhörigvårdare spelar och att anhörigvårdare måste vara nära involverade och stödjas av yrkespersoner inom vård och omsorg, och att de måste få sina behov bedömda och tillgodosedda självständigt, utan att vara beroende av tjänster eller stöd från den anhöriga som vårdas. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet noterar att minst 8 % av alla barn i Europa deltar i långvarig anhörigvård, vilket blir till skada för deras psykiska och fysiska hälsa, utbildningsresultat, anställbarhet och sociala delaktighet och deras framtida arbetsmarknadsdeltagande (99). |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet framhåller att det behövs en gemensam europeisk minimidefinition av anhörigvård, ett åtagande från medlemsstaternas sida och rekommendationer från rådet om anhörigvård, inbegripet nationella rekommendationer. Parlamentet betonar att det klart bör framgå av denna definition att anhörigvård måste vara självvald och inte följa av nödtvång och brist på tillgängliga omsorgstjänster, och innefatta respekt för omsorgstagarnas rätt till självbestämmande, alltså att de själva får välja vilken form av omsorg de vill få. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram gemensamma europeiska riktlinjer och status för och stöd till anhörigvårdare, eftersom anhörigvård för närvarande inte tillräckligt erkänns och uppskattas i all sin mångfald. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att främja aktiv arbets- och sysselsättningspolitik inriktad på oavlönade anhörigvårdare, i syfte att stödja deras återintegrering och framsteg på arbetsmarknaden och erkänna de färdigheter som förvärvats i informella sammanhang. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att för parlamentet och rådet lägga fram ett europeiskt program för omsorgsgivare och, som en del av detta, ett program för europeiska anhörigvårdare med ett åtgärdspaket på EU-nivå för anhörigvård, och uppmanar medlemsstaterna att, om befogenheterna därtill finns på nationell nivå, stödja denna europeiska strategi genom ambitiösa och samordnade åtgärder och nationella program för att identifiera och erkänna de olika typerna av anhörigvård i Europa och se efter vilka olika behov det finns inom olika grupper av omsorgsgivare, däribland unga omsorgsgivare och mobila omsorgsgivare, för att underlätta att anställningar deklareras och säkerställa försäkring och socialt skydd, oavsett de arbetandes olika bosättningssituation eller administrativa situation och status. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga en formalisering av anhörigvården och olika möjligheter till ekonomiskt stöd på grundval av omsorgsgivarnas olika behov och verklighet, i syfte att garantera omsorgsgivarna en god standard när det gäller rättigheter, ekonomiskt stöd och socialt skydd. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet påminner om att det ovanstående skulle kunna uppnås genom till exempel omsorgspoäng eller pensionspoäng för att skydda dem som gör avbrott i arbetslivet för att ta hand om en familjemedlem eller någon annan i behov av omsorg, och genom att erkänna värdet av det arbete som dessa anhörigvårdare utför för samhället som helhet genom andra kompletterande stödtjänster (rådgivning eller diskussioner med kolleger), tydligt fastställd ledighet för anhörigvårdare, en sund balans mellan arbetsliv och privatliv, semester, inhoppare vid sjukdom, barnomsorg, tjänster för återintegrering på arbetsmarknaden, psykologiska tjänster och rehabiliteringstjänster för omsorgsgivare och omsorgstagare samt tillgång till utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande, och understryker vikten av föräldraledighet som inte kan överföras. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att även överväga och utbyta bästa praxis om hur perioder som ägnats åt omsorgsansvar ska återspeglas i pensionssystemen och att snabbt och fullständigt införliva direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare, som inför ledighet för anhörigvårdare och möjligheten att begära flexibla arbetstidsarrangemang, minsta antal dagar av ledighet för vård av anhörig för att ge personlig omvårdnad eller stöd till en anhörig eller till en person som bor i samma hushåll som arbetstagaren. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka hur man bäst kan formalisera tillhandahållandet av anhörigvård och således uppbörden av intäkter på detta område (100), däribland system för skatteavdrag och användning av servicecheckar. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet understryker att detta åtgärdspaket för anhörigvård måste omfatta både lagstiftningsförslag och andra förslag och tillräckliga investeringar för att erkänna anhörigvårdarnas rättigheter och skyldigheter som en del av deras roll, samtidigt som man respekterar omsorgstagarnas rätt till självbestämmande och fastställer vissa kriterier för omsorgsgivarnas tillgång till sociala och andra kompletterande stödtjänster (inbegripet ledighet och sjukledighet). Parlamentet framhåller på nytt den psykiska och fysiska hälsostress som är förknippad med omsorgsgivande, och betonar vikten av att säkerställa omsorgsgivares tillgång till information och råd om omsorg och balans mellan omsorg och privatliv. Parlamentet understryker att åtgärdspaketet dessutom måste fastställa medlemsstaternas rapporteringsansvar, skapa gemensamma kontaktpunkter i alla medlemsstater, där anhörigvårdare kan få det stöd de behöver, och främja samverkansförmågan mellan hälso- och sjukvårdssystemen och de sociala trygghetssystemen för att utnyttja befintliga uppgifter och minska den administrativa bördan för anhörigvårdare. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att stödja organisationer i det civila samhället och arbetsmarknadens parter med att säkerställa att anhörigvårdare finns företrädda, för att deras bidrag ska kunna beaktas vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av politiken för anhörigvård, också vid utarbetandet av den europeiska vård- och omsorgsstrategin. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet betonar att man måste åtgärda det alltför stora beroendet av anhörigvård genom att formalisera och erkänna omsorgsgivares färdigheter genom en certifieringsprocess och främja system för validering av utbildning och färdigheter, som möjliggör framsteg, ömsesidigt erkännande av färdigheter, och därtill bedriva målinriktad kompetenshöjnings- och omskolningsverksamhet. Parlamentet betonar att dessa insatser bland annat bör utnyttja den europeiska kompetensagendan, kompetenspakten, ESF +, sysselsättningsinitiativet för unga, Fonden för en rättvis omställning och programmet EU för hälsa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som gjort ett längre avbrott i karriären för att tillhandahålla vård till anhöriga. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna att det finns utmaningar som begränsar tillgången till lämplig vård för personer med särskilda sjukdomar som kräver mer omfattande vård, såsom reumatiska och muskuloskeletala sjukdomar. Parlamentet framhåller att bristen på reumatologer och läkarutbildning i reumatologi i medlemsstaterna utgör det största hindret för att få tillgång till lämplig vård för personer med reumatiska och muskuloskeletala sjukdomar. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att reumatologi blir en standarddel i läroplanen för läkarutbildningar och att öka antalet verksamma reumatologer. |
| --- | --- |

79.

Anständiga arbetsvillkor för alla arbetstagare inom omsorgssektorn

| 80. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att sätta tillräckliga personalnivåer och personalsatsningar i centrum för sin omsorgspolitik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka omsorgsyrkenas attraktivitet genom att säkerställa socialt erkännande, anständiga arbetsvillkor och skälig lön, inbegripet adekvata arbetstider, vilket som en konsekvens bör bidra till att åtgärda arbetskraftsbristen och minska behovet av arbete med kort varsel och de snabba och kraftiga utflödena av arbetskraft, särskilt i regioner och medlemsstater med särskilda utmaningar på grund av omsorgsflykt, och att öka omsorgssystemens motståndskraft inför framtiden och samtidigt skapa arbetstillfällen i sektorn. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja skapandet av sådana högkvalitativa arbetstillfällen i sektorn med bland annat tydliga, hållbara och attraktiva karriärvägar och möjligheter till utbildning och kompetenshöjning som möjliggör ständig yrkesmässig och personlig utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta konkreta initiativ och skapa incitament som gör det mer lockande att arbeta i omsorgssektorn även för unga och att uppmuntra en jämn könsfördelning i omsorgsyrkena. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet noterar de ytterligare utmaningar som hänger ihop med plattformsarbetets ökande andel i omsorgssektorn. Parlamentet betonar att EU-direktivet om plattformsarbete liksom nationell lagstiftning som reglerar plattformsekonomin bör ta vederbörlig hänsyn till omsorgsarbetets särskilda karaktär, med miniminormer för tjänsternas kvalitet och anständiga arbetsvillkor för arbetstagarna. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet konstaterar att omsorg ofta tillhandahålls odeklarerat eller underdeklarerat, under förhållanden som innebär exploatering, vilket påverkar rättigheterna och välbefinnandet för arbetstagarna och deras familjer och för omsorgstagarna. Parlamentet är även bekymrat över arbetsförhållandena för inneboende omsorgsgivare, som i regel utgörs av kvinnor, däribland migranter, av vilka många har oklara lönevillkor, riskerar social isolering och saknar mekanismer för att driva igenom sina rättigheter ordentligt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta tag i frågan om odeklarerat arbete i omsorgssektorn och att inrätta en tydlig rättslig ram för att främja arbetstillfällen av god kvalitet med socialt skydd för alla omsorgsgivare. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet betonar att anständigt arbete bör vara en integrerad del när prioriteringar fastställs kring hållbara omsorgssystem av god kvalitet. Parlamentet framhåller att mottagare av offentliga europeiska och nationella medel, lån och kontrakt bör respektera tillämplig arbetsrätt och starka normer. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som, i egenskap av ILO-medlemmar, ännu inte har gjort det att ratificera och genomföra ILO:s relevanta konventioner, särskilt nr 189 om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbetare, nr 190 om våld och trakasserier i arbetslivet och nr 149 om sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet är bekymrat över den höga andelen arbetstagare som tjänar minimilön eller mindre än minimilön bland omsorgspersonal, där merparten är kvinnor, och de efterföljande ihållande löneskillnaderna mellan könen och diskrepanserna i lönenivåerna i specifika omsorgsyrken (101). Parlamentet välkomnar därför kommissionens förslag till ett direktiv om tillräckliga minimilöner, som skulle förbättra levnads- och arbetsvillkoren i EU, även för de lägst betalda arbetstagarna i omsorgssektorn, och till ett direktiv om insyn i lönesättningen för att ta itu med det ständigt otillräckliga genomdrivandet av den grundläggande rätten till lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete i EU. Parlamentet betonar att man för att justera de låga lönerna i den starkt kvinnodominerade omsorgssektorn måste omvärdera omsorgsarbetets socioekonomiska värde i förhållande till värdet på arbete i andra, ofta mer mansdominerade sektorer, på grundval av objektiva kriterier genom könsneutrala jobbutvärderings- eller kvalificeringsverktyg, såsom utbildnings-, yrkes- och yrkesutbildningskrav, färdigheter, arbetsinsats, ansvar, det utförda arbetet och arbetsuppgifternas karaktär Parlamentet betonar att en giltig jämförelseperson är en viktig parameter för att fastställa om ett visst arbete kan anses vara likvärdigt. Om det inte finns någon verklig jämförelseperson (vilket ofta är fallet i starkt kvinnodominerade sektorer) kan en hypotetisk jämförelseperson användas. Parlamentet uppmuntrar både offentliga och privata leverantörer av omsorgstjänster att garantera anständig och tillräcklig ersättning som går längre än minimilönen. Parlamentet betonar att löneökningar är förknippade med mer omfattande rekrytering av personal inom långvarig vård och omsorg, längre anställningar och lägre personalomsättning enligt OECD (102). Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att främja reformer för att erkänna omsorgsgivares och omsorgstagares rättigheter och vidta åtgärder för att skydda grundläggande arbetstagarrättigheter och förbättra arbetsvillkoren för omsorgsgivare genom att ta itu med de ofta otrygga situationer de ställs inför, såsom arbetets informella karaktär, långa arbetstider, otillräcklig lön, brist på utbildning, bristfälliga strategier för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och fall av övergrepp, trakasserier och våld m.m. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet framhåller den centrala roll som utbildning och program för inkluderande omskolning och kompetensutveckling för arbetstagarna spelar för tillhandahållandet av kvalitetsomsorg och professionaliseringen av omsorgen i samband med en kontinuerlig utvärdering av omsorgsyrkena och omsorgstjänsterna. Parlamentet understryker den centrala roll som avlönad undervisnings- och arbetsplatsbaserad utbildning spelar även vid övergången från omsorg på särskilda boenden till samhälls- och familjebaserad omsorg. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna starkt att, med stöd av EU-medel (de europeiska struktur- och investeringsfonderna, särskilt Europeiska socialfonden+, samt faciliteten för återhämtning och resiliens), tillhandahålla utbildning för omsorgspersonal om rättigheter för omsorgs- och stödbehövande personer, särskilt de rättigheter som fastslås i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och FN:s konvention om barnets rättigheter. Parlamentet beklagar att EU:s direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer inte anger harmoniserade minimikrav för utbildning av personal inom långvarig vård och omsorg, vilket hämmar ett automatiskt erkännande av dessa arbetstagare i hela unionen. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet framhåller att omsorgsarbete är en i grunden interpersonell tjänst som kräver en rad olika komplexa färdigheter, och vissa av dessa varken erkänns eller avlönas. Parlamentet betonar att omsorgsgivarnas roll framför allt bör vara att ge omsorg och stöd till omsorgstagarna och anser därför att onödigt pappersarbete måste minskas och onödiga administrativa uppgifter för omsorgsgivarna undvikas. Parlamentet betonar att vissa medicinska arbetsuppgifter kan delas mellan vårdpersonal och understryker fördelarna med närmare samarbete mellan omsorgs- och hälso- och sjukvårdspersonal, såsom bättre fördelning av arbetsbördan, mer tid för omsorgstagarna och vårdens kontinuitet, samt multidisciplinära rutiner och harmonisering av karriärvägar |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett EU-initiativ för omsorgskompetens för att hjälpa medlemsstaterna att förbättra möjligheterna till kompetensutveckling och omskolning för omsorgspersonal genom att identifiera kompetensklyftor och kompetensbehov, lovande metoder och framgångsrika initiativ samt att tillhandahålla en ram för erkännande och certifiering av sakkunskap, kompetens och kvalifikationer som tillägnats genom erfarenheter såsom informellt omsorgsarbete, i syfte att underlätta tillgången till formell anställning i sektorn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna ta fasta på EU:s kompetensagenda för att säkerställa ytterligare utbildning och kompetensutveckling för omsorgspersonal samt att stödja och erbjuda offentliga möjligheter för alla omsorgsgivare – inbegripet migrerande informella omsorgsgivare och omsorgspersonal – att delta i yrkesutbildning och skaffa sig kvalifikationer, med särskild uppmärksamhet ägnad åt kvinnor efter omsorgsledighet. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa och genomdriva anständiga arbetsvillkor och rätten för alla arbetstagare att bilda och gå med i en representativ fackförening och delta i kollektivförhandlingar i omsorgssektorn, både formellt och informellt, samt att anta höga arbetsmiljöstandarder som är i linje med och går längre än ambitionen i EU:s nyligen antagna strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027. Parlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt de särskilda utmaningarna med att arbeta i omsorgssektorn, t.ex. arbetstagarnas exponering för farliga ämnen eller läkemedel, arbete i potentiellt smittsamma miljöer, psykiska och psykosociala risker kopplade till emotionellt ansträngande arbete och utsatthet för negativt socialt beteende, i syfte att förhindra arbetsplatsrelaterade olyckor och sjukdomar och tillhörande frånvaro, personalomsättning och ohälsa bland arbetstagarna. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna covid-19 som en arbetssjukdom inom omsorgssektorn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att varje leverantör av omsorgstjänster utarbetar ett program för förebyggande och kontroll av infektioner och att garantera årliga utbildningar i infektionssjukdomar för omsorgspersonal och förse arbetstagarna med aktuell information om infektionssjukdomar. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet erinrar om att vissa läkemedel som används regelbundet av omsorgspersonal innehåller ett eller flera cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska ämnen som omfattas av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om den fjärde översynen av det direktivet och inbegripandet av arbete som medför exponering för farliga läkemedel. Parlamentet ser fram emot det planerade offentliggörandet 2022 av riktlinjerna för hanteringen av dessa ämnen samt utarbetandet av en definition och en vägledande förteckning över sådana farliga läkemedel. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och stödja åldersvänliga arbetsmiljöer. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att höja ambitionsnivån och föreslå ett bredare och mer heltäckande direktiv om förebyggande och hantering av arbetsrelaterade muskel- och skelettbesvär och reumatiska sjukdomar och att minska omsorgsarbetets psykosociala risker och negativa effekter för arbetstagarnas välbefinnande, som har varit särskilt uttalade under pandemin. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet betonar att den europeiska omsorgsstrategin på ett genomgripande sätt bör behandla bland annat digitaliseringens inverkan på arbetstagarnas arbetsvillkor och distans- och hemarbetets effekter på den psykiska hälsan och på omfattningen och den ojämlika könsfördelningen av oavlönat omsorgs- och hushållsarbete. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att i samråd med arbetsmarknadens parter föreslå ett direktiv om psykosociala risker och välbefinnande i arbetet. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa miniminormer för arbete som utförs av inneboende omsorgspersonal på områden såsom arbetstid, ersättning och inkvartering för omsorgsgivare i syfte att ta hänsyn till arbetets särskilda karaktär, i synnerhet det faktum att man bor och arbetar i ett gemensamt hushåll med en omsorgsbehövande person; en genomsnittlig arbetstid bör beräknas, i och med att omsorgsgivare arbetar i skift; ersättningsnivån ska bero på omsorgsbehoven liksom omsorgsgivarens färdigheter; inneboende omsorgsgivare som bor tillsammans med omsorgsbehövande personer ska ha tillgång till ett separat rum, tillgång till toalett, kök och, om möjligt, internet. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka den sociala dialogen och främja kollektivförhandlingar och kollektivavtal inom omsorg – både offentlig och privat och vinstdrivande och icke-vinstdrivande, i såväl institutionella som familjebaserade och samhällsbaserade miljöer – som är avgörande mekanismer för att förbättra anställnings- och arbetsvillkoren och för att ta itu med löneklyftan mellan kvinnor och män och som är de effektivaste verktygen för att säkerställa en ökning av minimilönen och av lönerna i allmänhet. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en bredare täckning för kollektivförhandlingar och säkra föreningsrätten och föreningsfriheten i omsorgssektorn genom att ge arbetstagarrepresentanter och fackföreningar som önskar företräda och bygga upp en medlemsbas bland arbetstagare i omsorgssektorn bättre tillgång och information och genom att undanröja alla hinder för inrättandet av fackföreningar och onödiga hinder på arbetsplatser i offentlig sektor – inbegripet privata uppdragstagare som arbetar inom ramen för offentliga kontrakt – som försvårar för fackföreningar att organisera arbetstagare inom offentlig sektor och öka medlemsantalet. Parlamentet betonar att i synnerhet mobila arbetstagare, som ofta arbetar som inneboende omsorgsgivare och måste stå till förfogande 24 timmar om dygnet, inte är tillräckligt medvetna eller informerade om de arbets- och anställningsvillkor som är tillämpliga på dem. Parlamentet framhåller att kollektivavtalen bland annat bör säkra pensionsrättigheterna för arbetstagare som behöver minska sin avlönade sysselsättning eller lämna den helt för att ta hand om andra. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet erinrar om att mobila och migrerande arbetstagare, inklusive papperslösa arbetstagare, spelar en viktig roll för att tillhandahålla omsorg på särskilda boenden och samhälls- och familjebaserad omsorg i EU. Parlamentet anser att detta faktum bör återspeglas och ges vederbörlig uppmärksamhet i den kommande europeiska omsorgsstrategin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbinda sig till och fastställa konkreta åtgärder för att ta itu med frågan om odeklarerat arbete och olagliga anställningsformer och att främja anständigt arbete för alla omsorgsgivare, oavsett status. Parlamentet betonar att migrerande arbetstagare möter särskilda former av utsatthet och utmaningar, t.ex. tillgång till arbetstillstånd eller formell anställning, socialt skydd och risk för odeklarerat arbete. Parlamentet begär att de ska skyddas genom tillämpning, genomdrivande och övervakning av relevant lagstiftning. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa rättvis mobilitet för och rekrytering av arbetstagare från EU och från tredjeländer genom att förbättra det ömsesidiga erkännandet av deras kvalifikationer och genom att täppa till luckorna i det gränsöverskridande sociala skyddet. Parlamentet upprepar sitt krav på att mobilitetsbestämmelserna måste övervakas och genomdrivas ordentligt och att arbetstagare måste bli bättre informerade om sina rättigheter. Parlamentet betonar Europeiska arbetsmyndighetens roll för att bistå medlemsstaterna och kommissionen med att verkligen tillämpa och genomdriva EU-rätten i fråga om arbetskraftens mobilitet och samordna de sociala trygghetssystemen inom EU. Parlamentet betonar behovet av att överväga en översyn av arbetsmyndighetens mandat i samband med den utvärdering som ska göras 2024 för att inkludera arbetsmiljöbestämmelser. Parlamentet uppmanar Europeiska arbetsmiljöbyrån och arbetsmyndigheten att arbeta tillsammans för att stödja kommissionen och medlemsstaterna med att förbättra arbetsmiljön för mobila arbetstagare och migrantarbetare. Parlamentet betonar att inneboende omsorgsgivare till övervägande del organiseras via en komplex kedja av byråer som utstationerar arbetstagare och som således omfattas av direktivet om utstationerade arbetstagare (103). |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet erkänner den roll som arbetstagare inom personliga och hushållsnära tjänster spelar för att garantera att EU-medborgarna verkligen kan välja den omsorgsmodell som passar dem bäst. Parlamentet uppmanar kommissionen att i den europeiska omsorgsstrategin ta itu med de krävande arbets- och anställningsvillkoren för alla personligt anställda och hushållsarbetare, däribland omsorgsgivare och andra arbetstagare som utför personliga och hushållsnära tjänster, och att lägga grunden för erkännande, reglering och professionalisering av personliga och hushållsnära tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att effektivt bekämpa odeklarerat arbete i omsorgssektorn genom att garantera socialt skydd och säkra och anständiga arbetsvillkor och skapa nya arbetstillfällen inom hemtjänst. Parlamentet efterlyser en riktad översyn av direktiv 89/391/EEG för att säkerställa att hushållsarbetare inbegrips i dess tillämpningsområde. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga fram en lämplig ram för redovisning av personliga och hushållsnära tjänster, såsom system för servicecheckar, att utveckla mekanismer och verktyg för att förbättra övervakningen av hemtjänstarbete och att investera i skräddarsydda professionella kvalitetstjänster i syfte att sätta stopp för prekariseringen av omsorgen och motverka användningen av omsorgstjänster som inbegriper odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt och fullständigt införliva och genomföra direktivet om balans mellan arbete och privatliv och uppmuntrar dem att gå längre än de miniminormer som fastställts i direktivet. Parlamentet betonar att en jämn fördelning av det obetalda omsorgsansvaret mellan män och kvinnor genom jämlika, icke överförbara och tillräckligt betalda ledigheter är det enda som skulle göra det möjligt för kvinnor att i ökad utsträckning arbeta heltid, uppnå balans mellan arbete och privatliv och åstadkomma personlig och samhällelig utveckling. Parlamentet framhåller vidare betydelsen av att satsa på flexiblare arbetsformer för grupper av arbetstagare såsom föräldrar med småbarn, ensamstående föräldrar, föräldrar med funktionsnedsättning och föräldrar till barn med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera en minsta varaktighet för mamma- och pappaledighet, oavsett den berörda personens status. Parlamentet erinrar om att strategierna för balans mellan arbete och privatliv bör uppmuntra män att ta på sig omsorgsansvar på samma sätt som kvinnor och framhåller behovet av att stegvis gå mot fullt betalda och lika långa mamma- och pappaledigheter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla medlemsstater att uppmuntra och säkerställa möjligheterna för pappor att ta pappaledigt utan att vara rädda för att behandlas negativt eller diskriminerande av arbetsgivaren, vilket är ett effektivt sätt att uppmuntra dem att ta ansvar för att se efter sina barn och familjer och en användbar metod för att uppnå verklig jämställdhet. Parlamentet framhåller att detta inte bara kräver utan även kommer att föra med sig förändringar när det gäller stereotyper och könsnormer och leda till ett mer rättvist och jämställt samhälle. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att satsa på åtgärder som skapar förändring, t.ex. informationskampanjer om att omsorg är ett delat ansvar, för att utrota den stereotypa uppfattningen att kvinnor bär ansvar för det arbetet. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram en uppsättning övergripande åtgärder och incitament för att uppmuntra och underlätta återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare, särskilt kvinnor, vars karriärer och inkomster oftare påverkas av ojämlika könsroller och omsorgsledigheter, inklusive uttaget av dem eller längre avbrott i yrkeslivet, samt säkerställa arbetstagarnas rätt att komma tillbaka till samma eller motsvarande tjänst. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter stödja karriärvägar för att underlätta anpassningar av arbetssituationen, särskilt via livslångt lärande och yrkesutbildning, adekvat arbetslöshetsersättning, överförbara sociala rättigheter samt en aktiv och ändamålsenlig arbetsmarknadspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och garantera verksamt skydd och lika lön för kvinnor och män genom omdanande jämställdhetslagstiftning och politiska svar som syftar till att bekämpa otrygga anställningar, undervärdering av arbetet i vissa traditionellt kvinnliga sektorer, såsom omsorg, samt att garantera karriärvägar och ordentligt socialförsäkringsskydd. Parlamentet upprepar att människor i alla anställningsförhållanden och egenföretagare bör kunna ackumulera rättigheter som ger inkomstsäkerhet i sådana situationer som arbetslöshet, sjukdom, åldrande eller uppehåll i karriären för barnuppfostran eller annan omsorg eller av utbildningsskäl, i linje med rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare, |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på den europeiska omsorgsstrategin, närmare bestämt genom rådets två rekommendationer om barnomsorg (översyn av Barcelonamålen) och om långtidsvård, och att efter omsorgsstrategin lägga fram en europeisk omsorgsgiv som bör innehålla en uppsättning åtgärder, program, rekommendationer och investeringar på EU-nivå i syfte att främja en omställning till en genusförändrande omsorgsekonomi som erkänner omsorg som en rättighet och värdesätter den som ryggraden i vårt samhälle. Parlamentet framhåller att den bör anlägga ett helhets- och livsperspektiv på omsorg och främja anständiga arbetsvillkor och skäliga löner, göra arbete i omsorgssektorn mer attraktivt och bekämpa diskriminering, ojämställdhet och fattigdom i sektorn. |
| --- | --- |

104.

Erkänna och värdesätta omsorgens roll i våra samhällen och ekonomier

| 105. | Europaparlamentet framhåller hur ytterst viktigt det är att omsorg och åtgärder för att stärka egenmakten och den yrkesmässiga utvecklingen hos kvinnor som omsorgsgivare, omsorgs- och stödbehövande personer och utsatta personer integreras i all relevant nationell politik och EU-politik, i kombination med att uppmuntra ökade investeringar i tillgängliga, överkomliga omsorgstjänster av god kvalitet. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet vill att dessa prioriteringar ska återspeglas även i de yttre dimensionerna av EU:s politik, bland annat i föranslutningsstöd och offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet betonar att en rättighetsbaserad syn på omsorg, som bygger på principen om icke-diskriminering, skulle möjliggöra en sådan integrering på alla relevanta politikområden. Parlamentet framhåller nödvändigheten av att säkerställa att jämställdhets- och jämlikhetsintegrering systematiskt tillämpas i alla relevanta etapper av budgetprocessen, både inom kommissionens centrala budgetar och i den politik och de program som stöds av EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vända den ytterst stigmatiserade bilden av formella och informella omsorgsyrken och uppmanar medlemsstaterna att anta effektiva strategier och program för att bekämpa funkofobi, åldersdiskriminering, könsdiskriminering och andra former av diskriminering som hör ihop med fördomar och stereotyper med anknytning till omsorg, paternalism och beroendekoncept. Parlamentet konstaterar att kvinnor är en värdefull och outnyttjad källa till entreprenörspotential i Europa, även i omsorgssektorn, som kan bidra till nya innovationer som t.ex. ny teknik. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet konstaterar att bekämpande av djupt rotade könsnormer och stereotyper är ett första steg i omfördelningen av ansvaret för obetalt omsorgs- och hushållsarbete mellan män och kvinnor och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en positiv bild bland allmänheten och göra det attraktivt att arbeta i omsorgssektorn för både män och kvinnor genom att planera utbildnings- och allmänna informationskampanjer och stödja pilotprojekt som för detta mål framåt och syftar till att få fler män till omsorgen och främja lika deltagande och lika möjligheter för kvinnor och män på arbetsmarknaden för omsorgstjänster. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och målen för hållbar utveckling inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet vill framför allt se regelbunden rapportering om genomförandet av EU:s omsorgsstrategi samt omsorgsrelaterade indikatorer som ska tas i beaktande i den europeiska planeringsterminen och i de landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet anser att omsorgsekonomin bör vara en pelare i efterpandemiekonomierna och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta omsorg i centrum för återhämtningen efter pandemin. Parlamentet är fast övertygat om att genomförandet av nationella återhämtnings- och resiliensplaner måste innehålla riktade åtgärder för att förbättra jämställdheten i alla delar av livet och omsorgen, inbegripet åtgärder för att minska och omfördela oavlönat omsorgs- och hushållsarbete. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet konstaterar att det finns ett behov av att erkänna och värdesätta omsorg i europeiska ekonomier, budgetar och statistikuppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta strategier för att mäta och värdera omsorgens sociala och ekonomiska bidrag och resultat, särskilt oavlönat omsorgs-, hem- och hushållsarbete genom att informell omsorg läggs till i värdekedjan, bland annat genom att överväga att införa specifika indikatorer till nästa översyn av den sociala resultattavlan. Parlamentet uppmanar EIGE att uppskatta informella vårdgivares ekonomiska bidrag till medlemsstaternas ekonomier och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inbegripa relaterade alternativa mått på ekonomiskt och socialt välbefinnande i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet pekar på de tydliga fördelarna med system för minimiinkomster och minimipensioner för effektiv tillgång i tid till omsorgs- och stödtjänster inför kommissionens kommande rekommendation om tillräckliga minimiinkomster och för säkerställandet av en godtagbar levnadsstandard för vårdgivare, som i regel är kvinnor, särskilt de som ger informell obetald omsorg, och uppmanar kommissionen att betona vikten av att beakta och utbyta bästa praxis om hur omsorgsansvar genom hela livet ska återspeglas på bästa sätt i pensionssystemen. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sammankoppla den kommande omsorgsstrategin med den europeiska handlingsplanen för den sociala ekonomin och på så vis öka medvetenheten om den sociala ekonomins potential i fråga om att förbättra arbetsvillkoren i omsorgssektorn och skapa bättre möjligheter till arbetstillfällen av god kvalitet för kvinnor, och uppmanar medlemsstaterna att investera i utvecklingen av omsorgsekonomin med vederbörlig hänsyn till aspekter som rör den mänskliga faktorn i sektorn. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet erkänner och värdesätter den omsorg som tillhandahålls av civilsamhällesorganisationer och ideella organisationer, såsom icke-statliga organisationer, patientorganisationer, välgörenhetsorganisationer och religiösa och andra institutioner. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma och se över sin omsorgspolitik i en ständig social och civil dialog med arbetsmarknadens parter, experter, icke-statliga organisationer i det civila samhället, offentliga myndigheter på nationell nivå och EU-nivå och organisationer som företräder omsorgstagare och formella och informella omsorgsgivare i syfte att främja effektiva politiska lösningar på området social omsorg som tillgodoser människors faktiska behov. Parlamentet framhåller vikten av att aktivt samråda med omsorgsgivare och omsorgstagare samt deras representativa organisationer vid utvecklingen, genomförandet och övervakningen av den kommande europeiska omsorgsstrategin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda en diskussion om kopplingen mellan teknik och omsorgens kvalitet. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att företa forskning för att bättre förstå de ekonomiska och sociala konsekvenserna av inadekvat omsorg till omsorgs- och stödbehövande personer och att säkra finansiering, närmare bestämt inom ramen för den framtida plattformen, till forskningsprojekt om de sociala konsekvenserna av sällsynta sjukdomar ur ett patientperspektiv samt till EU-omfattande nätverk och innovativa projekt som gör det möjligt för medlemsstaterna att tillsammans ta fram och överföra god praxis och innovativa omsorgsmodeller, även med ett särskilt fokus på de vanligast förekommande sjukdomarna och sjukdomar som orsakar funktionsnedsättning, däribland reumatiska sjukdomar och muskelsjukdomar. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EIGE, Eurofound och andra relevanta byråer har tillräckliga resurser för att övervaka och analysera om och hur politiken leder till de avsedda förbättringarna inom omsorgssektorn, bland annat när det gäller tillgång, kvalitet, jämställdhet, infrastruktur och balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet efterlyser en extern vetenskaplig och etisk utvärdering av hanteringen av covid-19-pandemin i omsorgssektorn, av Europeiska unionens åtgärder i stort och av medlemsstaternas åtgärder samt en utvärdering av vilken beredskapsnivå EU har nu inför pandemier, och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utreda varför så många infektioner och dödsfall i covid-19 skett på särskilda boenden för äldre och personer med funktionsnedsättning och andra inrättningar för sociala tjänster och huruvida mänskliga rättigheter och patienträttigheter har försummats eller kränkts, i syfte att dra nödvändiga lärdomar och förhindra att sådana tragedier sker igen under framtida kriser. |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  https://www.who.int/news/item/14-03-2022-who-launches-new-framework-to-support-countries-achieve-integrated-continuum-of-long-term-care

(2)  https://www.ohchr.org/en/documents/thematic-reports/impact-coronavirus-disease-covid-19-enjoyment-all-human-rights-older

(3)  https://undocs.org/Home/Mobile?FinalSymbol= A%2FHRC%2F30%2F43AAuage=E&DeviceType=DesktopAARequested=False

(4)  EUT L 231, 30.6.2021, s. 21.

(5)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(6)  EUT L 437, 28.12.2020, s. 30.

(7)  EUT L 107, 26.3.2021, s. 1.

(8)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(9)  EUT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(10)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(11)  EUT L 88, 16.3.2022, s. 1.

(12)  EUT L 223, 22.6.2021, s. 14.

(13)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 80.

(14)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 191.

(15)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 208.

(16)  Antagna texter, P9_TA(2022)0072.

(17)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 145.

(18)  EUT C 189, 5.6.2019, s. 4.

(19)  EUT C 474, 24.11.2021, s. 146.

(20)  EUT C 371, 15.9.2021, s. 102.

(21)  Antagna texter, P9_TA(2022)0038.

(22)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 75.

(23)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 122.

(24)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 8.

(25)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 164.

(26)  Antagna texter, P9_TA(2022)0068.

(27)  EUT C 387, 15.11.2019, s. 1.

(28)  Europeiska kommissionen (2021), EU:s strategi för barnets rättigheter.

(29)  Eurostat (2020), Household composition statistics (inte översatt till svenska) (Statistik om hushållens sammansättning).

(30)  Europeiska kommissionens studie (2018) Informal care in Europe Exploring formalisation, availability and quality (inte översatt till svenska – om anhörigvård i Europa: undersökning av formalisering, tillgänglighet och kvalitet).

(31)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_838653.pdf

(32)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/Policy-brief-COVID-19-and-the-care-economy-en.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/sv/topic/neets

(34)  Europeiska kommissionen och kommittén för socialt skydd (2021), 2021 Long-term care report (inte översatt till svenska) (2021 års rapport om långvarig vård och omsorg).

(35)  Europaparlamentets utredningstjänst, Demographic outlook för the European Union, mars 2020, s. 3.

(36)  The social construction of migrant care work. At the intersection of care, migration and gender (inte översatt till svenska) (Den sociala kosntruktionen migrantvårdarbete – i brytpunkten mellan vård, migration och kön)/ Amelita King-Dejardin; International Labour Office – Genève: ILO, 2019.

(37)  Kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen (2021), 2021 års rapport om långvarig vård och omsorg.

(38)  OECD (2020), The effectiveness of social protection for long-term care in old age: Is social protection reducing the risk of poverty associated with care needs? (Inte översatt till svenska) (Det sociala skyddets effektivitet när det gäller långvarig vård vid hög ålder: Minskar socialt skydd den risk för fattigdom som hör samman med vårdbehov?)

(39)  Europaparlamentets studie (2021), ”Ageing policies – access to services in different Member States” (inte översatt till svenska) (politik för åldrande – tillgång till tjänster i olika medlemsstater).

(40)  Världsekonomiskt forum: COVID-19 highlights how caregiving fuels gender inequality (inte översatt till svenska) (Covid-19 belyser hur anhörigvård driver på bristande jämställdhet) – https://www.weforum.org/agenda/2020/04/covid-19-highlights-how-caregiving-fuels-gender-inequality/

(41)  2019.

(42)  https://eige.europa.eu/about-eige/director-speeches/beyond-beijing-declaration-assessment-and-main-challenges

(43)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-pandemic-has-increased-care-burden-how-much-0 https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/policy-brief-the-impact-of-covid-19-on-women

(44)  Preventing and managing COVID-19 across long-term care services: Policy brief(inte översatt till svenska) (Förebyggande och hantering av covid-19 inom tjänster för långvarig vård och omsorg: politisk sammanfattning), WHO, 24 juli 2020; Surveillance data from public online national reports on COVID-19 in long-term care facilities(inte översatt till svenska) (Övervakningsdata från offentliga nationella onlinerapporter om covid-19 i inrättningar för långvarig vård och omsorg), ECDC, 2022 (https://www.ecdc.europa.eu/en/all-topics-z/coronavirus/threats-and-outbreaks/covid-19/prevention-and-control/LTCF-data).

(45)  http://www.efnweb.be/wp-content/uploads/EFN-MHE-Joint-Statement-October-2021.pdf

(46)  Eurofound-dokument (2021), Education, healthcare and housing: How access changed for children and families in 2020 (inte översatt till svenska – om hur tillgången till utbildning, hälso- och sjukvård samt bostäder för barn och familjer förändrades under 2020).

(47)  http://www.efnweb.be/wp-content/uploads/EFN-MHE-Joint-Statement-October-2021.pdf

(48)  https://effat.org/in-the-spotlight/european-alliance-calls-on-eu-governments-to-ratify-convention-on-domestic-workers/#:~:text=Among%20them%2C%206.3%20million%20are,workers%20in%20their%20respective%20country

(49)  European Labour Mobility Institute (https://www.mobilelabour.eu/)

(50)  Europeiska kommissionens studie Challenges in long-term care in Europe 2018 (inte översatt till svenska) (om utmaningar i samband med långvarig vård och omsorg i Europa 2018).

(51)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(52)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/women-labour-market-work-life-balance/womens-situation-labour-market_en

(53)  Europaparlamentets studie (2021), Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds (inte översatt till svenska) (Jämställdhet: omsorgens ekonomiska värde med utgångspunkt i tillämpliga EU-medel).

(54)  EIGE, 2020 års rapport om handlingsplanen från Peking, 2021.

(55)  Eurofounds rapport (2020), Long-term care workforce: Employment and working conditions (inte översatt till svenska) (Personal inom långvarig vård och omsorg: anställnings- och arbetsvillkor).

(56)  Eurofounds rapport (2020), Long-term care workforce: Employment and working conditions (inte översatt till svenska) (Personal inom långvarig vård och omsorg: anställnings- och arbetsvillkor).

(57)  Eurofounds rapport (2020), Long-term care workforce: Employment and working conditions (inte översatt till svenska) (Personal inom långvarig vård och omsorg: anställnings- och arbetsvillkor).

(58)  Europeiska kommissionen och kommittén för socialt skydd (2021), 2021 års rapport om långvarig vård och omsorg.

(59)  Europaparlamentets studie (2021) Policies for long-term carers.

(60)  Eurofound, Long-term care workforce: Employment and working conditions, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2020b.

(61)  Eurofounds rapport (2020) Long-term care workforce: Employment and working conditions.

(62)  Europeiska kommissionens rapport Long-term care report, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(63)  Europeiska kommissionens rapport Long-term care report, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(64)  EIGE:s rapport (2020), Gender inequalities in care and consequences for the labour market. https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market

(65)  EIGE:s rapport (20210), Gender inequalities in care and consequences for the labour market.

(66)  Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound), European Quality of Life Survey 2016 – Quality of life, quality of public services, and quality of society, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2018.

(67)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/eurostat/web/main/help/faq/data-services

(68)  EIGE:s rapport (2021), Gender inequalities in care and consequences for the labour market.

(69)  The Global Burden of Disease Study 2019, https://www.thelancet.com/journals/lancet/issue/vol396no10258/PIIS0140-6736(20)X0042-0#.

(70)  ILO (2018), Care work and care jobs for the future of decent work.

(71)  Europaparlamentets studie (2021) Policies for long-term carers.

(72)  Europaparlamentets studie (2021) Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds.

(73)  De europeiska arbetsmarknadsparternas gemensamma uttalande om barnomsorgsbestämmelser i EU, https://www.etuc.org/en/document/european-social-partners-joint-statement-childcare-provisions-eu.

(74)  Europaparlamentets resolution av den 29 april 2021 om den europeiska barngarantin.

(75)  Rådets rekommendation (EU) 2021/1004 om inrättande av en europeisk barngaranti.

(76)  EIGE:s rapport (2021), Gender inequalities in care and consequences for the labour market.

(77)  Europeiska kommissionens rapport Long-term care report, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(78)  Kommittén för socialt skydd och Europeiska kommissionen (2021), rapporten om långvarig vård och omsorg.

(79)  Europeiska kommissionens rapport Long-term care report, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(80)  Eurocarers rapport från 2021, Report on Impact of COVID-19 on outbreak on informal carers across Europe.

(81)  ILO (2022), Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work.

(82)  ILO (2022), Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work.

(83)  Europeiska kommissionen (2021), Grönbok om åldrande.

(84)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/economy-finance/dp074_en.pdf

(85)  Alzheimer Europe, Dementia in Europe Yearbook 2019 (2020), Estimating the prevalence of dementia in Europe.

(86)  https://www.oecd.org/fr/publications/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm

(87)  https://www.finanzwende-recherche.de/wp-content/uploads/2021/10/Finanzwende_BourgeronMetzWolf_2021_Private-Equity-Investoren-in-der-Pflege_20211013.pdf

(88)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/article/2021/wages-in-long-term-care-and-other-social-services-21-below-average

(89)  Primärt förebyggande är inriktat på att förhindra den initiala uppkomsten av en sjukdom. Sekundär och tertiärt förebyggande syftar till att hejda eller fördröja befintliga sjukdomar och deras effekter genom tidig upptäckt och lämplig behandling, eller att reducera uppkomsten av återfall och kroniska tillstånd genom exempelvis effektiv rehabilitering (WHO, Health promotion glossary, 1998).

(90)  Uppgifter om etniskt ursprung bör samlas in på frivillig och anonym grund endast i syfte att identifiera och bekämpa diskriminerande handlingar.

(91)  Såsom det föreskrevs i rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti.

(92)  Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (2020/2084(INI)). Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (2022/2618(RSP)).

(93)  Digitala lösningar, till exempel tillämpningar, som består av olika moduler och funktioner som kan kombineras med den grundläggande utformningen för en applikation för att anpassa applikationen till enskilda användares behov och önskemål.

(94)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7724.

(95)  Europeiska kommissionen och kommittén för socialt skydd (2021): Long-term care report: Trends, challenges and opportunities in an ageing society, volym 1.

(96)  Eurofound (2016): Long-term care workforce: Employment and working conditions.

(97)  Utredningsavdelningen för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet (2021), en studie som beställts av Europaparlamentets utskott för sysselsättning och sociala frågor med titeln: Policies for long-term carers.

(98)  Utredningsavdelningen för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet (2021), en studie som beställts av Europaparlamentets utskott för sysselsättning och sociala frågor med titeln: Policies for long-term carers.

(99)  Santini, Socci et al. (2020): Positive and Negative Impacts of Caring among Adolescents Caring for Grandparents. Results from an Online Survey in Six European Countries and Implications for Future Research, Policy and Practice (https://me-we.eu/wp-content/uploads/2020/10/Positive-and-Negative-Impacts-of-Caring.pdf).

(100)  Med tanke på de offentliga inkomsterna bör medlemsstaterna undersöka hur man bäst kan formalisera anhörigvården och därigenom uppbörden av intäkter från dem som arbetar inom anhörigvården. Därvid bör de i beräkningarna ta hänsyn till systemen för skatteavdrag och användningen av servicecheckar.

(101)  Eurofound (2021), Understanding the gender pay gap: What difference do sector and occupation make? Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg. Eurofound (2021), Minimilöner år 2021: årlig översyn, serien Minimilöner i EU, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg

(102)  https://www.oecd-ilibrary.org/social-issues-migration-health/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers_92c0ef68-en;jsessionid=CUiqVaYYMpv7-fVciq3IIhh787q6ZHLU19L9LeR1.ip-10-240-5-42

(103)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/ files/report_on_the_eesc_country_visits_to_uk_germany_italy_poland_0.pdf.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/63

---

P9_TA(2022)0279

Psykisk hälsa i det digitala arbetslivet

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om psykisk hälsa i det digitala arbetslivet (2021/2098(INI))

(2023/C 47/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 4, 6, 9, 114, 153, 169 och 191 samt särskilt artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 4, 6, 9, 114, 153, 169 och 191 samt särskilt artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 och 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 och 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt princip 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt princip 10,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN:s strategi för psykisk hälsa och välbefinnande från 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s strategi för psykisk hälsa och välbefinnande från 2018,

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) manifest för en sund och grön återhämtning efter covid-19 av den 18 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) manifest för en sund och grön återhämtning efter covid-19 av den 18 maj 2020,

| — | med beaktande av WHO:s internationella dag för psykisk hälsa 2021 Psykisk hälso- och sjukvård för alla: låt oss göra det till verklighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s internationella dag för psykisk hälsa 2021 Psykisk hälso- och sjukvård för alla: låt oss göra det till verklighet,

| — | med beaktande av WHO:s europeiska handlingsram för psykisk hälsa 2021-2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s europeiska handlingsram för psykisk hälsa 2021-2025,

| — | med beaktande av OECD:s hälsopolitiska studie av den 8 juni 2021A new benchmark for mental health systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health och dess arbetsöversikt av den 4 november 2021Fitter Minds, Fitter Jobs: from Awareness to Change in Integrated Mental Health, Skills and Work Policies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s hälsopolitiska studie av den 8 juni 2021A new benchmark for mental health systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health och dess arbetsöversikt av den 4 november 2021Fitter Minds, Fitter Jobs: from Awareness to Change in Integrated Mental Health, Skills and Work Policies,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (6),

| — | med beaktande av rådets direktiv 89/654/EEG av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 89/654/EEG av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen (7),

| — | med beaktande av rådets direktiv 90/270/EEG av den 29 maj 1990 om minimikrav för säkerhet och hälsa i arbete vid bildskärm (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 90/270/EEG av den 29 maj 1990 om minimikrav för säkerhet och hälsa i arbete vid bildskärm (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19 (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 med rekommendationer till kommissionen om rätten att inte vara uppkopplad (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 med rekommendationer till kommissionen om rätten att inte vara uppkopplad (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om att ge makt åt unga människor i EU: Sysselsättning och social återhämtning efter pandemin (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om att ge makt åt unga människor i EU: Sysselsättning och social återhämtning efter pandemin (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om rättvisa arbetsvillkor, rättigheter och socialt skydd för plattformsarbetare i samband med nya anställningsformer kopplade till den digitala utvecklingen (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om rättvisa arbetsvillkor, rättigheter och socialt skydd för plattformsarbetare i samband med nya anställningsformer kopplade till den digitala utvecklingen (13),

| — | med beaktande av rådets slutsatser från 24 oktober 2019 om välfärdsekonomin (14) som kräver en övergripande EU-strategi för psykisk hälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser från 24 oktober 2019 om välfärdsekonomin (14) som kräver en övergripande EU-strategi för psykisk hälsa,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2020 om ökat välbefinnande på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2020 om ökat välbefinnande på arbetsplatsen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 juni 2021EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 – Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i ett föränderligt arbetsliv (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 juni 2021EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 – Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i ett föränderligt arbetsliv (COM(2021)0323),

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens grönbok av den 14 oktober 2005Förbättring av befolkningens psykiska hälsa. Mot en strategi för psykisk hälsa i Europeiska unionen (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens grönbok av den 14 oktober 2005Förbättring av befolkningens psykiska hälsa. Mot en strategi för psykisk hälsa i Europeiska unionen (COM(2005)0484),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 14 juli 2021Employment and Social Developments in Europe – Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: reducing disparities and addressing distributional impacts, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 14 juli 2021Employment and Social Developments in Europe – Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: reducing disparities and addressing distributional impacts,

| — | med beaktande av den europeiska pakten för psykisk hälsa och välbefinnande från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pakten för psykisk hälsa och välbefinnande från 2008,

| — | med beaktande av Europeiska ungdomsforumets rapport av den 17 juni 2021Beyond Lockdown: The ”pandemic scar” on young people, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ungdomsforumets rapport av den 17 juni 2021Beyond Lockdown: The ”pandemic scar” on young people,

| — | med beaktande av Eurofounds rapporter av den 9 november 2021Impact of COVID-19 on young people in the EU och av den 10 maj 2021”Living, working and COVID-19: Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapporter av den 9 november 2021Impact of COVID-19 on young people in the EU och av den 10 maj 2021”Living, working and COVID-19: Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year”,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) av den 7 december 2020Förebygga belastningsbesvär i en mångfaldig arbetskraft: riskfaktorer för kvinnor, migranter och hbtqi-personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) av den 7 december 2020Förebygga belastningsbesvär i en mångfaldig arbetskraft: riskfaktorer för kvinnor, migranter och hbtqi-personer,

| — | med beaktande av EU-Oshas rapport av den 7 oktober 2011Främjande av psykisk hälsa på arbetsplatsen – en rapport om god praxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-Oshas rapport av den 7 oktober 2011Främjande av psykisk hälsa på arbetsplatsen – en rapport om god praxis,

| — | med beaktande av EU-Oshas rapport av den 22 oktober 2021Distansarbete och hälsorisker i samband med covid-19-pandemin: exempel från arbetslivet och politiska konsekvenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-Oshas rapport av den 22 oktober 2021Distansarbete och hälsorisker i samband med covid-19-pandemin: exempel från arbetslivet och politiska konsekvenser,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2012Europeiska året för psykisk hälsa – för ett bättre arbete och en bättre livskvalitet (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2012Europeiska året för psykisk hälsa – för ett bättre arbete och en bättre livskvalitet (15),

| — | med beaktande av yttrandet av kommissionens expertpanel för effektiva sätt att investera i hälsa av den 23 juni 2021 om stöd för den psykiska hälsan hos vårdarbetare och andra samhällsviktiga arbetstagare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av kommissionens expertpanel för effektiva sätt att investera i hälsa av den 23 juni 2021 om stöd för den psykiska hälsan hos vårdarbetare och andra samhällsviktiga arbetstagare,

| — | med beaktande av EU-Oshas och Eurofounds rapport från 13 oktober 2014Psykosociala risker i Europa: Förekomst och strategier för förebyggande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-Oshas och Eurofounds rapport från 13 oktober 2014Psykosociala risker i Europa: Förekomst och strategier för förebyggande,

| — | med beaktande av Willis Towers Watsons undersökning från 2021 om arbetstagarnas erfarenhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Willis Towers Watsons undersökning från 2021 om arbetstagarnas erfarenhet,

| — | med beaktande av de framställningar som lämnats in till utskottet för framställningar, exempelvis nr 0956/2018 och nr 1186/2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de framställningar som lämnats in till utskottet för framställningar, exempelvis nr 0956/2018 och nr 1186/2018,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0184/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0184/2022), och av följande skäl:

| A. | Rätten till fysisk och psykisk hälsa är en grundläggande mänsklig rättighet och varje människa har rätt till bästa möjliga hälsa. WHO definierar psykisk hälsa som ett tillstånd av psykiskt välbefinnande där varje individ kan förverkliga sina egna möjligheter, klara av vanliga påfrestningar, arbeta produktivt och bidra till det samhälle som hen lever i (16). Rätten till psykisk hälsa är även kopplad till andra grundläggande rättigheter, såsom rätten till människans värdighet (artikel 1 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna) och människans rätt till integritet, inklusive mental integritet (artikel 3 i samma stadga). |
| --- | --- |

A.

Rätten till fysisk och psykisk hälsa är en grundläggande mänsklig rättighet och varje människa har rätt till bästa möjliga hälsa. WHO definierar psykisk hälsa som ett tillstånd av psykiskt välbefinnande där varje individ kan förverkliga sina egna möjligheter, klara av vanliga påfrestningar, arbeta produktivt och bidra till det samhälle som hen lever i (16). Rätten till psykisk hälsa är även kopplad till andra grundläggande rättigheter, såsom rätten till människans värdighet (artikel 1 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna) och människans rätt till integritet, inklusive mental integritet (artikel 3 i samma stadga).

| B. | Forskning visar att covid-19-pandemin har format organisatorisk praxis och ledningspraxis och förändrat arbetsvillkoren för många arbetstagare i Europa, med konsekvenser för arbetstid, välbefinnande och arbetsplatsens fysiska miljö. Omänskliga krav har ställts på hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom annan samhällsviktig verksamhet. Dessa arbetstagare har tvingats hantera en krävande arbetsmiljö, brist på skydd och rädsla för sin säkerhet, vilket har haft negativa psykologiska konsekvenser. Att förstå psykiska hälsoproblem på arbetsplatsen innebär inte bara att vara medveten om de psykiska störningar som tas upp i de diagnostiska kriterierna i WHO:s internationella sjukdomsklassifikation (t.ex. depression) (17), utan att också sträva efter att främja välbefinnande, undvika missförstånd och stigmatisering samt utforma och genomföra de åtgärder och den behandling som krävs för att hantera dessa störningar (18). |
| --- | --- |

B.

Forskning visar att covid-19-pandemin har format organisatorisk praxis och ledningspraxis och förändrat arbetsvillkoren för många arbetstagare i Europa, med konsekvenser för arbetstid, välbefinnande och arbetsplatsens fysiska miljö. Omänskliga krav har ställts på hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom annan samhällsviktig verksamhet. Dessa arbetstagare har tvingats hantera en krävande arbetsmiljö, brist på skydd och rädsla för sin säkerhet, vilket har haft negativa psykologiska konsekvenser. Att förstå psykiska hälsoproblem på arbetsplatsen innebär inte bara att vara medveten om de psykiska störningar som tas upp i de diagnostiska kriterierna i WHO:s internationella sjukdomsklassifikation (t.ex. depression) (17), utan att också sträva efter att främja välbefinnande, undvika missförstånd och stigmatisering samt utforma och genomföra de åtgärder och den behandling som krävs för att hantera dessa störningar (18).

| C. | Genom pandemin har omsorgsansvar i kombination med arbete ökat kraftigt, vilket på ett oproportionerligt sätt har drabbat kvinnor och ökat ojämlikheten mellan könen inom obetalt omsorgsarbete. Detta hade en negativ inverkan på den psykiska hälsan hos personer med omsorgsansvar, eftersom många arbetstagare tvingades hantera mycket mer stress genom att ta på sig det ökade omsorgsansvaret för hemundervisning och barnomsorg under nedstängningen eller genom att tillhandahålla informell vård eller utföra någon annan typ av arbete för anhöriga i beroendeställning. |
| --- | --- |

C.

Genom pandemin har omsorgsansvar i kombination med arbete ökat kraftigt, vilket på ett oproportionerligt sätt har drabbat kvinnor och ökat ojämlikheten mellan könen inom obetalt omsorgsarbete. Detta hade en negativ inverkan på den psykiska hälsan hos personer med omsorgsansvar, eftersom många arbetstagare tvingades hantera mycket mer stress genom att ta på sig det ökade omsorgsansvaret för hemundervisning och barnomsorg under nedstängningen eller genom att tillhandahålla informell vård eller utföra någon annan typ av arbete för anhöriga i beroendeställning.

| D. | Forskning visar att distansarbetet ökade kraftigt under pandemin, vilket har medfört positiva konsekvenser såsom ökad flexibilitet och större oberoende samt i vissa fall bättre balans mellan arbete och privatliv. Dessa vinster uppväger dock inte alltid de negativa konsekvenserna, såsom att vara uppkopplad till internet alltför länge, att gränserna mellan arbete och privatliv suddas ut samt att arbetsintensiteten och den teknikrelaterade stressen ökar. Enligt Eurofounds covid-19-undersökningar innebar pandemin många utmaningar för arbetstagare som arbetar på distans. Den betydande ökningen av distansarbete kan gynna arbetstagare och företag, men rätten till fysisk och psykisk hälsa måste också skyddas och främjas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

D.

Forskning visar att distansarbetet ökade kraftigt under pandemin, vilket har medfört positiva konsekvenser såsom ökad flexibilitet och större oberoende samt i vissa fall bättre balans mellan arbete och privatliv. Dessa vinster uppväger dock inte alltid de negativa konsekvenserna, såsom att vara uppkopplad till internet alltför länge, att gränserna mellan arbete och privatliv suddas ut samt att arbetsintensiteten och den teknikrelaterade stressen ökar. Enligt Eurofounds covid-19-undersökningar innebar pandemin många utmaningar för arbetstagare som arbetar på distans. Den betydande ökningen av distansarbete kan gynna arbetstagare och företag, men rätten till fysisk och psykisk hälsa måste också skyddas och främjas i detta sammanhang.

| E. | Psykosociala risker är de vanligast förekommande hälsorisker som är förknippade med distansarbete. En högre förekomst av distansarbete har även lett till långa arbetsdagar och arbetsrelaterad stress. Enligt EU-Osha kan psykosociala risker få negativa psykiska, fysiska och sociala följder, t.ex. arbetsrelaterad ångest, utbrändhet eller depression. Exempel på arbetsförhållanden som leder till psykosociala risker är orimligt hög arbetsbelastning, motstridiga krav och en otydlig arbetsroll, avsaknad av deltagande i beslutsfattande som påverkar arbetstagaren och bristande inflytande över hur arbetet utförs, dåligt skötta organisatoriska förändringar, otrygga anställningar, ineffektiv kommunikation, brist på stöd från ledning eller kollegor, psykiska och sexuella trakasserier samt våld från tredje part. Medlemsstaterna har inte samma rättsligt bindande normer och principer när det gäller psykosociala risker, vilket leder till ett i praktiken ojämlikt rättsligt skydd för arbetstagare. |
| --- | --- |

E.

Psykosociala risker är de vanligast förekommande hälsorisker som är förknippade med distansarbete. En högre förekomst av distansarbete har även lett till långa arbetsdagar och arbetsrelaterad stress. Enligt EU-Osha kan psykosociala risker få negativa psykiska, fysiska och sociala följder, t.ex. arbetsrelaterad ångest, utbrändhet eller depression. Exempel på arbetsförhållanden som leder till psykosociala risker är orimligt hög arbetsbelastning, motstridiga krav och en otydlig arbetsroll, avsaknad av deltagande i beslutsfattande som påverkar arbetstagaren och bristande inflytande över hur arbetet utförs, dåligt skötta organisatoriska förändringar, otrygga anställningar, ineffektiv kommunikation, brist på stöd från ledning eller kollegor, psykiska och sexuella trakasserier samt våld från tredje part. Medlemsstaterna har inte samma rättsligt bindande normer och principer när det gäller psykosociala risker, vilket leder till ett i praktiken ojämlikt rättsligt skydd för arbetstagare.

| F. | Allt fler arbetsgivare använder digitala verktyg som t.ex. applikationer, programvara och AI för att leda sina arbetstagare. Ledning via algoritmer innebär nya utmaningar för framtidens arbetsliv, såsom övervakning och kontroll som möjliggörs av teknik genom verktyg för prognoser och flaggning, fjärrövervakning av framsteg och resultat i realtid och tidsspårning, och medför stora risker när det gäller arbetstagares hälsa och säkerhet, i synnerhet deras psykiska hälsa, deras rätt till privatliv samt deras rätt till mänsklig värdighet. Digitalisering och avancerad ny teknik såsom AI och AI-baserade maskiner förändrar arbetets karaktär. 40 % av personalavdelningarna vid internationella företag använder nu AI-applikationer och 70 % anser detta vara högprioriterat för deras organisation. Den nya digitala ekonomin måste regleras för att främja delat välstånd och säkerställa välbefinnande i samhället i stort. |
| --- | --- |

F.

Allt fler arbetsgivare använder digitala verktyg som t.ex. applikationer, programvara och AI för att leda sina arbetstagare. Ledning via algoritmer innebär nya utmaningar för framtidens arbetsliv, såsom övervakning och kontroll som möjliggörs av teknik genom verktyg för prognoser och flaggning, fjärrövervakning av framsteg och resultat i realtid och tidsspårning, och medför stora risker när det gäller arbetstagares hälsa och säkerhet, i synnerhet deras psykiska hälsa, deras rätt till privatliv samt deras rätt till mänsklig värdighet. Digitalisering och avancerad ny teknik såsom AI och AI-baserade maskiner förändrar arbetets karaktär. 40 % av personalavdelningarna vid internationella företag använder nu AI-applikationer och 70 % anser detta vara högprioriterat för deras organisation. Den nya digitala ekonomin måste regleras för att främja delat välstånd och säkerställa välbefinnande i samhället i stort.

| G. | Detta nya scenario kräver att vi antar en ny och bredare definition av hälsa och säkerhet på arbetet, som inte längre kan skiljas från psykisk hälsa. |
| --- | --- |

G.

Detta nya scenario kräver att vi antar en ny och bredare definition av hälsa och säkerhet på arbetet, som inte längre kan skiljas från psykisk hälsa.

| H. | Covid-19-pandemin har på ett oproportionerligt sätt påverkat det psykiska välbefinnandet för hälso- och sjukvårdspersonal och långtidsvårdare – varav de flesta är kvinnor – samt utsatta befolkningsgrupper, däribland etniska minoriteter, hbtqi+-personer, äldre, ensamstående föräldrar, personer med funktionsnedsättning och tidigare psykiska hälsoproblem, personer med lägre socioekonomisk status, arbetslösa, människor som bor i de yttersta randområdena och avlägsna, dåligt uppkopplade områden. Ungdomars psykiska hälsa har försämrats avsevärt under pandemin, och problemen med psykisk ohälsa har fördubblats i flera medlemsstater och fått allvarliga konsekvenser för ungdomars sysselsättning och minskade inkomster, inbegripet förlorade arbetstillfällen. Nio miljoner ungdomar i Europa (personer i åldersgruppen 10–19 år) lever med psykisk ohälsa, där ångest och depression står för mer än hälften av fallen. |
| --- | --- |

H.

Covid-19-pandemin har på ett oproportionerligt sätt påverkat det psykiska välbefinnandet för hälso- och sjukvårdspersonal och långtidsvårdare – varav de flesta är kvinnor – samt utsatta befolkningsgrupper, däribland etniska minoriteter, hbtqi+-personer, äldre, ensamstående föräldrar, personer med funktionsnedsättning och tidigare psykiska hälsoproblem, personer med lägre socioekonomisk status, arbetslösa, människor som bor i de yttersta randområdena och avlägsna, dåligt uppkopplade områden. Ungdomars psykiska hälsa har försämrats avsevärt under pandemin, och problemen med psykisk ohälsa har fördubblats i flera medlemsstater och fått allvarliga konsekvenser för ungdomars sysselsättning och minskade inkomster, inbegripet förlorade arbetstillfällen. Nio miljoner ungdomar i Europa (personer i åldersgruppen 10–19 år) lever med psykisk ohälsa, där ångest och depression står för mer än hälften av fallen.

| I. | Alltför många människor i EU saknar tillgång till psykisk hälsovård och företagshälsovård. Det psykiska välbefinnandet har nått sin lägsta nivå i alla åldersgrupper sedan pandemins början, och försämringen av den psykiska hälsan beror på avbrott i tillgång på psykisk hälsovård, en ökad arbetsbörda och en kris på arbetsmarknaden som drabbat ungdomar oproportionerligt hårt. Psykisk hälsovård och företagshälsovård är som bekant underfinansierade. Arbetsrelaterad stress kan vara en följd av flera faktorer, t.ex. tidspress, långa eller oregelbundna arbetstider och/eller bristfällig kommunikation och bristande samarbete inom organisationen. Det finns starka kopplingar mellan migrän eller svår huvudvärk och depression och ångest, bland andra samsjukliga psykiska störningar, vilket inverkar negativt på arbetsprestationen och ökar personalfrånvaron. Den kliniska och tillämpade forskningen om förebyggande, diagnostisering och behandling av psykisk ohälsa är kraftigt underfinansierad. Psykiska hälsoproblem är för närvarande den främsta orsaken till global sjuklighet, med självmord som den näst största dödsorsaken bland ungdomar i Europa. Förebyggande, medvetandehöjande åtgärder, åtgärder för välbefinnande och främjande av psykisk hälsa och ett hälsosamt klimat på arbetsplatsen kan ge positiva resultat för att förbättra arbetstagarnas hälsa (19). |
| --- | --- |

I.

Alltför många människor i EU saknar tillgång till psykisk hälsovård och företagshälsovård. Det psykiska välbefinnandet har nått sin lägsta nivå i alla åldersgrupper sedan pandemins början, och försämringen av den psykiska hälsan beror på avbrott i tillgång på psykisk hälsovård, en ökad arbetsbörda och en kris på arbetsmarknaden som drabbat ungdomar oproportionerligt hårt. Psykisk hälsovård och företagshälsovård är som bekant underfinansierade. Arbetsrelaterad stress kan vara en följd av flera faktorer, t.ex. tidspress, långa eller oregelbundna arbetstider och/eller bristfällig kommunikation och bristande samarbete inom organisationen. Det finns starka kopplingar mellan migrän eller svår huvudvärk och depression och ångest, bland andra samsjukliga psykiska störningar, vilket inverkar negativt på arbetsprestationen och ökar personalfrånvaron. Den kliniska och tillämpade forskningen om förebyggande, diagnostisering och behandling av psykisk ohälsa är kraftigt underfinansierad. Psykiska hälsoproblem är för närvarande den främsta orsaken till global sjuklighet, med självmord som den näst största dödsorsaken bland ungdomar i Europa. Förebyggande, medvetandehöjande åtgärder, åtgärder för välbefinnande och främjande av psykisk hälsa och ett hälsosamt klimat på arbetsplatsen kan ge positiva resultat för att förbättra arbetstagarnas hälsa (19).

| J. | Arbetsmiljöproblem som påverkar den psykiska hälsan inbegriper utbrändhet, boreout, stress, trakasserier, våld, stigmatisering, diskriminering och begränsade möjligheter till utveckling eller befordran, och är aspekter som kan förvärras ytterligare på nätet. Förra året avslöjade WHO att över 300 miljoner människor världen över led av arbetsrelaterade psykiska störningar såsom utbrändhet, ångest, depression eller posttraumatisk stress, vilket kan ses i relation till att en av fyra europeiska arbetstagare känner att arbetet har en negativ inverkan på deras hälsa (20). En negativ arbetsmiljö kan leda till fysiska och psykiska hälsoproblem, narkotika- eller alkoholmissbruk, frånvaro och produktivitetsförluster. |
| --- | --- |

J.

Arbetsmiljöproblem som påverkar den psykiska hälsan inbegriper utbrändhet, boreout, stress, trakasserier, våld, stigmatisering, diskriminering och begränsade möjligheter till utveckling eller befordran, och är aspekter som kan förvärras ytterligare på nätet. Förra året avslöjade WHO att över 300 miljoner människor världen över led av arbetsrelaterade psykiska störningar såsom utbrändhet, ångest, depression eller posttraumatisk stress, vilket kan ses i relation till att en av fyra europeiska arbetstagare känner att arbetet har en negativ inverkan på deras hälsa (20). En negativ arbetsmiljö kan leda till fysiska och psykiska hälsoproblem, narkotika- eller alkoholmissbruk, frånvaro och produktivitetsförluster.

| K. | Kostnaderna för psykisk ohälsa uppskattas under 2015 till mer än 4 % av BNP i alla EU:s medlemsstater. Kostnaden för arbetsrelaterad depression, en av de främsta orsakerna till funktionsnedsättning och depression, har uppskattats till 620 miljarder euro per år, vilket har lett till en ekonomisk förlust på 240 miljarder euro (21). De beräknade kostnaderna för all huvudvärk i EU är mer än 110 miljarder euro årligen, varav 50 miljarder euro utgör kostnaden för migrän. De preventionsrelaterade budgetarna i alla EU-medlemsstater är fortsatt små – 3 % av de totala hälsoutgifterna. |
| --- | --- |

K.

Kostnaderna för psykisk ohälsa uppskattas under 2015 till mer än 4 % av BNP i alla EU:s medlemsstater. Kostnaden för arbetsrelaterad depression, en av de främsta orsakerna till funktionsnedsättning och depression, har uppskattats till 620 miljarder euro per år, vilket har lett till en ekonomisk förlust på 240 miljarder euro (21). De beräknade kostnaderna för all huvudvärk i EU är mer än 110 miljarder euro årligen, varav 50 miljarder euro utgör kostnaden för migrän. De preventionsrelaterade budgetarna i alla EU-medlemsstater är fortsatt små – 3 % av de totala hälsoutgifterna.

| L. | Enligt EU:s arbetsmiljölagstiftning (22) har arbetsgivare skyldighet att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet i alla aspekter av arbetet. Arbetsgivarna har fortfarande ett ansvar för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i samband med distansarbete. Fackföreningar och skyddsombud på arbetsplatsen spelar en avgörande roll för att försvara arbetstagarnas grundläggande mänskliga rätt till en säker och trygg arbetsplats, även vid distansarbete. |
| --- | --- |

L.

Enligt EU:s arbetsmiljölagstiftning (22) har arbetsgivare skyldighet att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet i alla aspekter av arbetet. Arbetsgivarna har fortfarande ett ansvar för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i samband med distansarbete. Fackföreningar och skyddsombud på arbetsplatsen spelar en avgörande roll för att försvara arbetstagarnas grundläggande mänskliga rätt till en säker och trygg arbetsplats, även vid distansarbete.

| M. | Stabil sysselsättning, hälsa (inbegripet psykisk hälsa), möjligheter till fullständig utveckling och en känsla bland ungdomar att kunna påverka och delta är grundförutsättningar för att komma ur krisen, stärka samhällen och återuppbygga ekonomier. |
| --- | --- |

M.

Stabil sysselsättning, hälsa (inbegripet psykisk hälsa), möjligheter till fullständig utveckling och en känsla bland ungdomar att kunna påverka och delta är grundförutsättningar för att komma ur krisen, stärka samhällen och återuppbygga ekonomier.

Psykisk hälsa och e-arbete: lärdomarna från covid-19-pandemin

| 1. | Europaparlamentet beklagar att arbetstagarnas och egenföretagarnas psykiska hälsa under covid-19-pandemin påverkades av störningar i många tjänster såsom utbildning, hälso- och sjukvård, socialt stöd och av ökade stressfaktorer såsom ekonomisk otrygghet, rädsla för att bli arbetslös, begränsad tillgång till hälso- och sjukvård, isolering, teknikrelaterad stress, förändrade arbetstider, otillräcklig organisation av arbete och distansarbete. Parlamentet begär att man snarast tar itu med psykisk hälsa genom sektorsövergripande och integrerade strategier som en del av en övergripande EU-strategi för psykisk hälsa och en europeisk strategi för vård och omsorg, kompletterad med nationella handlingsplaner. Parlamentet påminner särskilt kommissionen om att skydd av arbetstagarnas psykiska hälsa bör vara en integrerad del av EU-Oshas beredskapsplaner för att förebygga framtida hälsokriser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin och den efterföljande ekonomiska krisen har inneburit en enorm belastning för alla medborgares psykiska hälsa och välbefinnande, men framför allt för anställda, egenföretagare, ungdomar, studenter som tar första steget in på arbetsmarknaden och äldre, med en ökande förekomst av arbetsrelaterade psykosociala risker och högre grad av stress, ångest och depression. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin har haft en negativ inverkan på övergången från utbildning till arbete och därför kan orsaka höga nivåer av stress, oro och osäkerhet för ungdomar i början av deras yrkesliv, vilket också sannolikt kommer att förvärra deras sysselsättningsmöjligheter och bidra till deras psykiska hälsoproblem och välbefinnande i en ond cirkel. Parlamentet efterlyser ökat stöd för psykisk hälsa, även till offentliga arbetsförmedlingar, för att ta itu med de arbetslösas välbefinnande. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att psykisk hälsa inte har prioriterats på samma sätt som den fysiska hälsan, att den har berövats medel och har saknat kvalificerad personal i medlemsstaterna, trots de inneboende fördelarna med förbättrad hälsa och välbefinnande och de stora ekonomiska produktivitetsvinster och den högre grad av deltagande i arbetet som härrör från investeringar i offentlig psykisk hälsa. Parlamentet anser att snabba åtgärder behövs för att förbättra den nuvarande situationen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att erkänna de stora psykiska hälsoproblemen i hela EU med ett starkt åtagande att vidta åtgärder för att reglera och skapa en arbetsmiljö för digitalt arbete som hjälper till att förebygga psykiska hälsoproblem, skydda arbetstagarnas psykiska hälsa och en sund balans mellan arbetsliv och privatliv, samt förstärka rättigheter till socialt skydd på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar därför till dialog och ansträngningar i samråd med företag och arbetstagarorganisationer, inklusive fackföreningar. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det är absolut nödvändigt att anta förebyggande planer för psykiska hälsorisker på alla arbetsplatser. Parlamentet efterlyser en uppföljning av genomförandet av WHO:s europeiska handlingsram för psykisk hälsa 2021-2025. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar skillnaden mellan det antal EU-åtgärder som faktiskt vidtas på hälsoområdet och det tillämpningsområde som fördraget om Europeiska unionen ger, och begär att fler EU-åtgärder vidtas inom ramen för dessa befogenheter. Parlamentet anser att psykisk hälsa är nästa hälsokris och att kommissionen borde vidta åtgärder och ta itu med alla potentiella risker genom bindande och icke-bindande åtgärder, i förekommande fall, och inrätta en övergripande EU-strategi för psykisk hälsa i linje med rådets slutsatser av 24 oktober 2019 om välfärdsekonomi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att syftet med en EU-strategi för psykisk hälsa bör vara att medlemsstaterna ska integrera psykisk hälsa med fysisk vård med tanke på kopplingarna mellan de två, tillhandahålla vård som baseras på evidens och mänskliga rättigheter, utöka antalet tjänster så att fler kan få tillgång till behandling och hjälpa människor att bland annat hitta ett arbete eller stanna kvar i arbetslivet. Parlamentet insisterar på att psykisk ohälsa påverkar arbetstagarnas välbefinnande och medför kostnader för välfärdssystemen, vilket leder till ökade utgifter för hälso- och sjukvård och social trygghet. Parlamentet framhåller arbetsgivarens ansvar och den viktiga roll som både arbetsgivaren och arbetsmarknadens parter spelar när det gäller att utforma och genomföra sådana initiativ. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att pandemin har belyst den utbredda psykiska hälsokrisen i hela Europa och medlemsstaternas olika reaktioner på den, och har visat hur viktigt det är att utbyta bästa praxis för att hantera hälsokriser och avslöja luckor i framsynthet, inbegripet beredskap, insatsverktyg och tillräcklig finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera konsekvenserna för den psykiska hälsan i sitt krishanterings- och beredskapsarbete för hälsokriser och pandemier. Parlamentet anser att den nuvarande krisen för psykisk hälsa bör betraktas som en hälsokris. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar de pågående förhandlingarna om en förordning om upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa (23) och de pågående förhandlingarna om att reformera Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och stärka Europeiska läkemedelsmyndighetens mandat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet lovordar den nyckelpersonal i första ledet som offrade sitt eget välbefinnande för att utföra livräddande arbete under pandemin. Parlamentet är oroat över de ökade arbetsrelaterade psykiska hälsoriskerna för arbetstagare inom hälso- och sjukvård samt långtidsvårdare. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma nyckelpersonalen i första ledet i kommissionens kommande lagstiftningsförslag om psykisk hälsa i arbetet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina arbetsvillkor, ta itu med personalbristen och avsätta de resurser som krävs för att säkerställa att sådana uppoffringar inte krävs igen, genom att se till att arbetstagarna har omedelbar tillgång till adekvata resurser för psykisk hälsa, skydd och psykosociala insatser, som bör förlängas efter den akuta krisen. Parlamentet betonar att den allra största delen av nyckelpersonalen i första ledet är kvinnor och att de ofta har lägre inkomster, vilket innebär större arbetsrelaterade psykiska hälsorisker. |
| --- | --- |

10.

Den digitala omställningen och psykisk hälsa

| 11. | Europaparlamentet inser att sysselsättning av god kvalitet kan bidra till att ge enskilda personer ett syfte samt ekonomisk trygghet och oberoende. Parlamentet betonar det positiva sambandet mellan god psykisk hälsa, goda arbetsvillkor, skälig lön, arbetsproduktivitet, välbefinnande och livskvalitet. Parlamentet konstaterar att känslan av syfte och identitet för arbetstagare kan vara hotad i en situation med ökande digitalisering, vilket kan leda till fysiska och psykiska hälsoproblem. Parlamentet bekräftar därför att förebyggande är avgörande. Parlamentet anser att lämpliga arbetsvillkor och aktiva arbetsmarknadsprogram skulle kunna bidra till att bekämpa psykosociala risker genom att erbjuda möjligheter till arbetstillfällen av god kvalitet och socialt skydd. Parlamentet konstaterar att depression och psykiska hälsoproblem kan utgöra ett hinder för att stanna kvar i arbetslivet och få ett arbete och att ytterligare stöd behövs för arbetssökande. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet erkänner de möjligheter som den digitala omställningen kan skapa när det gäller att anställa personer med funktionsnedsättning på den öppna arbetsmarknaden. Parlamentet betonar i detta sammanhang att den digitala omställningen inte bör leda till isolering och social utestängning. Parlamentet uppmärksammar dessutom de svårigheter som äldre står inför, som till följd av förändrade arbetsvillkor och nya digitala verktyg är särskilt utsatta för digitalt utanförskap. Parlamentet betonar vikten för alla arbetstagare, och framför allt för äldre, av att ha tillgång till livslångt lärande och yrkesutveckling som anpassats till arbetstagarnas enskilda behov. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla mer digital utbildning till äldre. Parlamentet betonar betydelsen av utbyte över generationsgränserna på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att proaktiva strategier för digitalisering, såsom att stärka arbetstagarnas digitala färdigheter och möjliggöra flexibla arbetstider, kan bidra till att minska arbetsrelaterad stress. Parlamentet påpekar att AI har potential att förbättra arbetsvillkoren och livskvaliteten, inklusive balansen mellan arbete och privatliv och tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, att förutsäga utvecklingen på arbetsmarknaden och att stödja personalförvaltningen när det gäller att förhindra mänsklig partiskhet. Parlamentet varnar dock för att AI också ger upphov till oro över integritet samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, såsom rätten att inte vara uppkopplad, och kan leda till en oproportionerlig och olaglig övervakning av arbetstagare, som kränker deras värdighet och integritet, samt diskriminerande behandling i rekryteringsprocesser och på andra områden på grund av partiska algoritmer, bland annat på grund av kön, ras och etnicitet. Parlamentet är dessutom oroat över att AI kan undergräva människors frihet och oberoende, till exempel genom prognos- och anmälningsverktyg, övervakning och spårning i realtid och automatiserad så kallad nudging med avseende på beteende, och bidra till arbetstagarnas psykiska hälsoproblem såsom utbrändhet, teknikrelaterad stress, psykologisk överbelastning och trötthet. Parlamentet betonar att AI-lösningar på arbetsplatsen måste vara transparenta, rättvisa och undvika negativa konsekvenser för arbetstagarna och att de måste förhandlas fram mellan arbetsgivare och arbetstagarföreträdare, inklusive fackföreningar. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram ett lagstiftningsförslag om AI på arbetsplatsen för att säkerställa ett lämpligt skydd av arbetstagarnas rättigheter och välbefinnande, inbegripet psykisk hälsa, och grundläggande rättigheter såsom icke-diskriminering, integritet och mänsklig värdighet på en alltmer digitaliserad arbetsplats. Parlamentet noterar att trakasserier på nätet tenderar att påverka de mest utsatta arbetstagargrupperna på ett oproportionerligt sätt, inklusive yngre, kvinnor och hbtqi+-personer. Parlamentet betonar att endast 60 % av medlemsstaterna har särskild lagstiftning för att ta itu med mobbning och våld på arbetsplatsen, och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att föreslå riktade obligatoriska åtgärder för att vända och ta itu med detta växande problem på arbetsplatsen och skydda offren med alla nödvändiga resurser. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att de förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder som syftar till att utrota våld, diskriminering och trakasserier i arbetslivet, inbegripet våld och trakasserier från tredje part (dvs. från kunder, klienter, besökare eller patienter), i tillämpliga fall, tillämpas oberoende av orsaken till trakasserierna och att de inte begränsas till fall på diskriminerande grunder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera ILO:s konvention nr 190 om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet och rekommendation nr 206 om våld och trakasserier och att införa de lagar och politiska åtgärder som behövs för att förbjuda, förebygga och bekämpa våld och trakasserier i arbetslivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att tillämpningsområdet för det föreslagna direktivet om bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (24) fullt ut omfattar våld och trakasserier i arbetet som en lagöverträdelse och att arbetstagare får lämpligt skydd, med deltagande av fackföreningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar behovet av att skydda arbetstagare från arbetsgivares exploatering i användningen av AI och algoritmhantering, inklusive prognos- och anmälningsverktyg för att förutse arbetstagares beteende och identifiera eller avskräcka arbetstagare från regelbrott eller bedrägerier, övervakning av framsteg och resultat i realtid och programvara för tidsspårning, samt automatiserad så kallad nudging med avseende på beteende. Parlamentet efterlyser ett förbud mot övervakning av arbetstagare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att det behövs ett nytt paradigm för att förstå komplexiteten i dagens arbetsliv när det gäller psykisk hälsa eftersom de reglerande instrument som för närvarande är i kraft inte är tillräckliga för att garantera arbetstagarnas hälsa och säkerhet och därför måste uppdateras och stärkas. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att användningen av teknik och AI på arbetsplatsen aldrig bör användas på ett sätt som påverkar arbetstagarnas psykiska hälsa och välbefinnande negativt. Parlamentet noterar att tillämpningen av AI på arbetsplatsen inte får leda till överdriven övervakning av produktiviteten och inte heller till övervakning av arbetstagare. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att det finns en stor digital könsklyfta vad gäller specialistkompetens och anställningar inom IKT-sektorn, där endast 18 % är kvinnor och 82 % män (25). Parlamentet anser att det är viktigt att tekniksystem utformas på ett inkluderande sätt för att undvika diskriminering, psykiska hälsoproblem eller andra negativa effekter som orsakas av en icke-inkluderande utformning. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att arbeta tillsammans för att överbrygga den digitala könsklyftan för kvinnor inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, och att undersöka incitament för IKT-organisationer att anställa en diversifierad arbetskraft. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar direktiv (EU) 2019/1158 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare, eftersom det ger flexibilitet och minskar arbetsrelaterade problem. Parlamentet betonar dock att kvinnor fortsätter att drabbas oproportionerligt hårt, som det visade sig under pandemin. Parlamentet anser att distansarbete visserligen erbjuder många möjligheter, men att det också innebär utmaningar när det gäller den sociala, yrkesmässiga och digitala klyftan. Parlamentet betonar att kvinnor fortsätter att ta ut huvuddelen av den familjerelaterade ledigheten, som fortsätter att inverka negativt på deras karriärutveckling, personliga utveckling, löner och pensionsrättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att gå längre än kraven i direktivet och att öka antalet dagar som beviljas för ledighet för vård av anhörig och ge ersättning till informella anhörigvårdare som tar ledigt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra ett starkt åtagande när det gäller att skydda arbetstagarnas familjetid och balans mellan arbetsliv och privatliv. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en jämn fördelning av omsorgsansvaret mellan kvinnor och män med hjälp av betald ledighet som inte kan överföras mellan föräldrarna, vilket skulle göra det möjligt för kvinnor att i allt större utsträckning arbeta heltid. Parlamentet betonar att kvinnor löper större risk för att bli stressade, utmattade, utbrända och utsättas för psykologiskt våld på grund av de nya arrangemangen för distansarbete och bristen på lagstiftning för att kontrollera otillbörlig praxis på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar övergången till distansarbete under pandemin och den flexibilitet som den gav många anställda och egenföretagare. Parlamentet erkänner dock att distansarbete också har visat sig vara särskilt utmanande för de mest missgynnade personerna och hushåll med ensamstående föräldrar. Parlamentet medger att distansarbete i kombination med barnomsorg (särskilt för barn med särskilda behov) kan utgöra ett hot mot familjelivet liksom mot föräldrarnas och barnens välmående. Parlamentet uppmuntrar arbetsgivarna att tillhandahålla tydliga och transparenta regler för distansarbete för att se till att arbetstiderna respekteras och för att förhindra social och yrkesmässig isolering och att gränsen mellan arbetstid och annan tid i hemmet suddas ut. Parlamentet noterar att distansarbete har visat sig ha stor inverkan på arbetstidens förläggning på grund av att flexibiliteten ökat och arbetstagarna blivit ständigt tillgängliga, vilket ofta resulterar i en konflikt mellan arbete och privatliv. Parlamentet påminner dock om att distansarbete, om det regleras och genomförs ordentligt, skulle kunna ge arbetstagarna frihet att anpassa sina arbetstider och arbetsscheman för att tillgodose sina egna privata behov och familjens behov. Parlamentet betonar i detta sammanhang att en övergång till distansarbete på hel- eller deltid bör vara resultatet av en överenskommelse mellan arbetsgivarens och arbetstagarens representanter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar med oro att distansarbete ännu inte är tillgängligt för alla arbetstagare. Parlamentet betonar den effekt som övergången till distansarbete har på den psykiska hälsan för personer som riskerar digitalt utanförskap. Parlamentet betonar vikten av att motverka den digitala klyftan i Europa och behovet av omskolning för både yngre och äldre personer för att säkerställa att alla arbetstagare har tillräckliga digitala färdigheter. Parlamentet efterlyser mer riktade investeringar i digitala färdigheter, särskilt till grupper som har sämre tillgång till digitala färdigheter, såsom personer med låg socioekonomisk status och låg utbildningsnivå, äldre personer och personer som lever i landsbygdsområden och avlägsna områden. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en lagstiftningsram för att fastställa minimikrav för distansarbete i hela EU, utan att undergräva arbetsvillkoren för distansarbetare. Parlamentet betonar att en sådan ram bör klargöra arbetsvillkoren, säkerställa att sådant arbete utförs på frivillig basis och att samma rättigheter, balans mellan arbetsliv och privatliv, arbetsbörda och prestationskrav gäller för distansarbetare som för andra jämförbara arbetstagare som arbetar på plats. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa åtgärder för tillgänglighet och inkluderande teknik för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet noterar att denna ram bör utvecklas i samråd med medlemsstaterna och de europeiska arbetsmarknadsparterna, med full respekt för nationella arbetsmarknadsmodeller och med beaktande av arbetsmarknadsparternas ramavtal om distansarbete och digitalisering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt personer med psykisk eller fysisk funktionsnedsättning. Parlamentet betonar att distansarbetarnas arbetsvillkor är likvärdiga med dem som arbetar på plats och att särskilda åtgärder måste vidtas för att följa upp och stödja distansarbetarnas välbefinnande. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att rätten att inte vara uppkopplad är avgörande för att säkerställa arbetstagarnas och egenföretagarnas psykiska välbefinnande, inte minst för kvinnliga arbetstagare och arbetstagare i atypiska anställningsformer, och att den bör kompletteras med en förebyggande och kollektiv strategi för arbetsrelaterade psykosociala risker. Parlamentet uppmanar kommissionen, att i samråd med arbetsmarknadens parter, föreslå ett direktiv om minimistandarder och minimivillkor för att säkerställa att alla arbetstagare verkligen kan utöva sin rätt att inte vara uppkopplade, och för att reglera användningen av befintliga och nya digitala verktyg för arbetsändamål i linje med sin resolution av den 21 januari 2021 med rekommendationer till kommissionen om rätten att inte vara uppkopplad och med beaktande av arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att bättre samordna utbytet av bästa praxis, eftersom vissa av dem inför en del mycket innovativa strategier och projekt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att om de ses över och uppdateras kan rådets direktiv 89/654/EEG och 90/270/EEG om minimikrav för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen och för arbete med bildskärm, bidra till att skydda alla arbetstagare, inklusive plattformsarbetare och egenföretagare, vid sidan av de olika projekt som utvecklats av EU:s byråer och medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att tillgänglighet och skälig anpassning ska tillämpas i arbetsrelaterade digitala miljöer och att arbetsgivare därför bör vidta åtgärder för att anpassa arbetsvillkoren och säkerställa rättvisa och jämlika arbetsvillkor för personer med funktionsnedsättning, inklusive personer med psykiska hälsoproblem, vilket omfattar efterlevnad av relevanta digitala tillgänglighetsstandarder som följer av direktiv (EU) 2019/882. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att modernisera lagstiftningsramen för arbetsmiljö genom att se över direktiv 89/654/EEG och direktiv 90/270/EEG om minimikrav för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen och i arbete vid bildskärm. |
| --- | --- |

25.

Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

| 26. | Europaparlamentet är bekymrat över den bristande kopplingen mellan den nuvarande politiken för psykisk hälsa och attityder på arbetsplatsen, som inte korrekt återspeglar att skydd för arbetstagare är en viktig tillgång för EU:s ledarskap fram till 2030. Parlamentet betonar att arbetstagare på grund av stigmatisering och diskriminering ofta känner sig oförmögna att diskutera psykiska hälsofrågor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att arbetsgivare fullgör sina skyldigheter att tillhandahålla stöd och tydlig information till alla arbetstagare, och att säkerställa att alla berörda arbetstagare återintegreras på arbetsplatsen på ett rättvist sätt. Parlamentet uppmanar arbetsplatserna att underlätta tillgången till tjänster för stöd till psykisk hälsa och externa tjänster och till förebyggande, tidig upptäckt och behandling av anställda som kan ha psykiska hälsoproblem, och att stödja deras återintegrering och bidra till att förebygga återfall, samt att införa företagsbaserade planer för förebyggande av psykisk hälsa, bland annat för förebyggande av självmord. Parlamentet efterlyser dessutom antagande av tydliga och effektiva förebyggande strategier samt stödstrategier för arbetstagare som återgår till arbetet efter en lång frånvaro. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att trakasserier och diskriminering på flera olika grunder förekommer på arbetsplatsen och är en ofta återkommande källa till stress och till ett fjärmande från arbetsplatsen. Parlamentet påminner om att diskriminering på grundval av ålder, funktionsnedsättning, kön, könsidentitet, sexuell läggning, ras, utbildningsbakgrund eller socioekonomisk status och tillhörighet till en minoritet är utbredd och bör åtgärdas av arbetsgivarna. Parlamentet betonar vikten av att inkludera en policy mot trakasserier i hälso- och säkerhetsåtgärder i det digitala arbetslivet och av att stödja företag, särskilt små och medelstora företag, för att hjälpa dem att införa strategier för att bekämpa trakasserier och mobbning. Parlamentet efterfrågar en EU-omfattande informationskampanj om psykisk hälsa, för att ta itu med den stigmatisering, de missuppfattningar och den sociala utestängning som ofta förknippas med psykisk ohälsa. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att åtgärderna för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa är otillräckliga när det gäller att bedöma och hantera psykosociala risker. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta mekanismer för förebyggande av ångest, depression och utbrändhet och för återintegrering på arbetsplatsen av de arbetstagare som har psykosociala problem. Parlamentet påminner om att ett individuellt och organisatoriskt synsätt på arbete (26) är avgörande för detta ändamål. Parlamentet konstaterar dock att dessa hälsovillkor kan bero på ett antal faktorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i samråd med arbetsmarknadens parter, se över kommissionens rekommendation av den 19 september 2003 om den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar (27) med tillägg av bland annat arbetsrelaterade muskel- och skelettsjukdomar, arbetsrelaterad psykisk ohälsa, särskilt depression, utbrändhet, ångest och stress, alla asbestrelaterade sjukdomar, hudcancer och reumatisk och kronisk inflammation. Parlamentet uppmanar kommissionen att, efter samråd med arbetsmarknadens parter, omvandla denna rekommendation till ett direktiv om upprättande av en minimiförteckning över arbetssjukdomar och fastställande av minimikrav för deras erkännande och lämplig ersättning till berörda personer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet inser att de nationella arbetsinspektionerna kan spela en viktig roll i hanteringen av psykosociala risker, genom att genomföra förebyggande och/eller korrigerande åtgärder i arbetssammanhang. Parlamentet uppmanar Europeiska arbetsmyndigheten att utarbeta en gemensam strategi för nationella yrkesinspektioner för att hantera psykosociala risker, inklusive genom att utarbeta en gemensam ram för utvärdering och hantering av psykosociala risker och tillgodose yrkesinspektörernas olika utbildningsbehov. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att EU i sin nya strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 med rätta noterar att förändringar i arbetsmiljön krävs för att hantera risker som rör det psykosociala välbefinnandet, men att ramen endast är inriktad på åtgärder på individnivå, vilket är en liten del när det gäller att minska psykosociala risker. Parlamentet betonar det akuta behovet av en gemensam grund för att skydda alla arbetstagares psykiska hälsa i hela EU, eftersom de inte skyddas på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater – inte ens enligt gällande EU-lagstiftning. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att i samråd med arbetsmarknadens parter föreslå ett lagstiftningsinitiativ om hanteringen av psykosociala risker och välbefinnande på arbetsplatsen i syfte att effektivt förebygga psykosociala risker på arbetsplatsen (även online), utbilda chefer och arbetstagare, regelbundet bedöma framstegen och förbättra arbetsmiljön. Parlamentet anser att åtgärder för att förebygga hälsa och säkerhet på arbetsplatsen även bör involvera arbetsmarknadens parter i kartläggningen och förebyggandet av psykosociala risker. Parlamentet noterar att anonyma personalundersökningar, såsom frågeformulär och andra uppgiftsinsamlingar, kan ge användbar information om i vilken utsträckning och varför de anställda är stressade, vilket gör det lättare för ledningen att identifiera problem och göra justeringar där så behövs. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de senaste vetenskapliga rönen och den senaste forskningen om psykisk hälsa, särskilt när det gäller möjligheter till innovativa tillvägagångssätt inom behandling av psykisk ohälsa. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att på nära håll följa och övervaka sådan bästa praxis som redan har genomförts med framgång på området och att främja utbyte av denna bästa praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att se till att fler arbetsmiljökommittéer inrättas för att säkerställa en mer frekvent och korrekt riskbedömning samt att stärka befintliga arbetsmiljökommittéers företrädesrätt genom att ge dem rätt att åberopa extern expertis, inklusive oberoende tredjepartsbedömningar av exponering för arbetsrelaterade psykosociala risker. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att chefer får den psykosociala utbildning som krävs för att anpassa sig till arbetsorganisationens metoder och främja en djup förståelse för psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Parlamentet anser att det är lika viktigt att arbetstagarna också får relevant utbildning om förebyggande av arbetsrelaterade psykosociala risker. Parlamentet uppmuntrar arbetsgivare att främja positiva attityder, åtgärder och metoder vad gäller god psykisk hälsa och välbefinnande på arbetsplatsen. Parlamentet betonar i detta syfte att företag skulle kunna överväga att utse och utbilda en referensanställd för psykisk hälsa eller att lägga upp ett särskilt avsnitt på arbetsplatsens interna kommunikationsplattform med information till de anställda om hur de kommer i kontakt med psykisk hälsovård. Parlamentet anser att arbetsmarknadens parter skulle kunna spela en central roll i utformningen och genomförandet av sådan utbildning och framhåller det särskilda behovet av att ge yrkesinspektionerna utbildning för att de ska kunna skydda arbetstagarna på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna och sprida kunskap om hur mycket vanliga och funktionsnedsättande neurologiska störningar, såsom migrän, påverkar arbetstagares psykiska hälsa. Parlamentet noterar vikten av att sprida kunskap på arbetsplatsen om betydelsen av att identifiera och förebygga migrän genom att undvika de faktorer som utlöser migrän. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar arbetsinspektionerna i EU att inrikta sig på den psykosociala arbetsmiljön i sina inspektioner. Parlamentet uppmanar yrkesinspektörskommittén att lansera en ny kampanj om psykosociala risker, på grundval av resultaten från 2012 års kampanj och den senaste utvecklingen. |
| --- | --- |

34.

En modern arbetsmarknad för arbetstagarnas välbefinnande

| 35. | Europaparlamentet understryker att arbetstagarna, med tanke på bristen på tillräckligt stöd till psykisk hälsa och förebyggande personalpolitik på arbetsplatsen, ofta måste förlita sig på dyra tjänster som tillhandahålls av icke-statliga organisationer samt nationella sjukhus, som kan ha långa väntelistor och som själva kanske saknar stöd och resurser. Parlamentet uppmanar arbetsplatserna att se till att de anställda har tillgängligt, professionellt och opartiskt stöd och behandling för psykisk hälsa, med vederbörlig respekt för arbetstagarnas integritet och konfidentialitet, och uppmanar medlemsstaterna att se till att offentlig hälso- och sjukvård inbegriper lättillgänglig distansrådgivning. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att lansera utbildnings- och informationsinitiativ om psykisk hälsa på arbetsplatsen och i läroplaner, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja EU-medel för att inrätta digitala plattformar och applikationer för psykisk hälsa. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta ett gemensamt hjälptelefonnummer i EU för stöd till psykisk hälsa. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att tillhandahålla en tillräcklig budget för de relevanta EU-programmen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utse 2023 till Europeiska året för god psykisk hälsa för att genomföra de ovannämnda initiativen för utbildning i och medvetenhet om psykisk hälsa. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att lokala och andra relevanta offentliga myndigheter har tillräcklig personal och tillräckliga offentliga resurser för att tillhandahålla stöd och tjänster för psykisk hälsa till alla som behöver dem. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att bristen på statistik om psykiska hälsoproblem på arbetsplatsen, särskilt på små och medelstora företag samt bland ägare av sådana företag och egenföretagare, gör att behovet av insatser verkar mindre brådskande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, Eurostat, offentliga institutioner, experter, arbetsmarknadens parter och forskarvärlden att samarbeta och samla in aktuella uppgifter om arbetsrelaterade risker för psykisk ohälsa och deras negativa effekter, uppdelade efter kön och andra relevanta aspekter, samt uppgifter om de olika insatstypernas effektivitet för att på ett harmoniserat sätt främja bättre psykisk hälsa på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjligheten att inrätta lokala eller regionala förmedlingstjänster för psykosociala risker som kan ge råd och tekniskt stöd till egenföretagare och arbetsgivare, chefer och arbetstagare (särskilt på mikroföretag samt små och medelstora företag) om förebyggande av psykosociala risker och om psykosociala konflikter på arbetsplatsen och som kan sprida information om psykosociala risker och förebyggande av sådana risker. Parlamentet är bekymrat över att företagare och små och medelstora företag behöver särskilt stöd för att hantera vardagsstress och stressfaktorer och för att främja medvetenhet om psykisk hälsa på arbetsplatsen, och efterlyser insatser på EU-nivå för att de ska få hjälp med sin riskbedömning, sitt förebyggande arbete och sina medvetandegörande kampanjer och med genomförandet av god praxis. Parlamentet belyser den roll som EU-Osha spelar för att förse mikroföretag och små och medelstora företag med de verktyg och standarder som de behöver för att bedöma riskerna för sina anställda och genomföra tillräckliga förebyggande åtgärder. Parlamentet anser att EU-Osha bör stärkas i syfte att bättre främja hälsosamma och säkra arbetsplatser i hela unionen och vidareutveckla initiativ för att förbättra förebyggande åtgärder på arbetsplatsen inom alla verksamhetssektorer. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påpekar att ungdomars psykiska hälsa har försämrats avsevärt under pandemin, och att unga kvinnor och ungdomar i marginaliserade situationer drabbats hårdare. Parlamentet beklagar att målgruppen för investeringar i forskning om psykisk hälsa inte är ungdomar, trots de uppenbara långsiktiga fördelarna med tidiga insatser. Parlamentet påpekar att 64 % av ungdomarna mellan 18 och 34 år riskerade att drabbas av depression under 2021, vilket berodde på att de saknade sysselsättning och ekonomiska samt utbildningsmässiga utsikter, och på att de var ensamma och socialt isolerade. Parlamentet betonar att ett av de bästa verktygen för att ta itu med psykiska hälsoproblem (28) bland unga personer är att ge dem meningsfulla möjligheter till högkvalitativ utbildning och sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de avbrott i tillträdet till arbetsmarknaden som har gjort att ungdomar löper större risk att drabbas av psykiska hälsoproblem och att vidta åtgärder för att hjälpa ungdomar att få tillgång till och behålla lämplig sysselsättning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med parlamentet och med respekt för subsidiaritetsprincipen föreslå en gemensam rättslig ram för att säkerställa rättvis ersättning för praktik- och lärlingsplatser för att undvika exploaterande metoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rekommendation för att praktik- och, lärlingsplatser och arbetsplacering ska räknas som arbetslivserfarenhet och följaktligen ge tillgång till sociala förmåner. |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(2)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(3)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 70.

(4)  EUT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(5)  EUT L 299, 18.11.2003, s. 9.

(6)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.

(7)  EGT L 393, 30.12.1989, s. 1.

(8)  EGT L 156, 21.6.1990, s. 14.

(9)  EUT C 316, 6.8.2021, s. 2.

(10)  EUT C 371, 15.9.2021, s. 102.

(11)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 161.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2022)0045.

(13)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 53.

(14)  EUT C 400, 26.11.2019, s. 9.

(15)  EUT C 44, 15.2.2013, s. 36.

(16)  WHO:s faktablad om psykisk hälsa: Psykisk hälsa: förstärkning av våra insatser, av den 17 juni 2022.

(17)  Den internationella sjukdomsklassifikationen ICD, Problem relaterade till sysselsättning eller arbetslöshet.

(18)  Förteckning över psykiska störningar enligt WHO:s faktablad om psykiska störningar av den 8 juni 2022.

(19)  Före pandemin uppskattades att 25 % av EU-medborgarna skulle uppleva ett psykiskt hälsoproblem under sin livstid. Källa: European Network for Workplace Health Promotion, En guide för arbetsgivare för att främja psykisk hälsa på arbetsplatsen, mars 2011.

(20)  Eurofound, Sjätte europeiska undersökningen om arbetsvillkor (2017).

(21)  Yttrandet av kommissionens expertpanel för effektiva sätt att investera i hälsa av den 23 juni 2021 om stöd för den psykiska hälsan hos vårdarbetare och andra samhällsviktiga arbetstagare.

(22)  EU-Oshas sammanfattning av rådets direktiv 89/391/EEG, senast uppdaterat den 3 maj 2021.

(23)  EUT L 293, 5.11.2013, s. 1.

(24)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 8 mars 2022 om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i nära relationer (COM(2022)0105).

(25)  Europeiska kommissionen, 2020 års resultattavla Women in Digital.

(26)  EU-Osha, Distansarbete och hälsorisker i samband med covid-19-pandemin: exempel från arbetslivet och politiska konsekvenser, den 22 oktober 2021

(27)  EUT L 238, 25.9.2003, s. 28.

(28)  OECD, Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis, den 12 maj 2021, och Europeiska ungdomsforumet, Beyond Lockdown: the ”pandemic scar” on young people, den 17 juni 2021.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/75

---

P9_TA(2022)0280

Bankunionen – årsrapport 2021

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om bankunionen – årsrapport 2021 (2021/2184(INI))

(2023/C 47/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 114, 127.6 och 140.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 114, 127.6 och 140.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021Bankunionen – årsrapport 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021Bankunionen – årsrapport 2020 (1),

| — | med beaktande av kommissionens uppföljning av parlamentets resolution av den 7 oktober 2021 om bankunionen – årsrapport 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uppföljning av parlamentets resolution av den 7 oktober 2021 om bankunionen – årsrapport 2020,

| — | med beaktande av återkopplingen från Europeiska centralbanken (ECB) avseende de synpunkter som lämnats av Europaparlamentet inom ramen för dess resolution om bankunionen – årsrapport 2020 (Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its ”Resolution on Banking Union – Annual Report 2020”) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av återkopplingen från Europeiska centralbanken (ECB) avseende de synpunkter som lämnats av Europaparlamentet inom ramen för dess resolution om bankunionen – årsrapport 2020 (Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its ”Resolution on Banking Union – Annual Report 2020”) (2),

| — | med beaktande av ECB:s årsrapport om tillsynsverksamheten 2020, som lades fram den 23 mars 2021 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s årsrapport om tillsynsverksamheten 2020, som lades fram den 23 mars 2021 (3),

| — | med beaktande av ECB:s tillsynsprioriteringar för perioden 2022–2024, som offentliggjordes den 7 december 2021 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s tillsynsprioriteringar för perioden 2022–2024, som offentliggjordes den 7 december 2021 (4),

| — | med beaktande av den gemensamma resolutionsnämndens (SRB) svar på parlamentets resolution av den 7 oktober 2021 om bankunionen – årsrapport 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma resolutionsnämndens (SRB) svar på parlamentets resolution av den 7 oktober 2021 om bankunionen – årsrapport 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om digitala finanser: nya risker med kryptotillgångar – reglerings- och tillsynsutmaningar när det gäller finansiella tjänster, institut och marknader (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om digitala finanser: nya risker med kryptotillgångar – reglerings- och tillsynsutmaningar när det gäller finansiella tjänster, institut och marknader (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om den fortsatta utvecklingen av kapitalmarknadsunionen: bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering, särskilt för små och medelstora företag, och större möjligheter för icke-professionella investerare att delta (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om den fortsatta utvecklingen av kapitalmarknadsunionen: bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering, särskilt för små och medelstora företag, och större möjligheter för icke-professionella investerare att delta (6),

| — | med beaktande av de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union,

| — | med beaktande av kommissionens bankpaket av den 27 oktober 2021 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens bankpaket av den 27 oktober 2021 (7),

| — | med beaktande av kommissionens riktade samråd om förbättring av EU:s makrotillsynsregler för banksektorn som inleddes den 30 november 2021 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktade samråd om förbättring av EU:s makrotillsynsregler för banksektorn som inleddes den 30 november 2021 (8),

| — | med beaktande av kommissionens lagstiftningspaket för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism av den 20 juli 2021 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lagstiftningspaket för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism av den 20 juli 2021 (9),

| — | med beaktande av ECB:s översyn av den finansiella stabiliteten från november 2021 (Financial stability review) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s översyn av den finansiella stabiliteten från november 2021 (Financial stability review) (10),

| — | med beaktande av studien om den digitala eurons politiska konsekvenser och perspektiv (The digital euro: policy implications and perspectives) , som begärts av utskottet för ekonomi och valutafrågor och offentliggjordes av generaldirektoratet för EU-intern politik i januari 2022 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om den digitala eurons politiska konsekvenser och perspektiv (The digital euro: policy implications and perspectives) , som begärts av utskottet för ekonomi och valutafrågor och offentliggjordes av generaldirektoratet för EU-intern politik i januari 2022 (11),

| — | med beaktande av ECB:s rapport av den 2 oktober 2020 om en digital euro (Report on a digital euro) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s rapport av den 2 oktober 2020 om en digital euro (Report on a digital euro) (12),

| — | med beaktande av ECB:s rapport om omfattningen av experimentet med en digital euro och de viktigaste lärdomarna (Digital euro experimentation scope and key learnings) (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s rapport om omfattningen av experimentet med en digital euro och de viktigaste lärdomarna (Digital euro experimentation scope and key learnings) (13),

| — | med beaktande av samförståndsavtalet mellan ECB och de brittiska myndigheterna, som trädde i kraft den 1 januari 2021 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet mellan ECB och de brittiska myndigheterna, som trädde i kraft den 1 januari 2021 (14),

| — | med beaktande av dokumentet från ECB:s/Europeiska systemrisknämndens (ESRB) grupp för övervakning av klimatrisker om klimatrelaterade risker och finansiell stabilitet (Climate-related risk and financial stability) (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet från ECB:s/Europeiska systemrisknämndens (ESRB) grupp för övervakning av klimatrisker om klimatrelaterade risker och finansiell stabilitet (Climate-related risk and financial stability) (15),

| — | med beaktande av ECB:s klimatstresstest för hela ekonomin i september 2021 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s klimatstresstest för hela ekonomin i september 2021 (16),

| — | med beaktande av ECB:s riktade översyn av interna modeller, som offentliggjordes i april 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s riktade översyn av interna modeller, som offentliggjordes i april 2021,

| — | med beaktande av ECB:s rapport från november 2021 om klimat- och miljöriskhanteringen i banksektorn: rapport om tillsynsöversynen av banker (The state of climate and environmental risk management in the banking sector: Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks) (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s rapport från november 2021 om klimat- och miljöriskhanteringen i banksektorn: rapport om tillsynsöversynen av banker (The state of climate and environmental risk management in the banking sector: Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks) (17),

| — | med beaktande av Parisavtalet samt klimatpakten från Glasgow som antogs inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet samt klimatpakten från Glasgow som antogs inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar,

| — | med beaktande av SRB:s årsrapport 2020 av den 30 juni 2021 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av SRB:s årsrapport 2020 av den 30 juni 2021 (18),

| — | med beaktande av SRB:s fleråriga arbetsprogram för 2021–2023 och dess arbetsprogram för 2021 (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av SRB:s fleråriga arbetsprogram för 2021–2023 och dess arbetsprogram för 2021 (19),

| — | med beaktande av SRB:s arbetsprogram för 2022 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av SRB:s arbetsprogram för 2022 (20),

| — | med beaktande av Europeiska bankmyndighetens (EBA) rapport av den 24 november 2021 om EU-institutionernas genomförande av IFRS 9 – övervakningsrapport (IFRS 9 Implementation by EU institutions – monitoring report) (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska bankmyndighetens (EBA) rapport av den 24 november 2021 om EU-institutionernas genomförande av IFRS 9 – övervakningsrapport (IFRS 9 Implementation by EU institutions – monitoring report) (21),

| — | med beaktande av ECB:s rekommendation av den 15 december 2020 om utdelningar under covid-19-pandemin (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s rekommendation av den 15 december 2020 om utdelningar under covid-19-pandemin (22),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2020 om hantering av nödlidande lån efter covid-19-pandemin (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2020 om hantering av nödlidande lån efter covid-19-pandemin (COM(2020)0822),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om könsbalans i samband med EU:s nomineringar på områden som rör ekonomiska och monetära frågor (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om könsbalans i samband med EU:s nomineringar på områden som rör ekonomiska och monetära frågor (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om att stärka eurons internationella roll (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om att stärka eurons internationella roll (24),

| — | med beaktande av SRB:s övervakningsrapport från november 2021 om indikatorer på riskminskning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av SRB:s övervakningsrapport från november 2021 om indikatorer på riskminskning,

| — | med beaktande av ECB:s återkoppling till de synpunkter som lämnats av Europaparlamentet inom ramen för dess resolution av den 7 oktober 2021 om bankunionen – årsrapport för 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s återkoppling till de synpunkter som lämnats av Europaparlamentet inom ramen för dess resolution av den 7 oktober 2021 om bankunionen – årsrapport för 2020,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 24 november 2015 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 för att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 24 november 2015 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 för att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem (COM(2015)0586),

| — | med beaktande av de europeiska tillsynsmyndigheternas andra gemensamma riskbedömningsrapport från september 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de europeiska tillsynsmyndigheternas andra gemensamma riskbedömningsrapport från september 2021,

| — | med beaktande av EBA:s rapport om riskbedömning av det europeiska banksystemet (Risk Assessment of the European Banking System – December 2021) (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EBA:s rapport om riskbedömning av det europeiska banksystemet (Risk Assessment of the European Banking System – December 2021) (25),

| — | med beaktande av EBA:s studie av den 16 december 2021 om riktlinjer för samarbete och informationsutbyte mellan tillsynsmyndigheter, tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och finansunderrättelseenheter enligt direktiv 2013/36/EU (Guidelines on cooperation and information exchange between prudential supervisors, AML / CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU) (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EBA:s studie av den 16 december 2021 om riktlinjer för samarbete och informationsutbyte mellan tillsynsmyndigheter, tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och finansunderrättelseenheter enligt direktiv 2013/36/EU (Guidelines on cooperation and information exchange between prudential supervisors, AML / CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU) (26),

| — | med beaktande av ESRB:s dokument om övervakning av covid-19-stödåtgärdernas effekter för den finansiella stabiliteten (Monitoring the financial stability implications of COVID-19 support measures), baserat på anteckningar från ESRB:s styrelsemöten den 25 mars och 24 juni 2021 (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ESRB:s dokument om övervakning av covid-19-stödåtgärdernas effekter för den finansiella stabiliteten (Monitoring the financial stability implications of COVID-19 support measures), baserat på anteckningar från ESRB:s styrelsemöten den 25 mars och 24 juni 2021 (27),

| — | med beaktande av ESRB:s rapport från expertgruppen för makrotillsyn – fas II (genomförande) (Report of the Expert Group on Macroprudential Stance – Phase II (implementation)) från december 2021 (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ESRB:s rapport från expertgruppen för makrotillsyn – fas II (genomförande) (Report of the Expert Group on Macroprudential Stance – Phase II (implementation)) från december 2021 (28),

| — | med beaktande av slutrapporten från rådet för finansiell stabilitet av den 1 april 2021 om utvärdering av effekterna av reformerna av institut som är för stora för att gå omkull (Evaluation of the Effects of Too-Big-To-Fail Reforms) (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från rådet för finansiell stabilitet av den 1 april 2021 om utvärdering av effekterna av reformerna av institut som är för stora för att gå omkull (Evaluation of the Effects of Too-Big-To-Fail Reforms) (29),

| — | med beaktande av den djupgående analysen från oktober 2021 som beställts av utskottet för ekonomi och valutafrågor Don’t let up, The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den djupgående analysen från oktober 2021 som beställts av utskottet för ekonomi och valutafrågor Don’t let up, The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic (30),

| — | med beaktande av analysen från enheten för övervakning av ekonomisk styrning (EGOV) vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik från oktober 2021 om förebyggande av penningtvätt i banksektorn – förstärkning av tillsyns- och regleringsramen (Preventing money laundering in the banking sector – reinforcing the supervisory and regulatory framework) (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av analysen från enheten för övervakning av ekonomisk styrning (EGOV) vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik från oktober 2021 om förebyggande av penningtvätt i banksektorn – förstärkning av tillsyns- och regleringsramen (Preventing money laundering in the banking sector – reinforcing the supervisory and regulatory framework) (31),

| — | med beaktande av den djupgående analys av huruvida pandemin ledde till strukturella förändringar av banksektorn från oktober 2021 som beställts av utskottet för ekonomi och valutafrågor (Did the pandemic lead to structural changes in the banking sector) (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den djupgående analys av huruvida pandemin ledde till strukturella förändringar av banksektorn från oktober 2021 som beställts av utskottet för ekonomi och valutafrågor (Did the pandemic lead to structural changes in the banking sector) (32),

| — | med beaktande av analysen från enheten för övervakning av ekonomisk styrning (EGOV) vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik från oktober 2021 om hinder för möjligheter till resolution – lägesrapport (Impediments to resolvability – what the status quo?) (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av analysen från enheten för övervakning av ekonomisk styrning (EGOV) vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik från oktober 2021 om hinder för möjligheter till resolution – lägesrapport (Impediments to resolvability – what the status quo?) (33),

| — | med beaktande av EGOV:s studie från oktober 2021 om översyn av ramen för krishantering och insättningsgaranti – sammanfattning av vissa närliggande frågor (34) (Review of the crisis management and deposit insurance framework – Summary of certain related issues), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EGOV:s studie från oktober 2021 om översyn av ramen för krishantering och insättningsgaranti – sammanfattning av vissa närliggande frågor (34) (Review of the crisis management and deposit insurance framework – Summary of certain related issues),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0186/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0186/2022), och av följande skäl:

| A. | Bankunionen, som för närvarande består av den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) och den gemensamma resolutionsmekanismen (SRM), med den gemensamma regelboken som grund, säkerställer full samstämmighet mellan bankunionens medlemmar med avseende på tillsynen av bankverksamhet och hanteringen av bankkriser och bankkonkurser, samtidigt som den är en inneboende del av unionens finansiella stabilitet. Även om direktivet om insättningsgarantisystemet (35) fastställer höga minimistandarder på området för insättningsskydd, är bankunionen ännu inte fullbordad eftersom den tredje pelaren, det europeiska insättningsgarantisystemet, ännu inte har inrättats. |
| --- | --- |

A.

Bankunionen, som för närvarande består av den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) och den gemensamma resolutionsmekanismen (SRM), med den gemensamma regelboken som grund, säkerställer full samstämmighet mellan bankunionens medlemmar med avseende på tillsynen av bankverksamhet och hanteringen av bankkriser och bankkonkurser, samtidigt som den är en inneboende del av unionens finansiella stabilitet. Även om direktivet om insättningsgarantisystemet (35) fastställer höga minimistandarder på området för insättningsskydd, är bankunionen ännu inte fullbordad eftersom den tredje pelaren, det europeiska insättningsgarantisystemet, ännu inte har inrättats.

| B. | En stabilare, konkurrenskraftigare och mer konvergerande ekonomisk och monetär union (EMU) kräver en stabil bankunion och en mer utvecklad och säker kapitalmarknadsunion. Båda projekten är sammankopplade, och utvecklingen av det ena bör leda till framsteg i förhållande till det andra. Både bankunionen och kapitalmarknadsunionen är oumbärliga för att stärka EU ekonomiskt efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

B.

En stabilare, konkurrenskraftigare och mer konvergerande ekonomisk och monetär union (EMU) kräver en stabil bankunion och en mer utvecklad och säker kapitalmarknadsunion. Båda projekten är sammankopplade, och utvecklingen av det ena bör leda till framsteg i förhållande till det andra. Både bankunionen och kapitalmarknadsunionen är oumbärliga för att stärka EU ekonomiskt efter covid-19-pandemin.

| C. | Säkerhetsmekanismen för den gemensamma resolutionsfonden (SRF) kommer att införas senast 2022, två år tidigare än planerat. |
| --- | --- |

C.

Säkerhetsmekanismen för den gemensamma resolutionsfonden (SRF) kommer att införas senast 2022, två år tidigare än planerat.

| D. | Bankunionen är öppen för alla EU:s medlemsstater. Bulgarien och Kroatien har anslutit sig till det europeiska växelkurssamarbetet (ERM II) och har därmed gått med i bankunionen. |
| --- | --- |

D.

Bankunionen är öppen för alla EU:s medlemsstater. Bulgarien och Kroatien har anslutit sig till det europeiska växelkurssamarbetet (ERM II) och har därmed gått med i bankunionen.

| E. | Rysslands aggression mot Ukraina och dess ekonomiska konsekvenser kommer att få direkta och indirekta konsekvenser för EU:s banksektor. Det är för närvarande svårt att mäta omfattningen av denna påverkan. EU:s banker spelar en avgörande roll för att säkerställa genomförandet och efterlevnaden av de sanktioner som EU infört mot Ryssland som svar på invasionen. |
| --- | --- |

E.

Rysslands aggression mot Ukraina och dess ekonomiska konsekvenser kommer att få direkta och indirekta konsekvenser för EU:s banksektor. Det är för närvarande svårt att mäta omfattningen av denna påverkan. EU:s banker spelar en avgörande roll för att säkerställa genomförandet och efterlevnaden av de sanktioner som EU infört mot Ryssland som svar på invasionen.

| F. | EU:s banksektors reaktion på den kris som utlösts av pandemin har visat sektorns resiliens, som bygger på den översyn av regelverket som genomförts sedan den globala finanskrisen och som underlättats av det enhetliga regelverket och den samordnade tillsynen i bankunionen. Extraordinära och nödvändiga offentliga stödåtgärder och kapitalbevarande metoder har också gett betydande stöd till banksektorn. Den samlade andelen nödlidande lån minskade ytterligare till 2,17 % under tredje kvartalet 2021, även om den absoluta volymen nödlidande lån i vissa medlemsstater fortfarande är hög. |
| --- | --- |

F.

EU:s banksektors reaktion på den kris som utlösts av pandemin har visat sektorns resiliens, som bygger på den översyn av regelverket som genomförts sedan den globala finanskrisen och som underlättats av det enhetliga regelverket och den samordnade tillsynen i bankunionen. Extraordinära och nödvändiga offentliga stödåtgärder och kapitalbevarande metoder har också gett betydande stöd till banksektorn. Den samlade andelen nödlidande lån minskade ytterligare till 2,17 % under tredje kvartalet 2021, även om den absoluta volymen nödlidande lån i vissa medlemsstater fortfarande är hög.

| G. | Det skyndsamma och riktade stödet under covid-19-pandemin har gjort det möjligt för bankerna att fortsätta att låna ut till ekonomin, skyddat arbetstillfällen och företag och bidragit till ekonomisk tillväxt. Dessa åtgärder var ett bra första verktyg för att hantera krisen. Det finns utsikter att gradvis fasa ut stödåtgärder och bana väg för återhämtningsverktyg för ekonomin som helhet. Det finns ett behov av att minska de systemrisker som fortfarande finns på grund av sammankopplingarna och komplexiteten i EU:s banksystem, som ligger till grund för problemet med banker som är för stora för att gå omkull. |
| --- | --- |

G.

Det skyndsamma och riktade stödet under covid-19-pandemin har gjort det möjligt för bankerna att fortsätta att låna ut till ekonomin, skyddat arbetstillfällen och företag och bidragit till ekonomisk tillväxt. Dessa åtgärder var ett bra första verktyg för att hantera krisen. Det finns utsikter att gradvis fasa ut stödåtgärder och bana väg för återhämtningsverktyg för ekonomin som helhet. Det finns ett behov av att minska de systemrisker som fortfarande finns på grund av sammankopplingarna och komplexiteten i EU:s banksystem, som ligger till grund för problemet med banker som är för stora för att gå omkull.

| H. | ECB:s banktillsyn har meddelat att den kommer att tillåta att banker verkar under nivån i riktlinjerna för pelare 2-kapital, och det kombinerade buffertkravet åtminstone fram till slutet av 2022, utan att automatiskt ge upphov till tillsynsåtgärder. Syftet med detta beslut är att säkerställa att bankerna kan fortsätta att låna ut till realekonomin. |
| --- | --- |

H.

ECB:s banktillsyn har meddelat att den kommer att tillåta att banker verkar under nivån i riktlinjerna för pelare 2-kapital, och det kombinerade buffertkravet åtminstone fram till slutet av 2022, utan att automatiskt ge upphov till tillsynsåtgärder. Syftet med detta beslut är att säkerställa att bankerna kan fortsätta att låna ut till realekonomin.

| I. | När vi kommer ur covid-19-pandemin måste unionen fortsätta att upprätthålla höga standarder, särskilt när det gäller kapitalkrav och riskförvaltningsmetoder, för att säkerställa sektorns resiliens i framtiden. |
| --- | --- |

I.

När vi kommer ur covid-19-pandemin måste unionen fortsätta att upprätthålla höga standarder, särskilt när det gäller kapitalkrav och riskförvaltningsmetoder, för att säkerställa sektorns resiliens i framtiden.

| J. | Trots banksektorns höga resiliens under covid-19-krisen finns det en risk för att sektorn exponeras för sårbarheter, särskilt när det gäller tillgångarnas kvalitet, t.ex. nödlidande lån när de tillfälliga stödåtgärderna fasas ut, vilket kommer att kräva noggrann övervakning och hantering. |
| --- | --- |

J.

Trots banksektorns höga resiliens under covid-19-krisen finns det en risk för att sektorn exponeras för sårbarheter, särskilt när det gäller tillgångarnas kvalitet, t.ex. nödlidande lån när de tillfälliga stödåtgärderna fasas ut, vilket kommer att kräva noggrann övervakning och hantering.

| K. | Bankunionen bör bidra till att ta itu med den koppling mellan banker och statspapper, som fortfarande existerar. Nivån på statsskuldsexponeringar har ökat i ett antal banker. Tillsynsbehandlingen av statsskulder bör stämma överens med internationella standarder. |
| --- | --- |

K.

Bankunionen bör bidra till att ta itu med den koppling mellan banker och statspapper, som fortfarande existerar. Nivån på statsskuldsexponeringar har ökat i ett antal banker. Tillsynsbehandlingen av statsskulder bör stämma överens med internationella standarder.

| L. | Bank- och finansmarknadssektorns roll är avgörande för återhämtningen och övergången till en koldioxidneutral och digitaliserad ekonomi, särskilt genom att kanalisera nyckelfinansiering för att främja investeringar (särskilt till små och medelstora företag). En sådan utmaning kommer att kräva en stark, stabil, resilient och väl kapitaliserad banksektor i kombination med integrerade kapitalmarknader. |
| --- | --- |

L.

Bank- och finansmarknadssektorns roll är avgörande för återhämtningen och övergången till en koldioxidneutral och digitaliserad ekonomi, särskilt genom att kanalisera nyckelfinansiering för att främja investeringar (särskilt till små och medelstora företag). En sådan utmaning kommer att kräva en stark, stabil, resilient och väl kapitaliserad banksektor i kombination med integrerade kapitalmarknader.

| M. | Omställningen till en koldioxidneutral ekonomi bör beaktas när man bedömer huruvida bankernas balansräkningar är hållbara, som en riskfaktor som potentiellt kan påverka investeringar i olika regioner och sektorer. Det finns ett behov av ytterligare bedömning av dessa potentiella risker och av att använda framåtblickande riskhanteringsverktyg som kan fånga upp långsiktiga klimatrelaterade och miljömässiga risker. |
| --- | --- |

M.

Omställningen till en koldioxidneutral ekonomi bör beaktas när man bedömer huruvida bankernas balansräkningar är hållbara, som en riskfaktor som potentiellt kan påverka investeringar i olika regioner och sektorer. Det finns ett behov av ytterligare bedömning av dessa potentiella risker och av att använda framåtblickande riskhanteringsverktyg som kan fånga upp långsiktiga klimatrelaterade och miljömässiga risker.

| N. | Det finns en stor potential i digitaliseringen av finanssektorn som har medfört viktiga tekniska framsteg i EU:s banksektor genom ökad effektivitet i tillhandahållandet av banktjänster och en större aptit för innovation. Digitaliseringen av finanssektorn har också gett upphov till utmaningar för EU:s banksektor på grund av risker som rör cybersäkerhet, datasekretess, penningtvättsrisker och konsumentskyddsfrågor. EU:s banksektor måste öka sin cyberresiliens för att säkerställa att IKT-systemen kan stå emot olika typer av cybersäkerhetshot. Digitaliseringen av finanssektorn kommer att ha betydande konsekvenser för personliga banktjänster samt för tillgängligheten för banktjänster i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

N.

Det finns en stor potential i digitaliseringen av finanssektorn som har medfört viktiga tekniska framsteg i EU:s banksektor genom ökad effektivitet i tillhandahållandet av banktjänster och en större aptit för innovation. Digitaliseringen av finanssektorn har också gett upphov till utmaningar för EU:s banksektor på grund av risker som rör cybersäkerhet, datasekretess, penningtvättsrisker och konsumentskyddsfrågor. EU:s banksektor måste öka sin cyberresiliens för att säkerställa att IKT-systemen kan stå emot olika typer av cybersäkerhetshot. Digitaliseringen av finanssektorn kommer att ha betydande konsekvenser för personliga banktjänster samt för tillgängligheten för banktjänster i landsbygdsområden.

| O. | De utmaningar som uppstår till följd av kryptotillgångar och kryptovalutor, som är komplexa fenomen som kräver sunda politiska svar som balanserar incitament till innovation och skydd för investerare och konsumenter. Bankerna har ett växande ansvar på detta område. Miljökonsekvenserna av kryptoutvinning måste beaktas, liksom det säkerhetshot som uppstår när kryptoplånböcker är anonyma. |
| --- | --- |

O.

De utmaningar som uppstår till följd av kryptotillgångar och kryptovalutor, som är komplexa fenomen som kräver sunda politiska svar som balanserar incitament till innovation och skydd för investerare och konsumenter. Bankerna har ett växande ansvar på detta område. Miljökonsekvenserna av kryptoutvinning måste beaktas, liksom det säkerhetshot som uppstår när kryptoplånböcker är anonyma.

| P. | Med tanke på de återstående kryphålen i EU:s ram för bekämpning av penningtvätt finns det ett behov av förstärkt, harmoniserad och effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnad när det gäller bekämpning av penningtvätt, vilket är nödvändigt för att skydda integriteten i EU:s finansiella system och skydda mot hot från högrisktredjeländer. Det finns fortfarande stora skillnader när det gäller strategierna för den tillsyn av bekämpning av penningtvätt/finansiering av terrorism som utförs av nationella myndigheter i EU och i tillämpningen av EU:s lagstiftning om bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

P.

Med tanke på de återstående kryphålen i EU:s ram för bekämpning av penningtvätt finns det ett behov av förstärkt, harmoniserad och effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnad när det gäller bekämpning av penningtvätt, vilket är nödvändigt för att skydda integriteten i EU:s finansiella system och skydda mot hot från högrisktredjeländer. Det finns fortfarande stora skillnader när det gäller strategierna för den tillsyn av bekämpning av penningtvätt/finansiering av terrorism som utförs av nationella myndigheter i EU och i tillämpningen av EU:s lagstiftning om bekämpning av penningtvätt.

| Q. | EU och Förenade kungariket har för närvarande ett åtagande att upprätthålla reglerings- och tillsynssamarbetet på området för finansiella tjänster, och denna samarbetsstrategi bör ligga till grund för de långsiktiga förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket. Kommissionen kommer att förlänga sitt tillfälliga tillstånd som innebär att EU:s banker och fondförvaltare kan använda brittiska clearinginstitut. |
| --- | --- |

Q.

EU och Förenade kungariket har för närvarande ett åtagande att upprätthålla reglerings- och tillsynssamarbetet på området för finansiella tjänster, och denna samarbetsstrategi bör ligga till grund för de långsiktiga förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket. Kommissionen kommer att förlänga sitt tillfälliga tillstånd som innebär att EU:s banker och fondförvaltare kan använda brittiska clearinginstitut.

| R. | Konsumenter, investerare och alla insättare bör skyddas ordentligt i bankunionen och hållas väl informerade om alla beslut som påverkar dem. Konsument- och investerarskydd är också av avgörande betydelse för fördjupningen av kapitalmarknadsunionen. EU-lagstiftningen fastställer en gemensam grundläggande skyddsnivå för alla konsumenter som är bosatta i EU. Nationella bestämmelser som genomför EU:s konsumentskyddskrav varierar inom bankunionen, och det finns därför ett behov av mer harmoniserat och förbättrat konsumentskydd i hela EU. Bankunionen saknar fortfarande effektiva verktyg för att hantera konsumenternas problem, såsom artificiell komplexitet, otillbörliga affärsmetoder och utestängning av utsatta grupper från användningen av grundläggande tjänster. |
| --- | --- |

R.

Konsumenter, investerare och alla insättare bör skyddas ordentligt i bankunionen och hållas väl informerade om alla beslut som påverkar dem. Konsument- och investerarskydd är också av avgörande betydelse för fördjupningen av kapitalmarknadsunionen. EU-lagstiftningen fastställer en gemensam grundläggande skyddsnivå för alla konsumenter som är bosatta i EU. Nationella bestämmelser som genomför EU:s konsumentskyddskrav varierar inom bankunionen, och det finns därför ett behov av mer harmoniserat och förbättrat konsumentskydd i hela EU. Bankunionen saknar fortfarande effektiva verktyg för att hantera konsumenternas problem, såsom artificiell komplexitet, otillbörliga affärsmetoder och utestängning av utsatta grupper från användningen av grundläggande tjänster.

| S. | Ett av nyckelmålen för bankunionen är att skattebetalarna inte bör bära kostnaderna för avhjälpande åtgärder när en bank fallerar. |
| --- | --- |

S.

Ett av nyckelmålen för bankunionen är att skattebetalarna inte bör bära kostnaderna för avhjälpande åtgärder när en bank fallerar.

| T. | Ramen för krishantering och insättningsgaranti (CMDI) bör säkerställa att alla banker, oavsett storlek eller affärsmodell, behandlas konsekvent och effektivt samt bidra till att bevara den finansiella stabiliteten, minimera användningen av skattebetalarnas pengar och säkerställa lika villkor i hela EU, med vederbörlig respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

T.

Ramen för krishantering och insättningsgaranti (CMDI) bör säkerställa att alla banker, oavsett storlek eller affärsmodell, behandlas konsekvent och effektivt samt bidra till att bevara den finansiella stabiliteten, minimera användningen av skattebetalarnas pengar och säkerställa lika villkor i hela EU, med vederbörlig respekt för subsidiaritetsprincipen.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet påminner om att bankunionen, som samordnar ansvaret för både tillsyn och resolution av banker i euroområdet, och kräver att banker i hela EU:s banksystem bedriver verksamhet i enlighet med samma regelverk, är en viktig del för fullbordandet av EMU och den inre marknaden. Parlamentet noterar att de två första pelarna i bankunionen – SSM och SRM – nu är på plats och fullt operativa. Parlamentet noterar dock att ett gemensamt system för insättningsskydd ännu inte har inrättats. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att det viktigaste målet för bankunionen är säkerheten och stabiliteten i banksystemet i euroområdet och i EU i stort, samt att förhindra att skattebetalarna räddar banker. Parlamentet påminner om att betydande framsteg har gjorts sedan finanskrisen 2008 genom inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen och den gemensamma resolutionsmekanismen: Europas banker är nu i en starkare position för att stå emot finansiella chocker, och det finns resolutionsmekanismer för att se till att fallerande banker kan avvecklas utan att skattebetalarnas pengar används. Parlamentet stöder insatserna för att stärka och fullborda bankunionen och understryker att framsteg på olika områden bör göras parallellt. Parlamentet betonar att det betydande arbete som har gjorts för att skapa en bankunion har bidragit till ökat förtroende för EU:s banksektor och ökat dess resiliens och konkurrenskraft, och att EU:s banker följaktligen under hela covid-19-pandemin var robusta, bättre kapitaliserade och kunde spela en avgörande roll för att säkerställa tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att alla medlemsstater i euroområdet ingår i bankunionen, och att medlemsstater utanför euroområdet också kan ansluta sig. Parlamentet anser att bankunionen bör konstrueras på ett transparent, sammanhängande och robust sätt, även för medlemsstater utanför euroområdet. Parlamentet påpekar att medlemsstater som inte tillhör bankunionen också är bundna av reglerna i det så kallade enhetliga regelverket, som uppstod som ett resultat av processen för harmonisering och integration av EU:s banksystem, och att deras banksystem i praktiken är starkt kopplade till bankunionen. Parlamentet välkomnar Bulgariens och Kroatiens inträde i bankunionen och inkluderingen av Bulgariens valuta lev och Kroatiens valuta kuna i ERM II. Parlamentet erkänner att deltagandet i bankunionen kräver efterlevnad av EU:s standarder och lagstiftning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den ryska invasionen av Ukraina och dess ekonomiska konsekvenser för den europeiska ekonomin. Parlamentet påpekar att de direkta och indirekta effekterna av detta krig kommer att få en inverkan på EU:s ekonomi som för närvarande är svår att kvantifiera och som skulle kunna utgöra potentiella risker för stabiliteten i EU:s banksektor. Parlamentet uppmanar därför ECB, de europeiska tillsynsmyndigheterna och de nationella behöriga myndigheterna att noga övervaka krigets inverkan på EU:s banksektor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att banksektorn har visat en relativt hög grad av resiliens mot covid-19-krisen och spelat en viktig roll för att minimera pandemins negativa inverkan på ekonomin. Parlamentet påpekar att denna resiliens är ett resultat av de lagstiftningsreformer som antogs i kölvattnet av den tidigare globala finanskrisen. Parlamentet understryker också betydelsen av tillfälliga åtgärder, bland annat de åtgärder enligt förordning (EU) nr 575/2013 (36) (”quick fix”-paketet för kapitalkravsförordningen) som gjorde det möjligt för banker att fortsätta att låna ut till hushåll och företag, och betydelsen av ytterligare kapitalutrymme som tillhandahålls av ECB. Parlamentet betonar att lagstiftningsreformer efter finanskrisen 2008 bör skyddas och att luckor i lagstiftningen bör täppas till. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att nödåtgärderna för att stödja bankernas utlåningskapacitet till hushåll och företag bör fortsätta att gälla så länge det är nödvändigt. Parlamentet pekar på vikten av att säkra en väl samordnad, försiktig, gradvis och riktad övergång från pandemistöd till stöd för återhämtning, inbegripet reformer i medlemsstaterna genom de nationella reformplanerna för återhämtning och resiliens. Parlamentet betonar att det finns utsikter till en gradvis utfasning av nödåtgärder. Parlamentet understryker i detta sammanhang att den stora instabilitet som skapats av den ryska invasionen av Ukraina måste beaktas när beslut fattas om en eventuell utfasning av dessa åtgärder. Parlamentet noterar i detta sammanhang beslutet av ECB-rådet av den 16 december 2021 att upphöra med nettotillgångsköp inom ramen för stödköpsprogrammet föranlett av pandemin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker den nyckelroll som EU:s banksektor och kapitalmarknader spelar när det gäller att finansiera den europeiska ekonomins resiliens, återhämtning och gröna och digitala omvandling, inbegripet att säkerställa tillgång till krediter för små och medelstora företag. Parlamentet påminner om att EU:s banksektor, för att kunna hantera dessa uppgifter, måste vara stark, resilient, välreglerad och välkapitaliserad. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att en stark och välstrukturerad kapitalmarknadsunion tillsammans med utvecklingen av bankunionen kommer att bidra till att tillhandahålla bättre villkor för finansieringen av EU:s ekonomi, för både hushåll och företag, som fortfarande till stor del är beroende av bankkrediter, främja investeringar och skapa sysselsättning, samtidigt som de också bidrar till den europeiska ekonomins resiliens och driver på den gröna omställningen. Parlamentet betonar att för att fullborda kapitalmarknadsunionen är det nödvändigt att säkerställa proportionaliteten i de antagna reglerna och skyddet av icke-professionella kunder. Parlamentet välkomnar de lagstiftningsförslag som lades fram den 25 november 2021 för att gå vidare med kapitalmarknadsunionen. Parlamentet uppmanar kommissionen och de europeiska tillsynsmyndigheterna att bedöma behovet av att reglera skuggbanksektorn bättre och att när så är lämpligt lägga fram lagstiftningsförslag och att kontinuerligt övervaka kapitalmarknadernas resiliens. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s tillsynsprioriteringar för 2022–2024, som är att 1) komma ur pandemin med hälsan i behåll, 2) ta tillfället i akt att ta itu med strukturella svagheter genom effektiva digitaliseringsstrategier och förbättrad styrning, och 3) ta itu med nya risker, inbegripet klimatrelaterade risker, miljörisker, it-risker och cyberrisker. Parlamentet erkänner de betydande ansträngningar som banksektorn har gjort för att ta itu med dessa utmaningar under de senaste åren och de resultat som uppnåtts. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang minskningen av de aggregerade andelarna nödlidande lån. Parlamentet betonar att EU och nationella tillsynsmyndigheter måste övervaka dessa risker noga när offentliga krisstödsåtgärder fasas ut. Parlamentet framhåller därför vikten av konservativ riskhantering och lämpliga bestämmelser. Parlamentet påminner om att riskreducering tillsammans med riskdelning i banksektorn skulle bidra till en stabilare och starkare bankunion som är inriktad på ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet stöder det pågående arbetet med genomförandet av Basel III-reglerna och välkomnar i detta sammanhang kommissionens lagstiftningsmässiga bankpaket av den 27 oktober 2021. Parlamentet anser att EU under genomförandeprocessen måste säkerställa fullständig anpassning till Baselstandarderna, samtidigt som hänsyn tas till proportionalitetsprincipen, och i förekommande fall respektera särdragen och mångfalden inom EU:s banksektor, så att EU:s banker kan fortsätta att konkurrera med sina globala konkurrenter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att banksektorn anpassar sig till digitaliseringens utmaningar och möjligheter, vilket kommer att göra det möjligt för bankerna att bättre betjäna kunder på distans, erbjuda nya produkter och skapa möjligheter till ökad kostnadseffektivitet. Parlamentet understryker att banksektorn är särskilt sårbar för hotet från cyberattacker. Parlamentet välkomnar i detta avseende de framsteg som gjorts med förslagen till en förordning och ett direktiv om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (DORA) och ett direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen och om upphävande av direktiv (EU) 2016/1148 (NIS 2.0), som utgör grunden för regelverket för att underlätta banksektorns kamp mot cyberbrottslighet. Parlamentet uppmanar de europeiska tillsynsmyndigheterna och Enisa att öka sina insatser för att övervaka och minska riskerna i samband med IKT-tredjeparter utanför EU. Parlamentet betonar behovet av ytterligare investeringar och forskning för att utveckla innovativa sätt att stärka banksektorns cybersäkerhet. Parlamentet anser att prioriteringarna bör vara kundsäkerhet, ekonomisk stabilitet och integritet samt teknikneutralitet. Parlamentet efterlyser främjande av finansiell inkludering, särskilt för utsatta grupper med låg digital eller finansiell kompetens. Parlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts med paketet för digitalisering av finanssektorn. Parlamentet betonar att bankerna måste upprätthålla omfattande personliga banktjänster, särskilt i landsbygdsområden. Parlamentet välkomnar med intresse arbetet med den digitala euron, som kommer att fungera jämsides med kontanter. Parlamentet uppmanar ECB att i sitt framtida arbete beakta den digitala eurons potentiella inverkan på betalningar, bankernas utlåningskapacitet och den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att grunden för samarbetet mellan den gemensamma tillsynsmekanismen och det brittiska finansinspektionsorganet FCA (Financial Conduct Authority) är samförståndsavtalet mellan ECB och de brittiska myndigheterna, som trädde i kraft den 1 januari 2021. Parlamentet noterar att kommissionen nyligen har tillkännagett att den kommer att förlänga sitt tillfälliga tillstånd som innebär att europeiska banker och fondförvaltare kan använda brittiska clearinginstitut, och att man därigenom kan undvika kortsiktiga stupeffekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att underlätta mer clearing i EU på medellång sikt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att man inte har lyckats säkerställa en helt jämn könsfördelning i EU:s finansiella institutioner och organ och särskilt att kvinnor fortsätter att vara underrepresenterade i verkställande positioner på området för bank- och finanstjänster. Parlamentet anser att urvalet av kandidater till EU:s finansiella institutioner och organ bör ske på grundval av meriter, mångfald och kompetens, så att de berörda institutionerna eller organen kan verka så effektivt som möjligt. Parlamentet uppmanar regeringar och alla institutioner och organ att tillhandahålla slutlistor med jämn könsfördelning över kandidater för alla framtida utnämningar till EU-organ och upprepar sitt åtagande att inte beakta kandidatlistor där principen om jämn könsfördelning inte har respekterats. Parlamentet beklagar djupt att den slutlista som Eurogruppen överväger för nästa styrelse för Europeiska stabilitetsmekanismen inte innehåller en enda kvinnlig kandidat. Parlamentet betonar att en jämn könsfördelning i styrelser och bland personalen lönar sig för både samhället och ekonomin. Parlamentet uppmanar finansiella institutioner att regelbundet uppdatera sina policyer för mångfald och inkludering och att bidra till att främja en sund arbetskultur som prioriterar inkludering. |
| --- | --- |

13.

Tillsyn

| 14. | Europaparlamentet uppmanar ECB, EBA och ESRB att noggrant övervaka riskerna för banksektorn till följd av Rysslands aggression mot Ukraina och dess ekonomiska konsekvenser. Parlamentet pekar på behovet av att överväga olika scenarier och att förbereda sig för olika möjliga alternativ. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att kreditriskhantering, övervakning och minskning av nödlidande lån bör förbli en av de viktigaste prioriteringarna. Parlamentet välkomnar att den sammanlagda andelen nödlidande lån i euroområdet minskade ytterligare till 2,17 % tredje kvartalet 2021. Parlamentet noterar att även om situationen för närvarande är stabil bör den övervakas noggrant med tanke på utfasningen av nödåtgärder. Parlamentet uppmärksammar vikten av efterlevnad av tillsynsreglerna, tidig identifiering och proaktiv hantering av nödlidande lån. Parlamentet betonar behovet av samarbete med utsatta gäldenärer, samtidigt som man erkänner de lösningar som banksektorn har infört i detta avseende under pandemin (såsom amorteringsfriheten för lån). Parlamentet välkomnar antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/2167 av den 24 november 2021 om kreditförvaltare och kreditförvärvare (37), vilket kommer att bidra till att minska andelen nödlidande lån i EU-bankernas balansräkningar och främja en sekundärmarknad för nödlidande lån. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet erkänner den betydande andelen statsskulder i balansräkningarna för ett antal banker i bankunionen. Parlamentet noterar det arbete om statspappersrisker som utförts av Baselkommittén för banktillsyn i detta avseende och betonar att frågan om den regleringsmässiga behandlingen av exponeringar i statspapper kräver en djupgående undersökning inom internationella forum, med beaktande av konsekvenserna av olika tillvägagångssätt, och att genomförandet av lösningen i EU bör vara förenligt med internationella standarder. Parlamentet anser att alla potentiella lösningar bör vara balanserade och behandla alla EU:s medlemsstater rättvist, samtidigt som tillräcklig likviditet säkerställs på marknaderna för statspapper. Parlamentet betonar att skapandet av en säker EU-tillgång skulle kunna bidra till att mildra den negativa återföringen mellan stater och inhemska banksektorer. Parlamentet välkomnar inrättandet av Next Generation EU i detta sammanhang, som tillhandahåller europeiska tillgångar med låg risk. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att övergången till en koldioxidneutral ekonomi innebär stor potential för ekonomisk tillväxt inom en rad olika sektorer. Parlamentet noterar att en sådan övergång kräver massiva investeringar från den offentliga och privata sektorn, men att kostnaden för den, vilket även ECB har erkänt, kommer att vara lägre än kostnaden för uteblivna åtgärder. Parlamentet betonar banksektorns betydelse för att bidra till att finansiera omställningen till en koldioxidneutral ekonomi och se till att EU kan uppfylla sina miljöåtaganden. Parlamentet uppmanar bankerna att införliva dessa frågor i sina omställningsplaner. Parlamentet understryker taxonomiförordningens (38) betydelse för detta arbete på så sätt att dess genomförande bör vara förenligt med målen i Parisavtalet och den europeiska gröna given. Parlamentet är bekymrat över att klimatrelaterade risker i bankernas balansräkningar med tiden kan försätta banker i finansiella svårigheter. Parlamentet anser att dessa risker bör minskas för att förhindra bankkonkurser. Parlamentet efterlyser tydliga riktlinjer till bankerna i detta avseende, baserade på hårda ekonomiska data. Parlamentet välkomnar den gemensamma tillsynsmekanismens insatser för att ge bankerna vägledning och klarhet vad gäller självbedömning och lämplig rapportering av miljö- och klimatförändringsrelaterade risker. Parlamentet påminner om att ECB slutförde sin första storskaliga bedömning någonsin av riskhanteringen för banker i EU under 2021, och välkomnar ECB:s åtagande att genomföra klimatstresstester under 2022 som ett viktigt inslag i hanteringen av klimatrelaterade risker. Parlamentet vill se att sådana tester baseras på realistiska data och antaganden. Parlamentet oroas över en ökning av nödlidande lån på grund av strandade investeringar i fossila bränslen. Parlamentet efterlyser en tidig identifiering och proaktiv hantering av sådana risktillgångar. Parlamentet uppmuntrar den gemensamma tillsynsmekanismen att fortsätta att stärka arbetet i denna riktning. Parlamentet efterlyser en lämplig integrering av miljö- och omställningsrisker i kreditvärderingsmodellerna. Parlamentet betonar vikten av ytterligare förbättringar av bankernas offentliggörande av klimat- och miljörelaterade risker samt förbättringar av informationen om enheters omställningsstrategier och utsläpp av växthusgaser för att underlätta bankers och tillsynsmyndigheters riskbedömning. Parlamentet uppmanar banker att anta det dubbla väsentlighetsperspektivet vid bedömningen av sina klimatrisker. Parlamentet understryker vikten av tydlig lagstiftning för att förhindra grönmålning. Parlamentet noterar de nya utmaningar, risker och möjligheter för banksektorn som är kopplade till den gröna omställningen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att effekterna av särskilda åtgärder som genomförts under pandemin av de enskilda medlemsstaternas regeringar bör beaktas vid bedömningen av bankernas nuvarande tillstånd. Parlamentet noterar ECB:s översyn av den finansiella stabiliteten (Financial Stability Review) av den 17 november 2021, där det anges att det kan ta ytterligare två år innan pandemins fullständiga effekter på banktillgångarnas kvalitet märks. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att de räntor som erbjuds hushåll och små och medelstora företag i medlemsstaterna är mycket olika. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och banktillsynsmyndigheterna att överväga åtgärder för att minska bördan för hypoteksinnehavare och små och medelstora företag i medlemsstater med högre utlåningsräntor för att säkerställa att alla medborgare och företag kan få tillgång till välbehövligt kapital till rättvisa och konkurrenskraftiga räntesatser. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar trenden mot ökad konsolidering inom banksektorn i Europa under de senaste åren och att EU:s sammanslagningar och förvärv av banker under 2021 är på väg att överskrida både 2020 och 2019 års nivåer på grund av en rad faktorer, bland annat kostnadstryck, låga räntor och digitalisering (39). Parlamentet noterar de möjliga fördelarna med bankkonsolidering, bland annat genom att hantera banksektorns låga lönsamhet, överkapacitet och fragmentering, men erkänner också de eventuella negativa effekterna av konsolidering och de utmaningar som banktillsynen av stora systemviktiga institut medför, vars eventuella problem kan påverka den finansiella stabiliteten i många jurisdiktioner. Parlamentet välkomnar ECB:s vägledning om en tillsynsmetod för konsolidering i banksektorn, som beskriver tillsynsmyndigheternas förväntningar när det gäller konsolideringsprojekt (40). Parlamentet betonar fördelarna med en diversifierad och konkurrenskraftig banksektor i Europa, bestående av banker med olika affärsmodeller, rättsliga strukturer och storlekar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar problemen och utmaningarna i samband med frågor som rör hemland/värdland. Parlamentet noterar att en stärkt gränsöverskridande integration och större flexibilitet i kapitalflödet mellan bankgrupper, samtidigt som dotterbolagens riskprofiler respekteras, kräver trovärdiga och effektiva skyddsåtgärder för värdmedlemsstaterna, särskilt för att säkerställa att betydande dotterbolag får stöd i svåra situationer. Parlamentet understryker att fullbordandet av bankunionen är av yttersta vikt för att lösa de problem som rör hemland/värdland. Parlamentet betonar behovet av förbättringar av det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster för att skapa en verkligt EU-omfattande banksektor och förbättra dess konkurrenskraft. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar behovet av en välfungerande inre marknad för finansiella tjänster för privatpersoner. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de hinder och barriärer som uppstår för konsumenterna när de använder bankprodukter för privatpersoner såsom hypotekslån i ett gränsöverskridande sammanhang och att föreslå lösningar för att säkerställa att konsumenter kan utnyttja finansiella tjänster för privatpersoner i ett gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar behovet av en effektiv penningtvättstillsyn, eftersom den befintliga ramen fortfarande har flera brister. Parlamentet beklagar att alla medlemsstater ännu inte har infört penningtvättsdirektiv V (41) fullt ut och påminner om behovet av bättre samordning av finansunderrättelseenheter i hela Europa. Parlamentet understryker att banker fungerar som grindvakter i kampen mot penningtvätt och därför måste ha stabila riskhanteringsramar och vara föremål för effektiv tillsyn, och pekar på behovet av samarbete och samordning mellan tillsynsmyndigheter, tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansunderrättelseenheter. Parlamentet noterar ECB:s insatser de senaste två åren för att utöka informationsutbytet mellan den gemensamma tillsynsmekanismen och tillsynsmyndigheterna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet välkomnar kommissionens antagande av paketet för bekämpning av penningtvätt och efterlyser en snabb överenskommelse om alla förslag. Parlamentet välkomnar särskilt förslaget om en ny myndighet för bekämpning av penningtvätt (Amla) som kommer att utöva direkt tillsyn över vissa banker och samordna medlemsstaternas myndigheters verkställande av reglerna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet betonar att för att Amla ska bli verkligt ändamålsenlig måste den få tillräckliga resurser. Parlamentet betonar vikten av en stark ram för bekämpning av penningtvätt i samband med Rysslands aggression mot Ukraina och för att säkerställa att sanktionerna är effektiva. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar skärpta transparensstandarder i banktillsynen, t.ex. i resultaten av översyns- och utvärderingsprocessen, i syfte att öka förtroendet för kapital- och finansmarknaderna och säkerställa en enhetlig behandling i alla medlemsstater. Parlamentet beklagar att kraven på lämplighetsprövningar av ledamöter i kreditinstitutens ledningsorgan inte genomförs på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att det bör vara konsumenterna och företagen i realekonomin som i sista hand drar nytta av en fullbordad bankunion. Parlamentet betonar vikten av att stärka skyddet av konsumenter och investerare mot missbruk, skadliga metoder och skadliga produkter. Parlamentet vill se att konsumenternas tillgång till gränsöverskridande finansiella tjänster för privatpersoner och mindre företag säkerställs. Parlamentet noterar att trots robusta konsumentskyddsregler på EU-nivå varierar de nationella reglerna för genomförande av EU:s konsumentskyddskrav inom bankunionen, och att det därför krävs ytterligare harmonisering. |
| --- | --- |

25.

Resolution

| 26. | Europaparlamentet välkomnar SRB:s verksamhet under 2021. Parlamentet välkomnar att banker inom SRB:s ansvarsområde generellt har gjort goda framsteg mot möjlighet till resolution och uppbyggnad av förlustabsorberingskapacitet. Parlamentet noterar SRB:s arbetsprogram för de kommande åren, som inbegriper att möjliggöra en effektiv resolution av alla banker som omfattas av SRB:s ansvarsområde senast 2023. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om den gemensamma resolutionsmekanismens viktiga roll för att skapa stabilitet och tydlighet för banksektorn, investerare och konsumenter och skydda skattebetalarna. Parlamentet välkomnar införandet av en säkerhetsmekanism för den gemensamma resolutionsfonden 2022, två år tidigare än vad som ursprungligen planerats, i form av en revolverande kreditlina från ESM, som därigenom ger ett säkerhetsnät för bankresolutioner i bankunionen. Parlamentet betonar vikten av säkerhetsmekanismen för att stärka ramen för krishantering och som ett viktigt steg mot fullbordandet av bankunionen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som SRB vidtagit med avseende på Sberbank. Parlamentet understryker behovet av snabba och lämpliga åtgärder i händelse av en betydande risk för EU:s banksektor och den finansiella stabiliteten till följd av Rysslands aggression mot Ukraina. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet stöder översynen och förtydligandet av kriterierna för bedömning av allmänintresset så att den gemensamma resolutionsmekanismen tillämpas på ett mer konsekvent och förutsägbart sätt och baseras på objektiva tröskelvärden. Parlamentet efterlyser en studie av behovet av att anpassa specifika aspekter av insolvenslagstiftningen, även i syfte att fastställa ett kontrafaktiskt insolvensscenario vid resolution, i syfte att anpassa incitamenten och säkerställa lika villkor. Parlamentet noterar vikten av att SRB tillämpar en proportionerlig strategi för banker för att bygga upp deras minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder. Parlamentet påpekar att för att resolutionsplanerna ska vara helt förenliga med de rättsliga kraven måste SRB tillhandahålla en heltäckande bedömning av varje banks möjlighet till resolution. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet stöder förslaget att undersöka den roll som återhämtnings- och resolutionsplaner för koncerner spelar i krishanteringsramen, så att kalibreringen av minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder och bankernas bidrag till de olika säkerhetsnäten blir verkligt riskbaserade och avspeglar sannolikheten för och omfattningen hos användningen av dessa säkerhetsnät under den krishanteringsstrategi som väljs. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet är medvetet om att alternativa åtgärder inom insättningsgarantisystemen för att finansiera överföring av insättningskunder kan spela en viktig roll i insolvensfall, särskilt för små och medelstora banker, så länge de omfattas av samma villkor som för överföring av insättningskunder vid resolution och inte skadar insättarskyddet, och så länge insättningsgarantisystemet är tillräckligt finansierat, som ett sätt att minimera skattebetalarnas bidrag och värdeförstöringen och säkerställa finansiell stabilitet. I andra fall kan de också överbrygga klyftan mellan skuldnedskrivningsvillkoret på 8 % för att få tillgång till resolutionsfonden och bankens faktiska förlustabsorberingskapacitet, undantaget insättningsmedel som är tänkta att överföras. Parlamentet betonar att sådana ingripanden bör omfattas av en strikt tillämpning av ett test för lägsta kostnader. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att förtydliga principen om lägsta kostnad och villkoren för användning av medel från insättningsgarantisystemen. Parlamentet betonar dock att reglerna för statligt stöd i dessa fall kan behöva ses över för att bevara en enhetlig ram. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet stöder en översyn av reglerna för statligt stöd, inbegripet en översyn över kommissionens bankmeddelande av den 30 juli 2013 (42), för att säkerställa att de är förenliga med ramen för den gemensamma resolutionsmekanismen och för att minska skillnaderna mellan reglerna för statligt stöd när det gäller avvecklingsstöd och resolutionsordningen enligt direktivet om återhämtning och resolution av banker (43). Parlamentet betonar att ett av målen med en sådan uppdatering bör vara att möjliggöra snabba och effektiva ingripanden inom ramen för den gemensamma resolutionsmekanismen eller enligt den alternativa likvidationsordningen och att minska incitamenten för att undvika resolution eller likvidation, samtidigt som konkurrensen och bankunionens integritet upprätthålls. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar den preliminära överenskommelsen mellan rådet och parlamentet om det så kallade kedjestruktursförslaget som ett sätt att förbättra resolutionsramen och skapa lika villkor för tillsynen för de olika resolutionsstrategierna. |
| --- | --- |

33.

Insättningsgaranti

| 34. | Europaparlamentet påminner om att SRB och den gemensamma resolutionsmekanismen tillämpas i bankunionen, medan insättningsgarantisystemen för närvarande hanteras och finansieras på nationell nivå. Parlamentet påpekar att genomförandet av direktivet om insättningsgarantisystem, som garanterar upp till 100 000 EUR i bankinsättningar, ger ett minimum av skydd för insättare. Parlamentet betonar vikten av att insättare i hela bankunionen åtnjuter samma skydd för sina besparingar, oavsett var deras bank finns. Parlamentet betonar att ett europeiskt insättningsgarantisystem skulle förbättra skyddet för insättare i EU och deras förtroende för banksektorn och bidra till att stärka bankunionen genom att minska kopplingen mellan stater och banker. Parlamentet välkomnar inkluderingen av förslaget till förordning om inrättande av ett europeiskt insättningsgarantisystem i EU-institutionernas gemensamma förklaring om viktiga lagstiftningsprioriteringar för 2022. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet är medlagstiftare för lagstiftningen om ett europeiskt insättningsgarantisystem och att parlamentets ståndpunkt i denna fråga bör beaktas. Parlamentet välkomnar Eurogruppens förnyade ansträngningar för att göra framsteg med bankunionen i syfte att nå en överenskommelse om de olika arbetsflödena och ärendena, inbegripet det europeiska insättningsgarantisystemet. Parlamentet upprepar sitt åtagande att arbeta för en överenskommelse om det europeiska insättningsgarantisystemet och att fortsätta att stödja de nödvändiga insatserna för att minska riskerna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar det uttalande som Eurogruppen enades om vid sitt möte den 16 december 2021, där man påminner om sitt fulla politiska engagemang för bankunionen, och efterlyser en tidsbunden arbetsplan för fullbordandet av bankunionen. Parlamentet vill ha löpande information om de pågående diskussionerna i Eurogruppen och högnivågruppen för det europeiska insättningsgarantisystemet. Parlamentet beklagar att medlemsstaterna fortsätter att agera utanför EU:s ram, vilket undergräver parlamentets roll som medlagstiftare för lagstiftningen om det europeiska insättningsgarantisystemet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av riskproportionalitet i bidragen till insättningsgarantisystem. Parlamentet varnar för att avsaknaden av ett riskbaserat tillvägagångssätt kan skapa moralisk risk och risk för snålskjuts, vilket leder till att spekulativa affärsmodeller i praktiken subventioneras av mer konservativa modeller. Parlamentet betonar att bidragen till ett framtida europeiskt insättningsgarantisystem också måste stå i proportion till risken. Parlamentet påpekar att de bolagsspecifika riskerna i olika institut fortfarande skiljer sig åt inom bankunionen. Parlamentet upprepar att alla medlemmar i bankunionen måste införliva direktivet om återhämtning och resolution av banker och direktivet om insättningsgarantisystem för att säkerställa en homogen riskreducering i hela bankunionen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att en vidare harmonisering av insättningsgarantisystem bör stärka den finansiella stabiliteten i EU:s banksystem och ta hänsyn till tydliga regler för deltagande eller icke-deltagande av medlemsstater utanför euroområdet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet stöder en uppdatering av krishanteringsramen. Parlamentet framhåller att de planerade riktade justeringarna av krishanteringssystemet bör göra det mer konsekvent, trovärdigt och effektivt. |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken, alla medlemsbanker i Europeiska centralbankssystemet, Europeiska bankmyndigheten och den gemensamma resolutionsnämnden. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 151.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm~59811d5fb7.feedback_ ar2020.pdf

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2020~1a59f5757c.sv.html

(4)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/priorities/html/ssm.supervisory_ priorities2022~0f890c6b70.sv.html

(5)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 72.

(6)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 89.

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/211027-banking-package_sv

(8)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-banking-macroprudential-framework_sv

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/210720-anti-money-laundering-countering-financing-terrorism_sv

(10)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ecb.pr211117~43fea9f9ce.sv.html

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/703337/IPOL_STU (2022)703337_EN.pdf

(12)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458.en. pdf

(13)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/ecb.digitaleuroscopekeylearnings202107~ 564d89045e.en.pdf

(14)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/legalframework/mous/html/ssm.mou_2019_pra~fbad08a4bc.en.pdf?57221907ef3ce290b35bd2ab650868bb

(15)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2021/esrb.climateriskfinancial stability202107_annex~35e1822ff7.en.pdf

(16)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op281~05a7735b1c.en.pdf

(17)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.202111guideonclimate-relatedandenvironmentalrisks~4b25454055.en.pdf

(18)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/Annual%20Report%202020 _Final_web.pdf

(19)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2020-11-30%20SRB%20Multi-Annual%20Work%20Programme%202021-2023.pdf

(20)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2021-11-26_Work-Programme-2022.pdf

(21)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2021/1024609/IFRS9 %20monitoring%20report.pdf

(22)  EUT C 437, 18.12.2020, s. 1.

(23)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 105.

(24)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 118.

(25)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/EU%20Wide%20Transparency%20Exercise/2021/1025102/Risk_Assessment_Report_December_2021.pdf

(26)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Guidelines/2021/EBA-GL-2021-15%20GL%20on%20CFT%20cooperation/1025384/Final%20AML-CFT%20Cooperation%20Guidelines.pdf

(27)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.20210908.monitoring_the_financial_stability_implications_of_COVID-19_support_measures~3b86797376.en.pdf

(28)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.report_of_the_Expert_Group_on_Macroprudential_Stance_Phase_II202112~e280322d28.en.pdf

(29)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(30)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689461/IPOL_IDA(2021) 689461_EN.pdf

(31)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/659654/IPOL_IDA(2021) 659654_EN.pdf

(32)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689460/IPOL_IDA(2021) 689460_EN.pdf

(33)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689468/IPOL_IDA(2021) 689468_EN.pdf

(34)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/659632/IPOL_BRI(2021) 659632_EN.pdf

(35)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014 om insättningsgarantisystem (EUT L 173, 12.6.2014, s. 149).

(36)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

(37)  EUT L 438, 8.12.2021, s. 1.

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

(39)  https://www.spglobal.com/marketintelligence/en/news-insights/blog/a-new-dawn-for-european-bank-ma-top-5-trends

(40)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ssm.pr210112~ 920b511a1c.en.html

(41)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 43).

(42)  EUT C 216, 30.7.2013, s. 1.

(43)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

---

Onsdagen, 6 juli 2022

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/87

---

P9_TA(2022)0283

Rapporten för 2021 om Bosnien och Hercegovina

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om kommissionens rapport för 2021 om Bosnien och Hercegovina (2021/2245(INI))

(2023/C 47/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan,

| — | med beaktande av det första mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina den 5–6 november 2015 och det andra mötet i stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina den 17 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina den 5–6 november 2015 och det andra mötet i stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina den 17 juni 2021,

| — | med beaktande av det tredje sammanträdet i stabiliserings- och associeringsrådet EU–Bosnien och Hercegovina den 13 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tredje sammanträdet i stabiliserings- och associeringsrådet EU–Bosnien och Hercegovina den 13 juli 2018,

| — | med beaktande av det fjärde sammanträdet i stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina den 7 november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fjärde sammanträdet i stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina den 7 november 2019,

| — | med beaktande av Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap i Europeiska unionen av den 15 februari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap i Europeiska unionen av den 15 februari 2016,

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018, och Sofiaförklaringen som bifogats denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018, och Sofiaförklaringen som bifogats denna,

| — | med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan i Zagreb den 6 maj 2020, och den förklaring som antogs efter toppmötet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan i Zagreb den 6 maj 2020, och den förklaring som antogs efter toppmötet,

| — | med beaktande av toppmötet i Sofia den 10 november 2020, inbegripet förklaringen om den gemensamma regionala marknaden och förklaringen om en grön agenda för västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet i Sofia den 10 november 2020, inbegripet förklaringen om den gemensamma regionala marknaden och förklaringen om en grön agenda för västra Balkan,

| — | med beaktande av det åttonde toppmötet inom ramen för Berlinprocessen den 5 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det åttonde toppmötet inom ramen för Berlinprocessen den 5 juli 2021,

| — | med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan i Brdo pri Kranju den 6 oktober 2021, och den förklaring som antogs efter toppmötet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet mellan EU och västra Balkan i Brdo pri Kranju den 6 oktober 2021, och den förklaring som antogs efter toppmötet,

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2021/1923 av den 4 november 2021 om en stödåtgärd i enlighet med den europeiska fredsfaciliteten för kapacitetsuppbyggnaden inom Bosnien och Hercegovinas försvarsmakt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2021/1923 av den 4 november 2021 om en stödåtgärd i enlighet med den europeiska fredsfaciliteten för kapacitetsuppbyggnaden inom Bosnien och Hercegovinas försvarsmakt (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 oktober 2021 om Bosnien och Hercegovina och insatsen Eufor Althea efter den tredje strategiska översynen av insatsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 oktober 2021 om Bosnien och Hercegovina och insatsen Eufor Althea efter den tredje strategiska översynen av insatsen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2021 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2021 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 och 25 mars 2022 om den utdragna politiska krisen i Bosnien och Hercegovina och behovet av att landets ledare visar ett starkt engagemang för att snarast slutföra den konstitutionella reformen och valreformen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 och 25 mars 2022 om den utdragna politiska krisen i Bosnien och Hercegovina och behovet av att landets ledare visar ett starkt engagemang för att snarast slutföra den konstitutionella reformen och valreformen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1529 av den 15 september 2021 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1529 av den 15 september 2021 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen –Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen –Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192021 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192021 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2019)0260),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Kommissionens yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap i EU (COM(2019)0261) och den åtföljande analytiska rapporten (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Kommissionens yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap i EU (COM(2019)0261) och den åtföljande analytiska rapporten (SWD(2019)0222),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025 (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025 (COM(2020)0608),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi mot människohandel 2021–2025 (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi mot människohandel 2021–2025 (COM(2021)0171),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 20212021 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2021)0664), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar 2021 års rapport om Bosnien och Hercegovina (SWD(2021)0291), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 20212021 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2021)0664), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar 2021 års rapport om Bosnien och Hercegovina (SWD(2021)0291),

| — | med beaktande av expertrapporten av den 5 december 2019 om rättsstatliga problem i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av expertrapporten av den 5 december 2019 om rättsstatliga problem i Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 10 januari 2022EU-stöd för rättsstaten på västra Balkan: grundläggande problem kvarstår trots ansträngningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 10 januari 2022EU-stöd för rättsstaten på västra Balkan: grundläggande problem kvarstår trots ansträngningar,

| — | med beaktande av yttrandet om den konstitutionella situationen i Bosnien och Hercegovina och den höga representantens befogenheter, som antogs av Venedigkommission vid dess 62:a plenarsession (Venedig, 11–12 mars 2005), och Venedigkommissionens efterföljande rekommendationer om konstitutionella frågor i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet om den konstitutionella situationen i Bosnien och Hercegovina och den höga representantens befogenheter, som antogs av Venedigkommission vid dess 62:a plenarsession (Venedig, 11–12 mars 2005), och Venedigkommissionens efterföljande rekommendationer om konstitutionella frågor i Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av sammanställningen av Venedigkommissionens yttranden och rapporter om vallagstiftningens stabilitet av den 14 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanställningen av Venedigkommissionens yttranden och rapporter om vallagstiftningens stabilitet av den 14 december 2020,

| — | med beaktande av relevanta avgöranden i Europadomstolen varigenom kärandenas talan bifallits, däribland Azra Zornić, Dervo Sejdić och Jakob Finci m.fl., |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta avgöranden i Europadomstolen varigenom kärandenas talan bifallits, däribland Azra Zornić, Dervo Sejdić och Jakob Finci m.fl.,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 21 december 2020 från Josep Borrell, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och Oliver Varhelyi, kommissionsledamot med ansvar för grannskapspolitik och utvidgning, om anordnandet av lokala val i Mostar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 21 december 2020 från Josep Borrell, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och Oliver Varhelyi, kommissionsledamot med ansvar för grannskapspolitik och utvidgning, om anordnandet av lokala val i Mostar,

| — | med beaktande av den sextionde rapporten samt föregående rapporter från den höga representanten om genomförandet av fredsavtalet för Bosnien och Hercegovina till FN:s generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sextionde rapporten samt föregående rapporter från den höga representanten om genomförandet av fredsavtalet för Bosnien och Hercegovina till FN:s generalsekreterare,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2604 (2021) av den 3 november 2021 om situationen i Bosnien och Hercegovina, genom vilken mandatet för Europeiska unionens styrka i Bosnien och Hercegovina (Eufor Althea) förlängs till november 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2604 (2021) av den 3 november 2021 om situationen i Bosnien och Hercegovina, genom vilken mandatet för Europeiska unionens styrka i Bosnien och Hercegovina (Eufor Althea) förlängs till november 2022,

| — | med beaktande av de amerikanska myndigheternas beslut av den 5 januari 2022 om att införa sanktioner mot den serbiska ledamoten i Bosnien och Hercegovinas presidentråd som svar på hans korrupta verksamhet och fortsatta hot mot Bosnien och Hercegovinas stabilitet och territoriella integritet, och av de brittiska myndigheternas beslut av den 11 april 2022 om att införa sanktioner mot den serbiska ledamoten i Bosnien och Hercegovinas presidentråd och Republika Srpskas president för deras destabiliserande verksamhet i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de amerikanska myndigheternas beslut av den 5 januari 2022 om att införa sanktioner mot den serbiska ledamoten i Bosnien och Hercegovinas presidentråd som svar på hans korrupta verksamhet och fortsatta hot mot Bosnien och Hercegovinas stabilitet och territoriella integritet, och av de brittiska myndigheternas beslut av den 11 april 2022 om att införa sanktioner mot den serbiska ledamoten i Bosnien och Hercegovinas presidentråd och Republika Srpskas president för deras destabiliserande verksamhet i Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av den politiska överenskommelsen om principer för att säkerställa ett fungerande Bosnien och Hercegovina som går vidare på vägen mot Europa, som antogs i Bryssel den 12 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska överenskommelsen om principer för att säkerställa ett fungerande Bosnien och Hercegovina som går vidare på vägen mot Europa, som antogs i Bryssel den 12 juni 2022,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23 juni 2022 om Ukraina, om Ukrainas, Republiken Moldaviens och Georgiens medlemskapsansökningar, om västra Balkan och om yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23 juni 2022 om Ukraina, om Ukrainas, Republiken Moldaviens och Georgiens medlemskapsansökningar, om västra Balkan och om yttre förbindelser,

| — | med beaktande av konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang, som antogs den 25 februari 1991, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang, som antogs den 25 februari 1991,

| — | med beaktande av slutförklaringen av den 1 oktober 2021 från det åttonde forumet för det civila samhället på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen av den 1 oktober 2021 från det åttonde forumet för det civila samhället på västra Balkan,

| — | med beaktande av Poznanförklaringen från 2019 om integrering av romer inom ramen för EU:s utvidgningsprocess, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Poznanförklaringen från 2019 om integrering av romer inom ramen för EU:s utvidgningsprocess,

| — | med beaktande av Europarådets konvention av den 16 maj 2005 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention av den 16 maj 2005 om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism,

| — | med beaktande av Bosnien och Hercegovinas och Republika Srpskas konstitutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bosnien och Hercegovinas och Republika Srpskas konstitutioner,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om hågkomsten av Srebrenica (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om hågkomsten av Srebrenica (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 om 20-årsdagen för Daytonavtalet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 om 20-årsdagen för Daytonavtalet (4),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2021 om samarbete i kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2021 om samarbete i kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2021 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2021 (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, som också innefattar desinformation (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, som också innefattar desinformation (8),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0188/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0188/2022), och av följande skäl:

| A. | Bosnien och Hercegovinas medborgare strävar efter att integreras i den euroatlantiska gemenskapen för att få hållbar fred, demokrati och välstånd. Framtiden för västra Balkan är inom EU, och utsikter om en framtida EU-integration erbjöds medborgarna på västra Balkan, inklusive i Bosnien och Hercegovina, under toppmötet i Thessaloniki 2003. |
| --- | --- |

A.

Bosnien och Hercegovinas medborgare strävar efter att integreras i den euroatlantiska gemenskapen för att få hållbar fred, demokrati och välstånd. Framtiden för västra Balkan är inom EU, och utsikter om en framtida EU-integration erbjöds medborgarna på västra Balkan, inklusive i Bosnien och Hercegovina, under toppmötet i Thessaloniki 2003.

| B. | EU och Europaparlamentet har kontinuerligt ställt sig bakom Bosnien och Hercegovinas väg mot EU och dess demokratiska omvandling som understöds av landets strategiska inriktning och engagemang för europeisk integration. EU-anslutning kräver engagemang från alla politiska ledare, myndigheter, institutioner och befattningshavare i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

B.

EU och Europaparlamentet har kontinuerligt ställt sig bakom Bosnien och Hercegovinas väg mot EU och dess demokratiska omvandling som understöds av landets strategiska inriktning och engagemang för europeisk integration. EU-anslutning kräver engagemang från alla politiska ledare, myndigheter, institutioner och befattningshavare i Bosnien och Hercegovina.

| C. | EU är Bosnien och Hercegovinas största handels- och investeringspartner och dess största givare av ekonomiskt stöd, särskilt genom instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III). |
| --- | --- |

C.

EU är Bosnien och Hercegovinas största handels- och investeringspartner och dess största givare av ekonomiskt stöd, särskilt genom instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III).

| D. | Bosnien och Hercegovinas framsteg på vägen mot EU-anslutning är avhängigt av att landet uppfyller de 14 huvudprioriteringar som anges i kommissionens yttrande över landets ansökan om EU-medlemskap, och EU-stödet bör råda bot på den ständiga bristen på framsteg i detta avseende. |
| --- | --- |

D.

Bosnien och Hercegovinas framsteg på vägen mot EU-anslutning är avhängigt av att landet uppfyller de 14 huvudprioriteringar som anges i kommissionens yttrande över landets ansökan om EU-medlemskap, och EU-stödet bör råda bot på den ständiga bristen på framsteg i detta avseende.

| E. | Utvidgningsprocessens trovärdighet bygger på tydliga framsteg på centrala områden som rättsstatsprincipen och en reform av rättsväsendet, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, säkerhet, grundläggande rättigheter, demokratiska institutioner, reform av den offentliga förvaltningen samt ekonomisk utveckling och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

E.

Utvidgningsprocessens trovärdighet bygger på tydliga framsteg på centrala områden som rättsstatsprincipen och en reform av rättsväsendet, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, säkerhet, grundläggande rättigheter, demokratiska institutioner, reform av den offentliga förvaltningen samt ekonomisk utveckling och konkurrenskraft.

| F. | Arvet från Daytonavtalet måste upprätthållas. |
| --- | --- |

F.

Arvet från Daytonavtalet måste upprätthållas.

| G. | Den internationella höga representanten och den höga representantens kansli har enligt bilaga 10 till Daytonavtalet fortfarande i uppgift att övervaka genomförandet av de civila aspekterna av fredsavtalen fram till dess att 5+2-agendan som fastställdes 2008 slutförs. |
| --- | --- |

G.

Den internationella höga representanten och den höga representantens kansli har enligt bilaga 10 till Daytonavtalet fortfarande i uppgift att övervaka genomförandet av de civila aspekterna av fredsavtalen fram till dess att 5+2-agendan som fastställdes 2008 slutförs.

| H. | Sedan 2004 leder Europeiska unionen en militär operation i Bosnien och Hercegovina – Eufor Althea – med uppdrag att med verkställande mandat från FN:s säkerhetsråd stödja myndigheterna i att upprätthålla en trygg och säker miljö. Eufor Althea bör stärkas ytterligare för att bli verkligt effektivt. Det finns en konkret risk för att FN:s säkerhetsråd inte förlänger detta mandat. |
| --- | --- |

H.

Sedan 2004 leder Europeiska unionen en militär operation i Bosnien och Hercegovina – Eufor Althea – med uppdrag att med verkställande mandat från FN:s säkerhetsråd stödja myndigheterna i att upprätthålla en trygg och säker miljö. Eufor Althea bör stärkas ytterligare för att bli verkligt effektivt. Det finns en konkret risk för att FN:s säkerhetsråd inte förlänger detta mandat.

| I. | Den höga representantens kansli och Eufor Althea är oumbärliga för att fred, säkerhet och stabilitet ska upprätthållas i Bosnien och Hercegovina och i regionen och för att Daytonavtalet ska efterlevas, i enlighet med deras mandat. |
| --- | --- |

I.

Den höga representantens kansli och Eufor Althea är oumbärliga för att fred, säkerhet och stabilitet ska upprätthållas i Bosnien och Hercegovina och i regionen och för att Daytonavtalet ska efterlevas, i enlighet med deras mandat.

| J. | Den höga representanten utnyttjade Bonnbefogenheterna för att upphäva entiteten Republika Srpskas lag om fast egendom. |
| --- | --- |

J.

Den höga representanten utnyttjade Bonnbefogenheterna för att upphäva entiteten Republika Srpskas lag om fast egendom.

| K. | De starka internationella övervakningsmekanismerna har ålagt det internationella samfundet, inklusive EU, ett stort ansvar när det gäller Bosnien och Hercegovinas demokratiska funktionssätt och en framtid med välstånd och fred. |
| --- | --- |

K.

De starka internationella övervakningsmekanismerna har ålagt det internationella samfundet, inklusive EU, ett stort ansvar när det gäller Bosnien och Hercegovinas demokratiska funktionssätt och en framtid med välstånd och fred.

| L. | Enligt den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna bör alla medborgare i Bosnien och Hercegovina, oavsett etnisk bakgrund, åtnjuta samma rättigheter och skyldigheter i hela Bosnien och Hercegovina. Landet har förpliktat sig att uppfylla internationella och nationella åtaganden för att få ett slut på den systematiska diskriminering som grundas på etnicitet eller hemvist och säkerställa medborgarnas likhet inför lagen, samtidigt som bestämmelserna i landets konstitutionella ordning respekteras, vilket måste göras helt i överensstämmelse med EU:s normer och principer. |
| --- | --- |

L.

Enligt den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna bör alla medborgare i Bosnien och Hercegovina, oavsett etnisk bakgrund, åtnjuta samma rättigheter och skyldigheter i hela Bosnien och Hercegovina. Landet har förpliktat sig att uppfylla internationella och nationella åtaganden för att få ett slut på den systematiska diskriminering som grundas på etnicitet eller hemvist och säkerställa medborgarnas likhet inför lagen, samtidigt som bestämmelserna i landets konstitutionella ordning respekteras, vilket måste göras helt i överensstämmelse med EU:s normer och principer.

| M. | Det är mycket viktigt att säkerställa tillräcklig mångfald i representationen på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

M.

Det är mycket viktigt att säkerställa tillräcklig mångfald i representationen på alla förvaltningsnivåer.

| N. | Bosnien och Hercegovina har ännu inte verkställt en mängd avgöranden i Europadomstolen till förmån för bosniska medborgare som blivit diskriminerade. Sådana avgöranden gör det möjligt för alla medborgare i Bosnien och Hercegovina att effektivt utöva sina grundläggande medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

N.

Bosnien och Hercegovina har ännu inte verkställt en mängd avgöranden i Europadomstolen till förmån för bosniska medborgare som blivit diskriminerade. Sådana avgöranden gör det möjligt för alla medborgare i Bosnien och Hercegovina att effektivt utöva sina grundläggande medborgerliga och politiska rättigheter.

| O. | Konstitutionella förändringar och förändringar i valsystemet bör stärka Bosnien och Hercegovinas ställning som en multietnisk, inkluderande och demokratisk stat och få bort diskriminering och korruption från valsystemet. |
| --- | --- |

O.

Konstitutionella förändringar och förändringar i valsystemet bör stärka Bosnien och Hercegovinas ställning som en multietnisk, inkluderande och demokratisk stat och få bort diskriminering och korruption från valsystemet.

| P. | Bosnien och Hercegovinas rättsliga ram måste ses över mot bakgrund av internationell rättspraxis. |
| --- | --- |

P.

Bosnien och Hercegovinas rättsliga ram måste ses över mot bakgrund av internationell rättspraxis.

| Q. | Bosnien och Hercegovinas övergång från Daytonavtalet till EU-ramen är en förutsättning för att bevara landets suveränitet och upprätthålla dess demokratiska omvandling. |
| --- | --- |

Q.

Bosnien och Hercegovinas övergång från Daytonavtalet till EU-ramen är en förutsättning för att bevara landets suveränitet och upprätthålla dess demokratiska omvandling.

| R. | Enligt FN:s undersökningar överväger 47 % av bosnierna i åldrarna 18–29 år att utvandra, antingen tillfälligt eller permanent, eftersom de är besvikna över bristen på framtidsutsikter i hemlandet. Enligt en rapport från FN:s befolkningsfond lämnar i genomsnitt 50 000–55 000 personer – främst kvalificerade arbetstagare och yrkesverksamma – Bosnien och Hercegovina varje år. |
| --- | --- |

R.

Enligt FN:s undersökningar överväger 47 % av bosnierna i åldrarna 18–29 år att utvandra, antingen tillfälligt eller permanent, eftersom de är besvikna över bristen på framtidsutsikter i hemlandet. Enligt en rapport från FN:s befolkningsfond lämnar i genomsnitt 50 000–55 000 personer – främst kvalificerade arbetstagare och yrkesverksamma – Bosnien och Hercegovina varje år.

| S. | Ett officiellt eller inofficiellt förhärligande av dömda krigsförbrytare, etnisk eller religiös segregering och diskriminering strider mot själva kärnan i det europeiska projektet. Det finns ett akut behov av att på ett effektivt sätt kriminalisera förnekande av förintelsen, folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

S.

Ett officiellt eller inofficiellt förhärligande av dömda krigsförbrytare, etnisk eller religiös segregering och diskriminering strider mot själva kärnan i det europeiska projektet. Det finns ett akut behov av att på ett effektivt sätt kriminalisera förnekande av förintelsen, folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten.

| T. | Bosnien och Hercegovina står för närvarande inför den största instabiliteten sedan kriget mellan 1992 och 1995. Vissa politiska ledare för entiteten Republika Srpska i Bosnien och Hercegovina använder en provocerande retorik och deltar i destabiliserande åtgärder i syfte att förbereda ett tillbakadragande från de statliga institutionerna (inbegripet militären, skattesystemet och rättsväsendet) och inrätta oberoende myndigheter, vilket är en överträdelse av Daytonavtalet. Vissa utländska politiska aktörer stöder aktivt de omstörtande och separatistiska insatser som utförs av den bosnienserbiska ledningen, vilken leds av Milorad Dodik. |
| --- | --- |

T.

Bosnien och Hercegovina står för närvarande inför den största instabiliteten sedan kriget mellan 1992 och 1995. Vissa politiska ledare för entiteten Republika Srpska i Bosnien och Hercegovina använder en provocerande retorik och deltar i destabiliserande åtgärder i syfte att förbereda ett tillbakadragande från de statliga institutionerna (inbegripet militären, skattesystemet och rättsväsendet) och inrätta oberoende myndigheter, vilket är en överträdelse av Daytonavtalet. Vissa utländska politiska aktörer stöder aktivt de omstörtande och separatistiska insatser som utförs av den bosnienserbiska ledningen, vilken leds av Milorad Dodik.

| U. | Den 18 mars 2022 antog rådet beslut (Gusp) 2022/450 (9) om förlängning av den befintliga sanktionsramen för personer som undergräver Bosnien och Hercegovinas suveränitet, territoriella integritet och konstitutionella ordning eller Daytonavtalet. |
| --- | --- |

U.

Den 18 mars 2022 antog rådet beslut (Gusp) 2022/450 (9) om förlängning av den befintliga sanktionsramen för personer som undergräver Bosnien och Hercegovinas suveränitet, territoriella integritet och konstitutionella ordning eller Daytonavtalet.

| V. | Rådet uttrycker regelbundet sitt stöd för Bosnien och Hercegovinas suveränitet, enighet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

V.

Rådet uttrycker regelbundet sitt stöd för Bosnien och Hercegovinas suveränitet, enighet och territoriella integritet.

| W. | Otillbörlig utländsk inblandning och desinformation, direkt eller via ombud, syftar till att så split mellan olika befolkningsgrupper och till att destabilisera regionen, särskilt mot bakgrund av den ryska invasionen av Ukraina. |
| --- | --- |

W.

Otillbörlig utländsk inblandning och desinformation, direkt eller via ombud, syftar till att så split mellan olika befolkningsgrupper och till att destabilisera regionen, särskilt mot bakgrund av den ryska invasionen av Ukraina.

Fungerande demokratiska institutioner

| 1. | Europaparlamentet understryker att takten i EU-anslutningen är avhängig av att det genomförs reformer som syftar till att säkerställa att det finns fungerande demokratiska institutioner som grundar sig på rättsstatstatsprincipen, god samhällsstyrning och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med eftertryck uppmanar Europaparlamentet Bosnien och Hercegovina och alla dess politiska aktörer att visa engagemang och ta betydande steg i riktning mot ett EU-medlemskap genom att komma framåt med de 14 huvudprioriteringarna, särskilt genom att återupprätta rättsväsendets oberoende, stärka rättsstatsprincipen och dess värden och principer inom de statliga institutionerna, skärpa och stärka kampen mot korruption och organiserad brottslighet, främja och trygga mediefriheten och skapa en gynnsam miljö för civilsamhället samt skydda utsatta grupper. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att landet, mer än 25 år efter krigets slut, fortfarande upplever motsättningar som underblåses av den politiska eliten, separatistiska försök och omfattande korruption, vilket bidrar till en massiv kompetensflykt och avfolkning på grund av bristande framtidsutsikter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina den 17 juni 2021 och antagandet av kommitténs arbetsordning, och understryker vikten av att säkerställa att den fungerar med hjälp av en inkluderande politisk dialog och regelbundet samarbete. Parlamentet beklagar dock att det saknas ett verkligt engagemang från den bosniska sidan när det gäller att arbeta proaktivt för att få till stånd ett konstruktivt parlamentariskt samarbete, vilket skulle bidra till prioritering 3 av de 14 huvudprioriteringarna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sitt uttryckliga stöd för att Bosnien och Hercegovinas ska genomgå en medborgardemokratisk omvandling genom europeisk integration, som bygger på enighet, suveränitet och territoriell integritet med utgångspunkt i principerna om jämlikhet och icke-diskriminering för alla medborgare, enligt vad som föreskrivs i konstitutionen och i enlighet med Europadomstolens beslut. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att arvet efter Daytonavtalet måste respekteras och påminner om syftet med avtalet: att få slut på kriget och bevara freden. Parlamentet noterar begreppet konstituerande folk, men betonar att detta begrepp inte på något sätt får leda till att andra medborgare diskrimineras eller att personer som identifierar sig med någon av dessa grupper ges ytterligare rättigheter jämfört med övriga medborgare i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet fördömer alla uttalanden och förslag som syftar till att undergräva Bosnien och Hercegovinas ställning som stat och dess konstitutionella värden, och påminner om att Bosnien och Hercegovina måste komma till rätta med de brister som finns i landets konstitutionella ram och anpassa den till europeiska normer och principer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att verkställandet av Daytonavtalet också innefattar en skyldighet att genomföra beslut från den höga representantens kansli utan att det påverkar genomförandet av nödvändiga politiska och strukturella reformer i landet. Parlamentet understryker behovet av att Bosnien och Hercegovinas medborgares och politikers egenansvar för landets utveckling stärks. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för att den höga representantens kansli ska använda sitt fulla mandat, inbegripet Bonnbefogenheterna som en sista utväg, om så krävs för att säkerställa att Daytonavtalet samt Bosnien och Hercegovinas suveränitet och integritet till fullo respekteras. Med eftertryck uppmanar parlamentet kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att offentligt uttrycka sitt entydiga stöd för den höga representantens fulla mandat och att bedriva ett nära samarbete för att ge den höga representanten stöd i genomförandet av 5+2-agendan. Parlamentet uppmanar alla medlemmar i FN:s säkerhetsråd att säkerställa att mandatet för den höga representantens kansli förnyas och upprätthålls, som ett viktigt stöd för stabiliteten i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar det beslut som nyligen fattades av den höga representanten om att tillfälligt upphäva lagen om fast egendom i entiteten Republika Srpska och utvidga förbudet mot avyttring av statlig egendom. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag all hatretorik och alla hot om våld som riktas mot den höga representanten, inbegripet de som framfördes vid en demonstration i Banja Luka den 20 april 2022 då de styrande i entiteten Republika Srpska närvarade. Parlamentet uppmanar myndigheterna att förebygga och lagföra dem som framför sådana hot. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet motsätter sig alla skadliga eftergifter i frågan om egendom som hör till stat eller försvar. Parlamentet uppmanar internationella aktörer, i synnerhet kommissionen och EU-delegationen, att stödja den höga representantens kansli och dess expertgrupp i deras arbete med att hitta en hållbar lösning som gynnar hela landet och samtliga medborgare och att agera med en kraftigare och mer trovärdig strategi mot de styrande i entiteten Republika Srpska och deras separatistiska strävanden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att förhandlingarna om en reform av konstitutionen och vallagen i Bosnien och Hercegovina har nått vägs ände, att det saknas politisk vilja att komma vidare och att reformen inte har kunnat genomföras inför valet i oktober 2022, trots många försök från EU och Förenta staterna att underlätta detta. Parlamentet uppmanar alla aktörer att se till att valen anordnas i oktober som planerat och att med god vilja förhandla och nå en balanserad överenskommelse, i enlighet med Europadomstolens avgöranden och Venedigkommissionens rekommendationer, så att den konstitutionella skyldigheten om ett demokratiskt styre uppfylls och transparens, integritet och effektivitet i valprocessen säkerställs genom att integritetspaketet omedelbart genomförs. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt att internationella och nationella normer och skyldigheter inte respekteras, alla former av hatretorik och splittrande åtgärder, inbegripet att institutionerna överges, och därefter blir föremål för blockad, bojkott och obstruktion, i synnerhet av de styrande i entiteten Republika Srpska, vilket destabiliserar landet, undergräver dess ställning som stat i strid med Daytonavtalet och systematiskt försvårar beslut om viktiga lagar och reformer, som är grundläggande för att komma närmare EU-integration, samt förhindrar att de genomförs. Parlamentet förkastar alla försök att bilda parallella halvstatliga institutioner, vilka undergräver de statliga institutionerna, den konstitutionella ordningen och rättsordningen, och rättsväsendets oberoende och suveränitet. Parlamentet uppmanar entiteten Republika Srpska att omedelbart dra tillbaka och upphäva sådana lagar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer entiteten Republika Srpskas nationalförsamlings slutsatser av den 10 december 2021 om att överge de statliga institutionerna, införandet av lagen om fast egendom i offentlig myndighets verksamhet, som Republika Srpskas nationalförsamling antog den 10 februari 2022, och nationalförsamlingens omröstning om att inrätta ett särskilt högt domar- och åklagarråd. Parlamentet uttrycker oro över påståendena om den roll som kommissionsledamoten med ansvar för grannskap och utvidgning spelade i omröstningen i Republika Srpskas nationalförsamling om färdplanen för dess tillbakadragande från de statliga institutionerna i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet påminner om kommissionsledamöternas skyldigheter i fråga om redbarhet, omdöme och oavhängighet, i enlighet med uppförandekoden för kommissionens ledamöter, och uppmanar därför kommissionen att bedöma de åtgärder som kommissionsledamot Várhelyi nyligen vidtagit mot denna bakgrund. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar alla aktörer i Bosnien och Hercegovina att upphöra med den blockad som pågår på flera nivåer och omedelbart, villkorslöst, effektivt, fullständigt och icke-selektivt återgå till arbetet i samtliga statliga institutioner, så att det pågående politiska dödläget i landet bryts och regeringen och landets organ åter fungerar till gagn för alla medborgare. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Med eftertryck uppmanar Europaparlamentet EU, dess medlemsstater och utrikestjänsten att, även mot bakgrund av det ryska aggressionskriget mot Ukraina och mot bakgrund av de separatistiska hoten från de styrande i entiteten Republika Srpska och deras proryska hållning, omedelbart inrikta sina primära insatser på att säkerställa en trygg miljö och på medellång och lång sikt garantera säkerheten i landet. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att bidra till att finna en övergripande lösning på den nuvarande komplexa situationen i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och det internationella samfundet att följa Förenta staternas och Förenade kungarikets exempel och använda alla tillgängliga verktyg, i synnerhet riktade sanktioner och indragen finansiering, mot aktörer som destabiliserar landet, inbegripet sådana som hotar Bosnien och Hercegovinas territoriella ordning, bland andra Milorad Dodik. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att säkerställa att sådana sanktioner kan antas av rådet. I det hänseendet beklagar parlamentet ändringen av beslutsprocessen i samband med förlängningen av EU:s sanktionssystem för Bosnien och Hercegovina i mars 2022. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar den politiska överenskommelse som nåddes i Bryssel den 12 juni 2022. Parlamentet uppmanar med kraft alla politiska aktörer i Bosnien och Hercegovina att följa avtalet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets uppmaning till alla politiska ledare i Bosnien och Hercegovina, som uttrycktes i dess slutsatser av den 23 juni 2022, att snabbt genomföra åtagandena i den politiska överenskommelsen av den 12 juni 2022 och skyndsamt slutföra den konstitutionella reformen och valreformen, vilket kommer att göra det möjligt för landet att beslutsamt gå vidare på sin väg mot Europa, i linje med kommissionens yttrande. |
| --- | --- |

18.

Försoning

| 19. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med de överlevande och de familjer vars anhöriga fallit offer för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, tvångsförflyttning, försvinnanden, mord, tortyr, sexuella övergrepp, folkmord och etnisk rensning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att Bosnien och Hercegovinas framtida EU-medlemskap förutsätter varaktig och långvarig fred, hantering av det förflutna och möjlighet till verklig försoning, både bland landets medborgare och dito politiker på hög nivå, vilket är en garanti för landets demokratiska, inkluderande, pluralistiska och multietniska karaktär. Med eftertryck uppmanar parlamentet Bosnien och Hercegovina att bedriva skyndsam, effektiv och opartisk lagföring för krigsförbrytelser i enlighet med den reviderade nationella lagföringsstrategin för krigsförbrytelser. Parlamentet uppmanar alla regionala regeringar, parlament och politiska ledare att tillsätta den regionala kommission som ska fastställa sakförhållandena avseende alla de som fallit offer för krigsförbrytelser och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts på f.d. Jugoslaviens territorium (Recom), med utgångspunkt i det omfattande arbete som utförts av koalitionen för Recom. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att de ständiga utmaningarna i försoningsprocessen måste hanteras på ett mer kraftfullt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla ramar för att kunna samtala om arvet från det förflutna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar alla myndigheter att fullgöra sina internationella skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter för att främja försoning genom att säkerställa tillgång till sanning, rättvisa och ett effektivt och icke-selektivt skadestånd, även för personer som överlevt sexuellt våld, samt genom att vidta åtgärder för att förhindra att det upprepas, med hjälp av utbildning, kultur, skydd av de mänskliga rättigheterna, säkerhetsprövning, återuppbyggnadsstöd, fler arbetstillfällen, sociala åtgärder samt tillgång till hälso-och sjukvård för att se till att krigsförbrytare hindras från att inneha offentliga ämbeten. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att stärka samarbetet och informationsdelningen om försvunna personer och säkerställa att familjer till civila offer får upprättelse och garanteras att det inte upprepas, att flyktingar och internflyktingar på ett säkert och hållbart sätt kan återvända hem, att deras rättigheter respekteras fullt ut och att deras egendom, alternativt ersättning för sådan egendom som inte kan lämnas tillbaka, återlämnas, på både nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som lokala och internationella organisationer, bland annat International Commission on Missing Persons, gör för att ge upprättelse åt de fler än 30 000 personer som försvann under konflikterna på f.d. Jugoslaviens territorium på 1990-talet och de mer än 8 000 personer som dog i folkmordet i Srebrenica. Parlamentet påminner om att 7 200 personer fortfarande är försvunna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar och stödjer de ändringar i Bosnien och Hercegovinas strafflag som antagits av den höga representanten och som kriminaliserar förhärligande av krigsförbrytare och förnekande av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, efter att de lokala aktörerna misslyckats med att anta ett förslag. Parlamentet beklagar och fördömer alla försök att inte genomföra detta beslut. Parlamentet fördömer skarpt alla former av historisk revisionism, förnekande, eller förringande eller förhärligande av krigsförbrytelser, vilket också innefattar bristande efterlevnad av internationella och nationella domstolars beslut. Parlamentet efterfrågar att ändringarna genomförs snarast och att utredning och lagföring för förnekande av folkmord bedrivs effektivt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet upprepar att det strider mot EU:s värden och strävanden att förneka folkmord, fira krigsförbrytelser och krigsförbrytare och hota regional stabilitet och försoning. Mot denna bakgrund fördömer parlamentet kraftfullt oroligheterna i samband med ”Republika Srpska-dagen” den 9 januari 2022, i strid med Bosnien och Hercegovinas konstitution. Parlamentet fördömer också vanhelgandet av partisanernas kyrkogård/minnesgård i Mostar och uppmanar myndigheterna att genomföra en grundlig utredning och ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

26.

Reformprocessen

| 27. | Med eftertryck uppmanar Europaparlamentet Bosnien och Hercegovinas politiska aktörer att göra framsteg med de rättsliga, valrelaterade, administrativa och ekonomiska reformer som behövs för att föra landet närmare EU, och att inkludera civilsamhället i processen. Parlamentet fördömer alla försök att stoppa dessa reformer som bromsar Bosnien och Hercegovinas efterlevnad av EU:s anslutningskriterier och äventyrar tillgången till EU-finansiering i enlighet med IPA III, vilken omfattas av strikta villkor och kräver att olika myndigheter samarbetar med varandra. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att IPA III-finansieringen måste anpassas eller till och med dras in vid en betydande tillbakagång eller ständig brist på framsteg när det gäller rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, inbegripet kampen mot korruption och organiserad brottslighet, samt mediefrihet, och uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer för hur finansieringen ska användas, enligt rekommendationerna i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport 01/2022. I detta sammanhang uppmanar parlamentet EU och länderna på västra Balkan att inrätta en ram för att kunna samarbeta effektivt med Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet ser positivt på att korridor Vc-projektet i entiteten Republika Srpska, till ett värde av 600 miljoner EUR, nyligen avbröts, och påminner om att denna finansiering endast tilldelas efter det att Republika Srpskas företrädare helt återgått till de statliga institutionerna. Parlamentet efterfrågar en grundlig omprövning och granskning av alla EU-finansierade projekt och allt EU-finansierat stöd till och i entiteten Republika Srpska, inbegripet makroekonomiskt stöd, i syfte att frysa direkt och indirekt finansiering som gagnar dess myndigheter. Parlamentet noterar att Tysklands regering har beslutat att avbryta fyra infrastrukturprojekt i entiteten Republika Srpska till ett värde av 105 miljoner EUR. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet beklagar djupt de skador och de dödsfall som den kraftiga jordbävningen nära Stolac orsakade den 22 april 2022. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om vikten av att respektera den demokratiska principen om att hålla regelbundna val. Parlamentet betonar vikten av att hålla rättvisa, öppna, transparenta och inkluderande val som planerat under 2022, och uppmanar med eftertryck alla politiska aktörer att avstå från att kräva en blockad av valet och att låta medborgarna få uttrycka sina demokratiska val. Parlamentet efterfrågar att ett parlamentariskt godkännande av lagstiftningen om valintegritet sker i tid. Parlamentet påminner om och beklagar att med anledning av att antagandet av statsbudgeten ständigt försenats har medlen för att anordna valen inte avsatts i tid. Parlamentet betonar att trovärdiga val och genomförda valresultat är en central del i en välfungerande demokrati, samt ett krav för alla länder som vill gå med i EU. Parlamentet välkomnar beslutet från den höga representantens kansli av den 7 juni 2022 att fullt ut utnyttja sitt mandat, så att den grundläggande politiska rätten att delta i fria och rättvisa val ska kunna garanteras för de bosniska medborgarna genom att anta den budget som krävs, eftersom de lokala myndigheterna misslyckats med det. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet stöder transparenta och inkluderande konstitutionella reformer och valreformer som säkerställer jämlikhet och icke-diskriminering för alla medborgare, ökar ansvarsskyldigheten och omvandlar Bosnien och Hercegovina till en fullt fungerande och inkluderande stat, genom att avgöranden, yttranden och rekommendationer från behöriga nationella och internationella domstolar och organ omedelbart genomförs, så att integriteten i valen och processerna säkerställs. Parlamentet betonar att de institutionella reformerna är avhängiga av att de politiska ledarnas visar vilja och engagemang och av att landets institutioner har en demokratisk inriktning. Parlamentet stöder det transatlantiska arbetet med att främja detta, och fördömer all form av obstruktion och passivitet från de politiska aktörerna i detta avseende. Parlamentet efterfrågar en översyn och en genomgång av de erfarenheter som gjorts av Europeiska utrikestjänstens och EU-delegationens försök till främjande arbete, och uppmanar utrikestjänsten och EU-delegationen att alltid agera i enlighet med EU:s högsta demokratiska normer. Parlamentet efterfrågar att förslag från medborgarna beaktas och integreras löpande. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet beklagar djupt att Bosnien och Hercegovina fortsätter att bryta mot Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna genom att inte verkställa Europadomstolens avgöranden i målen Sejdić-Finci, Zornić, Pilav och Šlaku. Parlamentet beklagar att Bosnien och Hercegovina fortfarande inte har verkställt landets författningsdomstols avgörande i målet Ljubić. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av att genomföra rekommendationerna från kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Venedigkommissionen och Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att en inkluderande valreform bör undanröja alla former av ojämlikhet, diskriminering och förfördelning i valprocessen och skapa förutsättningar för val med flera olika kandidater. Parlamentet påminner om att detta bör göras genom att reglerna om partiregistrering harmoniseras, och genom att insyn i den politiska partifinansieringen samt valkommissionernas oberoende och kapacitet säkerställs. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar alla aktörer att nå en överenskommelse om en vallagsreform i enlighet med besluten från Europadomstolen och författningsdomstolen, så att tillräcklig mångfald i den politiska representationen säkerställs på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet efterfrågar enhetliga, landsomfattande och meritbaserade normer för den offentliga förvaltningen som möjliggör en effektiv, avpolitiserad och ansvarstagande offentlig förvaltning som kan minska effekterna av de stödanställningsmetoder som göder korruption. Parlamentet betonar att ingen diskriminering bör förekomma när det gäller samtliga medborgares möjligheter att företrädas i den offentliga sfären. |
| --- | --- |

37.

Ekonomi, energi, miljö, hållbar utveckling och konnektivitet

| 38. | Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra den interna och regionala ekonomiska harmoniseringen och konnektiviteten. Parlamentet välkomnar EU:s investeringar i väg- och järnvägsinfrastrukturen i Bosnien och Hercegovina, dvs. utvecklingen av korridor Vc som förbinder Centraleuropa med hamnen i Ploče vid Adriatiska havet, och betonar behovet av att säkerställa att de internationella medel som syftar till att förbättra konnektiviteten minskar klyftorna och skillnaderna och förbättrar situationen i hela landet, samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att anta landsomfattande strategier, förbättringar inom strategisk planering, ekonomisk förvaltning, och övervakning och utvärdering, och inrätta strukturer för kontroll och revision. Parlamentet understryker att det finns ett akut behov av att säkerställa ansvarsskyldighet och insyn i ekonomin och av att skydda statliga och privata företag från beskyddarverksamhet och kriminella nätverk. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmuntrar utnyttjande av digitaliseringens potential för att modernisera administrativa, valrelaterade, rättsliga, skattemässiga och ekonomiska processer, vilket skulle bidra till att motverka fragmentering, byråkrati, den informella ekonomin, tull- och skatteflykt samt penningtvätt, och samtidigt få konkurrenskraften hos små och medelstora företag att öka. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar insatserna från EU och dess medlemsstater, liksom grannländerna i regionen, för att bistå landet med att mildra konsekvenserna av covid-19-pandemin. Parlamentet betonar hur viktigt det är med samordnade landsomfattande strategiska åtgärder som bidrar till att höja en av Europas lägsta vaccinationsnivåer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar de avskaffade roamingavgifterna mellan de sex länderna på västra Balkan. Med eftertryck uppmanar parlamentet alla berörda parter att förhandla fram en plan som leder till att roamingavgifterna mellan de sex länderna på västra Balkan och EU:s medlemsstater avskaffas. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina och dess grannländer att arbeta för förbättrade förbindelser och möjlighet att resa viseringsfritt mellan Bosnien och Hercegovina och Kosovo. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att stärka arbetet med att upprätta en gemensam regional marknad, så att integrationen på västra Balkan fördjupas, och med att införa och garantera fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital i regionen som ett steg på vägen mot EU-anslutning. Parlamentet betonar att alla regionala ekonomiska samarbetsprogram på västra Balkan bör vara inkluderande och godtagbara för samtliga sex länder, med samarbete på lika villkor, samtidigt som ytterligare anpassning till EU:s normer och EU:s regelverk stärks. Parlamentet manar i detta sammanhang till försiktighet vad gäller initiativet ”Open Balkan”, som inte omfattar samtliga sex länder, och är övertygat om att det bör bygga på EU:s regler och bidra till EU:s integrationsprocesser. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet påminner om behovet av att på statlig nivå anta förbättrad lagstiftning om gas och el, förnybara energikällor, energieffektivitet och klimatet, som leder till en hållbar socioekonomisk omställning från kol och en betydande minskning av energifattigdomen, och av att öka miljö- och naturskyddet och ambitionsnivån för en grön omställning genom att harmonisera miljölagstiftningen och anta en miljöskyddsstrategi. Med eftertryck uppmanar parlamentet myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att säkerställa större anpassning till EU:s normer och politiska mål för klimatskydd och energi, i enlighet med den europeiska gröna given och den gröna agendan för västra Balkan. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att slutföra arbetet med den nationella energi- och klimatplanen i enlighet med den nödvändiga energi- och klimatambitionen för 2030. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet noterar en viss positiv utveckling när det gäller miljöskydd som initierats av lokala miljöorganisationer och civilsamhällesorganisationer. Med eftertryck uppmanar parlamentet Bosnien och Hercegovina att respektera medborgarnas krav på skydd av floderna, särskilt när infrastrukturprojekt och andra kollektiva nyttigheter byggs. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de nuvarande planerna på att öka produktionskapaciteten för kolenergi. Parlamentet efterfrågar ytterligare insatser för att en klimattålig och hållbar energiomställning ska kunna uppnås som bygger på förnybara energikällor, energieffektivitet och integrering av energimarknaden, investeringsstyrning och stöd till arbetstagare som behöver skola om sig. Med eftertryck uppmanar parlamentet myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att avstå från nya kolproduktionsanläggningar som finansieras av Kina och som strider mot EU:s bestämmelser om statligt stöd och landets åtaganden inom ramen för den gröna agendan. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet rekommenderar att man inriktar de offentliga investeringarna på hållbara projekt som syftar till att utveckla den sociala marknadsekonomin, främja den gröna och digitala omställningen och minska allvarliga luftföroreningar, även när de är gränsöverskridande, och till fullo utnyttja den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan. Parlamentet understryker behovet av att avsevärt förbättra förhandsbedömningarna av konsekvenserna för miljön, med meningsfull medverkan från lokalsamhällen, civilsamhället och oberoende experter i syfte att öka insynen, och behovet av en mer effektiv lagföring för miljöbrott. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar vikten av att respektera Bosnien och Hercegovinas suveränitet när infrastrukturprojekt genomförs i Bosnien och Hercegovina, särskilt projekt som inbegriper företag från tredjeländer. |
| --- | --- |

49.

Rättsstatsprincipen

| 50. | Europaparlamentet understryker att rättsstatsprincipen och en reform av rättsväsendet är grundstommen i den demokratiska omvandlingen och säkerställer rättssäkerhet, transparens, tillgång till rättslig prövning och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet efterfrågar åtgärder som är angelägna för att få bukt med rättslig prövning som i stor omfattning tillgrips selektivt, statskapning, nepotism, vänskapstjänster, korruption på hög nivå och kriminell infiltration, bland annat genom uppdateringar av lagstiftningen om rättslig integritet, som varit nödvändiga länge, kontroll av tillgångar, intressekonflikter, offentlig upphandling, tillgång till information, vittnesskydd och ombildning av statsägda företag. Parlamentet upprepar att det finns ett akut behov av att reformera rättsväsendet i hela Bosnien och Hercegovina för att rättsväsendets professionalism och integritet ska kunna förbättras på grundval av de 14 huvudprioriteringarna och rekommendationerna i 2019 års Priebe-rapport och därmed säkerställa att landet är helt institutionellt och finansiellt oberoende, komma till rätta med den betydande eftersläpningen i pågående mål och stärka uppföljningen av hur rättsliga aktörer presterar. Parlamentet beklagar djupt att innehavare av politiska och rättsliga ämbeten har hindrat en sådan reform. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Med eftertryck uppmanar Europaparlamentet myndigheterna att anta en ny strategi och handlingsplan för rättsväsendet och att anta den reviderade lagen om det höga domar- och åklagarrådet och den nya lagen om Bosnien och Hercegovinas domstol, i enlighet med europeiska normer. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att verkställa och efterleva alla domstolsbeslut, och påminner om att rättsstatsprincipen är en integrerad del av landets framsteg mot den euroatlantiska integrationen. Parlamentet påpekar att domar i miljömål efterlevs i särskilt låg grad. Parlamentet efterfrågar en snabbare handläggning av mål i domstolar med behörighet att avgöra förvaltningsrättsliga tvister som rör offentliga myndigheters olagliga ageranden. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet påminner om behovet av att uppdatera lagarna och anpassa sig till EU för att motverka penningtvätt och förhindra finansiering av terrorism, och av att inrätta ett kontor för återvinning av tillgångar som härrör från brott. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Med eftertryck uppmanar Europaparlamentet Bosnien och Hercegovina att stärka och på lämpligt sätt inrätta och finansiera strukturer för korruptionsbekämpning som inbegriper intressekonflikter och lobbyverksamhet. Parlamentet påminner om att utredningar om otillbörlig förmån till offentliga tjänstemän måste kunna bedrivas obehindrat. Parlamentet understryker vikten av att följa Grecos rekommendationer för att möjliggöra upptäckt och ansvarsskyldighet. Parlamentet påminner om att lagarna måste uppdateras och anpassas till EU avseende skydd för visselblåsare. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet upprepar behovet av att utreda politiska och administrativa kopplingar till organiserad brottslighet. Parlamentet efterfrågar en administrativ reform för att utrota korruptionen och för bättre mekanismer för korruptionsövervakning samt effektiv lagföring vid uppmärksammade korruptionsmål. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet understryker riskerna med ett bristfälligt samarbete mellan Bosnien och Hercegovinas brottsbekämpande myndigheter och med deras misslyckande i fråga om att inrätta ett effektivt samarbete med Europol, Eurojust och Europeiska åklagarmyndigheten. Parlamentet välkomnar bilaterala insatser med stöd av Europol och Eurojust som syftar till att upplösa nätverk som ägnar sig åt människohandel. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet efterfrågar ytterligare förstärkning av detta samarbete, också i syfte att fullt ut genomföra den gemensamma handlingsplanen för terrorismbekämpning för västra Balkan. Parlamentet uppmuntrar inrättandet av en kontaktpunkt för skjutvapen. |
| --- | --- |

58.

Grundläggande rättigheter

| 59. | Europaparlamentet beklagar att mediefriheten och mångfalden inom media fortfarande inte värnas. Parlamentet insisterar på att politisk inblandning måste undanröjas och säkerheten och välbefinnandet, inbegripet arbetstagarrättigheterna, för journalister skyddas, och att dessa skyddas från otillåten påverkan, liksom från strategiska rättsprocesser som syftar till att hindra offentlig debatt, med systematisk och effektiv lagföring, inbegripet omedelbara och effektiva utredningsåtgärder när de hotats och angripits. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att journalister åtnjuter ett särskilt skydd i strafflagen. Parlamentet beklagar djupt det ökade könsrelaterade våldet mot kvinnliga journalister, inbegripet hot och diskriminering på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet efterfrågar åtgärder som säkerställer finansiell hållbarhet och politiskt oberoende för statliga radio- och tv-bolag, särskilt för Bosnien och Hercegovinas nationella statliga radio- och tv-bolag (BHRT). Med eftertryck uppmanar parlamentet myndigheterna att vidta åtgärder så att en hållbar lösning på BHRT:s finansieringsproblem kan identifieras och nedläggning förhindras samt att anta lagstiftning om transparens i medieägandet. Parlamentet noterar med oro den bristande mångfalden inom media och svårigheterna för nya aktörer att få licenser och annat som krävs för att de ska kunna bedriva verksamhet på telekommarknaden. Parlamentet uttrycker sin oro över den bristande variationen inom de traditionella mediekanalerna, inbegripet tillgången till innehåll på alla officiella språk. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet beklagar myndigheternas hot mot civilsamhället. Parlamentet fördömer de ständiga inskränkningarna i yttrandefriheten och mötesfriheten i Bosnien och Hercegovina och de ökande begränsningarna i fråga om dessa rättigheter i entiteten Republika Srpska. Parlamentet fördömer i detta sammanhang beslutet från de lokala myndigheterna i Prijedor att förbjuda den aviserade fredliga marschen som uppmärksammar ”White Ribbon-dagen” för att hedra minnet av de civila som dödades under kriget 1992–1995. Parlamentet begär att en ram antas för insyn i finansieringen till civilsamhällesorganisationerna. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa att medborgarna deltar i landets demokratiska liv genom effektiv, meningsfull och inkluderande medverkan från civilsamhällesorganisationerna i EU-integrationsprocessen. Parlamentet uppmanar myndigheterna att säkerställa en gynnsam miljö för civilsamhället där internationella normer värnas, och att utveckla och genomföra en strategisk samarbetsram. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rikta om IPA III-stödet i syfte att stärka de demokratiska krafterna, normerna, institutionerna och förfarandena, rättsstatsprincipen, den verkliga försoningen och civilsamhällesorganisationerna i landet och främja en miljö med fungerande mångfald, ett oberoende civilsamhälle, medier och marknadsekonomi. Parlamentet begär att lokala och regionala myndigheterna i högre grad utnyttjar finansieringen. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta ställning och klargöra att hållbar fred och verklig försoning är ett av villkoren för att Bosnien och Hercegovina ska få ekonomiskt stöd från EU. |
| --- | --- |

64.

Den sociala agendan

| 65. | Europaparlamentet betonar behovet av att skydda rättigheterna för religiösa och etniska minoriteter, inbegripet romerna, samt den sociala inkluderingen av utsatta befolkningsgrupper, inbegripet personer med funktionsnedsättning. Parlamentet efterfrågar kraftigare landsomfattande strategier för mänskliga rättigheter och antidiskriminering, åtgärder mot interkonfessionell och interetnisk intolerans, tillgång till offentlig hälso- och sjukvård av hög kvalitet, samt genomförande av rekommendationerna från institutionen för ombudsmannen för mänskliga rättigheter, för att människorättskränkningar och människorättsfrågor ska kunna hanteras. Parlamentet understryker vikten av att förebygga och proaktivt beivra hatbrott, diskriminering, hatpropaganda och desinformation samt könsrelaterat och sexuellt våld. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner om att kvinnor är underrepresenterade i politiken och det offentliga livet, och uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina och EU att med hjälp av sina externa finansieringsinstrument stärka insatserna för jämställdhet och kvinnors rättigheter, även genom att prioritera jämställdhetsintegrering och utökat samarbete med civilsamhället, särskilt med kvinnoorganisationerna. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet efterfrågar en harmonisering och ett effektivt genomförande av jämställdhetslagstiftningen i hela landet och uppmanar myndigheterna att avsevärt förbättra de institutionella åtgärderna mot könsrelaterat våld, särskilt när det gäller skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder, stöd till brottsoffer, rättshjälp och skyddade boenden samt lagföring för brott som innefattar sexuellt våld, inbegripet när det gäller kvinnor som fallit offer för krigsförbrytelser, samt ett säkert vittnesskydd. Parlamentet efterfrågar en ändring av strafflagen i Federationen Bosnien och Hercegovina och distriktet Brčko så, att bestämmelserna om uppvigling till hat och våld utvidgas till att också omfatta sexuell läggning, könsidentitet och könsegenskaper som skyddsgrunder. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet efterfrågar att lagstiftning införs till skydd för hbtqi+-personer, så att våld och hatbrott som dessa utsätts för kan bli föremål för lagföring och så att deras inkludering i samhället främjas. Parlamentet begär att handlingsplanen för lika möjligheter för hbtqi-personer i Bosnien och Hercegovina 2021–2023 ska antas, vilken har stått still sedan 2020. Parlamentet välkomnar slutsatserna från den sektorsövergripande arbetsgruppen för samkönade rättigheter och partnerskap, som officiellt rekommenderade att en lag om samkönade partnerskap skulle utarbetas. Parlamentet uppmanar regeringen att utan dröjsmål ta itu med denna rekommendation. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet ser positivt på att Sarajevos andra prideparad kunde anordnas på ett fredligt sätt den 14 augusti 2021 och att regeringen i kantonen Sarajevo stod för säkerhetskostnaderna. Parlamentet välkomnar också den fredliga organisationen av Sarajevos tredje prideparad den 25 juni 2022. Parlamentet fördömer dock tidigare motprotester och uttalanden, även från politiker, som syftade till att undergräva rättigheterna för hbti-personer i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar behovet av att vederbörligen förhindra diskriminering av romer och andra etniska minoriteter, att förbättra deras tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning och arbetsmarknaden samt att utveckla och genomföra strategier för social integration. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet upprepar att Bosnien och Hercegovina fortfarande behöver utarbeta och anta en ny handlingsplan för skydd av barn. Parlamentet betonar i detta avseende att exploatering av barn och tiggeri bland barn fortfarande ger anledning till oro. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet beklagar den ständiga bristen på framsteg när det gäller rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att vidta åtgärder för att skydda personer med funktionsnedsättning och utarbeta och anta en strategi för institutionsavveckling. Parlamentet fördömer att det enligt lag är tillåtet att beröva personer med funktionsnedsättning sin rättskapacitet, vilket är en tydlig kränkning av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som landet har anslutit sig till. Parlamentet understryker att det är oacceptabelt att det stöd som ges varierar beroende på typ av funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet understryker att utbildningsreformer utgör grundstommen för ett välmående och inkluderande pluralistiskt samhälle som är fritt från alla former av segregering och marginalisering och som åtnjuter politisk frihet. Parlamentet upprepar att arbetet med försoningsprocessen måste inriktas på landets ungdomar och börja i tidig ålder, så att försoning integreras i utbildningsprocessen. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet upprepar att det är angeläget att segregeringen och diskrimineringen inom utbildningsväsendet får ett slut, vilket också innefattar att domstolsbeslut efterlevs, så att den diskriminerande olagliga praxisen ”två skolor under samma tak” upphör. Parlamentet betonar behovet av ökade investeringar i utbildningssektorn för att uppnå bättre och lika möjligheter för alla medborgare. Parlamentet efterfrågar inkluderande läroplaner som främjar kritiskt tänkande och förbättrar utbildningens och lärandets kvalitet, beaktar den kulturella och språkliga mångfalden, och eliminerar sådant kontrafaktiskt innehåll som främjar splittring. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar Bosnien och Hercegovinas även fortsättningsvis deltar i programmen Erasmus+, Kreativa Europa och ”Ett Europa för medborgarna”. Parlamentet betonar att utbildning, kulturella utbyten och gemensamma projekt är en viktig del för att föra medborgarna i Bosnien och Hercegovina och EU närmare varandra. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över det stora antalet ungdomar som lämnar landet och betonar vikten av att snarast vidta åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten och säkerställa ungdomarnas framtid i landet, bland annat genom att inrätta och genomföra ungdomsgarantin i enlighet med EU:s modell och vägledning. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande finns allvarliga utmaningar när det gäller sysselsättning, social inkludering och socialt skydd, och fattigdomsbekämpning. Parlamentet betonar att en förstärkning av välfärdsstaten i Bosnien och Hercegovina är en viktig förutsättning för social sammanhållning. Parlamentet uppmanar myndigheterna att främja den sociala dialogen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin årsrapport ta vederbörlig hänsyn till kollektivförhandlingar och sociala rättigheter och att dessa skyddas och efterlevs. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över avvisningarna av flyktingar till Serbien och Montenegro samt över begränsningarna av deras rörlighet och begränsningarna av kollektivtrafiken inom landet. Parlamentet beklagar djupt att myndigheterna misslyckades med att hantera den allvarliga migrationsrelaterade humanitära krisen vid gränsen. Parlamentet upprepar att det är djupt oroat över rättigheterna och situationen för de personer som transiterar i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet betonar att myndigheterna i Bosnien och Hercegovinas förvaltning av EU:s gräns ger anledning till oro med tanke på kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, som framför allt beror på bristen på oberoende, trovärdighet och effektivitet hos den nyligen inrättade gränsmekanismen. Parlamentet understryker att det är EU:s skyldighet att tillämpa en human migrationsstrategi som syftar till att skydda de grundläggande rättigheterna för människor som är i behov av internationellt skydd i transitländer såsom Bosnien och Hercegovina. Parlamentet påminner om behovet av att lösningarna för migration, asyl och gränsförvaltning baseras på mänskliga rättigheter och solidaritet, i samordning och samarbete med de av EU:s medlemsstater som berörs av EU:s yttre gräns, så att tillräckligt humanitärt bistånd och lämplig mottagningskapacitet kan säkerställas i hela landet. Med eftertryck uppmanar parlamentet Bosnien och Hercegovina att ingå ett avtal med Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo). Parlamentet ser positivt på det EU-finansierade mottagningscentrum som öppnat i Lipa, men beklagar den bristande tillgängligheten och är fortfarande oroat över rapporterna om otillräckliga mottagningsvillkor. Parlamentet noterar att lägret i Miral stängde den 28 april 2022 och att de människor som bodde där tvångsförflyttades till Lipa-lägret, som ligger långt ifrån grundläggande faciliteter. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet fördömer polisens avhysning av ockupanter den 28 april 2022, som utfördes när dessa låg och sov. Parlamentet fördömer att människorna förflyttades till Lipa-lägret. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet påminner om behovet av att inrätta ett tillgängligt och effektivt asylsystem i landet samt en fullständig uppsättning integrationstjänster för asylsökande. Parlamentet betonar behovet av att öka transparensen och granskningen när EU-medel tilldelas och genomförs på migrationsområdet, särskilt de stora belopp som förvaltas av Internationella organisationen för migration. Parlamentet uttrycker oro över de många och trovärdiga rapporterna om avvisningar till Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Med eftertryck uppmanar Europaparlamentet Bosnien och Hercegovina att utöka sina insatser mot den gränsöverskridande brottsligheten, i synnerhet människohandel och vapensmuggling och olovlig inresa, och rekommenderar att Bosnien och Hercegovina i tid ingår ett statusavtal med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex), vilket skulle främja gränsskyddet och gränsförvaltningen. Parlamentet uppmanar med kraft både byrån och Bosnien och Hercegovina att säkerställa att gränsförvaltningen utförs med full respekt för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

81.

Utrikespolitik och säkerhet

| 82. | Europaparlamentet uppmanar alla ledare i regionen att främja stabilitet och nedtrappning för att undvika oförutsedda och provocerande kommentarer, vilka dessutom har en negativ inverkan på stabiliteten, demokratiseringen i landet och den pågående reformprocessen, och att stärka goda grannförbindelser och arbeta för att lösa pågående bilaterala frågor. Parlamentet uttrycker oro över att det finns risk för politisk destabilisering i Bosnien och Hercegovina och i västra Balkanregionen till följd av den ryska invasionen av Ukraina. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet ser positivt på Bosnien och Hercegovinas ökande anpassning till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik i de omröstningar som fördömer den ryska invasionen av Ukraina. Parlamentet beklagar dock att vissa politiska aktörer blockerar genomförandet av de sanktioner som införts mot Ryssland och Belarus till följd av invasionen av Ukraina. Parlamentet uppmanar därför dessa aktörer i Bosnien och Hercegovina att leva upp till landets internationella åtaganden och se till att landets nationella politik överensstämmer med relevanta rådsbeslut om restriktiva åtgärder med anledning av den ryska invasionen av Ukraina. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet välkomnar Bosnien och Hercegovinas ministerråds beslut att underlätta inresa och förlänga vistelsen för ukrainska flyktingar. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet varnar för att Ryssland fortfarande har intresse av att destabilisera regionen och dess väg mot EU. Parlamentet fördömer Rysslands stöd till entiteten Republika Srpskas separatistiska politik och är fortsatt oroat över den fortsatta anpassningen och de vänskapliga banden mellan framstående politiska aktörer i Bosnien och Hercegovina och Kreml. Alla aktörer uppmanas med eftertryck att snabbt och otvetydigt ta avstånd från Putins regim. Parlamentet är oroat över Rysslands plan att öppna ett ”humanitärt centrum” i Banja Luka, som skulle kunna tjäna till att kamouflera såväl militärt samarbete som civil verksamhet, och uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att upphäva alla avtal om dess öppnande. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet är mycket oroat över att EU:s anslutningsländer på västra Balkan drabbas särskilt hårt av angrepp i form av utländsk inblandning och desinformationskampanjer från Ryssland och Kina. Parlamentet är oroat över att Ungern och Serbien hjälper Kina och Ryssland med deras geopolitiska mål. Parlamentet är djupt oroat över den desinformation som sprids om det ryska angreppet mot Ukraina. Parlamentet uppmanar myndigheterna att i samordning med EU vidta åtgärder för att bekämpa desinformation och andra hybridhot. Parlamentet rekommenderar dialogmöten med civilsamhället på västra Balkan och den privata sektorn, inbegripet regional expertis, för att insatserna mot desinformation i regionen ska kunna samordnas. Parlamentet betonar att EU måste främja sin proaktiva strategiska kommunikation. I detta avseende uppmanar parlamentet kommissionen att bygga upp den infrastruktur som krävs för att motverka desinformationshot, och uppmanar utrikestjänsten att utöka StratCom-övervakningen till att inriktas på gränsöverskridande desinformationshot från länderna på västra Balkan och deras grannar. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Med eftertryck uppmanar Europaparlamentet EU att vidta konkreta åtgärder för att västra Balkan och Bosnien och Hercegovina ska integreras i ett bredare strategiskt och säkerhetsmässigt sammanhang, också med tanke på Rysslands aggression mot Ukraina, desinformation och otillbörliga inblandning som destabiliserar landet och regionen. Parlamentet understryker behovet av att EU utökar biståndet och den tekniska expertisen till Bosnien och Hercegovinas it-säkerhet. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beredvillighet att bevilja Bosnien och Hercegovina status som kandidatland, vilket nämns i dess slutsatser av den 23 juni 2022, och noterar Europeiska rådets uppmaning till kommissionen att utan dröjsmål rapportera till rådet om genomförandet av de 14 nyckelprioriteringar som anges i dess yttrande, med särskild uppmärksamhet på dem som utgör en betydande uppsättning reformer, så att Europeiska rådet åter kan fatta beslut i frågan. Parlamentet understryker att beviljande av kandidatstatus skulle kunna bidra till att mildra den nationalistiska retoriken, minska de etniska motsättningarna, och skapa optimism och utsikter om en bättre framtid i EU för Bosnien och Hercegovinas medborgare. Parlamentet betonar vikten av att Bosnien och Hercegovina får besked om stöd och trovärdiga utsikter om anslutning. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar uttalandena av den 4 mars och 24 mars 2022 från Natos generalsekreterare om behovet av att ytterligare stödja Bosnien och Hercegovina, bland annat genom att upprätthålla landets suveränitet och stärka dess motståndskraft. Parlamentet erkänner det mervärde som Bosnien och Hercegovinas medlemskap i Nato skulle tillföra. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över effekterna av kriget i Ukraina på Bosnien och Hercegovina, särskilt när det gäller inflation, energiförsörjning, bränslepriser och livsmedelstrygghet. Med eftertryck uppmanar parlamentet EU att hjälpa Bosnien och Hercegovina att uppnå ökad trygghet i den gröna energiförsörjningen, då det råder osäkerhet om energipriserna. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet noterar att genomförandet av Bosnien och Hercegovinas utrikespolitiska strategi för 2018–2023, som innefattar fullvärdigt medlemskap i EU, aktivering av Natos handlingsplan för medlemskap, kampen mot terrorism, samarbete på regional nivå samt bilateralt och multilateralt samarbete, har undergrävts av att ståndpunkterna ofta gått isär. Myndigheterna uppmanas med eftertryck att påskynda genomförandet. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet välkomnar att medel från den europeiska fredsfaciliteten till ett värde av 10 miljoner euro kommer att användas för att finansiera 150 metalldetektorer och 68 specialfordon, för att bygga upp en större kapacitet att utföra minröjning och bortskaffande av vapen, ammunition och sprängämnen. Parlamentet understryker att Bosnien och Hercegovina officiellt ansluter sig till kriterierna och principerna i den gemensamma ståndpunkten om vapenexport och är part i de flesta fördrag om nedrustning, icke-spridning och vapenkontroll, och efterfrågar ett meningsfullt stöd till den verksamhet som Sydösteuropeiska centrumet för kontroll av handeldvapen och lätta vapen bedriver. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet ser positivt på att operation Eufor Althea fortsatt pågår i landet och att FN:s säkerhetsråd förlängde dess mandat den 3 november 2021. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet välkomnar att Eufor Althea nyligen fick förstärkning genom att cirka 500 personer från reserven, vilka är stationerade utanför Bosnien och Hercegovina, placerades ut som en försiktighetsåtgärd, och att stöd ges inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för att stärka minröjningsbataljonen inom Bosnien och Hercegovinas väpnade styrkor. Parlamentet påminner om att uppdraget fortsätter att spela en viktig roll för att trygga säkerheten och stabiliteten i landet. Parlamentet betonar att Brčko-distriktet är av strategisk betydelse och begär att ytterligare utplaceringar ska övervägs på grundval av en realistisk hotbildsbedömning. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet betonar att det är absolut nödvändigt att förlänga Eufor Altheas mandat efter november 2022. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att samarbeta med FN för att mandatet ska förlängas, och understryker att det är av yttersta vikt att ha alternativa lösningar klara om det inte blir någon förlängning. Parlamentet uppmanar därför EU och dess internationella partner, inbegripet Nato, att utveckla lämpliga alternativ, så att en fredsbevarande mekanism kan upprätthållas i Bosnien och Hercegovina om inte mandatet från FN:s säkerhetsråd förlängs. |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Bosnien och Hercegovinas presidentråd, Bosnien och Hercegovinas ministerråd, Bosnien och Hercegovinas parlamentariska församling, regeringarna och parlamenten i Federationen Bosnien och Hercegovina, Republika Srpska och Brčko-distriktet samt regeringarna i Bosnien och Hercegovinas tio kantoner och den höga representantens kansli. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  EUT L 391, 5.11.2021, s. 45.

(2)  EUT L 330, 20.9.2021, s. 1

(3)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 142.

(4)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 176.

(5)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 129.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2021)0506.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2022)0039.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2022)0064.

(9)  EUT L 91, 18.3.2022, s. 22.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/102

---

P9_TA(2022)0284

Rapporten för 2021 om Serbien

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om kommissionens rapport för 2021 om Serbien (2021/2249(INI))

(2023/C 47/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 september 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 september 2013 (1),

| — | med beaktande av Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen av den 19 december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen av den 19 december 2009,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande av den 12 oktober 2011 om Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2011)0668), Europeiska rådets beslut av den 1 mars 2012 om att bevilja Serbien kandidatstatus och Europeiska rådets beslut av den 27–28 juni 2013 om att inleda förhandlingar om EU-anslutning med Serbien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande av den 12 oktober 2011 om Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2011)0668), Europeiska rådets beslut av den 1 mars 2012 om att bevilja Serbien kandidatstatus och Europeiska rådets beslut av den 27–28 juni 2013 om att inleda förhandlingar om EU-anslutning med Serbien,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003,

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018,

| — | med beaktande av Zagrebförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 6 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zagrebförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 6 maj 2020,

| — | med beaktande av Brdoförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 6 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brdoförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 6 oktober 2021,

| — | med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, och det åttonde toppmötet inom ramen för Berlinprocessen den 5 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, och det åttonde toppmötet inom ramen för Berlinprocessen den 5 juli 2021,

| — | med beaktande av toppmötet i Sofia den 10 november 2020, förklaringen från ledarna på västra Balkan om den gemensamma regionala marknaden av den 9 november 2020 och Sofiaförklaringen om den gröna agendan för västra Balkan av den 10 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet i Sofia den 10 november 2020, förklaringen från ledarna på västra Balkan om den gemensamma regionala marknaden av den 9 november 2020 och Sofiaförklaringen om den gröna agendan för västra Balkan av den 10 november 2020,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och av FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och av FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo,

| — | med beaktande av det första avtalet av den 19 april 2013 om principerna för en normalisering av förbindelserna mellan regeringarna i Serbien och Kosovo och avtalen av den 25 augusti 2015 samt den pågående EU-stödda dialogen för en normalisering av förbindelserna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första avtalet av den 19 april 2013 om principerna för en normalisering av förbindelserna mellan regeringarna i Serbien och Kosovo och avtalen av den 25 augusti 2015 samt den pågående EU-stödda dialogen för en normalisering av förbindelserna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020 Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020 Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020 En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641) och kommissionens arbetsdokument av den 6 oktober 2020 om riktlinjer för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020 En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641) och kommissionens arbetsdokument av den 6 oktober 2020 om riktlinjer för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan (SWD(2020)0223),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1529 av den 15 september 2021 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1529 av den 15 september 2021 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2021, 2021 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2021)0644), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Serbia 2021 Report (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2021, 2021 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2021)0644), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Serbia 2021 Report (SWD(2021)0288),

| — | med beaktande av kommissionens bedömning av den 22 april 2021 av Serbiens ekonomiska reformprogram 2021–2023 (SWD(2021)0096) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet, som antogs av rådet den 12 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens bedömning av den 22 april 2021 av Serbiens ekonomiska reformprogram 2021–2023 (SWD(2021)0096) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet, som antogs av rådet den 12 juli 2021,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020 Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020 Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315),

| — | med beaktande av de 12:e och 13:e mötena vid anslutningskonferensen på ministernivå med Serbien, som ägde rum den 22 juni och den 14 december 2021 och resulterade i öppnandet av kluster 4 – den gröna agendan och en hållbar anslutning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de 12:e och 13:e mötena vid anslutningskonferensen på ministernivå med Serbien, som ägde rum den 22 juni och den 14 december 2021 och resulterade i öppnandet av kluster 4 – den gröna agendan och en hållbar anslutning,

| — | med beaktande av de åtgärder för att förbättra genomförandet av valprocessen som medhandlarna enades om den 18 september 2021 under den andra fasen av dialogen mellan partierna som underlättades av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtgärder för att förbättra genomförandet av valprocessen som medhandlarna enades om den 18 september 2021 under den andra fasen av dialogen mellan partierna som underlättades av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av det sjätte sammanträdet i stabiliserings- och associeringsrådet EU–Serbien, som hölls den 25 januari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjätte sammanträdet i stabiliserings- och associeringsrådet EU–Serbien, som hölls den 25 januari 2022,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2021 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2021 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2022/576 av den 8 april 2022 om ändring av förordning (EU) nr 833/2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2022/576 av den 8 april 2022 om ändring av förordning (EU) nr 833/2014 om restriktiva åtgärder mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina (3),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution ES-11/1, om angrepp på Ukraina, som antogs den 2 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution ES-11/1, om angrepp på Ukraina, som antogs den 2 mars 2022,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 10 januari 2022, EU-stöd för rättsstaten på västra Balkan: grundläggande problem kvarstår trots ansträngningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 10 januari 2022, EU-stöd för rättsstaten på västra Balkan: grundläggande problem kvarstår trots ansträngningar,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport av den 3 juni 2021Desinformation som påverkar EU: Problemet tacklat men inte tyglat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport av den 3 juni 2021Desinformation som påverkar EU: Problemet tacklat men inte tyglat,

| — | med beaktande av andra delrapporten om efterlevnad från den fjärde utvärderingsomgången om Serbien från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco), som antogs i mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra delrapporten om efterlevnad från den fjärde utvärderingsomgången om Serbien från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco), som antogs i mars 2022,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Serbien (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Serbien (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2021 om samarbete i kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2021 om samarbete i kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2021 om tvångsarbete på fabriken i Linglong och miljöprotester i Serbien (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2021 om tvångsarbete på fabriken i Linglong och miljöprotester i Serbien (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2022 om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (8),

| — | med beaktande av den förklaring och de rekommendationer som antogs vid det trettonde mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Serbien, som hölls den 28 oktober 2021 i Bryssel och på distans, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och de rekommendationer som antogs vid det trettonde mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Serbien, som hölls den 28 oktober 2021 i Bryssel och på distans,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 28 juni 2021 från det andra toppmötet för Europaparlamentet och talmännen från parlamenten på västra Balkan, som sammankallats av Europaparlaments talman med ledarna av parlamenten på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 28 juni 2021 från det andra toppmötet för Europaparlamentet och talmännen från parlamenten på västra Balkan, som sammankallats av Europaparlaments talman med ledarna av parlamenten på västra Balkan,

| — | med beaktande av uttalandet om de preliminära resultaten och slutsatserna från OSSE:s/ODIHR:s internationella valobservatörsuppdrag vid de tidiga parlaments- och presidentvalen i Serbien den 3 april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om de preliminära resultaten och slutsatserna från OSSE:s/ODIHR:s internationella valobservatörsuppdrag vid de tidiga parlaments- och presidentvalen i Serbien den 3 april 2022,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0178/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0178/2022), och av följande skäl:

| A. | Varje utvidgningsland bedöms på grundval av sina egna meriter, och det är uppfyllandet av utvidgningskriterierna, genomförandet av nödvändiga reformer, särskilt på området för grundprinciper och anpassningen av lagstiftningen som avgör tidsplanen för och framstegen med anslutningen. |
| --- | --- |

A.

Varje utvidgningsland bedöms på grundval av sina egna meriter, och det är uppfyllandet av utvidgningskriterierna, genomförandet av nödvändiga reformer, särskilt på området för grundprinciper och anpassningen av lagstiftningen som avgör tidsplanen för och framstegen med anslutningen.

| B. | Serbien har godtagit ett gradvist antagande av EU:s mål och politik under förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

B.

Serbien har godtagit ett gradvist antagande av EU:s mål och politik under förhandlingsprocessen.

| C. | Demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstat är de grundläggande värden som EU bygger på. Det behövs hållbara reformer och genomförande av dessa för att ta itu med de utmaningar som kvarstår på dessa områden. |
| --- | --- |

C.

Demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstat är de grundläggande värden som EU bygger på. Det behövs hållbara reformer och genomförande av dessa för att ta itu med de utmaningar som kvarstår på dessa områden.

| D. | Sedan förhandlingarna med Serbien inleddes har 22 kapitel öppnats. Två av dessa har avslutats preliminärt. Framstegen med olika förhandlingskapitel har varit ganska långsamma under de senaste åren. Serbien öppnade kluster 4 om den gröna agendan och hållbar konnektivitet i december 2021. |
| --- | --- |

D.

Sedan förhandlingarna med Serbien inleddes har 22 kapitel öppnats. Två av dessa har avslutats preliminärt. Framstegen med olika förhandlingskapitel har varit ganska långsamma under de senaste åren. Serbien öppnade kluster 4 om den gröna agendan och hållbar konnektivitet i december 2021.

| E. | Freedom House fortsätter att räkna upp Serbien som ett ”delvis fritt” land och noterar att i fråga om demokrati har landet upplevt en av de största nedgångarna under de senaste tio åren globalt sett. Situationen för pressfriheten i Serbien är oroande, och 2021 rankades landet på plats 93 av 180 i pressfrihetsindexet från Reportrar utan gränser. |
| --- | --- |

E.

Freedom House fortsätter att räkna upp Serbien som ett ”delvis fritt” land och noterar att i fråga om demokrati har landet upplevt en av de största nedgångarna under de senaste tio åren globalt sett. Situationen för pressfriheten i Serbien är oroande, och 2021 rankades landet på plats 93 av 180 i pressfrihetsindexet från Reportrar utan gränser.

| F. | Enligt Grecos fjärde utvärderingsrapport som offentliggjordes den 30 mars 2022 har Serbien på ett riktigt sätt genomfört eller hanterat åtta av Grecos 13 rekommendationer på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

F.

Enligt Grecos fjärde utvärderingsrapport som offentliggjordes den 30 mars 2022 har Serbien på ett riktigt sätt genomfört eller hanterat åtta av Grecos 13 rekommendationer på ett tillfredsställande sätt.

| G. | Serbiens framsteg och engagemang i förhandlingarna om olösta frågor med Kosovo är fortfarande ett viktigt riktmärke för framtida framsteg i förhandlingarna om anslutning till EU. |
| --- | --- |

G.

Serbiens framsteg och engagemang i förhandlingarna om olösta frågor med Kosovo är fortfarande ett viktigt riktmärke för framtida framsteg i förhandlingarna om anslutning till EU.

| H. | Serbien måste respektera alla grannländers fullständiga integritet och suveränitet och måste avstå från att påverka deras inrikespolitiska frågor. |
| --- | --- |

H.

Serbien måste respektera alla grannländers fullständiga integritet och suveränitet och måste avstå från att påverka deras inrikespolitiska frågor.

| I. | Serbien har inte följt de upprepade uppmaningarna om att harmonisera sin utrikes- och säkerhetspolitik med EU:s och har inte infört sanktioner mot Ryssland efter den ryska invasionen av Ukraina. Dess ställning i internationella förbindelser utgör ett hinder för dess anslutning. Serbien har en låg grad av anpassning till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp). |
| --- | --- |

I.

Serbien har inte följt de upprepade uppmaningarna om att harmonisera sin utrikes- och säkerhetspolitik med EU:s och har inte infört sanktioner mot Ryssland efter den ryska invasionen av Ukraina. Dess ställning i internationella förbindelser utgör ett hinder för dess anslutning. Serbien har en låg grad av anpassning till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp).

| J. | I FN:s generalförsamling har Serbien röstat för de resolutioner som fördömer Rysslands aggression i Ukraina, samtidigt som landet starkt förespråkar att Ukrainas territoriella integritet och suveränitet ska respekteras i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

J.

I FN:s generalförsamling har Serbien röstat för de resolutioner som fördömer Rysslands aggression i Ukraina, samtidigt som landet starkt förespråkar att Ukrainas territoriella integritet och suveränitet ska respekteras i enlighet med internationell rätt.

| K. | EU är den största leverantören av ekonomiskt stöd till Serbien genom IPA. Serbien har dragit nytta av EU-stödet inom ramen för IPA II och har fått totalt 1 539 miljarder euro sedan 2014. |
| --- | --- |

K.

EU är den största leverantören av ekonomiskt stöd till Serbien genom IPA. Serbien har dragit nytta av EU-stödet inom ramen för IPA II och har fått totalt 1 539 miljarder euro sedan 2014.

| L. | EU är Serbiens största investerare och handelspartner, och EU har de främsta ömsesidiga förbindelserna med Serbien, och stod för 65 % av den totala exporten och 59 % av den totala importen 2020. |
| --- | --- |

L.

EU är Serbiens största investerare och handelspartner, och EU har de främsta ömsesidiga förbindelserna med Serbien, och stod för 65 % av den totala exporten och 59 % av den totala importen 2020.

| M. | EU mobiliserade 3,3 miljarder euro för att omedelbart ta itu med hälsokrisen och mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin Kommissionen har antagit ett paket på 70 miljoner euro inom ramen för IPA II för att hjälpa länderna på västra Balkan att få tillgång till covid-19-vacciner som upphandlats av medlemsstater i EU. |
| --- | --- |

M.

EU mobiliserade 3,3 miljarder euro för att omedelbart ta itu med hälsokrisen och mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin Kommissionen har antagit ett paket på 70 miljoner euro inom ramen för IPA II för att hjälpa länderna på västra Balkan att få tillgång till covid-19-vacciner som upphandlats av medlemsstater i EU.

| N. | Stödet inom ramen för IPA III bygger på strikta villkor med krav på ändring och indragning av stödet i fall av tillbakagång i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. EU tillhandahöll totalt 2,79 miljarder euro mellan 2007 och 2020 inom ramen för tidigare IPA-program. |
| --- | --- |

N.

Stödet inom ramen för IPA III bygger på strikta villkor med krav på ändring och indragning av stödet i fall av tillbakagång i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. EU tillhandahöll totalt 2,79 miljarder euro mellan 2007 och 2020 inom ramen för tidigare IPA-program.

| O. | Situationen för kvinnor i Serbien är en källa till allvarlig oro, eftersom hälften av kvinnorna har utsatts för någon form av våld och över 300 kvinnor har dödats under de senaste åren till följd av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

O.

Situationen för kvinnor i Serbien är en källa till allvarlig oro, eftersom hälften av kvinnorna har utsatts för någon form av våld och över 300 kvinnor har dödats under de senaste åren till följd av könsrelaterat våld.

| P. | Serbien har ratificerat alla grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen. |
| --- | --- |

P.

Serbien har ratificerat alla grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen.

Åtagande för anslutning till EU

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för Serbiens framtida medlemskap i EU och påminner om att trovärdiga utsikter till EU-medlemskap kräver politisk vilja, hållbara insatser och oåterkalleliga reformer på alla områden, särskilt de som är kopplade till rättsstatsprincipen, samt orubbligt engagemang för europeiska standarder och värderingar. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att verkligen genomföra de nödvändiga reformerna och återföra landet till rätt väg mot EU-integration och därmed uppfylla Serbiens europeiska ambitioner. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att framstegen i anslutningsprocessen är resultat- och reforminriktade och bygger på ytterligare anpassning till rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, grundläggande rättigheter och respekt för EU:s rättigheter och värderingar. Parlamentet betonar de band som finns mellan folken i EU och det serbiska folket. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar öppnandet av kluster 4 i december 2021. Parlamentet upprepar att framsteg när det gäller kapitlen om rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, fullständig anpassning till EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, inbegripet sanktioner mot Ryssland, samt framsteg när det gäller normaliseringen av Serbiens förbindelser med Kosovo kommer att avgöra takten för anslutningen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar de preliminära slutsatserna i uttalandet från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och från det internationella valobservatörsuppdraget om att parlamentsvalet den 3 april 2022 innehöll olika politiska alternativ, men ett antal brister ledde till ojämlika villkor som gynnade de sittande makthavarna. Parlamentet påpekar här den roll som spelas av statligt sponsrade desinformationskampanjer som syftar till att ändra åsikter om dessa val. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att fullt ut ta itu med alla ODIHR:s rekommendationer i god tid före nästa val. Parlamentet betonar att organisationer i det civila samhället med sakkunskap i val bör fortsätta att vara involverade i denna process. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det ökade valdeltagandet i valet den 3 april 2022 och återgången till en mer pluralistisk nationalförsamling, som nu omfattar flera partier som representerar nationella minoriteter. Parlamentet beklagar valkampanjens starkt polariserade politiska klimat, som kännetecknades av avsaknaden av lika villkor, begränsad mediepluralism och utbredda påtryckningar på väljarna. Parlamentet beklagar att styrande partimedlemmars missbruk av offentliga ämbeten förblev ett kvarstående problem under hela kampanjen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer angrepp mot medlemmar av oppositionen, journalister, medlemmar av det civila samhällets organisationer och medlemmar av de olika valövervakningsuppdragen samt andra incidenter som undergrävde valprocessens integritet. Parlamentet fördömer den våldsamma attacken mot Pavle Grbović, en av oppositionsledarna, och uppmanar myndigheterna att ställa förövarna till svars. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker oro över att republikens valkommission och staden Belgrads valkommission inte har en mer proaktiv roll när det gäller att fastställa och meddela valresultaten. Parlamentet uttrycker oro över att de fullständiga preliminära resultaten av lokalvalen i Belgrad inte offentliggjordes förrän två veckor efter valet. Parlamentet beklagar djupt att de slutliga resultaten ännu inte har gjorts tillgängliga tre månader efter parlamentsvalet den 3 april 2022 och att nationalförsamlingen ännu inte har sammankallats. Parlamentet noterar att detta kan orsaka att medborgarnas förtroende för valadministrationens oberoende försämras. Parlamentet beklagar den otydliga kommunikationen från republikens valkommission om de preliminära valresultaten efter stängningen av vallokaler. Parlamentet understryker att de många fallen av upprepad röstning vid vissa enskilda vallokaler visar att den rättsliga och organisatoriska ramen för hela valprocessen är otillräcklig, vilket minskar valets legitimitet och väcker tvivel om valresultatet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att problemen med riktigheten i den gemensamma röstlängden inte hade lösts före denna valcykel, vilket lämnade utrymme för missbruk. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar den nya majoriteten att respektera tidigare antagna politiska beslut om EU:s anslutningsprocess och att påskynda Serbiens anpassning till EU:s politik och värden. Parlamentet efterlyser att parlamentets ståndpunkter fördelas så att de återspeglar politisk pluralism i nationalförsamlingen. Parlamentet konstaterar att alla utom ett serbiskt parlament under de senaste tio åren upplöstes tidigt och att ytterligare onödiga extraval inte skulle bidra till politisk stabilitet. Parlamentet understryker sin beredvillighet att arbeta vidare med nationalförsamlingen och dess parlamentsgrupper inom ramen för dialogen mellan partierna, samtidigt som det betonar att det behövs tydliga politiska beslut om Serbiens strategiska inriktning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar djupt att Serbien fortfarande inte har anpassat sig till EU:s sanktioner efter Rysslands invasion av Ukraina. Parlamentet betonar att Serbien är ett av de mycket få europeiska länder som inte anpassar sig till EU:s sanktioner mot Ryssland. Parlamentet uppmanar de nyvalda ledarna att snabbt visa ett entydigt engagemang för EU:s värden, standarder och regler och att skyndsamt anpassa sig till EU:s beslut och ståndpunkter inom utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet snabb och fullständig anpassning till restriktiva åtgärder mot Ryssland och Vitryssland, inbegripet sanktioner mot enskilda personer, grupper och enheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar Serbiens stöd för Ukrainas territoriella integritet och suveränitet och dess omröstning i FN:s generalförsamling om fördömandet av den ryska invasionen samt stödet för uteslutandet av Ryssland från FN:s råd för mänskliga rättigheter den 7 april 2022. Parlamentet noterar samtidigt att serbiska företrädare undvek att rösta om uteslutning av Ryssland från Europarådet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar vikten av anpassning till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, som gradvis måste bli en integrerad del av Serbiens utrikespolitik som ett villkor för anslutningsprocessen. Parlamentet uttrycker oro över Serbiens låga anpassningstakt, som är den lägsta i regionen. Parlamentet beklagar att politiska ledare emellanåt gör uttalanden som sår tvivel kring Serbiens utrikespolitiska inriktning. Parlamentet understryker dock att den dynamik som skapades genom det nya mandatet efter valet i Serbien den 3 april 2022 är ett tillfälle att göra betydande framsteg när det gäller landets EU-perspektiv. Parlamentet uppmanar de politiska krafterna i Serbien att avbryta sina samarbetsförbindelser med auktoritära politiska partier i Ryssland. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar att ytterligare förhandlingskapitel bör öppnas först när Serbien vidtar nödvändiga åtgärder i detta avseende, inbegripet när det gäller rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att ompröva sitt ekonomiska samarbete med Ryssland och beklagar djupt de fortsatta flygningarna mellan Belgrad och Moskva vid en tidpunkt då EU:s luftrum är stängt för flygningar till och från Ryssland. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att Serbiens militära utgifter ökade med 70 % mellan 2015 och 2021, främst på grund av inköp från Belarus, Ryssland och Kina. Parlamentet uttrycker sin oro över dess nära samarbete med Ryska federationen i militära frågor. Parlamentet uppmanar med kraft Serbien att ompröva sina förbindelser med Ryssland när det gäller försvarspolitik och att upphöra med allt militärt samarbete med Ryssland, såsom det ”regionala humanitära centret” i Niš. Parlamentet är också oroat över Serbiens växande samarbete med Kina, inbegripet installationen av ett massövervakningssystem i Belgrad som köpts från Kina, den senaste leveransen av ett luftvärnsrobotsystem, inköp av kinesiskt tillverkade militära vapen och utrustning och gemensamma övningar med kinesiska säkerhetsstyrkor på serbiskt territorium. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över påståendena om att serbiska myndigheter har avlyssnat medlemmar av den ryska oppositionen i Belgrad och den påstådda efterföljande överföringen av materialet till ryska säkerhetstjänsten. Parlamentet betonar att allt samarbete som kan bidra till auktoritära och antidemokratiska metoder i antingen Ryssland eller Serbien kan skada de framtida förbindelserna mellan EU och Serbien. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker ytterligare oro över att de serbiska och ryska regeringarna har inrättat arbetsgruppen för kampen mot ”färgrevolutioner”, vars syfte och mål förblir otydliga. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av åtgärder för att förbättra valförhållandena och medieutrymmet inför valet i april 2022 till följd av den dialog mellan partierna som stöttats av Europaparlamentet. Parlamentet noterar framstegen i genomförandet av de överenskomna åtgärderna och efterlyser ytterligare förstärkning av mediepluralism och lika tillgång till medieutrymmet. Parlamentet beklagar att många åtgärder har genomförts med fördröjningar och utan deltagande av alla relevanta aktörer. Parlamentet beklagar att mer ambitiösa åtgärder som kunde ha lett till mer betydande förbättringar av valvillkoren inte antogs. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den icke-parlamentariska oppositionens beslut att delta i valet i april 2022. Parlamentet upprepar att det enda sättet att garantera politisk representation är att delta i politiska processer och valprocesser. Parlamentet uppmanar alla politiska aktörer att förbli engagerade i dessa processer och att samarbeta för att ytterligare förbättra valvillkoren och genomförandet av vallagstiftningen. Parlamentet uppmanar alla politiska aktörer att agera i enlighet med principerna om öppenhet, ansvarsskyldighet och inkludering. Parlamentet uppmanar den nyvalda nationalförsamlingen att utnyttja den nuvarande drivkraften och börja genomföra en fullfjädrad lagstiftningstillsyn av regeringens arbete. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för europeiska politiska stiftelsers arbete med att stärka Serbiens demokratiska processer och främja en ny generation politiska ledare. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker oro över den mycket begränsade synligheten för den europeiska integrationsprocessen i Serbien. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Serbien, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och EU-medlemsstater att eftersträva en mer aktiv och effektiv kommunikationsstrategi om fördelarna med EU:s utvidgning och om det stöd som beviljas genom EU-finansiering, och att presentera det positiva exemplet med Serbiens grannländer som redan är EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker oro över att allmänhetens stöd för EU-medlemskap i Serbien har varit betydligt lägre än i resten av regionen och att en majoritet av Serbiens medborgare enligt de senaste opinionsundersökningarna är emot att bli medlemmar i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar de serbiska politiska ledarna att mer aktivt och entydigt förmedla sitt engagemang för EU:s värden i den offentliga debatten och att samarbeta med serbiska medborgare utanför de stora städerna om de påtagliga fördelarna med anslutning till EU. Parlamentet upprepar sin oro över de offentligt finansierade mediernas roll i spridningen av EU-fientlig retorik. Parlamentet uppmanar den nya nationalförsamlingen att stödja Serbiens europeiska framtid, bland annat genom sin egen strategiska kommunikation. Parlamentet upprepar sin beredvillighet att delta i kommunikationsinsatser tillsammans med serbiska parlamentsledamöter för att föra EU och Serbien närmare varandra. Parlamentet uppmanar offentliga tjänstemän att sluta stödja EU-fientliga desinformationskampanjer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att medlemskap i EU fortsätter att vara Serbiens strategiska mål, men beklagar att det saknas framsteg inom många områden i Serbiens reformagenda, och att det till och med skett en tillbakagång i frågor som är av stor betydelse för en anslutning till EU. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att antagandet av den nya anslutningsmetoden inte har lett till en betydligt snabbare EU-anslutningsprocess för Serbien och efterlyser att den genomförs till fullo. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionsledamoten med ansvar för grannskapspolitik och utvidgning att vara mer proaktiv när det gäller Serbiens anslutningsprocess, särskilt när det gäller grundläggande friheter, demokrati och rättsstatsprincipen samt kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet uttrycker oro över offentliga påståenden om att EU:s kommissionsledamot med ansvar för grannskapspolitik och utvidgning håller på att nedvärdera vissa rättsrelaterade frågor i anslutningsländerna och uppmuntrar kommissionen att vederbörligen följa upp parlamentets önskemål i detta avseende. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att den europeiska integrationsprocessen i Serbien inte är tillräckligt öppen, eftersom viktiga dokument, såsom rapporterna om genomförandet av det nationella programmet för antagande av regelverket, inte har offentliggjorts på flera år. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att EU är Serbiens största handelspartner och stärker deras ömsesidiga förbindelser baserat på förtroende och ett medlemsperspektiv, och beklagar därför att den serbiska regeringen ibland har lagt större vikt vid sina förbindelser med Kina och Ryssland än på förbindelserna med EU. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar det franska ordförandeskapets initiativ att anordna en konferens mellan EU och västra Balkan och hoppas att den kommer att användas för att stärka utvidgningsprocessen och ge länderna på västra Balkan ett tydligt anslutningsperspektiv. Parlamentet ser fram emot Tjeckiens ordförandeskap i Europeiska unionens råd och ytterligare stöd för EU:s utvidgningspolitik. Parlamentet välkomnar Serbiens bidrag till konferensen om Europas framtid i form av 52 rekommendationer. |
| --- | --- |

27.

Demokrati och rättsstatsprincipen

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den nyvalda majoriteten att fokusera på att åtgärda strukturella brister och tillhandahålla konkreta och påtagliga resultat när det gäller rättsstatsprincipen, de grundläggande rättigheterna, yttrandefriheten, mediefriheten, kampen mot korruption, desinformation och de demokratiska institutionernas och den offentliga förvaltningens funktionssätt. Parlamentet är oroat över att bristen på tillsyn över den verkställande makten och att bristen på meningsfullt offentligt samråd vid flera tillfällen påverkade lagstiftningens kvalitet och ledde till snedvridningar av maktfördelningen. Parlamentet uppmanar Serbien att fullt ut genomföra maktfördelningen i enlighet med landets konstitution och demokratiska normer. Parlamentet betonar att införandet av kontroll- och maktdelningsmekanismer är en förutsättning för att förhindra alltför stor koncentration av politisk makt och påminner om att oberoende medier är en hörnsten i en sund demokratisk debatt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar de ändringar av konstitutionen som nyligen gjordes efter folkomröstningen i januari 2022, vilka syftar till att stärka rättsväsendets oberoende. Parlamentet betonar att reformprocessen för att stärka domstolsväsendets oberoende bör fortsätta, särskilt genom lagstiftningsändringar för att möjliggöra ett effektivt genomförande av dessa konstitutionella ändringar, i linje med europeisk bästa praxis och Venedigkommissionens rekommendationer och på ett öppet och inkluderande sätt. Parlamentet beklagar de ständiga påtryckningarna på rättsväsendet och fördömer offentliga förnekanden av internationella domar för krigsförbrytelser. Parlamentet uppmanar den nyvalda majoriteten att som en prioriterad fråga stärka garantierna för rättsväsendets oberoende och effektivitet. Parlamentet betonar behovet av ytterligare åtgärder för att fullt ut garantera domstolsväsendets oberoende i linje med de senaste konstitutionella förändringarna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar fördelarna med decentraliseringsprocessen och efterlyser en förstärkning av behörigheterna för den autonoma provinsen Vojvodina. Parlamentet påminner om att lagen om finansiering av den autonoma provinsen Vojvodina enligt den serbiska konstitutionen borde ha antagits före utgången av 2008 och uppmuntrar den framtida regeringen att lägga fram frågan för nationalförsamlingen utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet erkänner vissa förbättringar i nationalförsamlingens arbete, särskilt den minskade användningen av brådskande förfaranden och antagandet av en ny uppförandekod för ledamöter i nationalförsamlingen som utarbetats i samarbete med Greco. Parlamentet är dock oroat över att provocerande språkbruk mot politiska motståndare, det civila samhället, medier och företrädare för andra institutioner med andra politiska åsikter fortfarande används under de parlamentariska diskussionerna, bland annat av regeringstjänstemän. Parlamentet uppmanar den nya nationalförsamlingen att inte tolerera sådana metoder och att effektivt verkställa sin uppförandekod. Parlamentet hoppas att de negativa metoder som har karakteriserat tidigare nationalförsamlingar, inbegripet överanvändning av brådskande lagstiftningsförfaranden och filibustertaktik, inte kommer att upprepas och uppmuntrar regeringen att delta i nationalförsamlingens sammanträden mer regelbundet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att nationalförsamlingens arbete hindrades på grund av bristen på verklig politisk debatt mellan majoritets- och oppositionspartierna. Parlamentet understryker vikten av ett partiöverskridande samförstånd om EU-relaterade reformer för att säkerställa landets framsteg på dess väg mot EU. Parlamentet är oroat över att nationalförsamlingen inte utövar sin tillsynsroll och att den lagstiftande dagordningen uteslutande dikteras av den verkställande makten. Parlamentet uppmanar de nya parlamentariska ledarna och parlamentsgrupperna att fokusera på konstruktiva debatter i nationalförsamlingen till förmån för medborgarna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att minoritetspartierna och koalitionerna i den nya serbiska nationalförsamlingen kommer att ha sammanlagt 13 företrädare som företräder de bosniska, ungerska och kroatiska nationella gemenskaperna. Parlamentet är oroat över att romerna inte kommer att ha sina egna företrädare i nationalförsamlingen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar den serbiska nationalförsamlingen att säkerställa att oberoende tillsynsorgan har befogenhet att utöva sina tillsynsfunktioner på ett effektivt sätt genom att stödja och övervaka genomförandet av oberoende tillsynsmyndigheters rön och rekommendationer. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar sin oro över de begränsade framstegen i bekämpningen av korruption och organiserad brottslighet och över flera högprofilerade korruptionsskandaler som pekar på troliga kopplingar mellan statstjänstemän och organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar Serbien att intensifiera sina insatser för att hantera dessa frågor effektivt. Parlamentet uppmanar myndigheterna att avstå från att kommentera pågående utredningar och rättegångar samt utöva påtryckningar på rättsväsendet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar Grecos andra delrapport om efterlevnad från den fjärde utvärderingsomgången om Serbiens förebyggande av korruption bland ledamöter i nationalförsamlingen, domare och åklagare, och drar slutsatsen att Serbien på ett tillfredsställande sätt har genomfört eller hanterat åtta av de 13 rekommendationerna i rapporten från den fjärde utvärderingsomgången. Parlamentet uppmanar till genomförande av de återstående rekommendationerna. Parlamentet noterar antagandet av en ny lag om förebyggande av korruption, som nyligen ändrades i enlighet med Grecos rekommendationer. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Serbien att åstadkomma övertygande resultat, inbegripet ett övertygande resultat i form av effektiva utredningar inom korruptionsbekämpning, särskilt i mål med stort allmänintresse, och att förbättra sina resultat när det gäller utredningar i korruptionsmål på hög nivå, vilket bör inbegripa beslagtagande och förverkande av tillgångar som härrör från brott. Parlamentet noterar med oro att det inte finns någon information om formella utredningar i fallen Krušik och Telekom Srbija. Parlamentet noterar att fallet Jovanjica prövas i två separata åtal och att nya mål om korruption på hög nivå har avslöjats i undersökande medier, särskilt de så kallade Pandoradokumenten. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på rättvisa när det gäller den olagliga rivningen av privat egendom i området Savamala i Belgrad. Parlamentet noterar anklagelserna från den dömda polistjänstemannen Goran Stamenković som tvingades ta ensamt ansvar för hela fallet. Parlamentet upprepar sin oro över möjligheten att detta mål kan avskrivas under de kommande åren. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att utreda ärendet fullt ut och lagföra alla ansvariga personer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att utreda och åtala alla med påstådda kopplingar till den kriminella gruppen i Belivuk. Parlamentet uttrycker oro över de senaste anklagelserna om att Darko Saric drev en internationell kriminell organisation medan han satt i fängelse i Serbien. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att IPA III möjliggör modulering eller till och med indragning av medel om det förekommer en betydande tillbakagång eller ihållande brist på framsteg när det gäller grundläggande principer, inbegripet kamp mot korruption och organiserad brottslighet, samt mediefrihet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU och länderna på västra Balkan att upprätta en ram för ett givande samarbete mellan Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och länderna på västra Balkan, för att säkerställa att Eppo effektivt kan utöva sina befogenheter när det gäller IPA III-medel i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av ändringar av lagen om fri tillgång till information av allmänt intresse, som svarar mot kraven på ökad insyn i det offentliga beslutsfattandet, vilket gör det möjligt för medborgarna att få information av allmänt intresse utan onödiga hinder, och efterlyser ett snabbt genomförande av densamma. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar att strategin för utveckling av det civila samhället antogs, men beklagar att det inte finns någon åtföljande handlingsplan. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att fortsätta det nära samarbetet med det civila samhället och medierna i Serbien och att stödja deras verksamhet. Parlamentet påminner om att ett starkt och oberoende civilt samhälle är en väsentlig del av varje demokrati. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att inkludera det civila samhället i politiken och beslutsfattandet, att avstå från att avfärda all kritik från det civila samhället som utländsk inblandning och att främja ett klimat som främjar det civila samhällets arbete så att de kan arbeta utan rädsla för hot eller till och med kriminalisering. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att genomföra rekommendationerna i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2022, för att säkerställa att EU:s ekonomiska stöd på västra Balkan har en ändamålsenlig inverkan på rättsstatsprincipen, särskilt genom att utarbeta riktlinjer för tillämpningen av IPA III-bestämmelser om modulering och striktare parlamentarisk granskning av medlen. Parlamentet uppmanar kommissionen att knyta finansieringen närmare till framsteg i fråga om rättsstatsprincipen, att öka stödet till civilsamhällets organisationer och oberoende medier och att förbättra projektrapporteringen och projektövervakningen, vilket parlamentet upprepade gånger har efterlyst. Parlamentet uppmanar i detta avseende till bättre samordning av program för rättsstatsprincipen som stöds av internationella givare. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet beklagar djupt att vissa delar av de historiska arkiven om f.d. Jugoslavien fortfarande är otillgängliga. Parlamentet upprepar sin uppmaning till myndigheterna att underlätta tillgången till dessa arkiv, särskilt de som tillhör f.d. jugoslaviska underrättelsetjänsten (UDBA) och den jugoslaviska folkarméns underrättelsetjänst (KOS), för att göra det möjligt att grundligt utreda och hantera brott under det kommunistiska styret, för att underlätta försoningsprocessen och begär att dessa arkiv ska återlämnas till de efterföljande staternas respektive regeringar om de så begär. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att respektera sina skyldigheter och fullt ut samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) och den internationella avvecklingsmekanismen för brottmålstribunaler samt att genomföra alla sina beslut. |
| --- | --- |

45.

Grundläggande friheter och mänskliga rättigheter

| 46. | Europaparlamentet fördömer begränsningarna av mediernas frihet och oberoende samt den styrande majoritetens missbruk av medierna för att uppnå en orättvis politisk fördel, angripa politiska motståndare och sprida desinformation. Parlamentet betonar dessa restriktioners negativa inverkan på de demokratiska processerna i landet. Parlamentet noterar att konkurrensen inom mediesektorn förbättrar mediepluralism. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar regeringens ansträngningar att genomföra sin mediestrategi, men beklagar samtidigt metoder som tyder på att myndigheterna avsiktligt försenar dess genomförande. Parlamentet noterar att ytterligare åtgärder bör vidtas för att ytterligare öka mediefriheten och uppmanar de serbiska myndigheterna att vidta omedelbara åtgärder för att garantera yttrandefriheten, mediernas oberoende och mediernas mångfald. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att missbruk av offentliga medel för att förvärva äganderätt till mediekanaler anses vara en av de viktigaste mekanismerna för insamling av medier i Serbien. Parlamentet påminner om att information om medieägande bör vara tillgänglig för allmänheten och efterlyser större insyn i medieägande och finansiering samt för skapandet av en miljö som gör det möjligt för oberoende och undersökande medier att få tillgång till finansiering och verka på ett säkert sätt. Parlamentet efterlyser ökad insyn i den offentliga finansieringen av medier. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet noterar att flera nyligen genomförda val av ledamöter i tillsynsmyndigheten för elektroniska medier (REM), samt ledamöter i styrelsen för Serbiens radio och tv i juni 2021, har betraktats som kontroversiella. Parlamentet noterar med oro vissa offentliga bedömningar att beslutsfattandet inom REM är politiskt partiskt. Parlamentet noterar den nya öppna ansökningsomgången för tilldelning av nationella tv-frekvenser och licenser och understryker vikten av en rättvis och öppen process. Parlamentet är fortfarande oroat över frågor som rör mediekoncentration i fallet Telekom Srbija. Parlamentet understryker vikten av att förbättra funktionen och oberoendet för REM i enlighet med rekommendationerna från dialogen mellan parterna för att stärka mediepluralismen och genomföra mediestrategin. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet noterar den oproportionerliga synlighet som Serbien ger tredjeländer och att vissa mediekanaler är den främsta källan till EU-fientliga och ryskvänliga berättelser i Serbien. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet beklagar djupt de fortsatta fysiska angreppen, hoten, hatpropagandan och de politiska skällsorden mot journalister och det civila samhället, bland annat från parlamentsledamöter och regeringstjänstemän. Parlamentet uppmanar myndigheterna att utreda alla fall av sådana angrepp, att straffa förövarna på lämpligt sätt och att förbättra journalisternas och människorättsförsvararnas säkerhet. Parlamentet uttrycker oro över att människorättsförsvarare, undersökande journalister, mediekanaler och civilsamhällesorganisationer som är kritiska till regeringens politik ständigt misskrediteras och pekas ut. Parlamentet uppmanar Serbien att stärka de människorättsliga institutionerna, garantera deras oberoende, tilldela dem de nödvändiga ekonomiska resurserna och personalresurserna och följa upp deras rekommendationer i rätt tid. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att säkerställa fullt ekonomiskt och operativt oberoende för tillsynsmyndigheterna för elektronisk kommunikation och posttjänster (RATEL) och för elektroniska medier (REM), i enlighet med EU:s regelverk. Parlamentet efterlyser ytterligare framsteg i genomförandet av handlingsplanen på grundval av mediestrategin, utan dröjsmål och på ett öppet och inkluderande sätt. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet efterlyser allmän respekt för den grundläggande rätten till fredliga sammankomster och uppmanar tjänstemän vid brottsbekämpande myndigheter att avstå från att använda överdrivet våld. Parlamentet fördömer våldet från extremistgruppers och huliganers sida under fredliga protester, till exempel protesterna i november 2021 mot väggmålningen av Ratko Mladić i Belgrad och miljöprotesterna i Šabac och Belgrad i december 2021. Parlamentet är fortfarande oroat över rapporterna om att polisen inte fullgjorde sina skyddsfunktioner under dessa miljöprotester. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att de väggmålningar som förhärligar dömda krigsförbrytare avlägsnas och att en effektiv utredning görs av angrepp mot demonstranter, inbegripet av alla inblandade offentliga tjänstemän. Parlamentet efterlyser en fullständig utredning av alla kopplingar mellan huliganer och polis. Parlamentet beklagar att ett antal medborgare åtalades för förseelser. Parlamentet efterlyser ett slut på dessa oproportionerliga begränsningar av rätten till fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av jämställdhetslagen och ändringarna av lagen om förbud mot diskriminering och uppmanar regeringen att säkerställa att dessa lagar genomförs snabbt. Parlamentet upprepar att samordning, en effektiv institutionell struktur och samarbete med det civila samhället är nödvändigt för att förbättra situationen för mänskliga rättigheter och de politiska friheterna för kvinnor och utsatta grupper. Parlamentet uppmanar Serbien att förbättra jämställdheten och situationen för kvinnors rättigheter, även genom att prioritera jämställdhetsintegrering och ökat samarbete med det civila samhället, särskilt kvinnoorganisationer. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av en ny strategi för våld mot kvinnor och våld i hemmet. Parlamentet betonar dock att dock att det behövs genomförandeåtgärder och förbättringar, och efterlyser en konsekvent politisk strategi för genomförandet av Istanbulkonventionen, på grundval av prioritering och tilldelning av tillräckliga resurser för att förhindra könsrelaterat våld, skydda brottsoffer och åtala förövarna. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet beklagar att nationalförsamlingen under den föregående valperioden inte antog lagen om samkönade partnerskap som utarbetats av ministeriet för mänskliga rättigheter, minoritetsrättigheter och social dialog. Parlamentet uppmanar den nya och mer pluralistiska nationalförsamlingen att göra detta. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att intensifiera sina insatser för att säkerställa en icke-diskriminerande behandling av etniska, religiösa och sexuella minoriteter och andra utsatta grupper, och att fortsätta genomförandet av en positiv agenda i denna fråga, i full överensstämmelse med EU:s principer och lagstiftning Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att aktivt utreda och avge fällande domar för hatbrott. Parlamentet fördömer det etniska hat som sprids av vissa regeringstjänstemän och politiker. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att se till att minoritetsgrupper har lika möjligheter, särskilt inom utbildning, användning av minoritetsspråk, tillgång till medier och religiösa tjänster på minoritetsspråk, tillräcklig representation i det politiska och kulturella livet, offentligägda medier, offentlig förvaltning och rättsväsendet, att skapa en positiv atmosfär för utbildning på minoritetsspråk och att intensifiera tryckningen av läroböcker på minoritetsspråk Parlamentet uppmanar Serbien att skydda och främja sina nationella minoriteters kulturarv, språk och traditioner. Parlamentet uppmanar Serbien att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att sammansättningen av alla förvaltningsnivåer återspeglar den nationella sammansättningen av befolkningen på deras respektive territorier. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet fördömer manipulation av fragmenteringen av minoritetsgrupper och uttrycker sin oro över de serbiska myndigheternas ovilja att konsekvent och fullt ut genomföra det mellanstatliga avtalet om skydd av minoriteter Parlamentet noterar att mer måste göras för att aktivt genomföra antidiskrimineringslagstiftningen. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar de serbiska myndigheternas åtagande att stödja anordnandet av EuroPride i Belgrad som ett viktigt ögonblick för hbtqi-personer i Serbien och i regionen. Parlamentet uppmanar regeringen och polisstyrkorna att säkerställa en smidig planering och organisation av programmet samt deltagarnas säkerhet och välbefinnande. Parlamentet efterlyser ökade åtgärder för att bekämpa trakasserier, hatpropaganda och hatbrott mot hbti+-personer. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av den påstådda användningen av tvångsarbete och kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt människohandel när det gäller de omkring 500 vietnamesiska medborgarna på det kinesiska fabriksbygget Linglong i Serbien. Parlamentet noterar att inledande åtgärder vidtogs och inspektioner genomfördes, och uppmanar de serbiska myndigheterna att undersöka fallet och se till att medborgarnas och invånarnas arbetsrättigheter respekteras. Parlamentet uppmanar Serbien att förbättra anpassningen till EU:s arbetsrätt och att uppfylla de relevanta konventioner från Internationella arbetsorganisationen som landet har ratificerat. Parlamentet betonar att den serbiska arbets- och miljölagstiftningen även bör gälla kinesiska företag som är verksamma i landet. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet beklagar djupt utvisningen av en bahrainsk medborgare till hans hemland, trots en interimistisk åtgärd från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna enligt vilken utlämningen av honom bör skjutas upp. Parlamentet erinrar om att Serbien måste upprätthålla de grundläggande rättigheterna för alla människor på sitt territorium. Parlamentet uppmanar med kraft de serbiska myndigheterna att respektera sina internationella skyldigheter och fullt ut verkställa och genomföra alla domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet noterar vikten av samarbete med EU i kampen mot människohandel och smuggling av migranter via Balkanrutten. Parlamentet välkomnar Serbiens samarbete för att hantera migration med sina grannar och EU-medlemsstater, och betonar behovet av att fullt ut respektera mänskliga rättigheter och internationella standarder och principer. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet är djupt oroat över spridningen av desinformation om Rysslands angrepp mot Ukraina, bland annat genom mediekanaler nära regeringen. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att vidta beslutsamma åtgärder för att bekämpa desinformation och misskreditera de mest spridda falska nyheterna. Parlamentet uppmanar Serbien och kommissionen att stärka infrastrukturen för att bekämpa desinformation, rysk propaganda och andra hybridhot samt att stödja evidensbaserade svar på både kortsiktiga och långsiktiga desinformationshot på västra Balkan. Parlamentet betonar att alla politiska ledare har ansvar för att stoppa spridningen av skadlig desinformation om Rysslands angrepp mot Ukraina. Parlamentet noterar att en tolerant inställning till skadlig yttre påverkan kan få allvarliga negativa konsekvenser för Serbiens utsikter till EU-anslutning. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet är särskilt oroat över den desinformation som kommer från Kreml och sprids via Sputnik Serbia och andra inhemska aktörer. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att anpassa sig till EU:s sanktioner och att vidta åtgärder för att förhindra att Russia Today och Sputnik Serbia sprider falska nyheter och desinformation. Parlamentet är djupt oroat över att de främsta källorna till desinformation är tabloidtidningar och vissa tv-kanaler med nationell täckning som finansieras eller stöds av staten. Parlamentet noterar att public service-bolaget har använt sig av ryskt propagandaspråk, såsom ”särskild militär insats” sedan den oprovocerade ryska invasionen av Ukraina inleddes. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet är mycket oroat över att EU:s anslutningsländer på västra Balkan drabbas särskilt hårt av utländsk inblandning och desinformationskampanjer från Ryssland och Kina. Parlamentet är oroat över att Serbien och Ungern hjälper Ryssland och Kina med deras geopolitiska mål. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att gå över till en mer proaktiv hållning, med fokus på att bygga upp EUs trovärdighet i regionen och utöka den övervakning som utförs av utrikestjänstens arbetsgrupp StratCom till att fokusera på gränsöverskridande desinformationshot från länder på västra Balkan och deras grannar. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet understryker vikten av dialog med det serbiska civila samhället och den privata sektorn för att samordna insatserna mot desinformation i både Serbien och regionen. Parlamentet noterar i detta avseende att Serbien skulle gynnas av ytterligare deltagande i expertgrupper inom Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppskattar det arbete som utförts av Europeiska utrikestjänstens StratCom Task Force för västra Balkan, med uppgift att säkerställa samordnad och konsekvent EU-kommunikation, bygga upp motståndskraft och hantera desinformation och informationsmanipulering mot EU. Parlamentet efterlyser en förstärkning av de strategiska kommunikationsåtgärderna och av mer personal, inbegripet möjligheten att inrätta en regional tjänst för strategisk kommunikation på västra Balkan. |
| --- | --- |

68.

Försoning och goda grannförbindelser

| 69. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens deltagande i regionala samarbetsmekanismer och uppmuntrar landet att anstränga sig mer för att förbättra de bilaterala förbindelserna med andra utvidgningsländer och angränsande EU-medlemsstater. Parlamentet lovordar Serbiens beslut att donera omkring 600 000 covid-19-vacciner till regionen, inbegripet Nordmakedonien, Montenegro samt Bosnien och Hercegovina. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att arbeta på alla nivåer för att främja försoning och förbättra goda grannförbindelser, genomföra bilaterala avtal och lösa olösta bilaterala frågor med sina grannar, särskilt gränsdragning, arvsrätt, återlämnande av kulturell egendom och öppnande av militära arkiv. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar Serbiens åtagande att samarbeta med grannländerna för att hantera problemet med saknade personer och betonar att försoning med grannländer är en förutsättning för normalisering av regionala förbindelser. Parlamentet uttrycker sin oro över antagandet av lagen om kulturarv. Parlamentet efterlyser full respekt för kulturarvet och främjande av kulturellt samarbete och upprepar vikten av att skydda de nationella minoritetsgruppernas språk i Serbien i enlighet med lagar och bilaterala avtal med grannländer. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar de serbiska myndigheternas krav på att bosnienserber ska återvända till arbetet vid Bosnien och Hercegovinas institutioner. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet bekräftar sitt entydiga stöd för den EU-stödda dialogen mellan Belgrad och Pristina och lovordar det arbete som utförs av EU:s särskilda representant för dialogen mellan Belgrad och Pristina, Miroslav Lajčák. Parlamentet upprepar vikten av ett konstruktivt engagemang från både Serbiens och Kosovos myndigheters sida för att uppnå ett heltäckande rättsligt bindande normaliseringsavtal, baserat på ömsesidigt erkännande, vilket är avgörande för att båda länderna ska kunna närma sig EU och det kommer att bidra till stabilitet och välstånd i regionen. Parlamentet kräver att alla tidigare avtal mellan Belgrad och Pristina respekteras och genomförs fullt ut i god tro och i god tid, inbegripet det som gäller förbundet för kommuner med serbisk majoritet. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att inrätta en mekanism för att övervaka och verifiera genomförandet av alla avtal som hittills har ingåtts och att regelbundet rapportera till Europaparlamentet om det aktuella läget. Parlamentet uppmanar EU-aktörerna att stödja de lokala myndigheterna i arbetet för förbundet av kommuner med serbisk majoritet som en del av en ömsesidig överenskommelse. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare aktivt och konstruktivt deltagande i den EU-stödda dialogen. Parlamentet uppmanar med kraft Serbiens och Kosovos regeringar att undvika alla handlingar som skulle kunna undergräva tilliten mellan parterna och äventyra den fortsatta konstruktiva dialogen. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att förbättra kvaliteten på dialogen genom kvinnors deltagande, ökad öppenhet gentemot allmänheten och ett meningsfullt deltagande för det civila samhället. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska och kosovanska myndigheterna att främja personliga kontakter mellan lokalsamhällen för att stärka dialogen, även på icke-statlig nivå. Parlamentet lovordar kultur- och ungdomsinitiativ som den årliga gränsöverskridande konstfestivalen ”Mirëdita, Dobar Dan!”, som främjar samarbete mellan kosovoalbaner och serber. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar att Serbien och Kosovo har antagit färdplanen för genomförandet av energiavtalen, vilket är ett viktigt steg framåt i den EU-stödda dialogen för att uppnå konkreta resultat för alla medborgare. Parlamentet uppmanar både Serbien och Kosovo att öka sina insatser för och sitt förverkligande av lösningar på problemen med saknade personer och att rättvisa skipas med avseende på de krigsförbrytelser som begicks under de jugoslaviska krigen på 1990-talet. Parlamentet uppmanar regeringen att också ta upp dessa frågor som en del av dialogen mellan Belgrad och Pristina och att upprätta ett samarbete mellan Serbien och Kosovo. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet beklagar den kosovanska regeringens beslut att förkasta ett förslag från internationella medlare om att röstberättigade väljare på Kosovos territorium skulle ha fått rösta i den konstitutionella folkomröstningen den 16 januari 2022 och i det serbiska valet den 3 april 2022, såsom de tidigare kunnat. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet beklagar den destabiliserande verksamheten vid gränsen i norra Kosovo i september 2021 och uppmanar Belgrad och Pristina att ta itu med alla frågor genom dialog. Parlamentet beklagar att ingen överenskommelse nåddes i arbetsgruppen som hade till uppgift att hitta en lösning för användningen av registreringsskyltar för fordon. Parlamentet uppmanar båda parter att så snart som möjligt finna en permanent lösning som främjar normaliseringen av de ekonomiska och politiska förbindelserna inom ramen för den EU-stödda dialogen. Parlamentet beklagar att det vid flera tillfällen hänt att tjänstemän inte fått resa in på Kosovos eller Serbiens territorium. Parlamentet uppmanar båda parter att behandla alla besök på ett sätt som gynnar normaliseringsprocessen. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet noterar klagomålen från etniska albaner från Presevodalen som nekades rösträtt och uppenbarligen ströks från civilregistret på sin bosättningsort och därmed berövades sina grundläggande och politiska rättigheter av de serbiska myndigheterna. Parlamentet är djupt oroat över anklagelserna och studierna om att de serbiska myndigheterna på ett systematiskt och diskriminerande sätt missbrukar lagen om medborgarnas bosättning och ”passiviseringen” av bostadsadresser för medborgare med albansk etnicitet som bor i södra Serbien. Parlamentet efterlyser oberoende och grundliga utredningar av dessa påståenden, och uppmanar de serbiska myndigheterna att upphöra med all diskriminerande praxis och alla former av diskriminerande utpekanden. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den nationella strategin för lagföring av krigsförbrytelser för perioden 2021–2026 och den senaste tidens inledande av arbete vid olika organ och de rapporteringsmekanismer som är kopplade till detta arbete. Parlamentet understryker betydelsen av ett öppet och inkluderande genomförande av strategin. Parlamentet uppmanar med kraft de serbiska myndigheterna att agera beslutsamt mot förhärligandet av dömda krigsförbrytare och att upphöra med all splittrande retorik och handlingar som undergräver integriteten hos länderna i grannskapet och hotar regional stabilitet och försoning. Parlamentet uppmanar med kraft de serbiska myndigheterna att visa ett verkligt engagemang för att utreda och väcka åtal i krigsförbrytelsemål. Parlamentet upprepar att det inte finns någon plats i Europa för förnekande av folkmord. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet betonar vikten av regionalt samarbete om krigsförbrytelser och saknade personer och uppmanar de serbiska myndigheterna att fördöma alla former av hatpropaganda, skrämselkampanjer och offentligt godkännande och förnekande av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Parlamentet beklagar att vissa serbiska myndigheter och vissa serbiska politiker fortsätter att förneka folkmordet i Srebrenica. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att säkerställa fortsatta rättegångar om krigsförbrytelser, även på lokal nivå, och uppnå rättvisa för offren genom att erkänna och respektera domstolsavgöranden om krigsförbrytelser, bekämpa straffrihet för brott under krigstid, utreda fall av saknade personer, undersöka gravplatser samt hjälpa de nationella åklagarna med att ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet fördömer den ökande närvaron av dömda krigsförbrytare, såsom Veselin Šljivancanin, Dragoljub Ojdani Nikola Šainovi, i medieutrymmet, som de använder för att sprida hat och intolerans mot nationella minoriteter i Serbien. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess allierade att ytterligare stärka försoningsarbetet. Parlamentet välkomnar det förnyade engagemanget hos EU:s allierade, särskilt utnämningen av amerikanska, brittiska och tyska särskilda sändebud för västra Balkan, och uppmanar dem att delta i nära samarbete och samordning med EU:s sändebud i syfte att stärka hävstångseffekten och tillhandahålla sammanhängande råd och stöd. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sitt stöd för initiativet om inrättande av den regionala kommissionen för fastställande av fakta om krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i f.d. Jugoslavien (Recom). |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av genomförandet av en roamingfri zon på hela västra Balkan från och med den 1 juli 2021, vilket förbättrar konnektiviteten och medför påtagliga och konkreta fördelar för medborgare och företag i regionen. Parlamentet välkomnar antagandet av Brdoförklaringen som undertecknats av EU-tjänstemän och ledare för länderna på västra Balkan och erkänner vikten av denna framgång. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att samarbeta med myndigheterna i länderna på västra Balkan i syfte att eliminera roamingavgifter mellan västra Balkan och Europeiska unionen. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de serbiska myndigheterna att entydigt stödja inrättandet av en gemensam regional marknad inom ramen för Berlinprocessen som en språngbräda på vägen mot EU-anslutning. Parlamentet betonar att alla regionala ekonomiska samarbetsprogram på västra Balkan bör vara inkluderande och godtagbara för alla sex länder, och att alla sex länder bör samarbeta på lika villkor, samtidigt som ytterligare anpassning till EU:s normer och regelverk stärks. |
| --- | --- |

86.

Socioekonomiska reformer

| 87. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i utvecklingen av en fungerande marknadsekonomi, även om staten behåller ett starkt fotavtryck, och det faktum att effekterna av covid-19-krisen på ekonomin framgångsrikt mildrades, bland annat genom skattemässiga och monetära stödåtgärder i rätt tid. Parlamentet uppmanar dock de serbiska myndigheterna att tillhandahålla riktat pandemirelaterat stöd till utsatta hushåll och företag. Parlamentet konstaterar att EU har fortsatt att ge Serbien nödvändigt stöd för landets socioekonomiska återhämtning och för omedelbara medicinska behov, inbegripet ytterligare stöd på 10 miljoner euro. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet noterar med oro att ingen av de anklagelser som nämndes i den tidigare rapporten från undersökande journalister om statlig manipulation av covid-19-statistik för politiska ändamål har undersökts. Parlamentet betonar att förtroende och öppenhet är särskilt viktigt för regeringens insatser mot covid-19 och uppmanar därför med kraft den serbiska regeringen att förse medborgarna med all relevant statistik. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet konstaterar att arbetsmarknaden, trots förbättringar, fortfarande lider av strukturella problem och demografiska och migrationsrelaterade utmaningar. Parlamentet uppmanar Serbien att förbättra kvinnors ställning på arbetsmarknaden och ytterligare anpassa utbildningen till arbetsmarknadens behov, särskilt när det gäller yrkesutbildning samt den gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet är djupt oroat över den socioekonomiska situationen i flera distrikt i södra Serbien. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att undersöka alla anklagelser om användning av instrument för socialt stöd för att sätta press på väljarna, särskilt utsatta grupper och medlemmar av den romska minoriteten. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att bemöta utmaningarna med fattigdom och arbetslöshet i dessa och andra delar av landet och att se till att social- och sysselsättningspolitiken har tillräckliga finansiella och institutionella resurser. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att förbättra sin kapacitet att tillhandahålla statistik och genomföra folkräkningen i enlighet med högsta internationella standarder och inkludering av oberoende observatörer. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet är djupt oroat över avfolkningen och den fortsatta utvandringen av Serbiens humankapital. Parlamentet välkomnar Serbiens regerings initiativ och innovativa strategier för att motverka denna utveckling, inbegripet demografiska förändringar, genom att samarbeta med internationella organisationer genom en rad riktade strategier inom olika sektorer för att ta itu med demografiska hot, eftersom den stadiga befolkningsminskningen fortfarande är en central utmaning för den ekonomiska utvecklingen. Parlamentet uppmanar den nya regeringen att ägna mer uppmärksamhet åt ungdomspolitiken. Parlamentet konstaterar att ytterligare insatser måste investeras i gränsregionernas socioekonomiska utveckling för att förhindra att de avfolkas. Parlamentet påminner om att IPA III-program för gränsöverskridande samarbete skulle kunna användas för detta ändamål. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet välkomnar genomförandet av program till stöd för små och medelstora företag, särskilt minskningen av lånekostnaderna för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar Serbien att ta itu med de återstående bristerna, inbegripet ett instabilt företagsklimat och orättvis konkurrens. Parlamentet välkomnar Serbiens engagemang i processen för regional marknadsintegration på västra Balkan, som, följt av ytterligare ekonomisk integration med EU:s inre marknad, kommer att locka till sig de investeringar som behövs och skapa nya möjligheter för medborgarna och näringslivet. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet upprepar sin oro över Serbiens växande beroende av kinesiska investeringar och omfattningen av de lån som Serbien måste betala tillbaka till Kina. Parlamentet uppmanar med kraft de serbiska myndigheterna att förbättra insynen i och stärka den rättsliga efterlevnaden av kraven i miljökonsekvensbedömningen i mycket förorenande industrier för kinesiska, ryska och andra icke-demokratiska utländska investeringar som härrör från bilaterala avtal om strategiskt samarbete. Parlamentet beklagar de kinesiska missilsystem som nyligen levererades till Serbien. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet betonar att länderna på västra Balkan måste sättas i centrum för EU:s Global Gateway-initiativ och att ett öppet och hållbart investeringsalternativ till Kinas och andra auktoritära regimers investeringar ska tillhandahållas. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet noterar att ändringarna av expropriationslagen har upphävts och efterlyser en bredare offentlig debatt om denna fråga. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet välkomnar förbättringarna i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism, men efterlyser förbättrade resultat i utredningar vid penningtvätt. Parlamentet konstaterar att infrastruktur och byggnation är betydande källor till olagliga pengar och uppmuntrar Serbien att minimera risken för olagliga finansiella flöden inom byggindustrin samt att minska skatteflykt och korruption inom infrastruktursektorn. Parlamentet uppmanar Serbien att säkerställa att rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) används i god tro. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet uttrycker oro över bristen på framsteg i fallet med ”förteckningen”, som utgör ett missbruk av den rättsliga ramen från statliga myndigheters sida, i syfte att rikta in sig på vissa civilsamhälleliga organisationer och medier som är kritiska mot regeringens politik. Parlamentet påminner om uppmaningen till Serbiens administration för förebyggande av penningtvätt vid Serbiens finansministerium att till fullo undersöka dessa frågor. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet påminner om villkorligheten för finansiering inom ramen för IPA III och den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan. Parlamentet erkänner vikten av IPA III och EIP för att stödja reformprocessen, den gröna omställningen, hållbar konnektivitet, humankapital, konkurrenskraft och tillväxt för alla samt för att stärka det regionala och gränsöverskridande samarbetet. |
| --- | --- |

99.

Miljö, energi och transport

| 100. | Europaparlamentet välkomnar de konkreta åtgärder som vidtagits för att fasa ut kolkraftverk. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över att Serbien fortfarande investerar i ett nytt kolkraftverk, trots de nuvarande klimat- och miljöutmaningarna. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att anta en nationell integrerad energi- och klimatplan som är förenlig med den europeiska gröna givens mål om noll nettoutsläpp 2050 och den gröna agendan för västra Balkan. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar de nationella myndigheterna att snabbt genomföra lagen om användning av förnybara energikällor och att inleda en bredare offentlig debatt om energiomställningen och det pågående byggandet av dussintals små vattenkraftverk. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att öka sina ansträngningar för att diversifiera sin energiförsörjning och sin totala energimix, särskilt att minska sitt beroende av Ryssland samt att öka investeringarna och modernisera energiinfrastrukturen för att genomföra den nödvändiga övergången från fossila bränslen till förnybara energikällor. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av uppförandet av sammanlänkningen med Bulgarien. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att säkerställa att IPA-medlen bidrar till att bygga upp en klimatneutral ekonomi i Serbien, helt i linje med Parisavtalet och EU:s mål för minskade koldioxidutsläpp, och att ge det tekniska stöd som krävs för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet understryker att bristande effektivitet i energisektorn har en kritisk inverkan på landets övergripande ekonomiska konkurrenskraft och uppmanar landet att arbeta målinriktat för övergången till en grön och cirkulär ekonomi genom att fasa ut fossila energikällor och kraftigt öka återvinningsgraden av resurser och material. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet noterar med oro den ständiga bristen på efterlevnad av fördraget om energigemenskapen och därmed åsidosättandet av detta fördrag och uppmanar Serbien att följa rekommendationerna från fördraget om energigemenskapen och anpassa sin verksamhet på energiområdet till det tredje energipaketet och i överensstämmelse med EU:s energipolitik. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet upprepar sin oro över de höga nivåerna av luftföroreningar och uppmanar med kraft myndigheterna att påskynda genomförandet av luftkvalitetsplaner. Parlamentet beklagar att flera platser i Serbien, särskilt Belgrad, Smederevo, Bor och Kolubara- och Tamnavadalarna, ofta finns med på listan över de mest förorenade områdena i världen när det gäller luftkvalitet. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att snabbt vidta åtgärder för att förbättra luftkvaliteten, särskilt i stora städer och industriområden. Parlamentet betonar vikten av att hitta hållbara lösningar och begränsa användningen av brunkol och annan lågkalorikol inom energiproduktion och uppvärmning. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet är djupt oroat över kinesiskt finansierade kolkraftprojekt och deras inverkan på miljön och luftkvaliteten. Parlamentet noterar att antagandet av programmet om luftskydd för närvarande pågår och välkomnar småskaliga bidrag till kommuner för förbättrad luftkvalitet och avfallshantering och finansiering av genomförandet av projekt för att minska luftföroreningarna i Serbien. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet beklagar återigen bristen på åtgärder mot föroreningar i floden Dragovisjtitsa från gruvdriften i regionen och dess skadliga inverkan på lokalbefolkningens hälsa och miljön. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra lagstiftning, genomförande och verkställande avseende avfallshanteringen och av att påskynda införande och genomförande av avfallshierarki och åtgärder för den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet noterar återkallandet av prospekteringstillstånden för projektet för utvinning och bearbetning av litium i västra Serbien. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att vara helt öppna i denna process och att genomföra en omfattande konsekvensbedömning, inbegripet offentliga samråd med berörda lokalsamhällen när licenser utfärdas. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över allvarliga problem med korruption och rättsstatsprincipen när det gäller miljöfrågor och den allmänna bristen på insyn samt miljökonsekvensbedömningar och sociala konsekvensbedömningar för infrastrukturprojekt. Parlamentet noterar här att man i anslutningsförhandlingarna med EU öppnat kluster 4 om den gröna agendan och hållbar konnektivitet. Parlamentet efterlyser en uppföljning av de legitima farhågor som uttrycks i miljöprotester och att dessa tas upp under förhandlingarna. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet efterlyser en ökning av Serbiens totala areal som är under skydd och att genomförandet av åtgärder och lämplig finansiering av naturskydd säkerställs. Parlamentet efterlyser en konsekvent tillämpning av lagen om naturskydd och lagen om användning av förnybara energikällor, i syfte att stoppa alla skadliga projekt i skyddade områden. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av avfallshanteringsprogrammet och noterar att den offentliga presentationsprocessen för handlingsplanen för avfallshanteringsprogrammet för perioden 2022–2024 pågår. Parlamentet noterar att det ekologiska informationssystemet har tagits i bruk, vilket gjort det möjligt för medborgarna att rapportera miljöproblem. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av alla småskaliga vattenkraftsprojekt som hittills har inletts för att fastställa huruvida lagen och förfarandena vederbörligen respekterades när tillstånd utfärdades. Parlamentet efterlyser omedelbara åtgärder för att återställa floderna till det tillstånd de befann sig i innan småskaliga vattenkraftsprojekt inleddes, i alla fall där det var tydligt att lagen överträddes, som i fallet Rakita. Parlamentet efterlyser avlägsnande av anläggningar som äventyrar stränder, sjöar, vattendrag och grundvatten. Parlamentet betonar behovet av övervakning av alla projekt som äventyrar vattenresurser, som bör föras upp på förteckningen över projekt för vilka en miljökonsekvensbedömning krävs. Parlamentet begär att privatiseringen av institutet för vattenförvaltning, Jaroslav Cerni, omprövas. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens framsteg i reformen av landets järnvägssystem. Parlamentet uppmuntrar landet att se till att investeringarna i dess transportinfrastruktur är förenliga med EU:s strategi för hållbar och smart mobilitet och att de ger maximal nytta för Serbiens ekonomi. |
| --- | --- |

114.

o

o o

| 115. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Serbiens president, regering och nationalförsamling. |
| --- | --- |

115.

---

(1)  EUT L 278, 18.10.2013, s. 16.

(2)  EUT L 330, 20.9.2021, s. 1.

(3)  EUT L 111, 8.4.2022, s. 1.

(4)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 129.

(5)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 172.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2021)0506.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2021)0511.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2022)0064.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/118

---

P9_TA(2022)0285

Rapporten för 2021 om Kosovo

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om kommissionens rapport för 2021 om Kosovo (2021/2246(INI))

(2023/C 47/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Kosovo, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 april 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Kosovo, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 april 2016 (1),

| — | med beaktande av ramavtalet mellan Europeiska unionen och Kosovo om de allmänna principerna för Kosovos deltagande i unionsprogram, vilket varit i kraft sedan den 1 augusti 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet mellan Europeiska unionen och Kosovo om de allmänna principerna för Kosovos deltagande i unionsprogram, vilket varit i kraft sedan den 1 augusti 2017 (2),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003,

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018,

| — | med beaktande av Zagrebförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 6 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zagrebförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 6 maj 2020,

| — | med beaktande av Brdoförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 6 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brdoförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 6 oktober 2021,

| — | med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, och det åttonde toppmötet inom ramen för Berlinprocessen den 5 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, och det åttonde toppmötet inom ramen för Berlinprocessen den 5 juli 2021,

| — | med beaktande av toppmötet i Sofia den 10 november 2020, förklaringen från ledarna på västra Balkan om den gemensamma regionala marknaden av den 9 november 2020 och Sofiaförklaringen om den gröna agendan för västra Balkan av den 10 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet i Sofia den 10 november 2020, förklaringen från ledarna på västra Balkan om den gemensamma regionala marknaden av den 9 november 2020 och Sofiaförklaringen om den gröna agendan för västra Balkan av den 10 november 2020,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och av FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och av FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo,

| — | med beaktande av det första avtalet av den 19 april 2013 om principerna för en normalisering av förbindelserna mellan regeringarna i Serbien och Kosovo och avtalen av den 25 augusti 2015 samt den pågående EU-stödda dialogen för en normalisering av förbindelserna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första avtalet av den 19 april 2013 om principerna för en normalisering av förbindelserna mellan regeringarna i Serbien och Kosovo och avtalen av den 25 augusti 2015 samt den pågående EU-stödda dialogen för en normalisering av förbindelserna,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/904 av den 3 juni 2021 om ändring av gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) (3), som förlängde uppdraget till den 14 juni 2023, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/904 av den 3 juni 2021 om ändring av gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) (3), som förlängde uppdraget till den 14 juni 2023,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020, Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020, Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020, En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641), och kommissionens arbetsdokument av den 6 oktober 2020 om riktlinjer för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020, En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641), och kommissionens arbetsdokument av den 6 oktober 2020 om riktlinjer för genomförandet av den gröna agendan för västra Balkan (SWD(2020)0223),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1529 av den 15 september 2021 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1529 av den 15 september 2021 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2021, 2021 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2021)0644), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Kosovo 2021 Report (SWD(2021)0292), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2021, 2021 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2021)0644), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Kosovo 2021 Report (SWD(2021)0292),

| — | med beaktande av kommissionens bedömning av den 22 april 2021 av Kosovos ekonomiska reformprogram 2021–2023 (SWD(2021)0093) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet, som antogs av rådet den 12 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens bedömning av den 22 april 2021 av Kosovos ekonomiska reformprogram 2021–2023 (SWD(2021)0093) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet, som antogs av rådet den 12 juli 2021,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020, Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020, Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin (COM(2020)0315),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (Kosovo) (COM(2016)0277), och av sin ståndpunkt av den 28 mars 2019 om kommissionens förslag (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (Kosovo) (COM(2016)0277), och av sin ståndpunkt av den 28 mars 2019 om kommissionens förslag (5),

| — | med beaktande av slutrapporten från Europeiska unionens valobservatörsuppdrag avseende kommunalvalet i Kosovo under 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från Europeiska unionens valobservatörsuppdrag avseende kommunalvalet i Kosovo under 2021,

| — | med beaktande av det fjärde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet mellan Europeiska unionen och Kosovo den 7 december 2021 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fjärde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet mellan Europeiska unionen och Kosovo den 7 december 2021 i Bryssel,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen av den 14 december 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen av den 14 december 2021,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 10 januari 2022, EU-stöd för rättsstaten på västra Balkan: grundläggande problem kvarstår trots ansträngningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 10 januari 2022, EU-stöd för rättsstaten på västra Balkan: grundläggande problem kvarstår trots ansträngningar,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (6),

| — | med beaktande av den förklaring och de rekommendationer som antogs vid de sjunde och åttonde mötena i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Kosovo, vilka hölls den 4 och 5 november 2021 och den 9 och 10 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och de rekommendationer som antogs vid de sjunde och åttonde mötena i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Kosovo, vilka hölls den 4 och 5 november 2021 och den 9 och 10 mars 2022,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 28 juni 2021 från det andra toppmötet för Europaparlamentet och talmännen från parlamenten på västra Balkan, som sammankallats av Europaparlaments talman med ledarna av parlamenten på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 28 juni 2021 från det andra toppmötet för Europaparlamentet och talmännen från parlamenten på västra Balkan, som sammankallats av Europaparlaments talman med ledarna av parlamenten på västra Balkan,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Kosovo (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Kosovo (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2021 om samarbete i kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2021 om samarbete i kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan (8),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0179/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0179/2022), och av följande skäl:

| A. | Varje utvidgningsland bedöms på grundval av sina egna meriter, och det är genomförandet av nödvändiga reformer som avgör tidsplanen för och framstegen med anslutningen. |
| --- | --- |

A.

Varje utvidgningsland bedöms på grundval av sina egna meriter, och det är genomförandet av nödvändiga reformer som avgör tidsplanen för och framstegen med anslutningen.

| B. | Kosovo har inte erkänts som självständig stat av fem medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Kosovo har inte erkänts som självständig stat av fem medlemsstater.

| C. | Demokrati och rättsstat är de grundläggande värden som EU bygger på. Det krävs djupgående och omfattande reformer för att ta itu med de utmaningar som kvarstår på dessa områden. |
| --- | --- |

C.

Demokrati och rättsstat är de grundläggande värden som EU bygger på. Det krävs djupgående och omfattande reformer för att ta itu med de utmaningar som kvarstår på dessa områden.

| D. | Ett heltäckande och rättsligt bindande normaliseringsavtal mellan Serbien och Kosovo är avgörande för att båda länderna ska kunna gå vidare på sin respektive väg mot EU. Ett sådant avtal skulle i hög grad bidra till att öka regionens allmänna stabilitet. |
| --- | --- |

D.

Ett heltäckande och rättsligt bindande normaliseringsavtal mellan Serbien och Kosovo är avgörande för att båda länderna ska kunna gå vidare på sin respektive väg mot EU. Ett sådant avtal skulle i hög grad bidra till att öka regionens allmänna stabilitet.

| E. | Kosovo har inte beviljats viseringsliberalisering, även om alla riktmärken har uppfyllts sedan 2018. |
| --- | --- |

E.

Kosovo har inte beviljats viseringsliberalisering, även om alla riktmärken har uppfyllts sedan 2018.

| F. | Kosovo har gjort betydande framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

F.

Kosovo har gjort betydande framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet.

| G. | EU är Kosovos största handelspartner och stod för 33 % av den totala exporten och 50 % av den totala importen 2020. |
| --- | --- |

G.

EU är Kosovos största handelspartner och stod för 33 % av den totala exporten och 50 % av den totala importen 2020.

| H. | EU förblir Kosovos viktigaste strategiska partner och stöder Kosovos engagemang för europeisk integration, särskilt genom IPA III, den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan och makroekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

H.

EU förblir Kosovos viktigaste strategiska partner och stöder Kosovos engagemang för europeisk integration, särskilt genom IPA III, den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan och makroekonomiskt stöd.

| I. | EU är den största givaren av ekonomiskt stöd till Kosovo, och Kosovo får föranslutningsstöd inom ramen för IPA, med totalt 1,21 miljarder euro mellan 2007 och 2020. |
| --- | --- |

I.

EU är den största givaren av ekonomiskt stöd till Kosovo, och Kosovo får föranslutningsstöd inom ramen för IPA, med totalt 1,21 miljarder euro mellan 2007 och 2020.

| J. | Kommissionen har antagit ett paket på 70 miljoner euro inom ramen för IPA II för att hjälpa länderna på västra Balkan att få tillgång till covid-19-vacciner som upphandlats av medlemsstater i EU. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen har antagit ett paket på 70 miljoner euro inom ramen för IPA II för att hjälpa länderna på västra Balkan att få tillgång till covid-19-vacciner som upphandlats av medlemsstater i EU.

| K. | Stödet inom ramen för IPA III bygger på strikta villkor, med krav på ändring och indragning av stödet i fall av tillbakagång när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

K.

Stödet inom ramen för IPA III bygger på strikta villkor, med krav på ändring och indragning av stödet i fall av tillbakagång när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

Åtagandet för utvidgningen

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Kosovos fortsatta åtagande att gå vidare med EU-relaterade reformer och det överväldigande samförståndet mellan politiska partier och allmänhetens stöd för den europeiska integrationen och anammandet av en europeisk identitet. Parlamentet noterar regeringens starka majoritet i Kosovos parlament efter det allmänna valet och uppmanar regeringen att utnyttja sin stabila majoritet för att skyndsamt främja de nödvändiga reformerna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att prioritera utvidgningen och att tillhandahålla de utlovade fördelarna så snart villkoren har uppfyllts samt förbättra informationsutbytet med unionsmedborgarna om utvidgningen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar den ökade politiska stabiliteten och regeringens starka åtagande att fortsätta på vägen mot EU, vilket framgår av antagandet av handlingsplanen för den europeiska reformagendan II och det nationella programmet för genomförande av stabiliserings- och associeringsavtalet 2022–2026. Parlamentet understryker behovet av att stärka den administrativa kapaciteten och inrätta en enhetlig samordningsstruktur inom Kosovos institutioner för ett effektivt genomförande av ovannämnda plan och program. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet lovordar det fredliga och välordnade genomförandet av det förtida parlamentsvalet den 14 februari 2021 och kommunalvalet den 17 oktober och 14 november 2021. Parlamentet beklagar dock den låga kvinnliga representationen och den begränsade politiska konkurrensen, valfriheten och yttrandefriheten i de kosovoserbiska kommunerna, såsom framgår av rapporter från EU:s valobservatörsuppdrag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att Kosovos parlament inrättade en tillfällig kommission för valreformer den 13 april 2021. Parlamentet uppmanar Kosovo att snarast ta itu med de långvariga bristerna i valprocessen, särskilt när det gäller kampanjregler, röstande för medborgare utomlands och röstlängdernas riktighet. Parlamentet beklagar att många av de rekommendationer som utfärdats av EU:s tidigare valobservatörsuppdrag sedan 2013 ännu inte har åtgärdats och understryker att dessa reformer som borde ha genomförts för länge sedan kräver ett starkt politiskt engagemang och ett meningsfullt deltagande av de politiska partierna och det civila samhället. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt att rådet inte har lyckats införa det viseringsfria systemet för Kosovo. Parlamentet betonar sin fulla solidaritet och sitt fulla deltagande med landets medborgare. Parlamentet uppmanar än en gång medlemsstaterna i rådet att skyndsamt anta ett viseringsfritt system för Kosovos medborgare, eftersom Kosovo är det enda landet på västra Balkan utan en viseringsliberaliseringsordning, trots att alla riktmärken är uppfyllda sedan 2018. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att bristen på viseringsliberalisering hindrar genomförandet av EU-program och har en direkt inverkan på Kosovos medborgare samtidigt som kriminella nätverk uppmuntras. Parlamentet noterar att ytterligare förseningar underminerar EU:s trovärdighet och anseende som pålitlig partner och seriös geopolitisk aktör, vilket även kan påverka dialogen mellan Kosovo och Serbien. Parlamentet betonar att viseringsliberalisering har potential att föra Kosovo närmare EU genom att underlätta resor, kultur- och utbildningsutbyten och affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet stöder till fullo Kosovos ansökan om medlemskap i Europarådet och uppmanar samtliga EU-medlemsstater att stödja landets strävan samt dess önskan att ansluta sig till andra internationella organisationer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar också Kosovos avsikt att ansöka om medlemskap i Europeiska unionen 2022, i syfte att uppnå kandidatstatus, men betonar att det inte finns något påskyndat förfarande för något kandidatland eller potentiellt kandidatland och påminner om att alla länder som strävar efter att bli medlemsstater kommer att bedömas utifrån sina egna meriter när det gäller uppfyllande, genomförande och efterlevnad av kriterierna och gemensamma europeiska värderingar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att framsteg när det gäller normaliseringen av förbindelserna med Serbien på grundval av ömsesidigt erkännande är en nödvändig förutsättning för att båda länderna ska kunna närma sig EU. Parlamentet är medvetet om att Kosovo är fast beslutet att göra framsteg i förhandlingarna med Serbien för att lösa kvarstående frågor på ett ömsesidigt fördelaktigt sätt och uppmuntrar Kosovos myndigheter att på nytt inrikta sina insatser på att främja och genomföra dialogen mellan Pristina och Belgrad, och att inte skapa ytterligare en källa till besvikelse för sina medborgare genom att i förtid ansöka om EU-medlemskap. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att Kosovos självständighet är oåterkallelig. Parlamentet välkomnar att Israel erkände Kosovo den 4 september 2020. Parlamentet beklagar dock att fem EU-medlemsstater ännu inte har erkänt Kosovo, och uppmanar dem än en gång att göra detta omedelbart och bekräfta Kosovos EU-perspektiv. Parlamentet konstaterar att EU är Kosovos största givare, handelspartner och investerare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att den ryska invasionen av Ukraina är en källa till ytterst stor oro för västra Balkan, särskilt för Kosovos medborgare. Parlamentet välkomnar att Kosovos parlament antagit en resolution där Ryska federationens militära aggression mot och invasion av Ukraina skarpt fördöms, och lovordar Kosovo för att landet snabbt slutit upp bakom EU genom att anta sanktioner mot Ryssland och för den starka solidaritet med Ukraina som landet uttryckt, vilket positionerar Kosovo som en mycket pålitlig partner som är djupt förankrad i den europeiska och transatlantiska alliansen. Parlamentet välkomnar Kosovos beredvillighet att ta emot ukrainska flyktingar och antagandet av åtgärder för att stödja dem, inbegripet genomförandet av programmet Journalists in Residence som gör det möjligt för ukrainska journalister att bo och arbeta i Kosovo. Parlamentet noterar med lättnad att inga allvarliga hot mot Kosovos säkerhet och territoriella integritet har rapporterats nyligen. Parlamentet understryker att en framgångsrik integrering av de norra delarna och ytterligare insatser för att förbättra det dagliga livet för Kosovos serber kan bidra väsentligt till den övergripande stabiliteten och säkerhetssituationen i landet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att Ukraina och Moldavien beviljades status som kandidatländer vid Europeiska rådets möte den 23 och 24 juni 2022. Parlamentet påminner dock om att man för att upprätthålla trovärdigheten i EU:s utvidgningsprocess måste stå fast vid det långvariga åtagandet gentemot alla de sex länderna på västra Balkan, inklusive Kosovo, och deras parallella spår bör fullföljas oavbrutet på grundval av meriter, politisk anpassning, solidaritet i internationella frågor och överenskomna åtaganden. Parlamentet efterlyser mer dynamik i utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

13.

Demokrati och rättsstatsprincipen

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de ökade insatserna mot korruption, bland annat genom antagandet av strategin och handlingsplanen för rättsstatsprincipen för 2021–2026, och understryker att genomförande är centralt. Parlamentet lovordar Kosovo för att ha flyttat upp 17 platser i Transparency Internationals korruptionsindex för 2021. Parlamentet uppmuntrar Kosovo att fortsätta att förbättra sina resultat i kampen mot korruption på hög nivå och organiserad brottslighet samt att till fullo undersöka alla möjliga kopplingar till den politiska makten. Parlamentet uppmanar de kosovanska myndigheterna att fortsätta att stärka utredningen och lagföringen av organiserad brottslighet, däribland människohandel och olaglig narkotikahandel, och att spela en aktivare roll i kampen mot penningtvätt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet lovordar Kosovos arbete med att bekämpa terrorism och våldsbejakande extremism samt med att återsända och integrera utländska stridande. Parlamentet uppmuntrar Kosovo att anta en ny strategi för att förebygga våldsbejakande extremism och radikalism som leder till terrorism, med tanke på att genomförandet av den tidigare strategin led brist på institutionell samordning och finansiella verktyg. Parlamentet efterfrågar ett aktivt regionalt samarbete för att bemöta potentiell terroristverksamhet och stoppa finansiella flöden som är avsedda för finansiering av terrorism samt bättre samordning och utbyte av information mellan Republiken Kosovos och EU:s relevanta säkerhetstjänster och organ. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet är bekymrat över att rättsväsendet fortfarande är ineffektivt och sårbart för politisk inblandning. Parlamentet välkomnar här förslagen till reform av åklagarväsendet och understryker att Venedigkommissionens yttrande bör beaktas fullt ut när de genomförs. Parlamentet betonar att detta är av yttersta vikt för att säkerställa rättsväsendets oåterkalleliga politiska oberoende och integritet samt för att förbättra ansvarsskyldigheten och öppenheten i Kosovos rättsväsende. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar Kosovo att intensifiera sina ansträngningar för att öka de brottsbekämpande organens kapacitet, genomdriva redovisning av tillgångar och konfiskera tillgångar som härrör från brott. Parlamentet noterar i detta sammanhang förslaget om ett nytt organ för civilt förverkande av tillgångar och upprepar behovet av att fullt ut beakta Venedigkommissionens yttrande innan man går vidare med lagstiftningen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar regeringens planer för säkerhetsprövning av domare och åklagare och understryker vikten av Venedigkommissionens yttrande. Parlamentet betonar att säkerhetsprövning bör vara en sistahandsutväg och insisterar på att EU:s och Förenta staternas reservationer om att rättssystemet kan komma att lamslås inte bör ignoreras. Parlamentet uppmanar kraftfullt de kosovanska myndigheterna att fullt ut utnyttja de befintliga mekanismerna och instrumenten för att omedelbart förbättra oberoendet, professionalismen, effektiviteten och integriteten hos landets rättssystem. Parlamentet välkomnar de kosovanska myndigheternas samarbete med EU i detta avseende. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att Kosovos åklagarråd, trots EU:s upprepade uppmaningar att säkerställa ett rättvist, transparent och meritbaserat urval av chefsåklagare, inte har tagit hänsyn till dessa principer vid slutförandet av urvalsprocessen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar insatserna för att avpolitisera och professionalisera Kosovos statstjänstemannakår och offentliga förvaltning, och uppmanar Kosovo att intensifiera sina reformer av den offentliga förvaltningen och de offentliga finanserna på ett progressivt och proportionellt sätt. Parlamentet upprepar vikten av en sund, avpolitiserad och medborgarorienterad offentlig förvaltning som utses genom en konkurrensutsatt, meritbaserad, transparent och rättvis process. Parlamentet välkomnar framstegen med inrättandet av det nationella centraliserade kriminalregistret, som stöds av EU, och uppmanar Kosovo att ta itu med de återstående utmaningarna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar att Kosovos parlament har antagit lagarna om finansiering av politiska partier och redovisning av tillgångar, som borde ha antagits för länge sedan, och efterlyser ett strikt genomförande av dem. Parlamentet fördömer att företrädare för Srpska Lista fortsatt bojkottar ordförandeskapet i Kosovos parlament och den höga frånvaron bland ledamöter under parlamentets sammanträden, vilket leder till att vissa punkter på dagordningen blockeras. Parlamentet välkomnar antagandet vid första behandlingen av parlamentets nya förordning om införande av ekonomiska sanktioner mot parlamentsledamöter som inte rättfärdigar sin frånvaro och efterlyser ett snabbt slutligt antagande och genomförande. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet lovordar Kosovos dynamiska och konstruktiva civila samhälle för dess arbete och engagemang. Parlamentet uppmuntrar regeringen att upprätta fungerande förbindelser med det civila samhället i samarbetets tecken, på grundval av ömsesidigt förtroende, samtidigt som deras oberoende respekteras, och att säkerställa dess meningsfulla deltagande i respektive reformprojekt, särskilt när det gäller viktig lagstiftning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att på lämpligt sätt lösa problemen och genomföra författningsdomstolens dom från 2016 om tilldelning av mark till Visoki Dečani-klostret. Parlamentet är bekymrat över att myndigheterna fortfarande inte har genomfört denna dom, vilket undergräver regeringens åtagande att upprätthålla rättsstatsprincipen och respekten för ett oberoende rättsväsende samt landets internationella anseende. Parlamentet understryker vikten av att genomföra alla beslut från författningsdomstolen. Parlamentet uppmanar regeringen att handha rättsstatsprincipen utan någon selektivitet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet lovordar det arbete som utförts av Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex), som har hjälpt de kosovanska myndigheterna att inrätta hållbara och oberoende institutioner för rättsstatsprincipen. Parlamentet välkomnar förlängningen av Eulex-mandatet samt den nyligen genomförda utplaceringen av en tillfällig enhet som kapacitetsförstärkning till den polisenhet som uppställts av Eulex. Parlamentet uppmuntrar Kosovo att fortsätta sitt samarbete med Eulex och med de specialiserade avdelningarna och den specialiserade åklagarmyndigheten, som ett viktigt bevis på landets engagemang för rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar samarbetsavtalet mellan Kosovopolisen och Europol från juli 2020, som kommer att utgöra grunden för ett utökat samarbete för att bekämpa organiserad brottslighet, terrorism och extremism, och uppmanar de kosovanska myndigheterna att fullt ut utnyttja denna potential. Parlamentet understryker i detta sammanhang att Interpol är ett viktigt instrument i kampen mot organiserad brottslighet. Parlamentet beklagar att Kosovo ännu inte är medlem i Interpol, trots dess många försök att ansluta sig, och begär att Kosovo ges inträde i Interpol samt uppmanar EU:s medlemsstater att aktivt stödja Kosovos försök att ansluta sig till organisationen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att genomföra rekommendationerna i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2022, för att säkerställa att EU:s ekonomiska stöd på västra Balkan har en ändamålsenlig inverkan på rättsstatsprincipen, särskilt genom att utarbeta riktlinjer för tillämpningen av IPA III-bestämmelser om modulering och striktare parlamentarisk granskning av medlen. Parlamentet uppmanar kommissionen att knyta finansieringen närmare till framsteg i fråga om rättsstatsprincipen, att öka stödet till civilsamhällets organisationer och oberoende medier och att förbättra projektrapporteringen och projektövervakningen, vilket parlamentet upprepade gånger har efterlyst. Parlamentet uppmanar i detta avseende till bättre samordning av program för rättsstatsprincipen som stöds av internationella givare. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Parlamentet uppmanar EU och länderna på västra Balkan att upprätta en ram för ett givande samarbete mellan Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och länderna på västra Balkan, för att säkerställa att Eppo effektivt kan utöva sina befogenheter beträffande EU-medel, i synnerhet IPA III-medel. |
| --- | --- |

27.

Respekten för grundläggande friheter och mänskliga rättigheter

| 28. | Europaparlamentet noterar att Kosovos rättsliga och institutionella ram i stort sett garanterar skyddet av mänskliga och grundläggande rättigheter samt minoriteters rättigheter men att genomförandet är centralt. Parlamentet uppmanar Kosovo att bättre integrera barn med funktionsnedsättning i utbildningsinstitutioner. Parlamentet betonar att det krävs mer insatser för att ge barn med funktionsnedsättning tillgång till utbildning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att Kosovos parlament inte har antagit utkastet till civillagen vid första behandlingen, och efterlyser att det antas så snart civillagen åter läggs fram för plenum, vilket skulle medföra välbehövliga framsteg för Kosovos medborgare, särskilt när det gäller förbättringen av villkoren för de mest utsatta grupperna i det kosovanska samhället, i synnerhet kvinnor och barn samt hbti+-personer, och bli till nytta för Kosovos ekonomiska utveckling. Parlamentet uttrycker sitt stöd för införlivandet av samkönade partnerskap i lagstiftningen, i linje med Kosovos konstitution. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet är oroat över att genomförandet av lagstiftning och politik som införts för hbti+-personer är bristfälligt. Parlamentet fördömer alla diskriminerande och förnedrande uttalanden mot hbti-personer, bland annat av vissa politiker på hög nivå. Parlamentet efterlyser i detta avseende att Kosovos ledning mer offentligt främjar grundläggande mänskliga rättigheter för alla medborgare, däribland hbti+-personer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet beklagar att initiativen för att involvera den serbiska befolkningsgruppen i Kosovos politiska, sociala och ekonomiska strukturer endast är mycket begränsade. Parlamentet uppmanar Kosovos regering och företrädarna för kosovoserberna att infria sitt löfte om att förbinda sig till den interna dialogen och verkligen samarbeta med oberoende civilsamhällesorganisationer för serbiska grupper, särskilt i norr, i syfte att framgångsrikt integrera dem. Parlamentet uppmanar EU att ytterligare underlätta och stödja program mellan befolkningsgrupperna. Parlamentet välkomnar de kosovanska myndigheternas insatser för att bekämpa rasism och ta itu med incidenter mellan etniska grupper. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet upprepar det väsentliga i att det finns en institutionell ram för inlärningen av officiella språk i Kosovo och att tjänster och information är lika tillgängliga på de officiella språken. Parlamentet välkomnar i detta avseende inrättandet av en avdelning för Balkanstudier vid universitetet i Pristina och beslutet att öppna ett språkcentrum för utbildning i Kosovos officiella språk. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sitt yrkande på bättre integrering av personer som tillhör minoriteter, däribland romer, ashkalier, egyptier, bosniaker, turkar och goraner, samt personer med funktionsnedsättning och fördrivna personer, genom att de bereds tillgång till adekvat hälso- och sjukvård, socialt skydd, utbildning, rättvisa, bostäder, sysselsättningsmöjligheter och andra sociala och offentliga tjänster, och genom att säkerställa deras tillgång till politiskt och socialt beslutsfattande, samtidigt som man effektivt tar itu med de intersektionella former av diskriminering som dessa grupper utsätts för, genom en systematisk institutionell strategi. Parlamentet uppmanar till ökade insatser för att bekämpa antiziganism. Parlamentet uppmuntrar regeringen att påskynda arbetet med en ny strategi och handlingsplan för perioden 2021–2026 för integrering av romer, ashkalier och egyptier i Kosovo. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser en brådskande översyn av skolböcker som tillhandahåller felaktig information och använder diskriminerande språk och beskrivningar av etniska minoriteter, sexuella minoriteter och kvinnor. Parlamentet uppmuntrar de statliga myndigheterna att fullfölja initiativet för EU-stöd till grundskole- och gymnasieutbildning, som inleddes i slutet av 2021 och syftar till att uppdatera dessa läroböcker. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet lovordar Kosovo för den fredliga samexistensen mellan religiösa grupper och uppmanar landet att intensifiera sina insatser för att ge minoritetsgrupper lika möjligheter och tillräcklig representation i det politiska och kulturella livet samt skydda och främja de nationella och religiösa minoriteternas kulturarv, språk och traditioner. Parlamentet välkomnar den kosovanska regeringens initiativ att regelbundet samråda och sammanträda med alla folkgrupper som bor i Kosovo som en del av den interna dialogen och välkomnar inrättandet av den nya befattningen i regeringen som vice premiärminister för minoritetsfrågor och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet erkänner att Kosovos konstitution är mycket progressiv när det gäller minoriteters rättigheter. Parlamentet noterar i detta avseende att den framställning som undertecknats av nästan 500 personer som historiskt sett har identifierat sig som bulgarer, vilken registrerades i Kosovos parlament i maj 2018, fortfarande inte har behandlats, och rekommenderar att dessa rättigheter fastställs i lag och säkerställs i praktiken. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker att de fria medierna är en av demokratins grundpelare och att journalister måste skyddas mot politiska påtryckningar. Parlamentet fördömer de politiska påtryckningar som de utsätts för och användningen av strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt i syfte att skrämma dem, vilket också leder till självcensur. Parlamentet betonar att det är oacceptabelt att journalister utsätts för förtal. Parlamentet varnar för alla uttalanden som stigmatiserar medierna, särskilt från tjänstemän och offentliga personer som bör föregå med gott exempel. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar att medielandskapet har snedvridits under de senaste åren, med storskaliga investeringar som lett till ökat inflytande från den privata sektorn över stora medieföretag och onlinemedier som ofta används för kommersiell och politisk utpressning. Parlamentet upprepar att insyn i medierna måste garanteras, även när det gäller medieägandet. Parlamentet välkomnar utnämningen av en ny styrelse för det offentliga programföretaget RTK genom ett transparent och meritbaserat förfarande. Parlamentet efterlyser en hållbar lösning för att säkra RTK:s redaktionella oberoende. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet är djupt oroat över den fortsatt höga nivån av våld i hemmet och könsrelaterat våld samt våld mot barn i Kosovo, och över antalet kvinnomord, samt över rättsväsendets otillfredsställande förmåga att effektivt lagföra kvinnomord och könsrelaterat våld. Parlamentet efterlyser ett effektivt genomförande av den nationella strategin mot våld i hemmet och könsrelaterat våld. Parlamentet understryker att utbildning är avgörande för att bekämpa diskriminering på grund av kön. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa ett välfungerande system för skydd mot, förebyggande av och avgöranden vid alla former av könsrelaterat våld, bland annat genom att öka antalet genusmedvetna brottsbekämpande tjänstemän och domare, stödet till kvinnojourer, rättshjälp till offer och kampanjer för att öka allmänhetens medvetenhet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den nationella strategin för skydd mot våld i hemmet och våld mot kvinnor, lagförslaget om ersättning till brottsoffer och antagandet av revideringar av kostnadsfri rättshjälp, som garanterar kostnadsfri rättshjälp till offer för våld i hemmet, könsrelaterat våld och sexuellt våld. Parlamentet välkomnar Kosovos insatser för att förbättra den övergripande samordningen i fråga om jämställdhet, men uppmanar landet att ytterligare verka för jämställdhet och främja kvinnors rättigheter, bland annat genom att prioritera jämställdhetsintegrering och ökat samarbete med det civila samhället, särskilt kvinnoorganisationer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet är mycket oroat över att EU:s anslutningsländer på västra Balkan drabbas särskilt hårt av utländsk inblandning och desinformationskampanjer från Ryssland och Kina. Parlamentet är oroat över att Ungern och Serbien hjälper Kina och Ryssland med deras geopolitiska mål. Parlamentet fördömer i synnerhet de långvariga desinformationskampanjerna från den ryska statsägda serbiskspråkiga kanalen Sputnik Serbien, som regelbundet sprider felaktig information för att utså etniska spänningar och som försöker avlegitimera Kosovos status som stat, destabilisera dess styrning och undergräva Kosovos förbindelser med EU. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet rekommenderar att man kallar till dialoger med det civila samhället på västra Balkan och den privata sektorn för att samordna insatserna mot desinformation i regionen, med tonvikt på forskning och analys och inkludering av regional expertis. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga upp den infrastruktur som krävs för att ta fram evidensbaserade svar på både kortsiktiga och långsiktiga desinformationshot på västra Balkan. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att gå över till en mer proaktiv hållning, med fokus på att bygga upp EU:s trovärdighet i regionen, snarare än att försvara den, samt på att utöka den övervakning som utförs av utrikestjänstens arbetsgrupp StratCom till att fokusera på gränsöverskridande desinformationshot från länder på västra Balkan och deras grannar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar mot denna bakgrund EU att snarast stärka sitt stöd till och samarbete med Kosovo för att ta itu med desinformation och bekämpa illasinnad hybridverksamhet som syftar till att undergräva regionens EU-perspektiv, särskilt från Ryssland och Kina. |
| --- | --- |

43.

Försoning och goda grannförbindelser

| 44. | Europaparlamentet välkomnar Kosovos aktiva deltagande i de regionala samarbetsmekanismerna, inbegripet den gemensamma regionala marknaden och den gröna agendan för västra Balkan. Parlamentet välkomnar de olika bilaterala samarbetsavtalen mellan Kosovo och Nordmakedonien och Albanien. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan de sex länderna på västra Balkan inom den gemensamma regionala marknaden. Parlamentet noterar att den gemensamma regionala marknaden skapar en integrerad marknad med 18 miljoner människor och är mycket konkurrenskraftig. Parlamentet uppmanar Kosovos regering att på ett konstruktivt sätt delta i genomförandet av färdplanen för den gemensamma regionala marknaden, särskilt när det gäller de olösta förhandlingarna om fyra avtal om rörlighet och erkännande av examensbevis. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att allt regionalt ekonomiskt samarbete på västra Balkan bör vara inkluderande och godtagbart för samtliga sex länder, med samarbete på lika villkor, samtidigt som ytterligare anpassning till EU:s normer och regelverk stärks. Parlamentet uttrycker i detta sammanhang sin återhållsamma inställning till initiativet ”Open Balkan”, som inte omfattar samtliga sex länder, och ger uttryck för sin övertygelse att det bör bygga på EU:s regler och endast få positiv inverkan på EU:s integrationsprocess. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet bekräftar sitt entydiga stöd för den EU-stödda dialogen mellan Belgrad och Pristina och lovordar det arbete som utförs av EU:s särskilda representant för dialogen mellan Belgrad och Pristina, Miroslav Lajčák. Parlamentet upprepar vikten av ett konstruktivt engagemang från både Serbiens och Kosovos myndigheters sida för att uppnå ett heltäckande rättsligt bindande normaliseringsavtal, baserat på ömsesidigt erkännande, vilket är avgörande för att båda länderna ska kunna närma sig EU och det kommer att bidra till stabilitet och välstånd i regionen. Parlamentet förväntar sig att EU ska medla mer effektivt mellan parterna för att övervinna det rådande dödläget och kräver att alla tidigare avtal mellan Belgrad och Pristina ska respekteras och genomföras fullt ut i god tro och i god tid, inbegripet det som gäller förbundet för kommuner med serbisk majoritet, som är en viktig del av den fullständiga normaliseringsprocessen för att tillgodose den serbiska befolkningens behov, men som inte bör undergräva de kosovanska institutionernas funktion. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att inrätta en mekanism för att övervaka och verifiera genomförandet av alla avtal som hittills har ingåtts och att regelbundet rapportera till Europaparlamentet om det aktuella läget. Parlamentet uppmanar EU-aktörerna att stödja de kosovanska myndigheterna, bland annat genom att tillhandahålla konkreta säkerhetsgarantier och möjligheter till socioekonomisk integration när de verkar för ett inrättande av förbundet för kommuner med serbisk majoritet i enlighet med Kosovos konstitution och som en del av en ömsesidig överenskommelse. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser ett aktivt, konstruktivt och mer genuint deltagande av Kosovos företrädare i den EU-stödda dialogen, som leds av EU:s särskilda representant och vars syfte är att få till stånd ett övergripande, hållbart och rättsligt bindande avtal, i enlighet med internationell rätt. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att förbättra kvaliteten på dialogen genom kvinnors deltagande, inbegripet i förhandlingsgruppen, ökad öppenhet gentemot allmänheten och ett meningsfullt deltagande av det civila samhället. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet beklagar återigen att Mitrovicabron ännu inte har öppnats för all trafik, trots att renoveringsarbetet har avslutats. Parlamentet understryker att återöppnandet av bron är av yttersta vikt för medborgarnas fria rörlighet samt för att övervinna splittringar mellan samhällsgrupperna och främja försoningsprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka insatserna för att slutföra och fullt ut genomföra det EU-finansierade projektet. Parlamentet uppmanar de serbiska och kosovanska myndigheterna att främja personliga kontakter mellan lokalsamhällen för att stärka dialogen, även på icke-statlig nivå. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet beklagar den kosovanska regeringens beslut att förkasta ett förslag från internationella medlare om att röstberättigade väljare på Kosovos territorium skulle ha fått rösta i det serbiska valet den 3 april 2022, såsom de tidigare kunnat, och därigenom undergrävt regeringens åtagande att skydda alla sina medborgares, inbegripet minoritetsgruppers, medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar både Serbien och Kosovo att öka sina insatser för och förverkligande av lösningar på problemen med saknade personer och rättvisa i samband med krigsförbrytelser samt tillträde till relevanta platser där kvarlevorna av saknade personer finns. Parlamentet uppmanar Kosovos regering att även ta upp dessa frågor i dialogen mellan Belgrad och Pristina och att upprätta ett samarbete mellan Kosovo och Serbien. Parlamentet betonar att inrättandet av en särskild domstol för krigsförbrytelser och samarbete med denna bör prioriteras. Parlamentet uttrycker sitt djupa deltagande med de saknade personernas familjer och uppmanar regeringen att ägna särskild uppmärksamhet åt att hålla dem informerade och att vara mer finkänslig i sin kommunikation. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet beklagar den destabiliserande verksamheten vid gränsen i norra Kosovo i september 2021. Parlamentet fördömer kraftfullt Serbiens militära hot, och uppmanar Kosovo och Serbien att ta itu med alla frågor genom dialog. Parlamentet beklagar att det vid flera tillfällen hänt att tjänstemän inte fått resa in på Kosovos eller Serbiens territorium. Parlamentet uppmanar båda parter att behandla alla besök på ett sätt som gynnar normaliseringsprocessen. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet påminner om behovet av att öppna arkiven tillhörande den jugoslaviska underrättelsetjänsten (UDBA) och den jugoslaviska folkarméns underrättelsetjänst (KOS) i hela regionen för att grundligt utreda och hantera brott och brottsorganisationer under det kommunistiska styret. Parlamentet konstaterar att en transparent hantering av det förflutna är ett steg i riktning mot ytterligare demokratisering, ansvarsskyldighet och institutionell styrka på västra Balkan som helhet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uttrycker åter sitt stöd för initiativet om inrättande av den regionala kommissionen för fastställande av fakta om krigsförbrytelser och andra grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna på f.d. Jugoslaviens territorium (Recom). Parlamentet betonar vikten av det arbete som utförs av det regionala samarbetskontoret för ungdom och välkomnar Kosovos aktiva deltagande. Parlamentet välkomnar det nyligen och framgångsrikt inledda programmet vid det regionala samarbetskontoret för ungdom för bilateralt utbyte mellan skolklasser på västra Balkan. Parlamentet upprepar behovet av att nå ut till ungdomar från de norra kommunerna och integrera dem i landets socioekonomiska strukturer. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar att Kosovo och Serbien har antagit färdplanen för genomförandet av energiavtalen, vilket är ett viktigt steg framåt i den EU-stödda dialogen för att uppnå konkreta resultat för alla medborgare. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar att genomförandet har påbörjats av ett område utan extra roamingavgifter på hela västra Balkan, inbegripet Kosovo, från och med den 1 juli 2021, vilket förbättrar konnektiviteten och medför konkreta och påtagliga fördelar för medborgare och företag i regionen. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att samarbeta med myndigheterna i länderna på västra Balkan i syfte att eliminera roamingavgifter mellan västra Balkan och Europeiska unionen. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet lovordar kultur- och ungdomsinitiativ som den årliga gränsöverskridande konstfestivalen ”Mirëdita, Dobar Dan!”, som främjar samarbete mellan konstnärer och aktivister i Kosovo och Serbien. Parlamentet uppmuntrar Kosovos och Serbiens myndigheter, även på lokal nivå, att bygga vidare på sådana positiva initiativ och använda kulturarvet som ett sätt att föra samman olika samhällsgrupper. Parlamentet uppmuntrar inrättandet av ett multinationellt och flerspråkigt offentligt programföretag som skulle främja fred och försoning bland länderna på västra Balkan, med ARTE som förebild. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar EU att ytterligare stärka det utrikespolitiska samarbetet och säkerhetssamarbetet, den offentliga diplomatin och de internationella partnerskapen för att uppnå framsteg i försoningen. Parlamentet välkomnar det förnyade engagemanget från EU:s allierade, särskilt utnämningen av amerikanska, brittiska och tyska särskilda sändebud för västra Balkan. Parlamentet efterlyser ett nära samarbete och samordning med EU:s sändebud i syfte att stärka hävstångseffekten och tillhandahålla sammanhängande råd och stöd. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet erkänner det viktiga bidraget från Kosovostyrkan (KFOR) och de deltagande staterna när det gäller att skapa och bibehålla en säker och trygg miljö för alla medborgare i Kosovo och främja västra Balkans euroatlantiska integration. Parlamentet påminner om hur viktigt KFOR är för den pågående utvecklingen av Kosovos säkerhetsstyrka genom rådgivning, utbildning och kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s kontor i Kosovo att öka sina insatser för att öka synligheten och främja uppgifterna, insatserna och fördelarna förknippade med det närmare partnerskapet mellan EU och Kosovo. |
| --- | --- |

61.

Socioekonomiska reformer

| 62. | Europaparlamentet välkomnar den positiva utvecklingen av Kosovos ekonomiska tillväxt. Parlamentet välkomnar att Kosovo också kommer att dra nytta av EU:s digitala inre marknad, med tanke på digitaliseringens stora potential för utvecklingen av Kosovos ekonomi. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som regeringen vidtagit i syfte att minska den informella ekonomin. Parlamentet beklagar dock att Kosovos stora informella ekonomi fortsätter att hindra utvecklingen av landets privata sektor. Parlamentet noterar att det finns en strategi och en motsvarande handlingsplan för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till den informella ekonomin, men efterlyser ett effektivare genomförande. Parlamentet noterar att inflödet av personliga remitteringar utgör en stor andel av Kosovos BNP. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet lovordar Kosovo för dess framgångsrika hantering av covid-19-pandemin, inbegripet vaccinationsprocessen. Parlamentet välkomnar att Kosovo endast har köpt covid-19-vaccin som producerats och certifierats av EU, Förenade kungariket och Förenta staterna och att arbetet fortskrider för att Kosovo ska kvalificeras för EU:s digitala covidintyg. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar regeringens nödåtgärder och skapandet av 25 000 nya arbetstillfällen genom dess återhämtningspaket. Parlamentet understryker dock att stödet till de grupper som drabbats hårdast av pandemin var begränsat. Parlamentet uppmuntrar Kosovo att tillhandahålla välriktat och tillfälligt finanspolitiskt stöd med anknytning till pandemin till utsatta hushåll och företag. Parlamentet betonar att återhämtningen efter pandemin i hög grad kommer att bero på myndigheternas förmåga att hantera de strukturella utmaningarna och ett effektivt genomförande av de ekonomiska stödpaketen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar utbetalningen från det makroekonomiska stödpaketet i samband med covid-19, som syftar till att mildra pandemins ekonomiska konsekvenser och bevara den makroekonomiska stabiliteten, samt mobiliseringen av 14,2 miljarder euro från IPA III för att stödja partnerna på västra Balkan när det gäller att uppfylla kraven för EU-medlemskap. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet understryker att genomförandet av både grundläggande reformer och strukturreformer fortfarande är avgörande för den ekonomiska återhämtningen och sociala utvecklingen, eftersom insatser för att bekämpa korruption, främja rättsstatsprincipen, förbättra transparensen samt stärka institutioner och den sociala dialogen också kommer att bidra till att locka utländska direktinvesteringar till landet. Parlamentet uppmanar Kosovo att ytterligare anpassa sig till EU:s regelverk för den inre marknaden och uppmanar Kosovos myndigheter och kommissionen att ytterligare stödja små och medelstora företag i syfte att utveckla en starkare och mer motståndskraftig ekonomi. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet understryker att Kosovos konkurrenskraft inskränks av bland annat den otillräckliga och otillförlitliga elförsörjningen och att bristen på energitrygghet ger upphov till betydande kostnader för företagen och utgör ett stort hinder för att locka till sig utländska direktinvesteringar av hög kvalitet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Kosovo att öka ansträngningarna för att utnyttja potentialen för energieffektivitet. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna till fortsatta reformer av utbildningsväsendet så att studenterna får de färdigheter och kunskaper som krävs på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker behovet av att förbättra utbildningssystemets kvalitet och relevans för att öka sysselsättningen och minska kompetensglapp. Parlamentet uppmanar de relevanta aktörerna att låta personer som tillhör minoritetsgrupper medverka vid utformningen och genomförandet av sysselsättningsåtgärder och att tillhandahålla jämlik och icke-diskriminerande statlig utbildning på minoritetsspråk. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet vill att det ska göras mer för att integrera kvinnor på arbetsmarknaden och i synnerhet ta itu med bristen på framsteg i genomförandet av kvinnliga arbetstagares rättigheter, könsstereotyper, obalanser mellan könen och lönegapet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. Parlamentet pekar på betydande könsskillnader i fråga om deltagande på arbetsmarknaden och arbetskvalitet, otillräckliga åtgärder när det gäller sexuella trakasserier på arbetsplatsen, diskriminering i de rättsliga bestämmelserna beträffande mammaledighet och den bristande kapaciteten när det gäller barnomsorg och förskola. Parlamentet välkomnar det ökande antalet stipendier för kvinnliga studenter inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet är oroat över den fortsatta utvandringen och den demografiska nedgången, som fråntar Kosovo välbehövliga högkvalificerade arbetstagare, däribland hälso- och sjukvårdspersonal, vilket har en skadlig inverkan på hälso- och sjukvårdssystemet, och uppmanar Kosovo att införa omfattande socioekonomiska åtgärder för att ta itu med dessa utmaningar. Parlamentet välkomnar inledandet av reformer för att förbättra den kosovanska arbetsförmedlingens kapacitet och genomförandet av relevanta aktiva arbetsmarknadsåtgärder, inbegripet kompetenshöjning och arbetsplatsanknuten utbildning. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utarbeta en regional strategi för att hantera den ihållande ungdomsarbetslösheten och den ökande utvandringen genom att ta itu med kompetensglappet mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden, förbättra kvaliteten på undervisningen och säkerställa tillräcklig finansiering för aktiva arbetsmarknadsåtgärder och system för yrkesutbildning, kombinerat med adekvat barnomsorg och förskoleverksamhet. Parlamentet uppmuntrar till en utvidgning av Europeiska högskolans stipendieprogram utöver de europeiska grannländerna till att även omfatta studerande från länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet betonar behovet av att investera i digitalisering som ett sätt att minimera den digitala klyftan och säkerställa lika tillgång till internet, även för de mest utsatta grupperna och för människor på landsbygden. Parlamentet noterar den stora potentialen hos Kosovos unga befolkning och digitaliseringen för utvecklingen av Kosovos ekonomi. Parlamentet uppskattar att Kosovos unga befolkning har avancerad kunskap inom informations- och kommunikationsteknik och att landet därför skulle kunna bli Europas nästa Silicon Valley. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmuntrar Kosovo att omvandla sin jordbrukssektor för att öka den lokala livsmedelsproduktionen och minska importen av baslivsmedel. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet betonar behovet av att effektivisera socialförsäkringssystemet och inrätta ett sammanhängande, rättvist och skattemässigt överkomligt ersättningssystem för offentlig sysselsättning. Parlamentet välkomnar den kosovanska regeringens avsikt att hantera översynen av pensionssystemet för krigsveteraner. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet kommer att noga övervaka avtalet om överföring av fångar från Danmark för att avtjäna sitt straff vid kriminalvårdsanstalter i Kosovo, som träder i kraft 2023. Parlamentet begär att villkoren för och förvaltningen av detta avtal ska vara helt transparenta och uppmuntrar de behöriga myndigheterna i Kosovo att ta itu med de potentiella skillnaderna i interneringsvillkor för danska och kosovanska fångar vid Kosovos anstalter. |
| --- | --- |

76.

Miljö, energi och transport

| 77. | Europaparlamentet understryker behovet av att ta itu med klimatförändringarna i linje med EU:s klimatrelaterade ambitioner och att påskynda omställningen till en klimatneutral, motståndskraftig, hållbar, cirkulär och resurseffektiv ekonomi eftersom framstegen på dessa områden, liksom anpassningen till EU:s standarder, har förblivit små. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att påskynda sitt arbete med energistrategin 2022–2030, i samarbete med det civila samhället, med särskilt fokus på en hållbar och överkomlig energiförsörjning, ökad energieffektivitet och ytterligare diversifiering av energikällor i linje med agendan för den gröna given och Parisavtalet. Parlamentet beklagar att offentliggörandet av strategin fortsatt är försenat. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att Kosovos energi till allra största delen kommer från kol och uppmanar landet att avskaffa alla icke-överensstämmande kolsubventioner, decentralisera energiproduktionen och övergå till förnybar energi. Parlamentet erkänner behovet av att fullt ut integrera Kosovos norra del i landets faktureringssystem. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmuntrar Kosovo att reformera och öppna sin energimarknad, inklusive el från detaljistledet, så att konsumenterna ges valmöjligheter och det befintliga monopolet inom sektorn kan brytas. Parlamentet välkomnar öppnandet av en ny fjärrvärmeanläggning i Gjakova, som finansieras med EU-medel, är den enda anläggningen i Kosovo som använder biomassa och som förväntas minska föroreningarna i området med över 90 %. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över luftkvaliteten i de flesta av Kosovos stadsområden. Parlamentet understryker särskilt att Kosovo under de senaste åren överträtt taken för luftföroreningar, vilket utgör ett allvarligt hot mot de kosovanska medborgarnas hälsa. Parlamentet uppmanar Kosovo att hålla fast vid sin nationella utsläppsminskningsplan som uppfyller kraven i direktivet om industriutsläpp (9). |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet betonar behovet av en hälsosam miljö och skyddet av vattenresurser och ekosystem, med särskilt fokus på floder för att utveckla jordbruket och trygga livsmedels- och vattenförsörjningen. Parlamentet lovordar insatserna för att förbättra kvaliteten på förvaltningen av avrinningsdistrikt och tillhörande tillstånd. Parlamentet välkomnar domen från Kosovos högsta domstol om att upphäva vattentillståndet för ett vattenkraftverk i Štrpce. Parlamentet efterlyser ett stopp för alla dammprojekt i skyddade områden, inklusive framtida Natura 2000-områden (Emerald). |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet betonar att avfallshanteringen, särskilt avfallssorteringen och materialåtervinningen, behöver förbättras och att det behövs åtgärder för en cirkulär ekonomi för att minska avfallet. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar än en gång till genomförande av en hållbar politik för kollektivtrafik och rörlighet och åtgärder mot långvariga brister i infrastrukturen. Parlamentet välkomnar planerna för modernisering av järnvägar med lån från Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och EU-bidrag. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den ekonomiska planen och investeringsplanen på 3,2 miljarder euro för västra Balkan och uppmanar Kosovo att använda den på ett effektivt sätt. Parlamentet välkomnar de pågående förberedelserna av fem flaggskeppsprojekt om energi, infrastruktur samt rent vatten och ren luft, inklusive Pristina–Merdare-avsnittet av ”Peace Highway” samt förberedelserna för nya investeringar i vattenförsörjning och avloppsvattenrening. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som gjorts av Kosovos polis i samarbete med Eulex för att störa olaglig avverkning i hela Kosovo. Parlamentet uppmuntrar berörda myndigheter och brottsbekämpande organ i landets norra och södra delar att utöka sitt samarbete för att bekämpa detta och andra brott. |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Kosovos president, regering och parlament. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  EUT L 71, 16.3.2016, s. 3.

(2)  EUT L 195, 27.7.2017, s. 3.

(3)  EUT L 197, 4.6.2021, s. 114.

(4)  EUT L 330, 20.9.2021, s. 1.

(5)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 877.

(6)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 129.

(7)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 149.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2021)0506.

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/130

---

P9_TA(2022)0286

EU och försvaret av multilateralismen

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om EU och försvaret av multilateralismen (2020/2114(INI))

(2023/C 47/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa – En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram den 28 juni 2016 av den före detta vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa – En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram den 28 juni 2016 av den före detta vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet om EU-åtgärder för en stärkt regelbaserad multilaterism (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet om EU-åtgärder för en stärkt regelbaserad multilaterism (JOIN(2021)0003),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet En ny agenda mellan EU och USA för globala förändringar från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet En ny agenda mellan EU och USA för globala förändringar från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet (JOIN(2020)0022),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 juli 2021 om EU:s prioriteringar i FN under FN:s generalförsamlings 76:e session, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 juli 2021 om EU:s prioriteringar i FN under FN:s generalförsamlings 76:e session,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 mars 2020 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen om EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 (JOIN(2020)0005), särskilt dess kapitel 3 om främjandet av ett globalt system för mänskliga rättigheter och demokrati och dess underkapitel 3.1 om multilateralt samarbete, som konkretiserar EU:s engagemang för ett starkt multilateralt människorättssystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 mars 2020 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen om EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 (JOIN(2020)0005), särskilt dess kapitel 3 om främjandet av ett globalt system för mänskliga rättigheter och demokrati och dess underkapitel 3.1 om multilateralt samarbete, som konkretiserar EU:s engagemang för ett starkt multilateralt människorättssystem,

| — | med beaktande av den reviderade texten i den politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket, såsom den godkänts på förhandlarnivå den 17 oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade texten i den politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket, såsom den godkänts på förhandlarnivå den 17 oktober 2019,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet 2019–2024 och EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet (GAP III) från den 25 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet 2019–2024 och EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet (GAP III) från den 25 november 2020,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 februari 2021 om EU:s prioriteringar i FN:s forum för mänskliga rättigheter 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 februari 2021 om EU:s prioriteringar i FN:s forum för mänskliga rättigheter 2021,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport Vår gemensamma agenda från 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport Vår gemensamma agenda från 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om EU:s roll i främjandet av ett bredare transatlantiskt partnerskap (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om EU:s roll i främjandet av ett bredare transatlantiskt partnerskap (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 9 juni 2021 till rådet om FN:s generalförsamlings 75:e och 76:e session (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 9 juni 2021 till rådet om FN:s generalförsamlings 75:e och 76:e session (3),

| — | med beaktande av EU:s strategi av den 10 december 2003 mot spridning av massförstörelsevapen och rådets slutsatser av den 17 december 2008 om Europeiska unionens nya handlingslinjer för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och deras bärarsystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi av den 10 december 2003 mot spridning av massförstörelsevapen och rådets slutsatser av den 17 december 2008 om Europeiska unionens nya handlingslinjer för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen och deras bärarsystem,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 21 oktober 2021 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om de politiska förbindelserna och samarbetet mellan EU och Taiwan (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 21 oktober 2021 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om de politiska förbindelserna och samarbetet mellan EU och Taiwan (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 januari 2022 om att ta det strategiska partnerskapet mellan EU och FN i fråga om fredsfrämjande insatser och krishantering till nästa nivå: prioriteringar för 2022–2024 |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 januari 2022 om att ta det strategiska partnerskapet mellan EU och FN i fråga om fredsfrämjande insatser och krishantering till nästa nivå: prioriteringar för 2022–2024

| — | med beaktande av Parisavtalet inom FN:s ramkonvention om klimatförändringar, som antogs den 12 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet inom FN:s ramkonvention om klimatförändringar, som antogs den 12 december 2015,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking i september 1995, och den deklaration och handlingsplattform för kvinnors egenmakt som antogs i Peking samt påföljande slutdokument från FN:s särskilda sessioner, Peking + 5, + 10, + 15 och + 20, om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen och handlingsplattformen, vilka antogs den 9 juni 2000, den 11 mars 2005, den 2 mars 2010 respektive den 9 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking i september 1995, och den deklaration och handlingsplattform för kvinnors egenmakt som antogs i Peking samt påföljande slutdokument från FN:s särskilda sessioner, Peking + 5, + 10, + 15 och + 20, om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingdeklarationen och handlingsplattformen, vilka antogs den 9 juni 2000, den 11 mars 2005, den 2 mars 2010 respektive den 9 mars 2015,

| — | med beaktande av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning, som antogs av FN:s generalförsamling i september 2006 och som snart kommer att uppdateras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala strategi för terrorismbekämpning, som antogs av FN:s generalförsamling i september 2006 och som snart kommer att uppdateras,

| — | med beaktande av resolution 1325 (2000) från FN:s säkerhetsråd som antogs den 31 oktober 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1325 (2000) från FN:s säkerhetsråd som antogs den 31 oktober 2000,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/276 av den 3 maj 2011 om EU:s deltagande i FN:s arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 65/276 av den 3 maj 2011 om EU:s deltagande i FN:s arbete,

| — | med beaktande av de fyra gemensamma uttalandena från EU och FN i FN:s generalförsamling i september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fyra gemensamma uttalandena från EU och FN i FN:s generalförsamling i september 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (5),

| — | med beaktande av ramavtalet av den 29 september 2020 mellan Europeiska unionen och Förenta nationerna för tillhandahållande av ömsesidigt stöd inom ramen för deras respektive uppdrag och operationer på fältet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet av den 29 september 2020 mellan Europeiska unionen och Förenta nationerna för tillhandahållande av ömsesidigt stöd inom ramen för deras respektive uppdrag och operationer på fältet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022: bland annat den senaste utvecklingen i kriget mot Ukraina och EU:s sanktioner mot Ryssland och genomförandet av dem (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022: bland annat den senaste utvecklingen i kriget mot Ukraina och EU:s sanktioner mot Ryssland och genomförandet av dem (7),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel,

| — | med beaktande av utskottet för utskottet för utrikesfrågor (A9-0172/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av utskottet för utskottet för utrikesfrågor (A9-0172/2022), och av följande skäl:

| A. | Världsordningen blir alltmer instabil, polariserad och präglad av konkurrerande agendor och politiska ställningstaganden, och det finns en ökande risk för fragmentering av regleringar och konkurrens om regleringsstandarder. Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen hotas alltmer i olika regioner i världen. Människorättsförsvarare och aktivister från det civila samhället står inför allt större hot och risker på grund av sitt legitima arbete. |
| --- | --- |

A.

Världsordningen blir alltmer instabil, polariserad och präglad av konkurrerande agendor och politiska ställningstaganden, och det finns en ökande risk för fragmentering av regleringar och konkurrens om regleringsstandarder. Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen hotas alltmer i olika regioner i världen. Människorättsförsvarare och aktivister från det civila samhället står inför allt större hot och risker på grund av sitt legitima arbete.

| B. | Den multilaterala ordningen byggdes för att möta och hantera vår tids utmaningar – såsom svält och extrem fattigdom, ojämlikhet, miljöförstöring, sjukdomar och ekonomiska chocker – och för att förebygga konflikter. Viktiga framsteg har gjorts, men under det senaste årtiondet har vi sett en tillbakagång på ett antal områden. |
| --- | --- |

B.

Den multilaterala ordningen byggdes för att möta och hantera vår tids utmaningar – såsom svält och extrem fattigdom, ojämlikhet, miljöförstöring, sjukdomar och ekonomiska chocker – och för att förebygga konflikter. Viktiga framsteg har gjorts, men under det senaste årtiondet har vi sett en tillbakagång på ett antal områden.

| C. | Det sociala kontraktet måste förnyas och förtroendet måste återskapas. |
| --- | --- |

C.

Det sociala kontraktet måste förnyas och förtroendet måste återskapas.

| D. | I september 2015 åtog sig alla länder att ha en ambitiös agenda för hur de tillsammans ska hantera de globala utmaningarna: FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

D.

I september 2015 åtog sig alla länder att ha en ambitiös agenda för hur de tillsammans ska hantera de globala utmaningarna: FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling.

| E. | Multilateralismen är visserligen fortfarande det bästa organisatoriska systemet för att lösa globala utmaningar, men det har onekligen inte varit lätt att genomföra systemet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

E.

Multilateralismen är visserligen fortfarande det bästa organisatoriska systemet för att lösa globala utmaningar, men det har onekligen inte varit lätt att genomföra systemet på ett effektivt sätt.

| F. | Världen har gått in i en ny multipolär era med stor potential för turbulens, konfrontation och instabilitet. Det råder stor geopolitisk konkurrens och förekommer icke-traditionella hot och konflikter – bl.a. hybrid- och cyberattacker, hybridkrigföring och desinformation – som ofta utspelar sig långt från allmänhetens ögon, men som får betydande konsekvenser för EU:s och världens säkerhet och som vi inte kan motverka och reagera på med hjälp av lämpliga verktyg. Det finns en risk för en klyfta mellan de nuvarande globala utmaningarna och det nuvarande multilaterala systemets kapacitet att leverera effektiva och inkluderande lösningar. |
| --- | --- |

F.

Världen har gått in i en ny multipolär era med stor potential för turbulens, konfrontation och instabilitet. Det råder stor geopolitisk konkurrens och förekommer icke-traditionella hot och konflikter – bl.a. hybrid- och cyberattacker, hybridkrigföring och desinformation – som ofta utspelar sig långt från allmänhetens ögon, men som får betydande konsekvenser för EU:s och världens säkerhet och som vi inte kan motverka och reagera på med hjälp av lämpliga verktyg. Det finns en risk för en klyfta mellan de nuvarande globala utmaningarna och det nuvarande multilaterala systemets kapacitet att leverera effektiva och inkluderande lösningar.

| G. | Samtidigt ställs världsordningen i allt högre grad inför politiska problem och utmaningar som kräver åtgärder på internationell nivå, bl.a. en effektiv global politisk dialog, samarbete och konvergens av ståndpunkter i syfte att uppnå hållbara resultatinriktade lösningar, samordnade åtgärder och gemensamma standarder inom en regelbaserad ordning som kan ge effektiva resultat, i allas intresse, och främja mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Dessa standarder bör bidra till internationell fred, stabilitet och hållbar utveckling. EU står bakom internationella lagar och normer. |
| --- | --- |

G.

Samtidigt ställs världsordningen i allt högre grad inför politiska problem och utmaningar som kräver åtgärder på internationell nivå, bl.a. en effektiv global politisk dialog, samarbete och konvergens av ståndpunkter i syfte att uppnå hållbara resultatinriktade lösningar, samordnade åtgärder och gemensamma standarder inom en regelbaserad ordning som kan ge effektiva resultat, i allas intresse, och främja mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Dessa standarder bör bidra till internationell fred, stabilitet och hållbar utveckling. EU står bakom internationella lagar och normer.

| H. | Världen har blivit mer sammankopplad, vilket gör aktörer på den internationella arenan mer beroende av varandra och utmaningar mer komplexa. De problem på flera nivåer som blir följden kräver gemensamma åtgärder, flexibla strukturer och inkludering av alla intressenter. |
| --- | --- |

H.

Världen har blivit mer sammankopplad, vilket gör aktörer på den internationella arenan mer beroende av varandra och utmaningar mer komplexa. De problem på flera nivåer som blir följden kräver gemensamma åtgärder, flexibla strukturer och inkludering av alla intressenter.

| I. | Den nuvarande multilaterala ordningen härrör från världsordningen efter 1945 som inte nödvändigtvis fullt ut avspeglar dagens värld, eftersom det inte togs ordentlig hänsyn till alla nuvarande globala aktörer när den multilaterala strukturen utformades. |
| --- | --- |

I.

Den nuvarande multilaterala ordningen härrör från världsordningen efter 1945 som inte nödvändigtvis fullt ut avspeglar dagens värld, eftersom det inte togs ordentlig hänsyn till alla nuvarande globala aktörer när den multilaterala strukturen utformades.

| J. | Global politik och globala normer för vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning överges och försvagas i en tid när försäljningen av konventionella vapen ökar, vapensystemen blir mer autonoma och det görs investeringar i nya massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

J.

Global politik och globala normer för vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning överges och försvagas i en tid när försäljningen av konventionella vapen ökar, vapensystemen blir mer autonoma och det görs investeringar i nya massförstörelsevapen.

| K. | Multilateralismen, som ett fredligt sätt att organisera förbindelserna mellan suveräna stater, utmanas allt mer, delvis beroende på ändringar i det internationella systemet, t.ex. framväxten av nya aktörer på den globala arenan och hybridhoten från dessa, spänningarna till följd av de multilaterala institutionernas karaktär och behovet av att se över institutioner som funnits i flera årtionden, den växande klyftan mellan den allmänna opinionen och institutionerna, ökningen av globaliseringsfientliga stämningar, de traditionellt dominerande geopolitiska stormakternas tillbakagång samt den efterföljande tillbakagången för globala friheter och demokrati. Covid-19-pandemin och dess aldrig tidigare skådade inverkan på världssamfundet har både förstärkt och påskyndat dessa förändringar. Vi står på randen till en ny era som hotar att undergräva mer än 70 år av framsteg och relativ fred och befästa utvecklingen mot en politik med starka ledare som strävar efter att urholka den regelbaserade världsordning som bygger på rättssäkerhet, ansvarsutkrävande, demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och mångfald. Kombinationen av nationella populistiska impulser, skiljaktiga och skiftande mål och en avsaknad av metoder för genomförande och ansvarsutkrävande tvingar det multilaterala systemet att hantera tre sammanhängande kriser: en maktkris, en relevanskris och en legitimitetskris, som beror på bristande politisk vilja och samordning, främst i väst. |
| --- | --- |

K.

Multilateralismen, som ett fredligt sätt att organisera förbindelserna mellan suveräna stater, utmanas allt mer, delvis beroende på ändringar i det internationella systemet, t.ex. framväxten av nya aktörer på den globala arenan och hybridhoten från dessa, spänningarna till följd av de multilaterala institutionernas karaktär och behovet av att se över institutioner som funnits i flera årtionden, den växande klyftan mellan den allmänna opinionen och institutionerna, ökningen av globaliseringsfientliga stämningar, de traditionellt dominerande geopolitiska stormakternas tillbakagång samt den efterföljande tillbakagången för globala friheter och demokrati. Covid-19-pandemin och dess aldrig tidigare skådade inverkan på världssamfundet har både förstärkt och påskyndat dessa förändringar. Vi står på randen till en ny era som hotar att undergräva mer än 70 år av framsteg och relativ fred och befästa utvecklingen mot en politik med starka ledare som strävar efter att urholka den regelbaserade världsordning som bygger på rättssäkerhet, ansvarsutkrävande, demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och mångfald. Kombinationen av nationella populistiska impulser, skiljaktiga och skiftande mål och en avsaknad av metoder för genomförande och ansvarsutkrävande tvingar det multilaterala systemet att hantera tre sammanhängande kriser: en maktkris, en relevanskris och en legitimitetskris, som beror på bristande politisk vilja och samordning, främst i väst.

| L. | Multilateralismens kris kan vara ett tillfälle att återuppbygga konsensus för en världsordning som bygger på multilateralism och rättsstatsprincipen genom effektivt samarbete, solidaritet och samordning. EU bör stödja initiativ som syftar till att införliva civilsamhällets synpunkter i beslutsprocesserna i multilaterala forum som FN. EU bör förespråka att en parlamentarisk FN-församling inrättas inom FN-systemet för att öka den demokratiska karaktären, det demokratiska ansvarsutkrävandet och insynen i den globala styrningen. |
| --- | --- |

L.

Multilateralismens kris kan vara ett tillfälle att återuppbygga konsensus för en världsordning som bygger på multilateralism och rättsstatsprincipen genom effektivt samarbete, solidaritet och samordning. EU bör stödja initiativ som syftar till att införliva civilsamhällets synpunkter i beslutsprocesserna i multilaterala forum som FN. EU bör förespråka att en parlamentarisk FN-församling inrättas inom FN-systemet för att öka den demokratiska karaktären, det demokratiska ansvarsutkrävandet och insynen i den globala styrningen.

| M. | Multilateralismen behöver återupplivas omgående för att kunna tackla denna flerdimensionella och mångfasetterade kris. Hot mot fred och säkerhet, grundläggande rättigheter och demokrati, klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, miljöförstöring, katastrofriskhantering, utmaningar inom global folkhälsa, ökande protektionism, desinformation, utländsk inblandning, jämställdhet, hållbar utveckling och ökad fattigdom och ojämlikhet på global nivå är några av de akuta utmaningar som världen står inför just nu. Det är endast genom en förstärkt multilateral ordning och ett politiskt ledarskap som världssamfundet kommer att kunna finna varaktiga och hållbara svar på dessa och framtida utmaningar. |
| --- | --- |

M.

Multilateralismen behöver återupplivas omgående för att kunna tackla denna flerdimensionella och mångfasetterade kris. Hot mot fred och säkerhet, grundläggande rättigheter och demokrati, klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, miljöförstöring, katastrofriskhantering, utmaningar inom global folkhälsa, ökande protektionism, desinformation, utländsk inblandning, jämställdhet, hållbar utveckling och ökad fattigdom och ojämlikhet på global nivå är några av de akuta utmaningar som världen står inför just nu. Det är endast genom en förstärkt multilateral ordning och ett politiskt ledarskap som världssamfundet kommer att kunna finna varaktiga och hållbara svar på dessa och framtida utmaningar.

| N. | För att vitalisera och försvara multilateralismen måste EU bidra till att hålla multilaterala institutioner och internationella organisationer vid liv och i funktion, samtidigt som man söker ett djupare samarbete med likasinnade partner för att kämpa för sina värderingar och intressen. Dessa koalitioner kommer att variera beroende på vilka frågor som behandlas, och bör inte undergräva de befintliga institutionerna. EU bör sträva efter att bygga öppna koalitioner snarare än exklusiva klubbar. EU måste hitta nya sätt att samarbeta med länder från det globala syd och göra detta på jämställd fot med dem, som likvärdiga partner. |
| --- | --- |

N.

För att vitalisera och försvara multilateralismen måste EU bidra till att hålla multilaterala institutioner och internationella organisationer vid liv och i funktion, samtidigt som man söker ett djupare samarbete med likasinnade partner för att kämpa för sina värderingar och intressen. Dessa koalitioner kommer att variera beroende på vilka frågor som behandlas, och bör inte undergräva de befintliga institutionerna. EU bör sträva efter att bygga öppna koalitioner snarare än exklusiva klubbar. EU måste hitta nya sätt att samarbeta med länder från det globala syd och göra detta på jämställd fot med dem, som likvärdiga partner.

| O. | Klimatförändringarna och covid-19-pandemin har visat den globala betydelsen och det politiska företrädet av globala kollektiva nyttigheter, såsom bland annat tillgång till hälsa, ren luft och rent vatten, livsmedel och andra resurser, utbildning, teknik och cyberrymden på ett inkluderande, säkert och tillförlitligt sätt. Covid-19-pandemin har påmint oss om ett uppenbart faktum: Inför en pandemi är vår hälso- och sjukvårdskedja inte starkare än det svagaste hälso- och sjukvårdssystemet. Covid-19 är ett hot mot människor och ekonomier överallt. Tillgång till globala kollektiva nyttigheter, och politiska åtgärder som syftar till att standardisera och utöka sådan tillgång över länder och samhällen, kräver globalt samarbete om mål, gemensamma miniminormer samt aktivt stöd till de mest sårbara länderna och samhällena. Detta kräver i sin tur en effektiv multilateral agenda med fokus på globala kollektiva nyttigheter och styrningsstrukturer som stärker tillgången till sådana nyttigheter. En effektiv politisk dialog, samarbete och säkrandet av tillgången till globala kollektiva nyttigheter kan inte och får inte under några som helst omständigheter frikopplas från främjandet och skyddet av de grundläggande rättigheterna och värdigheten samt målsättningen att stärka alla människor, särskilt de mest utsatta. Covid-19-pandemin har visat på betydelsen av WHO:s arbete och WHO:s förmåga att snabbt och effektivt hantera insatserna mot pandemin. Dessutom har den belyst oroväckande förhållanden, såsom försöken till inblandning i och manipulation av WHO:s åtgärder i detta syfte. |
| --- | --- |

O.

Klimatförändringarna och covid-19-pandemin har visat den globala betydelsen och det politiska företrädet av globala kollektiva nyttigheter, såsom bland annat tillgång till hälsa, ren luft och rent vatten, livsmedel och andra resurser, utbildning, teknik och cyberrymden på ett inkluderande, säkert och tillförlitligt sätt. Covid-19-pandemin har påmint oss om ett uppenbart faktum: Inför en pandemi är vår hälso- och sjukvårdskedja inte starkare än det svagaste hälso- och sjukvårdssystemet. Covid-19 är ett hot mot människor och ekonomier överallt. Tillgång till globala kollektiva nyttigheter, och politiska åtgärder som syftar till att standardisera och utöka sådan tillgång över länder och samhällen, kräver globalt samarbete om mål, gemensamma miniminormer samt aktivt stöd till de mest sårbara länderna och samhällena. Detta kräver i sin tur en effektiv multilateral agenda med fokus på globala kollektiva nyttigheter och styrningsstrukturer som stärker tillgången till sådana nyttigheter. En effektiv politisk dialog, samarbete och säkrandet av tillgången till globala kollektiva nyttigheter kan inte och får inte under några som helst omständigheter frikopplas från främjandet och skyddet av de grundläggande rättigheterna och värdigheten samt målsättningen att stärka alla människor, särskilt de mest utsatta. Covid-19-pandemin har visat på betydelsen av WHO:s arbete och WHO:s förmåga att snabbt och effektivt hantera insatserna mot pandemin. Dessutom har den belyst oroväckande förhållanden, såsom försöken till inblandning i och manipulation av WHO:s åtgärder i detta syfte.

| P. | Terrorismen fortsätter att utgöra ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet. |
| --- | --- |

P.

Terrorismen fortsätter att utgöra ett av de allvarligaste hoten mot internationell fred och säkerhet.

| Q. | Auktoritära och totalitära regimer och illiberala regeringar uppträder alltmer självsäkert i multilaterala forum och internationella organisationer, bland annat genom att försöka försvaga och skriva om internationella normer, och deras starka inblandning i de berörda internationella organisationernas och multilaterala forumens förvaltnings- och beslutsprocesser kan leda till asymmetriska, mindre effektiva och partiska, politiska åtgärder, undanröja ojämlika villkor för medlemmarna i världssamfundet och till ett mycket svagare engagemang från världssamfundets sida när det gäller att försvara och främja universella värden och universella rättigheter. Individuella agendor, ensidigt handlande och brist på engagemang och stöd för multilaterala lösningar kan ytterligare undergräva multilateralismen som en grundläggande organisatorisk princip för att hantera transnationella utmaningar. I detta sammanhang är det väsentligt att bekräfta värdet av regelbaserat styre, internationellt samarbete, engagemang för grundläggande rättigheter och verkligt lika villkor för alla medlemmar i världssamfundet. Relevanta internationella organisationer och multilaterala forum kommer att vara avgörande för att uppnå dessa mål, som inte bara kommer att möjliggöra en större positiv politisk effekt på globala utmaningar utan också kommer att stävja och förebygga risken för konflikter. |
| --- | --- |

Q.

Auktoritära och totalitära regimer och illiberala regeringar uppträder alltmer självsäkert i multilaterala forum och internationella organisationer, bland annat genom att försöka försvaga och skriva om internationella normer, och deras starka inblandning i de berörda internationella organisationernas och multilaterala forumens förvaltnings- och beslutsprocesser kan leda till asymmetriska, mindre effektiva och partiska, politiska åtgärder, undanröja ojämlika villkor för medlemmarna i världssamfundet och till ett mycket svagare engagemang från världssamfundets sida när det gäller att försvara och främja universella värden och universella rättigheter. Individuella agendor, ensidigt handlande och brist på engagemang och stöd för multilaterala lösningar kan ytterligare undergräva multilateralismen som en grundläggande organisatorisk princip för att hantera transnationella utmaningar. I detta sammanhang är det väsentligt att bekräfta värdet av regelbaserat styre, internationellt samarbete, engagemang för grundläggande rättigheter och verkligt lika villkor för alla medlemmar i världssamfundet. Relevanta internationella organisationer och multilaterala forum kommer att vara avgörande för att uppnå dessa mål, som inte bara kommer att möjliggöra en större positiv politisk effekt på globala utmaningar utan också kommer att stävja och förebygga risken för konflikter.

| R. | EU bör mer än någonsin satsa på att stärka de multilaterala organisationerna som en av prioriteringarna för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). EU:s strategiska kompass fäster stor vikt vid internationella och multilaterala partnerskap som en av grundpelarna i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

R.

EU bör mer än någonsin satsa på att stärka de multilaterala organisationerna som en av prioriteringarna för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). EU:s strategiska kompass fäster stor vikt vid internationella och multilaterala partnerskap som en av grundpelarna i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

| S. | Det behövs ett multilateralt samarbete mellan likasinnade partner i hanteringen av illasinnad utländsk inblandning. |
| --- | --- |

S.

Det behövs ett multilateralt samarbete mellan likasinnade partner i hanteringen av illasinnad utländsk inblandning.

| T. | FN:s generalsekreterares rapport ”Vår gemensamma agenda”, som lades fram för FN:s generalförsamling i september 2021 och välkomnades av generalförsamlingen i november 2021, och utarbetades genom en omfattande samrådsprocess med bland annat FN:s medlemsstater, ledande opinionsbildare, ungdomar, det civila samhället, relevanta intressenter och medlemmar ur allmänheten samt FN-systemet och dess många partner, framhåller behovet av en mer effektiv, inkluderande regel- och nätverksbaserad multilateralism i framtiden. Detta kommer att vara av största vikt för att FN-systemet och andra multilaterala forum ska kunna fortsätta att vara ett ändamålsenligt forum för globalt samråd och beslutsfattande. I detta sammanhang har EU unikt goda förutsättningar att hjälpa FN och andra relevanta internationella organisationer att driva en reformprocess och att blåsa nytt liv i deras kapacitet att leverera och knyta kontakter med relevanta intressenter, såsom ungdomar eller de samhällen som drabbas hårdast av klimatförändringarna, även på lokal och regional nivå. I samband med detta bör EU ta tillfället i akt och på ett konstruktivt och effektivt sätt samverka med rivaliserande stormakter, samtidigt som man upprätthåller en fast hållning i fråga om grundläggande rättigheter och friheter. EU bör också främja en social och politisk modell förankrad i universella värden och sträva efter ett närmare samarbete och en närmare samordning med likasinnade länder för att stärka de universella värdenas och de grundläggande rättigheternas företräde och främja effektiva lösningar på globala utmaningar. Parlamentarisk diplomati kommer att vara en central del i stärkandet av en regelbaserad, inkluderande, nätverksbaserad och effektiv multilateralism. |
| --- | --- |

T.

FN:s generalsekreterares rapport ”Vår gemensamma agenda”, som lades fram för FN:s generalförsamling i september 2021 och välkomnades av generalförsamlingen i november 2021, och utarbetades genom en omfattande samrådsprocess med bland annat FN:s medlemsstater, ledande opinionsbildare, ungdomar, det civila samhället, relevanta intressenter och medlemmar ur allmänheten samt FN-systemet och dess många partner, framhåller behovet av en mer effektiv, inkluderande regel- och nätverksbaserad multilateralism i framtiden. Detta kommer att vara av största vikt för att FN-systemet och andra multilaterala forum ska kunna fortsätta att vara ett ändamålsenligt forum för globalt samråd och beslutsfattande. I detta sammanhang har EU unikt goda förutsättningar att hjälpa FN och andra relevanta internationella organisationer att driva en reformprocess och att blåsa nytt liv i deras kapacitet att leverera och knyta kontakter med relevanta intressenter, såsom ungdomar eller de samhällen som drabbas hårdast av klimatförändringarna, även på lokal och regional nivå. I samband med detta bör EU ta tillfället i akt och på ett konstruktivt och effektivt sätt samverka med rivaliserande stormakter, samtidigt som man upprätthåller en fast hållning i fråga om grundläggande rättigheter och friheter. EU bör också främja en social och politisk modell förankrad i universella värden och sträva efter ett närmare samarbete och en närmare samordning med likasinnade länder för att stärka de universella värdenas och de grundläggande rättigheternas företräde och främja effektiva lösningar på globala utmaningar. Parlamentarisk diplomati kommer att vara en central del i stärkandet av en regelbaserad, inkluderande, nätverksbaserad och effektiv multilateralism.

| U. | EU och dess medlemsstater stöder fortfarande helhjärtat multilateralism, global styrning, främjande av FN:s grundläggande värden som en viktig del av EU:s yttre politik samt FN-systemets tre pelare: mänskliga rättigheter, fred och säkerhet samt utveckling. |
| --- | --- |

U.

EU och dess medlemsstater stöder fortfarande helhjärtat multilateralism, global styrning, främjande av FN:s grundläggande värden som en viktig del av EU:s yttre politik samt FN-systemets tre pelare: mänskliga rättigheter, fred och säkerhet samt utveckling.

| V. | EU och FN fortsätter att ha ett nära samarbete i över 170 länder för att förbättra skyddet av mänskliga rättigheter för alla, minska svält och undernäring, förebygga och övervinna kriser, bygga upp demokratiska och inkluderande samhällen, tillhandahålla samhällsviktiga tjänster, främja grön tillväxt och anständiga arbetstillfällen samt säkerställa en hållbar förvaltning av naturresurserna. |
| --- | --- |

V.

EU och FN fortsätter att ha ett nära samarbete i över 170 länder för att förbättra skyddet av mänskliga rättigheter för alla, minska svält och undernäring, förebygga och övervinna kriser, bygga upp demokratiska och inkluderande samhällen, tillhandahålla samhällsviktiga tjänster, främja grön tillväxt och anständiga arbetstillfällen samt säkerställa en hållbar förvaltning av naturresurserna.

| W. | Parlamentets roll och verktyg på området parlamentarisk diplomati, medling och dialog kan aktivt bidra till att stärka multilateralismen. |
| --- | --- |

W.

Parlamentets roll och verktyg på området parlamentarisk diplomati, medling och dialog kan aktivt bidra till att stärka multilateralismen.

| X. | Det nya instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (finansieringsinstrumentet Europa i världen) ger, i kombination med Team Europe-strategin och strategin ”Global Gateway”, EU och dess medlemsstater en möjlighet att samla resurser på ett sätt som skapar synergier och att bättre samordna biståndet och skapa positiva effekter i EU:s yttre åtgärder, även genom multilaterala forum, med beaktande av partnerländernas behov, bland annat genom fortsatt och förstärkt samarbete med FN på plats. EU bör prioritera bistånd till länder med en historia av goda styrelseformer och ett engagemang för demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Det nya finansieringsinstrumentet Europa i världen möjliggör en politisk dialog på hög nivå mellan kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och parlamentet om programplaneringsprioriteringar. Parlamentet kan här koppla samman denna politik- och programplaneringsdialog med sin utåtriktade politiska verksamhet och sina samråd med tredjeländer, och därmed stärka EU:s förmåga att bistå och positivt påverka relevanta tredjeländer genom sina parlamentariska diplomatiska aktiviteter och sin utåtriktade verksamhet. |
| --- | --- |

X.

Det nya instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (finansieringsinstrumentet Europa i världen) ger, i kombination med Team Europe-strategin och strategin ”Global Gateway”, EU och dess medlemsstater en möjlighet att samla resurser på ett sätt som skapar synergier och att bättre samordna biståndet och skapa positiva effekter i EU:s yttre åtgärder, även genom multilaterala forum, med beaktande av partnerländernas behov, bland annat genom fortsatt och förstärkt samarbete med FN på plats. EU bör prioritera bistånd till länder med en historia av goda styrelseformer och ett engagemang för demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Det nya finansieringsinstrumentet Europa i världen möjliggör en politisk dialog på hög nivå mellan kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och parlamentet om programplaneringsprioriteringar. Parlamentet kan här koppla samman denna politik- och programplaneringsdialog med sin utåtriktade politiska verksamhet och sina samråd med tredjeländer, och därmed stärka EU:s förmåga att bistå och positivt påverka relevanta tredjeländer genom sina parlamentariska diplomatiska aktiviteter och sin utåtriktade verksamhet.

| Y. | Om EU ska stärka sin möjlighet att tala med en röst måste beslutsprocessen för utrikesfrågor förändras avsevärt. Enhälligt beslutsfattande begränsar bara EU:s förmåga att vara en stark aktör på internationell nivå. Utrikestjänsten och medlemsstaterna tillsammans bör enas om beslutsfattande med kvalificerad majoritet i utrikespolitiska frågor, eftersom det är en effektivare beslutsform. |
| --- | --- |

Y.

Om EU ska stärka sin möjlighet att tala med en röst måste beslutsprocessen för utrikesfrågor förändras avsevärt. Enhälligt beslutsfattande begränsar bara EU:s förmåga att vara en stark aktör på internationell nivå. Utrikestjänsten och medlemsstaterna tillsammans bör enas om beslutsfattande med kvalificerad majoritet i utrikespolitiska frågor, eftersom det är en effektivare beslutsform.

Återuppbygga en multilateralism som är förankrad i EU:s grundläggande värden

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten till parlamentet och rådet om förstärkning av EU:s bidrag till regelbaserad multilateralism. Detta meddelande bidrar mycket direkt till och främjar ytterligare diskussionen om riktningen för EU:s utrikespolitik – från dess viktiga, men mer allmänna, engagemang för effektiv multilateralism enligt definitionen i den europeiska säkerhetsstrategin från 2003 till förverkligandet av behovet att kombinera värdet av och målet om effektiv multilateralism med en principgrundad pragmatism och behovet att främja och bevara EU:s intressen och värden, i enlighet med 2016 års globala strategi för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. Parlamentet påminner om att den bästa strategin för att försvara multilateralismen är att återuppbygga den genom att göra den mer relevant, motståndskraftig och verkningsfull. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet stöder uttalandet i det gemensamma meddelandet att ”rådet måste använda fördragsbestämmelser som möjliggör en konstruktiv röstnedläggning och antagandet av beslut med kvalificerad majoritet i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken”. Parlamentet betonar behovet av att förankra omröstning med kvalificerad majoritet i utrikespolitiska frågor i framtida ändringar av EU-fördraget, vilket skulle göra det möjligt för EU att bli en mer effektiv global aktör. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet håller med kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten om att EU måste bli mer beslutsamt när det gäller att tillvarata sina intressen och främja de universella värden som ligger till grund för unionen, och håller därför med om att EU måste försvara och stärka dessa värden, den regelbaserade ordningen och multilateralismen som ett sätt att säkerställa lika villkor för världssamfundet, tillhandahålla en plattform för inkluderande politisk dialog, samarbete och konvergens samt uppnå politiska åtgärder som stöds av världssamfundet i stort och som verkligen kan ge resultat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det är ytterst viktigt att EU stärker sin verktygslåda för yttre åtgärder och diplomati med sina egna autonoma instrument, och därigenom ökar sin kapacitet att vara en global aktör och ”tala med en röst” för att bättre försvara multilateralismen, vilket bör innefatta inrättandet av en europeisk diplomatakademi, som parlamentet nyligen har efterlyst. Parlamentet upprepar sin uppmaning att inkludera ”ett nytt europeiskt Bauhaus” som ett nytt instrument i EU:s verktygslåda för yttre åtgärder och som ett användbart kulturellt och offentligt diplomatiskt verktyg, som är grundläggande för att främja en värdebaserad multilateral ordning och stärka internationella partnerskap. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet pekar på EU:s förmåga att utarbeta mycket effektiva och inkluderande regleringsstandarder för sin inre marknad och anser att EU också bör sträva efter att främja sådana standarder inom ramen för sina yttre åtgärder, som ett paradigm och bidrag till diskussionen om effektiva globala regleringsstandarder. Parlamentet påminner om artikel 24 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), där det anges att medlemsstaterna ”aktivt och förbehållslöst” ska ”stödja unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet” och ”avstå från varje handling som strider mot unionens intressen eller kan minska dess effektivitet som en sammanhållande kraft i de internationella relationerna”. Parlamentet är oroat över vissa medlemsstaters handlande, såsom genomförandet av bilaterala diplomatiska initiativ med tredjeländer, vilket kan strida mot bestämmelserna i artikel 24 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att EU måste fortsätta agera som en ståndaktig och central försvarare av multilateralism i världen och undvika åtgärder som undergräver dessa mål. Parlamentet drar dock slutsatsen att EU måste reagera på globala krafter, såsom ökad fragmentering, utnyttjande av handeln som ett vapen samt protektionism, för att bevara sina konkurrensfördelar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att EU bör utnyttja insatserna för att finna lösningar på globala problem, såsom klimatförändringarna, eller för att främja stabilitet och fred, som en utgångspunkt för att upprätta bredare diplomatiska förbindelser med tredjeländer med vilka dialog och samarbete om andra politiska frågor kanske inte alltid direkt kan genomföras. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU att bli mer beslutsamt och strategiskt när det gäller att hantera ökande globala hot. Parlamentet understryker att världen befinner sig vid ett vägskäl mot bakgrund av ett snabbt föränderligt geopolitiskt landskap och att multilaterala institutioner riskerar att domineras av icke-demokratiska regimer. Parlamentet efterlyser ett starkt, handlingsbaserat engagemang för att skydda demokratin och grundläggande rättigheter i multilaterala forum. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att EU endast är en observatör i nästan alla internationella organisationer och multilaterala forum, och att denna situation varken avspeglar omfattningen av för EU:s befogenheter eller de överstatliga regionala organisationernas växande betydelse i det globala beslutsfattandet. Parlamentet anser att EU:s effektivitet på den globala arenan är nära kopplad till dess status i multilaterala forum och organisationer. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att samla den politiska viljan att stärka EU:s ställning i multilaterala organisationer och forum, och att uppbringa stöd från tredjeländer för en sådan statusförändring, så att EU verkligen kan leva upp till sitt åtagande att försvara multilateralismen på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

9.

Stärka Förenta nationerna och Europeiska unionens deltagande i dess system

| 10. | Europaparlamentet upprepar sitt helhjärtade stöd för det reformprogram som FN:s generalsekreterare António Guterres inlett, och framhåller behovet av ytterligare framsteg, särskilt när det gäller inkluderingen av kvinnor, ungdomar och personer i sårbara situationer, samt när det gäller att öka medvetenheten om intersektionalitet i FN:s strukturer. Parlamentet betonar vikten av ett FN-system som kan fortsätta att leverera på ett effektivt sätt. Parlamentet pekar på värdet av generalsekreterarens vision för FN-systemet, ”Ett FN”, där FN:s olika organ och komponenter kopplas ihop på riktigt och fungerar tillsammans på grundval av en enda budget- och förvaltningsstruktur och därmed kan stärka uppnåendet av FN:s mål. Parlamentet pekar särskilt på den förstärkta rollen för FN:s lokala samordnare i reformen av FN:s utvecklingssystem, och anser att dessa lokala samordnare, som för närvarande är verksamma i mer än 130 länder, inte bara bör ta ledningen för att samordna genomförandet av FN-program på fältet i syfte att stärka enhetligheten i FN:s åtgärder, utan även bör ha kontakt och samråda nära med EU:s delegation i den berörda FN-medlemsstaten, för att eftersträva synergier och ömsesidig förstärkning med EU:s tematiska och geografiska program för detta land. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet bekräftar återigen att EU och FN bör ha ett nära samarbete på högkvartersnivå och i de regioner och länder där de tillhandahåller bistånd för att utbyta analyser och anpassa den politiska planeringen och programplaneringen för att maximera inverkan på människors och planetens välbefinnande. Parlamentet påminner om att EU i högsta grad kan stärka FN-programmens räckvidd och inverkan i tredjeländer och definiera sin egen programplanering och sitt bistånd på ett samverkande sätt som också stärker inverkan, i överensstämmelse med FN:s mål. Parlamentet betonar därför värdet av nära samråd och samarbete mellan EU och FN, och uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och EU:s delegationer i tredjeländer att aktivt nå ut till och konsultera med FN om FN:s politik och programverksamhet för 2021–2027 och därefter. Parlamentet uppmanar FN att regelbundet samråda med EU vid FN:s högkvarter, men även på plats i tredjeländer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att EU och FN bör hålla årliga toppmöten med möjlighet för FN:s generalsekreterare att samråda med rådet, kommissionen, utrikestjänsten och parlamentet. Parlamentet uppmanar FN att säkerställa en konstant närvaro av FN-samtalspartner på hög nivå i parlamentet för att främja en strukturerad och konsekvent politisk dialog och ge ökad synlighet åt FN:s insatser. Parlamentet betonar behovet av att förbättra FN:s politiska funktion och efterlyser ett starkare samspel mellan FN och regionala organisationer, vilket understrukits av FN:s generalsekreterare Guterres. Parlamentet betonar behovet av att stärka samordningen av FN-organ med internationella finansinstitut genom FN:s ekonomiska och sociala råd (Ecosoc). Parlamentet stöder FN:s generalsekreterare Guterres förslag att ge ungdomar och det civila samhället starkare röster inom FN-systemet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att EU, för att kunna bli en mer effektiv global partner som kan försvara den multilaterala ordningen, måste få en större kapacitet att agera kraftfullt och snabbt som en tillförlitlig säkerhetsgarant. Parlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att grundligt bedöma, utforska och utveckla alternativ för att upprätta stående multinationella militära enheter som är permanent stationerade och tränar tillsammans. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar FN:s generalsekreterare att intensifiera sitt arbete med genomförandet av FN:s strategi för jämn könsfördelning som ett avgörande verktyg för att säkerställa en jämlik representation av kvinnor i FN-systemet på alla hierarkiska nivåer. Parlamentet påminner om att ingen kvinna har utnämnts till FN:s generalsekreterare sedan FN bildades 1945. Parlamentet framhåller det allmänna behovet av en rättvis representation av kvinnor och marginaliserade grupper samt ökad mångfald inom internationella organisationer. Parlamentet ger ett starkt stöd till agendan för ungdomar, fred och säkerhet och dess mål att ge unga en tydligare röst i beslutsfattandet på lokal, nationell, regional och internationell nivå. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att EU bör identifiera de FN-organ och andra multilaterala organisationer som är avgörande för att främja politisk dialog, konvergens och politiska lösningar på globala utmaningar och standardisering. EU bör fastställa tydliga mål och tydliga prioriteringar för dialog med och stöd, även budgetstöd, till sådana organ och organisationer. Parlamentet påminner i detta avseende om att EU och dess medlemsstater redan är ledande bidragsgivare till FN och många av dess byråer och program, men att detta engagemang och stöd för FN inte alltid ger utslag i ett starkare inflytande från EU, dess medlemsstater och likasinnade partner i nyckelpositioner i FN-organ i multilaterala forum, vilket är särskilt oroande i en tid då icke-demokratiska regimer, som Ryssland, visar en ökande självsäkerhet i sådana forum. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller den ökade geopolitiska betydelsen av standarder, särskilt inom teknik, och uppmanar med kraft EU att agera strategiskt för att bli en supermakt när det gäller att fastställa standarder i multilaterala forum. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater samt likasinnade partner att ytterligare förbättra sin samordning när det gäller gemensamt stöd för kandidaturer till ledande befattningar i multilaterala forum. Parlamentet pekar på behovet av att samordna sin verksamhet med likasinnade partner i andra regioner i världen och att – med tanke på betydelsen av principen om en rättvis geografisk fördelning av ledande befattningar – behålla ett starkt fokus på demokratiska värderingar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar i detta avseende den nyckelroll som Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) spelar som en pelare för den europeiska säkerheten och efterlyser en ytterligare förstärkning av organisationens övergripande säkerhetsstrategi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU att samarbeta med och inom FN, regionala organisationer, internationella forum såsom G7 och G20 och tillfälliga koalitioner för att ta itu med de globala utmaningar som vi står inför nu och i framtiden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att vidareutveckla sin strategi för multilateralism, bland annat genom regelbundet uppdaterade riktlinjer för hur man ska gå vidare i olika forum. Det är här angeläget att ta med frågor såsom reformen av FN-systemet och en mer central roll eller formell representation för EU, samt en vision för en ny världsordning som bör utformas på ett sätt som blåser nytt liv i multilateralismen. Parlamentet anser att EU kommer att behöva bygga allianser med likasinnade partner för att utveckla multilateralt samarbete inom en rad olika forum, men att dessa allianser inte alltid kommer att involvera samma aktörer. Samtidigt måste målet alltid vara att upprätthålla ett effektivt, regelbaserat system för global styrning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar de ståndpunkter i fråga om det ryska anfallskriget mot Ukraina som det uttryckt i tidigare resolutioner. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina, liksom Belarus delaktighet i kriget, och kräver att Ryssland omedelbart avslutar all militär verksamhet i Ukraina och villkorslöst drar tillbaka samtliga trupper och all militär utrustning från Ukrainas hela internationellt erkända territorium. Parlamentet understryker att denna militära aggression och invasion utgör en allvarlig folkrättslig kränkning. Parlamentet anser att den ryska invasionen i Ukraina är ett angrepp inte bara mot ett suveränt land utan även mot principerna och mekanismerna för samarbete och säkerhet i Europa och den regelbaserade världsordningen, som fastställs i FN-stadgan. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att Ryssland har avstängts från FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar de beslut som fattats av internationella organisationer om att stoppa ryskt deltagande, bland annat på kultur- och idrottsområdet. Parlamentet uppmanar EU:s ledare och andra staters ledare att utesluta Ryssland från G20 och andra multilaterala samarbetsorganisationer, såsom Världshandelsorganisationen, Unesco m.fl., vilket skulle ge en viktig signal att världssamfundet inte kommer att återgå till normalförhållanden med denna angriparstat. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att ett fullständigt och effektivt genomförande av nuvarande sanktioner i hela EU och av EU:s internationella allierade måste vara en prioritet nu. Parlamentet uppmanar EU att använda multilaterala forum för att säkerställa att dessa sanktioner är effektiva. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet begär ett omedelbart och fullständigt embargo mot import av rysk olja, kol, kärnbränsle och gas, att Nordstream 1 och 2 helt överges och att en plan läggs fram för fortsatt garanterad energiförsörjning i EU på kort sikt. Parlamentet uppmanar EU att genom multilaterala forum säkerställa stöd till tredjeländer som vill införa ett embargo mot rysk energiimport. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar EU:s och dess medlemsstaters förmåga att arbeta på ett sammanhållet sätt och att presentera enhetliga ståndpunkter i FN-systemet, särskilt när det gäller FN:s generalförsamling, FN:s säkerhetsråd och FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet lovordar i detta avseende de värdefulla samordningsinsatser som gjorts av EU:s delegationer vid FN i New York och Genève. Parlamentet anser att denna enhetliga och samverkansbaserade strategi bör upprepas inom varje FN-organ, FN-byrå eller annan internationell organisation, så att EU kan agera och leverera samfällt i multilaterala forum. Parlamentet beklagar att säkerhetsrådet ständigt är oförmöget att fatta beslut och därmed inte effektivt när det gäller att reagera på kriser som de i Ukraina, Syrien, Etiopien och Sudan, såsom det tidigare har varit i andra kriser, och att detta har haft en negativ inverkan på förebyggandet, hanteringen och lösningen av dessa kriser på grund av den omfattande användningen av vetorätten. Parlamentet betonar att det är oförsvarligt att en stat kan stoppa insatserna när folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsförbrytelser begås. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen FN att utse sitt särskilda sändebud till Libyen, eftersom tjänsten har varit vakant sedan november 2021 och eftersom den demokratiska processen i Libyen fortfarande befinner sig vid en vändpunkt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att endast två EU-medlemsstater kommer att ingå i säkerhetsrådet under 2022. Parlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör verka för en diskussion om villkoren för en reform av säkerhetsrådet som kan återställa dess förmåga att hantera kriser i tid och på ett verkningsfullt sätt, kraftigt begränsa vetorätten och ändra säkerhetsrådets sammansättning så att det bättre återspeglar dagens värld. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet upprepar i detta avseende sin åsikt att EU och dess medlemsstater bör arbeta för att uppnå bred konsensus om att reformera säkerhetsrådet, bland annat genom att EU får ett permanent säte, utöver de säten som redan innehas av EU-medlemsstater. Parlamentet uppmuntrar EU:s medlemsstater att inte konkurrera med varandra när det gäller att säkra en plats i säkerhetsrådet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uttrycker oro över utarmningen av det nuvarande systemet för vapenkontroll och nedrustning och dess juridiska instrument. Parlamentet stöder alla insatser för att få tillbaka insatserna för vapenkontroll och nedrustning på den internationella agendan, även genom att återuppliva nedrustningskonferensen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att se över och uppdatera EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen för att ta hänsyn till den senaste geopolitiska, tekniska och rättsliga utvecklingen och tillhandahålla en uppdaterad och ambitiös grund för EU:s multilaterala engagemang för icke-spridning och nedrustning. Parlamentet uttrycker oro över utvecklingen av ny militär teknik, exempelvis artificiell intelligens (AI), vapen för yttre rymden, bioteknik och hypersoniska vapen. Parlamentet stöder aktivt arbetet och nya initiativ för att stoppa de relaterade pågående upprustningsprogrammen i vissa FN-medlemsstater. Parlamentet stöder arbetet i FN:s nedrustningskommissions arbetsgrupp för yttre rymden när det gäller det praktiska genomförandet av öppenhet och förtroendeuppbyggande åtgärder i verksamhet som avser yttre rymden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet stöder FN:s generalsekreterares initiativ för fredsbevarande åtgärder, vilket bygger på en uppdatering av partnerskapet mellan EU och FN om krishantering och fredsfrämjande insatser och en undersökning av möjligheterna till nya partnerskap, även ett mellan EU, FN och Afrikanska unionen och samarbete med andra regionala organisationer. Parlamentet upprepar den viktiga roll som kvinnor spelar i konfliktmedling och fredsbevarande uppdrag och påminner om att de är underrepresenterade på alla nivåer inom FN, EU och andra multilaterala organisationer och uppdrag. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förbättra sin förmåga att utbyta information, samråda och samordna när det gäller strategier, politik och ståndpunkter, även i de styrande organ och styrelser i multilaterala organ där EU inte är direkt representerat, med början i FN:s säkerhetsråd. Parlamentet delar vice ordförandens/den höga representantens och kommissionens åsikt att EU bör inrätta samordningsmekanismer i alla internationella institutioner, inbegripet finansinstitut. Parlamentet anser att samma samordningsförmåga bör utvidgas till styrelserna i alla FN-organ. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att det nya finansieringsinstrumentet ”Europa i världen” och Team Europe-strategin för geografiskt och tematiskt stöd och programplanering samt strategin ”Global Gateway” för sammanförande av infrastrukturutveckling utgör ett unikt tillfälle att fastställa en gemensam interinstitutionell agenda som vederbörligen återspeglar och värdesätter EU-medlemsstaternas bidrag på ett sätt som tillför ett mervärde till den multilaterala strategin för utmaningar och kriser i världen och stärker EU:s och dess medlemsstaters inflytande, även i multilaterala forum. Parlamentet bekräftar sitt åtagande att tillämpa en balanserad och prioritetsbaserad geografisk strategi när det gäller EU:s åtgärder, bistånd och program utanför EU:s gränser. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att försök från illiberala regeringar eller auktoritära och totalitära regimer, såsom Kina, att uppnå och befästa inflytande genom finansiering av internationella organisationer väcker frågan om finansiell antagonism i multilaterala forum och föranleder behovet av en diskussion på både global nivå och EU-nivå om hur man kan säkerställa relevanta internationella organisationers och multilaterala forums oberoende och effektivitet genom att använda alla de verktyg som finns tillgängliga för EU:s institutioner, däribland, när så är nödvändigt och relevant, tillräcklig och hållbar EU-finansiering samt finansiering från andra källor. Parlamentet påminner om att de försenade betalningarna av fastställda bidrag från flera medlemsstater har extremt negativa följder för de internationella organisationernas arbete och därmed inte kan accepteras. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att EU:s humanitära bistånd och utvecklingsbistånd till tredjeländer mycket ofta slussas genom FN-systemet. Parlamentet stöder detta partnerskap mellan EU och FN, men uppmanar EU att se till att EU:s specifika roll och bidrag inom FN i större utsträckning synliggörs. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av att på EU-nivå genomföra en djupgående utvärdering av både nuvarande och planerade partnerskap mellan EU och FN för att bedöma om EU:s bidrag är tillräckligt synligt, om skattebetalarna får valuta för sina pengar i överensstämmelse med EU:s värden och om de ledande roller som tilldelas EU och dess medlemsstater står i proportion till EU:s starka engagemang och hängivenhet för FN-systemet. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att genomföra denna översyn och att samråda med parlamentet om sina rön och om hur man ska gå vidare för att se till att EU:s bidrag, finansiella fördelning, åtagande och hängivenhet med avseende på FN-systemet får ett tillräckligt erkännande. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att EU:s stöd till internationella organisationer och deltagande i multilaterala forum ska vara synligt för EU-medborgarna. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att inleda en EU-omfattande informationskampanj om det EU-stöd som ges internationella organisationer och dess deltagandemål och aktiviteter inom multilaterala forum. Parlamentet uppmanar även kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att främja EU:s aktiva roll inom multilaterala forum och tillhandahålla mer information om EU:s bidrag och framsteg inom internationella organisationer, bland annat genom gemensamma budskap, ståndpunkter och uttalanden om FN-resolutioner. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att EU:s medlemsstater måste intensifiera samordningen när det gäller FN-medel och FN-program och fastställa viktiga mål och en gemensam strategi för styrelsernas inriktning. Parlamentet framhåller vikten av att säkerställa transparens och ansvarsskyldighet när det gäller multilaterala organisationers finansiering och utgifter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet lovordar det arbete som utförts av alliansen för multilateralism som ett informellt nätverk av länder som är förenade i sin övertygelse om att en regelbaserad multilateral ordning är den enda pålitliga garantin för internationell stabilitet och fred och att våra gemensamma utmaningar endast kan lösas genom samarbete. |
| --- | --- |

38.

Återskapa multilateralismen genom bättre globala partnerskap som är inriktade på att uppnå gemensamma mål

| 39. | Europaparlamentet betonar behovet att arbeta för en effektiv, resultatinriktad, värdebaserad och inkluderande multilateralism, där regeringar, det civila samhället, religiösa aktörer, den privata sektorn, den akademiska världen och andra relevanta intressenter effektivt kan arbeta tillsammans för att tjäna globala värden och intressen och uppnå globala mål. Parlamentet erkänner vikten av att förena de två viktiga EU-målen att öka EU:s synlighet och inflytande som global aktör och stödja rollen för multilaterala forum. Parlamentet påminner om behovet av att ta itu med och hantera dessa spänningar och att formulera en principfast och bestämd ståndpunkt mellan dessa båda mål, i överensstämmelse med U:s grundläggande värden, idéer och intressen. Trots att det finns uppenbara spänningar mellan dessa två viktiga europeiska mål tillhandahåller de även nya möjligheter eftersom ett förstärkt strategiskt oberoende för EU kan göra det möjligt för EU att skapa allianser med sina bilaterala partner inom ramen för multilaterala förhandlingar och även främja och försvara multilaterala åtaganden under bilaterala förhandlingar. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att konsekvent och aktivt försvara multilateralismen och relevanta multilaterala institutioner varje gång de undergrävs på något sätt eller i någon form. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker betydelsen av fortsatt multilateralt samarbete när det gäller säkerhets- och försvarsfrågor. Parlamentet betonar att det arbete som utförts inom partnerskapet mellan EU och Nato och samarbetet mellan EU och OSSE bygger på ett gemensamt stöd för de delade centrala värdena demokrati, frihet, respekt för de mänskliga rättigheterna och mänsklig värdighet, rättsstatsprincipen och främjande av fred och internationellt samarbete och samtidigt skydd av den internationella regelbaserade ordningen. Parlamentet uppmanar de EU-medlemsstater och Natomedlemmar som ännu inte har gjort det att gå med i gemensamma europeiska säkerhets- och försvarsinitiativ för att komplettera och stärka det gemensamma samarbetet ytterligare. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att multilateralismen och alla reformer av det nuvarande systemet också bör inriktas på ökad transparens och ansvarsskyldighet samt engagemang med icke-statliga aktörer för att hjälpa till att på nytt bygga upp människors förtroende för dessa institutioner och ge dem större legitimitet. Parlamentet betonar behovet av att ta itu med utmaningarna att förebygga och bekämpa olagliga finansiella flöden och förstärka internationellt samarbete och bästa praxis för återlämnande och återvinning av tillgångar, även genom effektivare åtgärder för att genomdriva befintliga skyldigheter enligt Förenta nationernas konvention mot korruption och Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. Parlamentet betonar behovet av att genomföra effektiva, inkluderande och hållbara åtgärder för att förebygga och bekämpa korruption inom ramen för Agenda 2030. Parlamentet betonar att bekämpningen av olagliga finansiella flöden måste effektiviseras på global nivå. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar vikten av att fortsätta att nå ut till allierade och likasinnade partner i internationella organisationer och multilaterala forum för att befästa en koalition av likasinnade länder som engagerar sig för gemensamma värden och mål och för politisk dialog och effektivt samarbete globalt. Parlamentet understryker behovet av att lägga till ett avtal om utrikes- och säkerhetssamarbetet mellan EU och Förenade kungariket som en bilaga till handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket, så att det blir möjligt för båda sidor att på ett bättre sätt kunna ta tag i gemensamma utmaningar när det gäller global säkerhet och utrikespolitik. Parlamentet betonar att ett sådant avtal även skulle underlätta samarbetet inom multilaterala organisationer, särskilt FN, med tanke på de många värden och intressen som delas av de båda sidorna. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet pekar på den särskilda betydelsen av inte bara traditionella transatlantiska eller europeiska partner – som Förenta staterna och Kanada, Förenade kungariket, västra Balkan och andra länder i det södra och östra grannskapet – utan även andra likasinnade demokratiska allierade i Latinamerika, regionen Indiska oceanen/Stilla havet och Afrika som i partnerskap kan skapa ett bredare område med gemensamma värderingar och standarder och ett engagemang för att främja globala svar på globala utmaningar samt en bredare internationell koalition av likasinnade partner. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av ökad dialog och ökat samarbete med likasinnade afrikanska länder, och av att stödja dem i uppbyggnaden av en framtid för Afrika som bygger på demokrati, inkludering och välstånd. Parlamentet betonar samtidigt att det är viktigt att vara medveten om behovet av att ta itu med utmaningar och säkerhetshot som härrör från klimatförändringar, terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att EU:s förbindelser med Afrikanska unionen (AU) samt Latinamerika och Karibien har ett egenvärde i sig och är mycket viktiga för en förnyad multilateralism. Parlamentet påminner om att EU och AU i sitt gemensamma uttalande ”Africa och Europe: two continents with a joint vision for 2030” har åtagit sig att samarbeta för att främja effektiv multilateralism inom den regelbaserade världsordningen, med FN i centrum, och förbundit sig att arbeta för en mer samstämmig hållning inom multilaterala forum för att minska global ojämlikhet, stärka solidariteten, bekämpa klimatförändringarna och förbättra tillhandahållandet av ”globala kollektiva nyttigheter”, i överensstämmelse med Agenda 2030 för hållbar utveckling och AU:s Agenda 2063. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet stöder därför de ansträngningar som vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen gjort för att ytterligare stärka EU:s partnerskap med AU och Gemenskapen för Latinamerikas och Karibiens stater. Parlamentet framhåller vikten av att främja samsyn i FN och andra multilaterala forum mellan EU och såväl anslutnings- som partnerländer. Parlamentet uppmanar EU att utöka sin förmåga att bistå partnerländer och likasinnade länder, bland annat genom kapacitetsuppbyggnad, kunskapsutbyte, utbildning och partnersamverkan, så att de kan engagera sig mer effektivt i det multilaterala systemet, samt utbyta bästa praxis med dem för att även lära sig av deras erfarenheter. Parlamentet upprepar vikten av att stärka de befintliga multilaterala forumen med likasinnade partner, särskilt toppmötena mellan EU och Gemenskapen för Latinamerikas och Karibiens stater. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar behovet av samarbete mellan EU och Asean som ett sätt att ta itu med gemensamma utmaningar i regionen Asien/Stillahavsområdet. Parlamentet betonar behovet av att främja regionala organisationers roll i FN-systemet genom att föreslå ett årligt toppmöte mellan cheferna för regionala organisationer. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att föreslå nya initiativ för att svara på de klimatrelaterade säkerhetsriskerna, samtidigt som man främjar den europeiska gröna given inom internationella forum. Parlamentet anser att EU bör stödja ambitiösa mål om minskade koldioxidutsläpp i tredjeländer och betonar behovet av att göra klimatdiplomati till en central del av dess yttre åtgärder för att främja global fred och säkerhet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet stöder EU:s outtröttliga förespråkande för och försvar av universella mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, unionens starka stöd för en allmängiltig internationell människorättslagstiftning, dess aktiva stöd till och användning av FN:s människorättsforum för att ta upp akuta människorättsfrågor, dess orubbliga stöd för att stärka ansvarsutkrävandet och de internationella rättsmekanismerna, dess kamp mot straffrihet och dess respekt för staters suveränitet och territoriella integritet. Parlamentet understryker i detta avseende EU:s stöd till de etablerade och erkända internationella gränserna och motsätter sig alla försök att med våld ändra dessa. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet stöder vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen i deras strävan att se till att FN:s råd för mänskliga rättigheter agerar mer effektivt, snabbt behandlar alla människorättsfrågor och situationer i olika länder på ett ändamålsenligt, trovärdigt och opartiskt sätt och säkerställer synergier med andra multilaterala människorättsforum. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet önskar att så stor opartiskhet som möjligt ska eftersträvas i organisationer som arbetar med att försvara de mänskliga rättigheterna och att dessa ska skyddas från eventuell inblandning av stater som man vet kränker de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar därför hur viktigt det är att fastställa tydliga standarder för respekten för de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna och att slå fast att dessa standarder måste uppfyllas för att ett land ska godtas som medlem i FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att EU bör bli mer proaktivt i detta avseende och stödja en omfattande reform av FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet hyllar det arbete som utförs av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och anser att kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter erbjuder utomordentliga möjligheter att inleda en effektiv dialog och ett effektivt samarbete om hur man kan rationalisera och stärka genomförandekapaciteten i FN:s människorättssystem, bland annat genom ökad offentlig granskning av medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter, ansvarsområden och obligatoriska givarkonferenser i FN:s generalförsamling med kandidater till FN:s råd för mänskliga rättigheter, såsom föreslagits av vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen i deras gemensamma meddelande. Parlamentet välkomnar inledandet den 12 oktober 2021 av en årlig strategisk dialog med FN. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet noterar att de finansiella resurser som tilldelats FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter är synnerligen otillräckliga och att många länder försöker minska dem, samtidigt som EU länge har krävt att finansieringen av kontoret för FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter ska ökas. Parlamentet välkomnar EU:s initiativ och verksamhet på människorättsområdet i FN:s generalförsamlings tredje utskott och FN:s säkerhetsråd, liksom samarbetet mellan EU och FN i många tematiska och landbaserade människorättsfrågor. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet efterlyser fler synergier mellan rekommendationerna inom ramen för mekanismen för allmänna återkommande utvärderingar och frivilliga nationella översyner som görs inom ramen för målen för hållbar utveckling, och begär att dessa kopplas till programplaneringen för särskilda EU-projekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att intensifiera sina insatser mot auktoritära länders försök att skapa ett motbudskap för att ändra uppfattningen av mänskliga rättigheter genom att betona kollektiva rättigheter framför individuella rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att stödja det arbete som utförs av icke-statliga organisationer och människorättsförsvarare i rådet för mänskliga rättigheter som utsätts för alltmer påtryckningar och hotas av auktoritära stater. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet beklagar djupt att rådet för mänskliga rättigheter missbrukas av auktoritära och totalitära regimer som fortsätter att missbruka det för egna syften och i synnerhet att underminera dess funktion och urholka normsystemet för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja en omfattande reform av rådet för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet framhåller det akuta behovet av att till fullo genomföra och systematiskt integrera jämställdhetsintegrering och EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet i alla EU:s yttre åtgärder. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att visa ledarskap i genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet understryker att kvinnor spelar en viktig roll i förebyggandet av konflikter, fredsförhandlingar, fredsbyggande, fredsbevarande, humanitära insatser och återuppbyggnad efter konflikter. Parlamentet betonar därför att EU behöver säkerställa kvinnors lika delaktighet och fullständiga deltagande i alla insatser för att upprätthålla fred och säkerhet, samtidigt som ett jämställdhetsperspektiv inkluderas i alla dess yttre åtgärder. |
| --- | --- |

55.

Göra Europaparlamentet mer delaktigt

| 56. | Europaparlamentet påminner om att det för att en regelbaserad, effektiv, resultatinriktad och nätverksbaserad multilateralism ska kunna blomstra är viktigt att involvera demokratiskt valda parlament för att säkerställa bredare tillgång till ett brett spektrum av intressenter och utvidga dialogen och samarbetet till icke-statliga enheter såsom regionala regeringar, kommuner, den akademiska världen, det civila samhället och den ekonomiska sektorn. Parlamentet stöder internationella initiativ som kräver att Taiwan på ett meningsfullt sätt ska delta som observatör i möten, mekanismer och verksamhet inom multilaterala organ, däribland Världshälsoorganisationen (WHO), Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol) och Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC). Parlamentet påminner om att demokratiskt valda parlament kan synliggöra och stärka de röster som stöder multilateralism som en möjlighet till effektiva politiska åtgärder till nytta för alla människor och ytterligare kan säkra den nödvändiga kopplingen mellan internationella organisationer och multilaterala beslutsforum och allmänheten. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet anser att EU bör förespråka inrättandet av ett organ inom FN-systemet för att öka den demokratiska karaktären, det demokratiska ansvarsutkrävandet och insynen i den globala styrningen. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet pekar på den sammanförande roll som det kan spela i sin regelbundna politiska utåtriktade verksamhet till parlamenten i EU:s medlemsstater och tredjeländer, eftersom denna utåtriktade verksamhet kan stärka och ytterligare utvidga koalitionen av likasinnade länder i internationella organisationer och multilaterala forum och öka dess förmåga att ha en positiv inverkan. Parlamentet anser att man bör överväga möjligheten att inrätta en parlamentsdelegation vid Förenta nationerna, med särskild fokus på FN:s generalförsamling och andra parlamentariska dimensioner av internationella organisationer och multilaterala forum, för att stärka den parlamentariska kopplingen och dialogen med FN-systemet och andra relevanta multilaterala forum och säkerställa demokratisk dialog och strategiska diskussioner på EU:s interinstitutionella nivå. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar att EU bör stödja initiativ som syftar till att bättre införliva civilsamhällets synpunkter i FN:s beslutsprocess. Parlamentet efterlyser inrättandet av nya forum inom FN-systemet som gör det möjligt för det civila samhället att föra en politisk dialog med FN. Parlamentet begär vidare att de forum som redan finns ska kunna utnyttjas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet anser att dess kontor i städer med FN-organ eller internationella organisationer som är relevanta för EU:s yttre åtgärder bör nå ut till och täcka dessa organs och organisationers verksamhet för att skapa en närmare koppling till de insatser, åtaganden och visioner som rör EU:s och parlamentets multilateralism. Det bör diskuteras hur parlamentet kan maximera synergieffekterna mellan interparlamentariska delegationer, utskott och parlamentets avdelningar för valövervakning och demokratistöd för att ytterligare stärka EU:s yttre åtgärder genom dessa parlamentariska organs verksamhet. Parlamentet betonar betydelsen av Interparlamentariska unionens arbete. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet stöder sin roll när det gäller att stödja parlamentarisk, kapacitetsuppbyggande verksamhet och stärka det globala demokratistödet och sin speciella roll inom parlamentarisk medling och dialog genom bland annat Jean Monnet-dialogen. Parlamentet understryker mervärdet för den speciella roll som parlamentet spelar när det gäller att främja dialog och utbyte av bästa praxis och demokratiska normer. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner om sin nyckelroll som en demokratisk och sammankallande institution som kan utgöra ett unikt offentligt forum och ett unikt perspektiv för att främja multilateralism. Parlamentet bör även fortsättningsvis regelbundet bjuda in ledare på hög nivå från relevanta internationella organisationer för att diskutera gemensamma intressen och prioriteringar. För att stärka den parlamentariska dimensionen i multilaterala forum bör parlamentet i sina lokaler anordna en årligen återkommande konferens med talare från G7- och G20-länderna. Det behövs en förstärkning av den strukturerade dialogen mellan parlamentet och FN-systemet. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att hålla regelbundna möten för att utbyta åsikter mellan utskottet för utrikesfrågor och andra relevanta utskott samt cheferna för EU:s delegationer till FN i New York respektive Genève och mellan dessa utskott och beskickningscheferna för de EU-medlemsstater som är antingen ständiga eller roterande medlemmar av FN:s säkerhetsråd. Parlamentet framhåller de positiva bidragen från de årliga delegationerna från utskottet för utrikesfrågor och dess underutskott till FN:s högkvarter i New York. Parlamentet efterlyser en formalisering av några av de informella mötena mellan EU och FN:s säkerhetsråd. Parlamentet uppmuntrar upprättandet av en formell associering mellan parlamentet och FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

62.

Multilateralism som en drivkraft för att hantera brådskande globala utmaningar

| 63. | Europaparlamentet framhåller det multilaterala systemets avgörande bidrag till hanteringen av klimatförändringarna. Parlamentet efterlyser ytterligare förbättring, förstärkning och institutionalisering av de aktuella multilaterala ramar som syftar till att bekämpa klimatförändringarna, såsom FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) – som 197 parter, däribland samtliga FN-medlemsstater parter, har anslutit sig till och som därför omfattar nästan alla länder – genom inrättande av mekanismer för ansvarsutkrävande och konkreta principer för att se till att deras mandat får effekt. Parlamentet betonar behovet att stärka de globala insatserna mot klimatförändringarna, eftersom det endast är genom kollektiva, omedelbara och ambitiösa globala insatser som världen kan begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriell nivå. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser att industriländerna i samband med kampen mot den globala uppvärmningen bör stödja utvecklingsländerna i omställningen från fossila bränslen till grön energi, inte bara genom överföring av medel utan även expertis och teknik. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet påminner om vikten av att fokusera på genomförandet på nationell nivå genom att anta och genomföra nationellt fastställda bidrag, samtidigt som man ser till att världssamfundet gemensamt är på väg att uppnå målen i Parisavtalet på multilateral nivå. Parlamentet uppmanar regeringarna att fastställa ambitiösa nationellt fastställda bidrag, utan vilka målet på 1,5 grader inte kommer att uppnås. Regeringarna uppmanas också att uppmuntra varandra att hålla kursen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner om vikten av ett nära samarbete med stora utsläppsländer, klimatsårbara länder och transatlantiska partner för att nå framsteg med målet för 2030 vid FN:s klimatkonferens 2022. Parlamentet efterlyser fortsatta multilaterala insatser för att mobilisera medel för målen för hållbar utveckling och klimatet, bland annat genom att avsätta 50 % av klimatfinansieringen till anpassning. Parlamentet välkomnar de insatser som gjordes vid FN:s klimatkonferens (COP26) 2021 för att fastställa definitioner av desinformation med koppling till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet påminner om att kränkningar av miljörättigheter har en djupgående inverkan på en mängd olika mänskliga rättigheter, inklusive rätten till liv, självbestämmande, livsmedel, vatten och hälso- och sjukvård samt kulturella, civila och politiska rättigheter. Parlamentet betonar att biologisk mångfald och mänskliga rättigheter hänger samman med och är beroende av varandra, och erinrar om att mänskliga rättigheter innebär att staterna är skyldiga att skydda den biologiska mångfald som utgör en förutsättning för rättigheterna, bland annat genom att låta invånarna medverka vid beslutsfattande som rör biologisk mångfald och genom att erbjuda tillgång till effektiva rättsmedel i fall som berör förlust och försämring av biologisk mångfald. Parlamentet uttrycker sitt stöd till det framväxande normativa arbetet på internationell nivå mot miljöbrott. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang EU och medlemsstaterna att främja erkännandet av ekocid som ett internationellt brott inom ramen för Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet påminner om den nyckelroll som multilaterala forum spelat för att bemöta utmaningarna i samband med covid-19-pandemin, och framhåller detta som ett exempel på deras betydelse för att främja och skydda den globala folkhälsan och allmän hälso- och sjukvård. Parlamentet välkomnar Covax-initiativet, som utgör ett aldrig tidigare skådat exempel på internationell solidaritet, och tackar dess donatorer och bidragsgivare. Parlamentet betonar samtidigt hur viktigt det är att fortsätta att donera och öka resurserna samt bygga kapacitet för produktion och distribution av vaccin för att göra vacciner och behandlingar tillgängliga kostnadsfritt. Det är också viktigt att ta fram ett system som gör det möjligt för alla länder att få vaccinen och behandlingarna i god tid. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet lovordar WHO:s arbete för att bekämpa pandemin genom sina beslut på grundval av vetenskapliga rön och bevis. Det är också viktigt att säkerställa att WHO:s hantering av covid-19-pandemin blir föremål för en oberoende granskning och att ansvar utkrävs. Parlamentet betonar behovet att stärka dess mandat och verkställande kapacitet, särskilt när det gäller datadelning och resursmobilisering, och att reformera beslutsprocessen i dess kriskommitté och inrätta verkställighetsmekanismer för dess beslut och överläggningar. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av arbetet med ett nytt fördrag om pandemier, till följd av antagandet av ett beslut den 31 maj 2021 av alla 194 WHO-medlemmar. Parlamentet uppmanar med kraft EU att inom ramen för multilaterala organisationer arbeta för att förbättra de globala mekanismerna för att förebygga och bekämpa pandemier genom att dra nytta av erfarenheterna från de internationella åtgärderna under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet efterlyser stärkta ramar för lagstiftning och tillsyn och ser gärna att politisk samstämmighet främjas för att möjliggöra effektiv tillgång till hälso- och sjukvård, bland annat genom att anta lagstiftning och genomföra politik som ger större åtkomst till vårdtjänster, produkter och vaccin, särskilt för de minst privilegierade. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet efterlyser internationellt samarbete om integreringen av ett könsperspektiv på systembasis i utformningen, genomförandet och övervakningen av hälso- och sjukvårdspolitiken, med beaktande av de särskilda behoven hos alla kvinnor och flickor, i syfte att uppnå jämställdhet och stärka kvinnor i hälso- och sjukvårdspolitiken och tillhandahållandet av hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar unionen att främja arbetet i FN för att bekämpa terrorism genom att genomföra och uppdatera de fyra pelarna i FN:s globala strategi mot terrorism som godkändes av generalförsamlingen i september 2006. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet efterlyser särskilda åtgärder för att skydda barn vars sårbarhet kan förvärras särskilt av covid-19-pandemin, bland annat med hänsyn till deras åtkomst till hälso- och sjukvård, utbildning, livsmedel till överkomliga priser, rent vatten, sanitetsanläggningar och adekvata bostäder. Parlamentet upprepar klimatförändringarnas och miljöskadornas negativa inverkan på utövandet av barns rättigheter. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet betonar behovet av ytterligare multilaterala åtgärder inom ekonomisk styrning, särskilt när det gäller beskattning. Parlamentet välkomnar den inriktning som angavs i OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) och dess senaste förslag om att fastställa en lägsta bolagsskattesats på 15 % och en framtida pelare som möjliggör rättvisare omfördelning av beskattningsrätter. Parlamentet noterar kommissionens förslag om en egen resurs motsvarande 15 % av andelen överbliven vinst för de största och mest lönsamma multinationella företagen som omfördelas till EU:s medlemsstater inom ramen för detta avtal. Parlamentet uppmuntrar världssamfundet att sträva efter ytterligare integration på detta område i syfte att undvika otillbörliga metoder och missbruk. Parlamentet efterlyser ett bredare genomförande av internationella standarder och normer på detta politikområde. Parlamentet påminner om Världshandelsorganisationens (WTO) avgörande betydelse för att reglera och underlätta världshandeln. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet konstaterar att EU måste arbeta nära tillsammans med likasinnade partner för att modernisera WTO och utrusta organisationen med verktyg för att ta itu med 2000-talets handelsutmaningar, t.ex. den digitala revolutionen och den gröna, rättvisa och hållbara omställningen. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med alla WTO-medlemmar för att lägga fram en positiv reformagenda och en konkret arbetsplan vid den 12:e ministerkonferensen. Parlamentet inser att samarbetet mellan EU och USA har varit drivkraften för framsteg inom multilaterala handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta och stödja initiativ för att bekämpa skatteflykt, penningtvätt och korruption. Parlamentet stöder arbetet på FN-nivå i skattefrågor för att se till att utvecklingsländerna kan göra sina röster hörda i skattefrågor. Parlamentet arbetar för att påskynda förhandlingarna om en effektiv uppförandekod för att bekämpa internationell skatteflykt genom användning av avtal om utbyte av skatteupplysningar. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet konstaterar att multilateralismen har en viktig roll när det gäller att hantera nya utmaningar och realiteter såsom förluster av biologisk mångfald, cybersäkerhet, bioteknik, digitalisering, geopolitisk verksamhet och styrning i polarområden, AI och framväxande hot såsom spridning av falska nyheter, falsk vetenskap och desinformation som möjliggörs av teknik. Parlamentet anser att experter, forskare och relevanta företrädare för det civila samhället bör ingå i multilaterala flerpartsarrangemang. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av handels- och teknikrådet mellan EU och USA. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet påminner om vikten av att integrera jämställdhetsprincipen och jämställdhetsmålet i alla politikområden. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet välkomnar FN:s generalsekreterares insatser för att stärka och samordna digitaliseringen av FN så att internet tjänar FN:s pelare: fred och säkerhet, mänskliga rättigheter och utveckling. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet betonar att en förnyad multilateralism kan ha en positiv inverkan när det gäller att driva på den digitala omställningen, inte bara som ett kraftfullt påtryckningsmedel för att genomföra målen för hållbar utveckling, utan även på grund av det brådskande behovet av att fastställa grundläggande standarder och normer samt ta itu med dess risker och utmaningar. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet påminner om att EU och dess demokratiska likasinnade partner – mot bakgrund av ett alltmer ambitiöst, beslutsamt och aggressivt Kina – bör samordna sig inom multilaterala forum som medlemmar i en allians av tekniska demokratier för att upprätthålla det regelbaserade internationella systemet, bekämpa auktoritär samordning som syftar till att kapa internationella forum samt säkerställa att ny teknik förblir människocentrerad genom fastställande av standarder och globala regler. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet påpekar att den digitala världen också bör hanteras som en mycket viktig ny källa till beskattning. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet insisterar på multilateralismens centrala betydelse för ett effektivt upprätthållande av ordning i yttre rymden och på behovet av att fördjupa de nuvarande initiativen, och införa nya sådana, för en fortsatt fredlig användning av yttre rymden. Parlamentet betonar att användningen av yttre rymden bör styras av en förbättrad uppsättning internationella regler och standarder samt av ett system som syftar till att garantera långsiktig, hållbar, ansvarsfull och fredlig användning av yttre rymden. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar EU att eftersträva en mer aktiv roll i utvecklingen av internationella ramar för människocentrerad och tillförlitlig AI-teknik, särskilt när det gäller autonoma vapensystem. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av ett multilateralt samarbete mellan likasinnade partner för att bekämpa illvillig och manipulativ desinformation som sprids av statliga och icke-statliga aktörer. Parlamentet understryker vikten av att EU påtar sig en global ledarroll i fastställandet av internationella definitioner, normer och principer när det gäller hanteringen av dessa frågor, bland annat med avseende på utländsk inblandning i val. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet betonar sin viktiga roll när det gäller att noga övervaka och stödja genomförandet av målen för hållbar utveckling och målen i Parisavtalet genom bevarandet av den biologiska mångfalden samt den naturliga miljön och dess resurser, bland annat genom att inte bara övervaka framstegen utan även förbättra resursfördelningen och föreslå förbättringar eller konkreta förslag. Parlamentet betonar de två viktiga strategiska idéerna i förslaget ”Our Common Agenda” från FN:s generalsekreterare António Guterres, dvs. behovet av en global ny giv och ett nytt socialt kontrakt. Parlamentet påpekar att dessa skulle kunna omvandlas till mycket konkreta åtgärder såsom en starkare global grön fond och en mekanism för finansiellt stöd till högt skuldsatta länder, förutsatt att de genomför målen för hållbar utveckling och agerar mot fattigdom. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar med kraft unionen att säkerställa skydd, bevarande och försvar av Europas kulturella och historiska arv i alla multilaterala forum såsom Unesco. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet betonar det grundläggande behovet av att åstadkomma jämställdhet och kämpa för icke-diskriminering av kvinnor, flickor och marginaliserade grupper, och deras grundläggande rättigheter, på global nivå, däribland sexuell och reproduktiv hälsa samt därtill hörande rättigheter. Parlamentet förväntar sig att kommissionen, medlemsstaterna och utrikestjänsten systematiskt integrerar EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet i alla yttre åtgärder, däribland sitt engagemang på multilateral nivå, och att de bedriver ett nära samarbete med partnerregeringar, civilsamhället, den privata sektorn och andra viktiga berörda parter. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att stärka synergierna med partner för att gemensamt främja jämställdhetsintegreringen och framgångsrikt uppnå internationella jämställdhetsmål. Parlamentet betonar att EU bör gå i täten för världssamfundet när det gäller att öka ansträngningarna att utplåna användningen av sexuellt och könsbaserat våld som ett vapen i väpnade konflikter. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar till allmän ratificering och effektivt genomförande av den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Parlamentet kräver att alla former av rasdiskriminering ska undanröjas med alla lämpliga metoder, även lagstiftning. Parlamentet erkänner den viktiga roll som utbildning och kultur spelar för att främja mänskliga rättigheter och intersektionalitet för att bekämpa rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och tillhörande intolerans, särskilt för att främja principerna om tolerans, inkludering och respekt för etnisk, religiös och kulturell mångfald och för att förhindra spridningen av extremistiska rasistiska och främlingsfientliga rörelser och idéer. Parlamentet bekräftar åter behovet av att säkerställa ett jämlikt skydd i lagen och jämlikhet inför domstolar, egenmakt och fullständigt och effektivt deltagande i beslutsprocesser och i det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella livet för urbefolkningar, inklusive kvinnor och flickor. Parlamentet efterlyser stärkt skydd av personer med funktionsnedsättningar och särskild uppmärksamhet på dem som möter intersektionell diskriminering, särskilt kvinnor och personer i urbefolkningar med funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar EU att öka det multilaterala samarbetet om internationell rättvisa, med tanke på det växande antalet kränkningar av de internationella mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. Parlamentet uppmanar EU och dess partner att utveckla och använda sig av de verktyg som är tillgängliga inom internationella organ såsom rådet för mänskliga rättigheter, FN:s särskilda förfaranden, FN:s särskilda rapportörer, OSSE-mekanismer, Europarådet eller internationella domstolar, för att stärka statliga och icke-statliga aktörers efterlevnad av internationell rätt och främja tillämpningen av principen om universell jurisdiktion i inhemska rättssystem. Parlamentet uppmanar EU att stärka Internationella brottmålsdomstolens roll och öka dess personal genom att förse den med starkt diplomatiskt, politiskt och finansiellt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen, vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att uppmana alla medlemsstater i multilaterala institutioner som ännu inte har ratificerat Romstadgan att göra detta. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt slutföra utarbetandet av ramen för företags aktsamhet och arbeta med likasinnade partner för att ta itu med allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begås av auktoritära och totalitära regimer och därmed säkra hållbara och resilienta globala försörjningskedjor med tanke på det skadliga inflytandet från auktoritära och totalitära regimer. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet efterlyser internationell politik för att ge skydd och stöd till människorättsförsvarare i riskzonen. Parlamentet fördömer de vedergällningsåtgärder som vissa regeringar har vidtagit mot organisationer i det civila samhället, aktivister och försvarare av de mänskliga rättigheterna som svar på deras legitima interaktion med internationella organ och uppmanar rådet och vice ordföranden/den höga representanten att reagera systematiskt och högljutt på alla sådana händelser. Parlamentet uppmanar EU att stödja uppmaningen om en permanent utredningsmekanism inom FN för brott mot journalister och antagandet av riktade sanktioner mot dem som har gjort sig skyldiga till hot eller beordrande av våld mot journalister för att sätta stopp för straffriheten, förebygga våld mot journalister och främja åtgärder för att stärka deras säkerhet. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU om att verka för kraftfullare multilaterala åtaganden för att hitta hållbara politiska lösningar på de nuvarande konflikterna och säkerställa att de mänskliga rättigheterna står i centrum för strategierna för konfliktförebyggande och medling. Parlamentet påminner om betydelsen av internationellt fredsbevarande och internationell konfliktlösning samt EU:s stöd till relevanta uppdrag. Parlamentet betonar behovet av tydliga mål, en tydlig kapacitet att leverera och effektiva mekanismer, däribland kvinnoperspektiven i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1325 och alla efterföljande resolutioner. Parlamentet efterlyser en reform av relevanta strukturer, så att man kan sätta stopp för straffriheten för personal som har gjort sig skyldig till missbruk och sexuellt våld vid tjänstgöring inom militära operationer och civila uppdrag, samt för personal inom andra multilaterala byråer, kontor och organ, och så att man inrättar fungerande och transparenta mekanismer för översyn och ansvarsutkrävande. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet betonar att de multilaterala organisationernas framgång spelar en viktig roll för återställandet av allmänhetens förtroende för demokratin, liberalismen och betydelsen av en regelbaserad världsordning. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet understryker att ett öppet, inkluderande, regelbaserat och icke-diskriminerande multilateralt handelssystem måste vara en viktig drivkraft för global handelsliberalisering och leda till stärkt ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och innovation, jobbskapande, förbättrad levnadsstandard, inkomstökningar, främjande av en hållbar ekonomisk utveckling och kamp mot klimatförändringar och därigenom stärka välståndet, freden och säkerheten i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling. Parlamentet noterar vidare det multilaterala handelssystemets roll när det gäller att främja en förutsägbar handelsmiljö genom utvecklingen av ömsesidiga, mer transparenta och rättvisa regler och föreskrifter för handel som genomförs på ett konsekvent, verkställbart och samstämt sätt. Parlamentet påminner om rapporten ”EU exports to the world: effects on employment” från november 2021, som fann att över 38 miljoner arbetstillfällen i EU har koppling till export. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete med att förmedla dessa rön och att öka medvetenheten om den internationella handelns fördelar och positiva aspekter. Parlamentet anser dock att det finns ett brådskande behov av att återuppbygga förtroendet för multilaterala institutioner med tanke på de globala utmaningarna, särskilt när det gäller att genomföra gemensamma initiativ för tillhandahållande av globala kollektiva nyttigheter, i en kontext där dynamiken mellan världsmakterna är stadd i förändring. Parlamentet framhåller på nytt EU:s roll i denna process. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet beklagar de växande tendenserna till protektionism och användning av handeln som ett tvångsmedel. Dessa tendenser har utvecklats i delar av den globala ekonomin och lett till störningar och geopolitiska spänningar. Parlamentet påminner om att en nationalistisk ekonomisk politik som omfattar överträdelser av etablerade internationella handelsrättsliga regler och sporrar handelspartner till vedergällning är motsatsen till vårt globaliserade handelssystem. Parlamentet manar till ytterligare förstärkning av EU:s insatser för efterlevnad av handelsbestämmelserna och utveckling av en verktygslåda med fristående handelsinstrument, såsom instrumentet mot tvång, instrumentet mot snedvridande subventioner och det internationella upphandlingsinstrumentet, samt inrättandet av tjänsten som ansvarig för efterlevnaden av handelsbestämmelserna, i syfte att möta dessa framväxande nya utmaningar. Parlamentet noterar målet att åstadkomma ett reformerat och välfungerande multilateralt regelverk med ett effektivt fungerande tvistlösningssystem i centrum, inom ramen för WTO. Parlamentet betonar dock behovet av att fortsätta engagera sig fullt ut i insatser för att reformera WTO i syfte att öka dess effektivitet, inkludering, öppenhet och legitimitet som hörnstenen i en öppen, rättvis och hållbar global regelbaserad ekonomi, och att hantera de utmaningar och risker som orsakas av icke-marknadsekonomier. Parlamentet välkomnar i detta avseende bilagan från februari 2021 till avtalet om handelspolitisk granskning, som drar upp konturerna till ett övergripande upplägg för WTO:s modernisering. Parlamentet betonar att främjandet av en regelbaserad global handel kräver att EU:s faktiska engagemang baseras på en framåtblickande syn på handel. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet välkomnar det framgångsrika slutförandet av WTO:s 12:e ministerkonferens och upprepar sitt fulla stöd för ett regelbaserat handelssystem, som bör bidra till att ta itu med globala utmaningar och till att stödja den gröna omställningen, den digitala revolutionen och kampen mot ojämlikhet. Parlamentet uppmanar med kraft WTO-länderna att utan dröjsmål genomföra de beslut som fattats och att arbeta för en reform av organisationen inför den 13:e ministerkonferensen, så att WTO blir fullt fungerande och ändamålsenligt. Parlamentet beklagar att den 12:e ministerkonferensen inte inbegrep en jämställdhets- och handelsdimension, och begär att denna fråga ska ges hög prioritet vid den 13:e ministerkonferensen. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet betonar att en demokratisk och legitim global styrning som medger ansvarsutkrävande och insyn bör inbegripa ett större deltagande av parlamentsinstanser, då direktvalda parlamentsledamöter kan fungera som en avgörande länk mellan medborgarna och det multilaterala systemet. Parlamentet betonar vikten av en horisontell och sammanhängande multilateralism och av arbetet vid den gemensamma parlamentariska konferensen om WTO mellan Europaparlamentet och Interparlamentariska unionen i detta syfte. Parlamentet understryker behovet av att parlamentsledamöter får större tillträde till handelsförhandlingar och blir inblandade i utformningen av mandaten och genomförandet av WTO:s beslut samt i förhandlingar om handelsrelaterade frågor inom andra multilaterala organ och institutioner. Parlamentet upprepar att EU och alla WTO-medlemmar måste stärka utbytet med berörda parter, däribland det civila samhället, näringslivsorganisationer och näringslivet i vidare bemärkelse. Parlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa sitt samarbete med alla relevanta internationella organisationer, såsom Internationella arbetsorganisationen, FN-systemet, G7, OECD, Världsbanken och Internationella valutafonden, och understryker deras roll i främjandet av ett öppet, regelbaserat handelssystem. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet välkomnar WTO:s nära samarbete med WHO och andra internationella organisationer med syftet att se till att handeln spelar en positiv roll för att hantera pandemin och den efterföljande krisen och för att stödja den globala ekonomins återhämtning. Parlamentet betonar att covid-19-pandemin visat att våra internationella institutioner har brister. Parlamentet uppmanar kommissionen att titta på lärdomarna från covid-19-pandemin och att samarbeta med globala partner för att ta upp dessa lärdomar på reformagendan. Parlamentet efterlyser ett ambitiöst initiativ på handels- och hälsoområdet. Parlamentet noterar WTO:s ambitioner att bredda sitt mandat för att få större relevans i den offentliga sfären genom att öka sitt engagemang i frågor som hälsa, hållbarhet, förmögenhetsskillnader, jämställdhet och kvinnors egenmakt, i överensstämmelse med målen för hållbar utveckling och Parisavtalet. Parlamentet tror att detta kommer att vara viktiga steg i dess reformprocess, tillsammans med dess kärnuppgifter att fastställa multilaterala handelsregler, minska handelshindren och tillhandahålla ett sätt att reglera handelstvister mellan dess medlemmar. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar rådet att vara djärvare i sina ansträngningar att ingå frihandelsavtal med tredjeländer. Parlamentet noterar att frihandelsavtal ökar det ekonomiska samspelet och beroendet mellan länder och därför kan fungera som föregångare till ett mer aktivt och ambitiöst engagemang på multilateral nivå. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att ta vederbörlig hänsyn till detta betänkande vid fastställandet av EU:s prioriteringar inför FN:s 77:e generalförsamling, samt inom andra internationella organisationer och multilaterala forum. |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen samt för kännedom till FN:s generalförsamling och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  EUT C 65, 19.2.2016, s. 120.

(2)  EUT C 316, 6.8.2021, s. 2.

(3)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 150.

(4)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 170.

(5)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 86.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2022)0052.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2022)0121.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/149 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/149

---

P9_TA(2022)0287

Livsmedelstrygghet i utvecklingsländerna

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om livsmedelstrygghet i utvecklingsländerna (2021/2208(INI))

(2023/C 47/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 11 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, där rätten till mat erkänns som en del av rätten till en tillräcklig levnadsstandard, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 11 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, där rätten till mat erkänns som en del av rätten till en tillräcklig levnadsstandard,

| — | med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som bekräftar att unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som sannolikt påverkar utvecklingsländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som bekräftar att unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som sannolikt påverkar utvecklingsländerna,

| — | med beaktande av artikel 214 i EUF-fördraget, där principerna och målen för EU:s humanitära biståndsinsatser fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 214 i EUF-fördraget, där principerna och målen för EU:s humanitära biståndsinsatser fastställs,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 31 mars 2010Humanitärt livsmedelsbistånd (COM(2010)0126) och EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 31 mars 2010Humanitärt livsmedelsbistånd (COM(2010)0126) och EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (COM(2010)0127),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012EU-strategi för resiliens: lära av livsmedelsförsörjningskriser (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012EU-strategi för resiliens: lära av livsmedelsförsörjningskriser (COM(2012)0586),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 mars 2013Bättre nutrition för mödrar och barn i det externa biståndet: ett politiskt ramverk för EU (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 mars 2013Bättre nutrition för mödrar och barn i det externa biståndet: ett politiskt ramverk för EU (COM(2013)0141),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2021EU:s humanitära insatser: nya utmaningar, samma principer (COM(2021)0110), som bland annat omfattar nyckelåtgärder i syfte att stärka sambandet mellan humanitärt bistånd, utveckling och fred för att på ett bättre sätt knyta samman akuta hjälpinsatser med långsiktiga lösningar samt Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om en ny inriktning för EU:s humanitära insatser (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2021EU:s humanitära insatser: nya utmaningar, samma principer (COM(2021)0110), som bland annat omfattar nyckelåtgärder i syfte att stärka sambandet mellan humanitärt bistånd, utveckling och fred för att på ett bättre sätt knyta samman akuta hjälpinsatser med långsiktiga lösningar samt Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om en ny inriktning för EU:s humanitära insatser (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022Säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022Säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen (COM(2022)0133),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder 2021–2025 (EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet) och Europaparlamentets resolution om denna handlingsplan (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder 2021–2025 (EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet) och Europaparlamentets resolution om denna handlingsplan (4),

| — | med beaktande av kommissionens handlingsplan för nutrition av den 3 juli 2014, som syftar till 7 miljoner färre fall av tillväxthämning hos barn under fem år fram till 2025 (SWD(2014)0234), och den sjätte lägesrapporten om detta av den 12 augusti 2021 (SWD(2021)0229), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handlingsplan för nutrition av den 3 juli 2014, som syftar till 7 miljoner färre fall av tillväxthämning hos barn under fem år fram till 2025 (SWD(2014)0234), och den sjätte lägesrapporten om detta av den 12 augusti 2021 (SWD(2021)0229),

| — | med beaktande av sina resolutioner om livsmedelstrygghet och nutrition, särskilt resolutionerna av den 27 november 2014 om undernäring och felnäring bland barn i utvecklingsländer (5), av den 7 juni 2016 om den nya alliansen för tryggad livsmedels- och näringsförsörjning (6) och av den 5 oktober 2016 om nästa steg mot uppfyllandet av globala mål och EU:s åtaganden om nutrition och en tryggad livsmedelsförsörjning i världen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om livsmedelstrygghet och nutrition, särskilt resolutionerna av den 27 november 2014 om undernäring och felnäring bland barn i utvecklingsländer (5), av den 7 juni 2016 om den nya alliansen för tryggad livsmedels- och näringsförsörjning (6) och av den 5 oktober 2016 om nästa steg mot uppfyllandet av globala mål och EU:s åtaganden om nutrition och en tryggad livsmedelsförsörjning i världen (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (8),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2013 om tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition i det externa biståndet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2013 om tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition i det externa biståndet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 november 2018 om att stärka den globala livsmedels- och nutritionstryggheten, av den 25 november 2019 om fjärde lägesrapporten om handlingsplanen för nutrition, av den 20 maj 2021 om EU:s prioriteringar inför FN:s toppmöte om livsmedelssystem 2021, av den 14 juni 2021 om att stärka Team Europes engagemang för mänsklig utveckling och av den 19 november 2021 om vattendimensionen i EU:s yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 november 2018 om att stärka den globala livsmedels- och nutritionstryggheten, av den 25 november 2019 om fjärde lägesrapporten om handlingsplanen för nutrition, av den 20 maj 2021 om EU:s prioriteringar inför FN:s toppmöte om livsmedelssystem 2021, av den 14 juni 2021 om att stärka Team Europes engagemang för mänsklig utveckling och av den 19 november 2021 om vattendimensionen i EU:s yttre åtgärder,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd från 2008 (9), och med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling från 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd från 2008 (9), och med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling från 2017,

| — | med beaktande av de sex globala mål som Världshälsoförsamlingen fastställde 2012 för näringsintag för mödrar, spädbarn och småbarn senast 2025, nämligen: i) 40 procent färre fall av tillväxthämning hos barn under fem år, ii) 50 procent färre fall av anemi hos kvinnor i reproduktiv ålder, iii) 30 procent färre fall av låg födelsevikt hos nyfödda, iv) ingen ökning av övervikt hos barn, v) minst 50 procent fler barn som helammas de första sex månaderna samt vi) en minskning till mindre än fem procent utmärglade barn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de sex globala mål som Världshälsoförsamlingen fastställde 2012 för näringsintag för mödrar, spädbarn och småbarn senast 2025, nämligen: i) 40 procent färre fall av tillväxthämning hos barn under fem år, ii) 50 procent färre fall av anemi hos kvinnor i reproduktiv ålder, iii) 30 procent färre fall av låg födelsevikt hos nyfödda, iv) ingen ökning av övervikt hos barn, v) minst 50 procent fler barn som helammas de första sex månaderna samt vi) en minskning till mindre än fem procent utmärglade barn,

| — | med beaktande av rapporterna om tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition i världen, den globala rapporten om livsmedelskriser och den globala nutritionsrapporten, inklusive 2021 års upplagor av dessa, riktlinjerna för rätt till mat från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), de frivilliga riktlinjerna för livsmedelssystem och nutrition från FAO:s kommitté för globalt tryggad livsmedelsförsörjning, de tio agroekologiska faktorer som styr omställningen till hållbara livsmedels- och jordbrukssystem (FAO) och 2014 års handlingsram för tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition under utdragna kriser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna om tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition i världen, den globala rapporten om livsmedelskriser och den globala nutritionsrapporten, inklusive 2021 års upplagor av dessa, riktlinjerna för rätt till mat från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), de frivilliga riktlinjerna för livsmedelssystem och nutrition från FAO:s kommitté för globalt tryggad livsmedelsförsörjning, de tio agroekologiska faktorer som styr omställningen till hållbara livsmedels- och jordbrukssystem (FAO) och 2014 års handlingsram för tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition under utdragna kriser,

| — | med beaktande av 2020 års rapport från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) om situationen för världens fiske och vattenbruk (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års rapport från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) om situationen för världens fiske och vattenbruk (10),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalen om hållbart fiske mellan EU och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalen om hållbart fiske mellan EU och tredjeländer,

| — | med beaktande av det globala nätverket mot livsmedelskriser, en allians av humanitära aktörer och utvecklingsaktörer som arbetar med gemensam analys och kunskap för att stärka samordningen i insatser som rör sambandet mellan humanitära frågor, utveckling och fred, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det globala nätverket mot livsmedelskriser, en allians av humanitära aktörer och utvecklingsaktörer som arbetar med gemensam analys och kunskap för att stärka samordningen i insatser som rör sambandet mellan humanitära frågor, utveckling och fred,

| — | med beaktande av FN:s deklaration av den 13 september 2007 om urfolks rättigheter och FN:s deklaration av den 28 september 2018 om småbrukares och andra lantarbetares rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s deklaration av den 13 september 2007 om urfolks rättigheter och FN:s deklaration av den 28 september 2018 om småbrukares och andra lantarbetares rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 25 september 2015 om att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 25 september 2015 om att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 1 april 2016 om FN:s årtionde för nutritionsåtgärder (2016–2025), som syftar till att intensifiera åtgärderna för att stoppa hungern och eliminera felnäring över hela världen samt säkra universell tillgång till en mer hälsosam och hållbar kost för alla människor, vem de än är och var de än bor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 1 april 2016 om FN:s årtionde för nutritionsåtgärder (2016–2025), som syftar till att intensifiera åtgärderna för att stoppa hungern och eliminera felnäring över hela världen samt säkra universell tillgång till en mer hälsosam och hållbar kost för alla människor, vem de än är och var de än bor,

| — | med beaktande av FN:s olika mål för hållbar utveckling, som är mycket nära förbundna och integrerade med varandra, särskilt mål 1 om att utrota fattigdom i alla dess former överallt, mål 2 om att utrota hunger, uppnå livsmedelstrygghet och förbättrad nutrition och främja hållbart jordbruk, mål 3 om att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar, mål 5 om att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt, mål 6 om att säkerställa tillgången till vatten och sanitet för alla, mål 10 om att minska ojämlikheten inom och mellan länder, mål 12 om att säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster, mål 13 om att vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser och mål 17 om att stärka metoderna för genomförande och revitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s olika mål för hållbar utveckling, som är mycket nära förbundna och integrerade med varandra, särskilt mål 1 om att utrota fattigdom i alla dess former överallt, mål 2 om att utrota hunger, uppnå livsmedelstrygghet och förbättrad nutrition och främja hållbart jordbruk, mål 3 om att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar, mål 5 om att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt, mål 6 om att säkerställa tillgången till vatten och sanitet för alla, mål 10 om att minska ojämlikheten inom och mellan länder, mål 12 om att säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster, mål 13 om att vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser och mål 17 om att stärka metoderna för genomförande och revitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2417 från 2018, som fördömer att svält av civila används som krigföringsmetod liksom att civilbefolkningar olagligen nekas tillgång till humanitärt bistånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2417 från 2018, som fördömer att svält av civila används som krigföringsmetod liksom att civilbefolkningar olagligen nekas tillgång till humanitärt bistånd,

| — | med beaktande av rapporten från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) och den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) (11) från juni 2020 där man pekar på sambandet mellan kampen mot klimatförändringarna och bevarandet av den biologiska mångfalden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) och den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) (11) från juni 2020 där man pekar på sambandet mellan kampen mot klimatförändringarna och bevarandet av den biologiska mångfalden,

| — | med beaktande av CFS frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av markområden, fiskevatten och skogar mot bakgrund av den nationella livsmedelstryggheten (2012) och CFS principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruks- och livsmedelssystem (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av CFS frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av markområden, fiskevatten och skogar mot bakgrund av den nationella livsmedelstryggheten (2012) och CFS principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruks- och livsmedelssystem (2015),

| — | med beaktande av Scaling Up Nutrition-rörelsen och dess arbete för att få ett slut på felnäring i alla dess former genom stöd till statliga initiativ och de berörda ländernas prioriteringar, i samarbete med det civila samhället, FN, givare, företag och forskare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Scaling Up Nutrition-rörelsen och dess arbete för att få ett slut på felnäring i alla dess former genom stöd till statliga initiativ och de berörda ländernas prioriteringar, i samarbete med det civila samhället, FN, givare, företag och forskare,

| — | med beaktande av kommissionens löfte, från toppmötet om nutrition för tillväxt i Tokyo i december 2021, om att anslå 2,5 miljarder EUR för att bekämpa felnäring 2021–2024, och EU:s pågående arbete för att minska antalet fall av tillväxthämning hos barn med minst 7 miljoner fram till 2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens löfte, från toppmötet om nutrition för tillväxt i Tokyo i december 2021, om att anslå 2,5 miljarder EUR för att bekämpa felnäring 2021–2024, och EU:s pågående arbete för att minska antalet fall av tillväxthämning hos barn med minst 7 miljoner fram till 2025,

| — | med beaktande av G7:s pakt mot svält och humanitära kriser, som antogs vid G7-toppmötet i Cornwall den 13 juni 2021, där G7-medlemmarna åtog sig att bekämpa hungersnöd och avvärja svält genom gemensamma åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7:s pakt mot svält och humanitära kriser, som antogs vid G7-toppmötet i Cornwall den 13 juni 2021, där G7-medlemmarna åtog sig att bekämpa hungersnöd och avvärja svält genom gemensamma åtgärder,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0195/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0195/2022), och av följande skäl:

| A. | Måttlig eller allvarlig osäker livsmedelsförsörjning har långsamt ökat sedan 2014, och nästan var tredje person – 2,37 miljarder – hade inte tillräcklig tillgång till mat 2020 (12). |
| --- | --- |

A.

Måttlig eller allvarlig osäker livsmedelsförsörjning har långsamt ökat sedan 2014, och nästan var tredje person – 2,37 miljarder – hade inte tillräcklig tillgång till mat 2020 (12).

| B. | Livsmedelskrisernas allvar och omfattning har ökat sedan 2020 till följd av konflikter, ekonomiska chocker och extrema väderförhållanden, eller en kombination av dessa drivkrafter. Nästan 193 miljoner människor levde med akut osäker livsmedelsförsörjning under 2021 och var i behov av akut livsmedelsbistånd, vilket är det högsta antalet människor som lever med akut osäker livsmedelsförsörjning i världen som någonsin har noterats under de sex år som den globala rapporten om livsmedelskriser har funnits. Mellan 720 och 811 miljoner människor riskerar hungersnöd, och fem länder bedömdes ha risk för svält, däribland Sydsudan, Etiopien, Madagaskar, Nigeria (16 delstater och den federala huvudstadsregionen) och Jemen (13). |
| --- | --- |

B.

Livsmedelskrisernas allvar och omfattning har ökat sedan 2020 till följd av konflikter, ekonomiska chocker och extrema väderförhållanden, eller en kombination av dessa drivkrafter. Nästan 193 miljoner människor levde med akut osäker livsmedelsförsörjning under 2021 och var i behov av akut livsmedelsbistånd, vilket är det högsta antalet människor som lever med akut osäker livsmedelsförsörjning i världen som någonsin har noterats under de sex år som den globala rapporten om livsmedelskriser har funnits. Mellan 720 och 811 miljoner människor riskerar hungersnöd, och fem länder bedömdes ha risk för svält, däribland Sydsudan, Etiopien, Madagaskar, Nigeria (16 delstater och den federala huvudstadsregionen) och Jemen (13).

| C. | Rätten till mat handlar om tillgång, tillgänglighet och tillräcklighet (tillräcklig mängd och stabil tillgång). |
| --- | --- |

C.

Rätten till mat handlar om tillgång, tillgänglighet och tillräcklighet (tillräcklig mängd och stabil tillgång).

| D. | Enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) råder livsmedelstrygghet när alla människor alltid har fysisk och ekonomisk tillgång till säker och näringsriktig mat i tillräckliga kvantiteter, som tillgodoser deras kostbehov och matpreferenser och gör att de kan leva ett aktivt och hälsosamt liv (14). |
| --- | --- |

D.

Enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) råder livsmedelstrygghet när alla människor alltid har fysisk och ekonomisk tillgång till säker och näringsriktig mat i tillräckliga kvantiteter, som tillgodoser deras kostbehov och matpreferenser och gör att de kan leva ett aktivt och hälsosamt liv (14).

| E. | Det olagliga, oprovocerade och oberättigade ryska aggressionskriget i Ukraina har ytterligare destabiliserat redan bräckliga jordbruksmarknader och förvärrat den redan allvarliga situation som orsakats av covid-19 och satt ytterligare press på de pågående livsmedelskriserna och den globala livsmedelstryggheten, vilket har drivit de internationella livsmedels- och foderpriserna långt över sina redan höga nivåer. Detta kommer sannolikt att öka den osäkra livsmedelsförsörjningen, fattigdomen, de sociala oroligheterna och instabiliteten i många utvecklingsländer som är starkt beroende av import av ukrainskt och ryskt vete, eftersom 40 procent av exporten av vete och majs från Ukraina går till Mellanöstern och Afrika. |
| --- | --- |

E.

Det olagliga, oprovocerade och oberättigade ryska aggressionskriget i Ukraina har ytterligare destabiliserat redan bräckliga jordbruksmarknader och förvärrat den redan allvarliga situation som orsakats av covid-19 och satt ytterligare press på de pågående livsmedelskriserna och den globala livsmedelstryggheten, vilket har drivit de internationella livsmedels- och foderpriserna långt över sina redan höga nivåer. Detta kommer sannolikt att öka den osäkra livsmedelsförsörjningen, fattigdomen, de sociala oroligheterna och instabiliteten i många utvecklingsländer som är starkt beroende av import av ukrainskt och ryskt vete, eftersom 40 procent av exporten av vete och majs från Ukraina går till Mellanöstern och Afrika.

| F. | Enligt FAO är nästan 50 länder beroende av Ryssland och Ukraina för minst 30 procent av sitt behov av veteimport, och 26 av dessa länder importerar över 50 procent av sitt vete från de båda länderna. Världslivsmedelsprogrammet köpte nästan hälften av sin globala veteförsörjning från Ukraina och har påpekat att de nuvarande livsmedelskriserna i länder som Afghanistan, Etiopien, Syrien och Jemen kommer att drabbas hårdast. |
| --- | --- |

F.

Enligt FAO är nästan 50 länder beroende av Ryssland och Ukraina för minst 30 procent av sitt behov av veteimport, och 26 av dessa länder importerar över 50 procent av sitt vete från de båda länderna. Världslivsmedelsprogrammet köpte nästan hälften av sin globala veteförsörjning från Ukraina och har påpekat att de nuvarande livsmedelskriserna i länder som Afghanistan, Etiopien, Syrien och Jemen kommer att drabbas hårdast.

| G. | Både Ukraina och Ryssland är nettoexportörer av jordbruksprodukter, och de är båda ledande leverantörer av livsmedel och gödning på de globala marknaderna, där exportförsörjning ofta koncentreras till en handfull länder. Denna koncentration skulle kunna utsätta de marknaderna för ökad sårbarhet och volatilitet. Ryssland är en ledande exportör av syntetiska kvävegödselmedel och dess komponenter, och Belarus är en betydande exportör av kaliumbaserade gödselmedel. Priserna på kvävegödselmedel är starkt kopplade till priserna på naturgas, en produkt där Ryssland har stora marknadsandelar. Många av utvecklingsländerna kämpade redan före konflikten med de negativa effekterna av höga internationella priser på livsmedel och gödselmedel. |
| --- | --- |

G.

Både Ukraina och Ryssland är nettoexportörer av jordbruksprodukter, och de är båda ledande leverantörer av livsmedel och gödning på de globala marknaderna, där exportförsörjning ofta koncentreras till en handfull länder. Denna koncentration skulle kunna utsätta de marknaderna för ökad sårbarhet och volatilitet. Ryssland är en ledande exportör av syntetiska kvävegödselmedel och dess komponenter, och Belarus är en betydande exportör av kaliumbaserade gödselmedel. Priserna på kvävegödselmedel är starkt kopplade till priserna på naturgas, en produkt där Ryssland har stora marknadsandelar. Många av utvecklingsländerna kämpade redan före konflikten med de negativa effekterna av höga internationella priser på livsmedel och gödselmedel.

| H. | FAO:s index för livsmedelspriser, som följer de internationella priserna på livsmedels- och foderprodukter, har stigit till en ny rekordnivå, och ytterligare prishöjningar och inflation kopplad till livsmedel väntas gå långt över de redan höga nivåerna. |
| --- | --- |

H.

FAO:s index för livsmedelspriser, som följer de internationella priserna på livsmedels- och foderprodukter, har stigit till en ny rekordnivå, och ytterligare prishöjningar och inflation kopplad till livsmedel väntas gå långt över de redan höga nivåerna.

| I. | Enligt FAO steg livsmedelsprisindexet till sin högsta nivå någonsin i februari 2022. Enligt FAO är det inte bara växtförhållanden och exportmöjligheter som driver på inflationen i livsmedelspriserna, utan en långt större drivkraft ligger utanför livsmedelsproduktionen, särskilt inom sektorerna för energi, gödselmedel och foder. |
| --- | --- |

I.

Enligt FAO steg livsmedelsprisindexet till sin högsta nivå någonsin i februari 2022. Enligt FAO är det inte bara växtförhållanden och exportmöjligheter som driver på inflationen i livsmedelspriserna, utan en långt större drivkraft ligger utanför livsmedelsproduktionen, särskilt inom sektorerna för energi, gödselmedel och foder.

| J. | Afrika är värst drabbat av osäker livsmedelsförsörjning, och 60 procent av Afrikas befolkning (799 miljoner människor) levde med måttlig eller allvarlig livsmedelsbrist 2020 (15). |
| --- | --- |

J.

Afrika är värst drabbat av osäker livsmedelsförsörjning, och 60 procent av Afrikas befolkning (799 miljoner människor) levde med måttlig eller allvarlig livsmedelsbrist 2020 (15).

| K. | EU bör särskilt uppmärksamma de länder där det råder hungersnöd, som har förvärrats av naturkatastrofer, exempelvis Madagaskar som nyligen drabbades av kraftiga cykloner och där två av fem invånare lever med allvarlig osäker livsmedelsförsörjning, i synnerhet i landets södra delar där över 300 000 barn lider av akut undernäring. |
| --- | --- |

K.

EU bör särskilt uppmärksamma de länder där det råder hungersnöd, som har förvärrats av naturkatastrofer, exempelvis Madagaskar som nyligen drabbades av kraftiga cykloner och där två av fem invånare lever med allvarlig osäker livsmedelsförsörjning, i synnerhet i landets södra delar där över 300 000 barn lider av akut undernäring.

| L. | Många småskaliga jordbrukare i utvecklingsländer saknar tillgång till hälsosam, näringsrik och hållbar kost på grund av långa avstånd, låg inkomst och bristande tillgång till varierade livsmedel. Det finns belägg för att investeringar i den småskaliga sektorn och regionala strukturer ger bäst resultat när det gäller fattigdomsminskning och tillväxt, vilket understryker behovet av att inrikta insatserna på att öka inkomsterna för småbrukare, i synnerhet kvinnliga småbrukare, och att stärka utsatta befolkningsgruppers motståndskraft. |
| --- | --- |

L.

Många småskaliga jordbrukare i utvecklingsländer saknar tillgång till hälsosam, näringsrik och hållbar kost på grund av långa avstånd, låg inkomst och bristande tillgång till varierade livsmedel. Det finns belägg för att investeringar i den småskaliga sektorn och regionala strukturer ger bäst resultat när det gäller fattigdomsminskning och tillväxt, vilket understryker behovet av att inrikta insatserna på att öka inkomsterna för småbrukare, i synnerhet kvinnliga småbrukare, och att stärka utsatta befolkningsgruppers motståndskraft.

| M. | Omkring 3 miljarder människor i världen hade inte råd med sund kost 2020, och fetma ökar kraftigt i alla regioner (16). |
| --- | --- |

M.

Omkring 3 miljarder människor i världen hade inte råd med sund kost 2020, och fetma ökar kraftigt i alla regioner (16).

| N. | Felnäring är ett onormalt fysiologiskt tillstånd som beror på antingen undernäring eller övervikt och fetma. Kvinnors och flickors hälsa är nära knuten till deras framtida barns fysiska och psykiska hälsa samt näringsstatus. Näringsbrist bland gravida kvinnor och mödrar medför en ökad risk för komplikationer under graviditeten, mödradödlighet samt näringsbrist och dödlighet bland barn. Ett oacceptabelt stort antal barn lider fortfarande av felnäring: 22 procent av alla barn under fem år lider av tillväxthämning på grund av kronisk undernäring, 6,7 procent är utmärglade – en form av akut undernäring – och 5,7 procent är överviktiga. (17) De faktiska talen för tillväxthämning och kronisk undernäring väntas öka till följd av pandemin. |
| --- | --- |

N.

Felnäring är ett onormalt fysiologiskt tillstånd som beror på antingen undernäring eller övervikt och fetma. Kvinnors och flickors hälsa är nära knuten till deras framtida barns fysiska och psykiska hälsa samt näringsstatus. Näringsbrist bland gravida kvinnor och mödrar medför en ökad risk för komplikationer under graviditeten, mödradödlighet samt näringsbrist och dödlighet bland barn. Ett oacceptabelt stort antal barn lider fortfarande av felnäring: 22 procent av alla barn under fem år lider av tillväxthämning på grund av kronisk undernäring, 6,7 procent är utmärglade – en form av akut undernäring – och 5,7 procent är överviktiga. (17) De faktiska talen för tillväxthämning och kronisk undernäring väntas öka till följd av pandemin.

| O. | Säkerställande av trygg och säker tillgång till vatten är nära kopplat till förbättrad livsmedelstrygghet och näringsstatus. Vattenbrist drabbar mer än 40 procent av världens befolkning, och mer än 2 miljarder människor saknar direkt och säkrad tillgång till säkert dricksvatten i hela världen enligt FN:s senaste världsrapport om utvecklingen av vattenresurser (2021). |
| --- | --- |

O.

Säkerställande av trygg och säker tillgång till vatten är nära kopplat till förbättrad livsmedelstrygghet och näringsstatus. Vattenbrist drabbar mer än 40 procent av världens befolkning, och mer än 2 miljarder människor saknar direkt och säkrad tillgång till säkert dricksvatten i hela världen enligt FN:s senaste världsrapport om utvecklingen av vattenresurser (2021).

| P. | Över 10 procent av världens befolkning är beroende av fiske och vattenbruk för sin försörjning (18), och enligt FN är över tre miljarder människor beroende av havet för sina viktigaste proteinkällor, främst fisk och skaldjur. Det småskaliga fisket står för mer än 90 procent av sysselsättningen inom fiske och beredning av fiskprodukter i världen. |
| --- | --- |

P.

Över 10 procent av världens befolkning är beroende av fiske och vattenbruk för sin försörjning (18), och enligt FN är över tre miljarder människor beroende av havet för sina viktigaste proteinkällor, främst fisk och skaldjur. Det småskaliga fisket står för mer än 90 procent av sysselsättningen inom fiske och beredning av fiskprodukter i världen.

| Q. | Hälso- och sjukvårdssystem som inte är särskilt motståndskraftiga och robusta sätts på prov av återkommande epidemier, särskilt när det gäller förmågan att säkerställa kontinuitet i den mest grundläggande vården. Under de senaste två åren har hälso- och sjukvårdssystemens resurser avletts från en rad näringsmässigt viktiga funktioner och grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster med anknytning till felnäring – däribland mödravård, tillskott av mikronäringsämnen samt förebyggande och behandling av barndiarré, infektioner och akut undernäring – i syfte att bekämpa covid-19. Behandling och förebyggande tjänster för felnäring är fortfarande inte tillräckligt integrerade i de nationella hälso- och sjukvårdssystemens grundläggande vårdpaket, och tillgången till vårdtjänster är fortfarande inte rättvis. |
| --- | --- |

Q.

Hälso- och sjukvårdssystem som inte är särskilt motståndskraftiga och robusta sätts på prov av återkommande epidemier, särskilt när det gäller förmågan att säkerställa kontinuitet i den mest grundläggande vården. Under de senaste två åren har hälso- och sjukvårdssystemens resurser avletts från en rad näringsmässigt viktiga funktioner och grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster med anknytning till felnäring – däribland mödravård, tillskott av mikronäringsämnen samt förebyggande och behandling av barndiarré, infektioner och akut undernäring – i syfte att bekämpa covid-19. Behandling och förebyggande tjänster för felnäring är fortfarande inte tillräckligt integrerade i de nationella hälso- och sjukvårdssystemens grundläggande vårdpaket, och tillgången till vårdtjänster är fortfarande inte rättvis.

| R. | Kronisk fattigdom, allvarlig och ihållande ojämlikhet och livsmedelssystem med bristande hållbarhet samt de allt vanligare naturkatastroferna, som framför allt är kopplade till klimatförändringarna, är de bakomliggande orsakerna till osäker livsmedelsförsörjning och felnäring. |
| --- | --- |

R.

Kronisk fattigdom, allvarlig och ihållande ojämlikhet och livsmedelssystem med bristande hållbarhet samt de allt vanligare naturkatastroferna, som framför allt är kopplade till klimatförändringarna, är de bakomliggande orsakerna till osäker livsmedelsförsörjning och felnäring.

| S. | Enligt IPCC:s sjätte rapport från 2022 leder klimatförändringarna, inbegripet en ökning av extrema situationers frekvens och intensitet, till osäkrare livsmedels- och vattenförsörjning, minskade skördar, ändrade betesmarksförhållanden och betesväxlingsvägar och minskat näringsvärde i livsmedel, vilket hämmar insatserna för att uppfylla Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

S.

Enligt IPCC:s sjätte rapport från 2022 leder klimatförändringarna, inbegripet en ökning av extrema situationers frekvens och intensitet, till osäkrare livsmedels- och vattenförsörjning, minskade skördar, ändrade betesmarksförhållanden och betesväxlingsvägar och minskat näringsvärde i livsmedel, vilket hämmar insatserna för att uppfylla Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling.

| T. | Klimatförändringarna leder till att kvinnor i ännu högre grad utsätts för risker och sårbarheter. Klimatförändringarna förvärrar de befintliga utmaningarna, såsom plötsliga förluster av livsmedelsproduktion och tillgång till livsmedel, och de underliggande sårbarheterna, inbegripet ökad fattigdom och osäkrare livsmedelsförsörjning, vilket gör att samhällen måste hantera allt komplexare kriser. En alltmer ensidig kost har ökat felnäringen i många samhällen, särskilt bland ursprungsbefolkningar, småskaliga jordbrukare och låginkomsthushåll, där barn, äldre och gravida kvinnor är särskilt utsatta. |
| --- | --- |

T.

Klimatförändringarna leder till att kvinnor i ännu högre grad utsätts för risker och sårbarheter. Klimatförändringarna förvärrar de befintliga utmaningarna, såsom plötsliga förluster av livsmedelsproduktion och tillgång till livsmedel, och de underliggande sårbarheterna, inbegripet ökad fattigdom och osäkrare livsmedelsförsörjning, vilket gör att samhällen måste hantera allt komplexare kriser. En alltmer ensidig kost har ökat felnäringen i många samhällen, särskilt bland ursprungsbefolkningar, småskaliga jordbrukare och låginkomsthushåll, där barn, äldre och gravida kvinnor är särskilt utsatta.

| U. | FAO uppskattar att ungefär 75 procent av växternas genetiska mångfald har gått förlorad i världen. Omfattande genetisk urholkning ökar vår sårbarhet för klimatförändringar och nya skadegörare och sjukdomar. |
| --- | --- |

U.

FAO uppskattar att ungefär 75 procent av växternas genetiska mångfald har gått förlorad i världen. Omfattande genetisk urholkning ökar vår sårbarhet för klimatförändringar och nya skadegörare och sjukdomar.

| V. | Biologisk mångfald och tillhörande tjänster – pollinering, rovinsekter mot skadegörare, agroekosystemens ökade motståndskraft mot erosion, torka och översvämningar, jordmånsbildning och kolsänkor – är avgörande för att skapa en hållbar livsmedelsproduktion. |
| --- | --- |

V.

Biologisk mångfald och tillhörande tjänster – pollinering, rovinsekter mot skadegörare, agroekosystemens ökade motståndskraft mot erosion, torka och översvämningar, jordmånsbildning och kolsänkor – är avgörande för att skapa en hållbar livsmedelsproduktion.

| W. | Att bygga upp den biologiska mångfaldens motståndskraft och stödja ekosystemens integritet kan ge fördelar för människor, bland annat när det gäller försörjningsmöjligheter, människors hälsa och välbefinnande och livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

W.

Att bygga upp den biologiska mångfaldens motståndskraft och stödja ekosystemens integritet kan ge fördelar för människor, bland annat när det gäller försörjningsmöjligheter, människors hälsa och välbefinnande och livsmedelsförsörjning.

| X. | Antalet människor som behöver akut mat-, nutritions- och försörjningsbistånd ökar (19). De främsta drivkrafterna bakom osäker livsmedels- och näringsförsörjning och felnäring, som blir allt värre, är konflikter, klimatförändringar och extrema väderförhållanden, miljöförstöring, ökande energipriser, begränsad tillgång till vatten, ekonomiska chocker, kronisk fattigdom och omfattande och bestående ojämlikheter, inbegripet bristande jämställdhet, bristande tillgång till grundläggande sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, global befolkningstillväxt och misslyckad samhällsstyrning, vilket kan leda till att människor måste migrera. |
| --- | --- |

X.

Antalet människor som behöver akut mat-, nutritions- och försörjningsbistånd ökar (19). De främsta drivkrafterna bakom osäker livsmedels- och näringsförsörjning och felnäring, som blir allt värre, är konflikter, klimatförändringar och extrema väderförhållanden, miljöförstöring, ökande energipriser, begränsad tillgång till vatten, ekonomiska chocker, kronisk fattigdom och omfattande och bestående ojämlikheter, inbegripet bristande jämställdhet, bristande tillgång till grundläggande sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, global befolkningstillväxt och misslyckad samhällsstyrning, vilket kan leda till att människor måste migrera.

| Y. | Konflikter stör tillgången till livsmedel och grundläggande sociala tjänster, vilket i sin tur påverkar hälsostabiliteten, inbegripet nutrition, vatten, sanitet och hygien och skadar naturresurser, infrastruktur, produktionsmedel och boskap. Osäker livsmedelsförsörjning kan vara en källa till konflikter mellan drabbade befolkningsgrupper, vilket förvärrar befintliga utmaningar och spänningar med koppling till resursbrist. |
| --- | --- |

Y.

Konflikter stör tillgången till livsmedel och grundläggande sociala tjänster, vilket i sin tur påverkar hälsostabiliteten, inbegripet nutrition, vatten, sanitet och hygien och skadar naturresurser, infrastruktur, produktionsmedel och boskap. Osäker livsmedelsförsörjning kan vara en källa till konflikter mellan drabbade befolkningsgrupper, vilket förvärrar befintliga utmaningar och spänningar med koppling till resursbrist.

| Z. | Covid-19 har genererat störningar i värdekedjorna från produktion och transport till lagring till försäljning av livsmedel, och begränsningarna av rörligheten har minskat tillträdet till marknader för jordbrukare och konsumenter, vilket ytterligare har försvårat en rättvis tillgång till mat och näring för alla och satt ljuset på den bristande motståndskraften i importbaserade livsmedelssystem och vikten av hållbara system för jordbruksbaserade livsmedel. |
| --- | --- |

Z.

Covid-19 har genererat störningar i värdekedjorna från produktion och transport till lagring till försäljning av livsmedel, och begränsningarna av rörligheten har minskat tillträdet till marknader för jordbrukare och konsumenter, vilket ytterligare har försvårat en rättvis tillgång till mat och näring för alla och satt ljuset på den bristande motståndskraften i importbaserade livsmedelssystem och vikten av hållbara system för jordbruksbaserade livsmedel.

| AA. | Covid-19 har lett till ökad fattigdom i avsaknad av universellt socialt grundskydd. Restriktioner har påverkat den dagliga ekonomiska verksamhet som många hushåll är beroende av, vilket har lett till svårigheter att få tillgång till hälsosamma och näringsrika livsmedel eller att täcka hälsobehov. Tillgången till hälso- och sjukvård av god kvalitet är extremt begränsad i många utvecklingsländer, särskilt för de mest utsatta och marginaliserade. |
| --- | --- |

AA.

Covid-19 har lett till ökad fattigdom i avsaknad av universellt socialt grundskydd. Restriktioner har påverkat den dagliga ekonomiska verksamhet som många hushåll är beroende av, vilket har lett till svårigheter att få tillgång till hälsosamma och näringsrika livsmedel eller att täcka hälsobehov. Tillgången till hälso- och sjukvård av god kvalitet är extremt begränsad i många utvecklingsländer, särskilt för de mest utsatta och marginaliserade.

| AB. | Inkluderande, effektiva, motståndskraftiga och hållbara livsmedelssystem är avgörande för att uppnå Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling. Covid-19-pandemin blottade svagheter i de globala livsmedelssystemen. Ojämlikheterna blev värre och livet och försörjningsmöjligheterna för de mest utsatta hotades. I FN:s ”årtionde för åtgärder” uppmanas till att öka takten med radikala lösningar för att ta itu med globala utmaningar för människor och planeten när det gäller allt från fattigdom och jämställdhet till klimatförändringar, ojämlikhet och överbryggande av den finansiella klyftan. |
| --- | --- |

AB.

Inkluderande, effektiva, motståndskraftiga och hållbara livsmedelssystem är avgörande för att uppnå Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling. Covid-19-pandemin blottade svagheter i de globala livsmedelssystemen. Ojämlikheterna blev värre och livet och försörjningsmöjligheterna för de mest utsatta hotades. I FN:s ”årtionde för åtgärder” uppmanas till att öka takten med radikala lösningar för att ta itu med globala utmaningar för människor och planeten när det gäller allt från fattigdom och jämställdhet till klimatförändringar, ojämlikhet och överbryggande av den finansiella klyftan.

| AC. | Nutrition är en viktig fråga som ligger till grund för och är en förutsättning för att klara minst 12 av de 17 målen för hållbar utveckling. Nutrition har en stark koppling till andra viktiga frågor om hållbar utveckling, antingen för att den är beroende av dem (vatten, sanitet, hygien och jordbruk), för att den möjliggör dem (hälsa och sysselsättning) eller både och (jämställdhet mellan könen och utbildning). |
| --- | --- |

AC.

Nutrition är en viktig fråga som ligger till grund för och är en förutsättning för att klara minst 12 av de 17 målen för hållbar utveckling. Nutrition har en stark koppling till andra viktiga frågor om hållbar utveckling, antingen för att den är beroende av dem (vatten, sanitet, hygien och jordbruk), för att den möjliggör dem (hälsa och sysselsättning) eller både och (jämställdhet mellan könen och utbildning).

| AD. | 1994 års Marrakechavtal och i synnerhet Världshandelsorganisationens (WTO) jordbruksavtal har bidragit till jordbruksregionernas specialisering. Denna specialisering har lett till att vissa regioner har en hög export medan andra är nästan helt beroende av import. Denna situation är inte motståndskraftig mot kriser, såsom krig, och är en av orsakerna till den rådande globala livsmedelsinstabiliteten. |
| --- | --- |

AD.

1994 års Marrakechavtal och i synnerhet Världshandelsorganisationens (WTO) jordbruksavtal har bidragit till jordbruksregionernas specialisering. Denna specialisering har lett till att vissa regioner har en hög export medan andra är nästan helt beroende av import. Denna situation är inte motståndskraftig mot kriser, såsom krig, och är en av orsakerna till den rådande globala livsmedelsinstabiliteten.

| AE. | Ett stort beroende av livsmedelsimport gör befolkningarna mycket utsatta för volatilitet på den globala marknaden, särskilt personer som lägger en stor del av inkomsten på sitt dagliga livsmedelsbehov. |
| --- | --- |

AE.

Ett stort beroende av livsmedelsimport gör befolkningarna mycket utsatta för volatilitet på den globala marknaden, särskilt personer som lägger en stor del av inkomsten på sitt dagliga livsmedelsbehov.

| AF. | Instabiliteten på världsmarknaderna ger upphov till osäker livsmedelsförsörjning i de länder som saknar en kraftfull jordbrukspolitik, eftersom lågprisperioderna inverkar negativt på produktionskapaciteten och medför ökad import, vilket innebär att befolkningen i städerna blir sårbara i tider av stigande internationella priser. |
| --- | --- |

AF.

Instabiliteten på världsmarknaderna ger upphov till osäker livsmedelsförsörjning i de länder som saknar en kraftfull jordbrukspolitik, eftersom lågprisperioderna inverkar negativt på produktionskapaciteten och medför ökad import, vilket innebär att befolkningen i städerna blir sårbara i tider av stigande internationella priser.

| AG. | Jordbrukspolitiken är den viktigaste makroekonomiska politiken, och de skador som inflationen orsakar är förödande för tillväxtekonomierna då det inte finns något skydd mot den extrema volatiliteten i de internationella priserna. |
| --- | --- |

AG.

Jordbrukspolitiken är den viktigaste makroekonomiska politiken, och de skador som inflationen orsakar är förödande för tillväxtekonomierna då det inte finns något skydd mot den extrema volatiliteten i de internationella priserna.

| AH. | Med livsmedelssuveränitet avses människors och länders rätt att själva utforma sin jordbruks- och livsmedelspolitik. Detta koncept syftar till att göra det möjligt för varje land att föda sin egen befolkning och vara självförsörjande och oberoende. Från jord till bord-strategins avsikt att minska jordbrukarnas beroende av extern produktion är i linje med denna definition. |
| --- | --- |

AH.

Med livsmedelssuveränitet avses människors och länders rätt att själva utforma sin jordbruks- och livsmedelspolitik. Detta koncept syftar till att göra det möjligt för varje land att föda sin egen befolkning och vara självförsörjande och oberoende. Från jord till bord-strategins avsikt att minska jordbrukarnas beroende av extern produktion är i linje med denna definition.

| AI. | I den europeiska gröna given och från jord till bord-strategin antas helhetsstrategier för jordbruket, inte bara för att förebygga en klimatkris och en kris för den biologiska mångfalden i Europa utan även för att säkerställa livsmedelstrygghet, få en bättre nutrition och stärka folkhälsan. Det ska fungera som en mall för investeringar i utvecklingsfinansiering i syfte att bygga ut utvecklingsländernas motståndskraft och självförsörjning av livsmedel. |
| --- | --- |

AI.

I den europeiska gröna given och från jord till bord-strategin antas helhetsstrategier för jordbruket, inte bara för att förebygga en klimatkris och en kris för den biologiska mångfalden i Europa utan även för att säkerställa livsmedelstrygghet, få en bättre nutrition och stärka folkhälsan. Det ska fungera som en mall för investeringar i utvecklingsfinansiering i syfte att bygga ut utvecklingsländernas motståndskraft och självförsörjning av livsmedel.

| AJ. | Från jord till bord-strategin syftar till att minska användningen av insatsvaror i jordbruket och i synnerhet till att minska den totala användningen av kemiska bekämpningsmedel med 50 procent, de farligaste bekämpningsmedlen med 50 procent och gödselmedel med minst 20 procent senast 2030. |
| --- | --- |

AJ.

Från jord till bord-strategin syftar till att minska användningen av insatsvaror i jordbruket och i synnerhet till att minska den totala användningen av kemiska bekämpningsmedel med 50 procent, de farligaste bekämpningsmedlen med 50 procent och gödselmedel med minst 20 procent senast 2030.

| AK. | Nutrition är en viktig investering eftersom fullgod kost under de första tusen dagarna av ett barns liv är avgörande för att uppnå full fysisk, intellektuell och mänsklig potential. Hunger och felnäring skadar barns inlärningsförmåga och bidrar till avhopp från skolan, utgör en livslång börda för individer och samhällen och har en negativ inverkan på människors och länders ekonomiska utveckling. Fullgod nutrition är därför hörnstenen för ett samhälles välstånd. |
| --- | --- |

AK.

Nutrition är en viktig investering eftersom fullgod kost under de första tusen dagarna av ett barns liv är avgörande för att uppnå full fysisk, intellektuell och mänsklig potential. Hunger och felnäring skadar barns inlärningsförmåga och bidrar till avhopp från skolan, utgör en livslång börda för individer och samhällen och har en negativ inverkan på människors och länders ekonomiska utveckling. Fullgod nutrition är därför hörnstenen för ett samhälles välstånd.

| AL. | När covid-19-pandemin kulminerade innebar stängda skolor att 370 miljoner barn lämnades utan tillgång till en säker skolmat, som ofta var deras enda lagade måltid per dag. Skolmåltidsprogram är en viktig faktor för att bekämpa barnhunger och många olika former av felnäring. Osäker livsmedelsförsörjning leder till störda samhällsfunktioner, som familjers möjligheter att låta barnen gå i skolan, och ökad press på familjer, vilket kan utlösa våld i hemmet och könsrelaterat våld. Varje dollar som investeras i nutrition kan ge 16 dollar tillbaka. |
| --- | --- |

AL.

När covid-19-pandemin kulminerade innebar stängda skolor att 370 miljoner barn lämnades utan tillgång till en säker skolmat, som ofta var deras enda lagade måltid per dag. Skolmåltidsprogram är en viktig faktor för att bekämpa barnhunger och många olika former av felnäring. Osäker livsmedelsförsörjning leder till störda samhällsfunktioner, som familjers möjligheter att låta barnen gå i skolan, och ökad press på familjer, vilket kan utlösa våld i hemmet och könsrelaterat våld. Varje dollar som investeras i nutrition kan ge 16 dollar tillbaka.

| AM. | Liksom på andra områden av humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd motsvaras de växande behoven inte av tillräckliga resurser, vilket leder till ett snabbt ökande finansieringsunderskott, vilket kräver smartare och mer systembaserade strategier, en systemförändring i riktning mot socialt rättvisa livsmedelssystem, eftersom våra nuvarande livsmedelssystem förvärrar den socioekonomiska ojämlikheten och ojämlikheten mellan könen, vilket hindrar tillgången till hälsosam, rättvis och hållbar nutrition. |
| --- | --- |

AM.

Liksom på andra områden av humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd motsvaras de växande behoven inte av tillräckliga resurser, vilket leder till ett snabbt ökande finansieringsunderskott, vilket kräver smartare och mer systembaserade strategier, en systemförändring i riktning mot socialt rättvisa livsmedelssystem, eftersom våra nuvarande livsmedelssystem förvärrar den socioekonomiska ojämlikheten och ojämlikheten mellan könen, vilket hindrar tillgången till hälsosam, rättvis och hållbar nutrition.

| AN. | Kvinnor spelar en viktig roll när det gäller att försörja världen med mat. De är både jordbrukare, omsorgsgivare och producenter och producerar 60–80 procent av livsmedlen i utvecklingsländerna, men de har ojämlik tillgång till livsmedel och till de resurser, tjänster och tillgångar som kan öka deras avkastning och inkomster. Kvinnor utför 75 procent av det obetalda omsorgs- och hushållsarbetet, och kvinnor i landsbygdssamhällen och låginkomstländer ägnar upp till 14 timmar per dag åt omsorgsarbete. |
| --- | --- |

AN.

Kvinnor spelar en viktig roll när det gäller att försörja världen med mat. De är både jordbrukare, omsorgsgivare och producenter och producerar 60–80 procent av livsmedlen i utvecklingsländerna, men de har ojämlik tillgång till livsmedel och till de resurser, tjänster och tillgångar som kan öka deras avkastning och inkomster. Kvinnor utför 75 procent av det obetalda omsorgs- och hushållsarbetet, och kvinnor i landsbygdssamhällen och låginkomstländer ägnar upp till 14 timmar per dag åt omsorgsarbete.

| AO. | Bristande jämställdhet påverkar arbetsfördelningen och leder till en oproportionerlig och obetald omsorgsbörda för kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

AO.

Bristande jämställdhet påverkar arbetsfördelningen och leder till en oproportionerlig och obetald omsorgsbörda för kvinnor och flickor.

| AP. | Det är nödvändigt att säkerställa skyddet för kvinnors och flickors rättigheter på alla nivåer och ge dem plats i beslutsprocesserna. Kvinnor och flickor påverkas mest av klimatförändringar och katastrofer, vilket leder till större utsatthet på grund av ökande sammantagna risker. |
| --- | --- |

AP.

Det är nödvändigt att säkerställa skyddet för kvinnors och flickors rättigheter på alla nivåer och ge dem plats i beslutsprocesserna. Kvinnor och flickor påverkas mest av klimatförändringar och katastrofer, vilket leder till större utsatthet på grund av ökande sammantagna risker.

| AQ. | Bristande jämställdhet har en direkt inverkan på nutrition och formar livsmedelsdynamiken i hushållet och samhället på sätt som påverkar kvinnors och flickors möjlighet att producera, få tillgång till, ha råd med och erbjuda mat och omsorg samt hälso-, sjukvårds- och hygientjänster åt sig själva. Det ökar också risken för könsrelaterat våld och våld i nära relationer. |
| --- | --- |

AQ.

Bristande jämställdhet har en direkt inverkan på nutrition och formar livsmedelsdynamiken i hushållet och samhället på sätt som påverkar kvinnors och flickors möjlighet att producera, få tillgång till, ha råd med och erbjuda mat och omsorg samt hälso-, sjukvårds- och hygientjänster åt sig själva. Det ökar också risken för könsrelaterat våld och våld i nära relationer.

| AR. | Om man överbryggar klyftan mellan kvinnor och män i jordbruket kan jordbruksproduktionen öka med 2,5–4 procent i de fattigaste regionerna och den globala svälten minska med 17 procent. |
| --- | --- |

AR.

Om man överbryggar klyftan mellan kvinnor och män i jordbruket kan jordbruksproduktionen öka med 2,5–4 procent i de fattigaste regionerna och den globala svälten minska med 17 procent.

| AS. | Kvinnor utgör 43 procent av arbetskraften inom jordbruket i partnerländerna respektive 50 procent eller mer i vissa länder i Asien och Afrika söder om Sahara, men endast 20 procent eller mindre av jordbruksmarkägarna är kvinnor. |
| --- | --- |

AS.

Kvinnor utgör 43 procent av arbetskraften inom jordbruket i partnerländerna respektive 50 procent eller mer i vissa länder i Asien och Afrika söder om Sahara, men endast 20 procent eller mindre av jordbruksmarkägarna är kvinnor.

| AT. | Det finns 608 miljoner familjejordbruk runtom i världen. De täcker mellan 70 och 80 procent av världens jordbruksmark, utgör över 90 procent av alla gårdar globalt och producerar omkring 80 procent av världens livsmedel i värde räknat. |
| --- | --- |

AT.

Det finns 608 miljoner familjejordbruk runtom i världen. De täcker mellan 70 och 80 procent av världens jordbruksmark, utgör över 90 procent av alla gårdar globalt och producerar omkring 80 procent av världens livsmedel i värde räknat.

| AU. | En tredjedel av de livsmedel som produceras globalt går antingen förlorade eller slängs. Ökade insatser för att minska livsmedelssvinn och livsmedelsslöseri genom att tillämpa cirkulär ekonomi i jordbruksproduktionssystemen för att öka jordbruksproduktionens hållbarhet och resurseffektivitet är avgörande för att åtgärda osäker livsmedelsförsörjning och felnäring och skydda den biologiska mångfalden i hela världen. |
| --- | --- |

AU.

En tredjedel av de livsmedel som produceras globalt går antingen förlorade eller slängs. Ökade insatser för att minska livsmedelssvinn och livsmedelsslöseri genom att tillämpa cirkulär ekonomi i jordbruksproduktionssystemen för att öka jordbruksproduktionens hållbarhet och resurseffektivitet är avgörande för att åtgärda osäker livsmedelsförsörjning och felnäring och skydda den biologiska mångfalden i hela världen.

| AV. | Att ta itu med livsmedels- och nutritionstryggheten kräver inte bara mer finansiering utan också beslutsamhet vad gäller politiskt fokus och politiska insatser. |
| --- | --- |

AV.

Att ta itu med livsmedels- och nutritionstryggheten kräver inte bara mer finansiering utan också beslutsamhet vad gäller politiskt fokus och politiska insatser.

| AW. | Ett antal innovativa projekt har dragits igång av några tredjeländer, exempelvis det afrikanska initiativet ”den stora gröna muren”, som främjar agroekologiska projekt. |
| --- | --- |

AW.

Ett antal innovativa projekt har dragits igång av några tredjeländer, exempelvis det afrikanska initiativet ”den stora gröna muren”, som främjar agroekologiska projekt.

| AX. | Kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning är den främsta internationella och mellanstatliga plattformen för samarbete mellan alla berörda parter för att nå det gemensamma målet att garantera livsmedelsförsörjning och nutrition för alla. |
| --- | --- |

AX.

Kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning är den främsta internationella och mellanstatliga plattformen för samarbete mellan alla berörda parter för att nå det gemensamma målet att garantera livsmedelsförsörjning och nutrition för alla.

| AY. | Den 20 december 2017 antog FN:s generalförsamling ett projekt där 2019–2028 förklarades som FN:s årtionde för familjejordbruk. |
| --- | --- |

AY.

Den 20 december 2017 antog FN:s generalförsamling ett projekt där 2019–2028 förklarades som FN:s årtionde för familjejordbruk.

| AZ. | Jordbrukarnas rättigheter fastställdes inom ramen för FAO:s internationella fördrag om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk 2004, men de immaterialrättsliga bestämmelserna har ofta stått i strid med dem och därmed äventyrat lokala, traditionella och inhemska utsädessystem. |
| --- | --- |

AZ.

Jordbrukarnas rättigheter fastställdes inom ramen för FAO:s internationella fördrag om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk 2004, men de immaterialrättsliga bestämmelserna har ofta stått i strid med dem och därmed äventyrat lokala, traditionella och inhemska utsädessystem.

| BA. | Det är viktigt med en aktiv EU-roll för att motverka osäker livsmedelsförsörjning, eftersom EU tillhandahåller nästan hälften av det globala offentliga utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

BA.

Det är viktigt med en aktiv EU-roll för att motverka osäker livsmedelsförsörjning, eftersom EU tillhandahåller nästan hälften av det globala offentliga utvecklingsbiståndet.

Tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition i centrum för återhämtningen efter covid-19

| 1. | Europaparlamentet är oroat över att vi inte håller färdplanen och att det är högst osannolikt att vi uppnår nutritionsmålen senast 2025 eller utrotar hungern senast 2030, i enlighet med mål 2 för hållbar utveckling: utrota hunger. Parlamentet påminner om att hunger och osäker livsmedelsförsörjning återigen ökar runt om i världen. Parlamentet noterar med oro att omkring 660 miljoner människor riskerar att fortsätta att leva med hungersnöd fram till 2030, bland annat på grund av covid-19-pandemins konsekvenser. Parlamentet påminner om att djärva åtgärder behövs, särskilt när det gäller den ojämlika tillgången till livsmedel, för att påskynda framstegen mot målet att utrota hunger. Parlamentet påminner om att undanröjande av alla typer av felnäring och uppnående av mål 2 för hållbar utveckling bör ses som prioriteringar inom all politik, med särskilt fokus på de mest utsatta människorna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att livsmedelssystemen spelar en central roll när det gäller att få slut på fattigdomen och uppnå mål 1 för hållbar utveckling, tillsammans med åtgärder mot felnäring och samexistensen av alltför stort näringsintag och undernäring, vilket kommer att vara avgörande för att klara hälsoambitionerna i mål 3 för hållbar utveckling. Parlamentet understryker att det kommer att vara omöjligt att förvalta vattenresurserna på ett hållbart sätt för att uppnå mål 6 för hållbar utveckling om inte jordbruket får en central roll, och att hållbar fiskeriförvaltning är grundläggande för att kunna bevara och nyttja haven på ett hållbart sätt och uppnå mål 14 för hållbar utveckling. Parlamentet påminner följaktligen om att livsmedelssystemen mer allmänt även måste återspegla våra åtaganden om hållbar konsumtion och produktion i mål 12 för hållbar utveckling, anpassningen till och begränsningen av klimatförändringar i mål 13 för hållbar utveckling samt skyddet, återställandet och den hållbara förvaltningen av landbaserade ekosystem i mål 15 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om det småskaliga fiskets avgörande roll för tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition. Parlamentet betonar att partnerskapsavtal om hållbart fiske måste vara i linje med bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och varken får undergräva den lokala livsmedelstryggheten eller hota det småskaliga fisket i tredjeländer genom direkt konkurrens med EU-fartyg. Parlamentet begär att avtalen ska anpassas till Agenda 2030 för hållbar utveckling och till EU:s miljöförpliktelser och målen i den gemensamma fiskeripolitiken genom ett ökat sektorsstöd och fler hållbarhetsbestämmelser om överskott, utkast och försiktighetsansatsen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att covid-19-pandemin, med den därmed sammanhängande ekonomiska krisen och stängningen av gränser, och den nuvarande konflikten i Ukraina blottlade sårbarheterna i det globala livsmedelssystemet. Parlamentet betonar och påminner kommissionen och medlemsstaterna om vikten av att skapa starkare kopplingar mellan politik på kort, medellång och lång sikt för att se till att planerna för återhämtning efter covid-19 blir inkluderande och samtidigt som man särskilt fokuserar på de mest utsatta grupperna, såsom barn, ungdomar, kvinnor, äldre och ursprungsbefolkningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att skydda utvecklingsländernas rätt till mat och självförsörjning, som ett sätt att uppnå näringsmässig säkerhet, fattigdomsminskning och inkluderande, hållbara och rättvisa globala leveranskedjor och mer hållbara livsmedelssystem, liksom att stödja lokala och regionala marknader, ge särskild uppmärksamhet till kvinnliga jordbrukare och familjejordbruk, i syfte att trygga tillgången på ekonomiskt överkomliga och tillgängliga livsmedel, och starkare sociala skyddsnät för att säkerställa att de mest utsatta fortsätter att ha tillgång till livsmedel även i nöd- eller krissituationer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att Ukraina och Ryssland är viktiga aktörer på den globala livsmedelsexportmarknaden. Ukraina och Ryssland har därför en oproportionerligt stor inverkan på ett antal länder med utbredd hunger som importerar en betydande andel av sitt vete från Ukraina eller Ryssland. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att regeringarna i detta sammanhang bör undvika exportförbud och identifiera åtgärder för att stödja omstruktureringen av jordbruksmarknaderna och regleringen av dem genom att öka insynen i dem och fastställa nya regler för att förhindra överdriven finansiell spekulation från att underblåsa livsmedelsprisvolatiliteten, som särskilt i samband med krig på ett konstlat sätt kan höja grossistpriserna och leda till marknadsvolatilitet och särskilt påverka utvecklingsländerna och de mest utsatta befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar djupt finansiell spekulation i jordbruks- och livsmedelsvaror och uppmanar kommissionen att omgående lägga fram förslag för att få ett slut på denna spekulation, i synnerhet i en krigskontext, för att säkra stabiliteten på marknaderna och i jordbruksproduktionen. Parlamentet påminner i detta avseende om att den strukturella instabiliteten på de internationella jordbruksmarknaderna är ett hot mot den globala livsmedelstryggheten och den politiska stabiliteten i flera utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja internationella regler som syftar till att stoppa finansiell spekulation i jordbruks- och livsmedelsprodukter och spekulativa metoder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att rätten till mat är en mänsklig rättighet. Parlamentet vill att denna rättighet fullständigt och gradvist ska förverkligas, med hjälp av omfattande och kraftfulla EU-åtgärder, för att uppnå livsmedelstrygghet för alla. Parlamentet är bekymrat över den kraftiga ökningen av osäker livsmedelsförsörjning under de senaste åren. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att energikrisen och ogynnsamma klimathändelser före kriget i Ukraina har lett till en ökning av priserna på jordbruksråvaror på den globala marknaden och efterlyser mot denna bakgrund ökat och effektivare livsmedelsbistånd i en insats för att bättre koppla samman nödhjälp och mer långsiktiga lösningar. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen och EU:s medlemsstater att öka sina bidrag till Världslivsmedelsprogrammet och till åtgärder som syftar till att omvandla våra livsmedelssystem genom stöd till mångfald och kvalitet i produktionen och bearbetningen av jordbruksprodukter i partnerländerna och åtgärder för att ta itu med strukturell fattigdom och bestående ojämlikhet som underliggande orsaker till osäker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar med oro att den ryska invasionen i Ukraina kommer att få stora allmänna konsekvenser som läggs till den redan rådande osäkra livsmedelsförsörjningen och konsekvenserna av covid-19-pandemin. Parlamentet konstaterar med ännu större oro att Ukraina är en viktig producent av baslivsmedel som vete, majs och vegetabiliska oljor. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram långtgående åtgärder för livsmedelstryggheten och genomföra dem på kort, medellång och lång sikt. Parlamentet påminner om att EU måste säkerställa att rätten till mat för alla inte är en marknadsvara. Parlamentet påminner om att hungersnöd är en potentiell konsekvens som måste tas i allvarligt betraktande som resultat av kriget om världens ledare inte vidtar motåtgärder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att kriget i Ukraina visar i vilken utsträckning låginkomstländer är beroende av världsmarknaden för sin grundläggande livsmedelsförsörjning, då de byggt sin livsmedelstrygghet på en handfull spannmålsexporterande länder, vilket gör dem extra sårbara för marknadsstörningar och prisökningar. Parlamentet påminner om att 14 låginkomst- eller lägre medelinkomstländer importerar över 50 procent av sitt vete från Ryssland och Ukraina för att kunna mätta sin befolkning, och i några av dessa länder råder redan svältliknande förhållanden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att länder som är beroende av livsmedelsimport från Ukraina och Ryssland bör diversifiera sina livsmedelsförsörjningskällor för att kunna absorbera konfliktorsakade chocker och förbli motståndskraftiga genom att vända sig till andra exportländer, utnyttja befintliga livsmedelslager eller diversifiera sina inhemska produktionsstrukturer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att omedelbart täcka finansieringsgapet i FN:s vädjanden om humanitärt bistånd till Östafrika och Mellanöstern för 2022, eftersom stödet till dessa två regioner för närvarande är underfinansierat till 99 procent. Parlamentet påminner om att FN:s världslivsmedelsprogram redan har varit tvunget att minska ransonerna till flyktingar och andra utsatta befolkningsgrupper i Östafrika och Mellanöstern på grund av bristande finansiering, prishöjningar och ett minskat råvaruutbud på marknaderna, bland annat på grund av kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att ambitiöst finansierad livsmedels- och nutritionsplanering bör stå i centrum för återhämtningsplanerna efter pandemin. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU att prioritera livsmedel och hållbart jordbruk i sin planering av internationella utvecklingsprogram och säkerställa tillgång till finansiering för lokalsamhällen och lokala organisationer. Parlamentet uppmanar EU att investera i åtgärder och insatser i partnerskap med utvecklingsländer som ger tillgång till varierade, ekonomiskt överkomliga, säkra, hållbara och tillräckligt näringsrika livsmedel, eftersom livsmedels- och nutritionsinvesteringar är ett viktigt verktyg för att bygga upp såväl humankapital som konkurrenskraft och uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att strategierna måste vara landsspecifika, behovsbaserade och kontextanpassade eftersom livsmedelssystemen är mycket olikartade. Parlamentet påminner om att man bör prioritera lokal livsmedelsproduktion genom finansiering av småbrukare, skydd av mänskliga rättigheter, förstärkning av familjejordbrukssystem, kooperativ och regionala leveranskedjor. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att småbrukare är de största livsmedelsproducenterna i utvecklingsländer och att de spelar en nyckelroll för livsmedelstrygghet och nutrition i dessa länder. Parlamentet uppmanar EU att särskilt stödja och stärka småskaligt jordbruk, familjejordbruk och kooperativ i sitt utvecklingsbistånd, och samtidigt fokusera på anständigt arbete. Parlamentet betonar att ökad småskalig jordbruksproduktion betyder mer livsmedel på den globala marknaden, vilket leder till lägre livsmedelspriser och bättre kost. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att lokala, traditionella jordbruksmetoder som kompletteras med modern teknik kan öka produktionen av hälsosamma och näringsriktiga livsmedel. Parlamentet anser att utvecklingsländerna bör kunna skydda sin offentliga jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att lokal livsmedelsproduktion och lokal konsumtion, som stöder småskaligt jordbruk och garanterar rättvisa priser för producenter och konsumenter, minskar ländernas importberoende och sårbarhet för internationella prissvängningar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att strategiska investeringar i hållbara jordbruksmetoder kan spela en viktig roll för att säkerställa mer motståndskraftiga och hållbara system för jordbruksbaserade livsmedel. Parlamentet insisterar på att EU:s investeringar är i linje med Agenda 2030, Parisavtalet om klimatförändringar och konventionen om biologisk mångfald. Parlamentet välkomnar och uppmuntrar EU-investeringar i partnerskap med utvecklingsländer i agroekologi, skogsjordbruk och diversifiering av grödor, och upprepar att EU-stödda investeringar i jordbruk, skogsbruk eller fiske eller i företag som påverkar mark, gräsmark, skog, vatten eller hav måste vara i linje med bland annat FAO:s/CFS fakultativa riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av markområden, fiskevatten och skogar mot bakgrund av den nationella livsmedelstryggheten och FAO:s/CFS principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruk och livsmedelssystem. Parlamentet stöder EU-finansiering till producenter och jordbruksbaserade livsmedelsföretag så att de kan göra de investeringar som krävs för att anpassa sig till kraven i systemet för faroanalys och kritiska styrpunkter, genom att vidta åtgärder för att undanröja alla potentiella risker för livsmedelstryggheten. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att korta leveranskedjor har stor potential att åtgärda de nuvarande bristerna i livsmedelssystemet och påminner om att ett klimatvänligt jordbruk bl.a. är förenat med ett minskat beroende av energi från fossila bränslen, vilket omfattar minskad användning av kemiska bekämpningsmedel och gödselmedel. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar alla initiativ för att genomföra eller stärka jordbrukspolitiken på nationell eller regional nivå, som syftar till att säkerställa större självförsörjning med livsmedel, och uppmuntrar utvecklingsländernas övergång till ökad självförsörjning, vilket ger jordbrukarna ansvar, egenansvar och oberoende när det gäller att skapa hållbara jordbruksbaserade livsmedelssystem och mer självförsörjande produktionssystem. Parlamentet efterlyser ett fokus på insatser på jordbruksområdet för att slå vakt om utvecklingsländers rätt till tryggad livsmedelsförsörjning, som komplement till rätten till livsmedelssuveränitet (20), samt på att öka deras förmåga att tillgodose befolkningens näringsbehov. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda och främja lokalsamhällens rätt att få tillgång till och kontrollera naturresurser såsom land och vatten. Parlamentet beklagar det utbredda markrofferiet i många utvecklingsländer. Parlamentet betonar att markrofferi är en brutal praxis som undergräver livsmedelstryggheten och livsmedelssuveräniteten och äventyrar landsbygdssamhällenas överlevnad. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att exempelvis betesrätt och allmänningsbete utgör traditionella nyttjanderätter, som vilar på sedvanerätt och inte på bekräftad äganderätt. Parlamentet understryker emellertid den grundläggande betydelsen av att skydda denna sedvanerätt för landsbygdsbefolkningen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder mot de sociala spänningarna mellan fast boende jordbruksbefolkning och nomadiska herdesamhällen, i synnerhet i regioner där etniska och religiösa konflikter överlappar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över utvecklingsländers stora beroende av importerade livsmedel, särskilt från EU, i synnerhet när dessa importer består av subventionerade produkter vars låga pris innebär skadlig konkurrens för lokala småskaliga jordbruk. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar behovet av att skydda jordbrukarnas rätt att behålla genetiska resurser för att trygga livsmedelsförsörjningen och anpassa sig till klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sitt utvecklingsbistånd samt sin handels- och investeringspolitik stödja jordbrukssystem som är förenliga med bestämmelserna i det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, som skyddar böndernas rätt att bevara, kontrollera, skydda och utveckla sitt eget utsäde och traditionella kunskaper. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker behovet av att konsekvent samarbeta med länder, internationella och regionala organisationer inom den privata sektorn, jordbrukare och småbrukare samt det lokala civila samhället och lokalsamhällen för att stödja utformningen, genomförandet och övervakningen av kontextspecifika, genomförbara och robusta nationella nutritionsmål. Parlamentet erkänner det civila samhällets viktiga roll, särskilt för att nå småbrukare genom att koppla dem till utbildning, resurser, marknader och värdekedjor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att en prioritering av näringsbehoven hos mödrar och spädbarn är avgörande för att garantera en stabil och motståndskraftig livsmedelstrygghet och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja utvecklingsländernas nationella myndigheter när det gäller att integrera nutritionstjänster i hälso- och sjukvårdssystemen för att ta itu med felnäring i alla dess former och säkerställa kontinuitet i näringstjänsterna, särskilt tidig upptäckt och samhällsbaserad hantering av akut felnäring och spädbarns- och småbarnsmatning samt tillhörande program för mödranäring. Parlamentet välkomnar i detta avseende SUN-rörelsens insatser och resultat. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar EU att skydda småskaliga producenters tillgång till och kontroll över mark och andra resurser, bland annat jordbrukares utsäde, tillgång till vatten och tillgång till infrastruktur som kopplar samman landsbygdssamhällen med regionala marknader och stadsområden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa lämplig finansiering och gemensamt framtagande av kunskap och tekniska innovationer genom jordbrukarledd forskning, inbegripet stöd till småskaliga producentorganisationer och kvinnoorganisationer samt deras kollektiva bearbetnings- och marknadsföringsverksamhet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta nära förbindelser med partnerländer för kunskapsutbyte på jordbruksområdet. Parlamentet poängterar den europeiska jordbrukssektorns expertkunskap och betonar vikten av att prioritera partnerskap inom forskning och innovation inom jordbruket, bland annat genom Horisont Europa, och att stödja ansvarsfulla och etiska innovationer för att främja hållbara jordbruksmetoder i syfte att öka avkastningen och jordbruksproduktionen. Parlamentet anser att man i större utsträckning bör förlita sig på att traditionell, lokal kunskap kan bidra till en rättvis omställning, i synnerhet när det gäller jordbruksmetoder, fiskenäring och skogsskydd, för att på så sätt stärka lokalbefolkning och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar de positiva resultaten av budgetstödet som påvisas i den sjätte lägesrapporten om handlingsplanen för nutrition som en mekanism för hållbara, verkningsfulla och landsspecifika investeringar i nutrition. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EU att integrera de globala och nationella nutritionsmålen i relevanta utvecklingsprogram och landsstrategier. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att mobilisera långsiktiga finansiella investeringar i tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition och hållbart jordbruk, fiske och vattenbruk samt att uppmuntra partnerländer att investera mer i dessa sektorer genom sina nationella budgetar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar EU att återigen prioritera livsmedelstrygghet, biologisk mångfald och hållbart jordbruk i sin planering av internationella utvecklingsprogram med partnerländer, med beaktande av deras specifika lokala behov, och säkerställa tillgång till finansiering för lokalsamhällen och organisationer som stöder dem. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att med det civila samhällets deltagande utvärdera och övervaka sina investeringar för att se till att de på ett konkret sätt motverkar fattigdom och osäker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar EU:s roll som drivkraft i omställningen av globala livsmedelssystem så att de kan bli mer motståndskraftiga, hållbara och rättvisa. Parlamentet understryker att EU:s från jord till bord-strategi är ett ambitiöst handlingsprogram för att främja ett mer hållbart och motståndskraftigt jordbrukslivsmedelssystem i EU och stödja en global och rättvis omställning till hållbara jordbrukslivsmedelssystem som gynnar människor, natur och ekonomisk tillväxt och bevarar naturresurser i enlighet med målen i strategin för biologisk mångfald. Parlamentet påminner dessutom om avsikten att med från jord till bord-strategin minska jordbrukarnas beroende av extern produktion. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att fortsätta att till fullo leva upp till sina internationella åtaganden för klimatet och den biologiska mångfalden, den gröna given och från jord till bord-strategin, och att i enlighet med detta genomföra IPCC:s rekommendationer om anpassning till klimatförändringarna, särskilt i ett läge där pandemikrisen och kriget i Ukraina visar den globala livsmedelsmarknadens sårbarhet för störningar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att påskynda insatserna för att hjälpa partnerländerna i det arbete som syftar till 7 miljoner färre fall av tillväxthämning hos barn under fem år fram till 2025, i enlighet med åtagandena i EU:s handlingsplan för nutrition. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att stödja partnerländerna när det gäller att återställa tillgången till varierad och näringsriktig mat för barn i skolåldern genom skolmåltidsprogram och samtidigt främja lokalt och hållbart producerad mat och särskilt uppmärksamma de mest utsatta barnen. Parlamentet betonar dessutom nyttan med offentliga upphandlingsprogram för att främja offentligt stöd för inköp från småbrukare och lokala producenter vid införskaffande av näringsrika livsmedel för distribution. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och flera medlemsstaters stöd till School Meals Coalition som uppföljning av toppmötet om livsmedelssystem. Parlamentet noterar vikten av att se till att nutritionsinriktade strategier är kopplade till nutritionsinsatser och andra hälsoinsatser i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att upp till 811 miljoner människor i världen svälter och att omkring 2 miljarder människor är kroniskt undernärda och saknar viktiga vitaminer och mineraler, särskilt i Afrika söder om Sahara och Asien. Parlamentet påminner om att effekterna av detta är särskilt förödande för barn under deras första 1 000 dagar i livet, eftersom brist på viktiga mikronäringsämnen såsom vitamin A, järn eller zink ger livslånga effekter i form av minskad tillväxt och nedsatta mentala förmågor, vilket inte bara påverkar individer utan hela ekonomier. Parlamentet understryker att hunger och felnäring därför är bland de största hindren för utveckling. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar EU:s löfte från toppmötet om nutrition för tillväxt om att investera 2,5 miljarder EUR i kampen mot felnäring 2021–2024. Parlamentet uppmanar med kraft EU att visa ledarskap i arbetet för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-pandemin har visat på kopplingarna mellan vår mänskliga hälsa, växters och djurs hälsa, miljöns välbefinnande och livsmedelstrygghet. Parlamentet påpekar att sjukdomar som drabbar djur och växter också fortsätter att störa livsmedelstryggheten genom att orsaka avbrott i livsmedelsförsörjningen över hela världen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med det internationella samfundet kring One Health-principen för att omforma livsmedelssystemen, förbättra deras motståndskraft och uppnå bättre hälsa och livsmedelstrygghet för alla. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att forskning tyder på att en omvandling av livsmedelssystemen skulle kunna frigöra de 12 biljoner US-dollar som världen spenderar på dolda kostnader för livsmedel och att en omdirigering av en del av dessa medel skulle kunna förhindra ytterligare skador på miljön och människors hälsa, och i stället bidra till att stödja fler löften om finansiering av anpassningsåtgärder, vilket medlemsstaterna och ledarna efterlyste under COP 26 i Glasgow. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna i allt högre grad kommer att sätta press på livsmedelsproduktionen och livsmedelstillgången, särskilt i utsatta regioner, vilket undergräver livsmedelstrygghet och nutrition. Parlamentet betonar slutsatserna i IPCC:s rapport från 2022 om att den globala uppvärmningen successivt kommer att försvaga markhälsan och ekosystemtjänster såsom pollinering, öka trycket från växtskadegörare och sjukdomar och minska biomassan av vattenlevande djur, och på så sätt undergräva livsmedelsproduktiviteten i många regioner på land och i haven. Parlamentet välkomnar IPCC:s rekommendationer om anpassning till klimatförändringarna genom främjande av agroekologiska principer och metoder, skogsjordbruk, samhällsbaserad anpassning, ekosystembaserad förvaltning inom fiske och vattenbruk och andra strategier som handlar om att arbeta med naturliga processer för att stödja livsmedelstrygghet, nutrition, hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

46.

Bygga upp resiliens mot framtida chocker

| 47. | Europaparlamentet påminner om att man i arbetet för resiliensuppbyggnad även måste ta itu med de konflikter och naturkatastrofer, särskilt torka, cykloner och översvämningar, samt hälsokriser, förlorad biologisk mångfald, strukturell ojämlikhet och ekonomiska chocker, som blir både allt vanligare och allt allvarligare och som ofta har mångdubbla konsekvenser för de mest utsatta. Parlamentet betonar att strategiska investeringar i hållbara jordbruksmetoder kan spela en viktig roll för att säkerställa mer motståndskraftiga och hållbara system för jordbruksbaserade livsmedel. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att främja förutsägbar, specifik och riktad finansiering för föregripande och tidiga åtgärder i syfte att förhindra osäker livsmedelsförsörjning, minska dess effekter och öka uppmärksamheten på och finansieringen av lokalt ledd anpassning och motståndskraft. Parlamentet uppmanar EU att stärka försörjningsprogrammen för att stödja livsmedelstrygghet och säkerställa människors förmåga att försörja sig och behålla sina försörjningsmedel samt förbättra sitt eget och framtida generationers välbefinnande. Parlamentet uppmanar med kraft EU att skydda småskaliga producenters tillgång till och kontroll över mark och andra resurser, bland annat jordbrukares utsäde, samt infrastruktur som kopplar samman landsbygdssamhällen med regionala marknader och stadsområden. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påpekar att livsmedelstryggheten har en positiv inverkan på befolkningens motståndskraft och hjälper dem att bättre klara av chocker, extrema händelser och långvariga kriser. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de befintliga planerna för krishantering, särskilt med avseende på livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar att strategier för anpassning till klimatförändringarna bör sträva efter att minska livsmedelsförluster och livsmedelsavfall. Parlamentet påminner om att de minst utvecklade länderna och låginkomstländer har stor potential att minska matavfallet genom större investeringar i infrastruktur för lagring, förpackning och transport. Parlamentet betonar vikten av att genomföra den cirkulära ekonomin i jordbruksproduktionssystem för att öka hållbarheten och resurseffektiviteten och i största möjliga utsträckning minska livsmedelssvinn och livsmedelsslöseri. Parlamentet uppmanar kommissionen och alla medlemsstater att inrätta och genomföra program för förebyggande av livsmedelsslöseri som inbegriper främjande av korta livsmedelsförsörjningskedjor, vilket minskar risken för livsmedelsslöseri. Parlamentet betonar vikten av att utveckla och uppdatera en global databas som är tillgänglig för de behöriga myndigheterna och som innehåller register över förnödenhetslager, särskilt spannmålslager, för att lägga grunden till ett system som säkerställer kontinuerlig livsmedelstrygghet på lämplig nivå och minimerar livsmedelssvinnet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att livsmedelstryggheten är beroende av att klimatmålen uppnås, att förlusten av biologisk mångfald motverkas och att ekosystemen på land, vid kusterna och till havs är vid god hälsa. Parlamentet betonar att det därför är mycket viktigt att bekämpa plastföroreningar och diffusa föroreningar. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar att biobränsleproduktionen har en enorm inverkan på livsmedelstryggheten eftersom den för bort jordbruksråvaror såsom spannmål, sojabönor, rapsolja, majs och sockerrör från livsmedelsproduktionen. Parlamentet anser att större flexibilitet i och bättre samordning av biodrivmedelspolitiken på internationell nivå är en viktig fråga för att optimera livsmedelsrelaterad användning och samtidigt utnyttja denna alternativa möjlighets stabiliserande potential. Parlamentet uppmanar EU att prioritera livsmedelsproduktion framför produktion av grödobaserade biodrivmedel, samtidigt som avfallshierarkin respekteras och kaskadprincipen beaktas för att trygga ytterligare livsmedelsförsörjning och stabilisera de globala marknaderna för livsmedelsråvaror. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet noterar vikten av de strategiska kopplingarna mellan Afrika och Europa, med utgångspunkt i de framsteg som gjorts inom ramen för Afrikanska unionens (AU) och EU:s handlingsplan för omvandling av landsbygden. Parlamentet påminner om sin resolution av den 16 september 2020 om säkerhetssamarbete mellan EU och Afrika i Sahelregionen, i Västafrika och på Afrikas horn, där det erinras om att osäker livsmedelsförsörjning ofta är en grundläggande orsak till terrorism och väpnade konflikter. Parlamentet kräver därför att sambandet mellan humanitärt bistånd, utveckling och fred integreras fullt ut i säkerhetsstrategier i tredjeländer, vilket kräver att stöd utgår för tillhandahållande av grundläggande tjänster, inklusive livsmedelstrygghet, med lokalsamhällenas deltagande. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påminner om att initiativet för den stora gröna muren i Sahelregionen i Afrika syftar till att fram till 2030 återställa 100 miljoner hektar av för närvarande förstörd mark, binda 250 miljoner ton koldioxid och skapa 10 miljoner arbetstillfällen i landsbygdsområden, vilket tillsammans bör stödja 15 av de 17 målen för hållbar utveckling, minska fattigdomen och hungern, bygga upp lokal motståndskraft mot klimatförändringar, förbättra hälsan och välbefinnandet, skapa arbetstillfällen och främja ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar EU att utöka stödet till nationella sociala trygghetssystem, inbegripet kontantbaserat socialt stöd som kan anpassas till plötsliga chocker, för att ta itu med inkomstklyftorna på ett konfliktmedvetet sätt och i enlighet med principen om att inte vålla skada, och att skydda tillgången till mat för de mest utsatta genom att stärka deras köpkraft. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet stöder inrättandet av en finansiell mekanism för att hjälpa afrikanska länder att överbrygga det befintliga finansieringsgapet i syfte att skyndsamt utveckla planer för socialt skydd, oavsett om det sker genom ILO:s initiativ för en så kallad Global Accelerator för jobb och social trygghet eller genom inrättandet av en global fond för social trygghet. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet understryker vikten av att stödja och främja kunskapsutbyte och ömsesidigt lärande, exempelvis mellan jordbrukare och mellan företag, inom produktion, bearbetning och saluföring. Parlamentet framhåller jordbruks- och livsmedelssektorernas betydelse i ekonomin och för att skapa anständiga och hållbara arbetstillfällen i landsbygdsområden. Parlamentet understryker att detta framför allt gäller småjordbruk och familjejordbruk. Parlamentet konstaterar att det är viktigt att främja och förbättra åtgärder och verktyg till stöd för mer diversifierade produkter av högre kvalitet, en hållbar modernisering av jordbruksmetoder och en säker arbetsmiljö samt åtgärder för att stärka motståndskraften hos jordbrukare. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet noterar att bristande jämställdhet begränsar jordbrukets produktivitet och effektivitet och därmed undergräver utveckling. Parlamentet påminner om att kvinnors och flickors egenmakt är avgörande för nutrition, hälsa, livsmedelstrygghet och uppbyggnad av resiliens. Parlamentet påpekar att stärkande av kvinnors och flickors roll alltjämt är en utmaning för jordbruket och för nutritions- och livsmedelstryggheten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja kvinnor vad gäller företagande, sysselsättning och politisk representation, se till att ett jämställdhetsperspektiv inkluderas i hanteringen av livsmedelstrygghet och säkerställa kvinnors deltagande i beslutsprocesserna på detta område, även kvinnor som tillhör diskriminerade minoriteter. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att, särskilt genom utvecklingsbistånd, bidra till att ta itu med den diskriminering kvinnor utsätts för, särskilt när det gäller kvinnliga jordbrukares tillgång till mark, produktionsresurser och finansiella tjänster. Parlamentet påminner om att i exempelvis Afrika utförs nästan hälften av jordbruksarbetet av kvinnor, medan kvinnliga jordbrukare oftast är småbrukare eller ägnar sig åt självhushållsjordbruk och saknar nödvändig tillgång till information, krediter, mark, resurser och teknik. Parlamentet uppmuntrar till främjande av arvsrättigheter för kvinnor och flickor och uppmanar EU att stödja partnerländer, särskilt när det gäller erkännandet av kvinnors fulla rätt till markrättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att främja ett genusförändrande synsätt på jordbruk, fiske och livsmedelssystem genom kapacitetsuppbyggnad för kvinnor på landsbygden, särskilda politiska reformer för rättvisare lagstiftning om besittningsrätt till mark samt särskilda initiativ som är inriktade på ekonomisk egenmakt och tillgång till finansiering, i enlighet med vad som anges i den tredje handlingsplanen för jämställdhet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor på landsbygden producerar mer än hälften av världens livsmedel trots strukturella hinder. Parlamentet betonar att det är angeläget att se till att kvinnor på landsbygden får ökad tillgång till och stärkt kontroll över mark, produktionsresurser, tillgångar och marknader, som en nödvändig förutsättning för att förbättra livsmedelstryggheten i hela världen. Parlamentet uppmanar med kraft EU att särskilt uppmärksamma kvinnor på landsbygden och deras ekonomiska, sociala och politiska egenmakt. Parlamentet påminner om att CFS fakultativa riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av markområden är ett bra instrument för att ta itu med hinder i arvssystem som bygger på sedvänjor och traditioner, och sörja för att kvinnor får bättre kunskaper om sina lagstadgade rättigheter (21). |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner om den strategiska betydelsen av att investera i biologisk mångfald inom jordbruket på gårdsnivå för att säkerställa en sund och varierad kost av hög kvalitet samt ett tillräckligt näringsintag. Parlamentet betonar särskilt att det är mer sannolikt att kvinnor och flickor får i sig en åtminstone i viss utsträckning varierad kost med tillräckliga mängder mikronäringsämnen genom diversifiering av jordbruket och självhushållsproduktion av olika livsmedelsgrödor (22). |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av en omvandling av landsbygden och en förstärkning av lokala, regionala och öppna värdekedjor för att skapa hållbara arbetstillfällen, undvika människorättskränkningar och mildra klimatförändringarnas effekter. Parlamentet insisterar på vikten av att stödja ungdomar och kvinnor, särskilt genom utbildning, tillgång till krediter och tillträde till marknader. Parlamentet anser att ungdomar och kvinnor bör involveras i utformningen av jordbrukspolitiken och att kollektivt agerande bör stödjas genom organisationer för småskaliga producenter. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Ur ett felnäringsperspektiv påminner Europaparlamentet om att utbildning och information är nödvändiga faktorer för ett hållbart levnadssätt ett välmående samhälle. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar det pågående arbetet i kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning med dess frivilliga riktlinjer för jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt när det gäller livsmedelstrygghet och nutrition. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald är ett par av de faktorer som hotar vår förmåga att trygga den globala livsmedelsförsörjningen och sätter ytterligare press på redan känsliga livsmedelssystem. Parlamentet efterlyser miljövänlig livsmedelsproduktion, exempelvis genom agroekologi och klimattålig anpassning, och bevarande och återställande av naturliga ekosystem för att minska klimatriskerna, möta klimatkrisen, stoppa förlusten av biologisk mångfald och därmed göra livsmedelssystemen mer resilienta. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att hjälpa partnerländerna att införa hållbara jordbruksmetoder och innovativa lösningar, inbegripet användning av intäkter från auktioner på utsläppsrätter och CBAM-certifikat, för att förbättra sin förmåga till klimatresiliens, klimatanpassning och begränsning av klimatförändringar i syfte att åstadkomma mer hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att finansiering inom ramen för det nya instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen innehåller en människorättsbaserad strategi som sätter lokalsamhällen och ursprungsbefolkningar i centrum för klimat-, miljö- och utvecklingsinsatser. Parlamentet anser att det är viktigt att ägna särskild uppmärksamhet åt småbrukare, som i allmänhet har sämre förutsättningar att anpassa sig till klimatförändringarnas effekter. Parlamentet välkomnar i detta avseende FN:s kommande handlingsplan för att uppnå universell täckning av tjänster för tidig varning för extrema väderförhållanden och klimatförändringar under de kommande fem åren, som kommer att läggas fram av Meteorologiska världsorganisationen under FN:s klimatkonferens (COP 27) i Egypten. Parlamentet påminner om att det särskilda sändebudet för FN:s toppmöte om livsmedelssystem underströk att kopplingen mellan klimat och livsmedel är mycket stark. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa utvecklingsländerna att utveckla och skydda sina känsliga och nyetablerade industrier, främja tryggad livsmedelsförsörjning, stödja åtgärder för begränsning av klimatförändringarnas effekter inom jordbruket och uppfylla hållbarhetsstandarder, inom EU och internationellt, för export av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att hjälpa utvecklingsländerna att införa en offentlig jordbruks- och livsmedelspolitik som kan tillgodose behoven hos deras snabbt växande befolkningar. Parlamentet betonar att en politik för tryggad livsmedelsförsörjning måste ha som främsta mål att under hela året tillhandahålla tillräckliga, näringsrika, säkra och ekonomiskt överkomliga livsmedel för sina medborgare på ett hållbart sätt, samtidigt som jordbrukarna garanteras en skälig inkomst och levnadsstandard. Parlamentet konstaterar att avskaffandet av exportbidragen och frikopplingen av direktstöden genom den gemensamma jordbrukspolitikens historia har lett till avsevärt minskad risk för dumpning på marknader i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge mer stöd till jordbruksutveckling som kan trygga livsmedelsförsörjningen i utvecklingsländer och att på ett avgörande sätt öka sina investeringar i territoriell landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar att livsmedelssystem är viktiga drivkrafter för växthusgasutsläpp. Parlamentet konstaterar att klimatanpassning samt reducering och hantering av katastrofrisker måste integreras i politiken på kort, medellång och lång sikt för att man ska kunna bygga upp klimatresiliens för livsmedelssystemen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att följa utvecklingsländerna i denna process. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar EU att skydda småskaliga jordbrukares tillgång till och kontroll över mark och andra resurser, bland annat utsäde, infrastruktur och vatten. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa offentlig upphandling som gynnar lokal agroekologisk produktion, regler för livsmedelstrygghet som är lämpliga för småskalig produktion, skydd av inhemska marknader mot lågprisimport samt konsumentupplysning och socialt skydd för att öka konsumtionen av näringsrika lokala livsmedel. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar EU att anpassa sin programplanering inom Instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, för att aktivt stödja en global omställning till hållbara livsmedelssystem som kan förse oss med sunda och näringsriktiga livsmedel som är rättvisa, resilienta, rättighetsbaserade och miljömässigt hållbara, omfattar särskild hänsyn till kvinnors behov och minskar livsmedelsproduktionens tryck på mark- och vattenanvändningen. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet understryker att klimatförändringarnas effekter har en kritisk negativ inverkan på livsmedelstryggheten i utvecklingsländerna och att anpassning till klimatförändringarna är nödvändig för att säkerställa resilienta, hållbara livsmedelssystem. Parlamentet beklagar att industriländerna brutit mot sitt åtagande i Köpenhamnsavtalet från 2009 om att tillhandahålla förutsägbar och tillräcklig finansiering för klimatåtgärder i utvecklingsländerna, särskilt för anpassningsbehov, som borde ha nått 100 miljarder dollar 2020. Parlamentet uppmanar EU att öka klimatfinansieringen utöver ramen för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, bland annat genom en ambitiös användning av intäkterna från auktioner på utsläppsrätter och CBAM-certifikat. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stödja den agroekologiska omställningen i partnerländerna för att trygga näringsrika, säkra, varierade och ekonomiskt överkomliga livsmedel för alla året runt samt bevara den biologiska mångfalden, öka klimatresiliensen och stärka den sociala sammanhållningen genom att minska de sociala klyftorna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja utvecklingen av lokala livsmedelsnätverk för att garantera lokal produktion och konsumtion, som främjar lokala arbetstillfällen, garanterar rättvisa priser för producenter och konsumenter och minskar ländernas beroende av import och deras sårbarhet för internationella prissvängningar. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet betonar att EU:s investeringar och insatser bör baseras på noggranna förhandsbedömningar, fullständig insyn och inkludering av de berörda parter som påverkas av investeringar och insatser, inklusive civilsamhällesorganisationer, för att utforma rättvisa åtgärder och stärka kapaciteten på nationell och lokal nivå, inbegripet icke-statliga aktörer. Parlamentet vidhåller vikten av att åtgärder är kontextspecifika för att kunna leda till hållbara jordbruks- och livsmedelssystem i partnerländerna. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet begär att EU:s handlingsplan för nutrition ska ses över, för att ta itu med alla former av felnäring, såväl i humanitära sammanhang som i utvecklingssammanhang, och inkludera nya ambitiösa politiska och ekonomiska åtaganden. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet noterar att över 45 miljoner barn under fem år lider av utmärgling, som definieras som låg vikt i förhållande till längd, till följd av akut undernäring tidigt i livet. Parlamentet påminner om att övervikt och fetma bland vuxna, ungdomar och barn närmar sig rekordnivåer och omfattar 2 miljarder människor i världen, varav 70 procent lever i låg- och medelinkomstländer. Parlamentet påminner om att övervikt och fetma är förknippade med en risk för kostrelaterade sjukdomar, inklusive icke-överförbara sjukdomar, eftersom felnäring är en utmaning för alla länder, oavsett utvecklingsnivå. Följaktligen bär många länder nu på en ”dubbel börda” bestående av minst två typer av felnäring, när undernäring samexisterar med övervikt och fetma. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över den politiska ramen för livsmedelstrygghet från 2010 och den politiska ramen för nutrition från 2013, i enlighet med vad som krävdes av EU-medlemsstaterna i rådets slutsatser från 2018 om att stärka den globala livsmedels- och nutritionstryggheten. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att nutrition fullt ut beaktas i EU-investeringarna i jordbruket, den ekonomiska utvecklingen, klimatskyddet, anpassningen till klimatförändringar, hälsoskyddet, hälso- och sjukvården och andra sektorer. Parlamentet stöder översynen av den globala hälsostrategin från 2010 och efterlyser att kampen mot felnäring inkluderas i det reviderade dokumentet. Parlamentet efterlyser ökat ekonomiskt stöd för att bygga upp starka och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem för att bryta den onda cirkeln med felnäring och undernäring som förs vidare från generation till generation. |
| --- | --- |

79.

Kompletterande humanitära insatser och utvecklingspolitiska åtgärder från EU:s sida

| 80. | Europaparlamentet insisterar på att det humanitära biståndet bör trappas upp till länder som står inför livsmedelskriser eller påverkas av konflikter. Parlamentet noterar att det internationella samfundet, inklusive EU, måste sträva efter att minska den växande klyftan mellan humanitära behov och de resurser som finns tillgängliga globalt. Parlamentet fördömer alla åtgärder som innebär att tillgång till livsmedel används som ett verktyg för förtryck eller ett vapen i krig och påminner om de fyra humanitära principerna: humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet understryker att humanitärt bistånd kan mobiliseras för att hantera omedelbara livshotande situationer när den befintliga kapaciteten är ansträngd. För att förebygga och ta itu med drivkrafterna bakom osäker livsmedelsförsörjning och felnäring måste man samtidigt hitta lösningar som finansieras genom andra typer av bistånd. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet välkomnar det första European Humanitarian Forum, som syftar till att ytterligare öka effekterna av humanitära insatser och säkerställa ändamålsenligt och effektivt bistånd, samt beslutet att göra det till ett årligt humanitärt evenemang. Parlamentet understryker vikten av att arbeta tillsammans som ett Team Europe för att hantera den humanitära globala krisen vad gäller tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i EU:s medlemsstater att på diplomatisk väg förebygga konflikter, utrota alla former av felnäring och investera mer i konfliktförebyggande åtgärder med särskild inriktning på kvinnor och flickor, och noggrant tillämpa FN:s säkerhetsråds resolution 1325. Parlamentet påminner om att humanitärt bistånd ska undantas från internationella sanktioner. Parlamentet understryker behovet av att hitta hållbara lösningar på medellång och lång sikt i utvecklingssamarbetet för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till osäker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet påminner om att Ukrainas och Rysslands andel av världshandeln är ungefär 30 procent för vete, 32 procent för korn, 17 procent för majs, över 50 procent för solrosolja och 20 procent för solrosfrön. Parlamentet betonar att den minskade eller uteblivna ukrainska exporten kommer att påverka länder som är starkt beroende av Ukrainas produktion, bland annat länder som redan har en osäker livsmedelsförsörjning och som är sårbara för utbudschocker och prisökningar, såsom i Afrika. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i samordning med sina internationella partner och relevanta internationella institutioner, snarast utvärdera alla tillgängliga medel för att undvika inställda betalningar i livsmedelsimportländerna, inbegripet direkt stöd och omstrukturering av deras skulder. Parlamentet betonar vikten av att prioritera bidragsbaserad finansiering som standardalternativ, särskilt för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet stöder den framväxande insikten om kopplingen mellan humanitärt bistånd, utveckling och fredsbyggande. Parlamentet betonar att denna princip även fortsättningsvis bör ingå i det humanitära biståndet och i programplaneringen för livsmedelstrygghet och nutrition, med stöd av tydliga riktlinjer för evidensbaserad bästa praxis. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av EU-organ och FN-organen i Rom, närmare bestämt FAO, WFP och IFAD, för att vidta åtgärder innan kriser uppstår och skydda de mest utsatta grupperna från klimatkatastrofer och katastrofer orsakade av människan. Parlamentet anser att mekanismerna för samordning med lokala aktörer på fältet behöver stärkas och att bättre kopplingar behöver hittas mellan kortsiktiga föregripande åtgärder och mer långsiktiga statliga program. Parlamentet påminner om att inkluderande föregripande åtgärder bör vara kontextspecifika och lokalt ledda och säkerställa att de mest utsatta också har en röst på beslutsnivå för att tillgodose sina specifika behov. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet stöder EU:s aktiva roll i det globala nätverket mot livsmedelskriser och anser att nätverket bör göras mer operativt, särskilt i regionala och nationella sammanhang. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka arbetet i det globala nätverket mot livsmedelskriser med att hantera livsmedelskriser genom mångfasetterade och sektorsövergripande insatser, uppbyggnad av resiliens och kunskap och sammankoppling av de tre delarna humanitärt bistånd, utveckling och fred. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med utvecklingsländerna i utformning och genomförande av landledda innovativa politiska satsningar och strategier för att hantera osäker livsmedelsförsörjning, främja ekonomisk inkludering och uppnå mer hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet betonar behovet av förbättrade system för tidig varning, protokoll för tidiga åtgärder och övervakningsmekanismer för att säkerställa att åtgärder sätts in i rätt tid och tidigt nog för att minska inverkan av risker på livsmedelstryggheten och för att övergå från reaktiva till proaktiva livräddande insatser genom föregripande humanitära åtgärder. Parlamentet stöder kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning i egenskap av den främsta inkluderande internationella och mellanstatliga politiska plattformen för livsmedelstrygghet och nutrition. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett sektorsövergripande synsätt på nutrition och prioritera integreringen av livsmedelstrygghet och nutrition i insatser inom hälso- och sjukvård, utbildning, vatten, sanitet och hygien för att se till att minst 20 procent av det offentliga utvecklingsbiståndet genom Instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen går till social inkludering och mänsklig utveckling. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet vill att nutrition integreras i den allmänna hälso- och sjukvården eftersom det krävs för att få ett slut på felnäringen och eftersom universell hälso- och sjukvård inte kommer att uppnås om inte viktiga nutritionsåtgärder i praktiken integreras som grundläggande vårdtjänster och prioriteras i hälso- och sjukvårdssystemen. Parlamentet påminner om att den allmänna hälso- och sjukvården är avgörande för människor under hela livet, särskilt för dem som har det sämst ställt och är mest marginaliserade, och att den bör anpassas till befolkningens hälsorelaterade behov. Parlamentet påminner om att den allmänna hälso- och sjukvården kan stödjas genom att man sörjer för optimal och säker föda till spädbarn och småbarn, bland annat genom amning, strävar efter att säkerställa en balanserad och hälsosam kost, bland annat genom skolmåltider, tillhandahåller kvalificerad utbildning i näringslära och rådgivning för ändrade vanor på detta område, inkluderar nutrition i hälso- och sjukvårdssektorns budget, bygger hälsoinformationssystem för att vidta åtgärder i tid och främjar tillgången till fungerande och ekonomiskt överkomliga näringsrelaterade produkter, samtidigt som man minskar saluföringen av ohälsosamma livsmedel. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet påpekar att nutrition bör ges en central plats i strategier, planer och budgetar för hälso- och sjukvårdssystemen för att uppnå en allmän hälso- och sjukvård. Parlamentet efterlyser ett större ekonomiskt stöd till hälsa för att bygga starka och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem i syfte att bryta den onda cirkeln av undernäring som går från generation till generation och förebygga och hantera hälsokriser. Parlamentet stöder integreringen av behandling av och förebyggande åtgärder mot undernäring samt hälsoinsatser, såsom familjeplanering, psykiatrisk vård och vård före och efter förlossning i de grundläggande vårdpaketen i de nationella hälso- och sjukvårdssystemen för att uppnå allmän hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet konstaterar att livsmedelstryggheten är nära kopplad till tillgången till vatten. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att integrera rätten till vatten och utveckling av infrastruktur kopplad till vatten och vattenrening i sina insatser för livsmedelstrygghet i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet konstaterar att den biologiska mångfalden inom livsmedel och jordbruk ökar motståndskraften mot chocker och underlättar anpassning, upprätthåller stabilitet och understöder återhämtning. Parlamentet påminner om att agroekologins förmåga att sammanföra de ekonomiska, miljörelaterade och sociala dimensionerna av hållbarhet har erkänts i vida kretsar i viktiga rapporter från i synnerhet IPCC och den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) samt Världsbanken och den FAO-ledda globala jordbruksbedömningen (IAASTD). Parlamentet betonar att det är viktigt att, både i den nationella politiken och i internationella forum, främja agroekologi, skogsjordbruk, lokal produktion och hållbara livsmedelssystem som fokuserar på utvecklingen av korta leveranskedjor, i syfte att säkerställa livsmedels- och nutritionstrygghet för alla och att öka den hållbara produktiviteten inom jordbrukssektorn liksom dess motståndskraft mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att hjälpa partnerländer att utveckla hållbara jordbruksmetoder, bland annat agroekologiska metoder, i syfte att förbättra markbördigheten, maximera den biologiska mångfalden och effektivisera vattenanvändningen, då detta är centrala faktorer för en tryggare livsmedelsförsörjning. Parlamentet noterar de utmaningar som klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald innebär och deras negativa inverkan på livsmedels- och nutritionstryggheten samt vikten av att få fram de resurser som krävs för anpassning till och begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet noterar att det finns många agronomiska och agroekologiska metoder som kan vara fördelaktiga för andra klimat och situationer, såsom blandade grödor, polykultur, skogsjordbruk, inbegripet användning av baljväxtträd som är särskilt bra för att ge skugga och skydd för andra grödor och djur och gynna och/eller öka återanvändning och/eller bindning av vatten. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet påpekar att förstörelsen av regnskogar leder till en oåterkallelig förlust av biologisk mångfald och kolsänkor samt av hem och levnadssätt för de ursprungsbefolkningar som lever i skogarna. Parlamentet påminner om att skogar avsevärt bidrar till att uppnå klimatmål och skydda den biologiska mångfalden samt till att stoppa ökenspridning och extrem markerosion. Parlamentet anser att insatserna för bevarande av bland annat skogar, vilda djur samt marina ekosystem och kustekosystem måste stärkas genom regelverk, tillräckliga medel och vetenskapliga uppgifter samt åtföljas av åtgärder för att återställa och förvalta ekosystem. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet begär att kopplingen mellan folkhälsa och biologisk mångfald ska beaktas, i enlighet med One Health-modellen. I detta syfte uppmanar parlamentet EU och alla partnerländer att erkänna och skydda urbefolkningars rätt till sedvanerättsligt ägande och kontroll över sin mark och sina naturresurser i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och Internationella arbetsorganisationens konvention 169 och att efterleva principen om fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet påminner om att ohållbara metoder för en intensifiering av jordbruket är en betydande orsak till förlusten av biologisk mångfald i världen, inbegripet den genetiska utarmningen av grödor och boskapsarter. Parlamentet påminner om att från jord till bord-strategin strävar efter att gradvis fram till 2030 minska den totala användningen och risken med kemiska och farliga bekämpningsmedel i jordbruket och främja alternativa metoder. Parlamentet betonar att en stor del av de farliga ämnena går till fattiga länder. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag för att få ett slut på denna praxis inom ramen för EU:s kemikaliestrategi för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar dock med kraft kommissionen att främja sökandet efter hållbara och överkomliga alternativ till användningen av dessa bekämpningsmedel för att undvika kraftiga störningar i livsmedelstryggheten i utvecklingsländerna, vilket skulle förvärra hungern bland de mest utsatta befolkningsgrupperna. Parlamentet efterlyser särskilt stöd till utbildning om hållbara växtskyddsmetoder och alternativ till bekämpningsmedel och en minimering av exponeringen för farliga ämnen. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet fördömer EU:s kluvenhet vad gäller bekämpningsmedel, som gör det möjligt för EU-länder att exportera farliga ämnen som är förbjudna i EU. Parlamentet betonar att användningen av vissa bekämpningsmedel inom intensivt jordbruk i utvecklingsländer påverkar hälsan hos arbetstagare och orsakar skador på miljön. Parlamentet efterlyser utbildning om hållbara växtskyddsmetoder samt agroekologiska och ekologiska metoder. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet påminner om att man i de senaste rapporterna har konstaterat att livsmedelssystem bidrar till upp till en tredjedel av utsläppen av växthusgaser, upp till 80 procent av förlusten av biologisk mångfald och användning av upp till 70 procent av sötvattnet. Parlamentet understryker dock att hållbara livsmedelsproduktionssystem bör erkännas som en viktig lösning på dessa befintliga utmaningar och att det är möjligt att föda en växande global befolkning samtidigt som vi skyddar vår planet. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt fullgöra de åtaganden som gjordes under åtgärdsåret för nutrition 2021, särskilt åtagandena från FN:s toppmöte om livsmedelssystem respektive toppmötet om nutrition för tillväxt och spela en central roll i samarbetet med ursprungsbefolkningar i dessa insatser, i linje med sin egen från jord till bord-strategi. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att vara en viktig partner i åtta koalitioner från FN:s toppmöte om livsmedelssystem. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med Afrikanska unionen för att säkerställa större engagemang och investeringar för att ta itu med de pågående nutritionsrelaterade utmaningarna i regionen och stödja Afrikanska unionens år för nutrition: ”Att stärka motståndskraften när det gäller nutrition och livsmedelstrygghet på den afrikanska kontinenten: Stärka jordbruksbaserade livsmedelssystem, hälso- och sjukvårdssystem och sociala trygghetssystem för att påskynda utvecklingen av mänskligt, socialt och ekonomiskt kapital.” |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet betonar att digital teknik, smart jordbruk och precisionsjordbruk erbjuder betydande möjligheter för utveckling av hållbara system för jordbruksbaserade livsmedel och för att driva på en rättvis och inkluderande ekonomisk tillväxt i utvecklingsländernas landsbygdsområden. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet pekar på behovet av förbättrad livsmedelsförsörjning och nutrition i utvecklingsländerna genom en hållbar helhetsstrategi för livsmedelssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en inkluderande, multilateral rättighetsbaserad strategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU i sina investeringar i jordbruk, ekonomisk utveckling, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, vatten, sanitet och hygien, hälsosektorn och andra sektorer tar full hänsyn till nutrition genom att redan i planeringsskedet ta med mätbara nutritionsindikatorer. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet betonar att EU måste förespråka mänskliga rättigheter och rätten till mat som en central princip och prioritering för livsmedelssystem, för att garantera de mest marginaliserade gruppernas rätt att få tillgång till näringsrika livsmedel, och erkänner vikten av FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av handelsmöjligheter mellan EU och utvecklingsländer, med potential att främja det lokala jordbruket. Parlamentet påminner om att familjejordbrukare och småbrukare har visat sin förmåga att tillhandahålla diversifierade produkter och öka livsmedelsproduktionen på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet betonar vikten av att erkänna jordbrukarnas, producentorganisationernas och deras företrädares ledande roll i alla strategier för att förbättra livsmedelstryggheten, och betonar att bildandet av kooperativ och producentgrupper i utvecklingsländerna måste stödjas för att stärka deras kollektiva förmåga att organisera sig själva på ett effektivare sätt, för en gynnsammare ställning i livsmedelskedjorna och en bredare spridning av exportprodukternas mervärde. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet betonar att handelsliberaliseringar skulle kunna få effekter på avskogningen, klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald samt på livsmedelsproduktionen och tillgången till livsmedel. Parlamentet anser att EU:s handels- och investeringspolitik gentemot utvecklingsländerna bör baseras på en handelspolitik som gynnar skydd av skogar och biologisk mångfald samt utveckling av lokalt jordbruk och lokala producenter och jordbrukare, för att främja fullständig livsmedelssuveränitet och minska förekomsten av markrofferi och avskogning till förmån för jordbruksexport. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör uppmuntra olika initiativ för rättvis handel och integrera miljörelaterade och sociala mål på ett övergripande och heltäckande sätt i alla bestämmelser i alla handelsavtal. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet påminner om att utsädesmångfald är absolut nödvändigt för att jordbruket ska bli motståndskraftigt mot klimatförändringarna. Parlamentet påminner om att egenproducerat utsäde uppskattas stå för över 80 procent av jordbrukarnas totala utsädesbehov i vissa afrikanska länder. Parlamentet uppmanar därför EU att stödja system för immateriella rättigheter i handelsavtal som stärker utvecklingen av lokalt anpassade utsädessorter och egenproducerat utsäde, men att avstå från att påverka reformer av utsädesrätten, särskilt i Afrika, genom antagandet av 1991 års UPOV-bestämmelser i den mån det är oförenligt med bestämmelserna i det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet betonar att fiske- och vattenbruksprodukter hör till de hälsosammaste livsmedlen och inverkar minst på den naturliga miljön. Parlamentet konstaterar att de kan bidra till uppnåendet av flera av målen för hållbar utveckling, särskilt mål 2 om att utrota hungern. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införliva fiskeri- och vattenbruksprodukter i sina strategier för livsmedelstrygghet, även för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att fortsätta att arbeta för att slutföra de multilaterala förhandlingarna om fiskerisubventioner inom Världshandelsorganisationen – genomförande av mål 14.6 för hållbar utveckling – för att förbjuda vissa former av fiskesubventioner som bidrar till överkapacitet och överfiske, avskaffa subventioner som bidrar till IUU-fiske och avstå från att införa nya sådana subventioner, i full överensstämmelse med målen i den europeiska gröna given, det 8:e miljöhandlingsprogrammet och Parisavtalet. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet anser att den globala dimensionen i strategin för biologisk mångfald bör stödja rätten till tillräcklig mat, genomföra FN:s förklaring om jordbrukares och andra lantarbetares rättigheter, för att vidta åtgärder för att globalt förbättra jordbruksarbetarnas arbetsförhållanden och inkomsterna för småbrukare som ingår i internationella livsmedelskedjor, och säkerställa att försiktighetsprincipen beaktas i alla livsmedelssäkerhetskrav. Parlamentet uppmanar också EU att anpassa sin handelspolitik till målen i från jord till bord-strategin och i strategin för biologisk mångfald samt till koldioxidneutralitetsmålet i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet betonar att tredjeländer som agerar på den globala arenan måste dra sitt strå till stacken om hållbarhetsmålen ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet understryker att livsmedel har ett stort värde och inte får förstås som bara en handelsvara, utan som en mänsklig rättighet som måste förverkligas, samt att de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna och externa effekterna måste bedömas bättre och minskas eller utnyttjas efter behov. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet efterlyser förstärkta åtgärder på internationell nivå för att säkerställa att det politiska beslutsfattandet sätter livsmedelstryggheten i centrum, i syfte att undvika livsmedelsbrist och säkra nutritionstrygghet i de mest utsatta länderna. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet efterlyser fortsatta insatser för att säkerställa konsekvens i EU:s politik, i linje med principen om en konsekvent politik för hållbar utveckling. Parlamentet efterlyser eftertryckligen ett säkerställande av att den europeiska exporten inte skadar utvecklingen av lokal produktion och lokala marknader. Parlamentet betonar att EU:s frihandelsavtal inte bör få destabilisera det lokala jordbruket, skada småproducenter eller öka beroendet av livsmedelsimport. Parlamentet efterlyser stöd till lokal produktion och konsumtion, som kan ge nya jobb på det lokala planet, säkerställa rättvisa priser, garantera skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet samt minska ländernas importberoende och sårbarhet för internationella prissvängningar. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet påpekar behovet av tydliga riktlinjer för hur man kan uppnå en konsekvent politik för utveckling på EU-nivå samtidigt som man tar itu med potentiellt motstridiga politiska mål. Parlamentet uppmanar med kraft EU att garantera samstämmighet i den europeiska jordbruks- och handelspolitiken till stöd för livsmedelstrygghet och livsmedelssuveränitet och skydda lokala och regionala marknader. |
| --- | --- |

118.

o

o o

| 119. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

119.

---

(1)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

(2)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2021)0505.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0073_SV.html.

(5)  EUT C 289, 9.8.2016, s. 71.

(6)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 10.

(7)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 10.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2022)0099.

(9)  EUT C 25, 30.1.2008, s. 1.

(10)  FAO, The State of World Fisheries and Aquaculture 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf.

(11)  Gemensam workshop IPBES-IPCC, Biodiversity and Climate Change, workshoprapport.

(12)  Rapporten The State of Food Security and Nutrition in the World, 2021.

(13)  Global Report on Food Crises 2021, uppdatering i september.

(14)  Voluntary Guidelines to Support the Progressive Realization of the Right to Adequate Food in the Context of National Food Security.

(15)  Rapporten The State of Food Security and Nutrition in the World 2021. https://www.fao.org/3/cb4474en/cb4474en.pdf.

(16)  Rapporten The State of Food Security and Nutrition in the World 2021.

(17)  Unicefs, WHO:s och Världsbankens gemensamma beräkningar av felnäring hos barn, Levels and trends in child malnutrition, 2021.

(18)  FAO, The State of World Fisheries and Aquaculture 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf.

(19)  Global Report on Food Crises 2021.

(20)  Livsmedelssuveränitet, definition av Via Campesina: ”folkens rätt till hälsosamma och kulturellt lämpliga livsmedel som produceras med ekologiskt sunda och hållbara metoder och deras rätt att definiera sina egna livsmedels- och jordbrukssystem”. Tryggad livsmedelsförsörjning, definition av FN:s kommitté för global livsmedelstrygghet: ”när alla människor, alltid, har fysisk och ekonomisk tillgång till säkra och näringsrika livsmedel i tillräckliga mängder för att tillgodose sina kostbehov och livsmedelspreferenser för ett aktivt och hälsosamt liv”.

(21)  https://www.oxfam.org/en/empowering-women-farmers-end-hunger-and-poverty.

(22)  Jones, Andrew D; Creed-Kanashiro, Hilary; Zimmerer, Karl S.; De Haan, Stef; Carrasco, Miluska; Meza, Krysty; Cruz-Garcia, Gisella S.; Tello, Milka; Amaya, Franklin Plasencia; Marin, R Margot och Ganoza, Lizette, 2018, ”Farm-level agricultural biodiversity in the Peruvian Andes is associated with greater odds of women achieving a minimally diverse and micronutrient adequate diet”, Journal of Nutrition 148(10), 1625–1637.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/171

---

P9_TA(2022)0288

EU:s handlingsplan för den sociala ekonomin

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om EU:s handlingsplan för den sociala ekonomin (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2021Bygga upp en ekonomi som fungerar för människor: en handlingsplan för den sociala ekonomin (COM(2021)0778), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2021Bygga upp en ekonomi som fungerar för människor: en handlingsplan för den sociala ekonomin (COM(2021)0778),

| — | med beaktande av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som EU och alla dess medlemsstater undertecknat och ratificerat, särskilt artikel 27 om arbete och sysselsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som EU och alla dess medlemsstater undertecknat och ratificerat, särskilt artikel 27 om arbete och sysselsättning,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2020En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande (COM(2020)0620) och rådets rekommendation av den 12 mars 2021 om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (2021/C 93/01) |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2020En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande (COM(2020)0620) och rådets rekommendation av den 12 mars 2021 om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (2021/C 93/01)

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2021Samordning av den ekonomiska politiken 2021: få bukt med covid-19, stödja återhämtningen och modernisera ekonomin (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2021Samordning av den ekonomiska politiken 2021: få bukt med covid-19, stödja återhämtningen och modernisera ekonomin (COM(2021)0500),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2016Europas nästa ledare: Initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2016Europas nästa ledare: Initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag (COM(2016)0733),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (COM(2011)0682),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2004 om främjande av kooperativa föreningar i Europa (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2004 om främjande av kooperativa föreningar i Europa (COM(2004)0018),

| — | med beaktande av den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft av den 1 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft av den 1 juli 2020,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling (1) (direktivet om offentlig upphandling), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling (1) (direktivet om offentlig upphandling),

| — | med beaktande av det sociala åtagandet från Porto, som undertecknats av det portugisiska rådsordförandeskapet, Europaparlamentets talman och företrädare för arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sociala åtagandet från Porto, som undertecknats av det portugisiska rådsordförandeskapet, Europaparlamentets talman och företrädare för arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer,

| — | med beaktande av Portodeklarationen av den 8 maj 2021, som godkänts av Europeiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Portodeklarationen av den 8 maj 2021, som godkänts av Europeiska rådet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 januari 2022Innovativa finansiella instrument inom ramen för utvecklingen av företag med social inverkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 januari 2022Innovativa finansiella instrument inom ramen för utvecklingen av företag med social inverkan,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021Den sociala ekonomins roll för skapandet av arbetstillfällen och genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021Den sociala ekonomins roll för skapandet av arbetstillfällen och genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 september 2016Den sociala ekonomins yttre dimension, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 september 2016Den sociala ekonomins yttre dimension,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 december 2009Olika företagsformer (2009/C 318/05), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 december 2009Olika företagsformer (2009/C 318/05),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 juli 2021En handlingsplan för den sociala ekonomin (CDR 5860/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 juli 2021En handlingsplan för den sociala ekonomin (CDR 5860/2020),

| — | med beaktande av kommissionens och OECD:s policydokument från 2022 om att på bästa sätt utnyttja den sociala ekonomins bidrag till den cirkulära ekonomin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och OECD:s policydokument från 2022 om att på bästa sätt utnyttja den sociala ekonomins bidrag till den cirkulära ekonomin,

| — | med beaktande av riktlinjerna för lokala myndigheter om politiken för social och solidarisk ekonomi, som offentliggjordes 2021 av FN:s forskningsinstitut för social utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för lokala myndigheter om politiken för social och solidarisk ekonomi, som offentliggjordes 2021 av FN:s forskningsinstitut för social utveckling,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska socialfonden plus (ESF+) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska socialfonden plus (ESF+) (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 med rekommendationer till kommissionen om en stadga för europeiska gränsöverskridande sammanslutningar och ideella organisationer (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 med rekommendationer till kommissionen om en stadga för europeiska gränsöverskridande sammanslutningar och ideella organisationer (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om rättvisa arbetsvillkor, rättigheter och socialt skydd för plattformsarbetare i samband med nya anställningsformer kopplade till den digitala utvecklingen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om rättvisa arbetsvillkor, rättigheter och socialt skydd för plattformsarbetare i samband med nya anställningsformer kopplade till den digitala utvecklingen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om den gamla kontinentens åldrande – möjligheter och utmaningar i samband med politiken för åldrande efter 2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om den gamla kontinentens åldrande – möjligheter och utmaningar i samband med politiken för åldrande efter 2020 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2018 om rollen för anställdas finansiella deltagande i skapandet av arbetstillfällen och återaktivering av de arbetslösa (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2018 om rollen för anställdas finansiella deltagande i skapandet av arbetstillfällen och återaktivering av de arbetslösa (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2020 om åtgärder mot andelen hemlösa i Europeiska unionen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2020 om åtgärder mot andelen hemlösa i Europeiska unionen (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2018 med rekommendationer till kommissionen om en stadga för sociala och solidariska företag (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2018 med rekommendationer till kommissionen om en stadga för sociala och solidariska företag (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 september 2015 om socialt entreprenörskap och social innovation för att bekämpa arbetslöshet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 september 2015 om socialt entreprenörskap och social innovation för att bekämpa arbetslöshet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 juli 2013 om kooperativs bidrag till att övervinna krisen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 juli 2013 om kooperativs bidrag till att övervinna krisen (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 juli 2013 om förslaget till rådets förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 juli 2013 om förslaget till rådets förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE) (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 med rekommendationer till kommissionen om stadgan för europeiska ömsesidiga bolag (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 med rekommendationer till kommissionen om stadgan för europeiska ömsesidiga bolag (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 1987 om ideella föreningar i Europeiska gemenskaperna (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 1987 om ideella föreningar i Europeiska gemenskaperna (16),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0192/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0192/2022), och av följande skäl:

| A. | Den sociala ekonomin omfattar olika typer av privata enheter som är oberoende av offentliga myndigheter, bland annat kooperativ, ömsesidiga företag, föreningar (inklusive välgörenhetsorganisationer), stiftelser, sociala företag och andra juridiska former. De kännetecknas alla av olika operativa och organisatoriska principer och typiskt för dem är att de sätter människor, sociala syften och miljöarbete framför ekonomisk vinst, återinvesterar merparten av vinsten/överskottet i enhetens hållbarhet, har som allmänt syfte att tillhandahålla varor och tjänster till sina medlemmar eller samhället i stort samt har en demokratisk eller deltagandebaserad styrning. |
| --- | --- |

A.

Den sociala ekonomin omfattar olika typer av privata enheter som är oberoende av offentliga myndigheter, bland annat kooperativ, ömsesidiga företag, föreningar (inklusive välgörenhetsorganisationer), stiftelser, sociala företag och andra juridiska former. De kännetecknas alla av olika operativa och organisatoriska principer och typiskt för dem är att de sätter människor, sociala syften och miljöarbete framför ekonomisk vinst, återinvesterar merparten av vinsten/överskottet i enhetens hållbarhet, har som allmänt syfte att tillhandahålla varor och tjänster till sina medlemmar eller samhället i stort samt har en demokratisk eller deltagandebaserad styrning.

| B. | Det saknas mekanismer för insamling av jämförbara uppgifter om den sociala ekonomin i EU-länderna, men den sociala ekonomin sägs omfatta 2,8 miljoner enheter i EU och sysselsätta omkring 13,6 miljoner arbetstagare (mellan 0,6 och 9,9 % av arbetskraften, beroende på land) enligt handlingsplanen för den sociala ekonomin. Antalet enheter inom den sociala ekonomin och antalet sysselsatta inom sektorn i EU varierar beroende på hur man definierar en enhet inom den sociala ekonomin, uppskattningar och nationell statistik. Över en tredjedel av de avlönade arbetstillfällena inom den sociala ekonomin finns inom sektorn för sociala tjänster. Den sociala ekonomin erbjuder outnyttjad potential att skapa arbetstillfällen och är ett viktigt verktyg för att bekämpa socialt utanförskap och fattigdom, inte minst genom aktiva sysselsättningsinitiativ som införts i flera medlemsstater, såsom områden utan långtidsarbetslöshet. Kommissionen bör förteckna och kartlägga aktuella initiativ för att få en bättre överblick över hur de fungerar och hur effektiva de är och för att utbyta bästa praxis med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

Det saknas mekanismer för insamling av jämförbara uppgifter om den sociala ekonomin i EU-länderna, men den sociala ekonomin sägs omfatta 2,8 miljoner enheter i EU och sysselsätta omkring 13,6 miljoner arbetstagare (mellan 0,6 och 9,9 % av arbetskraften, beroende på land) enligt handlingsplanen för den sociala ekonomin. Antalet enheter inom den sociala ekonomin och antalet sysselsatta inom sektorn i EU varierar beroende på hur man definierar en enhet inom den sociala ekonomin, uppskattningar och nationell statistik. Över en tredjedel av de avlönade arbetstillfällena inom den sociala ekonomin finns inom sektorn för sociala tjänster. Den sociala ekonomin erbjuder outnyttjad potential att skapa arbetstillfällen och är ett viktigt verktyg för att bekämpa socialt utanförskap och fattigdom, inte minst genom aktiva sysselsättningsinitiativ som införts i flera medlemsstater, såsom områden utan långtidsarbetslöshet. Kommissionen bör förteckna och kartlägga aktuella initiativ för att få en bättre överblick över hur de fungerar och hur effektiva de är och för att utbyta bästa praxis med medlemsstaterna.

| C. | Subsidiaritetsprincipen är en av grundvalarna för Europeiska unionens funktionssätt. Den sociala ekonomin är ett av de bästa exemplen på tillämpningen av denna princip. |
| --- | --- |

C.

Subsidiaritetsprincipen är en av grundvalarna för Europeiska unionens funktionssätt. Den sociala ekonomin är ett av de bästa exemplen på tillämpningen av denna princip.

| D. | Den sociala ekonomin har spelat en viktig roll när det gäller att mildra och hantera covid-19-pandemins kort- och långsiktiga effekter på EU:s sociala marknad, samhälle och ekonomi, och den har drivit och bidragit till social och ekonomisk resiliens tack vare denna modells hållbarhet. |
| --- | --- |

D.

Den sociala ekonomin har spelat en viktig roll när det gäller att mildra och hantera covid-19-pandemins kort- och långsiktiga effekter på EU:s sociala marknad, samhälle och ekonomi, och den har drivit och bidragit till social och ekonomisk resiliens tack vare denna modells hållbarhet.

| E. | Den sociala ekonomin bidrar till och gynnas av välfungerande välfärdssystem. Det är dock staten och de offentliga myndigheterna som har det yttersta ansvaret för att se till att medborgarna har allmän, överkomlig och lika tillgång till offentliga tjänster och välfärdssystem av hög kvalitet. Organisationer inom den sociala ekonomin spelar en kompletterande roll och bör fortsätta att göra det, men de ersätter inte statliga eller regionala offentliga organs tillhandahållande av tjänster i frontlinjen. |
| --- | --- |

E.

Den sociala ekonomin bidrar till och gynnas av välfungerande välfärdssystem. Det är dock staten och de offentliga myndigheterna som har det yttersta ansvaret för att se till att medborgarna har allmän, överkomlig och lika tillgång till offentliga tjänster och välfärdssystem av hög kvalitet. Organisationer inom den sociala ekonomin spelar en kompletterande roll och bör fortsätta att göra det, men de ersätter inte statliga eller regionala offentliga organs tillhandahållande av tjänster i frontlinjen.

| F. | Enheter inom den sociala ekonomin har varit mycket motståndskraftiga och innovativa i svåra situationer, men hade stora problem under covid-19-pandemin, exempelvis med minskad verksamhet, begränsade kassareserver och behovet att flytta affärsverksamheten online. |
| --- | --- |

F.

Enheter inom den sociala ekonomin har varit mycket motståndskraftiga och innovativa i svåra situationer, men hade stora problem under covid-19-pandemin, exempelvis med minskad verksamhet, begränsade kassareserver och behovet att flytta affärsverksamheten online.

| G. | De nya miljörelaterade, ekonomiska och sociala utmaningar som har blivit mer akuta genom pandemin har stimulerat till djupare eftertanke om den sociala ekonomins betydelse. |
| --- | --- |

G.

De nya miljörelaterade, ekonomiska och sociala utmaningar som har blivit mer akuta genom pandemin har stimulerat till djupare eftertanke om den sociala ekonomins betydelse.

| H. | Enheter inom den sociala ekonomin har en lång, men spretig tradition i en majoritet av medlemsstaterna, som i de flesta fall har särskilda lagar på detta område. Enheter inom den sociala ekonomin har etablerat sig som oundgängliga sociala och ekonomiska aktörer som kan spela en viktig roll på marknaden. De möter fortfarande betydande hinder som hämmar verkan av deras ekonomiska och övergripande sociala arbete. Medlemsstaterna måste anta särskild lagstiftning för att övervinna dessa hinder och möjliggöra konsolidering och utveckling av den sociala ekonomin och se till att enheter inom den sociala ekonomin kan konkurrera effektivt inom alla ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

H.

Enheter inom den sociala ekonomin har en lång, men spretig tradition i en majoritet av medlemsstaterna, som i de flesta fall har särskilda lagar på detta område. Enheter inom den sociala ekonomin har etablerat sig som oundgängliga sociala och ekonomiska aktörer som kan spela en viktig roll på marknaden. De möter fortfarande betydande hinder som hämmar verkan av deras ekonomiska och övergripande sociala arbete. Medlemsstaterna måste anta särskild lagstiftning för att övervinna dessa hinder och möjliggöra konsolidering och utveckling av den sociala ekonomin och se till att enheter inom den sociala ekonomin kan konkurrera effektivt inom alla ekonomiska sektorer.

| I. | Organisationer inom den sociala ekonomin är verksamma inom viktiga sektorer såsom hälso- och sjukvård, långtidsvård, social omsorg, utbildning, kultur och främjande av kulturarv, avancerad teknik, bostäder, fritid, den cirkulära ekonomin, förnybar energi och avfallshantering. Genom sin lokala förankring och sociala och integrerande karaktär är de en fast beståndsdel av den europeiska sociala modellen. |
| --- | --- |

I.

Organisationer inom den sociala ekonomin är verksamma inom viktiga sektorer såsom hälso- och sjukvård, långtidsvård, social omsorg, utbildning, kultur och främjande av kulturarv, avancerad teknik, bostäder, fritid, den cirkulära ekonomin, förnybar energi och avfallshantering. Genom sin lokala förankring och sociala och integrerande karaktär är de en fast beståndsdel av den europeiska sociala modellen.

| J. | Den sociala ekonomin är en viktig del i EU:s sociala marknadsekonomi och en drivkraft för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess mål. Organisationer inom den sociala ekonomin spelar en roll i den uppdaterade industristrategin (17) genom att lägga grunden för en mer hållbar och motståndskraftig EU-ekonomi som inte lämnar någon på efterkälken. |
| --- | --- |

J.

Den sociala ekonomin är en viktig del i EU:s sociala marknadsekonomi och en drivkraft för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess mål. Organisationer inom den sociala ekonomin spelar en roll i den uppdaterade industristrategin (17) genom att lägga grunden för en mer hållbar och motståndskraftig EU-ekonomi som inte lämnar någon på efterkälken.

| K. | Den digitala omställningen ger den sociala ekonomin flera möjligheter. Aktörer inom den sociala ekonomin behöver utbildning för att kunna hänga med på snabba, konkurrensutsatta digitala marknader. |
| --- | --- |

K.

Den digitala omställningen ger den sociala ekonomin flera möjligheter. Aktörer inom den sociala ekonomin behöver utbildning för att kunna hänga med på snabba, konkurrensutsatta digitala marknader.

| L. | Enheter inom den sociala ekonomin har traditionellt spelat en viktig roll för integrationen och sysselsättningen för missgynnade arbetstagare samt för tillhandahållandet av tjänster för dem, särskilt personer med funktionsnedsättning, bland annat genom sociala företag för arbetsintegration inom ramen för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, vilket förbättrar deras välbefinnande och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

L.

Enheter inom den sociala ekonomin har traditionellt spelat en viktig roll för integrationen och sysselsättningen för missgynnade arbetstagare samt för tillhandahållandet av tjänster för dem, särskilt personer med funktionsnedsättning, bland annat genom sociala företag för arbetsintegration inom ramen för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, vilket förbättrar deras välbefinnande och psykiska hälsa.

| M. | Sektorn för sociala tjänster, som är en del av den sociala ekonomin, har utmaningar såsom låga löner och osäkra arbetsvillkor, och detta måste åtgärdas. |
| --- | --- |

M.

Sektorn för sociala tjänster, som är en del av den sociala ekonomin, har utmaningar såsom låga löner och osäkra arbetsvillkor, och detta måste åtgärdas.

| N. | Kooperativ kan spela en roll i demokratiseringen av digitalt arbete, till exempel genom att skapa arbetsplattformar som ägs av arbetstagare. |
| --- | --- |

N.

Kooperativ kan spela en roll i demokratiseringen av digitalt arbete, till exempel genom att skapa arbetsplattformar som ägs av arbetstagare.

| O. | Över 82,2 miljoner volontärer spelar en aktiv och grundläggande roll i den sociala ekonomin (18). Frivilligarbete är viktigt både för både den yngre och den äldre generationen, för vilka frivilligarbete i vissa fall utgör en viktig möjlighet att spela en aktiv roll i samhället. |
| --- | --- |

O.

Över 82,2 miljoner volontärer spelar en aktiv och grundläggande roll i den sociala ekonomin (18). Frivilligarbete är viktigt både för både den yngre och den äldre generationen, för vilka frivilligarbete i vissa fall utgör en viktig möjlighet att spela en aktiv roll i samhället.

| P. | Den nuvarande situationen till följd av kriget i Ukraina har visat på betydelsen av lokalsamhällen och solidaritet i Europeiska unionen och i de länder som gränsar till Ukraina. I allmänhet är den sociala ekonomin inte särskilt väl utvecklad i dessa länder. En större närvaro av företag inom den sociala ekonomin skulle ha kunnat vara en stor fördel när det gäller samordning av stödet till de ukrainska flyktingarna. |
| --- | --- |

P.

Den nuvarande situationen till följd av kriget i Ukraina har visat på betydelsen av lokalsamhällen och solidaritet i Europeiska unionen och i de länder som gränsar till Ukraina. I allmänhet är den sociala ekonomin inte särskilt väl utvecklad i dessa länder. En större närvaro av företag inom den sociala ekonomin skulle ha kunnat vara en stor fördel när det gäller samordning av stödet till de ukrainska flyktingarna.

| Q. | Den sociala ekonomin spelar en viktig roll för att främja den gröna och digitala omställningen för alla. |
| --- | --- |

Q.

Den sociala ekonomin spelar en viktig roll för att främja den gröna och digitala omställningen för alla.

| R. | Parlamentet har i tidigare resolutioner betonat vikten av att underlätta utvecklingen av gränsöverskridande verksamhet och av att ge ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser tillträde till den inre marknaden. |
| --- | --- |

R.

Parlamentet har i tidigare resolutioner betonat vikten av att underlätta utvecklingen av gränsöverskridande verksamhet och av att ge ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser tillträde till den inre marknaden.

| S. | En rättslig och politisk ram som på lämpligt sätt skyddar och främjar arbetstagarkooperativ, en uppsättning politiska åtgärder som syftar till att underlätta företagsöverlåtelser till anställda och en hög nivå av organisation och konsolidering av arbetstagarkooperativ i organisationer/förbund bidrar till lyckade företagsöverlåtelser till anställda. |
| --- | --- |

S.

En rättslig och politisk ram som på lämpligt sätt skyddar och främjar arbetstagarkooperativ, en uppsättning politiska åtgärder som syftar till att underlätta företagsöverlåtelser till anställda och en hög nivå av organisation och konsolidering av arbetstagarkooperativ i organisationer/förbund bidrar till lyckade företagsöverlåtelser till anställda.

| T. | Den sociala ekonomin är en modell med stor potential att nå de mest utsatta och missgynnade befolkningsgrupperna, såsom romer, och avsevärt förbättra deras tillgång till rättigheter, resurser och tjänster samt deras yrkesmässiga, sociala och medborgerliga deltagande. |
| --- | --- |

T.

Den sociala ekonomin är en modell med stor potential att nå de mest utsatta och missgynnade befolkningsgrupperna, såsom romer, och avsevärt förbättra deras tillgång till rättigheter, resurser och tjänster samt deras yrkesmässiga, sociala och medborgerliga deltagande.

| U. | Investerare uppfattar den sociala ekonomins organisationer som högriskobjekt (19). |
| --- | --- |

U.

Investerare uppfattar den sociala ekonomins organisationer som högriskobjekt (19).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan för den sociala ekonomin (handlingsplanen), dess vägledande principer som definierar den sociala ekonomin, dess politiska incitament för utvecklingen av den sociala ekonomin och de många åtgärder som aviseras. Parlamentet påpekar dock att vissa aspekter som rör sysselsättning och sociala frågor i den sociala ekonomin skulle kunna stärkas ytterligare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att den sociala ekonomin har många olika syften och att den spelar en viktig roll för att förbättra ekonomins motståndskraft, säkerställa en rättvis omställning, minska ojämlikheter, ge utsatta grupper sysselsättningsmöjligheter av god kvalitet, främja självständigt boende, stärka känslan av gemenskap, motverka avfolkning och stärka landsbygdsområdenas utveckling, genomföra principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och uppnå uppåtgående social konvergens. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utnyttja åtgärder för den sociala ekonomin för att genomföra principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-krisen har belyst den centrala roll som organisationerna i den sociala ekonomin har när det gäller att hjälpa människor att ta itu med olika problem och därigenom säkerställa den sociala sammanhållningen. Krisen har visat att dessa organisationer är relevanta och motståndskraftiga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att EU-åtgärder och nationella åtgärder för att främja utvecklingen av den sociala ekonomin är särskilt relevanta i nuläget, eftersom det till följd av den ekonomiska och sociala kris som orsakats av covid-19 är viktigt att utnyttja den fulla potentialen hos den sociala ekonomin för att få till stånd en ekonomisk återhämtning, främja socialt entreprenörskap och skapa arbetstillfällen av hög kvalitet. Parlamentet betonar att enheter inom den sociala ekonomin spelar en viktig roll för att förbättra ekonomins och samhällets motståndskraft efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att trots att den sociala ekonomin är en betydande källa till ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen måste mer göras för att främja denna modell, inbegripet de principer om solidaritet, social delaktighet och sociala investeringar som ligger till grund för den. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna, liksom regionala och lokala myndigheter, att öka insatserna för att ytterligare främja den sociala ekonomin och integrera den sociala ekonomins dimension i politik, program och praxis som är relevanta exempelvis för pågående omställningar såsom den gröna och digitala omställningen på unionsnivå och globalt via EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja aktörer inom den sociala ekonomin i arbetet med att ta fram program för social innovation för att förbättra utvecklingen och tillhandahållandet av sociala tjänster och förbättra tillgången till tjänster för de mest utsatta, inbegripet personer med funktionsnedsättning och äldre. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sitt krav (20) på att principen ”tänk småskaligt först” ska fastställas som en vägledande princip när framtida lagstiftning utarbetas och politiska strategier antas, utan att försvaga nuvarande regler, standarder och rättigheter, såsom miljö- och konsumentskydd, för att å ena sidan göra regelverket mer gynnsamt för mikroenheter och små och medelstora enheter i deras tillämpning av nuvarande regler och bestämmelser och, å andra sidan, stärka den sociala ekonomins utveckling, hållbarhet och tillväxt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att konkreta strategier och uppföljningsåtgärder för att uppnå målen i handlingsplanen bör föreslås, med beaktande av nationell lagstiftning och praxis. Parlamentet understryker att kopplingarna mellan handlingsplanen och andra EU-initiativ, såsom handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, EU:s handikappstrategi eller den europeiska plattformen för bekämpning av hemlöshet, behöver beskrivas närmare. Parlamentet anser att en tidsplan för alla åtgärder som ingår i handlingsplanen samt övervakning och utvärdering av dessa måste fastställas, i syfte att vägleda de berörda myndigheterna i genomförandet av handlingsplanen och säkerställa en enhetlig strategi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att enheter inom den sociala ekonomin agerar i det allmännas intresse genom att skapa arbetstillfällen, tillhandahålla socialt innovativa tjänster och varor, främja social inkludering och stödja en mer hållbar och mer lokalt förankrad ekonomi. Parlamentet understryker att det behövs lämpligt stöd för att dessa enheter ska få ett ordentligt erkännande när den sociala ekonomin agerar för att skapa och upprätthålla sysselsättning för arbetstagare med sämre förutsättningar och i missgynnade regioner. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att 11,6 % av alla jobb i den privata sektorn i medlemsstaterna är odeklarerade och betonar behovet av politiska åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete och effektivt upprätthålla arbetstagarnas rättigheter. Parlamentet framhåller att organisationer inom den sociala ekonomin, särskilt kooperativ, bidrar till att bekämpa odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att lyfta fram möjligheterna till direkt offentligt ekonomiskt stöd i form av bidrag, till exempel genom EU-medel, samt privata investeringar i den sociala ekonomin, särskilt i och med de ökade kraven på tjänster som tillhandahålls av organisationer inom den sociala ekonomin under covid-19-pandemin och under återhämtningen efter pandemin. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar att för att handlingsplanen ska uppnå sin fulla potential måste kommissionen och medlemsstaterna garantera att genomförandet av handlingsplanen inte lämnar någon på efterkälken och att den säkerställer ett fullständigt partnerskap med alla berörda parter inom den sociala ekonomin, inklusive icke vinstdrivande leverantörer av sociala tjänster och det civila samhället på alla nivåer, inbegripet välgörenhetsorganisationer som drivs av kyrkor, och säkerställa tydlighet och samordning mellan alla aktörer. |
| --- | --- |

13.

Att skapa ett gynnsamt klimat för den sociala ekonomin

| 14. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att direktivet om offentlig upphandling ger möjlighet för upphandlande myndigheter att använda offentlig upphandling för att uppnå miljömål och sociala mål, och, i synnerhet, medger upphandlingsförfaranden som är reserverade för enheter som uppfyller vissa kvalitetskriterier och vars främsta syfte är arbetsmarknadsintegration av personer med funktionsnedsättning eller grupper som riskerar socialt utanförskap. Parlamentet uppmanar offentliga myndigheter att erkänna socialt och miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling som en investering i den socioekonomiska samhällsstrukturen med stor potential att kombinera sociala och konkurrensrelaterade mål. Parlamentet påpekar att införandet av miljökrav och sociala krav i anbudsförfarandena kan vara avgörande för utvecklingen av den sociala ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja socialt ansvarsfull offentlig upphandling och god praxis för att främja socialt ansvarsfulla affärsmetoder, och uppmuntrar medlemsstaterna att sträva efter att göra all offentlig finansiering i form av offentliga upphandlingskontrakt beroende av att de uppfyller tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsskyldigheter enligt unionsrätten eller nationell lagstiftning, kollektivavtal eller internationell miljö-, social- och arbetsrätt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att systematiskt anta strategier som syftar till att utveckla socialt ansvarsfull offentlig upphandling och på så sätt skapa en länk inom olika politikområden mellan tillhandahållandet av tjänster och produkter och deras bidrag till uppnåendet av sociala mål. Parlamentet anser att införlivandet av direktivet om offentlig upphandling måste åtföljas av initiativ som ökar kunskapen om förhållandet mellan offentliga utgifter och hur de bidrar till FN:s mål för hållbar utveckling, och som bygger upp kapacitet bland tjänstemän med ansvar för offentlig upphandling och enheter inom den sociala ekonomin. Parlamentet uppmuntrar tjänstemän med ansvar för offentlig upphandling att genomföra samråd på marknaden innan upphandlingsdokumenten utarbetas, i syfte att bättre förstå vad enheter inom den sociala ekonomin har att erbjuda och hur de kan uppfylla upphandlingskriterier. Parlamentet uppmanar upphandlarna att inte tilldela kontrakt enbart på grundval av lägsta pris utan på grundval av bästa värde, och på så sätt ta hänsyn till kvalitetskriterier och sociala konsekvenser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka insynen och förebygga korruption i samband med offentlig upphandling. Parlamentet betonar att de relevanta myndigheterna måste utforska samarbete och partnerskap när det gäller tillgång till offentlig upphandling för enheter inom den sociala ekonomin, så som görs i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att medarbetaruppköp kan vara en möjlig lösning för att förhindra att arbetstillfällen går förlorade till följd av en omstrukturering. Parlamentet välkomnar nuvarande initiativ i medlemsstaterna för att arbetstagare som är intresserade av ett uppköp och kooperativ som bildas genom uppköp ska få tillgång till stödstrukturer för företag, inbegripet juridisk rådgivning, ekonomiskt stöd och stöd för att ta fram affärsplaner och de uppgifter som externa investerare behöver. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att genomföra liknande initiativ och ta med denna fråga i rådets rekommendation för 2023 för att ytterligare stödja dessa initiativ på regional och nationell nivå. Parlamentet framhåller den roll som arbetstagarrepresentanter, inbegripet fackföreningar, spelar när det gäller att stödja och knyta kontakter med kooperativsammanslutningar som hjälper arbetstagare med uppköp för att förbättra deras möjligheter att lyckas. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av att kommissionen fortsätter sitt nära samarbete med medlemsstaterna för att identifiera verktyg och lösningar för att undanröja hinder och påskynda rättsliga förfaranden för att överföra äganderätten till ett företag till de anställda genom arbetstagarkooperativ eller andra former av arbetstagarägda enheter inom den sociala ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa en EU-plattform för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstater, lokala och regionala myndigheter och nätverk inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av att främja den kooperativa modellen och dess principer om arbetstagardeltagande och demokrati. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att skapa gynnsamma rättsliga förutsättningar för etablering och drift av kooperativ, inbegripet arbetstagarkooperativ. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller EU:s pågående arbete för att utvidga taxonomin för hållbar finansiering till sociala mål. Parlamentet anser att EU:s taxonomi måste vara relevant ur social synvinkel, samtidigt som man tar hänsyn till situationen för mikroföretag och små och medelstora företag, eftersom den kan vara en drivkraft för investeringar i den sociala ekonomin om investeringen är väl anpassad till den sociala ekonomins principer och särdrag. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka affärsplaneringen och genomförande- och utvärderingsfärdigheterna hos enheter inom den sociala ekonomin samt vikten av relevant mediekompetens, ledarskapsförmåga, delaktighetsbaserat ledarskap, livslångt lärande, motståndskraft och färdigheter som krävs för pågående omställningar, exempelvis den gröna och digitala omställningen, genom stöd till alliansen för kompetens inom den sociala ekonomin och närhetsekonomin. Parlamentet ser fram emot att den kommande kompetenspakten för den sociala ekonomin kommer att investera i denna kompetens. Parlamentet uppmanar intressenter inom den sociala ekonomin att fullt ut anpassa sig till målen i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter genom att se till att minst 60 % av deras anställda får utbildning varje år senast 2030. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra socialt verkningsfulla investeringar och att bedöma befintliga åtgärder för att öka medborgarnas deltagande i socialt verkningsfulla finansieringsinitiativ i syfte att öka finansieringen av enheter inom den sociala ekonomin och motsvarande synlighet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med intressenter inom den sociala ekonomin och universitetsvärlden noggrant undersöka om så kallade sociala obligationer är genomförbara och användbara. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet beklagar att enheter inom den sociala ekonomin inte i tillräcklig utsträckning tas upp i läroplanerna för allmän skolutbildning och inom högre utbildning (21). Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet representativa sektorsorgan och relevanta offentliga myndigheter att i partnerskap med berörda parter se över och utvärdera läroplanerna på alla utbildningsnivåer, från grundskola till högre utbildning, inklusive yrkesutbildning, och lägga fram politiska rekommendationer. Parlamentet understryker behovet av att lyfta fram den sociala ekonomin bland ungdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett kontinuerligt samarbete mellan Europeiska kompetenscentrumet för social innovation och högskolor i alla medlemsstater i syfte att utveckla gemensamma projekt och öka medvetenheten om de möjligheter som den sociala ekonomin erbjuder framtida unga företagare och underrepresenterade grupper, såsom personer med funktionsnedsättning, kvinnor, äldre och socialt utsatta grupper. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att enheter inom den sociala ekonomin i årtionden har varit ledande när det gäller cirkulära affärsmodeller, särskilt när det gäller återanvändning, reparation och återvinning, och på så sätt påskynda omställningen till den cirkulära ekonomin och fokusera mer på positiva sociala effekter (22). Parlamentet stöder kommissionens initiativ att stärka den sociala ekonomins förmåga att vidareutveckla miljövänligare tjänster och produkter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar särställningen för kooperativ för förnybar energi inom den sociala ekonomin, som en del av energisammanslutningar, i energisystemet, eftersom de främjar hållbara metoder för produktion och konsumtion av energi, stärker gemensamt egenansvar och social innovation, genererar omfattande fördelar och kan användas för att tillgodose försörjningstryggheten på avlägsna platser och på vissa öar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet framhåller den grundläggande rollen för enheter inom den sociala ekonomin, inbegripet ömsesidiga bolag, vad gäller vård- och omsorgssektorn och understryker den sociala ekonomins stora tillväxtpotential på detta område, som kan möta den ökade efterfrågan på omsorgstjänster och ta itu med pågående utmaningar såsom den åldrande befolkningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja kvalitet inom vårdsektorn med lämpliga politiska åtgärder och att se till att den kommande översynen av det statliga stödet säkerställer större flexibilitet för de enheter inom den sociala ekonomin som tillhandahåller sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av att lägga större vikt vid metoder och praxis för mätning av sociala effekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att med stöd av europeiska aktörer inom den sociala ekonomin noggrant utvärdera utvecklingen av metoder för mätning av sociala effekter, som kan fungera för alla olika typer av enheter inom den sociala ekonomin och ytterligare locka till sig sociala investeringar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker den sociala ekonomins betydelse för att främja jämställdhet och skapa sysselsättningsmöjligheter för kvinnor, särskilt kvinnor i utsatta situationer. Parlamentet betonar att det kan vara en ingångspunkt som underlättar övergången från informell till formell anställning. Parlamentet noterar att kvinnor ofta utgör mer än 60 % av arbetskraften i den sociala ekonomin, och att skillnaderna i lön och ledningsbefattningar enligt uppgift är lägre. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undanröja alla hinder för kvinnor för att uppnå jämställdhet. Parlamentet efterlyser en förstärkning av jämställdhetsdimensionen i politiken och tillgång till finansiering för kvinnor som är verksamma inom enheter i den sociala ekonomin, med tanke på att kvinnor möter större svårigheter att få tillgång till finansiering än män. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en tydlig roll för den sociala ekonomin i den kommande europeiska omsorgsstrategin. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta nationella, transnationella och interregionala partnerskap för kapacitetsuppbyggnad och formella avtal med nätverk inom den sociala ekonomin och de organisationer som företräder dem. Parlamentet påpekar att det är nödvändigt att säkerställa villkoren för ytterligare utveckling och professionalisering av enheter inom den sociala ekonomin, vilket kan ske genom tillhandahållande av rådgivningstjänster såsom skräddarsytt mentorskap och coachning, finansiering av kapacitetsuppbyggnad, utbildning, kompetenshöjning och omskolning, inkubatorstjänster samt tillgång till juridisk rådgivning. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att teknik och artificiell intelligens, när den är tillgänglig för alla, kan spela en viktig roll vad gäller att skapa arbetstillfällen och utveckla och expandera den sociala ekonomin. Parlamentet betonar vikten av att ge företagare och anställda inom den sociala ekonomin, med särskilt fokus på utsatta arbetstagare, förbättrad tillgång till utbildningsprogram om digitala färdigheter och avancerad teknik, både på unionsnivå och nationell nivå, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka hur traditionella företag, den offentliga sektorn och enheter inom den sociala ekonomin kan samarbeta för att uppnå detta. Parlamentet noterar att den digitala omställningen i den sociala ekonomin bör uppmuntras, bland annat genom åtgärder på området för beskattning, offentlig upphandling och statligt stöd. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet pekar på att den sociala ekonomin är ett sätt att lösa utmaningar i städerna. Parlamentet vill se att finansiering riktas till den lokala nivån, även i stadsområden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att många lokala och regionala myndigheter redan har ambitiösa strategier och handlingsplaner för att främja den sociala ekonomin. Parlamentet erkänner behovet av att bygga upp kapacitet på lokal och regional nivå och att ta itu med de särskilda behov som gränsöverskridande organisationer inom den sociala ekonomin har, särskilt på landsbygden, på öar och i avlägset belägna områden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra utvecklingen av regionala strategier för den sociala ekonomin i alla regioner och att anslå ekonomiska resurser i enlighet med lokalt fastställda prioriteringar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att offentliggöra en översikt över de olika juridiska former som finns i den sociala ekonomin i medlemsstaterna så att lokala och regionala myndigheter kan inrikta sig på dem när de utarbetar sina strategier. |
| --- | --- |

32.

Att utnyttja EU-instrumentens fulla potential för att få den sociala ekonomin att blomstra

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla riktad finansiering till enheter inom den sociala ekonomin och att fullt ut utnyttja nuvarande unionsmedel för att främja den sociala ekonomin och öka sina ansträngningar för att absorbera de medel som ställs till deras förfogande för den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att underlätta för företag inom den sociala ekonomin att få tillgång till EU-medel, också i form av offentlig-privata partnerskap, utan att de behöver förändra sin rättsliga status, och att gynna deras aktiva deltagande vid bestämningen av EU:s politiska agenda, exempelvis inom ramen för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om att lansera en ny gemensam EU-portal för den sociala ekonomin 2023. Parlamentet understryker att detta initiativ har potential att stödja enheter inom den sociala ekonomin genom att tillhandahålla viktig information och vägledning om relevant unionsfinansiering, politik, nätverk och plattformar samt relaterade initiativ. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar de möjligheter som InvestEU erbjuder i form av stöd till den sociala ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen och genomförandepartnerna att utforma finansiella produkter som är anpassade till behoven hos företag i den sociala ekonomin inom politikområdet ”Sociala investeringar och kompetens”, och att anslå tillräckliga resurser till dessa produkter med tonvikt på projekt som rör den digitala omställningen och den gröna omställningen. Parlamentet noterar att hållbara urvalskriterier bör tas fram och riktas mot finansförmedlare som specifikt stöder den sociala ekonomin, och anser att rådgivningstjänster bör göras tillgängliga inom ramen för InvestEU:s rådgivningscentrum för att maximera dessa finansförmedlares potential att utnyttja InvestEU-programmet. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att andra finansiella produkter från InvestEU, såsom de som riktar sig till små och medelstora företag, görs tillgängliga för enheter inom den sociala ekonomin, varav de flesta är mikroenheter eller små och medelstora enheter, för att möjliggöra utveckling av en rad projekt på nyckelområden och förbättra den långsiktiga ekonomiska hållbarheten för enheter inom den sociala ekonomin samt deras användning av innovativa lösningar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar särskilt den nyckelroll som sammanhållningsfonderna, däribland Europeiska socialfonden+ (ESF+) och Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden, spelar för finansieringen av projekt inom den sociala ekonomin. Parlamentet påminner om de särskilda målen för ESF+ när det gäller att förbättra tillgången till sysselsättning för alla arbetssökande, särskilt ungdomar, och att främja egenföretagande och den sociala ekonomin. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att medel från ESF+ kan användas av upphandlingsmyndigheter för att finansiera ”främjare av sociala klausuler”, alltså personer som arbetar med att främja och stödja genomförandet av sociala klausuler lokalt, och att ge offentliga myndigheter råd om utarbetandet av anbudsspecifikationer som är inom räckhåll för den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet erkänner den sociala ekonomins stora potential när det gäller att skapa högkvalitativa arbetstillfällen och avlönade praktikplatser för ungdomar, vilket kan påskynda deras integration på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att använda de medel som finns tillgängliga inom ramen för den förstärkta ungdomsgarantin för att främja den sociala ekonomin bland den yngre generationen, eftersom den kan förbättra deras integration på arbetsmarknaden. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att 2022 lansera en akademi för ungdomspolitik för entreprenörskap inom ramen för ESF+ för att främja ungt företagande, och uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt socialt företagande och att utveckla riktade initiativ för att hjälpa andra underrepresenterade entreprenörer i den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet stöder inrättandet av nationella kompetenscentrum för social innovation som riktar sig till sociala entreprenörer och ett europeiskt kompetenscentrum för social innovation. Parlamentet påminner dock kommissionen och medlemsstaterna om att social innovation utövas av alla organisationer inom den sociala ekonomin, inbegripet icke-vinstdrivande leverantörer av sociala tjänster, samt sociala entreprenörer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med de specifika utmaningarna inom sektorn för icke vinstdrivande sociala tjänster för att göra det möjligt för denna sektor att fortsätta i innovativ riktning, och samtidigt bibehålla bidrag och subventioner som erbjuds inom ramen för ESF+ eller Erasmus+-projektet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar användningen av riktad EU-finansiering för projekt som syftar till att utveckla och möjliggöra överlåtelser av företag till deras anställda och därmed en kontinuitet i deras verksamhet, bland annat genom att ett arbetstagarkooperativ tar över (23). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för sina nationella återhämtnings- och resiliensplaner främja tillgången till finansiering från NextGenerationEU för enheter inom den sociala ekonomin, särskilt för att främja sysselsättning av god kvalitet, social inkludering och en inkluderande digital och grön omställning för alla. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid nästa översyn av den allmänna gruppundantagsförordningen utvidga förordningens tillämpningsområde och ta ordentlig hänsyn till de särskilda behoven hos enheter inom den sociala ekonomin när det gäller tillgång till finansiering och marknadsutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att bättre inkludera sociala hänsyn i fråga om statligt stöd, såsom främjande av rekrytering av arbetstagare med sämre förutsättningar, inbegripet personer med funktionsnedsättning, särskilt i samband med återhämtningen efter covid-19, att utforska olika evidensbaserade alternativ, efter samråd med berörda parter, för att stödja utvecklingen av enheter inom den sociala ekonomin och att ge de nationella myndigheterna klarhet och vägledning om den rättsliga grund som ska användas för att stödja enheter inom den sociala ekonomin via statligt stöd. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att överväga särskilda saminvesteringsmekanismer med stiftelser och filantropiska organisationer med inriktning på områden som exempelvis hemlöshet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med kraft nationella, regionala och lokala myndigheter att bättre utnyttja potentialen i de nuvarande reglerna om särskilda bestämmelser för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för att få tillgång till offentligt finansieringsstöd i enlighet med EU:s förordning om statligt stöd, inte minst genom att fullt ut utnyttja möjligheten att ge status som ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse”, när så är relevant, för ekonomisk verksamhet som bedrivs av enheter inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar idén om ett nytt initiativ inom ramen för programmet för den inre marknaden för att stödja inrättandet av partnerskap mellan enheter inom den sociala ekonomin och traditionella företag, vilket möjliggör en marknad för ”sociala köp” mellan företag som kan stärka den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att existerande märkningar och certifieringar för enheter inom den sociala ekonomin skulle kunna tjäna som inspiration för medlemsstaterna. Parlamentet välkomnar åtagandet i handlingsplanen om att inleda en studie om nationella märkningar och certifieringssystem för den sociala ekonomin, i syfte att öka den sociala ekonomins synlighet och möjliggöra en välfungerande inre marknad, och att på grundval av resultaten undersöka möjligheten att bana väg för ett mer standardiserat system på unionsnivå. Parlamentet understryker att denna studie bör bygga på tidigare resultat och involvera aktörer inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet rekommenderar att tillämpningsområdet för nätverket av europeiska regioner för den sociala ekonomin utvidgas för att stärka nya regionala och lokala partnerskap, i synnerhet för att främja den digitala och gröna omställningen inom regioner. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna identifiera ändamålsenliga verktyg för att stödja och skydda civilsamhällesorganisationer, i synnerhet enheter inom den sociala ekonomin, i medlemsstaterna. Parlamentet betonar att programmet Medborgarskap, jämlikhet, rättigheter och värden, som bland annat riktar sig till ideella organisationer, med en budget på 1,55 miljarder euro, är ett meningsfullt bidrag till de utmaningar som det civila samhället i EU står inför. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att finansiering av ideella organisationer ofta kräver samfinansiering och att det kan vara avskräckande att kräva en för stor andel egna medel. Parlamentet understryker därför att den andel egna medel som krävs för medfinansiering bör utvärderas och att olika medel som skulle kunna omräknas i pengar behöver beaktas, såsom frivilligarbete eller naturabidrag. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen har inlett en jämförande analys av juridiska bestämmelser och villkor för föreningar i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt lägga fram ett förslag till förordning om upprättande av en stadga för europeiska sammanslutningar, på grundval av rekommendationerna i parlamentets resolution av den 17 februari 2022 med rekommendationer till kommissionen om en stadga för europeiska gränsöverskridande sammanslutningar och ideella organisationer och i del I i bilagan till denna. |
| --- | --- |

50.

Mot ett effektivt genomförande av handlingsplanen

| 51. | Europaparlamentet är mycket positivt till förslaget om en rekommendation från rådet om ramvillkor för den sociala ekonomin, som ska godkännas 2023. Parlamentet betonar att rekommendationen bör innehålla en gemensam definition på unionsnivå av den sociala ekonomin, på grundval av de huvudprinciper och särdrag som presenteras i handlingsplanen, och att både rekommendationen och definitionen måste ta hänsyn till mångfalden av enheter inom den sociala ekonomin i medlemsstaterna. Parlamentet betonar att rekommendationen måste ha som huvudmål att stärka de rättsliga och politiska ramarna för den sociala ekonomin, särskilt i medlemsstater där ekosystemet för den sociala ekonomin är mindre utvecklat. Parlamentet anser att rekommendationen tydligt bör belysa de stödinstrument som EU tillhandahåller och ge vägledning om specifika politikområden, såsom lämpliga rättsliga ramar för olika typer av enheter inom den sociala ekonomin, offentlig upphandling, statligt stöd, sysselsättnings-, social- och hälsopolitik, beskattning, utbildning, färdigheter och kompetensutveckling samt vikten av att koppla pågående omställningar till agendan för den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker vikten av arbetstagarnas deltagande och demokratiska styrelseformer, principer som erkänns i handlingsplanen, för att uppnå målen för den sociala ekonomin. Parlamentet betonar att alla arbetstagare i den sociala ekonomin förtjänar anständiga arbets- och anställningsvillkor och utsikter till karriärutveckling, helst baserade på kollektivavtal. Parlamentet betonar i detta sammanhang att enheter inom den sociala ekonomin måste följa bestämmelserna om fackliga rättigheter, arbetsmarknadsdialog och kollektivförhandlingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att ekonomiskt EU-stöd till enheter inom den sociala ekonomin bör ges på villkor att de uppfyller gällande arbets- och anställningsvillkor och/eller arbetsgivarens lagstadgade eller kollektivavtalsbaserade skyldigheter. Parlamentet betonar att eftersom deras modell bygger på arbetstagarnas deltagande är enheter inom den sociala ekonomin väl lämpade att främja arbetsmarknadsdialog och kollektivförhandlingar. Parlamentet betonar därför behovet av att ytterligare utveckla arbetsmarknadsdialogen, både på nationell och europeisk nivå, och kollektivförhandlingar inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att främja den sociala ekonomin internationellt och att öka sektorns synlighet i den externa dimensionen av unionens politik, bland annat genom att erkänna och inkludera dess särskilda karaktär i framtida associeringsavtal och tillhandahålla information och utbildning om den sociala ekonomin till EU-delegationernas personal, och genom att bedöma hur sådana åtgärder kan bidra till utvecklingen av den sociala ekonomin i tredjeländer. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet beklagar att parlamentets tidigare uppmaningar till kommissionen att lägga fram förslag som gör det möjligt för ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser att agera på europeisk och gränsöverskridande nivå inte har lett till några lagändringar, vilket undergräver den europeiska sociala modellen och hindrar fullbordandet av den inre marknaden. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att införa gemensamma miniminormer för ideella organisationer i hela EU och att inrätta en stadga för europeiska föreningar, och uppmanar kommissionen att offentligt förklara varför parlamentets uppmaningar inte har följts upp. Parlamentet föreslår, mot bakgrund av den möjlighet som har öppnat sig genom handlingsplanen och den verksamhet som bedrivs av kommittén för övervakning av Luxemburgdeklarationen, som inbegriper en majoritet av medlemsstaterna, att man ska undersöka möjligheten till fördjupat samarbete som ett sätt att komma till rätta med ovannämnda dödlägen som pågått i årtionden. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att den sociala ekonomins fulla potential när det gäller att hantera socioekonomiska utmaningar kräver att offentliga myndigheter och enheter inom den sociala ekonomin tydligt fastställer vilka de sociala prioriteringarna är. Parlamentet betonar att projekt inom den sociala ekonomin ofta kräver ett nära partnerskap med offentliga organ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att, inom ramen för den makroekonomiska styrningsram som tillhandahålls på EU-nivå, utveckla en ny strategi för sociala investeringar som har tydligt fastställda sociala prioriteringar, i linje med pelaren för sociala rättigheter, och som kan utgöra en ram för samarbete mellan offentliga myndigheter och enheter inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda landsrapporterna och de landsspecifika rekommendationerna i planeringsterminen för att övervaka utvecklingen av den sociala ekonomin i Europa och uppmanar kommissionen att göra sina initiativ mer ambitiösa och konsekventa och om möjligt föreslå rättsliga åtgärder. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka medlemsstaternas uppföljning av sina åtaganden avseende den sociala ekonomin i de nationella planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet att en ny studie ska göras för att samla in kvalitativa och kvantitativa uppgifter om den sociala ekonomin i alla medlemsstater. Parlamentet begär att denna studie ska omfatta de olika typerna av enheter inom den sociala ekonomin och samla in uppdelade uppgifter om arbetstagare. Parlamentet konstaterar att detaljerade, standardiserade, jämförbara och tillförlitliga uppgifter om den sociala ekonomins omfattning och effekter behövs i syfte att underlätta evidensbaserade politiska beslut, framtidssäkra utvecklingen av den sociala ekonomin och bidra till EU:s ekonomiska och sociala mål. Parlamentet uppmanar kommissionen att som en del av detta arbete uppdatera 2012 års studie om ömsesidiga bolag i unionen för att identifiera möjligheter och hinder för deras utveckling, särskilt inom hälso- och sjukvård och försäkring. Parlamentet uppmanar kommissionen och de nationella statistikmyndigheterna att samarbeta med Eurostat för att samla in standardiserade uppgifter och regelbundet uppdatera och analysera dem. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete med en omställningsbana för det industriella ekosystemet för närhetsekonomin och den sociala ekonomin. Parlamentet noterar dock att det krävs ytterligare information för att förstå hur den kommer att samverka med andra regionala och lokala initiativ och för att säkerställa ett effektivt genomförande på fältet. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utse samordnare för den sociala ekonomin och att inrätta lokala kontaktpunkter för den sociala ekonomin i syfte att öka kunskapen om och underlätta tillgången till stöd och finansiering, inbegripet EU-finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en gemensam EU-plattform online för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstater, lokala och regionala myndigheter och nätverk inom den sociala ekonomin, och understryker att denna plattform måste förvaltas i samarbete med europeiska nätverk för den sociala ekonomin och kommissionens expertgrupp om den sociala ekonomin och sociala företag (Geces). Parlamentet anser att det finns ett behov av att säkerställa nära samordning mellan nationella samordnare, lokala kontaktpunkter, EU:s onlineplattform och EU:s portal för den sociala ekonomin för att maximera kunskapsutbytet och synergierna samt synligheten för möjligheterna för aktörer inom den sociala ekonomin och undvika eventuellt dubbelarbete. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare samarbeta med Geces och att inrätta en arbetsgrupp för genomförandet av handlingsplanen som inbegriper Geces och nationella samordnare med ansvar för övervakning och regelbunden rapportering till parlamentet, rådet och berörda intressenter, inbegripet arbetsmarknadens parter, och att sprida dess sammansättning och tidsplan för åtgärder. |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

(2)  EUT C 116, 31.3.2021, s. 162.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2022)0044.

(4)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 53.

(5)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 122.

(6)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 110.

(7)  EUT C 345, 16.10.2020, s. 2.

(8)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 2.

(9)  EUT C 118, 8.4.2020, s. 145.

(10)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 224.

(11)  EUT C 75, 26.2.2016, s. 34.

(12)  EUT C 75, 26.2.2016, s. 11.

(13)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 111.

(14)  EUT C 419, 16.12.2015, s. 42.

(15)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(16)  EGT C 99, 13.4.1987, s. 205.

(17)  OECD/Europeiska unionen (2022), policydokument om att utnyttja den sociala ekonomins bidrag till den cirkulära ekonomin.

(18)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets, Publikationsbyrån, 2017.

(20)  Bland annat i sina resolutioner av den 16 december 2020 om en ny strategi för europeiska små och medelstora företag (EUT C 445, 29.10.2021, s. 2) och av den 24 juni 2021 om unionsrättens ändamålsenlighet samt subsidiaritet och proportionalitet – rapporten om bättre lagstiftning avseende 2017, 2018 och 2019 (EUT C 81, 18.2.2022, s. 74).

(21)  Eurofound, Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2019.

(22)  OECD/Europeiska kommissionen, ”Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy”, OECD Local Economic and Employment Development (LEED) Papers, nr 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23)  Exempelvis innovativa modeller för företagsöverföring för små och medelstora företag i Östersjöregionen som finansieras genom Interreg, användning av medel från Europeiska socialfonden och programmet för sysselsättning och social innovation (EaSI), pilotprojekt som stöds av Europaparlamentet, ”Transfer to Coops” och ”Saving Jobs”.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/184 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/184

---

P9_TA(2022)0289

Intersektionell diskriminering i Europeiska unionen: den socioekonomiska situationen för kvinnor med härkomst i Afrika, Mellanöstern, Latinamerika och Asien

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om intersektionell diskriminering i Europeiska unionen: den socioekonomiska situationen för kvinnor med härkomst i Afrika, Mellanöstern, Latinamerika och Asien (2021/2243(INI))

(2023/C 47/13)

Europaparlament utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3. i Fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3. i Fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 8, 153.1 och 208 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8, 153.1 och 208 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av FN:s globala mål för hållbar utveckling, särskilt mål 5, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala mål för hållbar utveckling, särskilt mål 5,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking av den 15 september 1995 och resultaten av dess översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking av den 15 september 1995 och resultaten av dess översynskonferenser,

| — | med beaktande av artikel 26 i den internationella konventionen från 1966 om medborgerliga och politiska rättigheter och artikel 2 i den internationella konventionen från 1966 om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i den internationella konventionen från 1966 om medborgerliga och politiska rättigheter och artikel 2 i den internationella konventionen från 1966 om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 25 november 2020 med titeln EU Gender Action Plan (GAP) III – an ambitious agenda for gender equality and women’s empowerment in EU external action 2021-2025 (JOIN(2020)0017) och det åtföljande gemensamma arbetsdokumentet med titeln Objectives and Indicators to frame the implementation of the Gender Action Plan III (2021-25) (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 25 november 2020 med titeln EU Gender Action Plan (GAP) III – an ambitious agenda for gender equality and women’s empowerment in EU external action 2021-2025 (JOIN(2020)0017) och det åtföljande gemensamma arbetsdokumentet med titeln Objectives and Indicators to frame the implementation of the Gender Action Plan III (2021-25) (SWD(2020)0284),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021 med titeln En jämlikhetsunion: Strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021 med titeln En jämlikhetsunion: Strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020 med titeln En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020 med titeln En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 september 2020 med titeln En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 september 2020 med titeln En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 (COM(2020)0565),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2020 med titeln En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2020 med titeln En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande (COM(2020)0620),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2020 med titeln En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020-2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2020 med titeln En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020-2025 (COM(2020)0698),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) (direktivet om likabehandling oavsett ras), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) (direktivet om likabehandling oavsett ras),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (2) (direktivet om likabehandling), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (2) (direktivet om likabehandling),

| — | med beaktande av Generation Equality Forum, som hölls i Mexico City 29–31 mars 2021 och i Paris den 30 juni–2 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Generation Equality Forum, som hölls i Mexico City 29–31 mars 2021 och i Paris den 30 juni–2 juli 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU, inom ramen för kvinnors hälsa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU, inom ramen för kvinnors hälsa (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2022 om EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2022 om EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer: bekämpning av negativa attityder gentemot människor med romsk bakgrund i Europa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer: bekämpning av negativa attityder gentemot människor med romsk bakgrund i Europa (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om grundläggande rättigheter för personer av afrikansk härkomst i Europa (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om grundläggande rättigheter för personer av afrikansk härkomst i Europa (7),

| — | med beaktande av rapporten Intersecting inequalities: Gender Equality Index 2019 från Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Intersecting inequalities: Gender Equality Index 2019 från Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE),

| — | med beaktande av rapporten Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic, av den 29 juni 2021, från EuroCentralAsian Lesbian* Community (EL*C), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic, av den 29 juni 2021, från EuroCentralAsian Lesbian* Community (EL*C),

| — | med beaktande av EL*C:s rapport av den 1 oktober 2021 med titeln Lesbophobia: an intersectional form of violence, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EL*C:s rapport av den 1 oktober 2021 med titeln Lesbophobia: an intersectional form of violence,

| — | med beaktande av rapporten A long way to go for LGBTI equality (FRA:s andra hbti-undersökning), av den 14 maj 2020, från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten A long way to go for LGBTI equality (FRA:s andra hbti-undersökning), av den 14 maj 2020, från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA),

| — | med beaktande av EL*C:s rapport av den 7 februari 2022 med titeln A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EL*C:s rapport av den 7 februari 2022 med titeln A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians,

| — | med beaktande av Europeiska antirasistiska nätverkets rapport av den 14 september 2020 med titeln Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska antirasistiska nätverkets rapport av den 14 september 2020 med titeln Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward,

| — | med beaktande av kommissionens dokument Guidance note on the collection and use of equality data based on racial or ethnic origin (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens dokument Guidance note on the collection and use of equality data based on racial or ethnic origin (8),

| — | med beaktande av rapporten Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies från det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies från det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (9),

| — | med beaktande av European Handbook on equality Data (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av European Handbook on equality Data (10),

| — | med beaktande av kommissionens gemensamma vägledande principer för nationella handlingsplaner mot rasism och rasdiskriminering från mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens gemensamma vägledande principer för nationella handlingsplaner mot rasism och rasdiskriminering från mars 2022,

| — | med beaktande av Europeiska antirasistiska nätverkets skuggrapport med titeln Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013-2017 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska antirasistiska nätverkets skuggrapport med titeln Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013-2017 (11),

| — | med beaktande av FN:s årtionde för människor av afrikansk härkomst 2015–2024, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s årtionde för människor av afrikansk härkomst 2015–2024,

| — | med beaktande av FRA:s rapport av den 4 april 2019 med titeln Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s rapport av den 4 april 2019 med titeln Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States (12),

| — | med beaktande av FRA:s rapport av den 15 november 2019 med titeln Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s rapport av den 15 november 2019 med titeln Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU (13),

| — | med beaktande av faktabladet Intersectionality at a Glance in Europe, från april 2020, från Center for Intersectional Justice (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av faktabladet Intersectionality at a Glance in Europe, från april 2020, från Center for Intersectional Justice (14),

| — | med beaktande av resurspaketet Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind, som publicerades under 2021, från UN Women och UN Partnership on the Rights of Persons with Disabilities (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resurspaketet Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind, som publicerades under 2021, från UN Women och UN Partnership on the Rights of Persons with Disabilities (15),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0190/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0190/2022), och av följande skäl:

| A. | Många kvinnor utsätts för intersektionell ojämlikhet och diskriminering i EU. Intersektionell diskriminering föreligger då flera olika diskrimineringsgrunder fungerar och samverkar med varandra, till exempel kön i samverkan med andra diskrimineringsgrunder såsom ras, hudfärg, etnisk eller socioekonomisk ställning, ålder, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck, könsegenskaper, genetiska egenskaper, religion eller övertygelse, nationalitet, ställning som varaktigt bosatt, migrantbakgrund eller funktionsnedsättning och många fler, på ett sådant sätt att de inte går att skilja åt. |
| --- | --- |

A.

Många kvinnor utsätts för intersektionell ojämlikhet och diskriminering i EU. Intersektionell diskriminering föreligger då flera olika diskrimineringsgrunder fungerar och samverkar med varandra, till exempel kön i samverkan med andra diskrimineringsgrunder såsom ras, hudfärg, etnisk eller socioekonomisk ställning, ålder, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck, könsegenskaper, genetiska egenskaper, religion eller övertygelse, nationalitet, ställning som varaktigt bosatt, migrantbakgrund eller funktionsnedsättning och många fler, på ett sådant sätt att de inte går att skilja åt.

| B. | Intersektionell diskriminering är något annat än diskriminering på flera olika grunder, vilket föreligger i fall då varje typ av diskriminering kan påvisas och behandlas skilt för sig. Vid intersektionell diskriminering är diskrimineringsgrunderna sammanflätade, vilket skapar en unik typ av diskriminering. Begreppet intersektionalitet möjliggör ett förhållningssätt som tar hänsyn till intersektionella grunder utan att någon bland dem ges företräde framför de andra. En intersektionell strategi tar hänsyn till människors flerdimensionella erfarenheter och identiteter och inbegriper en nedifrån och upp-strategi. Att använda en intersektionell strategi vid analyser och insatser kräver ett omtänk i frågor kring identitet, jämlikhet och maktobalans. |
| --- | --- |

B.

Intersektionell diskriminering är något annat än diskriminering på flera olika grunder, vilket föreligger i fall då varje typ av diskriminering kan påvisas och behandlas skilt för sig. Vid intersektionell diskriminering är diskrimineringsgrunderna sammanflätade, vilket skapar en unik typ av diskriminering. Begreppet intersektionalitet möjliggör ett förhållningssätt som tar hänsyn till intersektionella grunder utan att någon bland dem ges företräde framför de andra. En intersektionell strategi tar hänsyn till människors flerdimensionella erfarenheter och identiteter och inbegriper en nedifrån och upp-strategi. Att använda en intersektionell strategi vid analyser och insatser kräver ett omtänk i frågor kring identitet, jämlikhet och maktobalans.

| C. | Genom att tillämpa en intersektionell analys kan vi motverka och förstå social ojämlikhet, utestängning och diskriminering ur ett övergripande, systemomfattande och strukturellt perspektiv och samtidigt frångå ett ensidigt förhållningssätt till diskriminering. Fram till nu har EU-strategierna inte inbegripit något intersektionellt förhållningssätt. De har bara varit inriktade på de enskilda aspekterna av diskriminering, vilket medfört att diskrimineringens institutionella, strukturella och historiska aspekter tonats ned. |
| --- | --- |

C.

Genom att tillämpa en intersektionell analys kan vi motverka och förstå social ojämlikhet, utestängning och diskriminering ur ett övergripande, systemomfattande och strukturellt perspektiv och samtidigt frångå ett ensidigt förhållningssätt till diskriminering. Fram till nu har EU-strategierna inte inbegripit något intersektionellt förhållningssätt. De har bara varit inriktade på de enskilda aspekterna av diskriminering, vilket medfört att diskrimineringens institutionella, strukturella och historiska aspekter tonats ned.

| D. | Ofta bortser man från rasismens och rasifieringsprocessens inverkan som ett utbrett fenomen som hindrar jämlikheten i Europa. Intersektionella strategier kan inte genomföras om man inte främst riktar in sig på rasifierade personer som riskerar intersektionell diskriminering. |
| --- | --- |

D.

Ofta bortser man från rasismens och rasifieringsprocessens inverkan som ett utbrett fenomen som hindrar jämlikheten i Europa. Intersektionella strategier kan inte genomföras om man inte främst riktar in sig på rasifierade personer som riskerar intersektionell diskriminering.

| E. | Jämställdhet kan inte uppnås om inte alla olika typer av diskriminering, avsiktlig och oavsiktlig, i sina enskilda, strukturella, institutionella och historiska former, undanröjs först. Syftet med ett intersektionellt förhållningssätt är att undersöka skärningspunkterna mellan rasism/kolonialism, ekonomisk ojämlikhet och patriarki. De traditionella antidiskrimineringslagarna motverkar inte alla former av diskriminering eller deras sammanlagda negativa effekter på de berörda kvinnorna, och den nationella lagstiftningen i vissa medlemsstater täcker inte uttryckligen diskriminering på flera grunder och intersektionell diskriminering. (16) |
| --- | --- |

E.

Jämställdhet kan inte uppnås om inte alla olika typer av diskriminering, avsiktlig och oavsiktlig, i sina enskilda, strukturella, institutionella och historiska former, undanröjs först. Syftet med ett intersektionellt förhållningssätt är att undersöka skärningspunkterna mellan rasism/kolonialism, ekonomisk ojämlikhet och patriarki. De traditionella antidiskrimineringslagarna motverkar inte alla former av diskriminering eller deras sammanlagda negativa effekter på de berörda kvinnorna, och den nationella lagstiftningen i vissa medlemsstater täcker inte uttryckligen diskriminering på flera grunder och intersektionell diskriminering. (16)

| F. | Kvinnor är inte någon homogen grupp människor, och att förstå deras mångfald är en förutsättning för att man ska kunna sörja för att beslutsfattandet inte fortsätter att direkt eller indirekt diskriminera och/eller osynliggöra vissa grupper av kvinnor som till exempel socioekonomiskt missgynnade kvinnor med härkomst i Afrika, Mellanöstern, Latinamerika eller Asien eller av romsk härkomst. Kvinnor, särskilt kvinnor med funktionsnedsättning, migrantkvinnor, kvinnor som tillhör etniska minoriteter, svarta kvinnor, färgade kvinnor, romska kvinnor, äldre kvinnor, lågutbildade kvinnor, kvinnor med hälsoproblem och hbti+-kvinnor, löper större risk för diskriminering på flera grunder och intersektionell diskriminering. |
| --- | --- |

F.

Kvinnor är inte någon homogen grupp människor, och att förstå deras mångfald är en förutsättning för att man ska kunna sörja för att beslutsfattandet inte fortsätter att direkt eller indirekt diskriminera och/eller osynliggöra vissa grupper av kvinnor som till exempel socioekonomiskt missgynnade kvinnor med härkomst i Afrika, Mellanöstern, Latinamerika eller Asien eller av romsk härkomst. Kvinnor, särskilt kvinnor med funktionsnedsättning, migrantkvinnor, kvinnor som tillhör etniska minoriteter, svarta kvinnor, färgade kvinnor, romska kvinnor, äldre kvinnor, lågutbildade kvinnor, kvinnor med hälsoproblem och hbti+-kvinnor, löper större risk för diskriminering på flera grunder och intersektionell diskriminering.

| G. | En av de främsta utmaningarna med tillämpningen av ett intersektionellt förhållningssätt och åtgärder mot intersektionella former av diskriminering är att det råder brist på uppgifter om intersektionell jämlikhet. Denna avsaknad av relevanta uppgifter medför allvarliga brister och hindrar EU och medlemsstaterna från att aktivt övervaka situationen när det gäller ojämlikhet och behandla och analysera omfattningen av intersektionell diskriminering i Europa, bland annat situationen bland minoritetsgrupper och marginaliserade grupper. En del medlemsstater samlar för närvarande inte in denna typ av uppgifter, vilket gör vissa grupper av människor osynliga i det politiska beslutsfattandet. I samband med denna insamlingen bör sådana uppgifter, särskilt om ras, etnicitet och funktionsnedsättning, ges frivilligt och anonymt i enlighet med dataskyddsstandarderna och i linje med Istanbulkonventionen. |
| --- | --- |

G.

En av de främsta utmaningarna med tillämpningen av ett intersektionellt förhållningssätt och åtgärder mot intersektionella former av diskriminering är att det råder brist på uppgifter om intersektionell jämlikhet. Denna avsaknad av relevanta uppgifter medför allvarliga brister och hindrar EU och medlemsstaterna från att aktivt övervaka situationen när det gäller ojämlikhet och behandla och analysera omfattningen av intersektionell diskriminering i Europa, bland annat situationen bland minoritetsgrupper och marginaliserade grupper. En del medlemsstater samlar för närvarande inte in denna typ av uppgifter, vilket gör vissa grupper av människor osynliga i det politiska beslutsfattandet. I samband med denna insamlingen bör sådana uppgifter, särskilt om ras, etnicitet och funktionsnedsättning, ges frivilligt och anonymt i enlighet med dataskyddsstandarderna och i linje med Istanbulkonventionen.

| H. | Tillämpningen av en intersektionalitetspolicy kräver att man genomför grundliga konsekvensbedömningar av politik och lagstiftning, avvecklar åtgärder som är till skada för marginaliserade grupper som riskerar intersektionell diskriminering och säkerställer att människor som drabbas av ojämlikhetens konsekvenser, i all sin mångfald, är delaktiga i utformningen, antagandet och genomförandet av strategier och åtgärder. |
| --- | --- |

H.

Tillämpningen av en intersektionalitetspolicy kräver att man genomför grundliga konsekvensbedömningar av politik och lagstiftning, avvecklar åtgärder som är till skada för marginaliserade grupper som riskerar intersektionell diskriminering och säkerställer att människor som drabbas av ojämlikhetens konsekvenser, i all sin mångfald, är delaktiga i utformningen, antagandet och genomförandet av strategier och åtgärder.

| I. | Kvinnor som utsätts för intersektionella former av diskriminering möter många olika sorters hinder i tillträdet till den formella arbetsmarknaden, varför de löper risk för diskriminering, fattigdom, ekonomiskt utnyttjande, socialt utanförskap och könsrelaterat våld, inklusive sexuella trakasserier och illabehandling. I EU som helhet är 91 % av alla svarta kvinnor överkvalificerade för sina arbeten, jämfört med 48 % av de vita kvinnorna, och möts ständigt av diskriminering och mikroagressioner, vilket leder till fler fall av utbrändhet. Erkännandet av examensbevis som förvärvats utomlands utgör ibland fortfarande en betydande utmaning. |
| --- | --- |

I.

Kvinnor som utsätts för intersektionella former av diskriminering möter många olika sorters hinder i tillträdet till den formella arbetsmarknaden, varför de löper risk för diskriminering, fattigdom, ekonomiskt utnyttjande, socialt utanförskap och könsrelaterat våld, inklusive sexuella trakasserier och illabehandling. I EU som helhet är 91 % av alla svarta kvinnor överkvalificerade för sina arbeten, jämfört med 48 % av de vita kvinnorna, och möts ständigt av diskriminering och mikroagressioner, vilket leder till fler fall av utbrändhet. Erkännandet av examensbevis som förvärvats utomlands utgör ibland fortfarande en betydande utmaning.

| J. | Nästan tre fjärdedelar (72 %) av alla som utsätts för människohandel i EU och 92 % av dem som utsätts för människohandel för sexuellt utnyttjande är kvinnor och flickor. Kvinnor i otrygga situationer präglade av dåliga boendeförhållanden, socialt utanförskap och diskriminering är ännu mer sårbara. |
| --- | --- |

J.

Nästan tre fjärdedelar (72 %) av alla som utsätts för människohandel i EU och 92 % av dem som utsätts för människohandel för sexuellt utnyttjande är kvinnor och flickor. Kvinnor i otrygga situationer präglade av dåliga boendeförhållanden, socialt utanförskap och diskriminering är ännu mer sårbara.

| K. | Inom sysselsättningen är kvinnor fortfarande överrepresenterade i osäkra och lågavlönade sektorer, vilket kan medföra att de utsätts för diskriminering, sexuella trakasserier och illabehandling. Hindren för att komma in på och bli kvar på arbetsmarknaden förstärks ofta av kombinationen av kön och andra faktorer, till exempel ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, och har betydande skadliga ekonomiska och sociala konsekvenser för medlemsstaterna. Till följd av dessa hinder tenderar rasifierade kvinnor att främst ägna sig åt yrken med högre risk att utveckla yrkessjukdomar. |
| --- | --- |

K.

Inom sysselsättningen är kvinnor fortfarande överrepresenterade i osäkra och lågavlönade sektorer, vilket kan medföra att de utsätts för diskriminering, sexuella trakasserier och illabehandling. Hindren för att komma in på och bli kvar på arbetsmarknaden förstärks ofta av kombinationen av kön och andra faktorer, till exempel ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, och har betydande skadliga ekonomiska och sociala konsekvenser för medlemsstaterna. Till följd av dessa hinder tenderar rasifierade kvinnor att främst ägna sig åt yrken med högre risk att utveckla yrkessjukdomar.

| L. | Migrantkvinnor utsätts för rasism och främlingsfientlighet i hela EU. Detta bidrar till fattigdom och socialt utanförskap och gör det följaktligen svårt att få tillgång till resurser och grundläggande social service, såsom hälso- och sjukvård, bostäder, socialförsäkring, och till arbetsmarknaden, utbildning, fortbildning och befordringar. I EU har nästan en av tre kvinnor som är födda utanför EU har otrygga anställningar, och 18 % av migrantkvinnorna befinner sig i riskzonen för fattigdom. |
| --- | --- |

L.

Migrantkvinnor utsätts för rasism och främlingsfientlighet i hela EU. Detta bidrar till fattigdom och socialt utanförskap och gör det följaktligen svårt att få tillgång till resurser och grundläggande social service, såsom hälso- och sjukvård, bostäder, socialförsäkring, och till arbetsmarknaden, utbildning, fortbildning och befordringar. I EU har nästan en av tre kvinnor som är födda utanför EU har otrygga anställningar, och 18 % av migrantkvinnorna befinner sig i riskzonen för fattigdom.

| M. | Kvinnor från de mest marginaliserade grupperna utgör en majoritet av de som har de lägst betalda tjänsterna inom omsorgen, utför det tyngsta, indirekta omsorgsarbetet eller hushållsarbetet och utsätts ofta för könssegregering, rasism, dåliga arbetsvillkor och löner samt våld och trakasserier på arbetsplatsen. (17) Den utsatta situationen för hushållsarbetare med migrantbakgrund, som huvudsakligen är rasifierade kvinnor, och särskilt unga arbetstagare, är ett exempel på där intersektionaliteten mellan ras, kön, socioekonomisk ställning och nationalitet är tydlig. I de flesta EU-länder ger endast högkvalificerade och högavlönade arbeten möjlighet till långvariga uppehålls- och arbetstillstånd, vilket gör att medel- och lågkvalificerade arbetstagare förvisas till utnyttjande och osäkra anställningsavtal i undervärderade sektorer. |
| --- | --- |

M.

Kvinnor från de mest marginaliserade grupperna utgör en majoritet av de som har de lägst betalda tjänsterna inom omsorgen, utför det tyngsta, indirekta omsorgsarbetet eller hushållsarbetet och utsätts ofta för könssegregering, rasism, dåliga arbetsvillkor och löner samt våld och trakasserier på arbetsplatsen. (17) Den utsatta situationen för hushållsarbetare med migrantbakgrund, som huvudsakligen är rasifierade kvinnor, och särskilt unga arbetstagare, är ett exempel på där intersektionaliteten mellan ras, kön, socioekonomisk ställning och nationalitet är tydlig. I de flesta EU-länder ger endast högkvalificerade och högavlönade arbeten möjlighet till långvariga uppehålls- och arbetstillstånd, vilket gör att medel- och lågkvalificerade arbetstagare förvisas till utnyttjande och osäkra anställningsavtal i undervärderade sektorer.

| N. | I EU är det bara 20 % av alla kvinnor med funktionsnedsättning som arbetar heltid, och de har betydligt lägre löner. (18) Uppskattningsvis 22 % av dem löper risk att drabbas av fattigdom eller socialt utanförskap. Kvinnor med funktionsnedsättning möter avsevärda hinder inom utbildningen, och i EU har bara 13 % av dem har en universitetsexamen, jämfört med 29 % av kvinnorna utan funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

N.

I EU är det bara 20 % av alla kvinnor med funktionsnedsättning som arbetar heltid, och de har betydligt lägre löner. (18) Uppskattningsvis 22 % av dem löper risk att drabbas av fattigdom eller socialt utanförskap. Kvinnor med funktionsnedsättning möter avsevärda hinder inom utbildningen, och i EU har bara 13 % av dem har en universitetsexamen, jämfört med 29 % av kvinnorna utan funktionsnedsättning.

| O. | Vid flera tillfällen har deltagarna i den andra hbti-undersökningen från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) pekat på ytterligare diskrimineringsgrunder, då 40 % av dem diskrimineras även på grund av sin tillhörighet till en etnisk minoritet eller sin invandrarbakgrund, 15 % på grund av sin hudfärg, 36 % på grund av funktionsnedsättning och 28 % på grund av sin religion. Afrofobi, islamofobi, antiziganism och antisemitism är utbredda former av rasism i EU, och underblåses ofta genom populistiska och högerorienterade diskussioner. |
| --- | --- |

O.

Vid flera tillfällen har deltagarna i den andra hbti-undersökningen från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) pekat på ytterligare diskrimineringsgrunder, då 40 % av dem diskrimineras även på grund av sin tillhörighet till en etnisk minoritet eller sin invandrarbakgrund, 15 % på grund av sin hudfärg, 36 % på grund av funktionsnedsättning och 28 % på grund av sin religion. Afrofobi, islamofobi, antiziganism och antisemitism är utbredda former av rasism i EU, och underblåses ofta genom populistiska och högerorienterade diskussioner.

| P. | Lesbofobi måste tolkas våld i skärningspunkten mellan homofobi och kvinnohat som utgör en typ av våld med sina egna rötter, mönster, former och konsekvenser som formas av denna intersektionella erfarenhet. En av sex (16 %) lesbiska eller bisexuella kvinnor har rapporterat om fall av diskriminering i samband med hälso- och sjukvård eller social service. |
| --- | --- |

P.

Lesbofobi måste tolkas våld i skärningspunkten mellan homofobi och kvinnohat som utgör en typ av våld med sina egna rötter, mönster, former och konsekvenser som formas av denna intersektionella erfarenhet. En av sex (16 %) lesbiska eller bisexuella kvinnor har rapporterat om fall av diskriminering i samband med hälso- och sjukvård eller social service.

| Q. | Den höga arbetslösheten bland romska kvinnor kan inte förklaras av uteslutande en enda faktor, som exempelvis diskriminering på grund av etnicitet, kön eller socioekonomisk bakgrund, eftersom dessa grunder förstärker varandra. Endast 16 % av de romska kvinnor förvärvsarbetar, jämfört med 34 % av de romska männen. De saknar också tillräcklig tillgång till utbildning, och mer än en fjärdedel (28 %) av de romska kvinnorna, jämfört med 6 % av de romska männen, ägnar sig åt obetalt hushållsarbete, inklusive omsorg om barn och anhöriga, vilket gör det ännu svårare att bryta fattigdomscykeln. |
| --- | --- |

Q.

Den höga arbetslösheten bland romska kvinnor kan inte förklaras av uteslutande en enda faktor, som exempelvis diskriminering på grund av etnicitet, kön eller socioekonomisk bakgrund, eftersom dessa grunder förstärker varandra. Endast 16 % av de romska kvinnor förvärvsarbetar, jämfört med 34 % av de romska männen. De saknar också tillräcklig tillgång till utbildning, och mer än en fjärdedel (28 %) av de romska kvinnorna, jämfört med 6 % av de romska männen, ägnar sig åt obetalt hushållsarbete, inklusive omsorg om barn och anhöriga, vilket gör det ännu svårare att bryta fattigdomscykeln.

| R. | Förekomsten av diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung ligger på en konstant hög nivå, både över tid och mellan olika befolkningsgrupper i olika medlemsstater. Uppgifter från FRA:s undersökningar visar att människor med viss rasmässig eller etnisk bakgrund eller med migrantbakgrund (inbegripet romer, muslimer, judar och människor av afrikansk härkomst) regelbundet utsätts för höga nivåer av diskriminering på grund av sitt etniska eller rasmässiga ursprung och sin religion eller övertygelse inom olika områden i livet. Islamofobi och antisemitism är ständigt förekommande former av hat och diskriminering. Hela 71 % av alla judiska personer undviker åtminstone i bland att bära eller öppet visa föremål som avslöjar att de är judiska. Mer än en tredjedel (39 %) av alla muslimska kvinnor som bär religiös klädsel i det offentliga rummet har utsatts för olämpligt stirrande eller stötande gester. |
| --- | --- |

R.

Förekomsten av diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung ligger på en konstant hög nivå, både över tid och mellan olika befolkningsgrupper i olika medlemsstater. Uppgifter från FRA:s undersökningar visar att människor med viss rasmässig eller etnisk bakgrund eller med migrantbakgrund (inbegripet romer, muslimer, judar och människor av afrikansk härkomst) regelbundet utsätts för höga nivåer av diskriminering på grund av sitt etniska eller rasmässiga ursprung och sin religion eller övertygelse inom olika områden i livet. Islamofobi och antisemitism är ständigt förekommande former av hat och diskriminering. Hela 71 % av alla judiska personer undviker åtminstone i bland att bära eller öppet visa föremål som avslöjar att de är judiska. Mer än en tredjedel (39 %) av alla muslimska kvinnor som bär religiös klädsel i det offentliga rummet har utsatts för olämpligt stirrande eller stötande gester.

| S. | Omfattande fördomar kring bärandet av religiösa symboler och kläder och politik som följer av sådana fördomar späder på den ojämlika behandlingen ytterligare och skapar ännu fler hinder i tillträdet till sysselsättning och bostäder, något som särskilt drabbar muslimska kvinnor och utestänger dem från den offentliga rummet och varje form av meningsfullt deltagande i samhällsprocesser och beslutsfattandet, vilket leder till att de blir kvar i en otrygg socioekonomisk situation. |
| --- | --- |

S.

Omfattande fördomar kring bärandet av religiösa symboler och kläder och politik som följer av sådana fördomar späder på den ojämlika behandlingen ytterligare och skapar ännu fler hinder i tillträdet till sysselsättning och bostäder, något som särskilt drabbar muslimska kvinnor och utestänger dem från den offentliga rummet och varje form av meningsfullt deltagande i samhällsprocesser och beslutsfattandet, vilket leder till att de blir kvar i en otrygg socioekonomisk situation.

| T. | Covid-19-pandemin har ytterligare förstärkt den befintliga strukturella ojämställdheten, särskilt för flickor och kvinnor från marginaliserade grupper, och rapporterna om våld i nära relationer på grund av isoleringsåtgärder har ökat snabbt. Pandemin har haft en oproportionerlig inverkan på sysselsättningsstabiliteten för alla kvinnor, men särskilt för svarta kvinnor, färgade kvinnor och kvinnor som tillhör etniska minoriteter, och den ekonomiska och sysselsättningsrelaterade återhämtningen släpar efter för i synnerhet svarta kvinnor jämfört med vita kvinnor. |
| --- | --- |

T.

Covid-19-pandemin har ytterligare förstärkt den befintliga strukturella ojämställdheten, särskilt för flickor och kvinnor från marginaliserade grupper, och rapporterna om våld i nära relationer på grund av isoleringsåtgärder har ökat snabbt. Pandemin har haft en oproportionerlig inverkan på sysselsättningsstabiliteten för alla kvinnor, men särskilt för svarta kvinnor, färgade kvinnor och kvinnor som tillhör etniska minoriteter, och den ekonomiska och sysselsättningsrelaterade återhämtningen släpar efter för i synnerhet svarta kvinnor jämfört med vita kvinnor.

| U. | Rasifierade kvinnor, kvinnor med missgynnad socioekonomisk bakgrund, kvinnor med funktionsnedsättning, migrantkvinnor och hbtqi+-personer möts av extra hinder och våld i tillgången till hälso- och sjukvård och hälsorelaterad information, inbegripet på området sexuell och reproduktiv hälsa och tillhörande rättigheter, till följd av diskriminerande lagstiftning och politik, stigman och stereotyper. Dessa kvinnor löper större risk att utsättas för gynekologiskt och obstetriskt våld i samband med graviditet och förlossning, och bristen på omfattande utbildning och avsaknaden av preventivmedel drabbar dem på ett oproportionerligt sätt. Utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal kan vara gynnsamt i detta avseende och garantera den grundläggande rätten till tillgång till hälso- och sjukvård, vilket också bör inbegripa tillgång till högkvalitativa och riktade inrättningar för psykisk hälsa. |
| --- | --- |

U.

Rasifierade kvinnor, kvinnor med missgynnad socioekonomisk bakgrund, kvinnor med funktionsnedsättning, migrantkvinnor och hbtqi+-personer möts av extra hinder och våld i tillgången till hälso- och sjukvård och hälsorelaterad information, inbegripet på området sexuell och reproduktiv hälsa och tillhörande rättigheter, till följd av diskriminerande lagstiftning och politik, stigman och stereotyper. Dessa kvinnor löper större risk att utsättas för gynekologiskt och obstetriskt våld i samband med graviditet och förlossning, och bristen på omfattande utbildning och avsaknaden av preventivmedel drabbar dem på ett oproportionerligt sätt. Utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal kan vara gynnsamt i detta avseende och garantera den grundläggande rätten till tillgång till hälso- och sjukvård, vilket också bör inbegripa tillgång till högkvalitativa och riktade inrättningar för psykisk hälsa.

| V. | Det händer oftare att rasifierade kvinnor får sina symptom avfärdade av vårdpersonal, eftersom medicinska utbildningen i många medlemsstater inte omfattar sjukdomar och symtom som drabbar kvinnor med ursprung i Afrika, Mellanöstern, Latinamerika eller Asien. I vissa europeiska länder är det fyra gånger så sannolikt att svarta kvinnor och dubbelt så sannolikt att asiatiska kvinnor dör i barnsäng jämfört med vita kvinnor, och kvinnor av afrikansk härkomst löper större risk att dö i livshotande sjukdomar trots att prevalensen av sådana sjukdomar är lägre bland dem. Det är oerhört viktigt att man för att stärka kvinnors möjligheter att utöva sina grundläggande rättigheter förbättrar tillgången till hälso- och sjukvård och förebygger, undanröjer och straffbelägger alla former av diskriminering i tillgången till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

V.

Det händer oftare att rasifierade kvinnor får sina symptom avfärdade av vårdpersonal, eftersom medicinska utbildningen i många medlemsstater inte omfattar sjukdomar och symtom som drabbar kvinnor med ursprung i Afrika, Mellanöstern, Latinamerika eller Asien. I vissa europeiska länder är det fyra gånger så sannolikt att svarta kvinnor och dubbelt så sannolikt att asiatiska kvinnor dör i barnsäng jämfört med vita kvinnor, och kvinnor av afrikansk härkomst löper större risk att dö i livshotande sjukdomar trots att prevalensen av sådana sjukdomar är lägre bland dem. Det är oerhört viktigt att man för att stärka kvinnors möjligheter att utöva sina grundläggande rättigheter förbättrar tillgången till hälso- och sjukvård och förebygger, undanröjer och straffbelägger alla former av diskriminering i tillgången till hälso- och sjukvård.

| W. | Romska kvinnor utsätts fortfarande för rasism och diskriminering i tillgången till hälso- och sjukvård och stödtjänster i händelse av våld. I vissa medlemsstater utsätts romska kvinnor fortfarande för etnisk segregering och för allt värre former av verbalt, fysiskt och psykiskt våld och trakasserier inom den reproduktiva hälso- och sjukvården, bland annat i samband med förlossningar, och har ofta utsatts för människohandel och/eller sexuellt utnyttjande. Romska kvinnor och kvinnor med funktionsnedsättning har historiskt sett utsatts för systematiskt bruk av tvångssterilisering i EU, och många har förvägrats effektiva rättsmedel. |
| --- | --- |

W.

Romska kvinnor utsätts fortfarande för rasism och diskriminering i tillgången till hälso- och sjukvård och stödtjänster i händelse av våld. I vissa medlemsstater utsätts romska kvinnor fortfarande för etnisk segregering och för allt värre former av verbalt, fysiskt och psykiskt våld och trakasserier inom den reproduktiva hälso- och sjukvården, bland annat i samband med förlossningar, och har ofta utsatts för människohandel och/eller sexuellt utnyttjande. Romska kvinnor och kvinnor med funktionsnedsättning har historiskt sett utsatts för systematiskt bruk av tvångssterilisering i EU, och många har förvägrats effektiva rättsmedel.

| X. | Hbtqi-personer runt om i Europa utsätts fortfarande för diskriminering i samband med hälso- och sjukvård, då 16 % av undersökningsdeltagarna uppgett att de har känt sig diskriminerade av vårdpersonal eller personal inom socialtjänsten på grund av sin identitet, och transpersoner uppger särskilt ofta att vårdpersonal bemött dem på ett transfobiskt och respektlöst sätt. I flera medlemsstater utsätts transpersoner för tvångssterilisering eller tvångsmedicinering, två ingrepp som strider mot människorättsnormerna. |
| --- | --- |

X.

Hbtqi-personer runt om i Europa utsätts fortfarande för diskriminering i samband med hälso- och sjukvård, då 16 % av undersökningsdeltagarna uppgett att de har känt sig diskriminerade av vårdpersonal eller personal inom socialtjänsten på grund av sin identitet, och transpersoner uppger särskilt ofta att vårdpersonal bemött dem på ett transfobiskt och respektlöst sätt. I flera medlemsstater utsätts transpersoner för tvångssterilisering eller tvångsmedicinering, två ingrepp som strider mot människorättsnormerna.

| Y. | Sociala och rättsliga förändringar samt forskning på det medicinska och biologiska området har lett till ett erkännande av mångfald i definitionen av ”kön”, utöver kategorierna kvinna och man. I EU-domstolens rättspraxis har könsdiskriminering getts en bredare tolkning för att även inbegripa transpersoner som genomgår medicinsk transition. |
| --- | --- |

Y.

Sociala och rättsliga förändringar samt forskning på det medicinska och biologiska området har lett till ett erkännande av mångfald i definitionen av ”kön”, utöver kategorierna kvinna och man. I EU-domstolens rättspraxis har könsdiskriminering getts en bredare tolkning för att även inbegripa transpersoner som genomgår medicinsk transition.

| Z. | Intersektionella former av diskriminering kan på ett allvarligt sätt påverka livet för personer som utsatts för könsrelaterat våld såsom kvinnlig eller intersexuell könsstympning, till exempel genom att de på grund av en kombination av olika typer av diskriminering och kulturella och språkliga hinder förvägras, eller bara ges begränsad, tillgång till sådana insatser för förebyggande, stöd och skydd som de behöver, vilket medför ökad risk för komplikationer eller påverkar deras psykiska hälsa negativt. Yrkesutövare som kommer i kontakt med personer som utsatts för könsrelaterat våld saknar ofta relevant utbildning, bland annat om intersektionalitet. Könsrelaterat våld är både en konsekvens av och en av orsakerna till den bestående ojämställdheten. |
| --- | --- |

Z.

Intersektionella former av diskriminering kan på ett allvarligt sätt påverka livet för personer som utsatts för könsrelaterat våld såsom kvinnlig eller intersexuell könsstympning, till exempel genom att de på grund av en kombination av olika typer av diskriminering och kulturella och språkliga hinder förvägras, eller bara ges begränsad, tillgång till sådana insatser för förebyggande, stöd och skydd som de behöver, vilket medför ökad risk för komplikationer eller påverkar deras psykiska hälsa negativt. Yrkesutövare som kommer i kontakt med personer som utsatts för könsrelaterat våld saknar ofta relevant utbildning, bland annat om intersektionalitet. Könsrelaterat våld är både en konsekvens av och en av orsakerna till den bestående ojämställdheten.

| AA. | En av tre transpersoner utsätts för diskriminering när de söker arbete, en andel som ökar till varannan person när det rör sig om transkvinnor. Hela 26 % av transkvinnorna i EU har varit hemlösa under någon period av sitt liv, och 25 % uppger att de har det svårt eller mycket svårt att försörja sig. Rasifierade transkvinnor i EU utsätts för unik och extraordinär strukturell och institutionell diskriminering som påverkar deras tillgång till utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och bostäder, liksom deras förmåga att undgå fattigdom och socialt utanförskap. |
| --- | --- |

AA.

En av tre transpersoner utsätts för diskriminering när de söker arbete, en andel som ökar till varannan person när det rör sig om transkvinnor. Hela 26 % av transkvinnorna i EU har varit hemlösa under någon period av sitt liv, och 25 % uppger att de har det svårt eller mycket svårt att försörja sig. Rasifierade transkvinnor i EU utsätts för unik och extraordinär strukturell och institutionell diskriminering som påverkar deras tillgång till utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och bostäder, liksom deras förmåga att undgå fattigdom och socialt utanförskap.

| AB. | Marginaliserade grupper har ofta sämre boendekvalitet, vilket leder till ökad exponering för skadliga miljöeffekter som orsakar sjukdomar bland dem och deras barn. Den aktuella ökningen av energipriserna kommer att slå hårdare mot kvinnor med missgynnad socioekonomisk bakgrund. |
| --- | --- |

AB.

Marginaliserade grupper har ofta sämre boendekvalitet, vilket leder till ökad exponering för skadliga miljöeffekter som orsakar sjukdomar bland dem och deras barn. Den aktuella ökningen av energipriserna kommer att slå hårdare mot kvinnor med missgynnad socioekonomisk bakgrund.

| AC. | Kvinnor med funktionsnedsättning löper tio gånger större risk för att fysiska eller sexuella övergrepp än kvinnor utan funktionsnedsättning. Transkvinnor och intersexpersoner utsätts för mer fysiskt våld och sexuella övergrepp än andra hbtq+-personer. Av de muslimska kvinnor av afrikanskt ursprung som uppger att de bär religiösa klädedräkter utanför hemmet anger 27 % att de har varit med om att människor stirrat på dem eller gestikulerat mot dem på ett kränkande sätt, medan 15 % har varit med om verbala förolämpningar eller kränkande kommentarer och 2 % har angripits fysiskt. |
| --- | --- |

AC.

Kvinnor med funktionsnedsättning löper tio gånger större risk för att fysiska eller sexuella övergrepp än kvinnor utan funktionsnedsättning. Transkvinnor och intersexpersoner utsätts för mer fysiskt våld och sexuella övergrepp än andra hbtq+-personer. Av de muslimska kvinnor av afrikanskt ursprung som uppger att de bär religiösa klädedräkter utanför hemmet anger 27 % att de har varit med om att människor stirrat på dem eller gestikulerat mot dem på ett kränkande sätt, medan 15 % har varit med om verbala förolämpningar eller kränkande kommentarer och 2 % har angripits fysiskt.

| AD. | Alltför många kvinnor, särskilt migrantkvinnor och kvinnor som tillhör etniska minoriteter, svarta kvinnor, färgade kvinnor och hbtqi+-kvinnor utsätts för sexuella trakasserier i det offentliga rummet och på arbetsplatsen på grund av seglivade stereotyper och löper högre risk för ekonomiskt och sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

AD.

Alltför många kvinnor, särskilt migrantkvinnor och kvinnor som tillhör etniska minoriteter, svarta kvinnor, färgade kvinnor och hbtqi+-kvinnor utsätts för sexuella trakasserier i det offentliga rummet och på arbetsplatsen på grund av seglivade stereotyper och löper högre risk för ekonomiskt och sexuellt utnyttjande.

| AE. | Under covid-19-pandemin blev det vanligare med hatpropaganda och hatbrott mot människor av asiatiskt ursprung, särskilt kineser, eller som uppfattas vara av asiatiskt ursprung, bland annat i form av rasismrelaterade överfall och misshandelsfall, våldsam mobbning, hot, rasistiska övergrepp och nätbaserat våld. |
| --- | --- |

AE.

Under covid-19-pandemin blev det vanligare med hatpropaganda och hatbrott mot människor av asiatiskt ursprung, särskilt kineser, eller som uppfattas vara av asiatiskt ursprung, bland annat i form av rasismrelaterade överfall och misshandelsfall, våldsam mobbning, hot, rasistiska övergrepp och nätbaserat våld.

| AF. | Inom det straffrättsliga systemet och brottsbekämpningen bör man beakta ett intersektionellt förhållningssätt som ett juridiskt begrepp i sin praxis och sina beslut för att undvika att förstärka diskriminering, fattigdom och utanförskap, vilket skulle kunna bli till skada för i synnerhet hela mångfalden av kvinnor från utsatta grupper. |
| --- | --- |

AF.

Inom det straffrättsliga systemet och brottsbekämpningen bör man beakta ett intersektionellt förhållningssätt som ett juridiskt begrepp i sin praxis och sina beslut för att undvika att förstärka diskriminering, fattigdom och utanförskap, vilket skulle kunna bli till skada för i synnerhet hela mångfalden av kvinnor från utsatta grupper.

| AG. | Underrapportering och underregistrering av hatbrott, våld och verbala övergrepp är fortfarande en utmaning på grund av bristande tillit till myndigheterna samt strukturella hinder. Detta innebär en risk för att myndigheterna missar hur vanligt detta är och därför inte ser det strukturella problemet och följaktligen inte vidtar några åtgärder. Hela 88 % av de hatmotiverade fysiska attackerna mot romer anmäls inte, och inte heller 79 % av de allvarligaste antisemitiska trakasserierna eller 80 % av fallen av fysiskt eller sexuellt våld mot hbtqi+-personer. Denna straffrihet utgör inte bara en risk för att våldet upprepas och förvärras, utan också en risk för att offren känner sig ignorerade och bortglömda av samhället. |
| --- | --- |

AG.

Underrapportering och underregistrering av hatbrott, våld och verbala övergrepp är fortfarande en utmaning på grund av bristande tillit till myndigheterna samt strukturella hinder. Detta innebär en risk för att myndigheterna missar hur vanligt detta är och därför inte ser det strukturella problemet och följaktligen inte vidtar några åtgärder. Hela 88 % av de hatmotiverade fysiska attackerna mot romer anmäls inte, och inte heller 79 % av de allvarligaste antisemitiska trakasserierna eller 80 % av fallen av fysiskt eller sexuellt våld mot hbtqi+-personer. Denna straffrihet utgör inte bara en risk för att våldet upprepas och förvärras, utan också en risk för att offren känner sig ignorerade och bortglömda av samhället.

| AH. | Hbtqi+-barn och barn med minoritetsbakgrund i fråga om ras eller etnicitet är måltavlor för diskriminering, vilket hindrar dem från att tillgå viktiga tjänster såsom utbildning. Totalt har 80 % av alla hbtqi+-personer i EU-medlemsstaterna mobbats i skolan på grund av sin verkliga eller upplevda sexuella läggning, och romska barn och barn med funktionsnedsättning är ofta utestängda från allmän inkluderande utbildning. Barn i regnbågsfamiljer stigmatiseras ofta och utsätts för diskriminering och mobbning som påverkar deras skolresultat och sysselsättningsmöjligheter, deras vardagsliv och det egna och familjens välbefinnande. |
| --- | --- |

AH.

Hbtqi+-barn och barn med minoritetsbakgrund i fråga om ras eller etnicitet är måltavlor för diskriminering, vilket hindrar dem från att tillgå viktiga tjänster såsom utbildning. Totalt har 80 % av alla hbtqi+-personer i EU-medlemsstaterna mobbats i skolan på grund av sin verkliga eller upplevda sexuella läggning, och romska barn och barn med funktionsnedsättning är ofta utestängda från allmän inkluderande utbildning. Barn i regnbågsfamiljer stigmatiseras ofta och utsätts för diskriminering och mobbning som påverkar deras skolresultat och sysselsättningsmöjligheter, deras vardagsliv och det egna och familjens välbefinnande.

| AI. | Högkvalitativ, inkluderande, omfattande och adekvat utbildning i frågor kring jämlikhet, respekt och tolerans från en mycket låg ålder är det bästa verktyget för att bekämpa rasism och diskriminering på flera grunder och skapa inkluderande samhällen. (19) |
| --- | --- |

AI.

Högkvalitativ, inkluderande, omfattande och adekvat utbildning i frågor kring jämlikhet, respekt och tolerans från en mycket låg ålder är det bästa verktyget för att bekämpa rasism och diskriminering på flera grunder och skapa inkluderande samhällen. (19)

| AJ. | Det finns större risk för kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering att deras barn omhändertas av socialtjänsten och att de nekas tillräckligt ekonomiskt stöd för att kunna ta hand om sina barn. |
| --- | --- |

AJ.

Det finns större risk för kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering att deras barn omhändertas av socialtjänsten och att de nekas tillräckligt ekonomiskt stöd för att kunna ta hand om sina barn.

| AK. | Det finns risk för att sociala fördomar och strukturella orättvisor byggs in i ny teknik, inklusive artificiell intelligens, vilket är oroande. |
| --- | --- |

AK.

Det finns risk för att sociala fördomar och strukturella orättvisor byggs in i ny teknik, inklusive artificiell intelligens, vilket är oroande.

| AL. | Trots att undanröjande av barnäktenskap betraktas som prioriterad fråga i handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati för 2015–2019, EU:s handlingsplan för jämställdhet för 2016–2020 och EU:s strategiska åtagande för jämställdhet 2016–2019, förekommer det fortfarande i vissa medlemsstater. Detta problem är utbrett bland marginaliserade befolkningsgrupper med låg utbildningsnivå och hög fattigdomsnivå. Trots att Istanbulkonventionen efterlyser kriminalisering av gärningen att tvinga ett barn att ingå äktenskap vägrar vissa medlemsstater fortfarande att ratificera konventionen och tillåter barnäktenskap i sin lagstiftning. |
| --- | --- |

AL.

Trots att undanröjande av barnäktenskap betraktas som prioriterad fråga i handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati för 2015–2019, EU:s handlingsplan för jämställdhet för 2016–2020 och EU:s strategiska åtagande för jämställdhet 2016–2019, förekommer det fortfarande i vissa medlemsstater. Detta problem är utbrett bland marginaliserade befolkningsgrupper med låg utbildningsnivå och hög fattigdomsnivå. Trots att Istanbulkonventionen efterlyser kriminalisering av gärningen att tvinga ett barn att ingå äktenskap vägrar vissa medlemsstater fortfarande att ratificera konventionen och tillåter barnäktenskap i sin lagstiftning.

| AM. | Icke-statliga kvinnoorganisationer och deras nätverk bidrar på ett betydande sätt till att skydda kvinnors rättigheter och bekämpa diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

AM.

Icke-statliga kvinnoorganisationer och deras nätverk bidrar på ett betydande sätt till att skydda kvinnors rättigheter och bekämpa diskriminering av kvinnor.

Beslutsfattande om intersektionell diskriminering

| 1. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU i sitt beslutsfattande behandlar och undanröjer intersektionella former av diskriminering, bland annat via EU:s lagstiftning och politik på diskriminerings- och jämställdhetsområdet. Parlamentet begär att strategierna och insatserna inom ramen för jämlikhetsunionen förstärks, förbättras och anpassas vid behov och att man verkar för en EU-ram avseende intersektionell diskriminering, med övergripande mål och åtgärder. Parlamentet konstaterar att jämlikhet och jämställdhet måste integreras i EU:s politik och att det måste skapas inkluderande lösningar som skyddar de mest marginaliserade och de som är utsatta för intersektionell diskriminering i våra samhällen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet begär att det inrättas en integreringsmekanism för samarbete och samordning av EU:s och medlemsstaternas jämställdhetspolitik som säkerställer att alla former av diskriminering, särskilt intersektionell diskriminering, beaktas vid översynen och antagandet av politiska strategier, bland annat genom systematiska konsekvensbedömningar ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att anta eller stärka sin straff- och civillagstiftning mot både intersektionell diskriminering och diskriminering på flera grunder samt begär att det tas fram EU-riktlinjer, inbegripet utbyte av god praxis kring ett intersektionellt förhållningssätt inom beslutsfattandet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de kommande EU-ordförandeskapen och de medlemsstater som i nuläget blockerar arbetet på detta område att göra likabehandling och bekämpning av alla former av diskriminering till en central prioritering, i syfte att bryta dödläget och utan dröjsmål anta antidiskrimineringsdirektivet med målet att uppnå ett harmoniserat skydd för alla människor inom EU på områdena socialt skydd, inbegripet social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, inbegripet bostäder. Parlamentet efterlyser åtgärder som säkerställer att man via det direktivet kan bekämpa intersektionell diskriminering, något som saknas i den rådande rättsliga ramen, och garantera alla rasifierade kvinnor inkludering och skydd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna eftertryckligen att trygga efterlevnaden av EU:s rådande diskriminerings- och jämställdhetslagstiftning och att inleda överträdelseförfaranden i händelse att en medlemsstat inte införlivar eller till fullo genomför lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, på basis av frivilligt deltagande, konfidentialitet, anonymitet, självidentifikation och informerat samtycke, samla in tillförlitliga och jämförbara jämlikhetsuppgifter, inbegripet uppgifter uppdelade på kön, ras och etniskt ursprung (enligt definitionen i EU:s direktiv om likabehandling oavsett ras), sexuell läggning och identitet, samtidigt som de grundläggande principerna och standarderna för EU:s uppgiftsskydd och de grundläggande rättigheterna respekteras, i syfte att identifiera de bakomliggande orsakerna, mäta omfattningen av och bekämpa rasism och diskriminering i enlighet med relevanta nationella rättsliga ramar och börja beakta sådana uppgifter som underlag i sitt beslutsfattande. Parlamentet konstaterar att jämlikhetsuppgifter är ett nödvändigt verktyg för att man ska kunna förstå och bekämpa alla typer och aspekter av diskriminering, särskilt ur ett intersektionellt, strukturellt och institutionellt perspektiv. Parlamentet uppmanar EU att uppmuntra insamlingen av sådana uppgifter, tillhandahålla tekniskt stöd för genomförandet av kommissionens befintliga riktlinjer i frågan och verka för att göra de berörda befolkningsgrupperna delaktiga i detta arbete. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar den pågående översynen av den europeiska befolkningsstatistiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att denna översyn omfattar så många uttryckliga diskrimineringsgrunder som möjligt, i syfte att säkerställa insamling av tillförlitliga jämlikhetsuppgifter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar utnämningen av en kommissionsledamot med ansvar för jämlikhet och EU-samordnare för bekämpning av rasism respektive bekämpning av antisemitism och främjande av judiskt liv samt inrättandet av en tjänst som samordnare för bekämpning av antimuslimskt hat. Parlamentet begär tjänsten som samordnare för antimuslimskt hat omedelbart tillsätts, då den förblivit vakant i ett år. Parlamentet betonar att kommissionen för att institutionalisera ett förhållningssätt där man tar hänsyn till intersektionalitet bör utse samordnare för alla enskilda jämlikhetsstrategier och alltid tillämpa ett förhållningssätt baserat på jämställdhetsintegrering som skapar strategier för kvinnor i all deras mångfald. Parlamentet anser att sådana samordnares sammanlagda arbete kommer att bidra till institutionaliseringen av intersektionalitet och till det viktiga arbete som utförs av kommissionsledamoten med ansvar för jämlikhet och stärka genomförandet av varje strategi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet begär att kommissionens arbetsgrupp för jämställdhet ges en starkare ställning och att samarbetet med den stärks, liksom arbetsgruppens samarbete med andra organ, med målet att säkerställa att alla politiska åtgärder inbegriper ett intersektionellt perspektiv som grundas konsekvensbedömningar av politik och lagstiftning. Parlamentet noterar att arbetsgruppens mandat måste institutionaliseras och bli mer insynsvänligt och att arbetsgruppen måste arbeta i nära samarbete med grupper som berörs av intersektionell diskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare reflektera över hur man på bästa sätt kan tillvarata initiativets strategiska potential. Parlamentet konstaterar att kommissionsledamoten med ansvar för jämställdhet måste ge ett starkare mandat att genomföra och övervaka en effektiv jämställdhets- och jämlikhetsintegrering. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att kommissionens plattform för frågor som rör funktionsnedsättning är ett flaggskeppsinitiativ med strategisk potential. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta liknande strukturer för att säkerställa ett fullständigt genomförande av alla strategier inom ramen för jämlikhetsunionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar de olika strategier som kommissionen nyligen antagit på detta område, särskilt EU:s jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (20) och EU:s jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (21), som båda har ett intersektionellt förhållningssätt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera ett intersektionellt förhållningssätt och säkerställa att befintlig politik och lagstiftning inte får några indirekta och oavsiktliga negativa effekter, såsom att vissa grupper, särskilt rasifierade kvinnor, på nytt blir marginaliserade. Parlamentet beklagar i detta avseende djupt avsaknaden av en intersektionell dimension i EU:s nya migrations- och asylpakt (22). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att intersektionalitet omnämns allt oftare i EU-dokument, inbegripet i förslaget till direktiv om insyn i lönesättningen, men beklagar bristen på tydligt fastställda mål, indikatorer och åtgärder för att genomföra den. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att EU-domstolens rättspraxis under de senaste åren i viss mån har speglat ett intersektionellt förhållningssätt utifrån en bred tolkning av några av de befintliga grunderna i EU:s diskrimineringslagstiftning, där man som förebild har haft konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, där kvinnor och personer med funktionsnedsättning anses vara missgynnade på olika med varandra samverkande sätt. Parlamentet stöder till fullo vidareutveckling och underlättande av ett sådant förhållningssätt där det är möjligt, även mot bakgrund av flexibiliteten inom ramen för artikel 21 i Europeiska unionens stadga. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att principen om likabehandling av kvinnor och män inte får begränsas till förbud mot diskriminering på grund av en persons tilldelade kön, utan att den även avser diskriminering som grundar sig på en persons könsidentitet. Parlamentet påminner om att EU-domstolen har tolkat könsdiskriminering inom ramen för principen om likabehandling som att den omfattar transpersoner som genomgått medicinsk transition, men noterar att inga sådana domar har avkunnats avseende icke-binära personer eller intersexpersoner, och ifrågasätter nyttan och kapaciteten hos EU:s diskrimineringslagstiftning för den stora transbefolkning i Europa som inte kan eller inte kommer att få tillgång till könsbekräftande hälso- och sjukvård eller för intersexpersoner. Parlamentet påminner om att sådana personer kommer att stå utan rättsmedel om de utsätts för diskriminering jämfört med dem som har förändrat sina kroppar rent fysiskt. Parlamentet påminner om behovet av att EU:s diskrimineringslagstiftning ser längre än den binära könsfördelningen och erkänner genusdiskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag som undanröjer all risk för ett otydligt rättsläge på detta område. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet framhåller behovet av ett omfattande direktiv om könsrelaterat våld, vilket bör ha en intersektionell utgångspunkt och omfatta alla kvinnor och flickor i all deras mångfald samt hbtqi+-personer på grundval av könsidentitet, könsuttryck eller könsegenskaper. Parlamentet betonar att det intersektionella förhållningssättet nämns i förslaget till direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, men att ett sådant perspektiv tyvärr inte har integrerats i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller vikten av att lyfta fram rasifierade kvinnor löper förhöjd risk att utsättas för våld och att intersektionella former av diskriminering förstärker konsekvenserna av könsrelaterat våld, bland annat på grund av seglivade fördomar och stereotypa föreställningar strategierna för brottsbekämpning och de brottsbekämpande myndigheterna och det faktum att marginaliserade människor utsätts för upprepad diskriminering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att sörja för att fall av könsrelaterat våld utreds, lagförs och beivras på ett adekvat sätt och att stödet till brottsutsatta är tillräckligt omfattande för att hantera alla former av våld, med ett perspektiv där offren står i centrum, särskilt våld som följer av intersektionell diskriminering. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar alla EU:s institutioner, organ och byråer och medlemsstaterna att intensifiera sina insatser mot trakasserier av kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa nättrakasserier, som i oproportionerligt hög utsträckning drabbar flickor och kvinnor, särskilt de som syns i det offentliga och politiska livet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inlemma intersektionalitet i det kommande direktivet för att stärka jämlikhetsorganens roll och oberoende och att inbegripa intersektionalitetsaspekten bland kriterierna för utvärdering och genomförande av direktivet om brottsoffers rättigheter och direktivet mot människohandel, genom att bedöma konsekvenserna för de mest marginaliserade, särskilt rasifierade kvinnor, och sörja för samråd med en mångfald av intressenter och begära insamling av uppdelade jämlikhetsuppgifter. Parlamentet betonar att detta är viktiga steg mot att stärka och utforma ett starkt och effektivt rättsligt skydd på EU-nivå mot alla former av diskriminering i hela unionen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att det europeiska mottot ”Förenade i mångfalden” inte bara gäller för unionen och dess medlemsstater, utan även för den mångfald som finns inom varje medlemsstats befolkning och bör främjas gemensamt som en styrka och en tillgång. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser en särskild rådskonstellation för jämlikhet och jämställdhet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att ny teknik, inklusive artificiell intelligens, kan förvärra och förstärka befintlig ojämlikhet och diskriminering. Parlamentet påminner vidare om de potentiella riskerna med denna teknik för hela den mångfald av kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering, särskilt rasifierade kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att systemen för artificiell intelligens styrs av principerna om öppenhet, förklarbarhet, rättvisa och ansvarsskyldighet och att det införs åtgärder, bland annat granskning, för att förhindra att dessa system förvärrar diskriminering, rasism, utestängning och fattigdom. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker vikten av en funktionsnedsättningsmedveten politik med ett intersektionellt förhållningssätt. |
| --- | --- |

21.

Makt och representation

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att uppnå jämställdhet på alla nivåer, men beklagar bristen på mångfaldsmål och allmän mångfald inom EU:s institutioner. Parlamentet framhåller i detta sammanhang de myndigheternas och de offentliga institutionernas viktiga roll som förebilder. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser fler kvinnor, i all deras mångfald, på positioner på hög nivå och i beslutsfattande ställning samt positiva åtgärder, exempelvis incitamentsmekanismer och mentorskap, för att kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering ska kunna nå en viss ställning i offentliga institutioner, bland annat EU-institutionerna, med målet att uppnå en rättvis representation inom beslutsfattandet av mångfalden i samhället. Parlamentet noterar att kvoterna i sig inte räcker till för att komma till rätta med strukturell diskriminering på ett övergripande sätt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta och anta nationella handlingsplaner mot rasism och rasdiskriminering och mot diskriminering av romer och att för främja lika möjligheter för hbtqi+-personer i enlighet med de strategiska ramarna. Parlamentet noterar att detta bör göras i nära samarbete med organisationer i civilsamhället, inbegripet rasifierade kvinnor och icke-binära personer. Parlamentet uppmanar kommissionen att sörja för att den omfattande bedömning av den rättsliga ramen som beskrivs i handlingsplanen mot rasism genomförs utifrån ett intersektionellt förhållningssätt och uttryckligen beaktar konsekvenserna för kvinnor som utsätts för intersektionella former av diskriminering, till exempel rasifierade kvinnor. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att tillhandahålla medvetenhetsskapande fortbildningskurser och kampanjer om omedvetna fördomar inom sina institutioner, bland annat vid rättsliga myndigheter, asylhandläggnings- och mottagningscentrum och utbildningsanstalter, och för polisen, vårdpersonal och andra offentliganställda, samt att vidta åtgärder för att motverka omedvetna fördomars inverkan på beslut, åtgärder och interaktion till följd av seglivade stereotyper och underrepresentationen av vissa grupper inom dessa sektorer, samt framhåller att sådana fördomar utgör grunden för diskriminering och utestängning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öronmärka medel inom ramen för programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden till gräsrotsorganisationer i civilsamhället som leds av och för kvinnor drabbade av intersektionell diskriminering och att skräddarsy bidrag för projekt som syftar till att bekämpa intersektionell diskriminering i EU. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma riktade strategier och maximera användningen av EU-medel från den fleråriga budgetramen och faciliteten för återhämtning och resiliens för att stödja kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU:s budget för bostads- och energirenovering särskilt stöder låginkomsthushåll, som ofta utgörs av kvinnor med ursprung i Afrika, Mellanöstern, Latinamerika eller Asien. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att nå ut till unga kvinnor från diasporagrupper och marginaliserade grupper, varav många arbetar inom omsorgsyrken och ofta utsätts för diskriminering på arbetsmarknaden och är överkvalificerade för och undersysselsatta i sina arbeten. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja ensamstående mödrar med härkomst i Afrika, Mellanöstern, Latinamerika eller Asien för att göra dem fullt delaktiga i samhället. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar vikten av att flera olika perspektiv speglas i medierna och den audiovisuella sektorn, liksom av dessas roll som opinionsbildare. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att öka synligheten för de bidrag som görs av kvinnor från diasporan och öka dessa personers närvaro på alla nivåer, särskilt inom beslutsfattandet, och bekämpa diskriminering och trakasserier. Parlamentet insisterar på värdet av på olika sätt att skapa ökad medvetenhet, bland annat genom fortbildning för journalister och andra mediearbetare i kampen mot diskriminering och omedvetna fördomar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet framhåller gräsrotsidrottens betydelse för social delaktighet och hälsosamma livsstilar och de följaktiga negativa effekterna av ett lägre deltagande bland flickor och kvinnor från diasporagrupper. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen kommissionen, medlemsstaterna och internationella, europeiska och nationella styrande organ och intressenter inom idrotten att vidta åtgärder för att motverka organisationskulturer som hindrar kvinnor från diasporagrupper från att ansluta sig till klubbar och delta i gräsrotsidrott och professionell idrott och från att nå ledande befattningar inom idrotten, däribland låg synlighet i mediebevakningen, och skillnader i lön, premielön och belöningar. Parlamentet insisterar på fortsatta insatser mot alla former av våld, trakasserier och stereotyper. |
| --- | --- |

32.

Säkerställande av lika tillgång och lika rättigheter

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett konsekvent genomförande av rådets rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet13, direktivet om likabehandling oavsett ras, direktivet om brottsoffers rättigheter och direktivet om likabehandling i arbetslivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet övervaka och utvärdera förverkligandet av likabehandling med beaktande av synpunkterna från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Europeiska jämställdhetsinstitutet samt att vidta relevanta åtgärder, bland annat att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte undanröjer segregerande praxis. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser olika former av informationsinsatser, bland annat riktade kampanjer och utbildningar för att bekämpa diskriminering, omedvetna fördomar och köns- och mångfaldssegregeringen på arbetsmarknaden, i syfte att motverka utbredda fördomar som tar sig i uttryck i de strukturella hinder som bland andra romska och muslimska kvinnor, transmigranter, asylsökande och kvinnor med funktionsnedsättning möter. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa stereotyper och diskriminering vid en mycket låg ålder och efterlyser därför analyser av fördomar, stereotypa bilder eller avsaknad av representation i undervisningsmaterial, eventuella översyner av dem och en fördomsfri utbildning. Parlamentet uppmanar och uppmuntrar medlemsstaterna att sörja för utbildning i mänskliga rättigheter och att ta fram informationskampanjer riktade till ungdomar i syfte att bekämpa intersektionell diskriminering, bekämpa rasism och främja jämlikhet och icke-diskriminering i utbildningen på alla skolstadier redan från låg ålder. Parlamentet erkänner skolornas och lärarnas roll när det gäller att främja jämlikhet, jämställdhet, respekt, ökad medvetenhet och icke-diskriminering och vikten av bättre interkulturell medvetenhet bland skolpersonalen och mer inkluderande utbildningssystem i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser tillgång till inkluderande och högkvalitativ utbildning, kompetensutveckling och anständigt arbete för marginaliserade flickor och unga kvinnor i all deras mångfald, och uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna genom riktade Erasmus+-projekt, bland annat inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, och genom att ge dem rättvisande synlighet i läroböcker och annat undervisningsmaterial, som också skulle kunna fungera som ett verktyg för att stärka dessa flickor och kvinnor och underlätta deras inträde på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar de invecklade effekterna av barns utbildning på kvinnornas yrkesmässiga och personliga strävanden och påminner om att vikten av alla barn, i enlighet med EU-rätten, faktiskt ges tillgång till kostnadsfri utbildning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samband med genomförandet av rekommendationen om en europeisk barngaranti tillämpa ett intersektionellt förhållningssätt där man tar hänsyn till de särskilda behoven bland barn från marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att skapa mer inkluderande utbildningsprogram för personer med funktionsnedsättning i syfte att minska utbildningsklyftan och den följaktiga sysselsättningsklyftan, eftersom den fortsatt höga andelen ungdomar med funktionsnedsättning som lämnar skolan i förtid kan tyda på svårigheter att få tillträde till lämpliga utbildningsprogram. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar flerspråkighetens stora potential och betydelse i våra samhällen, och understryker att varje språk måste värdesättas på samma sätt och att en teoretisk språkhierarki bygger på fördomar och stereotyper. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet begär att det ägnas särskild uppmärksamhet, särskilt inom omsorgssektorn, åt insatser som skulle möjliggöra ett effektivt förebyggande av utnyttjande av arbetstagare, könsrelaterat våld och andra former av illabehandling och underlätta utövandet av arbetstagarrättigheter och rättigheter för personer som riskerar att utsättas för utnyttjande, varav majoriteten är kvinnor, även bland de flesta marginaliserade grupper och kvinnor av olika härkomst, vars representation är oproportionerligt hög inom omsorgssektorn. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja skapandet av nya åtgärder, inbegripet lagliga sektorsöverskridande vägar anpassade till den nationella kontexten, även för medel- och lågutbildade arbetstagare, som främjar självständighet, anständigt arbete, grundläggande rättigheter och social inkludering bland kvinnor, inbegripet kvinnor från de flesta marginaliserade grupper eller kvinnor från diasporagrupper. Parlamentet efterlyser en intersektionell bedömning inom ramen för den nuvarande översynen av EU:s asyl- och migrationspolitik och en politik som ger enskilda personer migrationsstatus som är oberoende av make/maka, partner eller arbetsgivare, i syfte att undanröja band som begränsar deras möjligheter och säkerhet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att migrantkvinnor ofta utsätts för människohandel och andra former av våld såsom könsrelaterat våld, tvångsäktenskap och könsstympning, vilket fortfarande alltför ofta inte beaktas vid behandlingen av asylärenden. Parlamentet betonar vikten av att vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av asyl-, migrations- och integrationspolitiken ta hänsyn till de specifika erfarenheterna bland kvinnor som utsatts för intersektionell diskriminering. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor i oproportionerligt hög utsträckning kriminaliseras på grund av sin situation eller status och inte får lika tillgång till rättslig prövning på grund av könsfördomar, diskriminerande lagar, intersektionell diskriminering eller diskriminering på flera grunder, förfarandekrav och beviskrav samt praxis. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att tillgång till rättslig prövning är fysiskt, ekonomiskt, socialt och kulturellt möjlig för alla kvinnor. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inta ett övergripande och intersektionellt förhållningssätt inom alla delar av rättsväsendet och att säkerställa tillgång till rättslig prövning för hela den mångfald av kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering, inklusive tillgång till rättsligt bistånd av hög kvalitet och på ett språk som de kan förstå. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet efterlyser övergripande, rättighetsbaserade, sektorsöverskridande och individinriktade strategier för skydd och stöd (inbegripet vid könsrelaterat våld och människohandel) som motverkar de institutionella faktorer som driver in kvinnor i beroende- och missbrukssituationer samt verkliga möjligheter till anständiga och stabila uppehålls- och arbetstillstånd och icke-diskriminerande tillgång till tjänster, stöd och rättsmedel. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor från Afrika, Mellanöstern, Latinamerika och Asien på grund av brist på generationsöverskridande välstånd ofta har svårt att finansiera småföretag, och understryker att främjandet av entreprenörskap bland dessa grupper kan skapa stora möjligheter att främja deras ekonomiska oberoende och egenmakt. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram särskilda åtgärder för balans mellan arbete och privatliv i syfte att göra det möjligt för de mest marginaliserade kvinnorna att förena arbete, utbildning och befordringar med familjerelaterade förpliktelser och motverka diskriminering och fördomar som fortsätter att påverka dessa kvinnor på arbetsmarknaden, inom utbildningen och i vardagslivet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar att tillgången till hälso- och sjukvård kan försämras av den förstärkta effekten av intersektionell diskriminering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa universell tillgång till hälso- och sjukvård, inbegripet specialiserade tjänster för psykisk hälsa, och att snarast undanröja de hinder som finns för hälso- och sjukvård för alla, inklusive papperslösa migranter, med särskilt fokus på kvinnor i all deras mångfald. Parlamentet betonar att tillgången till hälso- och sjukvård aldrig får hindras av okunnighet, fördomar eller stigma. Parlamentet betonar vikten av att vårdpersonalen tillhandahåller vård på ett humant, icke-diskriminerande och icke-dömande sätt, med respekt för fritt och informerat föregående samtycke och patienträttigheter. Parlamentet konstaterar att det råder betydande brist på uppgifter om kvinnor från marginaliserade grupper och migrantkvinnor när det gäller tillgången till hälso- och sjukvård, särskilt tjänster för psykisk hälsa. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att notera den sammanlagda effekten av intersektionell diskriminering på tillgången till diagnoser inom hälso- och sjukvård, särskilt på området reproduktiv hälsa och särskilt för svarta kvinnor, färgade kvinnor och kvinnor som tillhör minoriteter. Parlamentet påminner om att sexuell och reproduktiv hälsa och tillhörande rättigheter är grundläggande mänskliga rättigheter som alla människor, i all sin mångfald, måste ha säker och laglig tillgång till. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta och genomföra strategier, politik och program för att främja sexuell och reproduktiv hälsa och tillhörande rättigheter bland marginaliserade grupper av kvinnor och att undanröja de systemmässiga, ekonomiska, rättsliga, praktiska och sociala hinder som de möter och att säkerställa att sexuell och reproduktiv hälsa och tillhörande rättigheter skyddas och respekteras i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja familjeplanering och omfattande åldersanpassad sexualundervisning samt att hjälpa kvinnor som befinner sig i sårbara eller otrygga situationer att få tillgång till kostnadsfria preventivmedel i alla former, för att säkerställa att de inte utsätts för någon diskriminering i tillgången till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att säkerställa tillgängliga och insynsvänliga rättsliga förfaranden för erkännande av juridiskt kön som bygger på självbestämmande och att i enlighet med Världshälsoorganisationens elfte internationella sjukdomsklassifikation (ICD-11) erkänna transpersoner, icke-binära personer och intersexpersoner i lagstiftningen och undanröja hinder såsom obligatoriska kirurgiska ingrepp eller obligatorisk psykologisk rådgivning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbjuda könsstympning av intersexpersoner och att säkerställa att intersexuella spädbarn inte utsätts för icke-vital medicinsk eller kirurgisk behandling under spädbarnsperioden eller barndomen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att upphöra med tvångssterilisering, tvångsaborter och påtvingade preventivmedel, inbegripet för kvinnor med funktionsnedsättning och romska kvinnor, och medicinering av transpersoner samt att respektera dessa personers fysiska och kroppsliga integritet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa effektiva och skyndsamt vidtagna åtgärder för alla som genomgått tvångssterilisering och påtvingade skilsmässor, bland annat genom att inrätta effektiva skadeståndssystem. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att kvinnor i all sin mångfald, särskilt de som utsätts för intersektionella former av diskriminering eller som befinner sig i marginaliserade situationer eller konfliktsituationer, påverkas i oproportionerligt hög grad av klimatförändringarna och deras konsekvenser. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla klimatåtgärder inbegriper ett intersektionellt perspektiv som inbegriper kön och ras och att riktade medel och åtgärder tillämpas i detta syfte samt att garantera att kvinnor i all sin mångfald deltar på lika villkor i beslutsfattande organ på internationell, europeisk, nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna eftertryckligen att vidta snabba, effektiva och samordnade åtgärder för att skydda de mänskliga rättigheterna och tillgodose behoven i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa bland kvinnor och flickor och marginaliserade befolkningsgrupper som berörs av konflikten i Ukraina. |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 191.

(4)  EUT C 81, 18.2.2022, s. 43.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2022)0073.

(6)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 104.

(7)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/guidance_note_on_the_collection_and_use_of_equality_data_based_on_racial_or_ethnic_origin_final.pdf

(9)  https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2021/07/Collection-and-use-of-complaints-data.pdf

(10)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/combatting-discrimination/equality-data-collection_en#equality-data

(11)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/sites/default/files/2018-07/ENAR_Shadowreport_2013_2017.pdf

(12)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-eu-minorities-survey-roma-women_en.pdf

(13)  https://fra.europa.eu/sv/publication/2018/being-black-eu

(14)  https://www.intersectionaljustice.org/img/2020.4.14_cij-factsheet-intersectionality-at-a-glance-in-europe_du2r4w.pdf

(15)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-01/Intersectionality-resource-guide-and-toolkit-en.pdf

(16)  A comparative analysis of gender equality law in Europe 2020.

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491 /IPOL_STU(2020)662491_EN.pdf

(18)  https://www150.statcan.gc.ca/n1/pub/89-503-x/2015001/article/14695-eng.htm

(19)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-10-key-topics-combating-racism-a/16808b75f7

(20)  Kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698).

(21)  Kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152).

(22)  Kommissionens meddelande av den 23 september 2020 om en ny migrations- och asylpakt (COM(2020)0609).

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/198 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/198

---

P9_TA(2022)0290

Nationella veton för att underminera den globala skatteuppgörelsen

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2022 om nationella veton för att underminera den globala skatteuppgörelsen (2022/2734(RSP))

(2023/C 47/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av avdelning III och artiklarna 113, 115, 116 och 326 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning III och artiklarna 113, 115, 116 och 326 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 4 och 20 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 4 och 20 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av uttalandet från G20:s/OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) om en lösning med två pelare för att åtgärda de skatteutmaningar som härrör från digitaliseringen av ekonomin, vilken 137 av 141 medlemmar hade anslutit sig till och enats om den 4 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från G20:s/OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) om en lösning med två pelare för att åtgärda de skatteutmaningar som härrör från digitaliseringen av ekonomin, vilken 137 av 141 medlemmar hade anslutit sig till och enats om den 4 november 2021,

| — | med beaktande av OECD/G20:s inkluderande ramverk för den andra pelaren inom BEPS och dess modellregler för inhemskt genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD/G20:s inkluderande ramverk för den andra pelaren inom BEPS och dess modellregler för inhemskt genomförande,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 22 december 2021 till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen (COM(2021)0823), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 22 december 2021 till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen (COM(2021)0823),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 19 maj 2022 om förslaget till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 19 maj 2022 om förslaget till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 januari 2019Mot ett mer effektivt och demokratiskt beslutsfattande inom EU:s skattepolitik (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 januari 2019Mot ett mer effektivt och demokratiskt beslutsfattande inom EU:s skattepolitik (COM(2019)0008),

| — | med beaktande av analysen från Europeiska observatoriet för skattefrågor av den 25 oktober 2021Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates, |
| --- | --- |

—

med beaktande av analysen från Europeiska observatoriet för skattefrågor av den 25 oktober 2021Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates,

| — | med beaktande av Ekofinrådets slutsatser av den 5 april 2022 och resultatet av mötet den 17 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ekofinrådets slutsatser av den 5 april 2022 och resultatet av mötet den 17 juni 2022,

| — | med beaktande av slutrapporten från konferensen om Europas framtid och av sin resolution av den 4 maj 2022 om uppföljningen av slutsatserna från konferensen om Europas framtid (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från konferensen om Europas framtid och av sin resolution av den 4 maj 2022 om uppföljningen av slutsatserna från konferensen om Europas framtid (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om digital beskattning: OECD-förhandlingarna, digitala företags skatterättsliga hemvist och en eventuell europeisk digital skatt (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om digital beskattning: OECD-förhandlingarna, digitala företags skatterättsliga hemvist och en eventuell europeisk digital skatt (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2022 med rekommendationer till kommissionen om rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (parlamentets uppföljning av kommissionens handlingsplan från juli och dess 25 initiativ på området mervärdesskatt, företagsbeskattning och personbeskattning) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2022 med rekommendationer till kommissionen om rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (parlamentets uppföljning av kommissionens handlingsplan från juli och dess 25 initiativ på området mervärdesskatt, företagsbeskattning och personbeskattning) (4),

| — | med beaktande av Internationella valutafondens (IMF) studie av den 25 maj 2021Taxing Multinationals in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella valutafondens (IMF) studie av den 25 maj 2021Taxing Multinationals in Europe,

| — | med beaktande av IMF:s senaste uppskattningar i Fiscal Monitor från april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av IMF:s senaste uppskattningar i Fiscal Monitor från april 2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (5),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 4 november 2021 enades 137 av 141 medlemmar i OECD/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), däribland alla EU-medlemsstater, om en reform av det internationella skattesystemet genom en tvåpelarlösning för att ta itu med de utmaningar som följer av digitaliseringen av ekonomin, bland annat genom att införa multilateralt överenskomna begränsningar av överföring av vinster och skattekonkurrens via införandet av en global minimiskattesats på 15 %. Överenskommelsen är resultatet av en bred kompromiss och resultatet av flera förhandlingsrundor som ägt rum under flera år. |
| --- | --- |

A.

Den 4 november 2021 enades 137 av 141 medlemmar i OECD/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), däribland alla EU-medlemsstater, om en reform av det internationella skattesystemet genom en tvåpelarlösning för att ta itu med de utmaningar som följer av digitaliseringen av ekonomin, bland annat genom att införa multilateralt överenskomna begränsningar av överföring av vinster och skattekonkurrens via införandet av en global minimiskattesats på 15 %. Överenskommelsen är resultatet av en bred kompromiss och resultatet av flera förhandlingsrundor som ägt rum under flera år.

| B. | Genomförandet av den globala minimiskattesatsen inom ramen för denna reform med två pelare skulle leda till att länderna årligen skulle få in cirka 150 miljarder US-dollar i nya intäkter (6). Den historiska överenskommelse som nåddes vid mötet i OECD/G20:s inkluderande ramverk om BEPS i oktober 2021, med brett stöd från länder som står för mer än 90 % av den globala ekonomin, är en stor politisk framgång som måste genomföras snabbt och i stor utsträckning för att den ska bli en social och ekonomisk framgång och främja rättvis beskattning. |
| --- | --- |

B.

Genomförandet av den globala minimiskattesatsen inom ramen för denna reform med två pelare skulle leda till att länderna årligen skulle få in cirka 150 miljarder US-dollar i nya intäkter (6). Den historiska överenskommelse som nåddes vid mötet i OECD/G20:s inkluderande ramverk om BEPS i oktober 2021, med brett stöd från länder som står för mer än 90 % av den globala ekonomin, är en stor politisk framgång som måste genomföras snabbt och i stor utsträckning för att den ska bli en social och ekonomisk framgång och främja rättvis beskattning.

| C. | Enligt IMF:s senaste uppskattningar beräknas minimiskatten öka de globala bolagsskatteintäkterna med 5,7 % genom top-up-skatten och potentiellt med ytterligare 8,1 % genom de överenskomna begränsningarna för överföring av vinster och skattekonkurrens (7). |
| --- | --- |

C.

Enligt IMF:s senaste uppskattningar beräknas minimiskatten öka de globala bolagsskatteintäkterna med 5,7 % genom top-up-skatten och potentiellt med ytterligare 8,1 % genom de överenskomna begränsningarna för överföring av vinster och skattekonkurrens (7).

| D. | Bara i EU skulle intäkterna från bolagsskatt kunna öka med cirka 64 miljarder euro per år genom att en effektiv minimiskattesats på 15 % tas ut i enlighet med den andra pelaren i denna globala uppgörelse (8). |
| --- | --- |

D.

Bara i EU skulle intäkterna från bolagsskatt kunna öka med cirka 64 miljarder euro per år genom att en effektiv minimiskattesats på 15 % tas ut i enlighet med den andra pelaren i denna globala uppgörelse (8).

| E. | Skattefrågor i unionen är föremål för ett särskilt lagstiftningsförfarande och det krävs enhälliga beslut i rådet. Kommissionens förslag till rådets direktiv av den 22 december 2021 för att genomföra den andra pelaren i det inkluderande ramverket grundar sig på artikel 115 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

E.

Skattefrågor i unionen är föremål för ett särskilt lagstiftningsförfarande och det krävs enhälliga beslut i rådet. Kommissionens förslag till rådets direktiv av den 22 december 2021 för att genomföra den andra pelaren i det inkluderande ramverket grundar sig på artikel 115 i EUF-fördraget.

| F. | I oktober 2021 gav samtliga länder inom OECD och G20, däribland samtliga 27 EU-medlemsstater, sitt stöd till överenskommelsen om att reformera internationella skatteregler. |
| --- | --- |

F.

I oktober 2021 gav samtliga länder inom OECD och G20, däribland samtliga 27 EU-medlemsstater, sitt stöd till överenskommelsen om att reformera internationella skatteregler.

| G. | Trots detta åtagande har antagandet av ett EU-direktiv för att upprätthålla och genomföra den andra pelaren i denna internationella överenskommelse (direktivet om den andra pelaren) misslyckats tre gånger i rådet för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin), på grund av att enhällighet inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

G.

Trots detta åtagande har antagandet av ett EU-direktiv för att upprätthålla och genomföra den andra pelaren i denna internationella överenskommelse (direktivet om den andra pelaren) misslyckats tre gånger i rådet för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin), på grund av att enhällighet inte har uppnåtts.

| H. | I rådets förhandlingar åberopade Polen sitt nationella veto för att förhindra att direktivet om den andra pelaren antas i hela unionen, trots att det stöds av alla övriga 26 medlemsstater. Polen släppte sedan sitt motstånd. |
| --- | --- |

H.

I rådets förhandlingar åberopade Polen sitt nationella veto för att förhindra att direktivet om den andra pelaren antas i hela unionen, trots att det stöds av alla övriga 26 medlemsstater. Polen släppte sedan sitt motstånd.

| I. | Trots att Ungern vid tidigare möten i Ekofinrådet gått med på att genomföra direktivet åberopade landet sitt veto under Ekofinrådets möte i juni 2022, efter det att Polen dragit tillbaka sitt veto. |
| --- | --- |

I.

Trots att Ungern vid tidigare möten i Ekofinrådet gått med på att genomföra direktivet åberopade landet sitt veto under Ekofinrådets möte i juni 2022, efter det att Polen dragit tillbaka sitt veto.

| J. | De offentliga intäkter som ett genomförande av direktivet om den andra pelaren skulle generera i EU skulle bli särskilt betydande med tanke på den exempellösa effekten av kombinationen av Rysslands aggression i Ukraina, störningarna i de globala leveranskedjorna och behovet av att säkerställa den ekonomiska återhämtningen efter pandemin och de investeringar som krävs för att uppnå EU:s klimatmål. |
| --- | --- |

J.

De offentliga intäkter som ett genomförande av direktivet om den andra pelaren skulle generera i EU skulle bli särskilt betydande med tanke på den exempellösa effekten av kombinationen av Rysslands aggression i Ukraina, störningarna i de globala leveranskedjorna och behovet av att säkerställa den ekonomiska återhämtningen efter pandemin och de investeringar som krävs för att uppnå EU:s klimatmål.

| K. | Under de senaste årtiondena har det gjorts många försök att fastställa en lägsta bolagsskattesats i unionen. |
| --- | --- |

K.

Under de senaste årtiondena har det gjorts många försök att fastställa en lägsta bolagsskattesats i unionen.

| L. | I slutresultatet av konferensen om Europas framtid ingick förslag om finans- och skattepolitik, som lades fram i rapporten om denna av den 9 maj 2022. |
| --- | --- |

L.

I slutresultatet av konferensen om Europas framtid ingick förslag om finans- och skattepolitik, som lades fram i rapporten om denna av den 9 maj 2022.

| M. | Att involvera Europaparlamentet genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet skulle förbättra beslutsfattandet på skatteområdet och leda till effektivare, mer relevanta och ambitiösa resultat för EU:s skattepolitik. |
| --- | --- |

M.

Att involvera Europaparlamentet genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet skulle förbättra beslutsfattandet på skatteområdet och leda till effektivare, mer relevanta och ambitiösa resultat för EU:s skattepolitik.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet hävdar att befintliga internationella skatteregler till stor del är föråldrade och inte kan hantera den ökande digitaliseringen av ekonomin och inte på ett effektivt sätt förhindra skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet framhåller att det finns ett brådskande behov av att reformera reglerna genom att anta OECD/G20:s globala skatteuppgörelse och därigenom säkerställa att de internationella, europeiska och nationella skattesystemen kan bemöta detta århundrades nya ekonomiska, sociala och tekniska utmaningar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar med stor oro den fragmentering av de nationella bolagsskattesatserna inom EU som kan få en snedvridande effekt på den inre marknaden och skada EU:s ekonomi. Parlamentet noterar dessutom den fortsatta minskningen av de genomsnittliga bolagsskattesatserna i EU under de senaste årtiondena. Parlamentet upprepar det brådskande behovet av att inrätta en bred skattebas och minska utrymmet för skatteundandragande, skattebedrägeri och aggressiv skatteplanering, bland annat genom att genomföra OECD/G20-uppgörelsen på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att de befintliga skattereglerna och skillnaderna mellan skatteregler i medlemsstaterna och på annat håll, i kombination med bristen på internationellt samarbete och andra problem, gör det möjligt för multinationella företag att använda aggressiv skatteplanering som avsevärt sänker deras effektiva skattesatser. Parlamentet påminner om att denna situation också ger små och medelstora företag en betydande konkurrensnackdel, eftersom de betalar betydligt högre effektiva skattesatser än multinationella företag, vilket är oacceptabelt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar sin nyligen antagna ståndpunkt gällande direktivet om den andra pelaren, som kräver ett snabbt genomförande före januari 2023. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Parlamentet understryker att de krav som Ungern rapporterats ha, särskilt när det gäller substansundantag, redan i stor utsträckning beaktades i den internationella överenskommelsen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang alla medlemsstater om deras uppslutning kring den globala OECD-uppgörelsen. Parlamentet betonar att ett snabbt och omfattande genomförande av överenskommelsen kommer att vara avgörande för processens globala framgång. Parlamentet betonar vikten av att EU tar på sig en global ledarroll i kampen mot skatteparadis genom att vara den första region som genomför OECD-överenskommelsen. Parlamentet betonar de risker som finns i och är förknippade med att direktivet om den andra pelaren inte genomförs i EU. Parlamentet understryker att om EU inte genomför direktivet om den andra pelaren skulle detta kunna äventyra även Förenta staternas och andra jurisdiktioners genomförande av den andra pelaren. |
| --- | --- |

6.

Nuvarande beslutsprocess och inverkan av nationella veton

| 7. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att enhällighet i enlighet med fördragen måste uppvägas av en mycket hög ansvarsnivå och måste vara i linje med principen om lojalt samarbete som grundar sig på artikel 4.3 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att enhällighet i rådet gällande skattepolitik inte bidrar till att initiera de förändringar som krävs för att hantera nuvarande utmaningar. Parlamentet beklagar att den nuvarande situationen ofta leder till förseningar och bristande framsteg i den harmonisering och samordning av skatteregler i hela unionen som skulle gynna alla. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att nationella veton konsekvent har hindrat framsteg på många viktiga beskattningsområden. Parlamentet beklagar att förslag såsom den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen, översynen av direktivet om räntor och royaltyer och reformen av uppförandekoden för företagsbeskattning har förblivit blockerade i rådet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer att nationell vetorätt i beskattningsfrågor har missbrukats av vissa medlemsstater för att utverka eftergifter inom andra politikområden. Parlamentet betonar att dessa veton hotar att vidmakthålla skadlig skattepraxis och social orättvisa som undergräver unionens förmåga att fungera effektivt, främja lika spelregler och skydda medborgarnas och de små och medelstora företagens intressen. |
| --- | --- |

10.

Rekommendationer för åtgärder och reformområden

| 11. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att snabbt anta direktivet om den andra pelaren för att se till att överenskommelsen träder i kraft före januari 2023. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Ungern att omedelbart upphöra med sin blockering av den globala skatteuppgörelsen i rådet. Parlamentet beklagar djupt att en enda medlemsstat har förmåga att hålla både genomförandet av en sådan historisk uppgörelse och 26 andra medlemsstater i ett dödläge. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inte föra några politiska förhandlingar med medlemsstater som missbrukar sitt nationella veto. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet att insistera på den överenskomna villkorligheten för EU:s politik och transparensen i beslutsfattandet och att avstå från att godkänna Ungerns nationella återhämtnings- och resiliensplan tills Ungern till fullo har uppfyllt alla kriterier i förordningen, särskilt de landsspecifika rekommendationerna på området för rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende samt förebyggande, upptäckt och bekämpning av bedrägerier, intressekonflikter och korruption. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att i den nuvarande situationen bör alla tänkbara scenarier stå till buds, och att snabba åtgärder måste vidtas om Ungern under de kommande månaderna framhärdar i sitt nationella veto. Kommissionen och rådet uppmanas med kraft att undersöka alternativa möjligheter för att ska EU ska kunna fullgöra sina åtaganden på OECD-/G20-nivå. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga möjliga åtgärder på kort sikt för att göra det möjligt för EU att fullgöra sina internationella åtaganden, såsom att fastställa om det vore lämpligt att som en sista utväg genomföra den globala skatteuppgörelsen genom det förfarande för fördjupat samarbete som fastställs i artikel 20 i EU-fördraget. Om inga andra alternativ till genomförande på EU-nivå kan överenskommas anser parlamentet att ett unilateralt genomförande av direktivet om den andra pelaren i alla medlemsstater skulle ge godtagbara resultat. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid behov använda sig av det förfarande som fastställs i artikel 116 i EUF-fördraget för viss skattepolitik. Parlamentet påminner i detta avseende om Ursula von der Leyens manifest från hennes kandidatur till kommissionens ordförande, som innehöll ett åtagande att ”använda de klausuler i fördragen som möjliggör att förslag om beskattning antas genom medbeslutande och beslutas med kvalificerad majoritet i rådet”. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om kommissionens tidigare ordförande Jean-Claude Junckers tal om tillståndet i unionen 2018, där man efterlyste beslut med kvalificerad majoritet i vissa skattefrågor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna på lång sikt bör överväga mervärdet av att övergå till omröstning med kvalificerad majoritet, i enlighet med rekommendationerna från konferensen om Europas framtid. I detta avseende uppmanas kommissionen att återuppta diskussionen om användningen av omröstning med kvalificerad majoritet i vissa skattefrågor genom en stegvis strategi, som en uppföljning av sitt meddelande från 2019 om frågan och som ett svar på resultatet av konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0216.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2022)0141.

(3)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 54.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2022)0082.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2022)0219.

(6)  https://www.oecd.org/tax/international-community-strikes-a-ground-breaking-tax-deal-for-the-digital-age.htm

(7)  IMF, Fiscal Policy from Pandemic to War, s. 28, https://www.imf.org/en/Publications /FM/Issues/2022/04/12/fiscal-monitor-april-2022

(8)  https://www.taxobservatory.eu/wp-content/uploads/2021/10/Note-2-November-2021-1.pdf

---

Torsdagen, 7 juli 2022

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/202 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/202

---

P9_TA(2022)0291

Gripandet av kardinal Zen och förvaltarna av 612 Humanitarian Relief Fund i Hongkong

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om gripandet av kardinal Zen och förvaltarna av 612 Humanitarian Relief Fund i Hongkong (2022/2751(RSP))

(2023/C 47/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 20 januari 2022 om kränkningar av de grundläggande friheterna i Hongkong (1), av den 8 juli 2021 om Hongkong, särskilt fallet Apple Daily (2), och av den 21 januari 2021 om ingripandena mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (3), samt av sina andra och tidigare resolutioner om Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 20 januari 2022 om kränkningar av de grundläggande friheterna i Hongkong (1), av den 8 juli 2021 om Hongkong, särskilt fallet Apple Daily (2), och av den 21 januari 2021 om ingripandena mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (3), samt av sina andra och tidigare resolutioner om Kina,

| — | med beaktande av den 24:e årsrapporten från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 20 maj 2022 om den politiska och ekonomiska utvecklingen i den särskilda administrativa regionen Hongkong 2021 (JOIN(2022)0016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 24:e årsrapporten från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 20 maj 2022 om den politiska och ekonomiska utvecklingen i den särskilda administrativa regionen Hongkong 2021 (JOIN(2022)0016),

| — | med beaktande av Folkrepubliken Kinas lag om att skydda den nationella säkerheten i den särskilda administrativa regionen Hongkong (den nationella säkerhetslagen), som är i kraft sedan den 30 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Folkrepubliken Kinas lag om att skydda den nationella säkerheten i den särskilda administrativa regionen Hongkong (den nationella säkerhetslagen), som är i kraft sedan den 30 juni 2020,

| — | med beaktande av uttalandet av EU:s utrikesrepresentant på Europeiska unionens vägnar om valet av chefsminister i Hongkong, som hölls den 8 maj 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av EU:s utrikesrepresentant på Europeiska unionens vägnar om valet av chefsminister i Hongkong, som hölls den 8 maj 2022,

| — | med beaktande av grundlagen för den särskilda administrativa regionen Hongkong i Folkrepubliken Kina, som antogs den 4 april 1990 och trädde i kraft den 1 juli 1997 (Hongkongs grundlag), |
| --- | --- |

—

med beaktande av grundlagen för den särskilda administrativa regionen Hongkong i Folkrepubliken Kina, som antogs den 4 april 1990 och trädde i kraft den 1 juli 1997 (Hongkongs grundlag),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 19 december 1984 från Förenade kungarikets regering och Folkrepubliken Kinas regering om Hongkong-frågan, även kallad den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen, registrerad av den kinesiska respektive brittiska regeringen vid Förenta nationerna den 12 juni 1985, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 19 december 1984 från Förenade kungarikets regering och Folkrepubliken Kinas regering om Hongkong-frågan, även kallad den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen, registrerad av den kinesiska respektive brittiska regeringen vid Förenta nationerna den 12 juni 1985,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Främjandet av och respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten bör stå i centrum för EU:s förbindelser med Kina, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sina yttre åtgärder och Kinas åtagande att följa dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete. |
| --- | --- |

A.

Främjandet av och respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten bör stå i centrum för EU:s förbindelser med Kina, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sina yttre åtgärder och Kinas åtagande att följa dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete.

| B. | Den 11 och 12 maj 2022 grep polisen förvaltarna av 612 Humanitarian Relief Fund i Hongkong, som ger humanitärt och finansiellt stöd till personer som skadats, gripits eller hotats under protesterna mot ett ändringsförslag till utlämningslagen – den pensionerade katolske biskopen kardinal Joseph Zen, den tidigare lagstiftaren Cyd Ho, sångaktivisten Denise Ho, akademikern Hui Po-Keung och den äldre advokaten Margaret Ng – anklagade fö r samröre med utländska styrkor (artikel 29 i den nationella säkerhetslagen). |
| --- | --- |

B.

Den 11 och 12 maj 2022 grep polisen förvaltarna av 612 Humanitarian Relief Fund i Hongkong, som ger humanitärt och finansiellt stöd till personer som skadats, gripits eller hotats under protesterna mot ett ändringsförslag till utlämningslagen – den pensionerade katolske biskopen kardinal Joseph Zen, den tidigare lagstiftaren Cyd Ho, sångaktivisten Denise Ho, akademikern Hui Po-Keung och den äldre advokaten Margaret Ng – anklagade fö r samröre med utländska styrkor (artikel 29 i den nationella säkerhetslagen).

| C. | Omkring 10 000 personer har gripits av myndigheterna i Hongkong sedan protesterna 2019. 2 500 personer har åtalats och över 1 100 personer har dömts. Den 28 mars 2022 hade nästan 200 personer gripits i kraft av den nationella säkerhetslagen. I början av 2022 fanns det 721 politiska fångar i Hongkong. |
| --- | --- |

C.

Omkring 10 000 personer har gripits av myndigheterna i Hongkong sedan protesterna 2019. 2 500 personer har åtalats och över 1 100 personer har dömts. Den 28 mars 2022 hade nästan 200 personer gripits i kraft av den nationella säkerhetslagen. I början av 2022 fanns det 721 politiska fångar i Hongkong.

| D. | I kommissionens och den höga representantens 24:e årsrapport om den politiska och ekonomiska utvecklingen i den särskilda administrativa regionen Hongkong 2021 dras slutsatsen att utrymmet för det civila samhället fortsätter att krympa. |
| --- | --- |

D.

I kommissionens och den höga representantens 24:e årsrapport om den politiska och ekonomiska utvecklingen i den särskilda administrativa regionen Hongkong 2021 dras slutsatsen att utrymmet för det civila samhället fortsätter att krympa.

| E. | FN:s kommitté för mänskliga rättigheter gör som bäst en bedömning av Hongkongs efterlevnad av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och den förväntas vara slutförd i juli 2022. |
| --- | --- |

E.

FN:s kommitté för mänskliga rättigheter gör som bäst en bedömning av Hongkongs efterlevnad av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och den förväntas vara slutförd i juli 2022.

| 1. | Europaparlamentet fördömer gripandena av kardinal Joseph Zen, en av de starkaste förespråkarna för stadens demokrativänliga rörelse, och av de fyra andra förvaltarna av 612 Humanitarian Relief Fund i Hongkong, vilka utgör ett angrepp på de friheter som garanteras i Hongkongs grundlag, inbegripet religions- och trosfriheten, särskilt efter det att man stängt ner verksamheten för över 60 grupper i det civila samhället, och är symptomatiska för Folkrepubliken Kinas fortsatta ansträngningar att systematiskt förstöra de sista resterna av Hongkongs autonomi och friheter och undertrycka den demokrativänliga rörelsen. Parlamentet anser att gripandena är ett tydligt bevis på John Lee Ka-Chius uttalade avsikt att förtrycka alla kritiska röster ännu mer och att ytterligare intensifiera ingripandena. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i den särskilda administrativa regionen Hongkong att dra tillbaka alla anklagelser mot kardinal Zen och de övriga fyra förvaltarna av 612 Humanitarian Relief Fund – Cyd Ho, Denise Ho, Hui Po-Keung och Margaret Ng – och att frige Cyd Ho. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i den särskilda administrativa regionen Hongkong att låta 612 Humanitarian Relief Fund återuppta sitt finansiella, rättsliga och humanitära stöd till dem som mottagit det. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att genomföra rådets slutsatser från juli 2020, inbegripet ”livbåtsprogram” för Hongkongs demokratiförespråkare och politiska ledare, till exempel genom att underlätta utfärdandet av nödvisum och tillhandahålla tillfälligt skydd. Parlamentet uppmanar Vatikanstaten att ge sitt fulla stöd till kardinal Zen och andra religiösa ledare som utsätts för förföljelse eller riskerar att bli frihetsberövade under den nationella säkerhetsordningen i Hongkong. Parlamentet uppmanar vidare Vatikanstaten att stärka sina diplomatiska ansträngningar och sitt inflytande på de kinesiska myndigheterna och kräva att alla anklagelser mot kardinal Zen läggs ned och att förföljelserna och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna upphör. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att, 25 år efter överlämnandet av Hongkong 1997, då de kinesiska myndigheterna övertog suveräniteten samtidigt som de lovade att respektera stadens friheter och rättigheter som skyddas i grundlagen, och två år efter det att den så kallade nationella säkerhetslagen infördes i Hongkong, fortsätter Folkrepubliken Kina att åsidosätta sina skyldigheter enligt den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen att upprätthålla Hongkongs höga grad av autonomi i enlighet med principen ”ett land, två system”, rättsstatsprincipen och de grundläggande mänskliga rättigheterna enligt Hongkongs grundlag och i linje med landets inhemska och internationella skyldigheter som signatär till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att helt och hållet upphäva den nationella säkerhetslagen och på nytt förbinda sig att upprätthålla grundlagen, som garanterar föreningsfrihet, mötesfrihet, yttrandefrihet samt religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att valet av John Lee hölls i flagrant strid med centrala demokratiska principer och politisk mångfald och med Hongkongmedborgarnas rätt till allmänna val. Parlamentet betonar att Pekings valreformer och det faktum att den tidigare säkerhetsministern och polistjänstemannen John Lee handplockades för rollen som chefsminister visar att Hongkongs regering inte längre är oberoende i förhållande till Peking i enlighet med den tidigare principen ”ett land, två system” och att all politisk opposition har förtryckts. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar djupt att Hongkongs myndigheter beslutat att för tredje året i rad förbjuda den årliga minnesstunden den 4 juni för Himmelska fridens torg. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att införa riktade sanktioner inom ramen för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter (EU:s Magnitskij-sanktioner) mot John Lee och alla andra tjänstemän i Hongkong och Folkrepubliken Kina som är ansvariga för de pågående kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i staden. Parlamentet upprepar vidare sin brådskande uppmaning till de återstående 10 EU-medlemsstater som ännu inte har upphävt sina aktiva utlämningsavtal med Kina och Hongkong att göra det. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Europeiska utrikestjänsten att säkerställa tillräckliga resurser för Europeiska unionens kontor i Hongkong (EU-kontoret) så att det kan fortsätta att genomföra och på lämpligt sätt intensifiera övervakning av rättegångar, fängelsebesök och övervakning av de mänskliga rättigheterna, genom att göra offentliga uttalanden, utse en kontaktperson för människorättsfrågor bland sin personal och ta upp människorättsförsvarares fall med myndigheter på alla nivåer. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och EU-kontoret att regelbundet rapportera om de mest framträdande rättegångarna samt om utvecklingen av människorättssituationen i Hongkong mer allmänt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s kontor och medlemsstaternas diplomatiska personal att göra allt de kan för att ge människorättsaktivisterna i Hongkong allt det stöd de behöver och bidra till att skydda deras rättigheter, särskilt genom att besöka politiska fångar i fängelser, utfärda nödvisum och ge tillfälligt skydd i medlemsstaterna till dem som flyr från Hongkong. Parlamentet beklagar djupt det klimat av rädsla som den nationella säkerhetslagen har skapat bland det civila samhället i Hongkong, bland annat till följd av införandet av det godtyckliga brottet ”samröre med utländska och externa styrkor”. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet stöder uppmaningen från 50 FN-experter på mänskliga rättigheter att inrätta ett särskilt mandat inom FN:s råd för mänskliga rättigheter för att övervaka och rapportera om människorättssituationen i hela Kina, inklusive Hongkong. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att se över avtalet mellan EU och Hongkong/Kina om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor, statusen för Hongkongs kontor för ekonomi och handel i Bryssel och Hongkongs medlemskap i Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, EU-kontoret i Hongkong, EU-medlemsstaternas samtliga konsulat i Hongkong, Heliga stolen och den särskilda administrativa regionen Hongkongs chefsminister och lagstiftande råd. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0011.

(2)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 178.

(3)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 242.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/205 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/205

---

P9_TA(2022)0292

Situationen för försvarare av urbefolkningar och miljöförsvarare i Brasilien, inbegripet morden på Dom Philips och Bruno Pereira

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om situationen för försvarare av urbefolkningar och miljöförsvarare i Brasilien, inbegripet morden på Dom Philips och Bruno Pereira (2022/2752(RSP))

(2023/C 47/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Brasilien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Brasilien,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om klimatförändringarnas konsekvenser för de mänskliga rättigheterna och miljöförsvararnas roll i denna fråga (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om klimatförändringarnas konsekvenser för de mänskliga rättigheterna och miljöförsvararnas roll i denna fråga (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU (3),

| — | med beaktande av uttalandena från Reportrar utan gränser, UNIVAJA (förbundet för urbefolkningar i Javaridalen), Amnesty International, Survival International, Greenpeace, Human Rights Watch och Världsnaturfonden om morden på Bruno Pereira och Dom Phillips, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från Reportrar utan gränser, UNIVAJA (förbundet för urbefolkningar i Javaridalen), Amnesty International, Survival International, Greenpeace, Human Rights Watch och Världsnaturfonden om morden på Bruno Pereira och Dom Phillips,

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Brasilien, som undertecknades i juli 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Brasilien, som undertecknades i juli 2007,

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 2007 och FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna från 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 2007 och FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna från 1998,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk, som antogs den 27 juni 1989 och som undertecknats av Brasilien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk, som antogs den 27 juni 1989 och som undertecknats av Brasilien,

| — | med beaktande av Förbundsrepubliken Brasiliens konstitution, särskilt artikel 231 om erkännande av urbefolkningarnas markrättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förbundsrepubliken Brasiliens konstitution, särskilt artikel 231 om erkännande av urbefolkningarnas markrättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 5 juni 2022 försvann den brittiska journalisten Dom Phillips, en medarbetare vid tidningen The Guardian, och den brasilianska experten på urfolksrättigheter, Bruno Pereira, tidigare tjänsteman vid National Indian Foundation (Funai), i Javaridalen, mellan byn São Rafael och staden Atalaia do Norte, i delstaten Amazonas, i norra Brasilien. Deras döda kroppar upptäcktes den 15 juni 2022. |
| --- | --- |

A.

Den 5 juni 2022 försvann den brittiska journalisten Dom Phillips, en medarbetare vid tidningen The Guardian, och den brasilianska experten på urfolksrättigheter, Bruno Pereira, tidigare tjänsteman vid National Indian Foundation (Funai), i Javaridalen, mellan byn São Rafael och staden Atalaia do Norte, i delstaten Amazonas, i norra Brasilien. Deras döda kroppar upptäcktes den 15 juni 2022.

| B. | Den 15 juni 2022 rapporterade den brasilianska federala polisen att en av de två personer som hade gripits på grund av misstanke om inblandning i deras försvinnanden hade erkänt morden på dem. |
| --- | --- |

B.

Den 15 juni 2022 rapporterade den brasilianska federala polisen att en av de två personer som hade gripits på grund av misstanke om inblandning i deras försvinnanden hade erkänt morden på dem.

| C. | Den icke-statliga organisationen Global Witness har rapporterat att mer än 20 mark- och miljöförsvarare hade dödats i Brasilien 2020, vilket gör landet till det fjärde landet med det högsta antalet sådana mord i världen, och de flesta av dessa brott är fortfarande ostraffade. Nästan tre fjärdedelar av morden i Brasilien äger rum i Amazonområdet och offren är försvarare av urbefolkningar. |
| --- | --- |

C.

Den icke-statliga organisationen Global Witness har rapporterat att mer än 20 mark- och miljöförsvarare hade dödats i Brasilien 2020, vilket gör landet till det fjärde landet med det högsta antalet sådana mord i världen, och de flesta av dessa brott är fortfarande ostraffade. Nästan tre fjärdedelar av morden i Brasilien äger rum i Amazonområdet och offren är försvarare av urbefolkningar.

| D. | Den pågående försämringen av de mänskliga rättigheterna i Brasilien äger rum mot bakgrund av restriktiva lagändringar och indragning av medel till miljöorgan samt en ökning av det endemiska våldet. Urbefolkningarna i Brasilien har utsatts för systematiska aggressioner, deras rättigheter skyddas inte, och de har även utsatts för ett ökande antal attacker och mord. Covid-19-pandemin har drabbat urbefolkningarna i Brasilien oproportionerligt hårt. |
| --- | --- |

D.

Den pågående försämringen av de mänskliga rättigheterna i Brasilien äger rum mot bakgrund av restriktiva lagändringar och indragning av medel till miljöorgan samt en ökning av det endemiska våldet. Urbefolkningarna i Brasilien har utsatts för systematiska aggressioner, deras rättigheter skyddas inte, och de har även utsatts för ett ökande antal attacker och mord. Covid-19-pandemin har drabbat urbefolkningarna i Brasilien oproportionerligt hårt.

| E. | I den nuvarande brasilianska konstitutionen, som antogs 1988, och i landets rättsliga regelverk fastställs urbefolkningarnas ursprungliga rätt till sina förfäders mark, utan någon form av tidsbegränsning för erkännandet av denna rättighet. Det är statens skyldighet att reglera och skydda denna rättighet. |
| --- | --- |

E.

I den nuvarande brasilianska konstitutionen, som antogs 1988, och i landets rättsliga regelverk fastställs urbefolkningarnas ursprungliga rätt till sina förfäders mark, utan någon form av tidsbegränsning för erkännandet av denna rättighet. Det är statens skyldighet att reglera och skydda denna rättighet.

| F. | Den 22 oktober 2021 deltog flera lokala grupper i det civila samhället i en offentlig utfrågning i den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR) för att fördöma kränkningar av människorättsförsvarare och miljöförsvarare i Brasilien. I augusti 2021 lämnade urfolksorganisationen APIB i Brasilien in ett klagomål till Internationella brottmålsdomstolen mot president Bolsonaro för brott mot mänskligheten och folkmord, baserat på hans uttryckliga, systematiska och avsiktliga politik mot urbefolkningarna. |
| --- | --- |

F.

Den 22 oktober 2021 deltog flera lokala grupper i det civila samhället i en offentlig utfrågning i den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR) för att fördöma kränkningar av människorättsförsvarare och miljöförsvarare i Brasilien. I augusti 2021 lämnade urfolksorganisationen APIB i Brasilien in ett klagomål till Internationella brottmålsdomstolen mot president Bolsonaro för brott mot mänskligheten och folkmord, baserat på hans uttryckliga, systematiska och avsiktliga politik mot urbefolkningarna.

| G. | Urbefolkningarna bidrar till att skydda regnskogen och andra ekosystem och spelar därför en avgörande roll för att bevara den biologiska mångfalden i regionen och förebygga klimatförändringar. Bruno Pereira och Dom Phillips var djupt engagerade i den avgörande uppgiften att bevara Amazonas regnskog och dess biologiska mångfald. |
| --- | --- |

G.

Urbefolkningarna bidrar till att skydda regnskogen och andra ekosystem och spelar därför en avgörande roll för att bevara den biologiska mångfalden i regionen och förebygga klimatförändringar. Bruno Pereira och Dom Phillips var djupt engagerade i den avgörande uppgiften att bevara Amazonas regnskog och dess biologiska mångfald.

| H. | Amazonas är världens största regnskog och spelar en avgörande roll för att absorbera koldioxid, minska utsläppen av växthusgaser och upprätthålla regionala och globala vädermönster. Javaridalen ligger vid Amazonas gräns mot Peru och Colombia. I denna region finns världens största koncentration av urbefolkningar som lever i frivillig isolering, och det är endast möjligt att nå denna region via andra områden och längs floden. |
| --- | --- |

H.

Amazonas är världens största regnskog och spelar en avgörande roll för att absorbera koldioxid, minska utsläppen av växthusgaser och upprätthålla regionala och globala vädermönster. Javaridalen ligger vid Amazonas gräns mot Peru och Colombia. I denna region finns världens största koncentration av urbefolkningar som lever i frivillig isolering, och det är endast möjligt att nå denna region via andra områden och längs floden.

| I. | Javaridalen är, liksom andra regioner i Amazonområdet i Brasilien, ett område där det förekommer många intensiva konflikter som upprätthålls av den organiserade brottsligheten och markinkräktare som är involverade i olaglig fiske-, jakt- och gruvdriftsverksamhet, olaglig skogsavverkning och narkotikahandel. 80 % av avskogningen i världen orsakas av att skogar omvandlas till jordbruksmark för råvaror som nötkött, soja och palmolja. Avskogningen i Amazonområdet i Brasilien har ökat dramatiskt sedan 2019, med en ökning på 22 % 2021 jämfört med 2020, vilket är den största ökningen sedan 2006. |
| --- | --- |

I.

Javaridalen är, liksom andra regioner i Amazonområdet i Brasilien, ett område där det förekommer många intensiva konflikter som upprätthålls av den organiserade brottsligheten och markinkräktare som är involverade i olaglig fiske-, jakt- och gruvdriftsverksamhet, olaglig skogsavverkning och narkotikahandel. 80 % av avskogningen i världen orsakas av att skogar omvandlas till jordbruksmark för råvaror som nötkött, soja och palmolja. Avskogningen i Amazonområdet i Brasilien har ökat dramatiskt sedan 2019, med en ökning på 22 % 2021 jämfört med 2020, vilket är den största ökningen sedan 2006.

| J. | Främjandet av och respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen bör fortsätta att stå i fokus för de mångåriga förbindelserna mellan EU och Brasilien, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sina yttre åtgärder och Brasiliens uttalade intresse för att respektera dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete. |
| --- | --- |

J.

Främjandet av och respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen bör fortsätta att stå i fokus för de mångåriga förbindelserna mellan EU och Brasilien, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sina yttre åtgärder och Brasiliens uttalade intresse för att respektera dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt de brutala morden på miljö- och människorättsförsvarare samt urbefolkningar i Brasilien, nu senast morden på journalisten Dom Phillips och aktivisten Bruno Pereira. Parlamentet uppmanar de brasilianska myndigheterna att genomföra en uttömmande, opartisk och oberoende utredning av dessa mord, och att alltid säkerställa full respekt för rätten till ett korrekt rättsförfarande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt det ökade våldet, angreppen och trakasserierna mot människorättsförsvarare och miljöförsvarare, urbefolkningar, minoriteter och journalister. Parlamentet beklagar president Bolsonaros fortsatta aggressiva retorik, verbala angrepp och skrämseltaktik. Parlamentet beklagar djupt det sexuella och könsbaserade våldet mot kvinnor, flickor, miljöförsvarare och försvarare av urbefolkningar, och påminner om att detta utgör en allvarlig kränkning av deras mänskliga rättigheter och värdighet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet kräver att de brasilianska myndigheterna vidtar omedelbara åtgärder för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna och skydda miljöförsvarare och försvarare av urbefolkningar. Parlamentet betonar de brasilianska myndigheternas ansvar och vikten av att vidta lämpliga åtgärder för att skydda urbefolkningarnas rätt till mark, territorier och traditionella försörjningsmöjligheter samt för att skydda dem från alla former av våld och diskriminering. Parlamentet uppmanar de brasilianska myndigheterna att genomföra internationella rekommendationer för att säkerställa skydd för dessa försvarare, och att vidta åtgärder för att sätta stopp för förföljelse, kriminalisering och stigmatisering av urbefolkningar och andra traditionella samhällen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att olaglig guldutvinning hotar skogarna och den biologiska mångfalden i skyddade områden och utsätter urbefolkningarna för föroreningar. Parlamentet beklagar den ökade avskogningen på urbefolkningars mark, särskilt i Amazonområdet i Brasilien. Parlamentet uppmanar den brasilianska regeringen att stärka och bättre verkställa lagstiftningen mot olaglig avskogning och gruvdrift, och att söka hållbara alternativ till den utvinningspolitik som riktar sig mot urbefolkningarnas territorier. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att den nuvarande brasilianska regeringen har avvecklat regeringsorgan såsom Funai, som övervakar urbefolkningsfrågor, och Ibama, Brasiliens viktigaste miljötillsynsorgan. Parlamentet uppmanar med kraft den brasilianska regeringen att återinföra och stärka kapaciteten hos dessa organ för att säkerställa ett effektivt genomförande av miljölagstiftningen och urbefolkningarnas rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är djupt oroat över de potentiella effekterna av lagförslagen PL 191/2020, den så kallade ”lagen om ödeläggelse” och lagförslaget PL 490/2007, om avgränsningen av urbefolkningars mark. Parlamentet uttrycker djup oro över de lagförslag som för närvarande diskuteras i den brasilianska kongressen och som skulle kunna leda till ökad avskogning och förstörelse av urbefolkningarnas försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet kräver att den mark som traditionellt bebos av urbefolkningar ska erkännas och skyddas, bland annat genom att man återupprättar avgränsningen av urbefolkningarnas mark och skyddar dessa territorier från olagliga markbeslag. Parlamentet upprepar vikten av att säkerställa efterlevnad av ILO:s konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av tillbörlig aktsamhet och hållbar och transparent ansvarsskyldighet för företag som ett betydande och oumbärligt verktyg för att förhindra och skydda mot allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och miljöbrott. Parlamentet uppmanar med kraft europeiska företag att säkerställa tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter längs hela sina leveranskedjor i Brasilien. Parlamentet upprepar att den föreslagna EU-förordningen om avskogningsfria produkter måste omfatta skydd av urbefolkningars rättigheter och mänskliga rättigheter och säkerställa att kränkningar av dessa rättigheter inte förekommer i samband med produktion av de produkter som släpps ut på den europeiska marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla samarbetsramar innehåller kraftfulla bindande och verkställbara bestämmelser om skydd av mänskliga rättigheter, inbegripet urbefolkningars rättigheter, och att främja respekt för internationella standarder och åtaganden, bland annat när det gäller avskogning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Brasiliens regering att fullgöra sina åtaganden enligt Parisavtalet om klimatförändringar. Parlamentet uppmanar kraftfullt den brasilianska staten att ta itu med miljöbrott och att genomföra en ny hållbar strategi för Amazonas, i syfte att uppfylla de villkor som fastställs i OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) färdplan för anslutning och att fullt ut anpassa sig till OECD:s standarder i syfte att uppfylla kraven för medlemskap i organisationen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fortsätta att stödja det civila samhället, miljöorganisationer och humanitära organisationer genom att prioritera främjandet av mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatsprincipen, jämlikhet och mediefrihet i Brasilien, och att samarbeta med internationella partner för att främja dessa mål. Parlamentet uppmanar EU:s delegation i Brasilien att noga övervaka situationen för demokratin i landet och att tillhandahålla logistiskt och tekniskt stöd till människorättsförsvarare, miljöförsvarare och försvarare av urbefolkningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess samarbetsbistånd ökar stödet till det civila samhället, särskilt människorättsförsvarare, urbefolkningar och traditionella samhällen. Parlamentet uppmanar EU:s delegation och de medlemsstater som har diplomatiska beskickningar i Brasilien att fullt ut genomföra EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och att bistå människorättsförsvarare med allt lämpligt stöd. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, det aktuella ordförandeskapet i gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater, generalsekreteraren för Amerikanska samarbetsorganisationen, den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika samt Brasiliens president, regering och kongress. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 111.

(2)  EUT C 118, 8.4.2020, s. 15.

(3)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 175.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/209 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/209

---

P9_TA(2022)0293

Situationen i det autonoma området Gorno-Badachsjan i Tadzjikistan

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om situationen i det autonoma området Gorno-Badachsjan i Tadzjikistan (2022/2753(RSP))

(2023/C 47/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tadzjikistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tadzjikistan,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av den tolfte årliga människorättsdialogen mellan EU och Tadzjikistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tolfte årliga människorättsdialogen mellan EU och Tadzjikistan,

| — | med beaktande av EU:s uttalande av den 26 maj 2022 om den senaste utvecklingen i det autonoma området Gorno-Badachsjan (GBAO) i Tadzjikistan vid OSSE:s ständiga råd nr 1375 i Wien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalande av den 26 maj 2022 om den senaste utvecklingen i det autonoma området Gorno-Badachsjan (GBAO) i Tadzjikistan vid OSSE:s ständiga råd nr 1375 i Wien,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 18 maj 2022 om utvecklingen i det autonoma området Gorno-Badachsjan från Europeiska unionens delegation i Tadzjikistan och Frankrikes, Tysklands, Förenade kungarikets och Förenta staternas ambassader, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 18 maj 2022 om utvecklingen i det autonoma området Gorno-Badachsjan från Europeiska unionens delegation i Tadzjikistan och Frankrikes, Tysklands, Förenade kungarikets och Förenta staternas ambassader,

| — | med beaktande av FN:s särskilda rapportörers gemensamma skrivelse av den 11 mars 2022 till Tadzjikistans regering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s särskilda rapportörers gemensamma skrivelse av den 11 mars 2022 till Tadzjikistans regering,

| — | med beaktande av uttalandet den 20 maj 2022 från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 20 maj 2022 från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor,

| — | med beaktande av tidigare rapporter och uttalanden från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Tadzjikistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tidigare rapporter och uttalanden från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Tadzjikistan,

| — | med beaktande av resultatet av den allmänna återkommande utvärdering av Tadzjikistan som antogs vid FN:s råd för mänskliga rättigheter den 23 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av den allmänna återkommande utvärdering av Tadzjikistan som antogs vid FN:s råd för mänskliga rättigheter den 23 mars 2022,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Protester bröt ut i det autonoma området Gorno-Badachsjan (GBAO) i maj 2022, efter månader av förföljelse av lokalbefolkningen till följd av protesterna i november 2021. Tadzjikistanska medborgare i GBAO utövade under fredliga former sin rätt till yttrande- och mötesfrihet för att protestera mot de övergrepp som begåtts mot folkgruppen när de brottsbekämpande organen inledde sina våldsamma ingripanden. |
| --- | --- |

A.

Protester bröt ut i det autonoma området Gorno-Badachsjan (GBAO) i maj 2022, efter månader av förföljelse av lokalbefolkningen till följd av protesterna i november 2021. Tadzjikistanska medborgare i GBAO utövade under fredliga former sin rätt till yttrande- och mötesfrihet för att protestera mot de övergrepp som begåtts mot folkgruppen när de brottsbekämpande organen inledde sina våldsamma ingripanden.

| B. | Den 25 november 2021 torterade och dödade en grupp från de brottsbekämpande myndigheterna en ung företrädare för pamiri-minoriteten, Gulbiddin Zijobekov, som de anklagade för att ha attackerat en biträdande åklagare. Efter hans död ägde fredliga civila protester rum där man krävde att en utredning av omständigheterna kring mordet skulle göras, att de flesta av de militära trupper som är stationerade i Chorugh skulle dras tillbaka, att de militära kontrollställena i Chorugh skulle avvecklas och att den nyutnämnda guvernören Alisjer Mirzonabotov skulle avsättas. Till följd av detta sköt polisen in i en folksamling där flera demonstranter dödades och många andra skadades. |
| --- | --- |

B.

Den 25 november 2021 torterade och dödade en grupp från de brottsbekämpande myndigheterna en ung företrädare för pamiri-minoriteten, Gulbiddin Zijobekov, som de anklagade för att ha attackerat en biträdande åklagare. Efter hans död ägde fredliga civila protester rum där man krävde att en utredning av omständigheterna kring mordet skulle göras, att de flesta av de militära trupper som är stationerade i Chorugh skulle dras tillbaka, att de militära kontrollställena i Chorugh skulle avvecklas och att den nyutnämnda guvernören Alisjer Mirzonabotov skulle avsättas. Till följd av detta sköt polisen in i en folksamling där flera demonstranter dödades och många andra skadades.

| C. | Från november 2021 till maj 2022 försökte regeringen och protestledarna förhandla fram en lösning på krisen. Den 16 maj 2022 inleddes protesterna på nytt som en reaktion på den uteblivna utredningen av mordet på Gulbiddin Zijobekov i november 2021. |
| --- | --- |

C.

Från november 2021 till maj 2022 försökte regeringen och protestledarna förhandla fram en lösning på krisen. Den 16 maj 2022 inleddes protesterna på nytt som en reaktion på den uteblivna utredningen av mordet på Gulbiddin Zijobekov i november 2021.

| D. | De tadzjikistanska myndigheterna hävdar att protesterna organiserades av kriminella grupper med kopplingar till terroristorganisationer. Polisen skingrade protesterna på ett våldsamt sätt, med militärt stöd från huvudstaden Dusjanbe. Den 18 maj 2022 aviserade de tadzjikistanska myndigheterna en särskild ”terrorismbekämpningsinsats” och uppges ha använt tårgasgranater och skarp ammunition mot demonstranter. |
| --- | --- |

D.

De tadzjikistanska myndigheterna hävdar att protesterna organiserades av kriminella grupper med kopplingar till terroristorganisationer. Polisen skingrade protesterna på ett våldsamt sätt, med militärt stöd från huvudstaden Dusjanbe. Den 18 maj 2022 aviserade de tadzjikistanska myndigheterna en särskild ”terrorismbekämpningsinsats” och uppges ha använt tårgasgranater och skarp ammunition mot demonstranter.

| E. | Människorättsorganisationer har anklagat de tadzjikistanska myndigheterna för att ha kränkt grundläggande mänskliga rättigheter, och fall av tortyr av fångar, kidnappning och plundring från brottsbekämpande organs sida har rapporterats. Flera människor dödades under de våldsamma sammandrabbningarna, med rapporter om påstådda utomrättsliga avrättningar. Den tadzjikistanska polisen frihetsberövade ett betydande antal personer från lokalbefolkningen i GBAO i samband med protesterna. |
| --- | --- |

E.

Människorättsorganisationer har anklagat de tadzjikistanska myndigheterna för att ha kränkt grundläggande mänskliga rättigheter, och fall av tortyr av fångar, kidnappning och plundring från brottsbekämpande organs sida har rapporterats. Flera människor dödades under de våldsamma sammandrabbningarna, med rapporter om påstådda utomrättsliga avrättningar. Den tadzjikistanska polisen frihetsberövade ett betydande antal personer från lokalbefolkningen i GBAO i samband med protesterna.

| F. | Oberoende medier och det civila samhället utsätts i allt högre grad för hot, godtyckliga frihetsberövanden och attacker. Ulfatchonim Mamadsjoeva, en framstående företrädare för pamiri-minoriteten, oberoende journalist och medborgarrättsaktivist, greps godtyckligt och åtalades för brottet att offentligt ha uppmanat till våld för att tvinga regeringen att ändra den konstitutionella ordningen. Hon riskerar upp till 15 års fängelse. Polisen har klassificerat hennes fall som ”hemligt”, vilket gör det omöjligt att övervaka det. |
| --- | --- |

F.

Oberoende medier och det civila samhället utsätts i allt högre grad för hot, godtyckliga frihetsberövanden och attacker. Ulfatchonim Mamadsjoeva, en framstående företrädare för pamiri-minoriteten, oberoende journalist och medborgarrättsaktivist, greps godtyckligt och åtalades för brottet att offentligt ha uppmanat till våld för att tvinga regeringen att ändra den konstitutionella ordningen. Hon riskerar upp till 15 års fängelse. Polisen har klassificerat hennes fall som ”hemligt”, vilket gör det omöjligt att övervaka det.

| G. | Mediefriheten och yttrandefriheten har ständigt undertryckts i landet sedan 2015, och den senaste tidens våld i GBAO har ytterligare ökat pressen på medierna att inte rapportera om händelser, under hot om att bli nedstängda, eller att endast rapportera den statsstödda versionen av händelser, inbegripet smutskastningskampanjer mot personer i lokalbefolkningen. En domstol i Dusjanbe utfärdade nyligen en order om att två oberoende bloggare, Daleri Imomali och Abdullo Ghurbati, skulle hållas frihetsberövade i två månader i avvaktan på rättegång, på grund av anklagelser om att ha samarbetat med förbjudna organisationer och politiska partier och ha misshandlat en polistjänsteman. |
| --- | --- |

G.

Mediefriheten och yttrandefriheten har ständigt undertryckts i landet sedan 2015, och den senaste tidens våld i GBAO har ytterligare ökat pressen på medierna att inte rapportera om händelser, under hot om att bli nedstängda, eller att endast rapportera den statsstödda versionen av händelser, inbegripet smutskastningskampanjer mot personer i lokalbefolkningen. En domstol i Dusjanbe utfärdade nyligen en order om att två oberoende bloggare, Daleri Imomali och Abdullo Ghurbati, skulle hållas frihetsberövade i två månader i avvaktan på rättegång, på grund av anklagelser om att ha samarbetat med förbjudna organisationer och politiska partier och ha misshandlat en polistjänsteman.

| H. | Minst 13 medlemmar av civilsamhällesorganisationen ”Kommission 44”, däribland direktören för advokatsamfundet i Pamir, Manutjehr Choliknazarov, och Faromuz Irgasjov och Chursand Mamadsjoev, frihetsberövades den 28 och 29 maj 2022 i GBAO på grundval av påhittade anklagelser. |
| --- | --- |

H.

Minst 13 medlemmar av civilsamhällesorganisationen ”Kommission 44”, däribland direktören för advokatsamfundet i Pamir, Manutjehr Choliknazarov, och Faromuz Irgasjov och Chursand Mamadsjoev, frihetsberövades den 28 och 29 maj 2022 i GBAO på grundval av påhittade anklagelser.

| I. | Centralregeringen stängde ned internet och mobila anslutningar i GBAO i maj. Anslutningarna hade redan tidigare stängts ned i november och hade endast delvis återställts i slutet av mars, vilket gjorde att invånarna i GBAO saknade internet under fyra månader. Detta har gjort det extremt svårt för internationella civilsamhällesorganisationer att kommunicera med regionen och har berövat befolkningen i regionen deras rätt till tillgång till information. |
| --- | --- |

I.

Centralregeringen stängde ned internet och mobila anslutningar i GBAO i maj. Anslutningarna hade redan tidigare stängts ned i november och hade endast delvis återställts i slutet av mars, vilket gjorde att invånarna i GBAO saknade internet under fyra månader. Detta har gjort det extremt svårt för internationella civilsamhällesorganisationer att kommunicera med regionen och har berövat befolkningen i regionen deras rätt till tillgång till information.

| J. | Den största delen av befolkningen i GBAO tillhör en språklig och religiös minoritet. GBAP har traditionellt kännetecknats av sitt relativt starka och välutvecklade civilsamhälle och sin icke-statliga sektor. Sedan 2012 har de tadzjikistanska myndigheternas trakasserier och förföljelser i GBAO regelbundet eskalerat till våldsamma konfrontationer mellan befolkningen och militären. Under den sittande presidenten Emomali Rahmon har den autonoma regionen gradvis hamnat under de tadzjikiska myndigheternas fulla kontroll genom att lokala ledare rensats bort från regeringen och framför allt genom att det civila samhället och journalister trängts undan. |
| --- | --- |

J.

Den största delen av befolkningen i GBAO tillhör en språklig och religiös minoritet. GBAP har traditionellt kännetecknats av sitt relativt starka och välutvecklade civilsamhälle och sin icke-statliga sektor. Sedan 2012 har de tadzjikistanska myndigheternas trakasserier och förföljelser i GBAO regelbundet eskalerat till våldsamma konfrontationer mellan befolkningen och militären. Under den sittande presidenten Emomali Rahmon har den autonoma regionen gradvis hamnat under de tadzjikiska myndigheternas fulla kontroll genom att lokala ledare rensats bort från regeringen och framför allt genom att det civila samhället och journalister trängts undan.

| K. | GBAO är den fattigaste regionen i Tadzjikistan med den högsta arbetslösheten och lider av en ojämlik inkomstfördelning från utvinningen av ädelstenar, som är provinsens främsta naturresurs. GBAO har drabbats ekonomiskt hårt av Rysslands olagliga, omotiverade och oprovocerade aggressionskrig mot Ukraina och de efterföljande ekonomiska sanktionerna. |
| --- | --- |

K.

GBAO är den fattigaste regionen i Tadzjikistan med den högsta arbetslösheten och lider av en ojämlik inkomstfördelning från utvinningen av ädelstenar, som är provinsens främsta naturresurs. GBAO har drabbats ekonomiskt hårt av Rysslands olagliga, omotiverade och oprovocerade aggressionskrig mot Ukraina och de efterföljande ekonomiska sanktionerna.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt förlusten av människoliv i GBAO och fördömer skarpt de tadzjikistanska myndigheternas våldsamma ingripanden mot demonstranter, journalister, bloggare, advokater och aktivister i november 2021 och maj 2022 för att dessa gett uttryck för sina åsikter och demonstrerat under fredliga former. Parlamentet uttrycker djup oro över den försämrade människorättssituationen i GBAO. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Tadzjikistans regering att respektera och skydda de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, inbegripet människors rätt till liv, frihet att delta i fredliga sammankomster, föreningsfrihet, yttrandefrihet och mediefrihet, i GBAO och i resten av landet, i enlighet med internationell rätt. Parlamentet uppmanar de tadzjikistanska myndigheterna att avhålla sig från överdriven våldsanvändning mot demonstranter och från trakasserier som riktas mot invånarna i GBAO. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer alla försök att skrämma mediearbetare, människorättsförsvarare, oberoende advokater och det civila samhället, eller blanda sig i deras legitima arbete, och uppmanar de tadzjikistanska myndigheterna att upphöra med alla trakasserier mot dem så att de kan utföra sitt arbete utan hinder eller rädsla för repressalier. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de tadzjikistanska myndigheterna att omedelbart frige dem som godtyckligt frihetsberövats och att dra tillbaka alla anklagelser mot dem samt att sätta stopp för den politiska förföljelsen av människorättsförsvarare och inflytelserika anhängare av demonstranterna, däribland Ulfatchonim Mamadsjoeva, Daleri Imomali, Abdullo Ghurbati, Manutjehr Choliknazarov, Faromuz Irgasjov, Chursand Mamadsjoev, Tjorshanbe Tjorsjanbiev och Amriddin Alovatsjoev. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de tadzjikistanska myndigheterna att omedelbart inleda en effektiv och oberoende utredning av de våldsamma sammandrabbningarna i GBAO under och efter demonstrationerna i maj 2022 och november 2021, särskilt de brottsbekämpande myndigheternas användning av våld, dödandet av civila och rapporterna om påstådd tortyr från säkerhetsstyrkornas sida, inbegripet påstådda utomrättsliga avrättningar av fredliga demonstranter och vanliga invånare från ett antal byar i GBAO, samt dödandet av Gulbiddin Zijobekov den 25 november 2021, vilket demonstranterna krävt under fredliga former. Parlamentet insisterar på att alla ansvariga ställs inför rätta och att offren får gottgörelse. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av rätten till en rättvis rättegång och uppmanar de tadzjikistanska myndigheterna att upphöra med att ”hemligstämpla” utredningar och åtal. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Tadzjikistan att ge försvarsadvokater och aktivister rättvisa, öppna och transparenta rättegångar, tillhandahålla materiellt skydd och förfarandegarantier i enlighet med landets internationella skyldigheter samt tillåta att internationella organisationer på nytt utreder alla rapporterade kränkningar av mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet. Parlamentet vidhåller att alla som frihetsberövats i samband med demonstrationerna och situationen i GBAO måste skyddas mot tortyr och misshandel, ha fri och obehindrad tillgång till en advokat efter eget val och till oberoende läkare samt vara fria att kommunicera med sina familjemedlemmar, i enlighet med internationell rätt. Parlamentet påminner om att erkännande av skuld som erhållits genom tortyr inom ramen för olika förfaranden strider mot rätten till ett korrekt rättsförfarande och en rättvis rättegång och är undantagslöst förbjudet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de tadzjikistanska myndigheterna att helt återupprätta förbindelserna och säkerställa obegränsad tillgång till internet i GBAO så att invånarna kan få tillgång till information, samt att avstå från att stänga ned kommunikationslänkar i framtiden. Parlamentet uppmanar de tadzjikistanska myndigheterna att upphöra med att sprida desinformation om demonstrationerna och utvecklingen i GBAO i statstelevisionen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de tadzjikistanska myndigheterna att tillåta omedelbart, obegränsat och ovillkorligt tillträde till GBAO, inbegripet distriktet Rusjon, för internationella humanitära organisationer och människorättsorganisationer så att de kan övervaka situationen, dokumentera människorättskränkningar och ge stöd till offren. Parlamentet uppmanar de tadzjikistanska myndigheterna att bjuda in FN:s alla särskilda rapportörer och genomföra rekommendationerna från internationella och regionala organ, inbegripet de rekommendationer från en grupp av FN:s särskilda rapportörer som utfärdades i mars 2022. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de tadzjikistanska myndigheterna att på nytt ge invånarna tillträde till GBAO, att hålla transportvägarna öppna för hela regionen och att göra allt de kan för att förhindra en humanitär kris i området genom att tillhandahålla varor och sjukvård till befolkningen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Tadzjikistan att på ett seriöst sätt ta itu med de problem som invånarna i GBAO har och att inleda en konstruktiv dialog med invånarna i GBAO och företrädare för det civila samhället, till exempel ”Kommission 44”, för att uppnå en hållbar lösning och en fredlig framtid för regionen, samt att genomföra konfliktförebyggande åtgärder som uppfyller internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar uppmaningarna från FN:s särskilda rapportör om minoritetsfrågor, Fernand de Varennes, om att få ett slut på förtrycket av, och att skydda, pamiri-minoriteten i GBAO. Parlamentet påminner om vikten av att genomföra internationella normer avseende icke-diskriminering och skydd av urfolk och minoritetsgrupper i Tadzjikistan, bland annat på områdena utbildning, hälsa, kultur och näringsliv. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att den legitima kampen mot terrorism och våldsbejakande extremism inte får tas som en förevändning för att undertrycka oppositionens verksamhet, hindra yttrandefriheten eller hämma rättsväsendets oberoende. Parlamentet påminner om att alla tadzjikistanska medborgares grundläggande friheter måste garanteras, jämte rättsstatligheten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar att det fria och oberoende arbete som utförs av det civila samhällets organisationer och medierna är en hörnsten i varje demokratiskt samhälle. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att öka stödet till det civila samhället, oberoende icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare och oberoende medier som är aktiva i Tadzjikistan, inbegripet finansiering och nödvisum för dem som är i behov av skydd. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation och de nationella diplomatiska representationerna i Tadzjikistan att noga övervaka situationen och rättegångarna på plats, att offentligt ta upp fall med människorättsförsvarare, att stödja offer för människorättskränkningar och att se till att oberoende utredningar genomförs. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och EU-medlemsstaterna att fortlöpande ta upp frågan om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tadzjikistan och GBAO i internationella organisationer, inte minst FN. Parlamentet uppmanar de tadzjikistanska myndigheterna att säkerställa en vederbörlig uppföljning och ett korrekt genomförande av de rekommendationer som utgjorde resultatet av den allmänna återkommande utvärderingen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar FN och EU att noga övervaka genomförandet av rättsstatsprincipen i Tadzjikistan, särskilt mötes-, förenings- och yttrandefriheten, även i säkerhetsrelaterade krissituationer. Parlamentet uppmanar EU:s delegation i Dusjanbe att fortsatt spela en aktiv roll för att lösa denna kris. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ta upp dessa problem med de tadzjikistanska myndigheterna, särskilt som en del av nästa människorättsdialog mellan EU och Tadzjikistan, och att vidta alla diplomatiska åtgärder som krävs för att de facto öka de tadzjikistanska myndigheternas respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet, utrikestjänsten och kommissionen att integrera samråd om mänskliga rättigheter och det civila samhället i alla dialoger mellan EU, dess medlemsstater och Tadzjikistan, och att leva upp till sitt åtagande om jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för Centralasien, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, FN:s råd för mänskliga rättigheter och Tadzjikistans president, regering och parlament. |
| --- | --- |

18.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/213 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/213

---

P9_TA(2022)0298

Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2021

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2021 (2021/2203(INI))

(2023/C 47/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och dess protokoll (nr 5) om Europeiska investeringsbankens (EIB) stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och dess protokoll (nr 5) om Europeiska investeringsbankens (EIB) stadga,

| — | med beaktande av EIB:s godkännande av EU:s ratificering av Parisavtalet av den 7 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s godkännande av EU:s ratificering av Parisavtalet av den 7 oktober 2016,

| — | med beaktande av förfarandena för EIB:s mekanism för klagomålshantering, som offentliggjordes den 13 november 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förfarandena för EIB:s mekanism för klagomålshantering, som offentliggjordes den 13 november 2018,

| — | med beaktande av EIB:s energiutlåningspolitik, som offentliggjordes den 14 november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s energiutlåningspolitik, som offentliggjordes den 14 november 2019,

| — | med beaktande av den färdplan för en klimatbank 2021–2025 som EIB:s styrelse antog den 11 november 2020 och av EIB:s nya klimatstrategi av den 15 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den färdplan för en klimatbank 2021–2025 som EIB:s styrelse antog den 11 november 2020 och av EIB:s nya klimatstrategi av den 15 november 2020,

| — | med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan för 2021, som offentliggjordes den 20 januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan för 2021, som offentliggjordes den 20 januari 2021,

| — | med beaktande av EIB:s investeringsrapport för 2020/2021: Building a smart and green Europe in the COVID-19 era, som offentliggjordes den 21 januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s investeringsrapport för 2020/2021: Building a smart and green Europe in the COVID-19 era, som offentliggjordes den 21 januari 2021,

| — | med beaktande av EIB finansiella rapport för 2020, som offentliggjordes den 3 maj 2021, och rapporten om EIB:s finansierings- och upplåningsverksamhet 2020, som offentliggjordes den 5 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB finansiella rapport för 2020, som offentliggjordes den 3 maj 2021, och rapporten om EIB:s finansierings- och upplåningsverksamhet 2020, som offentliggjordes den 5 maj 2021,

| — | med beaktande av EIB:s verksamhetsutvärderingsrapport 2020 och arbetsprogrammet för 2021–2023, som offentliggjordes den 3 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s verksamhetsutvärderingsrapport 2020 och arbetsprogrammet för 2021–2023, som offentliggjordes den 3 juni 2021,

| — | med beaktande av EIB:s publikation av den 14 juni 2021A partnership with Africa: How the European Investment Bank delivers on EU policies in Africa and our future plans for development and partnership across the continent, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s publikation av den 14 juni 2021A partnership with Africa: How the European Investment Bank delivers on EU policies in Africa and our future plans for development and partnership across the continent,

| — | med beaktande av EIB-gruppens stadga för internrevision, som offentliggjordes den 29 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens stadga för internrevision, som offentliggjordes den 29 juli 2021,

| — | med beaktande av EIB-gruppens bedrägeribekämpningspolicy, som offentliggjordes den 5 augusti 2021, och verksamhetsrapporten om bedrägeriutredningar 2020, som offentliggjordes den 29 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens bedrägeribekämpningspolicy, som offentliggjordes den 5 augusti 2021, och verksamhetsrapporten om bedrägeriutredningar 2020, som offentliggjordes den 29 juli 2021,

| — | med beaktande av EIB-gruppens riskhanteringsrapport 2020 EIB Group Risk Management Disclosure Report for 2020, som offentliggjordes den 9 augusti 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens riskhanteringsrapport 2020 EIB Group Risk Management Disclosure Report for 2020, som offentliggjordes den 9 augusti 2021,

| — | med beaktande av EIB-gruppens utvärderingspolicy, som offentliggjordes den 19 augusti 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens utvärderingspolicy, som offentliggjordes den 19 augusti 2021,

| — | med beaktande av EIB:s framstegsrapport om mångfald och inkludering 2020, som offentliggjordes den 12 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s framstegsrapport om mångfald och inkludering 2020, som offentliggjordes den 12 oktober 2021,

| — | med beaktande av EIB:s sammanhållningspolicy 2021–2027, som offentliggjordes den 13 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s sammanhållningspolicy 2021–2027, som offentliggjordes den 13 oktober 2021,

| — | med beaktande av EIB:s klimatanpassningsplan, som offentliggjordes den 26 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s klimatanpassningsplan, som offentliggjordes den 26 oktober 2021,

| — | med beaktande av trepartsavtalet mellan Europeiska kommissionen, Europeiska revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken, vilket trädde i kraft i november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av trepartsavtalet mellan Europeiska kommissionen, Europeiska revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken, vilket trädde i kraft i november 2021,

| — | med beaktande av EIB-gruppens transparenspolicy, som offentliggjordes den 18 november 2021, och dess policy om visselblåsning, som offentliggjordes den 24 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens transparenspolicy, som offentliggjordes den 18 november 2021, och dess policy om visselblåsning, som offentliggjordes den 24 november 2021,

| — | med beaktande av EIB:s investeringsenkät 2021 – European Union overview, som offentliggjordes den 2 december 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s investeringsenkät 2021 – European Union overview, som offentliggjordes den 2 december 2021,

| — | med beaktande av EIB-gruppens rapport om verksamhetsstyrningen 2020, som offentliggjordes den 9 december 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens rapport om verksamhetsstyrningen 2020, som offentliggjordes den 9 december 2021,

| — | med beaktande av EIB:s genomslagsrapport 2020:Climate action, environmental sustainability and innovation for decarbonisation, som offentliggjordes den 20 december 2021, dess rapport The path to a better planet:Adapting to climate change and aligning with the Paris Agreement, som offentliggjordes den 28 oktober 2021, och EIB:s klimatanpassningsplan: Supporting the EU adaptation strategy to build resilience to climate change, som offentliggjordes den 26 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s genomslagsrapport 2020:Climate action, environmental sustainability and innovation for decarbonisation, som offentliggjordes den 20 december 2021, dess rapport The path to a better planet:Adapting to climate change and aligning with the Paris Agreement, som offentliggjordes den 28 oktober 2021, och EIB:s klimatanpassningsplan: Supporting the EU adaptation strategy to build resilience to climate change, som offentliggjordes den 26 oktober 2021,

| — | med beaktande av EIB-gruppens PATH Framework – Supporting the counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement (Paris Alignment for Counterparties), som offentliggjordes den 26 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens PATH Framework – Supporting the counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement (Paris Alignment for Counterparties), som offentliggjordes den 26 oktober 2021,

| — | med beaktande av EIB:s Investeringsrapport 2021/2022 – Key Findings: Recovery as a springboard for change, som offentliggjordes den 12 januari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s Investeringsrapport 2021/2022 – Key Findings: Recovery as a springboard for change, som offentliggjordes den 12 januari 2022,

| — | med beaktande av EIB:s verksamhetsrapport för 2020 Crisis Solutions, som offentliggjordes den 20 januari 2021, och dess verksamhetsrapport för 2021 The Innovation Response, som offentliggjordes den 27 januari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s verksamhetsrapport för 2020 Crisis Solutions, som offentliggjordes den 20 januari 2021, och dess verksamhetsrapport för 2021 The Innovation Response, som offentliggjordes den 27 januari 2022,

| — | med beaktande av tribunalens dom (första avdelningen) av den 30 mars 2022 i mål T-299/20, KF mot EIB, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tribunalens dom (första avdelningen) av den 30 mars 2022 i mål T-299/20, KF mot EIB,

| — | med beaktande av kommentarerna från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter i augusti 2021 om EIB-gruppens utkast till ram för miljömässig och social hållbarhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommentarerna från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter i augusti 2021 om EIB-gruppens utkast till ram för miljömässig och social hållbarhet,

| — | med beaktande av målen 1065/2020/PB, 1251/2020/PB och 1252/2020/PB avseende EIB, som avgjordes av Europeiska ombudsmannen den 21 april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen 1065/2020/PB, 1251/2020/PB och 1252/2020/PB avseende EIB, som avgjordes av Europeiska ombudsmannen den 21 april 2022,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens rekommendation i ärende 2168/2019/KR om hur Europeiska bankmyndigheten hanterade flytten av sin tidigare verkställande direktör till verkställande direktör för en finansiell lobbygrupp, och ombudsmannens beslut i ärende OI/3/2021/KR om hur Europeiska försvarsbyrån hanterade sin tidigare verkställande direktörs ansökan om att tillträda högre befattningar vid Airbus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens rekommendation i ärende 2168/2019/KR om hur Europeiska bankmyndigheten hanterade flytten av sin tidigare verkställande direktör till verkställande direktör för en finansiell lobbygrupp, och ombudsmannens beslut i ärende OI/3/2021/KR om hur Europeiska försvarsbyrån hanterade sin tidigare verkställande direktörs ansökan om att tillträda högre befattningar vid Airbus,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 26 maj 2021Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 26 maj 2021Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling,

| — | med beaktande av miljö- och socialpolitiken vid Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling från april 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av miljö- och socialpolitiken vid Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling från april 2019,

| — | med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan 2022–2024, som offentliggjordes den 27 januari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan 2022–2024, som offentliggjordes den 27 januari 2022,

| — | med beaktande av EIB-gruppens ram för miljömässig och social hållbarhet, som antogs den 2 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens ram för miljömässig och social hållbarhet, som antogs den 2 februari 2022,

| — | med beaktande av EIB:s brådskande åtgärder i solidaritet med Ukraina, som antogs den 4 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s brådskande åtgärder i solidaritet med Ukraina, som antogs den 4 mars 2022,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö (COM(2020)0667),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av parlamentets resolution av den 15 januari 2020 om detta (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av parlamentets resolution av den 15 januari 2020 om detta (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380) och Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380) och Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2021Vägen till en frisk planet för alla – EU-handlingsplan: Med sikte på nollförorening av luft, vatten och mark (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2021Vägen till en frisk planet för alla – EU-handlingsplan: Med sikte på nollförorening av luft, vatten och mark (COM(2021)0400),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2022REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2022REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris (COM(2022)0108),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1056 av den 24 juni 2021 om inrättande av Fonden för en rättvis omställning (3) och av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1229 av den 14 juli 2021 om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1056 av den 24 juni 2021 om inrättande av Fonden för en rättvis omställning (3) och av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1229 av den 14 juli 2021 om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om upprättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om upprättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (5),

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av rapporten från Counter Balance 2019 Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Counter Balance 2019 Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om institutioner och organ i Ekonomiska och monetära unionen: förhindrande av intressekonflikter efter avslutad anställning i offentlig tjänst (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om institutioner och organ i Ekonomiska och monetära unionen: förhindrande av intressekonflikter efter avslutad anställning i offentlig tjänst (6),

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens skrivelse av den 22 juli 2016 till EIB:s ordförande om intressekonflikter och av svaret från EIB:s ordförande av den 31 januari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens skrivelse av den 22 juli 2016 till EIB:s ordförande om intressekonflikter och av svaret från EIB:s ordförande av den 31 januari 2017,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens inspektionsrapport av den 18 maj 2022 i ärende OI/1/2021/KR om hur Europeiska kommissionen hanterar utmaningen med ”svängdörrssituationer” som involverar dess (tidigare) anställda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens inspektionsrapport av den 18 maj 2022 i ärende OI/1/2021/KR om hur Europeiska kommissionen hanterar utmaningen med ”svängdörrssituationer” som involverar dess (tidigare) anställda,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0165/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0165/2022), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 309 i EUF-fördraget ska EIB bidra till uppnåendet av EU:s mål, bland annat genom olika investeringsinstrument, såsom lån, eget kapital, garantier, riskdelningsinstrument och rådgivningstjänster. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 309 i EUF-fördraget ska EIB bidra till uppnåendet av EU:s mål, bland annat genom olika investeringsinstrument, såsom lån, eget kapital, garantier, riskdelningsinstrument och rådgivningstjänster.

| B. | EIB tecknade lån för ca 95 miljarder euro under 2021 och stödde omkring 430 000 små och medelstora företag och midcap-företag, dvs. företag som utgör ryggraden i EU:s inre marknad. Av dessa lån var 75 miljarder euro kopplade till EIB-gruppens verksamhet och de återstående lånen beviljades inom ramen för Europeiska garantifonden. Av EIB-gruppens finansiering avsåg 20,7 miljarder euro stöd till innovation, inbegripet investeringar i digitalisering och främjande av färdigheter och utbildning för den digitala världen, vilket i hög grad bidragit till EU:s globala konkurrenskraft och sysselsättning. Detta är mer än för någon annan multilateral bank och ett rekord för EIB. |
| --- | --- |

B.

EIB tecknade lån för ca 95 miljarder euro under 2021 och stödde omkring 430 000 små och medelstora företag och midcap-företag, dvs. företag som utgör ryggraden i EU:s inre marknad. Av dessa lån var 75 miljarder euro kopplade till EIB-gruppens verksamhet och de återstående lånen beviljades inom ramen för Europeiska garantifonden. Av EIB-gruppens finansiering avsåg 20,7 miljarder euro stöd till innovation, inbegripet investeringar i digitalisering och främjande av färdigheter och utbildning för den digitala världen, vilket i hög grad bidragit till EU:s globala konkurrenskraft och sysselsättning. Detta är mer än för någon annan multilateral bank och ett rekord för EIB.

| C. | Ryssland attackerade Ukraina den 24 februari 2022 och orsakade en humanitär kris i Ukraina och påverkade i grunden den ekonomiska och säkerhetsmässiga situationen i EU och dess grannskap. EIB:s styrelse godkände ett krissolidaritetspaket på 668 miljoner euro för Ukraina den 4 mars, vilket åtföljdes av betalningar till Ukrainas regering för de mest akuta behoven. EIB utlovade 4 miljarder euro till Stand Up for Ukraine, ett globalt insamlingsevenemang för att stödja offren för den ryska invasionen och stödja ukrainska krigsflyktingar i medlemsstaterna, i syfte att finansiera viktig social infrastruktur, däribland bostäder, skolor, sjukhus och daghem. |
| --- | --- |

C.

Ryssland attackerade Ukraina den 24 februari 2022 och orsakade en humanitär kris i Ukraina och påverkade i grunden den ekonomiska och säkerhetsmässiga situationen i EU och dess grannskap. EIB:s styrelse godkände ett krissolidaritetspaket på 668 miljoner euro för Ukraina den 4 mars, vilket åtföljdes av betalningar till Ukrainas regering för de mest akuta behoven. EIB utlovade 4 miljarder euro till Stand Up for Ukraine, ett globalt insamlingsevenemang för att stödja offren för den ryska invasionen och stödja ukrainska krigsflyktingar i medlemsstaterna, i syfte att finansiera viktig social infrastruktur, däribland bostäder, skolor, sjukhus och daghem.

| D. | Coronaviruspandemin har varit en allvarlig global chock med långtgående sociala och ekonomiska konsekvenser. Under pandemin tecknade EIB lån till ett värde av cirka 6,3 miljarder euro som en del av covid-19-insatserna inom hälso- och sjukvårdssektorn, inbegripet projekt för hälso- och sjukhusinfrastruktur och medicinsk utrustning samt förstärkning av det medicinska hälso- och sjukvårdssystemet med insatser för pandemiberedskap. Resurser som mobiliserats under pandemin har varit ett attraktivt mål för bedrägeri och korruption, vilket betonades i EIB:s verksamhetsrapport om bedrägeriutredningar 2020. EIB bör vidta nödvändiga åtgärder för att se till att resurserna når sina avsedda mottagare. |
| --- | --- |

D.

Coronaviruspandemin har varit en allvarlig global chock med långtgående sociala och ekonomiska konsekvenser. Under pandemin tecknade EIB lån till ett värde av cirka 6,3 miljarder euro som en del av covid-19-insatserna inom hälso- och sjukvårdssektorn, inbegripet projekt för hälso- och sjukhusinfrastruktur och medicinsk utrustning samt förstärkning av det medicinska hälso- och sjukvårdssystemet med insatser för pandemiberedskap. Resurser som mobiliserats under pandemin har varit ett attraktivt mål för bedrägeri och korruption, vilket betonades i EIB:s verksamhetsrapport om bedrägeriutredningar 2020. EIB bör vidta nödvändiga åtgärder för att se till att resurserna når sina avsedda mottagare.

| E. | De sociala och ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen och den olagliga, oprovocerade och omotiverade militära aggressionen mot och invasionen av Ukraina har haft en stor inverkan på rättvis, inkluderande och hållbar tillväxt, investeringar, resiliens, sysselsättning, utbildning och socioekonomiska ojämlikheter. Hög inflation och stigande energi-, bränsle- och livsmedelspriser påverkar de mest missgynnade hushållen i samhället oproportionerligt mycket. |
| --- | --- |

E.

De sociala och ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen och den olagliga, oprovocerade och omotiverade militära aggressionen mot och invasionen av Ukraina har haft en stor inverkan på rättvis, inkluderande och hållbar tillväxt, investeringar, resiliens, sysselsättning, utbildning och socioekonomiska ojämlikheter. Hög inflation och stigande energi-, bränsle- och livsmedelspriser påverkar de mest missgynnade hushållen i samhället oproportionerligt mycket.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet understryker den grundläggande roll som EIB spelar i egenskap av EU:s offentliga bank och den enda internationella finansinstitution som helt och hållet ägs av EU:s medlemsstater och som fullt ut styrs av EU:s politik och standarder när det gäller att stödja den sociala och ekonomiska återhämtningen och fokusera på investeringar för att förverkliga EU:s mål. Parlamentet tar del av EIB:s investeringsrapport 2021/2022 och EIB-gruppens verksamhetsplan 2022–2024. Parlamentet välkomnar EIB:s rekordinvesteringar på nästan 95 miljarder euro i finansiering under 2021 och bankens fokus på EU:s långsiktiga utmaningar i form av klimatförändringar, social sammanhållning och digital omställning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer å det skarpaste Rysslands olagliga, oprovocerade och omotiverade militära aggression mot och invasion av Ukraina samt Belarus involvering i denna aggression. Parlamentet understryker att kriget har orsakat en allvarlig humanitär kris och i grunden påverkat den ekonomiska och säkerhetsmässiga situationen i EU och dess grannskap, vilket mer generellt måste återspeglas i EIB:s verksamhet och investeringsplaner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att EIB reagerat på den ryska invasionen i Ukraina genom att godkänna krissolidaritetspaketet, vilket bland annat består av ett omedelbart ekonomiskt stöd på 668 miljoner euro till de ukrainska myndigheterna genom påskyndade utbetalningar inom ramen för befintliga lån och ett åtagande att påskynda tillhandahållandet av ytterligare 1,3 miljarder euro. Parlamentet noterar att detta paket omfattar både omedelbart ekonomiskt stöd och stöd till infrastruktur på medellång och lång sikt, inbegripet återuppbyggnad av insatser så snart ett fritt och oberoende Ukraina återupprättats efter kriget. Parlamentet uppmanar EIB att arbeta med handlingsplaner för att stimulera EU:s direktinvesteringar i Ukraina, inbegripet nya ekonomiska och sociala projekt efter kriget, såsom skolor, subventionerade bostäder och sjukhus. Parlamentet betonar vikten av samordnade insatser för att hantera krisen i Ukraina. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabbt inrätta en rapporteringsmekanism för att informera behöriga myndigheter om alla tillgångar som innehas i europeiska finansinstitut av ryska och belarusiska fysiska och juridiska personer med kopplingar till Putin- och Lukasjenkoregimen, inbegripet i EIB-gruppen när så är relevant. Parlamentet uppmanar EIB att vara mycket vaksam och noga följa nya sanktioner och åtgärder som man enats om i rådet. Parlamentet påminner om att EIB upphörde med sin verksamhet i Ryssland efter den olagliga annekteringen av Krim 2014. Parlamentet förväntar sig dessutom att EIB stoppar alla ryska direkta eller indirekta partners involvering i investeringsprojekt, även via finansiella mellanhänder. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i egenskap av aktieägare öka EIB:s kapitalisering för att skapa möjligheter för mer långsiktiga lån och innovativa instrument för finansiering av projekt med stora potentiella vinster i fråga om hållbarhet, sociala resultat och innovation på viktiga EU-politikområden såsom digitalisering och grön omställning, samtidigt som EIB:s nuvarande höga kreditbetyg bibehålls. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att EIB stödde mer än 430 000 små och medelstora företag med 4,5 miljoner anställda under 2021. Parlamentet uppmanar dock EIB att tillhandahålla ytterligare tillväxtkapital för att göra det möjligt för små och medelstora företag att utöka sin verksamhet. Parlamentet konstaterar att de nuvarande höga energipriserna även påverkar små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar EIB att bedöma huruvida de nuvarande stödnivåerna för små och medelstora företag är tillräckliga mot bakgrund av höga energipriser och stigande råvarukostnader. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att ett rekordbelopp på 20,7 miljarder euro av EIB-gruppens finansiering avsattes 2021 för stöd till innovation, inbegripet investeringar i digitalisering och främjande av färdigheter och utbildning i den digitala världen. Parlamentet anser att denna typ av investeringar är av största vikt för att upprätthålla Europas konkurrenskraft och för att eftersträva EU:s strategiska oberoende, och är särskilt relevanta för anställda i sektorer som kräver betydande anpassning och omskolning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar den nya sammanhållningsinriktningen, som innebär ett åtagande att öka EIB:s utlåningsverksamhet till 45 % av den totala utlåningen i EU-27 i sammanhållningsregioner senast 2025 och till 23 % i de minst utvecklade regionerna. Parlamentet betonar vikten av ökade klimatåtgärder i de berörda regionerna, i syfte att främja ekonomisk, social och territoriell konvergens och en rättvis omställning som inte lämnar någon på efterkälken, och betonar att investeringar bör väljas ut på grundval av finansiella, ekonomiska och tekniska fördelar. Parlamentet uppmanar EIB att fortsätta att hantera systembrister som hindrar vissa regioner eller länder från att fullt ut utnyttja EIB:s finansiella möjligheter, bland annat genom att stärka sina insatser för att utöka sin utlåningsverksamhet genom att tillhandahålla tekniskt stöd, kapacitetsuppbyggnadsstöd och rådgivningsstöd, särskilt inom innovation, digitalisering, infrastruktur, stöd till små och medelstora företag och projekt som syftar till att skapa sysselsättning av hög kvalitet, och genom att prioritera projekt som minskar ojämlikheter och främjar social mångfald och social inkludering. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang ökat stöd till rådgivningstjänster, såsom Jaspers (gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna), Elena (europeiskt lokalt energistöd) och Fi-Compass. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet lovordar Europeiska garantifondens snabba insatser när det gäller att hjälpa till att mildra de negativa sociala och ekonomiska effekterna av covid-19-pandemin, inbegripet genom att stödja små och medelstora företag. Parlamentet noterar att EIB fram till den 31 december 2021 hade godkänt 23,2 miljarder euro inom ramen för Europeiska garantifondens insatser (95 % av tillgängliga 24,4 miljarder euro), vilket motsvarar omkring en tredjedel av vad EIB-gruppen vanligen investerar under ett år. Parlamentet noterar att det är svårt att dra slutsatser om fondens inverkan på den europeiska ekonomin utan transparens när det gäller de slutliga stödmottagarna. Parlamentet efterlyser därför en grundlig bedömning av fonden, med en utvärdering av i vilken utsträckning EIB:s engagemang gav mervärde och i vilken utsträckning fonden uppnådde sina mål, då instrumentet nu fasas ut, samt graden av transparens i dess genomförande. Parlamentet begär att bedömningen offentliggörs. Parlamentet välkomnar att en utvärdering av Europeiska garantifonden håller på att göras och ser fram emot att få ta del av den. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar den nya ramen för miljömässig och social hållbarhet. Parlamentet välkomnar antagandet av hållbar finansiering som verksamhetsmodell. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande och uppmanar EIB att fastställa tydliga och strikta förfaranden för hur tillbörlig aktsamhet ska genomföras. Parlamentet begär dessutom att alla bestämmelser i ramen för miljömässig och social hållbarhet ska återspeglas korrekt i kontrakt och att principen om att inte orsaka betydande skada ska tillämpas i alla EIB:s insatser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av InvestEU-avtalet mellan EIB och kommissionen den 7 mars 2022 och att Europeiska investeringsfonden är en separat genomförandepartner. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av det nya rådgivningscentrumet för InvestEU och understryker behovet av att påskynda förhandlingarna med andra genomförandepartner. |
| --- | --- |

11.

Klimatbank

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att 43 % av utlåningen under 2021 var klimat- och miljörelaterad – en ökning från 40 % 2020 – och lovordar avsikterna att uppnå klimatutlåningsmålet under 2022. Parlamentet välkomnar vidare att EIB:s andel av grön finansiering faktiskt ökade till 51 %, med undantag för mandatet för Europeiska garantifonden, vilket särskilt riktar sig till små och medelstora företag som drabbats av pandemin. Parlamentet upprepar att alla EIB:s finansiella flöden bör vara fullt förenliga med nettonollutsläpp senast 2050 och med EU:s skärpta klimatmål för 2030. Parlamentet understryker att klimatomställningen måste vara inkluderande och rättvis. Parlamentet betonar att gröna investeringar måste vara livskraftiga och att EIB måste behålla ett högt kreditbetyg (AAA). Parlamentet uppmanar EIB att utnyttja sina lån, sina finansiella instrument, sitt tekniska bistånd och sina rådgivningstjänster för att stödja människor och regioner som står inför socioekonomiska utmaningar till följd av övergången till en koldioxidneutral ekonomi. Parlamentet betonar att klimatbankens färdplan är en bra utgångspunkt, men att ytterligare åtgärder kommer att krävas för att säkerställa anpassning till målen i Parisavtalet – samtidigt som målet om 1,5 oC hålls inom räckhåll – och för att säkerställa en rättvis omställning. Parlamentet upprepar att storskaliga förändringar endast kan uppnås om industrin medverkar och nödvändiga incitament ges för innovativa klimatlösningar och för att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet. Parlamentet begär att alla handlingsplaner för genomförandet av klimatbankens färdplan ska offentliggöras så snart som möjligt i syfte att ge en översikt av de åtgärder som planeras för att uppnå målen och bedöma deras lämplighet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet ser fram emot halvtidsöversynen av klimatbankens färdplan och betonar att den måste främja institutionens omvandling till en verklig klimatbank som underlättar bevarandet av naturresurser och skyddet av miljön. Parlamentet förväntar sig att all utlåning ska harmoniseras med målen i Parisavtalet, samtidigt som man håller målet på 1,5 oC inom räckhåll, och EU:s klimat- och miljöåtaganden. Parlamentet anser att halvtidsöversynen av klimatbankens färdplan bör innehålla en gedigen bedömning av mindre koldioxidintensiva alternativ och scope 3-utsläpp för varje projekt. Parlamentet förväntar sig detaljerade årliga framstegsrapporter om klimatbankens färdplan för all verksamhet från och med 2023, inbegripet uppgifter om i vilken utsträckning den är anpassad till EU:s klimatmål. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar ramen för motparternas anpassning till Parisavtalet (Paris alignment for Counterparties) och förväntar sig att den genomförs fullt ut. Parlamentet upprepar sin begäran om att finansiella mellanhänder, och inte endast företagskunder, så snart som möjligt och senast i slutet av 2025 ska ha planer för minskade koldioxidutsläpp. Parlamentet betonar att sådana nya krav inte får missgynna tillgången till finansiering för små och medelstora företag. Parlamentet efterlyser ett fokus på trovärdigheten hos kortsiktiga planer för minskade koldioxidutsläpp. Parlamentet efterlyser ett strikt genomförande av dessa planer och mål för minskning av växthusgasutsläppen, samt en bedömning för att fastställa huruvida dessa kan ingå i avtalsklausuler mellan EIB och dess kunder. Parlamentet förväntar sig att EIB systematiskt kontrollerar och säkerställer efterlevnad, i synnerhet vad gäller genomförandet av ramen för miljömässig och social hållbarhet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s ökande investeringar i energi i Europa, från 10 miljarder euro 2018 till över 14 miljarder euro 2021. Mot bakgrund av den senaste geopolitiska utvecklingen uppmanar parlamentet EIB att påskynda och öka investeringarna i EU:s energitrygghet, och slår ånyo fast att en förbättrad energitrygghet i EU är förenlig med EIB:s roll som klimatbank samt målet att minska energifattigdomen, vilket blir särskilt akut på grund av snabbt stigande energi- och bränslepriser. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EIB att till fullo genomföra principen om energieffektivitet och att fastställa ett mål om att hantera energifattigdomen i sin utlåning på energiområdet. Parlamentet upprepar sitt stöd för EIB:s energiutlåningspolitik 2019. Parlamentet uppmanar EIB att prioritera finansiering av investeringar i förnybar energi, energieffektivitet och energitrygghet, vilket kommer att öka EU:s oberoende av tredjeländer. Parlamentet uppmanar EIB att öka utlåningen till sådana projekt för att bidra till att snabbt minska beroendet av import av energi och råmaterial från Ryssland och andra tredjeländer. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s klimatanpassningsplan och åtagandet att öka andelen klimatåtgärder för en anpassning till 15 % av det övergripande klimatmålet senast 2025. Parlamentet upprepar sin begäran om harmoniserade screeningmetoder för att bedöma den fysiska klimatrisken för all utlåningsverksamhet inom EIB, även via finansiella mellanhänder. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner, mot bakgrund av den förestående halvtidsöversynen av energiutlåningspolitiken, om följande uttalande från ordförande Hoyer vid EIB-gruppens årliga presskonferens den 27 januari 2022”Vi anser att vi har ett uppdrag att koncentrera oss på hållbarhet och att uppnå Parismålen med hjälp av en långsiktig investerarinstitution. [...] Därför ser jag inte någon förändring i vår energiutlåningspolitik”. Parlamentet uppmanar EIB att följa rekommendationerna från plattformen för hållbar finansiering och upphöra med att finansiera strandade tillgångar och verksamheter som är oförenliga med målen för den europeiska gröna given och relaterade EU-strategier. Parlamentet uppmanar EIB att särskilt fokusera på investeringar i projekt som ökar energiförsörjningstryggheten genom att diversifiera energikällor och leverantörer samt minska EU:s beroende av energi från tredjeländer. Parlamentet uppmanar EIB att samarbeta med lokala och regionala myndigheter och underlätta finansiering av mindre projekt, inbegripet lokalt ledda initiativ som fokuserar på förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar EIB att se till att dess investeringar i subventionerade bostäder till överkomliga priser – vilket är något som välkomnas – också bidrar till förbättrad energieffektivitet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar dröjsmålen med översynen av utlåningspolitiken för transportsektorn. Parlamentet förväntar sig att ett förslag utarbetas som är helt i linje med målen i Parisavtalet, samtidigt som målet på 1,5 oC hålls inom räckhåll, inbegripet en vision för EIB:s roll när det gäller mobilitet med minskade koldioxidutsläpp, med särskilt fokus på omställningen på företagsnivå. Parlamentet förväntar sig att EIB:s lån kommer att minska transportsektorns miljöpåverkan samtidigt som de tjänster som tillhandahålls förbättras när det gäller kvalitet och ekonomisk överkomlighet, och förväntar sig att inga nya lån beviljas som hindrar utfasningen av fossila bränslen inom transportsektorn eller övergången till en mer hållbar och överkomlig utsläppsfri mobilitet. Parlamentet betonar den höga risken för strandade tillgångar inom transportsektorn. Parlamentet anser att mer finansiering bör inriktas på utsläppsfri mobilitet, särskilt cykling och utveckling och modernisering av kollektivtrafiken, multimodala tjänster, även inom ramen för hållbara stadsbyggnadsprojekt, samt bättre transporttjänster för missgynnade samhällen och orter. Parlamentet efterlyser mer finansiering för att minska koldioxidutsläppen inom sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

18.

Biologisk mångfald och hållbarhet

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den uppdaterade standard 4 i ramen för miljömässig och social hållbarhet, nämligen att ”stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald” som en princip och begränsa kompensationen, särskilt i områden med stor biologisk mångfald, och efterlyser ett omsorgsfullt genomförande av den. Parlamentet välkomnar de insatser som gjorts för att stärka riskbedömningen avseende biologisk mångfald och skärpa kraven på tillbörlig aktsamhet genom det integrerade verktyget för bedömning av biologisk mångfald. Parlamentet förväntar sig att de uppgifter som används är uppdaterade, men oroas dock över användningen av föråldrade uppgifter. Parlamentet förväntar sig att EIB följer artiklarna 11 och 191 i EUF-fördraget och stoppar eller vid behov drar tillbaka utbetalningar om bevis eller en allvarlig risk för negativa effekter för klimatet, miljön eller lokalsamhällen formellt fastställs. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om målet i EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030 att frigöra minst 20 miljarder euro per år för utgifter för naturen. Parlamentet understryker att samhället som helhet gynnas av återställande av naturen, vilket är avgörande för en lång rad ekonomiska sektorer, och att medlemsstaternas samarbete med EIB och andra finansinstitut kan vara avgörande för att överbrygga det befintliga finansieringsunderskottet. Parlamentet uppmärksammar de utmaningar och framsteg som har gjorts under genomförandet av finansieringsmekanismen för naturkapital. Parlamentet upprepar sitt krav på att en bidragsdel ska tillhandahållas inom ramen för faciliteten eller eventuella efterföljande instrument, med mekanismen för en rättvis omställning som förebild, för att stödja en inledande expansion av lokala projekt och underlätta inkomstgenerering. Parlamentet begär att en oberoende utvärdering ska inledas som ingår i en bredare bedömning av stöd till återställande av ekosystem och biologisk mångfald. Parlamentet konstaterar att nya instrument kommer att ersätta finansieringsmekanismen för naturkapital inom den fleråriga budgetramen för 2021–2027. Parlamentet uppmanar därför EIB att utesluta projekt som kompenserar för förlust av biologisk mångfald i skyddade områden och områden med stor biologisk mångfald. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att Ukraina och Ryssland är stora producenter av livsmedelsgrödor, inbegripet vete, majs och korn. Parlamentet konstaterar att kriget allvarligt har påverkat Ukrainas jordbrukssektor. Parlamentet noterar vidare att Ryssland och Belarus är stora producenter av gödselmedel. Parlamentet beklagar att kriget kan få stora spridningseffekter på gränsöverskridande leveranskedjor, priser på livsmedel och gödselmedel, livsmedel till överkomliga priser i EU samt tryggad livsmedelsförsörjning och överkomliga livsmedelspriser globalt. Parlamentet uppmanar EIB att utnyttja sina insatser till att underlätta genomförandet av målen inom den europeiska gröna given, från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald fram till 2030 samt alla relevanta och kommande EU-förordningar om avskogningsfria produkter och återställande som härrör från dessa strategier. Parlamentet uppmanar EIB att inte stödja verksamhet som hindrar övergången till en till fullo hållbar jordbrukssektor och projekt för förvaltning av naturresurser som inte respekterar planetens gränser. Parlamentet uppmanar EIB att inte stödja någon form av industriellt jordbruk eller jordbruksmetoder som inte uppfyller EU:s djurskyddsnormer, i enlighet med parlamentets rekommendation av den 20 januari 2022 till rådet och kommissionen efter undersökningen av anklagelser om överträdelser av unionsrätten och fall av missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om skyddet av djur under transport inom och utanför unionen (7). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EIB att som en del av sina nya verksamheter stödja målen i EU:s kemikaliestrategi för hållbarhet genom att främja innovation för säkra kemikalier, material och produkter som genom sin utformning är hållbara, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin baserad på giftfria materialkretslopp och handlingsplanen för nollförorening av luft, vatten och mark. Parlamentet välkomnar fördubblingen av initiativet för rena hav (från 2 till 4 miljarder euro fram till 2025) för att minska plastavfallet. Parlamentet understryker att tonvikten bör läggas på projekt som syftar till att hitta hållbara alternativ till plastprodukter för engångsbruk. Parlamentet uppmanar EIB att inte finansiera eller på något sätt bidra till utvecklingen av djuphavsutvinning. Parlamentet välkomnar EIB:s beslut att tillhandahålla tekniskt bistånd och projektfinansiering till det globala metanåtagandet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar den pågående emissionen i flera valutor av obligationer för ökad medvetenhet om klimatsituationen och obligationer för ökad medvetenhet om hållbarhet. Parlamentet välkomnar dessutom åtagandet att anpassa sig till EU:s standard för gröna obligationer och eventuella framtida standarder för ”sociala obligationer”, särskilt ökad transparens, och åtagandet att förbättra allokeringen av obligationer och rapporteringen om effekter. Parlamentet insisterar på att sådana åtgärder som vidtas inte får leda till att standarderna sänks. |
| --- | --- |

23.

Socialt ansvar, hälsa och jämställdhet

| 24. | Europaparlamentet välkomnar införandet av arbetstagarrättigheter i standard 8 i ramen för miljömässig och social hållbarhet, och efterlyser ett strikt genomförande av standarden. Parlamentet uppmanar EIB att se till att arbetstagarnas rättigheter redovisas bättre i dess verksamhet genom att införa avtalsklausuler som ålägger projektansvariga att bedöma arbetsmiljörisker, och att se till att arbetstagarnas rättigheter skyddas fullt ut i hela leveranskedjan. Parlamentet uppmanar EIB att bidra till att stödja en inkluderande återhämtning efter pandemin genom investeringar i den sociala sektorn, inbegripet i energieffektiva subventionerade bostäder, hälsa och färdigheter, och understryker vikten av att utveckla rättvisa, säkra och hälsosamma arbetsförhållanden och att respektera arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att EIB har spelat en nyckelroll när det gäller att stödja EU:s åtgärder mot hälsokrisen. Parlamentet uppmanar EIB att fortsätta investeringar för att göra den offentliga hälso- och sjukvårdssektorn mer motståndskraftig, minska pandemins långsiktiga negativa effekter och förbättra beredskapen inför framtida pandemier. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att utvecklingsinvesteringar som inbegriper kvinnor och tar hänsyn till deras behov är mer effektiva och hållbara. Parlamentet uppmanar EIB att bidra till ett fullständigt genomförande av EU:s jämställdhetsåtaganden, inbegripet den tredje handlingsplanen för jämställdhet, genom att systematiskt samla in riktade könsuppdelade uppgifter och offentliggöra dem. Parlamentet uppmanar med kraft EIB att bedöma hur projekten påverkar jämställdheten inom och utanför EU och att rapportera resultaten av sina bedömningar. Parlamentet anser att uppgifter bör samlas in om projekt för att visa hur de bidrar till jämställdhet och kvinnors egenmakt. Parlamentet uppmanar med kraft EIB att bedöma hur projekten påverkar jämställdheten och att samarbeta med oberoende experter i detta syfte. Parlamentet uppmanar EIB att se till att dess rådgivande och tekniska bistånd är utrustat för att främja jämställdhet och inkluderande utveckling, särskilt genom att ha nödvändig sakkunskap, med särskilt fokus på utbildning. Parlamentet framhåller behovet av att öka utlåningen till små och medelstora företag som leds av kvinnor för att främja en jämställd återhämtning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet beklagar att EIB inte lyckades uppnå sina ursprungliga jämställdhetsmål för 2021 och att kvinnor fortfarande är underrepresenterade på högre befattningar vid EIB. Parlamentet uppmanar därför EIB att öka sina insatser för att förbättra könsbalansen på alla nivåer i organisationen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker EIB:s roll i att bidra till uppfyllandet av europeiska prioriteringar. Parlamentet förväntar sig att EIB stöder projekt som bidrar till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, målen för hållbar utveckling och de sociala rekommendationer som identifierats i de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet betonar vikten av dialog och samråd med det civila samhällets organisationer, och uppmuntrar EIB att stärka sitt engagemang för sådan verksamhet. Parlamentet välkomnar EIB:s investeringar i utbildning, och upprepar sin uppmaning till EIB att öka sina investeringar i utbildning för att bidra till att mildra de allvarliga globala konsekvenserna av coronaviruskrisen för utbildningssystemen. |
| --- | --- |

28.

NDICI – EIB Global

| 29. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för EIB Global och anser att EIB kan spela en nyckelroll när det gäller att stödja EU:s strategiska intressen. Parlamentet påminner om att EIB:s geografiska räckvidd är anpassad till Världsbankens. Parlamentet förväntar sig att EIB:s investeringar i tredjeländer till fullo anpassas till EU:s klimatstandarder, standarder för biologisk mångfald och sociala standarder som är tillämpliga på utlåning inom EU och till EU:s politik för yttre åtgärder, inbegripet investeringar som man gör som genomförandepartner i initiativet Global Gateway. Parlamentet uppmanar EIB att öka sitt engagemang i mindre utvecklade länder och i länder med konflikter och extrem fattigdom. Parlamentet efterlyser ett offentligt samråd och fullständig transparens ifråga om de strategier som är kopplade till EIB Global, med särskilt fokus på mottagarländernas roll och särskilda kapitel om tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet efterlyser fullständig ansvarsskyldighet och transparens för EIB Globals styrande organ och dess rådgivande nämnd, inbegripet proaktivt offentliggörande av dagordningar och protokoll från möten i dess nya rådgivande nämnd. Parlamentet anser att personalen måste få lämplig utbildning i utvecklingsfrågor så att den kan genomföra initiativen Europa i världen och Team Europe. Parlamentet uppmanar kommissionen att klargöra användningen av de garantier inom ramen för Europeiska fonden för hållbar utveckling plus som förvaltas av EIB och andra finansinstitut vid genomförandet av initiativet Global Gateway. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om EU:s globala åtagande att försvara och främja mänskliga rättigheter som är odelbara, universella och ömsesidigt beroende. Parlamentet anser att den nya ramen för miljömässig och social hållbarhet är en bra utgångspunkt, men upprepar sin upprepade begäran om att ytterligare åtgärder kommer att behövas för att säkerställa ytterligare förbättringar i skyddet av de mänskliga rättigheterna och i förfarandena för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet påminner om att EIB är direkt bunden av stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet hänvisar till kommentarerna från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter i augusti 2021 om EIB-gruppens utkast till ram för miljömässig och social hållbarhet, och uppmanar med kraft EIB att till fullo och omgående beakta dessa, särskilt när det gäller tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter och integrering av mänskliga rättigheter i förfarandena för tillbörlig aktsamhet, konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter och behovet av att EIB:s allmänna åtagande om mänskliga rättigheter förankras i ett ansvar att respektera de mänskliga rättigheterna. Parlamentet anser att dessa frågor måste tas upp i det kommande uttalandet om mänskliga rättigheter. Parlamentet är fast övertygat om att EIB inte bör betala ut lån i händelse av tydliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EIB att göra allt som står i dess makt för att skydda lokalsamhällena, bland annat genom att vid behov dra tillbaka finansieringen. Parlamentet förväntar sig vidare att omedelbara åtgärder vidtas när en kund eller en verklig huvudman är inblandad i repressalier mot en människorätts- eller miljöförsvarare. Parlamentet förväntar sig att EIB genomför parlamentets långvariga krav på att den ska undvika sådana situationer, särskilt genom att fastställa avtalskrav, inbegripet ett krav på ett fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke från lokalsamhällen, om detta är tillämpligt enligt internationell rätt, även för projekt som finansieras via finansiella mellanhänder. Parlamentet förväntar sig att EIB kräver att dess kunder genomför konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter för sina projekt, och kontinuerligt övervakar genomförandet av dessa projekt på fältet för att förhindra missbruk, orättvis expropriering eller våld mot lokalbefolkningarna. Parlamentet uppmanar i detta avseende EIB att aktivt samarbeta med lokalsamhällen och informera dem om deras rättigheter, med särskilt fokus på att införa ett fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke, inbegripet tillgång till mekanismen för klagomålshantering. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att genomförandet av EIB Global bör kunna bygga på lämplig personalnivå utanför Luxemburgs huvudkontor för att säkerställa en närvaro på plats och ett effektivt samarbete med Europeiska utrikestjänsten och dess delegationer, eftersom expertis och uppföljning av projekt på plats är avgörande för att stödja lokalsamhällen. Parlamentet efterlyser en förstärkning av personalen på plats, särskilt lokala arbetstagare, för att tillgodose lokala behov genom förstärkta tekniska färdigheter, inbegripet sakkunskap om mänskliga rättigheter och jämställdhet. Parlamentet förväntar sig att en konkret personalplan offentliggörs under 2022 för genomförandet av EIB Global, och uppmanar EIB att snarast stärka mekanismerna för att bekämpa bedrägeri, korruption och annat förbjudet beteende, särskilt som en del av insatserna för att öka bankens närvaro utanför EU. Parlamentet uppmanar EIB att utöka sitt samarbete med nationella myndigheter i partnerländer. Parlamentet påminner om att det regionala huvudkontoret i Nairobi funnits sedan 2019. Parlamentet välkomnar beslutet från november 2021 om att uppgradera det till EIB:s nya nav i Nairobi, underlätta samarbetet med kenyanska och afrikanska partner, Team Europa-partner och globala partner och bidra till en bättre återspegling av privata och offentliga investeringsprioriteringar samt utöka expertisen om klimatåtgärder, innovation och digitala investeringar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av samstämmighet, additionalitet och effektivitet i utvecklingsfinansieringen. Parlamentet uppmanar i detta avseende EIB att stärka samarbetet med viktiga partner. Parlamentet uppmanar EIB att underlätta för mindre aktörer inom utvecklingsfinansiering att delta i dess verksamhet. Parlamentet uppmanar dessutom EIB att lägga större vikt vid att locka till sig privata investeringar och vid att mobilisera inhemska resurser i mindre utvecklade länder. |
| --- | --- |

32.

Transparens och styrning

| 33. | Europaparlamentet påminner om det övergripande målet att offentliggöra projektinformation tre veckor innan projekten godkänns av EIB:s styrelse. Parlamentet är bekymrat över den minskade transparensen, särskilt när det gäller att offentliggöra projektinformation i god tid. Parlamentet påminner om att under 2010 offentliggjordes 96,1 % av alla projekt tre veckor före styrelsens godkännande, medan denna siffra sjönk till endast 60 % under 2020. Parlamentet noterar att denna nedåtgående trend enligt EIB är en följd av EIB:s ökade engagemang i företag inom den privata sektorn. Parlamentet beklagar den ökande användningen av bestämmelser om affärshemligheter. Parlamentet erkänner i detta sammanhang den särskilda betydelsen av både bestämmelser om affärshemligheter, särskilt för små och medelstora företag, och bestämmelser om transparens som en central del i skyddet av demokratiska principer, inbegripet mänskliga rättigheter, och uppmanar EIB att hitta en balans mellan de båda, med tanke på att EIB-medel är offentliga medel och alltid bör vara föremål för offentlig granskning och ansvarsskyldighet. Parlamentet efterlyser ökad transparens och ansvarsskyldighet, även gentemot EU-institutionerna och särskilt parlamentet. Parlamentet betonar dessutom att vissa projekt nyligen som krävt en miljökonsekvensbedömning har offentliggjorts först efter godkännandet. Parlamentet påminner dessutom om att den bästa standarden när det gäller privata investerare är att offentliggöra alla projekt minst 30 dagar före godkännandet och att International Finance Corporation (medlem i World Bank Group), som endast finansierar projekt inom den privata sektorn, offentliggör miljökonsekvensbedömningar 60 dagar innan finansieringsbeslut fattas. Parlamentet påminner om att börsnoterade bolag måste verka enligt tillämpliga kapitalmarknadsbestämmelser, vilka inkluderar bestämmelser om informationsutbyte. Parlamentet pekar på Europeiska ombudsmannens senaste rekommendationer om behovet av att EIB antar en mer ambitiös strategi för sin praxis för offentliggörande, agerar i enlighet med EU:s transparenslagar och är mer transparent när det gäller de potentiella miljökonsekvenserna av de projekt som EIB finansierar. Parlamentet uppmanar EIB att snarast möjligt genomföra dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om ett interinstitutionellt avtal mellan parlamentet och EIB för att förbättra tillgången till EIB:s handlingar och uppgifter och öka den demokratiska ansvarsskyldigheten, inbegripet möjligheten att ställa frågor för skriftligt besvarande till EIB och anordnandet av utfrågningar och ekonomiska dialoger. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EIB att förbättra sin rapportering till parlamentet om sina beslut, de framsteg som gjorts och effekterna av bankens utlåningsverksamhet, i synnerhet genom regelbundna strukturerade dialoger. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att den nya transparenspolicyn är en försummad möjlighet. Parlamentet uppmanar EIB att reflektera över en kritisk bedömning och beklagar att EIB delvis inte tagit notis om parlamentets mycket tydliga krav på att transparenspolicyn måste förbättras i linje med andra finansinstituts bästa praxis och standarder. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av redogörelser för additionalitetseffekten av EIB:s verksamhet som en del av bankens ramverk för additionalitet och konsekvensbedömning. Parlamentet beklagar att den nya politiken endast gör mindre framsteg för proaktiv publicering, inbegripet för projekt på över 50 miljoner euro som genomförs av finansiella mellanhänder, trots att EIB måste verka på grundval av ”presumtionen om offentliggörande” för att fullgöra sitt uppdrag som EU:s offentliga bank. Parlamentet konstaterar att den nya policyn inte medför någon skyldighet för EIB att proaktivt offentliggöra information om val av projekt, särskilt information om tillbörlig aktsamhet, före EIB:s styrelses beslut, i linje med den praxis som tillämpas av internationella finansinstitut. Parlamentet är även oroat över undantagen för tillgång till handlingar baserade på tredje parts kommersiella intressen och direktivet om marknadsmissbruk (8). Parlamentet beklagar dessutom att policyn inte säkerställer att styrelsens och direktionens protokoll offentliggörs i tid. Parlamentet begär att dessa brister ska hanteras snarast. Parlamentet begär att transparenspolicyn ska anpassas till den policy som Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling tillämpar i fråga om krav på upplysningar från mellanhänder om projekt förknippade med stora miljörisker, och upprepar sin uppmaning om att transparenskraven måste anpassas till dem som gäller för vattenkraft och utvidgas till att omfatta alla infrastrukturprojekt, inbegripet sådana som finansieras av finansiella mellanhänder. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser i detta avseende en ambitiös standard för finansiella mellanhänder på grundval av stränga skatte-, transparens- och miljöstandarder och sociala standarder. Parlamentet uppmanar EIB att snarast möjligt ändra sin mall för avtalsklausuler om miljöfrågor och följaktligen ändra avtalen med finansiella mellanhänder så att det fastställs krav på vilken miljöinformation som ska samlas in och offentliggöras. Parlamentet betonar dock att sådana nya krav inte får missgynna tillgången till finansiering för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar den uppdaterade uppförandekoden och välkomnar de striktare reglerna om intressekonflikter och åtagandet om regelbunden översyn. Parlamentet beklagar att det inte finns någon bestämmelse som utesluter möjligheten att vice ordföranden övervakar verksamheten i sina hemländer, och insisterar på att detta ska tas upp i nästa översyn. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över att det saknas en social dialog inom EIB, i synnerhet för att hantera frågor som rör trakasserier, arbetsmiljö och arbetsvillkor. Parlamentet förväntar sig att EIB:s ledning säkerställer nolltolerans mot alla former av försummelser och skyndsamt genomför de ändringar som krävs för att förhindra försummelser. Parlamentet uppmanar med kraft EIB:s ledning att föra en genuin dialog med personalen för att hantera deras farhågor och främja förtroende och en kultur präglad av ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar EIB att inleda undersökningar och samråd som omfattar hela personalen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra skälen till sitt yttrande inom ramen för förfarandet i artikel 19. |
| --- | --- |

40.

Nolltolerans mot bedrägerier

| 41. | Europaparlamentet noterar den nya bedrägeribekämpningspolicyn och understryker vikten av inkluderande samarbete när man utvecklar viktiga politiska verktyg för bedrägeribekämpning. Parlamentet är bekymrat över att EIB:s politik för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism inte lyckas åtgärda större brister, närmare bestämt införandet av kraven i EU:s fjärde penningtvättsdirektiv (9), särskilt offentliggörandet av kontroller av kundkännedom innan något projekt godkänns. Parlamentet beklagar vidare bristen på förbättrade standarder för transparens, närmare bestämt när det gäller att slå fast att förutsättningen för beviljandet av direkta och indirekta lång ska vara att stödmottagarna offentliggör skatte- och redovisningsuppgifter med avseende på de stödmottagare och finansiella mellanhänder som är involverade i finansieringsinsatserna. Parlamentet beklagar att EIB inte har beställt oberoende revisioner av sin tillämpning av standarder för bekämpning av penningtvätt. Parlamentet förväntar sig att EIB anpassar sig till det regelverk och den praxis för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som utvecklas inom EU, så att EIB effektivt kan förhindra deltagande i förbjudna handlingar och vidta korrigerande åtgärder, särskilt genom uteslutning av enheter, återvinning av medel och andra avtalsenliga och rättsliga medel. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EIB att åta sig att stärka sin policy mot skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteflykt, bland annat genom att avstå från att finansiera stödmottagare eller finansiella mellanhänder och från att samarbeta med finansiella partner med en dokumenterad negativ historik. Parlamentet uppmanar EIB att genomdriva förebyggande åtgärder och regelbundna skattebedömningar mot icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner, skattebedrägeri och skatteundandragande samt olagligt och aggressivt skatteundandragande. Parlamentet uppmanar EIB att genom att inkludera en särskild klausul i de avtal som ingås med kunderna kräva att beviljandet av direkta och indirekta lån ska förutsätta att stödmottagarna offentliggör landsvisa skatte- och redovisningsuppgifter och utbyte av uppgifter om verkligt huvudmannaskap med avseende på de stödmottagare och finansiella mellanhänder som är involverade i finansieringsinsatserna. Parlamentet uppmanar EIB-gruppen att anpassa sin politik när det gäller svagt reglerade, icke transparenta och icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och god förvaltning på skatteområdet till utvecklingen av europeisk och internationell lagstiftning på området skatteintegritet samt standarder och politik för god förvaltning på skatteområdet. Parlamentet understryker att internationellt samarbete är avgörande för att effektivt bekämpa bedrägerier, korruption och annat förbjudet beteende. Parlamentet uppmanar EIB att hänskjuta misstänkt förbjudet beteende till myndigheter inom och utanför EU för ytterligare utredning och åtal, och att på begäran bistå med assistans. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om att avbryta finansieringen om lokala myndigheter har anmälts och/eller inlett rättsliga förfaranden mot möjliga brott mot den relevanta lagstiftningen, åtminstone tills utredningar och rättegångar på nationell nivå har slutförts. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen bad EIB att lämna mer information om den konkreta tillämpningen av avtalsklausuler som gör det möjligt för EIB att stoppa eller dra in finansiering och förväntar sig att parlamentet får fullständig tillgång till denna information. Parlamentet förväntar sig en noggrann övervakning som fullt ut beaktar de farhågor som uttryckts av relevanta parter och intressenter, särskilt i fråga om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och rättsatsprincipen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att EIB ska göra sin avdelning för klagomålshantering och avdelning för bedrägeriutredningar mer oberoende och effektiv. Parlamentet är oroat över att det förekommit åtminstone en mycket tydlig rapport från EIB:s mekanism för klagomålshantering där man drog slutsatsen att EIB:s miljömässiga och sociala standarder hade överträtts. Parlamentet välkomnar därför att EIB vidtog åtgärder efter en rapport från klagomålsmekanismen för att ställa in utbetalningen. Parlamentet anser dock att det finns lärdomar att dra av hur man kan förbättra granskningen av hur projekten lever upp till EIB:s egen politik och informera allmänheten om projekt. När det gäller komplexa projekt rekommenderar parlamentet att banken söker stöd från lokala miljöexperter och sociala experter för att bedöma projekten mer grundligt och få en bättre förståelse för specifika sammanhang. Parlamentet uppmanar dessutom EIB att se till att standarderna upprätthålls under hela projektcykeln, och att vidta korrigerande åtgärder om standarderna inte följs, antingen genom att vidta effektiva, meningsfulla och omedelbara korrigerande åtgärder, där så är möjligt, eller genom att snabbt stoppa projektet. Parlamentet uttrycker oro över att det i den händelse att ett projekt kan medföra en intressekonflikt fortfarande är oklart hur den skada som orsakas kommer att begränsas. Parlamentet uppmanar EIB att åta sig att stärka sin öppenhetskultur genom att ytterligare stärka representationen av etiska intressen, särskilt genom att införa ett öppenhetsregister som kräver att direktionsledamöterna offentliggör sina möten med företrädare för intressegrupper. Parlamentet uppmanar dessutom EIB att undvika situationer där ny yrkesverksamhet efter avslutad anställning i offentlig tjänst inleds utan en tillräcklig karensperiod, vilken bör fastställas med vederbörlig hänsyn till Europeiska ombudsmannens senaste rekommendationer avseende Europeiska bankmyndigheten och Europeiska försvarsbyrån, eftersom detta utgör en risk inte bara för EIB:s anseende utan även för dess oberoende. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar samarbetsavtalet med Europeiska åklagarmyndigheten, och efterlyser ett fullständigt och omsorgsfullt genomförande, i synnerhet när det gäller rapportering. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av samarbetsavtalet mellan EIB och Europol den 29 oktober 2021, som syftar till att underlätta utbyte av information och expertis i kampen mot bedrägerier och korruption. Parlamentet förväntar sig att detta arrangemang genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EIB att stärka sina kontakter med Europeiska ombudsmannen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar det förnyade trepartsavtalet mellan Europeiska revisionsrätten, EIB och kommissionen, vilket stärker revisionsrättens granskningsrättigheter när det gäller de EU-inkomster och EU-utgifter som förvaltas av EIB, samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till befintliga bestämmelser om datasekretess. Parlamentet noterar dock att uppgifter relaterade till EIB:s egna medel ligger utanför räckvidden och mandatet för revisionsrättens granskningar. |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(2)  EUT L 107, 26.3.2021, s. 30.

(3)  EUT L 231, 30.6.2021, s. 1.

(4)  EUT L 274, 30.7.2021, s. 1.

(5)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

(6)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 113.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2022)0015.

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/57/EU av den 16 april 2014 om straffrättsliga påföljder för marknadsmissbruk (EUT L 173, 12.6.2014, s. 179).

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/225 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/225

---

P9_TA(2022)0299

Kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2020

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2020 (2021/2235(INI))

(2023/C 47/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens (EIB:s) verksamhetsrapport 2020, som offentliggjordes den 20 januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens (EIB:s) verksamhetsrapport 2020, som offentliggjordes den 20 januari 2021,

| — | med beaktande av EIB:s finansiella rapport för 2020, som offentliggjordes den 3 maj 2021, och EIB:s rapport om finansierings- och upplåningsverksamhet 2020, som offentliggjordes den 5 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s finansiella rapport för 2020, som offentliggjordes den 3 maj 2021, och EIB:s rapport om finansierings- och upplåningsverksamhet 2020, som offentliggjordes den 5 maj 2021,

| — | med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan för 2020, som godkändes av EIB:s styrelse den 12 december 2019 och offentliggjordes den 30 januari 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan för 2020, som godkändes av EIB:s styrelse den 12 december 2019 och offentliggjordes den 30 januari 2020,

| — | med beaktande av 2020 års rapport om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) från EIB till Europaparlamentet och rådet om EIB-gruppens finansierings- och investeringstransaktioner 2020 inom ramen för Efsi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års rapport om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) från EIB till Europaparlamentet och rådet om EIB-gruppens finansierings- och investeringstransaktioner 2020 inom ramen för Efsi,

| — | med beaktande av EIB-gruppens färdplan för en klimatbank 2021–2025, som antogs av EIB:s styrelse i november 2020 och offentliggjordes den 14 december 2020, och EIB:s klimatstrategi, som antogs i november 2020 och offentliggjordes den 15 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens färdplan för en klimatbank 2021–2025, som antogs av EIB:s styrelse i november 2020 och offentliggjordes den 14 december 2020, och EIB:s klimatstrategi, som antogs i november 2020 och offentliggjordes den 15 november 2020,

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens riktlinjer för bästa bankpraxis, som godkändes av EIB:s råd 2018 och offentliggjordes den 3 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens riktlinjer för bästa bankpraxis, som godkändes av EIB:s råd 2018 och offentliggjordes den 3 oktober 2018,

| — | med beaktande av EIB-gruppens hållbarhetsrapport 2020, som offentliggjordes den 27 maj 2021, och rapporten EIB 2020 Sustainability Disclosure in compliance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board), som offentliggjordes i april 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens hållbarhetsrapport 2020, som offentliggjordes den 27 maj 2021, och rapporten EIB 2020 Sustainability Disclosure in compliance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board), som offentliggjordes i april 2021,

| — | med beaktande av EIB-gruppens ram för miljömässig och social hållbarhet, som antogs den 2 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens ram för miljömässig och social hållbarhet, som antogs den 2 februari 2022,

| — | med beaktande av riktlinjerna till EIB:s projektledare om miljömässiga och sociala resultat i EIB-finansierad verksamhet som svar på covid-19-krisen, som antogs den 29 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna till EIB:s projektledare om miljömässiga och sociala resultat i EIB-finansierad verksamhet som svar på covid-19-krisen, som antogs den 29 maj 2020,

| — | med beaktande av rapporten om genomförandet av EIB-gruppens öppenhetspolicy 2020, som offentliggjordes den 16 april 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om genomförandet av EIB-gruppens öppenhetspolicy 2020, som offentliggjordes den 16 april 2021,

| — | med beaktande av broschyren av den 2 februari 2021 om Europeiska investeringsbankens samarbete med organisationer i det civila samhället – höjdpunkter 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av broschyren av den 2 februari 2021 om Europeiska investeringsbankens samarbete med organisationer i det civila samhället – höjdpunkter 2020,

| — | med beaktande av EIB:s revisionskommittés årsrapport för 2020, som offentliggjordes den 8 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s revisionskommittés årsrapport för 2020, som offentliggjordes den 8 oktober 2021,

| — | med beaktande av EIB:s verksamhetsrapport om bedrägeriutredningar 2020, som offentliggjordes den 29 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s verksamhetsrapport om bedrägeriutredningar 2020, som offentliggjordes den 29 juli 2021,

| — | med beaktande av EIB:s verksamhetsrapport om efterlevnad 2020, som offentliggjordes den 10 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s verksamhetsrapport om efterlevnad 2020, som offentliggjordes den 10 maj 2021,

| — | med beaktande av årsrapporten för 2020 från EIB:s etik- och efterlevnadskommitté, som offentliggjordes den 29 september 2021, och av dess arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2020 från EIB:s etik- och efterlevnadskommitté, som offentliggjordes den 29 september 2021, och av dess arbetsordning,

| — | med beaktande av uppförandekoden för EIB-gruppens personal, för ledamöterna i dess revisionskommitté och för dess direktion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden för EIB-gruppens personal, för ledamöterna i dess revisionskommitté och för dess direktion,

| — | med beaktande av EIB-gruppens rapport om riskhantering 2020, som offentliggjordes den 9 augusti 2021, och dess uttalande om hög riskbenägenhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens rapport om riskhantering 2020, som offentliggjordes den 9 augusti 2021, och dess uttalande om hög riskbenägenhet,

| — | med beaktande av EIB:s rapport om Europeiska centrumet för investeringsrådgivning 2020, som offentliggjordes den 15 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s rapport om Europeiska centrumet för investeringsrådgivning 2020, som offentliggjordes den 15 juli 2021,

| — | med beaktande av artiklarna 3 och 9 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3 och 9 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och protokoll nr 5 om EIB:s stadga och protokoll nr 28 om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och protokoll nr 5 om EIB:s stadga och protokoll nr 28 om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning,

| — | med beaktande av EIB:s arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s arbetsordning,

| — | med beaktande av trepartsavtalet mellan Europeiska kommissionen, Europeiska revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken (trepartsavtalet), vilket trädde i kraft i november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av trepartsavtalet mellan Europeiska kommissionen, Europeiska revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken (trepartsavtalet), vilket trädde i kraft i november 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021Kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021Kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2019 (1),

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (2) (EU:s taxonomiförordning), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (2) (EU:s taxonomiförordning),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (3),

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (4). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (4).

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (5) (det femte penningtvättsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (5) (det femte penningtvättsdirektivet),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0173/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0173/2022), och av följande skäl:

| A. | EIB ska enligt fördragen bidra till EU-integration, ekonomisk och social sammanhållning och regional utveckling, i enlighet med artikel 309 i EUF-fördraget och protokoll nr 28, samt till en balanserad och störningsfri utveckling av den inre marknaden. |
| --- | --- |

A.

EIB ska enligt fördragen bidra till EU-integration, ekonomisk och social sammanhållning och regional utveckling, i enlighet med artikel 309 i EUF-fördraget och protokoll nr 28, samt till en balanserad och störningsfri utveckling av den inre marknaden.

| B. | EIB-gruppen är fast besluten att fortsätta att öka sin andel av finansieringen till stöd för klimatåtgärder och miljömässig hållbarhet och är fortsatt inriktad på sitt lagstadgade uppdrag att stödja sammanhållning. |
| --- | --- |

B.

EIB-gruppen är fast besluten att fortsätta att öka sin andel av finansieringen till stöd för klimatåtgärder och miljömässig hållbarhet och är fortsatt inriktad på sitt lagstadgade uppdrag att stödja sammanhållning.

| C. | Offentligpolitiska mål såsom territoriell och social sammanhållning, hållbar utveckling och bekämpning av (ungdoms)arbetslöshet, fattigdom och social utestängning bör stå i centrum för EIB:s uppgift att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden. |
| --- | --- |

C.

Offentligpolitiska mål såsom territoriell och social sammanhållning, hållbar utveckling och bekämpning av (ungdoms)arbetslöshet, fattigdom och social utestängning bör stå i centrum för EIB:s uppgift att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden.

| D. | EIB är bunden av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, och principerna för de mänskliga rättigheterna är integrerade i EIB:s förfaranden och standarder för due diligence-granskningar, inbegripet offentligt tillgängliga förhandsbedömningar. |
| --- | --- |

D.

EIB är bunden av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, och principerna för de mänskliga rättigheterna är integrerade i EIB:s förfaranden och standarder för due diligence-granskningar, inbegripet offentligt tillgängliga förhandsbedömningar.

| E. | EIB har varit ledande när det gäller hanteringen av covid-19-krisen i Europeiska unionen, och medverkat genom ett snabbt stödprogram för de kunder och sektorer som drabbats hårdast av krisen, och har även inrättat ett nytt instrument, den alleuropeiska garantifonden 2020, som tillhandahåller välbehövligt kapital för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

E.

EIB har varit ledande när det gäller hanteringen av covid-19-krisen i Europeiska unionen, och medverkat genom ett snabbt stödprogram för de kunder och sektorer som drabbats hårdast av krisen, och har även inrättat ett nytt instrument, den alleuropeiska garantifonden 2020, som tillhandahåller välbehövligt kapital för små och medelstora företag.

| F. | EIB uttryckte i november 2019 ambitionen att anpassa all sin finansieringsverksamhet till principerna och målen i Parisavtalet senast i slutet av 2020 och att arbeta i samordning med Europeiska utrikestjänsten och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. |
| --- | --- |

F.

EIB uttryckte i november 2019 ambitionen att anpassa all sin finansieringsverksamhet till principerna och målen i Parisavtalet senast i slutet av 2020 och att arbeta i samordning med Europeiska utrikestjänsten och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.

| G. | Det globala utbrottet av covid-19-pandemin i mars 2020 krävde en betydande insats från EIB för att erbjuda ytterligare stöd till företag, särskilt små och medelstora företag som har drabbats särskilt hårt av krisens effekter, och bidra till EU:s mål. |
| --- | --- |

G.

Det globala utbrottet av covid-19-pandemin i mars 2020 krävde en betydande insats från EIB för att erbjuda ytterligare stöd till företag, särskilt små och medelstora företag som har drabbats särskilt hårt av krisens effekter, och bidra till EU:s mål.

| H. | EIB:s kreditbetyg AAA är nödvändigt för att säkerställa lämpliga finansieringskällor på marknaden till fördelaktigast räntesats och måste därför upprätthållas. |
| --- | --- |

H.

EIB:s kreditbetyg AAA är nödvändigt för att säkerställa lämpliga finansieringskällor på marknaden till fördelaktigast räntesats och måste därför upprätthållas.

| I. | EIB bör tillföra ett mervärde med största möjliga integritet, goda styrelseformer, transparens och ansvarsskyldighet, och i enlighet med tillämplig bästa bankpraxis. |
| --- | --- |

I.

EIB bör tillföra ett mervärde med största möjliga integritet, goda styrelseformer, transparens och ansvarsskyldighet, och i enlighet med tillämplig bästa bankpraxis.

| J. | Att bekämpa alla former av penningtvätt, finansiering av terrorism, organiserad brottslighet och skadlig skattepraxis bör fortsatt vara en ständig prioritering för EIB. |
| --- | --- |

J.

Att bekämpa alla former av penningtvätt, finansiering av terrorism, organiserad brottslighet och skadlig skattepraxis bör fortsatt vara en ständig prioritering för EIB.

| K. | EIB spelar en viktig roll utanför EU genom sin externa utlåningsverksamhet och är det största multilaterala finansinstitutet i världen. |
| --- | --- |

K.

EIB spelar en viktig roll utanför EU genom sin externa utlåningsverksamhet och är det största multilaterala finansinstitutet i världen.

Resultatet av EIB:s finansiella transaktioner

| 1. | Europaparlamentet noterar att bankens nya utlåning under 2020 uppgick till 66,1 miljarder EUR, vilket var i linje med målet i 2020 års verksamhetsplan och över målen för både 2019 (63,3 miljarder EUR) och 2018 (55,6 miljarder EUR). Parlamentet påpekar att den största andelen utlåning skedde i Italien, Spanien och Frankrike (15 %, 13 % respektive 11 % av den totala utlåningen) och att transport-, globala låne- och energisektorerna var de största mottagarna (29,3 %, 20,5 % respektive 14,9 %). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser än en gång en rättvis och transparent geografisk fördelning av projekt och investeringar med fokus på mindre utvecklade regioner, särskilt avseende innovation, digitalisering och infrastruktur, i syfte att främja tillväxt för alla och ekonomisk, social och territoriell konvergens och sammanhållning. Parlamentet uppmanar EIB att ta itu med återkommande brister som hindrar vissa regioner och länder att dra full nytta av EIB:s finansiella verksamhet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att den utestående volymen undertecknade lån per den 31 december 2020 hade minskat något till 558,7 miljarder euro (från 560,3 miljarder euro i slutet av 2019), varav 82,2 % avsåg projekt inom EU (2019: 81,4 %). Parlamentet noterar att EIB:s utlåningsportfölj uppgick till 444,6 miljarder EUR jämfört med 447,5 miljarder EUR i slutet av 2019. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att covid-19-utbrottet avsevärt ändrade EIB:s utbetalningsprofil under 2020, och att mer än 50 % av målet uppnåddes under första halvåret tack vare bankens snabbspår och omprioritering av de befintliga utbetalningarna för att stödja kundernas likviditetsbehov. Parlamentet noterar att utbetalningarna under 2020 uppgick till 58,3 miljarder EUR. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att EIB rapporterade en nettovinst på 1,7 miljarder EUR för 2020, jämfört med 2,4 miljarder EUR för 2019. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse EIB:s roll som den största överstatliga emittenten av gröna obligationer och sociala obligationer med specifik användning av intäkter, samt hållbarhetsinvesterares växande intresse för denna typ av emissioner inom ramen för den europeiska gröna given och EU:s taxonomiförordning. Parlamentet noterar att EIB under 2020 registrerade ett rekord i emissioner av hållbarhetsskuldprodukter på 10,5 miljarder EUR. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att EIB:s inbetalda kapitalbas, till följd av ersättningen av Förenade kungarikets andel av EIB:s kapital, har ökat med 0,5 miljarder EUR och att dess infordringsbara kapital har ökat jämfört med situationen före brexit. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att den totala låneportföljen fortsatte att uppvisa goda resultat, med endast 0,4 % osäkra fordringar i slutet av 2020 (jämfört med 0,4 % i slutet av 2019). Parlamentet konstaterar att andelen betalningar som är försenade med mer än 90 dagar fortfarande är mycket låg, totalt 117,1 miljoner EUR i slutet av 2020 (jämfört med 146,0 miljoner EUR i slutet av 2019) och endast utgör 0,03 % av riskportföljen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att EIB, trots den allmänna osäkerheten på de globala finansmarknaderna på grund av covid-19-pandemin, fortsatt upprätthåller en solid behållning av likvida medel. Bankens totala likviditetskvot ligger gott och väl inom de interna gränserna och täcker 78,1 % av det beräknade nettokassautflödet (jämfört med 88,6 % 2019). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EIB att genom sin utlåningsverksamhet för sociala, gröna och hållbara projekt prioritera genomförandet av målen för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EIB att aktivt stödja projekt som bidrar till en rättvis omställning, t.ex. på områdena forskning, innovation och digitalisering, små och medelstora företags tillgång till finansiering och sociala investeringar och kompetens. Parlamentet uppmanar på nytt EIB att tillhandahålla riktad finansiering för initiativ för en rättvis omställning, samtidigt som man tar hänsyn till den additionalitet som EIB:s finansiering kan ge i kombination med andra källor. Parlamentet betonar dessutom att samordning med andra finansieringsinstrument är avgörande med tanke på att EIB-gruppen ensam inte kan finansiera alla initiativ. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att klyftan mellan medlemsstaternas ekonomiska situation och kapacitet har ökat under rådande svåra läge (en pågående pandemi och Rysslands aggression mot Ukraina), och understryker vikten av att se till att de mest drabbade regionerna och länderna kan anpassa sig till de nya omständigheterna så att ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

12.

Insatser med anledning av covid-19-pandemin

| 13. | Europaparlamentet gratulerar EIB-gruppen till att den trots covid-19-utbrottet förblivit fullt operativ och fortsatt att bedriva sin normala yrkesmässiga verksamhet. Parlamentet påpekar att covid-19-pandemin inte har haft några direkta väsentliga negativa ekonomiska konsekvenser för EIB. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att kommissionen och EIB-gruppen i mars och april 2020 omfördelade 1 miljard EUR i tillgängliga Efsi-medel till befintliga garantiinstrument (InnovFin SMEG och Cosme LGF), som förvaltas av Europeiska investeringsfonden (EIF), till förmån för den hårt drabbade sektorn för små och medelstora företag och midcap-företag i EU. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att EIB har ställt finansiering till förfogande för investeringar i hälso- och sjukvårdssektorn, såsom investeringar som görs av europeiska företag som ägnar sig åt vaccinforskning och utveckling av terapeutiska och diagnostiska lösningar för att bekämpa covid-19. Parlamentet noterar att EIB:s utlåning på hälso- och sjukvårdsområdet i slutet av 2020 uppgick till 5,2 miljarder EUR, varav 175 miljoner EUR för tillämpad forskning om covid-19-vacciner. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta att prioritera investeringar i hälso- och sjukvårdsinfrastruktur, personalutbildning och de nationella hälso- och sjukvårdstjänsternas kvalitet, i syfte att minska ojämlikheten mellan länderna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s roll i framgången för BioNTechs covid-19-vaccin genom undertecknandet i juni 2020 av en lånefacilitet på 100 miljoner EUR, vilket gör EIB till den första finansiella investeraren som stöder BioNTechs covid-19-vaccinprogram. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att EIB samtidigt erbjöd stöd till globala program för distribution av covid-19-vacciner, särskilt i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att EIB-gruppen utlovat 6,5 miljarder EUR till stöd för länder utanför EU, inbegripet över 1 miljard EUR till Ukraina för infrastruktur, miljö, innovation och återhämtning efter covid-19 och 1,7 miljarder EUR till stöd för västra Balkans sociala och ekonomiska återhämtning från covid-19-pandemin, som en del av ett finansiellt stödpaket på 3,3 miljarder EUR för regionen som kommissionen aviserat. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att EIB-gruppen i mars 2020 införde en stödhandlingsplan i syfte att mobilisera upp till 28 miljarder EUR för små och medelstora företag som drabbats av covid-19-utbrottet. Parlamentet noterar att EIB mellan pandemins utbrott och slutet av 2020 godkände 172 fristående transaktioner till ett totalt belopp på 33,9 miljarder EUR (av ett totalt godkänt belopp på 82,8 miljarder EUR) och att EIB också kompletterade 68 befintliga kreditlinor med totalt 4,6 miljarder EUR. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den alleuropeiska garantifonden som ett nytt instrument inom EIB:s portfölj som kommer att tillhandahålla upp till 200 miljarder EUR i ytterligare finansiering. Parlamentet noterar att EIB den 31 december 2020 hade godkänt 2,7 miljarder EUR i finansiering och hade som mål att mobilisera 27,8 miljarder EUR i total finansiering. |
| --- | --- |

21.

EIB:s stöd på viktiga politikområden

| 22. | Europaparlamentet välkomnar antagandet i oktober 2020 av den tematiska rapporten om utvärderingen av EIB:s sammanhållningsfinansiering 2007–2018. Parlamentet noterar att EIB under större delen av den granskade perioden uppnådde sina årliga mål för sammanhållningsfinansieringen, om än med större svårigheter under de senaste åren. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att EIB:s sammanhållningsutlåning 2014–2020 uppgick till totalt 123,8 miljarder EUR och att denna utlåning enbart under 2020 uppgick till 19,5 miljarder EUR. Parlamentet noterar vidare att 2020 rörde 34 % av all EIB-utlåning inom EU-27 projekt och stödmottagare i mindre utvecklade regioner och övergångsregioner, som av EIB fastställts som prioriterade för sammanhållningsutlåning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är medvetet om att de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin har ökat de strukturella skillnaderna mellan medlemsstaterna, vilket gör EIB:s lagstadgade uppdrag att stödja sammanhållningen desto mer nödvändigt. Parlamentet välkomnar i detta avseende antagandet av EIB:s sammanhållningspolicy 2021–2027. Parlamentet noterar att EIB senast 2025 har för avsikt att avsätta 45 % av sin årliga EU-utlåning till sammanhållningsregioner och uppmanar EIB att årligen rapportera om genomförandet av sammanhållningspolicyns mål och prioriteringar. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar att EIF under 2020 lanserade pilotprojektet kompetens- och utbildningsgarantin för att stimulera investeringar i utbildning och kompetens, och att initiativet är väl lämpat för att tillgodose arbetsmarknadens kommande behov, med särskild hänsyn till den digitala och gröna omställningen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ökat tekniskt stöd till lokala och regionala myndigheter, i enlighet med EIB:s policy om utlåning, kombinerad finansiering och rådgivning, liksom till deras finansiella expertis, särskilt i regioner med låg investeringskapacitet, och till projekt som är av gemensamt intresse för flera medlemsstater och som på grund av sin omfattning eller art inte kan finansieras helt av de olika medel som finns tillgängliga i enskilda medlemsstater, innan projekt godkänns, för att förbättra tillgången till EIB-finansiering. Parlamentet uppmanar EIB-gruppen att intensifiera samarbetet med nationella utvecklingsbanker och -institutioner. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att EIB under 2020 nådde sitt mål att tillhandahålla 100 miljarder USD i finansiering under de fem åren 2016–2020 för att bekämpa klimatnödläget, vilket tillkännagavs 2015 vid klimatkonferensen i Paris. Parlamentet betonar att EIB enbart under 2020 investerade omkring 24,2 miljarder EUR (2019: 19,3 miljarder EUR) i klimatåtgärder och att EIB överskridit sitt ursprungliga mål på 28 % och nådde en rekordnivå på 37,4 % för klimatfinansiering, vilket bekräftar EIB som den största multilaterala finansiären av klimatåtgärder. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar att EIB fortsätter att öka sin andel av finansieringen av klimatåtgärder och miljömässig hållbarhet med målet att denna finansiering ska utgöra 50 % av verksamheten senast 2025. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar att EIB i juli 2020 antog metoder för beräkning av projekts koldioxidavtryck för att ge vägledning till EIB:s personal om hur man beräknar koldioxidavtrycket för de investeringsprojekt som finansieras av banken. Parlamentet noterar EIB:s beslut att inte finansiera klimatnegativa projekt som omfattar traditionella fossila bränslen. Parlamentet uppmanar EIB att uppmuntra gröna projekt för att underlätta energiomställningen och uppnåendet av Parismålen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar införandet av City Climate Gap Fund, en ny rådgivningsfacilitet som syftar till att tillhandahålla stöd i ett tidigt skede till klimatsmarta projekt i städer i utvecklings- och tillväxtländer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet noterar att EIB utarbetat en metod för beräkning på motpartsnivå, det så kallade klimatriskverktyget, som har använts sedan juli 2020 för att bedöma och övervaka klimatrisker i EIB-gruppens portfölj och rapportera till EIB-gruppens styrande organ. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar att processen med att uppdatera EIB-gruppens miljö- och socialpolitik inleddes 2020 och ledde till att den nya ramen för miljömässig och social hållbarhet godkändes i februari 2022. Parlamentet välkomnar EIB:s reviderade miljömässiga och sociala standarder som ingår i ramen, särskilt de som rör arbetstagarrättigheter, biologisk mångfald och miljöskydd. Parlamentet noterar att EIB är bunden till EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och betonar att människorättsprinciperna är fullt ut integrerade i EIB:s förfaranden och standarder för due diligence-granskningar på projektnivå, bland annat genom att göra det möjligt att ställa in utbetalningar vid allvarliga människorättskränkningar. Parlamentet välkomnar att EIB och dess projektansvariga är skyldiga att ta hänsyn till mänskliga rättigheter i bedömningen av de miljömässiga och sociala konsekvenserna. Parlamentet uppmanar EIB och dess mellanhänder att lämna uppgifter om faktiska miljömässiga och sociala risker eller effekter i samband med transaktioner som genomförs genom partner. Parlamentet betonar att nya krav inte bör skapa mer byråkrati för små och medelstora företag. EIB uppmanas att se till att dess klagomålsmekanism är lättillgänglig, snabb och effektiv, för att upptäcka och avhjälpa eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna i EIB-relaterade projekt. Parlamentet uppmanar EIB att rapportera till parlamentet och EIB:s råd om denna fråga. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar att den transanatoliska naturgasledningen och den transadriatiska gasledningen, även om de inte är i linje med målen i Parisavtalet, är strategiskt viktiga för EU:s energiförsörjning, särskilt vad gäller strategin för diversifiering av leverantörer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet stöder EIB:s åtagande att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och att anpassa sina insatser till den europeiska gröna given. Parlamentet välkomnar den kommande översynen av utlåningspolicyn för transportområdet som kommer att överensstämma med målen i Parisavtalet och som enligt planerna ska antas i juni eller juli 2022. Parlamentet betonar att sådana nya krav inte får missgynna tillgången till finansiering för små och medelstora företag. Parlamentet upprepar att policyn måste undvika inlåsning av koldioxidintensiva tillgångar och stödja trafikomställningar i riktning mot koldioxidfri rörlighet både för gods och passagerare i städer och storstadsregioner. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EIB att stödja utvecklingen av transportinfrastrukturprojekt, inbegripet järnvägar och motorvägar, som är hållbara och miljövänliga och kan bidra till minskade territoriella och sociala skillnader mellan regioner och länder i EU. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet att fokusera på långsiktig finansiering, genom att stödja projekt som inte skulle finansieras på annat sätt, i synnerhet innovativa nystartade företags och små och medelstora företags projekt. Parlamentet understryker att EIB:s finansieringsverksamhet inte är något substitut för en hållbar finanspolitik i medlemsstaterna. EIB uppmanas att öka investeringarna i banbrytande innovationer, särskilt för den gröna omställningen, i syfte att stödja företag i EU. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka finansieringen för att främja den tekniska omställningen, stödja kompetensutveckling som är anpassad till nuvarande och framtida behov på arbetsmarknaden, ytterligare främja investeringar i digital kompetens hos anställda och företagare, digital infrastruktur och kapacitetsuppbyggnad för digitalisering, tillhandahålla medel för långsiktig forskning och innovation och små och medelstora företag, samt stödja den sociala ekonomin och stärka den sociala och territoriella sammanhållningen genom att täppa till nuvarande investeringsgap i offentliga bostäder och infrastruktur. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar EIB att utarbeta en särskild människorättsstrategi och en handlingsplan för genomförandet av den. Parlamentet uppmanar EIB att anpassa sin finansieringsstrategi till de ambitionsnivåer och åtaganden avseende gemensamma värden och mål som EU:s partnerländer har visat. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar att EIB 2019 antog 2X-utmaningskriterierna som syftar till att mobilisera relevanta resurser till stöd för kvinnors egenmakt och jämställdhet och tillhandahålla en tydlig ram för investeringar med ett könsperspektiv genom utlåning via mellanhänder utanför EU. Parlamentet uppmanar EIB att införa liknande kriterier för transaktioner inom EU som omfattar både utlåning via mellanhänder och direkt utlåning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet lovordar EIB:s undertecknande 2020 av utvecklingsbankernas Parisförklaring om jämställdhet och kvinnors egenmakt. Parlamentet noterar att EIB-gruppens färdplan för en klimatbank 2021–2025 som antogs 2020 framhåller jämställdhetsorienterad klimatfinansiering som ett tematiskt prioriterat område för EIB-gruppen. Parlamentet välkomnar införandet av en jämställdhetsmärkning för alla EIB-transaktioner, för att göra det möjligt för EIB att identifiera transaktioner som kan bidra till jämställdhet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar att i slutet av 2020 hade lån till ett värde av 99,4 miljarder EUR beviljats i 102 olika länder, varav 9,3 miljarder EUR undertecknades 2020, främst inom ramen för EIB:s externa utlåningsmandat. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fullt ut utnyttja sin verktygslåda för att bekämpa skatteflykt för projekt som finansieras i länder utanför EU. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att internationella finansiella institutioner eliminerar risken för att EU:s medel bidrar direkt eller indirekt till skatteundandragande och skattebedrägeri. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet upprepar att EIB:s externa transaktioner förväntas bidra till EU:s politiska mål och främja en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna, särskilt i de mest missgynnade länderna, samt efterlevnad, i överensstämmelse med de mål som EU har godkänt. Parlamentet erkänner att fattigdomsutrotning, inhemsk mobilisering av resurser och mänskliga rättigheter är centrala frågor inom EU:s struktur för utvecklingsfinansiering. Parlamentet påminner om att intressenternas engagemang är hörnstenen i en hållbar och inkluderande utveckling. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta med att stödja uppnåendet av FN:s mål för hållbar utveckling genom sin verksamhet inom ramen för de särskilda mandat som beslutats av rådet och parlamentet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet stöder rådets slutsatser som antogs den 14 juni 2021, där EIB uppmanas att öka sitt bidrag till EU:s utvecklingsinsatser genom särskilda strategier, starkare närvaro på fältet globalt och bättre samordning med partnerna i en verklig Team Europe-strategi, i syfte att utveckla innovativa gemensamma insatser och säkerställa att EU:s externa finansiering blir synlig. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar att EIB i juni 2020 när det gäller godkännande hade överträffat Efsis mål att mobilisera minst 500 miljarder EUR i investeringar innan utgången av 2020. Parlamentet noterar vidare att baserat på underskrifter på EIB-gruppsnivå till ett värde av nästan 82,8 miljarder EUR uppskattas investeringar som får stöd av Efsi till ca 491,7 miljarder EUR. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmuntrar EIB att engagera sig mer i jordbrukssektorn. Parlamentet understryker att jordbrukarnas, särskilt unga och nya jordbrukares, finansiella behov är betydande och att jordbrukare och företag inom denna sektor har mindre framgång när de ansöker om finansiering. EIB har tagit itu med frågan genom vissa åtgärder. Parlamentet uppmanar EIB att arbeta vidare med nya finansieringsverktyg som ska öka tillgängligheten för jordbrukssektorn. Parlamentet insisterar i detta sammanhang på att EIB:s finansiering ska stödja omställningen av jordbrukssektorn i linje med EU:s politiska mål, bland annat när det gäller större respekt för djurs välbefinnande, och bör undvika att bidra till att djurtätheten överstiger markens bärförmåga. |
| --- | --- |

48.

Ökad transparens och ansvarsskyldighet i EIB:s bolagsstyrning och verksamhet

| 49. | Europaparlamentet noterar att EIB-gruppen 2020 inrättade en risk- och regelefterlevnadsfunktion under överinseende av gruppens riskchef. Parlamentet noterar att gruppens riskchef övervakar och rapporterar om alla risker, inbegripet efterlevnadsrisker, och att chefen för EIB:s funktion för regelefterlevnad rapporterar till gruppens riskchef samt till direktionen, relevanta kommittéer i EIB:s styrelse och revisionskommitté. Parlamentet uppmanar EIB att förklara hur oberoendet för chefen för funktionen för regelefterlevnad bevaras och hur överlappningar mellan dennes ansvarsområden och riskchefens ansvarsområden undviks. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar att avdelningen för kontroll av regelefterlevnad under 2020 gjorde en första riskbedömning avseende regelefterlevnad, som syftade till att identifiera EIB:s riskexponering på de geografiska platser där banken är verksam, inbegripet risk för penningtvätt och finansiering av terrorism, organiserad brottslighet, sanktioner, jurisdiktioner som inte följer reglerna/god förvaltning på skatteområdet, marknadsintegritet samt uppföranderisker och upphandlingsrisker. Parlamentet påpekar att de viktigaste riskindikatorerna uppdaterades 2020 på resultattavlan för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism för att ge mer detaljerad information om riskerna. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar direktionens beslut att avsätta ytterligare personalresurser för att stärka EIB:s funktion för regelefterlevnad. Parlamentet välkomnar att både EIB och EIF i mars 2020 undertecknade samförståndsavtal med Luxemburgs finansunderrättelseenhet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet noterar att EIB-gruppens ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism reviderades i december 2020, med beaktande av det femte penningtvättsdirektivet, och att EIB-gruppen antog en övergripande policy för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och organiserad brottslighet i juli 2021. Parlamentet anser att det för policyns framgång är väsentligt med en effektiv samordning med andra relevanta behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet noterar det nya trepartsavtal som undertecknats mellan Europeiska revisionsrätten, EIB och kommissionen och som möjliggör bättre tillgång till granskade EIB-dokument och dokumentrationalisering. Parlamentet upprepar emellertid att revisionsrättens rätt till tillgång till information bör utökas med avseende på EIB:s transaktioner för genomförande av EU:s politik. Parlamentet beklagar att kommissionen och EIB hänvisar till definitionen av revisionsrättens mandat i EUF-fördraget för att förhindra att revisionsrätten får tillgång till information om EIB:s transaktioner som endast sker för genomförandet av EU:s politik. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet anser att arbetet inom EIB:s revisionskommitté inte är alternativt utan snarare kompletterar revisionsrättens arbete. Parlamentet beklagar att trepartsavtalet, som förlängdes den 11 november 2021 av EIB, kommissionen och revisionsrätten, inte erbjuder någon tillfredsställande lösning och att förlängningen upprätthåller status quo utan någon meningsfull förbättring, särskilt när det gäller revisionsrättens funktion som granskare av EIB:s verksamhet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet noterar att EIB:s klagomålsmekanism under 2020 registrerade 77 nya ärenden, behandlade 137 ärenden och avslutade 94 ärenden. Parlamentet välkomnar att EIB:s klagomålsmekanism systematiskt övervakar genomförandet av sina rekommendationer och förslag till förbättringar från EIB:s avdelningar. Parlamentet uppmanar EIB att vidta lämpliga åtgärder med anledning av klagomålsmekanismens slutsatser. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar de betydande framsteg som gjordes under 2020 för ett fullständigt genomförande av EIB:s uteslutningspolicy, särskilt att en ny policy- och uteslutningsenhet vid generalinspektoratets avdelning för bedrägeriutredningar (IG/IN) inrättades och att uteslutningskommittén utsågs i oktober 2020. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EIB att genomföra en omfattande analys av vilket finansiellt stöd som berörs av påstått missbruk och av den geografiska fördelningen av sådana fall, för att underlätta identifieringen av systembrister som bör ägnas uppmärksamhet och resurser. Parlamentet välkomnar i detta avseende att IG/IN har utarbetat flera branschledande verktyg för förebyggande och upptäckt under de senaste tio åren. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet noterar att EIB-gruppen antog en reviderad bedrägeribekämpningspolicy i juli 2021. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet noterar de utmaningar som covid-19-pandemin har medfört för IG/IN:s genomförande av bedrägeriutredningar under 2020, och att IG/IN ändå avgett 52 rekommendationer och yttranden. Parlamentet noterar att omkring 89 % av de ärenden som utreds gäller områdena bedrägeri, korruption och otillåten samverkan, och uppmanar EIB att rapportera om sitt partnerskap och samarbete med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) när det gäller sådana ärenden. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar samarbetsavtalet med Europeiska åklagarmyndigheten som undertecknades i december 2021, och efterlyser ett fullständigt och omsorgsfullt genomförande, i synnerhet när det gäller rapportering. Parlamentet betonar i detta avseende att IG/IN inledde sitt samarbete med Eppo flera månader innan samarbetsavtalet undertecknades och rapporterade totalt 17 fall under 2021. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att EIB under 2021 också utökade sitt samarbete med Europol genom att underteckna ett samarbetsavtal som syftar till att främja förebyggande och bekämpning av alla former av grov internationell och organiserad brottslighet, it-brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet anser att översynen av budgetförordningen (6) ger möjlighet att utforska möjligheter till synergier mellan kommissionens system för tidig upptäckt och uteslutning och EIB:s uteslutningspolicy. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet är bekymrat över flera ärenden som Olaf avslutade 2020 och som gällde utbildningstillägg som felaktigt beviljats EIB:s personal. Parlamentet välkomnar EIB:s översyn och reform av ersättningssystemet och korrigeringen av många av de fel som Olaf konstaterat, inbegripet åtgärder för att återkräva felaktiga utbetalningar. Parlamentet uppmanar EIB att rapportera till parlamentet om resultatet av uppföljningen av Olafs rekommendationer. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet är mycket oroat över den minskade transparensen inom EIB. Under 2010 offentliggjordes 96,1 % av alla projekt tre veckor före styrelsens godkännande, medan denna siffra sjönk till endast 60 % under 2020. Parlamentet påminner om att enligt EIB-gruppens öppenhetspolicy är det endast ett begränsat antal projektsammanfattningar som inte får offentliggöras förrän styrelsen har gett klartecken, och i vissa fall inte förrän lån har undertecknats, för att skydda berättigade intressen såsom affärshemligheter. Parlamentet välkomnar att alla projekt slutligen offentliggörs av EIB. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar EIB att förbättra transparensen i sin verksamhet genom att inrätta ett öppenhetsregister för offentlig granskning av organisationer som försöker påverka lagstiftningsprocessen och för att undvika fall av korruption eller intressekonflikter. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet efterlyser ökad transparens och större ansvarsskyldighet, även gentemot EU-institutionerna, särskilt parlamentet. Parlamentet föreslår att det hålls en dialog varje kvartal med relevanta parlamentsutskott så att de får möjlighet att bidra till EIB:s investeringsstrategi och säkerställa adekvat tillsyn. Parlamentet betonar vikten av att parlamentet i högre grad granskar EIB-styrelsens beslut och av att kommissionen i större utsträckning delar med sig av information och är öppnare gentemot parlamentet i fråga om sina ståndpunkter vid EIB:s styrelsemöten. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet är bekymrat över att den nya transparenspolicyn inte återspeglar parlamentets mycket tydliga krav på förbättringar i linje med andra finansinstituts bästa praxis och standarder. Parlamentet uppmanar EIB att anpassa transparenspolicyn till den policy som Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling tillämpar i fråga om krav på upplysningar från mellanhänder om projekt förknippade med stora miljörisker och människorättsrisker. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannen under 2020 underrättade EIB om fyra nya undersökningar avseende tillämpningen av transparenspolicyn. Parlamentet uppmanar EIB att rapportera om genomförandet av ombudsmannens rekommendation avseende dessa undersökningar. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet beklagar att EIB fortfarande inte lämnar fullständiga uppgifter om sina kunders verkliga huvudmannaskap. Parlamentet upprepar sitt krav på ökad transparens när det gäller EIB:s transaktioner via finansiella mellanhänder såsom affärsbanker och investeringsfonder, inom ramen för relevant regelverk, inbegripet den allmänna dataskyddsförordningen, och på fastställande av standardiserade rapporteringskrav som kan ge tillräckliga uppgifter. Parlamentet påminner i detta avseende om att enligt artikel 30 i penningtvättsdirektivet ska medlemsstaterna samla in och i ett nationellt register lagra korrekt och aktuell information om verkligt huvudmannaskap för företag och säkerställa att denna information alltid är tillgänglig. Parlamentet uppmanar EIB att använda tillgängliga verktyg och genomföra de standarder som främjas genom det femte penningtvättsdirektivet för att göra sådana uppgifter tillgängliga och säkerställa fullständigt samarbete med den framtida myndigheten för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet uppmanar EIB att undersöka genomförbarheten av samarbetsformer och samförståndsavtal med relevanta partner för att göra relevant information tillgänglig och undanröja risken för bristande insyn i de relevanta förfarandena. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att kommissionens yttranden om EIB:s finansieringstransaktioner, som avgetts i enlighet med artikel 19 i EIB:s stadga, ska göras tillgängliga. Parlamentet anser att tillgång till sådan information enligt förordning (EG) nr 1049/2001 inte är det effektivaste sättet att tillhandahålla uppgifter för politisk granskning. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIB att komma överens om att systematiskt och säkert översända sådana yttranden till parlamentet. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet noterar att etik- och efterlevnadskommittén under 2020 antog tre beslut om tidigare direktionsledamöters verksamhet under deras respektive karenstid. Parlamentet uppmanar den ansvariga kommittén att säkerställa att tidigare direktionsledamöter under karenstiden inte bedriver någon affärs- eller lobbyverksamhet med EIB-gruppen, oavsett vilka portföljer de innehade under sitt mandat i direktionen. Parlamentet upprepar vikten av att införa strategier för att förebygga intressekonflikter och svängdörrsproblematik. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet noterar direktionens och EIB-styrelsens uppdaterade uppförandekoder från augusti 2021. Parlamentet välkomnar införandet av en längre karenstid för ledamöterna i direktionen (24 månader i stället för 12) och för styrelseledamöterna (12 månader i stället för 6). Parlamentet noterar att det inte finns någon bestämmelse som utesluter vice ordförande från att övervaka verksamheten. Detta möjliggör nödvändig landsspecifik expertis i projekt. Parlamentet är övertygat om att EIB kommer att fortsätta att genomföra projektbedömningar utifrån objektiva tekniska, finansiella och ekonomiska indikatorer och att projektets kvalitet ska vara den avgörande faktorn för beslutet om huruvida finansiering ska beviljas eller inte. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet upprepar uppmaningen till EIB att tillämpa striktast möjliga standarder för fiskal transparens. Parlamentet betonar att beviljande av direkta och indirekta lån måste villkoras med krav på offentliggörande av landsvisa skatte- och finansuppgifter och med tillhandahållande av upplysningar om verkligt huvudmannaskap avseende de stödmottagare och finansiella mellanhänder som deltar i finansieringsverksamheten, och detta utan undantag. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet noterar EIB-gruppens reviderade policy för visselblåsning från november 2021, som också skyddar visselblåsare som inte är anställda vid EIB. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar EIB att informera parlamentet om översynen av EIB-gruppens riktlinjer om intressekonflikter. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över att det saknas en social dialog inom EIB, i synnerhet för att ta itu med frågor som rör påståenden om trakasserier och arbetsmiljöfrågor. Parlamentet uppmuntrar EIB:s ledning att inleda en konstruktiv dialog med personalen för att diskutera frågorna och främja förtroende och en kultur av ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmuntrar EIB att fortsätta med personalenkäter och samråd med personalen. Parlamentet noterar att flera personalenkäter under de senaste åren har visat på missnöje och uppmanar samtidigt eftertryckligen EIB att vidta konkreta åtgärder för att lösa problem som rapporterats av personalen, särskilt när det gäller frågor som rör intern rörlighet. Parlamentet noterar de ansträngningar som EIB gjort för att inkludera enkäter i sin kontinuerliga strategi för att lyssna på personalen och främja personalmedverkan, t.ex. enkäten nyligen om hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet noterar med oro att endast 29,5 % av EIB:s högre chefstjänster innehades av kvinnor i slutet av 2020 (30 % i slutet av 2019). Parlamentet upprepar sin oro över den ihållande bristen på mångfald och jämn könsfördelning på högsta ledningsnivå och inom EIB-gruppens styrande organ samt den mycket höga andelen kvinnor i stödfunktioner. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet understryker att styrelsen består av företrädare för medlemsstaterna och att vice ordförandena utses av medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att oaktat medlemsstaternas utnämningsbefogenheter har EIB-ordförandens uppmaningar om mångfald lett till en betydligt jämnare könsfördelning. Parlamentet betonar i detta sammanhang att bankens direktion och styrelse har en andel kvinnor på 33 % respektive 48 %. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera könsfördelningen och nominera fler kvinnor till vice ordförandeskap och till EIB:s styrelse. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EIB att säkerställa en lämplig geografisk representation från alla medlemsstater i sin förvaltning, med beaktande av kandidaternas kompetens och meriter, och uppmanar EIB att årligen offentliggöra en uppdelning av kön och nationalitet på mellanchefs- och högre chefsnivå. |
| --- | --- |

79.

Uppföljning av parlamentets rekommendationer

| 80. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta att rapportera om de framsteg som gjorts när det gäller parlamentets tidigare rekommendationer i sina årliga resolutioner, särskilt när det gäller






  a) | effekterna (ekonomiska, miljömässiga och sociala) av investeringsstrategin och de resultat som har uppnåtts för att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden i EU:s intressen, |
| --- | --- | --- |

80.

a)

effekterna (ekonomiska, miljömässiga och sociala) av investeringsstrategin och de resultat som har uppnåtts för att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden i EU:s intressen,

| b) | åtgärder som vidtagits för att förbättra förebyggandet av intressekonflikter, |
| --- | --- |

b)

åtgärder som vidtagits för att förbättra förebyggandet av intressekonflikter,

| c) | åtgärder för att stärka transparensen avseende genomförda due diligence-granskningar i fråga om kunders integritet för att förhindra skatteflykt, skattebedrägeri och korruption, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att stärka transparensen avseende genomförda due diligence-granskningar i fråga om kunders integritet för att förhindra skatteflykt, skattebedrägeri och korruption,

| d) | uppföljning av de uppmaningar och begäranden som antagits via denna resolution. |
| --- | --- |

d)

uppföljning av de uppmaningar och begäranden som antagits via denna resolution.

o

o o

| 81. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och uppmanar rådet och EIB:s styrelse att hålla en debatt om parlamentets framlagda ståndpunkter i denna resolution. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 34.

(2)  EUT L 198, 22.6.2020, s. 13.

(3)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(4)  EGT L 145, 31.05.2001, s. 43.

(5)  EUT L 156, 19.6.2018, s. 43.

(6)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget (omarbetning) (COM(2022)0223).

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/236 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/236

---

P9_TA(2022)0300

Skydd av EU:s ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2020

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2020 (2021/2234(INI))

(2023/C 47/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artiklarna 310.6 och 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 310.6 och 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om årsrapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om årsrapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 20 september 202132:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2020 (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 20 september 202132:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2020 (COM(2021)0578),

| — | med beaktande av Olafs rapport för 2020 (1) och verksamhetsrapporten för 2020 från Olafs övervakningskommitté (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Olafs rapport för 2020 (1) och verksamhetsrapporten för 2020 från Olafs övervakningskommitté (2),

| — | med beaktande av yttrande nr 1/2021 från januari 2021 från Olafs övervakningskommitté över Olafs rekommendationer som inte följts av de berörda myndigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande nr 1/2021 från januari 2021 från Olafs övervakningskommitté över Olafs rekommendationer som inte följts av de berörda myndigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska åklagarmyndighetens (Eppo) årsrapport för 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska åklagarmyndighetens (Eppo) årsrapport för 2021,

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av EU:s budget och om den verksamhet som finansieras genom den 8:e, 9:e, 10:e och 11:e Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2020, samt institutionernas svar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av EU:s budget och om den verksamhet som finansieras genom den 8:e, 9:e, 10:e och 11:e Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2020, samt institutionernas svar,

| — | med beaktande av revisionsrättens publikation Revisionen 2020 av EU:s byråer i korthet – Introduktion till Europeiska revisionsrättens årsrapport om EU:s byråer för 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens publikation Revisionen 2020 av EU:s byråer i korthet – Introduktion till Europeiska revisionsrättens årsrapport om EU:s byråer för 2020,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (3),

| — | med beaktande av förordning (EU, Euratom) 2020/2223 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i utredningar vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf-förordningen) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU, Euratom) 2020/2223 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i utredningar vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf-förordningen) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (5),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2019 Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2019 Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras,

| — | med beaktande av kommissionens rapport från september 2021 om mervärdesskattegapet 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från september 2021 om mervärdesskattegapet 2021,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (PIF-direktivet) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (PIF-direktivet) (6),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 6 september 2021 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 6 september 2021 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (COM(2021)0536),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo-förordningen) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo-förordningen) (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/1798 av den 23 oktober 2019 om utnämning av den europeiska chefsåklagaren vid Europeiska åklagarmyndighet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/1798 av den 23 oktober 2019 om utnämning av den europeiska chefsåklagaren vid Europeiska åklagarmyndighet (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2020 om översynen av Europeiska unionen enligt mekanismen för översyn av genomförandet inom ramen för Förenta nationernas konvention mot korruption (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2020 om översynen av Europeiska unionen enligt mekanismen för översyn av genomförandet inom ramen för Förenta nationernas konvention mot korruption (COM(2020)0793),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2019Kommissionens strategi mot bedrägerier: förstärkta åtgärder för att skydda EU:s budget (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2019Kommissionens strategi mot bedrägerier: förstärkta åtgärder för att skydda EU:s budget (COM(2019)0196),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 av den 26 februari 2014 om inrättande av ett program för främjande av verksamheter till skydd av ekonomiska intressen för Europeiska unionen (Herkules III-programmet) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 av den 26 februari 2014 om inrättande av ett program för främjande av verksamheter till skydd av ekonomiska intressen för Europeiska unionen (Herkules III-programmet) (11),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 16 december 2021Slutlig utvärdering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 av den 26 februari 2014 om inrättande av ett program för främjande av verksamheter till skydd av ekonomiska intressen för Europeiska unionen (Herkules III-programmet) och om upphävande av beslut nr 804/2004/EG (COM(2021)0809), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 16 december 2021Slutlig utvärdering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 250/2014 av den 26 februari 2014 om inrättande av ett program för främjande av verksamheter till skydd av ekonomiska intressen för Europeiska unionen (Herkules III-programmet) och om upphävande av beslut nr 804/2004/EG (COM(2021)0809),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättande av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättande av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 17 februari 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om korruption och mänskliga rättigheter (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 17 februari 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om korruption och mänskliga rättigheter (13),

| — | med beaktande av generaladvokatens förslag till avgörande av den 9 september 2021 i mål C-213/19, Europeiska kommissionen mot Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av generaladvokatens förslag till avgörande av den 9 september 2021 i mål C-213/19, Europeiska kommissionen mot Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (14),

| — | med beaktande av domstolens dom (stora avdelningen) av den 8 mars 2022 i mål C-213/19, Europeiska kommissionen mot Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom (stora avdelningen) av den 8 mars 2022 i mål C-213/19, Europeiska kommissionen mot Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (15),

| — | med beaktande av tribunalens dom av den 1 september 2021 i mål T-517/19, Andrea Homoki mot kommissionen (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tribunalens dom av den 1 september 2021 i mål T-517/19, Andrea Homoki mot kommissionen (16),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0175/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0175/2022), och av följande skäl:

| A. | Medlemsstaterna och kommissionen har gemensamt rättsligt ansvar och ska samarbeta nära för att skydda unionens ekonomiska intressen och bekämpa bedrägeri och korruption. Medlemsstaternas myndigheter förvaltar i praktiken ungefär tre fjärdedelar av utgifterna i EU-budgeten och samlar in unionens traditionella egna medel. |
| --- | --- |

A.

Medlemsstaterna och kommissionen har gemensamt rättsligt ansvar och ska samarbeta nära för att skydda unionens ekonomiska intressen och bekämpa bedrägeri och korruption. Medlemsstaternas myndigheter förvaltar i praktiken ungefär tre fjärdedelar av utgifterna i EU-budgeten och samlar in unionens traditionella egna medel.

| B. | Kommissionen bör fullgöra sina ansvarsområden inom ramen för delad förvaltning för övervakning, kontroll och revision. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen bör fullgöra sina ansvarsområden inom ramen för delad förvaltning för övervakning, kontroll och revision.

| C. | I artikel 83 i EUF-fördraget betecknas korruption som särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag. |
| --- | --- |

C.

I artikel 83 i EUF-fördraget betecknas korruption som särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag.

| D. | Konsekvenserna av korruption äventyrar unionens ekonomiska intressen och EU:s ekonomi som helhet och utgör ett allvarligt hot mot demokratin, de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i hela Europa, med allvarliga negativa konsekvenser för medborgarnas förtroende för de demokratiska institutionerna i EU och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

D.

Konsekvenserna av korruption äventyrar unionens ekonomiska intressen och EU:s ekonomi som helhet och utgör ett allvarligt hot mot demokratin, de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i hela Europa, med allvarliga negativa konsekvenser för medborgarnas förtroende för de demokratiska institutionerna i EU och i medlemsstaterna.

| E. | Olikheterna i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system behöver åtgärdas på lämpligt sätt för att det ska gå att få bukt med oriktigheter och bekämpa bedrägeri och korruption. |
| --- | --- |

E.

Olikheterna i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system behöver åtgärdas på lämpligt sätt för att det ska gå att få bukt med oriktigheter och bekämpa bedrägeri och korruption.

| F. | Moms är en viktig källa till intäkter för nationella budgetar, och momsbaserade egna medel stod för 12,3 % av hela EU-budgetens inkomster 2020. |
| --- | --- |

F.

Moms är en viktig källa till intäkter för nationella budgetar, och momsbaserade egna medel stod för 12,3 % av hela EU-budgetens inkomster 2020.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den 32:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (2020) (PIF-rapporten) och välkomnar den nya grafiska version som antagits och som definitivt är mer tillgänglig för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att 2020 är det sista året för den fleråriga budgetramen för 2014–2020, trots att programmen behöver avslutas först 2023 och samtidigt året för antagandet av den fleråriga budgetramen 2021–2027, NextGenerationEU och mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att alla 26 medlemsstater som är bundna av PIF-direktivet har anmält ett fullständigt införlivande av dess viktigaste bestämmelser i den nationella lagstiftningen. Parlamentet noterar dock att kommissionens rapport om genomförandet av direktiv (EU) 2017/1371 belyser kvarstående frågor om överensstämmelse som måste åtgärdas, bland annat för att Eppos ska kunna genomföra effektiva utredningar och åtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka situationen och att uppmuntra medlemsstaterna att lösa dessa problem och rapportera till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten i detta avseende. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att PIF-rapporten belyser riskerna i samband med covid-19-pandemin, både i fråga om inkomster och utgifter. Parlamentet noterar särskilt att tullbedrägerier verkar ha påverkat EU:s medlemsstater i olika hög grad. Parlamentet noterar dessutom att användningen av förenklade förfaranden och den lägre kvaliteten på anbudsspecifikationerna i en krissituation utgör en risk för konkurrensutsatta offentliga upphandlingar, särskilt genom att öka risken för intressekonflikter och korruption och genom att höja kostnaderna eller försämra kvaliteten på genomförandet. Parlamentet noterar att vederbörlig uppmärksamhet ägnades hälso- och sjukvårdssektorn och faciliteten för återhämtning och resiliens samt de ytterligare riskerna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att covid-19 kan medföra nya möjligheter för bedragare på grund av de ökade riskerna i samband med hanteringen av krisen och införandet av förenklade och brådskande förfaranden i samband med pandemin, som kan missbrukas. Parlamentet noterar dessutom att det ökade trycket på de myndigheter som förvaltar EU-medlen på grund av förseningar och nya stressfaktorer som skulle kunna gynna bedragare, bland annat inflation. Parlamentet betonar att alla dessa nya risker kräver en anpassning av kontrollstrategierna och större fokus på förebyggande genom särskilda riskreducerande åtgärder och riktade åtgärder för att upptäcka framtida oriktigheter och bedrägerier. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att upprätthålla en hög nivå av kontroll över och övervakning av utgifter för nödsituationer, särskilt i samband med brådskande förfaranden. Parlamentet påminner om vikten av att slutföra övergången till e-upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att erfarenheterna från covid-19-utbrottet kräver särskild uppmärksamhet inom ramen för efterhandsutvärderingen av den fleråriga budgetramen 2014–2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sådana utvärderingar vederbörligen integrera de aspekter som rör riskbedömning, riskhantering och riskreducerande åtgärder med avseende på oriktigheter och bedrägerier, som en del av en omfattande analys av ändamålsenlighet, effektivitet, samstämmighet, relevans och EU-mervärde och som lärdomar för framtida utformning och genomförande. Parlamentet anser att efterhandsutvärderingen av den fleråriga budgetramen bör slutföras senast före halvtidsutvärderingen av den fleråriga budgetramen 2021–2027 för att dra lärdom av det förflutna och förbereda sig bättre för framtiden genom att göra det möjligt att kanalisera de slutsatser/lärdomar som dragits till förbättringen av den fleråriga budgetramen 2021–2027. Parlamentet uppmanar kommissionen att i efterhandsutvärderingen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 undersöka om den fleråriga budgetramen 2014–2020 uppnådde sina mål, hur utgifterna för programmen bidrog till EU:s och medlemsstaternas mål och hur EU-medlen påverkades av bedrägerier och korruption under denna period. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att den nya fleråriga budgetramen 2021–2027, tillsammans med återhämtningsplanen NextGenerationEU, förser EU med aldrig tidigare skådade medel på 1,8 biljoner EUR. Parlamentet betonar att det också krävs större uppmärksamhet och kontroll än någonsin tidigare för att garantera att dessa medel på bästa sätt kan bidra till unionens gemensamma mål. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker behovet av full transparens vid redovisningen av de överföringar och lån som beviljas inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, och uppmanar kommissionen att säkerställa att parlamentet har full tillgång till denna information. |
| --- | --- |

8.

Upptäckta oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri

| 9. | Europaparlamentet noterar att det totala antalet oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri som anmäldes under 2020 uppgick till totalt 11 755 fall och omfattade ett värde på cirka 1,46 miljarder EUR. Parlamentet noterar den nya strategin i den fleråriga budgetramen 2021–2027, som fokuserar på EU-mervärde. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att antalet upptäckta oriktigheter som anmälts som bedrägerier är en indikation om graden av upptäckt och medlemsstaternas och unionsorganens förmåga att fånga upp potentiella bedrägerier, och påminner om att det inte är en direkt indikator på omfattningen av bedrägerier som påverkar unionens budget eller en viss medlemsstat. Parlamentet noterar att upptäckt och anmälning av oriktigheter innebär att korrigerande åtgärder har vidtagits för att skydda unionens ekonomiska intressen och att straffrättsliga förfaranden i förekommande fall har inletts. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar antalet anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri under 2020 (1 056 fall) och deras ekonomiska värde (cirka 374 miljoner EUR). Parlamentet noterar att antalet upptäckta oriktigheter med misstanke om bedrägeri i hög grad varierar mellan medlemsstaterna. Parlamentet påminner om att dessa siffror visar resultaten av medlemsstaternas insatser för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet och inte bör tolkas som en indikation på omfattningen av bedrägerier i medlemsstaterna. Parlamentet uttrycker oro över de olika straffrättsliga strategierna för att skydda EU:s budget i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med dessa olikheter mellan medlemsstaterna och att överväga nya harmoniserande åtgärder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att antalet rapporterade fall under 2020 jämfört med femårsgenomsnittet (2016–2020) minskade för oriktigheter både med och utan misstanke om bedrägeri med anknytning till EU:s inkomster, och att det därmed sammankopplade ekonomiska värdet ökade för oriktigheter med misstanke om bedrägeri men minskade för oriktigheter utan misstanke om bedrägeri. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet tar hänsyn till att antalet oriktigheter utan misstanke om bedrägeri som registrerades under 2020 (10 699 fall, varav 6 696 gällde utgifter) var lägre än under tidigare år, och att minskningen av upptäckten och rapporteringen inom vissa utgiftsområden inte enkelt kan förklaras och ger anledning till oro. Parlamentet noterar att det totala finansiella värdet av dessa fall uppgår till cirka 1,09 miljarder EUR. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att minskningen av det totala antalet anmälda oriktigheter inte i sig kan betraktas som ett tecken på positiv eller negativ utveckling, utan bör ses mot bakgrund av nya framväxande utmaningar, kopplade till nya sätt att förvalta och använda EU-medel. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att bedrägerier blir alltmer lockande för organiserade kriminella grupper (17). Parlamentet beklagar att många medlemsstater inte har infört någon särskild lagstiftning för att effektivt bekämpa organiserad brottslighet, även av maffiatyp, som ständigt ökar, särskilt när det gäller gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att brott som begås av regeringstjänstemän avsevärt påverkar eller kan påverka EU:s ekonomiska intressen, och att det därför behövs en övergripande och effektiv ram för korruptionsbekämpning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

Inkomster – bedrägerier avseende egna medel

| 17. | Europaparlamentet noterar att under 2020 anmäldes 451 oriktigheter som inkomstrelaterade bedrägerier, vilket är 9 % lägre än det genomsnittliga antalet rapporterade fall varje år för perioden 2016–2020. Parlamentet noterar dessutom att det uppskattade och fastställda beloppet för traditionella egna medel (108 miljoner EUR) för 2020 var 6 % högre än det beräknade och fastställda genomsnittet för varje år 2016–2020. Parlamentet noterar att de flesta fall som rapporterades 2020 med och utan misstanke om bedrägeri som påverkar EU:s inkomster avser undervärdering, felaktig klassificering/felaktig beskrivning av varor eller smuggling. Parlamentet noterar dessutom att de nationella bedrägeribekämpningsorganens inspektioner var den mest framgångsrika metoden för att upptäcka bedrägerier och att de överträffade kontroller efter frigörande och kontroller vid frigörande för att upptäcka bedrägligt undandragande av tull. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att under 2020 upptäcktes och rapporterades 4 003 oriktigheter utan misstanke om bedrägeri, vilket är 9 % lägre än det genomsnittliga antal som rapporterades varje år under 2016–2020, och att det totala uppskattade och fastställda beloppet för traditionella egna medel (382 miljoner EUR) var 8 % lägre än det uppskattade och fastställda genomsnittet för varje år under 2016–2020. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar att EU:s mervärdesskattegap, enligt 2021 års rapport om mervärdesskattegapet, minskade till 134 miljarder EUR i nominella termer 2019 (en minskning med nästan 6,6 miljarder EUR jämfört med 2018). Parlamentet noterar dessutom att studien endast innehåller snabbstatistik för 2020 för 18 medlemsstater på grund av betydande förändringar i skattesystemen och skattestrukturen i ekonomierna efter pandemins utbrott, vilket innebär att det ännu inte är möjligt att bedöma om det EU-omfattande mervärdesskattegapet kommer att minska eller öka under 2020. Parlamentet noterar att de ekonometriska analyserna bekräftade att mervärdesskattegapet påverkas av en rad faktorer, av vilka – inom ramen för skattemyndigheternas kontroll – andelen it-utgifter och tillämpningen av ytterligare informationskrav för skattebetalarna visade sig ha den största statistiska betydelsen när det gäller att förklara mervärdesskattegapet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | På grundval av variationerna i den årliga upptäcktsfrekvensen drar Europaparlamentet slutsatsen att inte alla medlemsstaters tullmyndigheter drabbades på samma sätt av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedöma riskerna och bristerna i sina respektive nationella tullkontrollstrategier, i syfte att förbättra tullkontrollernas flexibilitet och minska de potentiella effekterna av oväntade framtida händelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att säkerställa genomförandet av enhetliga kontroller inom EU. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar att skodon, textilier, fordon och elektriska maskiner och utrustning under 2020 var de typer av varor som berördes mest av bedrägerier och oriktigheter i fråga om antal fall och penningvärde, och att de flesta fallen gällde undervärdering, felaktig klassificering/felaktig beskrivning av varor eller smuggling. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar generaladvokatens förslag till avgörande av den 9 september 2021 om Europeiska unionens domstols förfaranden mot Förenade kungariket för påstått undervärderingsbedrägeri när det gäller textilier och skor som importeras från Kina via Förenade kungariket, på grundval av de utredningar som utförts av Olaf och av kommissionens förvaltning av egna medel. Parlamentet noterar domstolens dom av den 8 mars 2022 i vilken det fastställs att Förenade kungariket har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter genom att inte tillämpa effektiva tullkontrollåtgärder och ställa det korrekta beloppet av traditionella egna medel för den berörda importen till kommissionens förfogande. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar att domstolen delvis avvisade kommissionens beräkning på grund av en betydande osäkerhet om riktigheten i de belopp för egna medel som kommissionen begär in, och att kommissionen inte har fastställt de fullständiga beloppen på ett rättsligt tillfredsställande sätt. Parlamentet noterar att domstolen godkände den metod som kommissionen använde för att uppskatta förlusterna av traditionella egna medel för en del av överträdelseperioden och förklarade att det är kommissionens sak att göra en ny beräkning av de återstående utestående förlusterna av EU:s egna medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara för den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten vad felen i beräkningen bestod av, hur den avser att åtgärda felet i beräkningen av förlusterna på ett rättsligt tillfredsställande sätt och informera den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om resultatet av de nya beräkningarna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar att den årliga återvinningsgraden under de senaste fem åren har varierat mellan 52 % och 71 %, och att återvinningsgraden för ärenden som rapporterades 2020 för närvarande ligger på 71 %. Parlamentet noterar dock att återvinningsgraden varierar mellan medlemsstaterna på grund av faktorer såsom typen av bedrägeri eller oriktighet eller den typ av gäldenär som avses. Parlamentet noterar att Kina under 2020 fortfarande var det land från vilket de varor som berördes mest av oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri härrörde. |
| --- | --- |

25.

Utgiftsbedrägerier

| 26. | Europaparlamentet noterar att 605 oriktigheter avseende utgifter anmäldes som bedrägerier 2020, med ett relaterat ekonomiskt värde på 266 miljoner EUR. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att antalet utgiftsrelaterade oriktigheter som rapporterades som oriktigheter utan misstanke om bedrägeri under 2020 var 6 696. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar att PIF-rapporten nämner vikten av transparens när det gäller användningen av offentliga medel, eftersom den utgör en avskräckande faktor och involverar det civila samhället i arbetet med att öka förtroendet. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att öka transparensen när det gäller stödmottagare, inbegripet entreprenörer, underleverantörer och verkliga huvudmän till EU-medel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att också öka transparensen i samband med användningen av EU-medel, särskilt vid akut upphandling, eftersom åtta medlemsstater rapporterade att de fortfarande inte har gjort detta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar att upptäckten av bedrägerier inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken under perioden 2016–2020 var koncentrerad till ett litet antal medlemsstater och att detta inte styrktes av en liknande nivå av betalningar till dessa medlemsstater från den gemensamma jordbrukspolitikens budget. Parlamentet noterar dessutom att de flesta oriktigheter med misstanke om bedrägeri i samband med stöd till jordbruket omfattade användning av falska dokument eller falska stödansökningar, och att deras antal i stort sett har legat på en stabil nivå. Parlamentet konstaterar vidare att som andel av de betalningar som medlemsstaterna mottog var den del av budgeten som rörde landsbygdsutveckling mer utsatt för bedrägerier än stöd till jordbruket, med undantag för marknadsåtgärder, där bedrägerierna var större än för landsbygdsutveckling. Parlamentet noterar att förfalskning av handlingar var den främsta bedrägliga metoden när det gäller landsbygdsutveckling. Parlamentet understryker att fler utredningar måste göras och att ytterligare lämpliga åtgärder måste vidtas mot användningen av EU-medel i jordbruksrelaterad verksamhet av företag som inte respekterar arbetsrätten eller arbetstagarnas grundläggande rättigheter, vilket framgår av situationen för arbetstagare inom jordbruket, särskilt under covid-19-pandemin. Parlamentet är bekymrat över att rapporteringen av bedrägerier i samband med landsbygdsutveckling under perioden 2014–2020 kom igång långsamt, vilket kan tyda på otillräckliga insatser för att upptäcka bedrägerier i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet noterar att mellan 2016 och 2020 ökade antalet anmälda oriktigheter avseende Sammanhållningsfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och fiskerifonden för programperioden 2014–2020. Parlamentet betonar dock att denna ökning var begränsad för alla fonder, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden, när det gäller oriktigheter utan misstanke om bedrägeri, vilket visar på en exceptionell minskning av antalet upptäckta oriktigheter (och tillhörande belopp) jämfört med föregående programperiod. Parlamentet noterar dessutom att när det gäller programperioden 2007–2013 minskade antalet oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri för Sammanhållningsfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och fiskerifonden, i linje med genomförandecykeln. Parlamentet noterar att ett antal genomförandebestämmelser ändrades mellan de två programperioderna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att företag och organisationer som involverar offshore-företag och offshore-organisationer i sina ägarstrukturer bör uteslutas från användningen av EU-medel. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att det är avgörande med full transparens i samband med rapporteringen av kostnader, särskilt när det gäller infrastrukturarbeten som finansieras direkt via EU-medel eller EU:s finansieringsinstrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU-medborgarna har full tillgång till information om samfinansierade projekt. |
| --- | --- |

32.

Den externa dimensionen av skyddet av EU:s ekonomiska intressen

| 33. | Europaparlamentet anser att EU:s institutioner och organ bör lägga större vikt vid de medel som används i länder utanför EU för att kontrollera att dessa medel används i enlighet med reglerna och utan inblandning av bedrägerier eller korruption, och bekräfta om de bidrar till målen för unionens utvecklings- och utrikespolitik. Parlamentet rekommenderar att budgetstödet ställs in i tredjeländer där myndigheterna uppenbart underlåter att vidta konkreta åtgärder mot utbredd korruption, samtidigt som det säkerställs att stödet når den civila befolkningen via andra kanaler. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar att fram till slutet av 2020 fördelades EU:s utgifter för utvecklingssamarbete till flera fonder, och att med det nya instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) konsolideras alla tidigare finansieringsalternativ i ett enda instrument som en del av både den årliga budgeten och den fleråriga budgetramen 2021–2027. Parlamentet påpekar att NDICI har ett totalt anslag på 79,5 miljarder EUR för perioden 2021–2027. Parlamentet rekommenderar att en strategi mot korruption integreras i alla EU:s instrument för yttre åtgärder, inbegripet i NDICI, instrumentet för stöd inför anslutningen och EU:s förvaltningsfonder. Parlamentet efterlyser en större prioritering av kampen mot korruption i samband med förhandlingar inför anslutningen och inrättandet av en uppsättning kriterier med en kraftfull villkorlighetsram samt fokus på kapacitetsuppbyggnad, till exempel genom specialiserade korruptionsbekämpande organ. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att enligt revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2022 hade EU:s ekonomiska stöd på 700 miljoner EUR mellan 2014 och 2020 till förbättring av rättsstatsprincipen på västra Balkan liten inverkan på grundläggande reformer. Parlamentet uppmanar kommissionen att sända tydliga signaler till de kandidatländer där ett bakslag mot rättsstatliga normer äventyrar eller försenar deras anslutning till EU. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet vill se att ett kraftfullt och obligatoriskt ramverk för villkorlighet med transparensbestämmelser och bindande och verkställbara klausuler om korruptionsbekämpning inkluderas i alla handels- och investeringsavtal mellan EU och tredjeländer. Parlamentet rekommenderar att EU som en sista utväg bör påföra sanktioner eller tillfälligt upphäva avtal i händelse av allvarlig korruption. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser en övervakning av korruptionsrisker i samband med storskaliga bygg- och investeringsprojekt som genomförs av auktoritära tredjeländer i medlemsstaterna, och att man särskilt fäster uppmärksamheten vid transparens i dessa projekt, vilka ofta väcker farhågor om icke-transparent finansiering eller finanspolitiska risker. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att parlamentet bör involveras till fullo i användningen av alla bidrag, lån och annan ekonomisk hjälp som EU ger till Ukraina. |
| --- | --- |

38.

Digitalisering i syfte att skydda EU:s ekonomiska intressen

| 39. | Europaparlamentet efterlyser en högre grad av digitalisering, interoperabilitet mellan jämförbara datasystem och harmonisering av rapportering, övervakning och revision i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att använda AI för att skydda EU:s ekonomiska intressen och upprepar i detta syfte sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att harmonisera definitionerna för att få jämförbara uppgifter i hela EU. Parlamentet anser att alla EU-organ som arbetar med skydd av EU:s ekonomiska intressen, inbegripet Olaf, Eppo, Eurojust, Europol och revisionsrätten, bör ha direkt tillgång i tid till datasystem såsom Arachne och där systemet för tidig upptäckt och uteslutning (Edes). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att användningen av riskbedömningsverktyget Arachne i den fleråriga budgetramen 2021–2027 och återhämtningsplanen NextGenerationEU, särskilt när det gäller genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens, bör bli obligatorisk så snart som möjligt. Parlamentet föreslår att Arachne bör anges som ett av de viktigaste verktygen för de nationella strategier för bedrägeribekämpning som medlemsstaterna förväntas anta för att förbättra integreringen av bedrägeribekämpningsstrukturen. Parlamentet påminner om de iakttagelser som parlamentet framförde i sin resolution av den 24 november 2021 (18) om översynen av budgetförordningen, och upprepar än en gång sin brådskande uppmaning till kommissionen att inrätta ett EU-omfattande, obligatoriskt, integrerat och driftskompatibelt system som bygger på, men inte är begränsat till, befintliga verktyg såsom Arachne och Edes. Parlamentet påminner om att detta system måste innehålla information om alla EU-medfinansierade projekt, stödmottagare och verkliga huvudmän, och göra det möjligt att aggregera alla enskilda belopp som avser samma stödmottagare eller verkliga huvudman. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att bedöma och rapportera till parlamentet om orsakerna till att medlemsstaterna inte fullt ut kan anta och använda Arachne. Parlamentet anser att man genom att göra systemet mer användarvänligt skulle kunna uppmuntra de nationella myndigheterna att anta och använda det. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för Edes till att omfatta medel inom ramen för delad förvaltning i samband med översynen av budgetförordningen (19). |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att förse medlemsstaterna med fullständig information om direkta utgifter, till exempel genom systemet för finansiell öppenhet, särskilt inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, vilket även kommer att bidra till att undvika dubbelfinansiering. |
| --- | --- |

42.

Kommissionens strategi mot bedrägerier från 2019

| 43. | Europaparlamentet noterar att i juni 2021 hade två tredjedelar av åtgärderna i kommissionens strategi mot bedrägerier från 2019 genomförts, medan genomförandet av den återstående tredjedelen pågick. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om genomförandet av de återstående åtgärderna. Parlamentet noterar dessutom att goda framsteg har gjorts när det gäller ett antal åtgärder som syftar till att öka samordningen och samarbetet mellan kommissionens avdelningar och förse kommissionen med ett effektivare system för bedrägeribekämpningstillsyn. Parlamentet noterar att övervakningen av uppföljningen av Olafs rekommendationer effektiviserades under 2020, då en bedömning gjordes av omkring 1 400 finansiella rekommendationer som utfärdats mellan januari 2012 och juni 2019. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet är medvetet om att kommissionens nya strategi mot bedrägerier, som antogs 2019, efterlyste en förbättrad strategisk analys av bedrägerirelaterade uppgifter och identifiering av relevanta och tillförlitliga indikatorer för att framgångsrikt bekämpa bedrägerier. Parlamentet påminner om slutsatserna i revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2019 Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras, där det påpekas att kommissionen saknar uttömmande och jämförbara uppgifter om omfattningen av upptäckta bedrägerier i samband med EU:s utgifter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet beklagar att så lite stöd har getts till medlemsstaterna under de första åren av genomförandet av strategin mot bedrägerier, vilket också har påpekats av vissa delegationer under debatterna i rådet. Parlamentet upprepar att uttömmande och jämförbara uppgifter om bedrägeriernas omfattning, art och orsaker är avgörande för att Olafs och Eppos – eftersom myndigheten har inlett sin operativa verksamhet – utredningsåtgärder ska bli ännu mer meningsfulla. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna har förstahandsansvar för att hantera cirka 80 % av utgiftsbudgeten och för att uppbära nästan alla inkomster. Parlamentet framhåller därför den viktiga roll som medlemsstaterna spelar när det gäller att skydda EU:s ekonomiska intressen, och den nyckelroll som spelas av de nationella strategierna för bedrägeribekämpning, vars inrättande bör vara en prioritet i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet framhäver att ett system för informationsutbyte mellan myndigheterna skulle göra det möjligt att dubbelkontrollera redovisningsuppgifter beträffande transaktioner mellan två eller flera medlemsstater, så att man kan förhindra gränsöverskridande bedrägerier när det gäller struktur- och investeringsfonderna, och således säkerställa en övergripande och fullständig strategi för skyddet av medlemsstaternas ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

46.

Medlemsstatsnivå: nationella strategier för bedrägeribekämpning och sambandscentraler för bedrägeribekämpning

| 47. | Europaparlamentet noterar med oro att endast 14 medlemsstater i slutet av 2020 hade rapporterat att de hade antagit en nationell strategi för bedrägeribekämpning, vilket är en ökning från 10 under 2019, medan fem andra överväger att anta eller utarbeta en nationell strategi för bedrägeribekämpning. Parlamentet noterar dock att dessa strategier varierar i omfattning och djup och att vissa behöver uppdateras. Parlamentet är vidare bekymrat över att åtta medlemsstater ännu inte har påbörjat arbetet med att inrätta sin nationella strategi för bedrägeribekämpning. Parlamentet uppmanar fler medlemsstater att anta en nationell strategi för bedrägeribekämpning och rapportera om den till kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge konkret stöd och rådgivning till medlemsstaterna genom riktlinjer för utarbetandet av nationella strategier för bedrägeribekämpning och rådgivningstjänster om hur sambandscentralerna för bedrägeribekämpning ska inrättas och fungera, och upprepar sin begäran om analyser av de antagna strategierna för bedrägeribekämpning och av skälen till varför vissa medlemsstater inte antar strategier för bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Parlamentet betonar vikten av bättre samordnade och heltäckande bedrägeribekämpningsåtgärder i medlemsstaterna och av en uppdatering av de nationella strategierna för bedrägeribekämpning i syfte att bemöta de nya riskerna till följd av EU-medlens ökade storlek, inbegripet den nya fleråriga budgetramen 2021–2027 och NextGenerationEU, och covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de nationella strategier för bedrägeribekämpning som har antagits, undersöka varför medlemsstater dröjer med att anta strategierna och uppmana återstående medlemsstater att gå vidare med antagandet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påminner om att sambandscentralerna för bedrägeribekämpning bör underlätta ett effektivt samarbete och informationsutbyte med Olaf. Parlamentet beklagar dock att endast vissa medlemsstater effektivt samordnar kampen mot bedrägerier och korruption som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet berömmer Olaf för dess ovärderliga bidrag till skyddet av EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet betonar att Olaf ständigt är underbemannad och saknar ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

50.

Olaf och Eppo

| 51. | Europaparlamentet välkomnar den reviderade Olaf-förordningen, som antogs i december 2020 och trädde i kraft den 17 januari 2021, och som skärper utredningsverktygen för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot EU:s budget och fastställer tydligare regler och styr samarbetet mellan Eppo och Olaf. Parlamentet noterar Olafs interna omorganisation i juni 2020. Parlamentet uppmanar Eppo och Olaf att undvika överlappande arbete och förseningar i förfarandena. Parlamentet anser att Olaf och Eppo bör komplettera varandras arbete och inrikta sina utredningar på de områden där den andra institutionen saknar behörighet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar vikten av att Olaf följer de strängaste standarderna i sina utredningar och fullt ut uppfyller alla krav i fråga om rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar att artikel 9 a i den reviderade Olaf-förordningen föreskriver en registeransvarig för rättssäkerhetsgarantier, som ansvarar för att övervaka Olafs efterlevnad av förfarandegarantier och hantera klagomål från berörda personer. Parlamentet noterar att den registeransvarige för rättssäkerhetsgarantier ännu inte har utsetts. Parlamentet är mycket oroat över klagomålen från personer som utreds av Olaf om kränkningar av deras rättigheter, vilket har påverkat deras förmåga att försvara sig mot de anklagelser som riktats mot dem. Parlamentet uppmanar Olaf och den registeransvarige för rättssäkerhetsgarantier att se till att de berörda personernas rättssäkerhetsgarantier respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet är bekymrat över minskningen av antalet åtal från 53 % under perioden 2007–2014 till 37 % under perioden 2016–2020 i de fall som Olaf lagt fram för medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter att ha ett nära samarbete med Olaf och att noggrant granska de översända utredningsrapporterna och de rättsliga rekommendationerna, och att inleda straffrättsliga förfaranden närhelst de är nödvändiga för att se till att felaktigt använda EU-medel återvinns. Parlamentet uppmanar Olaf att se över sin tidigare analys av orsakerna till det låga antalet åtal och följa övervakningskommitténs rekommendationer i dess yttrande nr 1/2021, såsom översynen av det nuvarande systemet för övervakningsförfaranden och det snabbare samarbetet med nationella rättsliga myndigheter. Parlamentet uppmanar Olaf att regelbundet följa upp sina rättsliga rekommendationer och lägga till uppgifter om dem i sin årsrapport. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att Olaf också bör följa upp sina finansiella rekommendationer för att jämföra dem med de belopp som återkrävts i slutet av kommissionens förfaranden och bidra till den övergripande övervakningen av återvinningen av medel. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet noterar att Herkules III-programmet användes av Olaf för att stärka den operativa kapaciteten hos nationella och regionala myndigheter för bedrägeribekämpning på området utbildningsverksamhet och it-stöd fram till 2020. Parlamentet noterar att utvärderingen av Herkules III slutfördes i slutet av 2021 och att man drog slutsatsen att programmet var mycket relevant och effektivt för att skydda EU:s ekonomiska intressen, eftersom det framgångsrikt hade uppfyllt sina allmänna, specifika och operativa mål. Parlamentet noterar att Herkules III har ersatts av EU:s program för bedrägeribekämpning för löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet noterar principen om sekretess i samband med Olafs utredningar. Parlamentet anser dock att det finns ett övergripande allmänintresse och att EU-medborgarna också har rätt att få tillgång till rapporter och rekommendationer som avser Olafs avslutade utredningar och nationella uppföljningsförfaranden, vilket domstolen erkände i mål T-517/19. Parlamentet uppmanar därför Olaf att inrätta en mekanism för att offentliggöra de rapporter och rekommendationer för vilka det inte längre finns något legitimt skäl att upprätthålla principen om sekretess. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet noterar det samarbetsavtal som undertecknades den 3 september 2021 om ett ramavtal för samarbete mellan Eppo och revisionsrätten. Parlamentet noterar dessutom de administrativa arrangemang som undertecknades 2019 mellan Olaf och revisionsrätten. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet gläder sig över att Eppo inledde sin verksamhet den 1 juni 2021. Parlamentet välkomnar dess första årsrapport. Parlamentet välkomnar att Eppo har inlett 576 utredningar sedan den inledde sin verksamhet och att den begärde att 154,3 miljoner EUR skulle beslagtas, varav beslag på 147 miljoner EUR beviljades. Parlamentet är bekymrat över Eppos uppskattning att de totala skadorna till följd av bedrägerier och korruption uppgår till 5,4 miljarder EUR. Parlamentet beklagar djupt att fem medlemsstater – Polen, Ungern (de två största mottagarna av EU-medel), Sverige, Danmark och Irland – inte deltar i Eppo. Parlamentet uppmanar dessa medlemsstater att ansluta sig till Eppo så snart som möjligt. Parlamentet är bekymrat över att Polen vägrar att på något sätt samarbeta med Eppo, samtidigt som Polen är det land bland de icke-deltagande länderna som har det högsta antalet utredningar som involverar landets egna medborgare. Parlamentet uppmanar med kraft de icke-deltagande medlemsstaterna att underteckna samarbetsavtal med Eppo. Parlamentet anser att medlemsstaternas underlåtenhet att samarbeta med Eppo har en direkt inverkan på skyddet av EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av positiva åtgärder uppmuntra deltagande i Eppo. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar Olafs och Europols gemensamma insatser i syfte att bedöma hoten och sårbarheterna avseende instrumentet för faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet välkomnar samarbetsavtalet mellan Olaf och Europol, som trädde i kraft den 9 oktober 2020, samt avtalet mellan Europol och Eppo, som trädde i kraft den 19 januari 2021. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet framhåller Eppos roll i den nya infrastrukturen för bedrägeribekämpning. Parlamentet noterar dessutom de samarbetsavtal som Eppo och Olaf enades om 2020 och undertecknade i juli 2021, särskilt när det gäller informationsutbyte, ärendehantering och operativt samarbete. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet noterar att rådet i juli 2020 utnämnde de 22 europeiska åklagarna. Parlamentet påminner om att Eppo ska samarbeta med nationella brottsbekämpande myndigheter och att Eppo utövar åklagarfunktionen i de deltagande medlemsstaternas behöriga domstolar samtidigt som den samarbetar nära med EU:s byråer och organ såsom Eurojust, Europol och Olaf. Parlamentet noterar att denna unika ställning är utformad för att göra det möjligt för Eppo att utnyttja befintlig erfarenhet och bästa praxis på nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet förväntar sig att kommissionen vederbörligen beaktar Eppos omprövning av personalbehoven på grundval av Eppos arbetsbörda och göra de finansiella anpassningar som krävs för att garantera Eppos operativa effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet noterar de iakttagelser och överväganden som framförts av den europeiska chefsåklagaren om behovet av att ändra Eppo-förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en diskussion med Eppo för att identifiera de förbättringar som krävs för att förbättra dess operativa effektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet i enlighet med artikel 119.1 i Eppo-förordningen. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar behovet av att inrätta en EU-åklagare med miljöansvar, genom en utvidgning av Eppos mandat, i enlighet med artikel 86.4 i EUF-fördraget, för att förbättra genomförandet och efterlevnaden av EU:s miljölagstiftning, bekämpa allvarliga miljöbrott med en gränsöverskridande dimension och skydda EU:s budget. Parlamentet insisterar på behovet av att öka Eppos budget och personal för att säkerställa att Eppo har kapacitet att effektivt fullgöra sin roll inom alla sina behörighetsområden. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet noterar den roll som sambandscentralerna för bedrägeribekämpning spelar när det gäller att på medlemsstatsnivå samordna de rättsliga, administrativa och utredande skyldigheterna och verksamheterna i samband med skyddet av EU:s ekonomiska intressen och för att säkerställa samarbetet med Olaf. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar insatsen Sentinel, som lanserats av Europol och som är avsedd att fokusera på proaktivt underrättelseutbyte, informationsutbyte och stöd till samordningen av insatser för att bekämpa bedrägerier riktade mot EU-medel för återhämtningen efter covid-19, eftersom insatsen syftar till att kartlägga sårbarheter i de nationella tilldelningssystemen, upptäcka bedrägerisystem som riktar sig mot systemet för tilldelning av medel och stödja högprioriterade utredningar mot mål av högt värde. Parlamentet välkomnar det faktum att Eppo, Olaf och 21 EU-medlemsstater deltar. Parlamentet är bekymrat över att de medlemsstater som är de största mottagarna av stöd från Sammanhållningsfonden, bland annat Polen, Ungern och Bulgarien, inte deltar i insatsen, och uppmanar alla medlemsstater att ansluta sig till insatsen. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att bedriva ett nära samarbete med varandra och med EU-organen för att möjliggöra vidtagandet av åtgärder mot bedrägerier som involverar flera länder samtidigt. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar Olaf, Eppo, Europol, de sambandscentraler för bedrägeribekämpning som inrättats genom nationell lagstiftning och de övriga ansvariga EU-byråerna och nationella byråerna att fortsätta att stärka informationsutbytet, göra stödet ömsesidigt och säkerställa komplementaritet i sin operativa verksamhet, i enlighet med vad som överenskommits i de fastställda samarbetsavtalen och förordningarna. Parlamentet betonar att den komplexa bedrägeribekämpningsstrukturen kräver ett nära samarbete mellan de olika aktörerna på både EU-nivå och nationell nivå. Parlamentet understryker att det krävs fler insatser för att förebygga och bekämpa bedrägerier, korruption och annan olaglig verksamhet, inbegripet ett närmare samarbete med nationella myndigheter, mellan medlemsstaterna och på EU-nivå. |
| --- | --- |

67.

Rättsstatsprincipen och kampen mot korruption

| 68. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. Parlamentet upprepar att den trädde i kraft den 1 januari 2021 och att den därför har varit tillämpligt sedan dess. Parlamentet välkomnar domstolens domar av den 16 februari 2022 om den talan som väckts av Ungern och Polen mot mekanismen för villkorlighet samt dess slutsatser som bekräftar att EU verkligen har befogenheter i fråga om rättsstatsprincipen i medlemsstaterna och att mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen är fullt förenlig med EU-rätten. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet anser att det är hög tid för kommissionen att fullgöra sina skyldigheter som fördragens väktare och att ta itu med de pågående kränkningarna av rättsstatsprincipen i flera medlemsstater, särskilt Polen och Ungern, eftersom dessa kränkningar utgör en allvarlig fara för unionens ekonomiska intressen, eftersom efterlevnaden av dessa principer är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning i allmänhet och en effektiv och ändamålsenlig förvaltning av EU-medel. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande om att den kommer att tillämpa mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen genom att skicka en skriftlig underrättelse i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EU, Euratom) 2020/2092 till Ungern. Parlamentet anser att rättsstatsprincipen är ett universellt begrepp och att kommissionen bör överväga att tillämpa mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen för alla medlemsstater som underlåter att respektera rättsstatsprincipen utan undantag. Parlamentet varnar för att förseningarna redan kan ha en negativ inverkan på EU:s ekonomiska intressen och situationen avseende rättsstatsprincipen i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att ta hänsyn till parlamentets resolutioner avseende de polska och ungerska regeringarnas överträdelser av rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar dessa regeringar att till fullo samarbeta med kommissionen och uppfylla de villkor som krävs för att medlen ska frigöras. Parlamentet anser att om dessa medlemsstater inte uppfyller dessa villkor bör kommissionen tillfälligt och direkt förvalta EU-medlen via lokala myndigheter och organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet påminner om att efterlevnad av rättsstatsprincipen och artikel 2 i EU-fördraget är en förutsättning för att få tillgång till medlen, att villkorlighetsmekanismen för rättsstatsprincipen är fullt tillämplig på faciliteten för återhämtning och resiliens och att inga åtgärder bör finansieras inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens som strider mot de EU-värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet insisterar på att inga betalningar kan göras till Polen inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens förrän alla relevanta domar från EU-domstolen och Europadomstolen har genomförts fullt ut och landets nationella myndigheter har erkänt EU-rättens företräde. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, i syfte att öka transparensen, säkerställa att parlamentet hålls fullständigt underrättat om alla förhandlingar mellan kommissionen och nationella myndigheter, och att omedelbart underrätta parlamentet om all relevant utveckling. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att använda alla verktyg som står till dess förfogande för att säkerställa att de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och EU-lagstiftningens företräde respekteras. Parlamentet betonar att kommissionen och rådet är politiskt ansvariga inför parlamentet för sina handlingar. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet erkänner alla ansträngningar som gjorts, särskilt av de medlemsstater som gränsar till Ukraina, för att välkomna människor som flyr kriget där. Parlamentet anser att EU har en skyldighet att hjälpa medlemsstaterna att bära dessa exceptionella bördor. Parlamentet påminner dock om att ingen betalning kan göras om en medlemsstat vägrar att följa EU-domstolens domar och erkänna unionsrättens företräde. Parlamentet betonar att parlamentet måste hållas fullständigt informerat om alla anslag för dessa ändamål och om användningen av EU-medel för att hjälpa ukrainska flyktingar i de stödmottagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet noterar vikten av den årliga rapporten om rättsstatsprincipen och det faktum att kampen mot korruption är en integrerad del av rapporten. Parlamentet anser dock att den inte kan ersätta rapporten om korruptionsbekämpning. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att i rapporten om rättsstatsprincipen inkludera särskilda rekommendationer till medlemsstaterna. Parlamentet anser att kommissionen bör överväga att inrätta ett korruptionsindex baserat på ett strikt kriterium som är enkelt att tillämpa och som bör återspegla medlemsstaternas prestationer när det gäller att bekämpa korruption och resultaten bör inkluderas i kapitlet om korruptionsbekämpning i rapporten om rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över iakttagelserna i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen, där stor oro uttrycks över effektiviteten när det gäller utredningar, lagföring och domar i korruptionsfall, däribland fall som rör korruption på hög nivå i flera medlemsstater, Parlamentet insisterar på att korruption på hög nivå systematiskt måste lagföras. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet framhåller korruptionens skadliga effekter på medborgarnas rättigheter. Parlamentet upprepar därför sin rekommendation att EU bör bli medlem i gruppen av stater mot korruption, med beaktande av EU:s, dess institutioners och EU-rättens särdrag. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en möjlig plan för medlemskap, inom ramen för artikel 83 i EUF-fördraget och i förbindelse med artikel 218 i EUF-fördraget. Parlamentet upprepar dessutom sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en plan för inrättandet av en intern mekanism för korruptionsutvärdering för EU-institutionerna. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sörja för ett lämpligt rättsligt skydd för undersökande journalister i linje med det som finns tillgängligt för visselblåsare. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet erkänner den avgörande roll som mediepluralism och journalister spelar för att skydda unionens ekonomiska intressen genom att avslöja bedrägerier och korruption. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa deras skydd och att skydda deras källor. Parlamentet uppmuntrar till ett snabbt antagande och genomförande av direktivet om strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande (direktivet mot SLAPP). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa alla former av olaglig användning av spionprogram och hackningsprogram såsom Pegasus eller Predator. Parlamentet anser att transparens är bästa sättet att bekämpa bedrägerier och korruption. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet betonar att utbetalning av direkta och indirekta lån måste villkoras med krav om offentliggörande av landsspecifika skatte- och bokföringsuppgifter och om tillhandahållande av upplysningar om verkligt huvudmannaskap avseende de stödmottagare och finansiella mellanhänder som är involverade i finansieringsverksamheten. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet anser att medlen alltid ska återbetalas vid fall av bevisad korruption eller bedrägeri. |
| --- | --- |

82.

EU:s bedrägeribekämpningsstruktur och kommissionens årliga rapportering

| 83. | Europaparlamentet anser att finansieringen av EU har gått in i en ny era i och med antagandet av återhämtningsplanen NextGenerationEU och att detta innebär ytterligare utmaningar för EU:s bedrägeribekämpningsstruktur. Parlamentet är därför av den bestämda uppfattningen att bedrägeribekämpningsstrukturen måste stärkas ytterligare. Parlamentet betonar att Olaf, Eppo, Europol och Eurojust är underbemannade och saknar ekonomiska resurser. Parlamentet noterar att Europol och Eurojust är särskilt överbelastade mot bakgrund av deras nyligen antagna mandat och EU-omfattande insatser som riktar sig mot kriminella tillgångar i samband med den ryska invasionen av Ukraina. Parlamentet påminner kommissionen och rådet om att varje euro som används för övervakning och utredning går tillbaka till EU:s budget. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet välkomnar initiativet NextGenerationEU – Law Enforcement Forum (NGEU-LEF), som leds gemensamma av Europol och Italien och som sammanför Europol, Eppo, Olaf, Eurojust, EU:s byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning och medlemsstaterna för att fastställa en gemensam väg framåt för att förebygga och motverka hot mot medel i NextGenerationEU och EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet stöder kommissionens uppmaning om en europeisk vision i samarbetet mellan och i samordningen av EU-organens och de nationella myndigheternas åtgärder. Parlamentet anser att det behövs ett mer strukturerat helhetsgrepp för att undvika överlappning, dela och utbyta information och främja integreringen av de olika befintliga nivåerna i bedrägeribekämpningsstrukturen och uppnå ett resultat som är större än summan av dess delar. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforska nya möjligheter att göra den årliga PIF-rapporten till en omfattande analys tillsammans med andra årsrapporter och informationskällor, genom att stärka och främja dialogen mellan Europol, Eurojust och Eppo, för att bidra till att identifiera tendenser i fråga om oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri, upptäcka brister och ge nyttiga lärdomar för att förbättra alla berörda parters antagande av bedrägerisäkringsåtgärder. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet noterar behovet av en särskild årsrapport från kommissionen om analysen av och läget för den övergripande infrastrukturen för bedrägeribekämpning, där man bland annat bedömer graden av interoperabilitet mellan EU:s aktörer i kampen mot bedrägerier och tar upp eventuella kopplingar till den europeiska planeringsterminen och landsrapporterna, rapporten om korruptionsbekämpning och tillämpningen av mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, för att effektivt bekämpa korruption och undvika olaglig lobbyverksamhet och svängdörrssituationer och för att skydda EU:s ekonomiska intressen, bör anta en holistisk, enhetlig, systematisk och konsekvent strategi genom att ta fram bättre regler om transparens, oförenligheter och intressekonflikter samt stärka de interna kontrollmekanismerna. Parlamentet understryker att ökad transparens för mottagare av EU-finansiering och nationell finansiering också kommer att vara viktigt för att hantera det nya och utmanande internationella sammanhanget. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet påpekar på nytt den otillfredsställande analysnivån i bilagorna till PIF-rapporten avseende fall av intressekonflikter. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en sådan analys, i enlighet med artikel 61 i budgetförordningen och offentliggörandet den 7 april 2021 av vägledningen om undvikande och hantering av intressekonflikter enligt budgetförordningen, till förmån för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  Olaf, Den tjugoförsta rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, 1 januari–31 december 2020, 2020.

(2)  Olafs övervakningskommitté, Årsrapport 2021, juni 2021.

(3)  EUT L 248, 18.9.2013, s. 1.

(4)  EUT L 437, 28.12.2020, s. 49.

(5)  EUT L 305, 26.11.2019, s. 17.

(6)  EUT L 198, 28.7.2017, s. 29.

(7)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

(8)  EUT L 274, 28.10.2019, s. 1.

(9)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(10)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(11)  EUT L 84, 20.3.2014, s. 6.

(12)  EUT L 172, 17.5.2021, s. 110.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2022)0042.

(14)  Förslag till avgörande av generaladvokat Pikamäe av den 9 september 2021, mål C-213/19, Europeiska kommissionen mot Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, EU:C:2021:724.

(15)  Dom av den 8 mars 2022 i mål C-213/19, Europeiska kommissionen mot Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, EU:C:2021:724.

(16)  Tribunalens dom av den 1 september 2021 i mål T-517/19, Andrea Homoki mot Europeiska kommissionen, EU:T:2021:529.

(17)  Kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170).

(18)  EUT C 224, 8.6.2022, s. 37.

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/250

---

P9_TA(2022)0301

Bättre lagstiftning med gemensamma krafter

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om bättre lagstiftning med gemensamma krafter (2021/2166(INI))

(2023/C 47/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Bättre lagstiftning: Samarbete för att skapa bättre lagar (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Bättre lagstiftning: Samarbete för att skapa bättre lagar (COM(2021)0219),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 november 2021 om riktlinjer för bättre lagstiftning (SWD(2021)0305), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 november 2021 om riktlinjer för bättre lagstiftning (SWD(2021)0305),

| — | med beaktande av målen för politiken för utvecklingssamarbete i artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen för politiken för utvecklingssamarbete i artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 maj 2021Uppdatering av industristrategin 2020: en starkare inre marknad för Europas återhämtning (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 maj 2021Uppdatering av industristrategin 2020: en starkare inre marknad för Europas återhämtning (COM(2021)0350),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020En ny industristrategi för EU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020En ny industristrategi för EU (1),

| — | med beaktande av verktygslådan för bättre lagstiftning, som kompletterar riktlinjerna för bättre lagstiftning, båda från november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av verktygslådan för bättre lagstiftning, som kompletterar riktlinjerna för bättre lagstiftning, båda från november 2021,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning och den senaste versionen, det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning och den senaste versionen, det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska regionkommittén Bättre lagstiftning: Samarbete för att skapa bättre lagar (CDR 4071/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska regionkommittén Bättre lagstiftning: Samarbete för att skapa bättre lagar (CDR 4071/2021),

| — | med beaktande av rapporten av den 10 juli 2018 om arbetsgruppens slutsatser om subsidiaritet och proportionalitet och om att göra mindre men göra det effektivare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 10 juli 2018 om arbetsgruppens slutsatser om subsidiaritet och proportionalitet och om att göra mindre men göra det effektivare,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om unionsrättens ändamålsenlighet samt subsidiaritet och proportionalitet – rapporten om bättre lagstiftning avseende 2017, 2018 och 2019 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om unionsrättens ändamålsenlighet samt subsidiaritet och proportionalitet – rapporten om bättre lagstiftning avseende 2017, 2018 och 2019 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022 om parlamentets initiativrätt (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022 om parlamentets initiativrätt (4),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2018 av den 12 juni 2018Efterhandsöversyn av EU:s lagstiftning: ett väletablerat men ofullständigt system, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2018 av den 12 juni 2018Efterhandsöversyn av EU:s lagstiftning: ett väletablerat men ofullständigt system,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2016 om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2016 om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2020 om en ny strategi för europeiska små och medelstora företag (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2020 om en ny strategi för europeiska små och medelstora företag (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given, där man välkomnar kommissionens åtagande att se till att alla EU-åtgärder hjälper EU att uppnå en hållbar framtid och en rättvis omställning, liksom åtagandet att uppdatera riktlinjerna för bättre lagstiftning i enlighet med detta, bland annat genom att kräva att principen om ”hållbarhet först” integreras i EU:s och dess medlemsstaters agendor för bättre lagstiftning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given, där man välkomnar kommissionens åtagande att se till att alla EU-åtgärder hjälper EU att uppnå en hållbar framtid och en rättvis omställning, liksom åtagandet att uppdatera riktlinjerna för bättre lagstiftning i enlighet med detta, bland annat genom att kräva att principen om ”hållbarhet först” integreras i EU:s och dess medlemsstaters agendor för bättre lagstiftning (7),

| — | med beaktande av ordförande von der Leyens tal av den 16 juli 2019 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförande von der Leyens tal av den 16 juli 2019 (8),

| — | med beaktande av plenardebatten den 7 juni 2021 om tillståndet i unionen för små och medelstora företag – Genomförandet av agendan för bättre lagstiftning/målet för minskningen av den administrativa bördan (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av plenardebatten den 7 juni 2021 om tillståndet i unionen för små och medelstora företag – Genomförandet av agendan för bättre lagstiftning/målet för minskningen av den administrativa bördan (9),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0167/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0167/2022), och av följande skäl:

| A. | Bättre lagstiftning är ett gemensamt mål för alla EU-institutioner och bör uppnås genom ökad transparens, ansvarsskyldighet och samarbete mellan institutionerna, medlemsstaterna, medborgare och intressenter, med full respekt för alla grundläggande europeiska värden, däribland demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna. Transparens, integritet och ansvarsskyldighet är också viktiga förutsättningar för en demokrati som bygger på rättsstatsprincipen. Den europeiska lagstiftningen bör vara ändamålsenlig, proportionerlig, tydlig, transparent och heltäckande för att på ett effektivt sätt vara till nytta för medborgare och intressenter. Bättre lagstiftning bidrar till att säkerställa att EU:s politik och lagstiftning är inriktad på framtiden, med beaktande av den snabbare tekniska, samhälleliga och miljömässiga utvecklingen. Det kommer därför att bli allt viktigare att underbygga lagstiftningsförslag med belägg som bygger på de lämpligaste bedömningarna och tillförlitliga expertgranskade vetenskapliga bevis, samt respekt för försiktighetsprincipen. Europaparlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att hantera bevisen på ett öppet sätt, och säkerställa att de är sökbara, tillgängliga, kompatibla och återanvändbara. Parlamentet understryker att lagstiftning av hög kvalitet inte kan reduceras till kvantitativa mål för att enbart minska bördor och kostnader på kort sikt, utan bör ge resultat för alla som en långsiktig investering i det gemensamma välståndet i våra samhällen och vår framtid. |
| --- | --- |

A.

Bättre lagstiftning är ett gemensamt mål för alla EU-institutioner och bör uppnås genom ökad transparens, ansvarsskyldighet och samarbete mellan institutionerna, medlemsstaterna, medborgare och intressenter, med full respekt för alla grundläggande europeiska värden, däribland demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna. Transparens, integritet och ansvarsskyldighet är också viktiga förutsättningar för en demokrati som bygger på rättsstatsprincipen. Den europeiska lagstiftningen bör vara ändamålsenlig, proportionerlig, tydlig, transparent och heltäckande för att på ett effektivt sätt vara till nytta för medborgare och intressenter. Bättre lagstiftning bidrar till att säkerställa att EU:s politik och lagstiftning är inriktad på framtiden, med beaktande av den snabbare tekniska, samhälleliga och miljömässiga utvecklingen. Det kommer därför att bli allt viktigare att underbygga lagstiftningsförslag med belägg som bygger på de lämpligaste bedömningarna och tillförlitliga expertgranskade vetenskapliga bevis, samt respekt för försiktighetsprincipen. Europaparlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att hantera bevisen på ett öppet sätt, och säkerställa att de är sökbara, tillgängliga, kompatibla och återanvändbara. Parlamentet understryker att lagstiftning av hög kvalitet inte kan reduceras till kvantitativa mål för att enbart minska bördor och kostnader på kort sikt, utan bör ge resultat för alla som en långsiktig investering i det gemensamma välståndet i våra samhällen och vår framtid.

| B. | Kommissionen bör fullt ut följa bestämmelserna i artikel 6.4 i den europeiska klimatlagen (10), där det föreskrivs att alla utkast till åtgärder och lagstiftningsförslag måste vara förenliga med uppnåendet av unionens klimatneutralitetsmål senast 2050. I detta syfte måste kommissionen bedöma alla utkast till åtgärder eller lagstiftningsförslag, inklusive budgetförslag, för att fastställa om de är förenliga med klimatneutralitetsmålen och huruvida de säkerställer framsteg med anpassningen till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen bör fullt ut följa bestämmelserna i artikel 6.4 i den europeiska klimatlagen (10), där det föreskrivs att alla utkast till åtgärder och lagstiftningsförslag måste vara förenliga med uppnåendet av unionens klimatneutralitetsmål senast 2050. I detta syfte måste kommissionen bedöma alla utkast till åtgärder eller lagstiftningsförslag, inklusive budgetförslag, för att fastställa om de är förenliga med klimatneutralitetsmålen och huruvida de säkerställer framsteg med anpassningen till klimatförändringarna.

| C. | De nya förenlighetskontrollerna gällande klimatet har endast tillämpats på konsekvensbedömningar av utkast till lagstiftningsåtgärder och lagstiftningsförslag från och med den 1 januari 2022, trots att den europeiska klimatlagen trädde i kraft i juli 2021, vilket innebär att lagens bestämmelser inte har genomförts för ett antal förslag som är relevanta för den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

C.

De nya förenlighetskontrollerna gällande klimatet har endast tillämpats på konsekvensbedömningar av utkast till lagstiftningsåtgärder och lagstiftningsförslag från och med den 1 januari 2022, trots att den europeiska klimatlagen trädde i kraft i juli 2021, vilket innebär att lagens bestämmelser inte har genomförts för ett antal förslag som är relevanta för den europeiska gröna given.

| D. | Strategin för att kontrollera efterlevnaden av den europeiska klimatlagen i konsekvensbedömningar och utvärderingar beskrivs i meddelandet om bättre lagstiftning och i de efterföljande riktlinjerna och verktygslådan. Kommissionen bör dock systematiskt tillämpa dessa kontroller och göra detta i början av processen med att utarbeta ett nytt utkast till åtgärd eller en kontroll av den befintliga lagstiftningens ändamålsenlighet, så att den verkligen kan vägleda i politiska val. Kommissionen är enligt den europeiska klimatlagen skyldig att ange skäl om ett utkast till åtgärd eller lagstiftningsförslag inte är anpassat till målen i den europeiska klimatlagen, som en del av den förenlighetsbedömning som avses i artikel 6.4. |
| --- | --- |

D.

Strategin för att kontrollera efterlevnaden av den europeiska klimatlagen i konsekvensbedömningar och utvärderingar beskrivs i meddelandet om bättre lagstiftning och i de efterföljande riktlinjerna och verktygslådan. Kommissionen bör dock systematiskt tillämpa dessa kontroller och göra detta i början av processen med att utarbeta ett nytt utkast till åtgärd eller en kontroll av den befintliga lagstiftningens ändamålsenlighet, så att den verkligen kan vägleda i politiska val. Kommissionen är enligt den europeiska klimatlagen skyldig att ange skäl om ett utkast till åtgärd eller lagstiftningsförslag inte är anpassat till målen i den europeiska klimatlagen, som en del av den förenlighetsbedömning som avses i artikel 6.4.

| E. | 2021 antog kommissionen sitt meddelande Bättre lagstiftning: Samarbete för att skapa bättre lagar, sina riktlinjer om detta och åtföljande verktygslåda. |
| --- | --- |

E.

2021 antog kommissionen sitt meddelande Bättre lagstiftning: Samarbete för att skapa bättre lagar, sina riktlinjer om detta och åtföljande verktygslåda.

| F. | Bättre lagstiftning är ett sätt att garantera rättssäkerhet och bör ge resultat för alla och tjäna det europeiska samhällets, företagens, arbetstagarnas, medborgarnas, konsumenternas och miljöns allmänna intressen. Lagstiftning av hög kvalitet tjänar allmänintresset eftersom den direkt påverkar EU:s, dess territoriers och företags konkurrenskraft, och utgör också ett verktyg för att stärka demokratin och medborgarnas direkta deltagande på både nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

F.

Bättre lagstiftning är ett sätt att garantera rättssäkerhet och bör ge resultat för alla och tjäna det europeiska samhällets, företagens, arbetstagarnas, medborgarnas, konsumenternas och miljöns allmänna intressen. Lagstiftning av hög kvalitet tjänar allmänintresset eftersom den direkt påverkar EU:s, dess territoriers och företags konkurrenskraft, och utgör också ett verktyg för att stärka demokratin och medborgarnas direkta deltagande på både nationell och regional nivå.

| G. | Det finns ett behov av översyn av lagstiftningen och, när så är nödvändigt och lämpligt, även av förenkling, för att undanröja hinder för genomförandet av lagstiftningen, även över gränserna, och för att göra lagstiftningen effektivare, öppnare och mer heltäckande för målgrupperna, oavsett om de är medborgare eller företag. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett behov av översyn av lagstiftningen och, när så är nödvändigt och lämpligt, även av förenkling, för att undanröja hinder för genomförandet av lagstiftningen, även över gränserna, och för att göra lagstiftningen effektivare, öppnare och mer heltäckande för målgrupperna, oavsett om de är medborgare eller företag.

| H. | Principerna och verktygen för bättre lagstiftning bör förbli politiskt neutrala för att garantera en objektiv definition av problem och verkliga alternativa politiska alternativ som ska övervägas av kommissionen, rådet och parlamentet. |
| --- | --- |

H.

Principerna och verktygen för bättre lagstiftning bör förbli politiskt neutrala för att garantera en objektiv definition av problem och verkliga alternativa politiska alternativ som ska övervägas av kommissionen, rådet och parlamentet.

| I. | Bättre lagstiftning måste syfta till att tjäna EU:s ambitioner och särskilt dess långsiktiga mål, såsom att generera ekonomisk tillväxt, främja investeringar och jobbskapande, säkerställa ett mer konkurrenskraftigt och demokratiskt Europa, såsom sociala framsteg och det bindande målet om klimatneutralitet i unionen senast 2050, och det långsiktiga prioriterade målet för 2050 om att medborgarna ska leva väl, inom planetens gränser. Hållbarhet bör stå i centrum för en lagstiftning av hög kvalitet där sociala, ekonomiska och miljörelaterade överväganden ges lika tyngd. Genom att tillämpa principerna om bättre lagstiftning bör kommissionen identifiera de effektivaste lösningarna för att maximera fördelarna, samtidigt som de tillhörande kostnaderna minimeras. |
| --- | --- |

I.

Bättre lagstiftning måste syfta till att tjäna EU:s ambitioner och särskilt dess långsiktiga mål, såsom att generera ekonomisk tillväxt, främja investeringar och jobbskapande, säkerställa ett mer konkurrenskraftigt och demokratiskt Europa, såsom sociala framsteg och det bindande målet om klimatneutralitet i unionen senast 2050, och det långsiktiga prioriterade målet för 2050 om att medborgarna ska leva väl, inom planetens gränser. Hållbarhet bör stå i centrum för en lagstiftning av hög kvalitet där sociala, ekonomiska och miljörelaterade överväganden ges lika tyngd. Genom att tillämpa principerna om bättre lagstiftning bör kommissionen identifiera de effektivaste lösningarna för att maximera fördelarna, samtidigt som de tillhörande kostnaderna minimeras.

| J. | Kommissionen har åtagit sig att öka insatserna för att främja och förbättra barns inkluderande och systematiska deltagande i beslutsprocessen på EU-nivå, särskilt genom barnspecifika samråd, för relevanta framtida initiativ. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen har åtagit sig att öka insatserna för att främja och förbättra barns inkluderande och systematiska deltagande i beslutsprocessen på EU-nivå, särskilt genom barnspecifika samråd, för relevanta framtida initiativ.

| K. | Väl genomförda förhands- och efterhandsbedömningar, offentliga samråd och principen ”utvärdera först” är väsentliga verktyg för en välinformerad, bättre, effektiv, ansvarsfull och transparent lagstiftning som är anpassad till stödmottagarnas behov. Detta bidrar till att kvantifiera effekterna genom att ta hänsyn till deras kostnads-nyttoförhållande. Sådana bedömningar bör ta hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter med samma grad av detaljerad analys och noggrannhet, med beaktande av både kvalitativa och kvantitativa bevis, inbegripet politiska åtgärders inverkan på de grundläggande rättigheterna. Europeiska revisionsrätten offentliggjorde 2018 en särskild rapport med en rad rekommendationer för att förbättra kvaliteten på efterhandsgranskningar. |
| --- | --- |

K.

Väl genomförda förhands- och efterhandsbedömningar, offentliga samråd och principen ”utvärdera först” är väsentliga verktyg för en välinformerad, bättre, effektiv, ansvarsfull och transparent lagstiftning som är anpassad till stödmottagarnas behov. Detta bidrar till att kvantifiera effekterna genom att ta hänsyn till deras kostnads-nyttoförhållande. Sådana bedömningar bör ta hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter med samma grad av detaljerad analys och noggrannhet, med beaktande av både kvalitativa och kvantitativa bevis, inbegripet politiska åtgärders inverkan på de grundläggande rättigheterna. Europeiska revisionsrätten offentliggjorde 2018 en särskild rapport med en rad rekommendationer för att förbättra kvaliteten på efterhandsgranskningar.

| L. | Webbportalen ”Kom med synpunkter” syftar till att öka medborgarnas och intressenternas deltagande i EU:s beslutsfattande och har visat sig vara ett användbart verktyg för att utarbeta EU:s politik. Kommissionen lanserade en ny version av verktyget den 3 juli 2020 för att ytterligare förbättra sina samråd och sin kommunikation med allmänheten och öka insynen. Europeiska revisionsrätten offentliggjorde 2019 (11) en särskild rapport med en rad rekommendationer för att ytterligare förbättra denna portal, särskilt för att göra den mer användarvänlig, bland annat när det gäller utåtriktad verksamhet och öppenhet samt användning av och tillgång till översättningar. |
| --- | --- |

L.

Webbportalen ”Kom med synpunkter” syftar till att öka medborgarnas och intressenternas deltagande i EU:s beslutsfattande och har visat sig vara ett användbart verktyg för att utarbeta EU:s politik. Kommissionen lanserade en ny version av verktyget den 3 juli 2020 för att ytterligare förbättra sina samråd och sin kommunikation med allmänheten och öka insynen. Europeiska revisionsrätten offentliggjorde 2019 (11) en särskild rapport med en rad rekommendationer för att ytterligare förbättra denna portal, särskilt för att göra den mer användarvänlig, bland annat när det gäller utåtriktad verksamhet och öppenhet samt användning av och tillgång till översättningar.

| M. | Nämnden för lagstiftningskontroll bedömer kvaliteten på konsekvensbedömningar, liksom på kontroller av ändamålsenligheten och större utvärderingar, till stöd för beslutsfattande av hög kvalitet. Omkring en tredjedel av konsekvensbedömningarna 2021 fick ett negativt första yttrande. Nämnden kan spela en viktig roll för att förbättra EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

M.

Nämnden för lagstiftningskontroll bedömer kvaliteten på konsekvensbedömningar, liksom på kontroller av ändamålsenligheten och större utvärderingar, till stöd för beslutsfattande av hög kvalitet. Omkring en tredjedel av konsekvensbedömningarna 2021 fick ett negativt första yttrande. Nämnden kan spela en viktig roll för att förbättra EU-lagstiftningen.

| N. | Respekt för flerspråkighet är en förutsättning för att EU-institutionerna ska kunna arbeta ordentligt. I artikel 1 i EU-fördraget anges att beslut på EU-nivå ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt. Allmänt tillgängliga EU-webbplatser för finansiering och anbudsmöjligheter inom ramen för EU:s program offentliggörs ofta på engelska först. Översättningen av dessa webbplatser kan ta flera månader. Att dessa webbplatser finns tillgängliga på alla officiella EU-språk är viktigt för en rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

N.

Respekt för flerspråkighet är en förutsättning för att EU-institutionerna ska kunna arbeta ordentligt. I artikel 1 i EU-fördraget anges att beslut på EU-nivå ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt. Allmänt tillgängliga EU-webbplatser för finansiering och anbudsmöjligheter inom ramen för EU:s program offentliggörs ofta på engelska först. Översättningen av dessa webbplatser kan ta flera månader. Att dessa webbplatser finns tillgängliga på alla officiella EU-språk är viktigt för en rättvis konkurrens.

| O. | Syftet med programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet) och plattformen Fit for Future (F4F) är att förenkla EU-lagstiftningen och minska onödiga administrativa bördor och regelbördor samt kostnader, i syfte att förbättra efterlevnaden och genomförandet av regelverket, samtidigt som de underliggande politiska målen uppnås, genom att fokusera på regelutjämning och kontroller av ändamålsenligheten hos tidigare, nuvarande och framtida lagstiftning. |
| --- | --- |

O.

Syftet med programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet) och plattformen Fit for Future (F4F) är att förenkla EU-lagstiftningen och minska onödiga administrativa bördor och regelbördor samt kostnader, i syfte att förbättra efterlevnaden och genomförandet av regelverket, samtidigt som de underliggande politiska målen uppnås, genom att fokusera på regelutjämning och kontroller av ändamålsenligheten hos tidigare, nuvarande och framtida lagstiftning.

| P. | Kommissionen införde principen ”en in och en ut” med avsikten att kompensera för nya bördor till följd av kommissionens lagstiftningsförslag genom att avlägsna redan befintliga bördor inom samma politikområde. |
| --- | --- |

P.

Kommissionen införde principen ”en in och en ut” med avsikten att kompensera för nya bördor till följd av kommissionens lagstiftningsförslag genom att avlägsna redan befintliga bördor inom samma politikområde.

| Q. | Strategin ”en in och en ut” kan bidra till Refit-programmet genom att utvidga den till att inte bara omfatta bedömningen av onödiga bördor till följd av enskilda delar av befintlig lagstiftning, utan även ny lagstiftning och hela politikområden. Samtidigt behöver strategin ”en in och en ut” förtydligas när det gäller dess genomförande i praktiken, eftersom lagstiftningen alltid bör gynna medborgare, företag, arbetstagare och konsumenter. |
| --- | --- |

Q.

Strategin ”en in och en ut” kan bidra till Refit-programmet genom att utvidga den till att inte bara omfatta bedömningen av onödiga bördor till följd av enskilda delar av befintlig lagstiftning, utan även ny lagstiftning och hela politikområden. Samtidigt behöver strategin ”en in och en ut” förtydligas när det gäller dess genomförande i praktiken, eftersom lagstiftningen alltid bör gynna medborgare, företag, arbetstagare och konsumenter.

| R. | Att uppnå fördelarna med förenklingsarbetet på EU-nivå kan också vara beroende av att medlagstiftarna upprätthåller de relevanta bestämmelserna och är beroende av de val som medlemsstaterna gör när de införlivar dem i nationell lagstiftning, och av större ansträngningar från kommissionens sida för att samordna och hålla samråd med medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

R.

Att uppnå fördelarna med förenklingsarbetet på EU-nivå kan också vara beroende av att medlagstiftarna upprätthåller de relevanta bestämmelserna och är beroende av de val som medlemsstaterna gör när de införlivar dem i nationell lagstiftning, och av större ansträngningar från kommissionens sida för att samordna och hålla samråd med medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna.

| S. | I sitt meddelande av den 24 oktober 2017Genomförandet av agendan för bättre lagstiftning: Bättre lösningar för bättre resultat (COM(2017)0651) uttryckte kommissionen reservationer mot principen ”en in och en ut” och ”att på förhand fastställa mål för minskning av bördan”, eftersom det ”skulle skapa en avregleringspress och hindra det politiska ansvaret att ta itu med vad som behöver göras när det behöver göras”. |
| --- | --- |

S.

I sitt meddelande av den 24 oktober 2017Genomförandet av agendan för bättre lagstiftning: Bättre lösningar för bättre resultat (COM(2017)0651) uttryckte kommissionen reservationer mot principen ”en in och en ut” och ”att på förhand fastställa mål för minskning av bördan”, eftersom det ”skulle skapa en avregleringspress och hindra det politiska ansvaret att ta itu med vad som behöver göras när det behöver göras”.

| T. | Enligt information som offentliggjorts i EUR-Lex (12) antog eller ändrade kommissionen 1 977 lagstiftningsakter eller icke-lagstiftningsakter under 2021. 1 008 lagstiftningsakter och icke-lagstiftningsakter upphävdes eller upphörde att gälla under samma period. |
| --- | --- |

T.

Enligt information som offentliggjorts i EUR-Lex (12) antog eller ändrade kommissionen 1 977 lagstiftningsakter eller icke-lagstiftningsakter under 2021. 1 008 lagstiftningsakter och icke-lagstiftningsakter upphävdes eller upphörde att gälla under samma period.

| U. | Fördragen ger parlamentet direkt initiativrätt endast i mycket begränsade fall. Parlamentet har efterlyst en utökning av sin initiativrätt i sin resolution om parlamentets initiativrätt. |
| --- | --- |

U.

Fördragen ger parlamentet direkt initiativrätt endast i mycket begränsade fall. Parlamentet har efterlyst en utökning av sin initiativrätt i sin resolution om parlamentets initiativrätt.

| V. | Europeiska unionens funktionssätt bygger på representativ demokrati. |
| --- | --- |

V.

Europeiska unionens funktionssätt bygger på representativ demokrati.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens mål att EU-lagstiftningen ska ge största möjliga fördelar för medborgare och företag, särskilt små och medelstora företag, och dess avsikt att göra strategin för bättre lagstiftning mer dynamisk och anpassningsbar till den fortsatta utvecklingen. Parlamentet välkomnar vidare kommissionens åtagande att bättre utnyttja strategisk framsyn, och begär att detta ska integreras i konsekvensbedömningar och utvärderingar. Parlamentet understryker att agendan för bättre lagstiftning bör stödja den gröna omställningen av unionens ekonomi genom att bland annat göra det möjligt att släppa ut innovativ och möjliggörande teknik på marknaden på ett effektivare sätt. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att förbättra analysen av och rapporteringen om förslagens effekter, till exempel på konkurrenskraft och små och medelstora företag, territorialitet, hållbarhet, jämlikhet, subsidiaritet och proportionalitet, vilket också skulle kunna bidra till att identifiera luckor, behov och möjligheter samt bidra till att upptäcka befintliga risker och trender och därför bidra till att fastställa politiska prioriteringar och utforma en strategisk planering med ett långsiktigt perspektiv, särskilt i de minst utvecklade länderna och när det gäller att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att erkänna behovet av bättre lagstiftning och förenkling, samtidigt som hänsyn tas till ekonomiska, miljömässiga, könsrelaterade och sociala konsekvenser på ett integrerat och balanserat sätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar vidare kommissionens åtagande att integrera målen för hållbar utveckling i alla sina lagstiftningsförslag, i linje med FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, att ägna större uppmärksamhet åt jämställdhet och jämlikhet för alla och att säkerställa att principen om att inte orsaka betydande skada och försiktighetsprincipen tillämpas på alla politikområden. Parlamentet efterlyser konsekvensbedömningar som även tar hänsyn till konsekvenserna för uppnåendet av Agenda 2030 som helhet. Parlamentet noterar med oro att den integrerade och övergripande karaktären hos Agenda 2030 för hållbar utveckling riskerar att förbises när man bara hänvisar till ”relevanta mål för hållbar utveckling”. Parlamentet påminner om EU:s åtagande att vara en global föregångare i genomförandet av Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling, tillsammans med medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter, och i nära samarbete med sina internationella partner. Parlamentet beklagar att kommissionen ännu inte har utvecklat en integrerad och övergripande strategi för att genomföra målen för hållbar utveckling. Parlamentet påminner om att EU måste öka sin synlighet i utvecklingsländerna genom effektiv kommunikation om sina samarbets- och utgiftsprogram. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet stöder åtagandet att förbättra analysen och rapporteringen av miljöpåverkan i all EU-politik genom obligatorisk bedömning av principen om att inte orsaka betydande skada, och att denna bedömning ska tillämpas på förslag från alla politikområden för att undvika en ojämn tillämpning. Parlamentet uppmanar kommissionen att tydligt definiera principen om att inte orsaka betydande skada i syfte att se till att den tillämpas konsekvent. Parlamentet välkomnar förslaget om att hållbarhet och digitalisering bör beaktas bättre i lagstiftningsarbetet. Parlamentet understryker att vid bedömningen av principen om att inte orsaka betydande skada måste hänsyn tas till de bredare kostnaderna och fördelarna för samhället, såsom på området för folkhälsa, och miljöpåverkan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att överväga att genomföra en strategi för ”hållbarhet först” och anta den för all utveckling och utvärdering av politiken, där långsiktig hållbarhet prioriteras. Parlamentet noterar att strategisk framsyn kommer att stödja Refit-programmet, som identifierar möjligheter att minska onödiga regelbördor och ser till att den befintliga EU-lagstiftningen förblir ”rustad för framtiden”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Parlamentet begär i detta avseende att rapporterna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) och den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) systematiskt ska beaktas i den strategiska framsynsprocessen. Parlamentet välkomnar i detta avseende det arbete som utförs av Fit for Future-plattformen (F4F), som samlar sakkunskap från bland annat offentliga förvaltningar, icke-statliga organisationer och små och stora företag vid regelbundna möten för att förbättra befintlig EU-lagstiftning. Parlamentet noterar att denna plattform också skulle kunna användas för att diskutera bredare teman, såsom den gröna omställningen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att skydd, främjande och underlättande av förverkligandet av mänskliga rättigheter och demokrati är en central prioritering för EU:s yttre åtgärder enligt artikel 21 i EU-fördraget och att Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna även är tillämplig på unionens yttre åtgärder. Parlamentet understryker att EU upprepade gånger har bekräftat sitt åtagande att förbli en inflytelserik aktör på världsscenen och att fortsatt ha en ledande roll som global försvarare av demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet beklagar därför att förslaget fortfarande är begränsat när det gäller att omvandla verktyget för grundläggande rättigheter i EU:s verktygslåda för bättre lagstiftning till riktlinjer för EU:s globala åtagande och dess fördragsbaserade skyldighet vad avser mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker därför att människorättskonsekvenserna av all EU:s utrikespolitik, inklusive handelspolitiken och utvecklingssamarbetet, är viktiga särskilt när det gäller utsatta grupper. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker därför att riktlinjerna bör ses över och genomföras effektivt för att se till att de mänskliga rättigheterna systematiskt beaktas på vederbörligt sätt och ålägga EU att inte vidta några åtgärder som förhindrar eller försvårar förverkligandet av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att jämställdhetskonsekvenserna bör integreras i all rapportering. Utöver den allmänna bedömningen av situationen för de mänskliga rättigheterna måste konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter inkludera könsuppdelade uppgifter och utvärdera de specifika människorättskonsekvenserna för kvinnor. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att miljö- och hälsorelaterad lagstiftning har en direkt inverkan på EU-medborgarnas liv. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta en kort motivering på ett tillgängligt, icke-expertspråk som ska åtfölja alla lagstiftningsförslag, och att vidta alla lämpliga åtgärder för att se till att alla EU-medborgare kan förstå det väsentliga innehållet i ett lagstiftningsförslag, inbegripet de potentiella konsekvenserna för deras liv. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att bättre lagstiftning, i linje med kommissionens meddelande av den 9 mars 2021Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118), kommer att syfta till att främja principen om ”digitalt som standard” i framtida EU-lagstiftning som ett viktigt verktyg för att stödja den digitala omvandlingen. Parlamentet betonar att teknik såsom AI kan förbättra lagstiftningsprocessen och förbättra tillgången till information samt göra lagstiftningen mer begriplig för medborgare och företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa regulatoriska sandlådor (13) på lagstiftning som rör den digitala omvandlingen från fall till fall och med beaktande av europeiskt mervärde och proportionalitet, särskilt i syfte att stödja små och medelstora företag och uppstartsföretag. Parlamentet begär dock att dessa sandlådor ska vara strikt begränsade i tid och omfattning, övervakas ordentligt och vara i linje med EU:s regelverk om skydd av personuppgifter och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av nya former av digitaliseringsprocesser i alla tre institutionernas beslutsfattande är en mycket viktig utmaning och ett tillfälle att stärka EU-lagstiftningens kvalitet i den digitala tidsåldern. Parlamentet anser att de tre institutionernas åtaganden i fråga om denna utveckling bör identifieras tydligt och inkluderas i ett reviderat interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning. Parlamentet uppmanar lagstiftarna att använda sig av digitalisering för att undvika onödiga administrativa bördor och underlätta lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa ett enda digitalt rapporteringsinstrument för företag som konsoliderar rapporteringskraven till följd av översynen av direktivet om icke-finansiell rapportering, taxonomin, men även rapporteringskraven från 55 % -paketet i ett enda verktyg, som har utformats med särskilda krav och färdiga centrala resultatindikatorer och standarder, som är tillgängliga på ett modulärt och digitalt sätt för företag och andra organisationer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att medborgarna har enkel åtkomst till rättskällorna och att det är nödvändigt att skapa en enda transparent webbplats där hela lagstiftningsprocessen och ytterligare handlingar från alla EU-institutioner kan följas. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att handeln fortfarande är beroende av ett stort antal pappersdokument. Parlamentet anser att digitaliseringen och användningen av elektroniska handelsdokument minskar kostnaderna och komplexiteten. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja den digitala tidsåldern och verktyg för att minska vissa typer av bördor eller skyldigheter. Parlamentet betonar behovet av att undersöka användningen av elektroniska handelsdokument som kommer att öka effektiviteten och säkerheten och minska den administrativa bördan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att det finns 22,6 miljoner (14) små och medelstora företag i EU och att kommissionen därför inte bara bör genomföra testet för små och medelstora företag mer systematiskt, utan även föreskriva att ett obligatoriskt test för små och medelstora företag ska genomföras i alla lagstiftningsförslag där detta är tillämpligt. Parlamentet betonar att ett sådant test tydligt bör identifiera hur förenkling kan uppnås i fråga om kostnader och fördelar och, om möjligt, formulera ytterligare rekommendationer för att undvika onödiga administrativa bördor eller regelbördor för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att tillämpningen av principen ”tänk småskaligt först”, som fastställs i småföretagsakten, är en mycket viktig del av proportionalitetsprövningen som utförs före varje lagstiftningsförslag, och bör syfta till att se till att små och medelstora företags röster hörs och att deras intressen beaktas så tidigt som möjligt, i syfte att främja utvecklingen av små och medelstora företag, som utgör ryggraden i vår europeiska ekonomi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en tjänst som företrädare för små och medelstora företag för att bidra till att minimera onödiga administrativa bördor och regelbördor i medlemsstaterna, och som bör utses med övergripande befogenheter inom ordförandens kansli. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att den gemensamma handelspolitiken är en exklusiv befogenhet för unionen och att bestämmelserna i artikel 207 i EUF-fördraget bör försvaras och bevaras på ett kraftfullt sätt. Parlamentet insisterar på behovet av att undvika långdragna ratificeringsförfaranden för handels- och investeringsavtal som innehåller blandade delar, för att säkerställa att de träder i kraft i tid. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är fast övertygat om att alla européer måste kunna följa EU:s lagstiftningsprocess. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att göra webbportalen ”Kom med synpunkter” mer tillgänglig för personer med funktionsnedsättning och att samla de offentliga samråden i en enda ”uppmaning att inkomma med synpunkter”. Parlamentet begär att alla relaterade handlingar, frågeformulär och inlagor ska finnas tillgängliga på alla officiella EU-språk så snart som möjligt. Parlamentet efterlyser större insyn i beslutsprocessen och särskilt i fråga om hur svaren beaktas, bland annat genom att se till att svaren viktas korrekt i förhållande till deras representativitet, beroende på om de företräder individuella eller kollektiva intressen. Parlamentet noterar att utformningen och valet av samråd har en betydande inverkan på typen av mottagna synpunkter och själva resultatet. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att alla uppmaningar att inkomma med synpunkter som den gör är neutrala och opartiska, bland annat genom att använda frågeformulär som är utformade på ett evidensbaserat sätt och innehåller öppna frågor, i förekommande fall. Parlamentet påminner vidare om att framställningar till parlamentet är en viktig form av medborgarnas deltagande och återkoppling, som kommissionen regelbundet bör bedöma och ta upp. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser större insyn i samrådsprocessen och offentliggörande av sammanfattande rapporter från samråden, som ska finnas tillgängliga på alla EU-språk och även vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att kommissionen i sina insatser för att se till att EU:s politik bygger på en tydlig förståelse av politikområden som är föremål för snabba strukturella förändringar, såsom miljö och digitalisering, bör utnyttja de synpunkter som ingår i framställningar från medborgarna och det civila samhällets organisationer. Parlamentet anser att medborgarnas deltagande är avgörande inom politikområden såsom grundläggande rättigheter, respekt för rättsstatsprincipen och kampen mot all form av diskriminering oavsett grund. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att kvaliteten på den lagstiftning som påverkar utvecklingsländerna bland annat avgörs av dess legitimitet och ändamålsenlighet, vilket i sin tur beror på vilken typ av samrådsprocess det rör sig om, hur lyhörd lagstiftningen är för de berörda ländernas behov och huruvida genomförandet av den leder till önskade resultat utan att orsaka skada. Parlamentet välkomnar kommissionens fokus på att förbättra förståelsen av behov och konsekvenser i samband med EU-lagstiftning utanför EU genom att öka samarbetet med externa partner. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra detta engagemang verkningsfullt genom att säkerställa inkluderande, meningsfulla och ändamålsenliga samrådsprocesser med deltagande av berörda parter såsom arbetsmarknadsparterna och företrädare för det civila samhället i utvecklingsländerna, samt experter och företag inom de olika berörda områdena. Parlamentet föreslår att resultatet av dessa samråd och de insamlade beläggen verkligen används som underlag vid utarbetandet av lagstiftningen, och i synnerhet att man tar hänsyn till sammanhanget och de specifika behoven hos berörda parter i de partnerländer där samrådet ska genomföras. Parlamentet välkomnar initiativet att göra samrådsprocesserna mer fokuserade, tydligare och i högre grad användarvänliga. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att den planerade förenklingen av det offentliga samrådet inte inverkar negativt på dess ändamålsenlighet. Parlamentet framhåller den roll som EU:s delegationer kan spela, särskilt i utvecklingsländerna, och behovet att ställa de instrument och resurser som behövs för genomförandet av dessa samråd till förfogande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att respektera de principer, rättigheter och skyldigheter som fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i rådets förordning (EEG) nr 1/1958 samt i interna riktlinjer och beslut, såsom reglerna om god förvaltningssed, på flerspråkighetens område. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att tillhandahålla de mänskliga resurser som krävs för att säkerställa att flerspråkigheten respekteras under lagstiftningsprocessens olika skeden. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att enhetliga språkversioner på de officiella EU-språken är en avgörande förutsättning för att domstolarna och EU:s och medlemsstaternas myndigheter ska kunna tolka den befintliga lagstiftningen på ett tillförlitligt sätt, och att de därför utgör ett viktigt bidrag till en enhetlig tillämpning och kontroll av efterlevnaden av EU-rätten. Parlamentet uppmanar institutionerna att i hög grad uppfylla dessa krav i samband med framtida lagstiftning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet begär att alla EU:s webbplatser om finansiering och anbudsmöjligheter ska översättas samtidigt till alla officiella EU-språk, eftersom det faktum att de till en början endast finns tillgängliga på engelska missgynnar de medlemsstater som inte har engelska som officiellt språk. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet insisterar på de starka kopplingarna mellan genomförandet av återhämtningspaketet NextGenerationEU och målet att säkerställa en starkare motståndskraft i EU:s samhällen och behovet av att EU-institutionerna når ut till unionsmedborgarna för att öka medvetenheten om den grundläggande karaktären hos dessa politiska uppgifter och deras genomförande. Parlamentet anser att sådan utåtriktad verksamhet i slutändan bidrar till ett mer flexibelt och effektivt interinstitutionellt beslutsfattande som kan reagera på ett kraftfullt och beslutsamt sätt på erfarenheterna av pandemin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser en starkare politisk dialog mellan EU-institutionerna och de nationella parlamenten, de lokala och regionala myndigheterna, Europeiska regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet erkänner den nuvarande trenden där de nationella parlamenten, inom ramen för protokoll 1 och nr 2, strävar efter ett ökat engagemang genom den politiska dialogen om EU:s politik för att utveckla ett större mervärde för medborgarna. Parlamentet noterar också att det framförts krav på att Europeiska regionkommittén ska kunna delta på ett liknande framåtblickande sätt genom att utarbeta initiativyttranden. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att en betydande andel av EU:s lagstiftning genomförs på subnationella nivåer, som har värdefull direkt erfarenhet av att tillämpa EU-lagstiftningen i nära kontakt med den lokala ekonomin, arbetsmarknadens parter, det civila samhället och medborgarna, och som kan bidra till att göra EU:s åtgärder mer effektiva och synliga. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet framhåller på nytt de lokala och regionala myndigheternas särdrag och behovet av skräddarsydda samråd. Parlamentet rekommenderar att kommissionen proaktivt samråder med Europeiska regionkommittén vid utarbetandet av öppna samråd och färdplaner för förslag som i hög grad påverkar de subnationella förvaltningsnivåerna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att aktiv subsidiaritet är en integrerad del av agendan för bättre lagstiftning. Parlamentet välkomnar i detta avseende att kommissionen i större utsträckning använder sig av subsidiaritetsbedömningstabellen i sina lagstiftningsförslag, såsom föreslås i dess meddelande av den 23 oktober 2018En starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018)0703). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet förväntar sig att konferensen om Europas framtid också banar väg för ytterligare reformer med anknytning till subsidiaritetsprincipen, särskilt genom att även tillämpa subsidiaritetsprincipen i EU:s styrningsprocesser. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet erkänner att bättre lagstiftning är ett gemensamt mål och ett ansvar för samtliga EU-institutioner. Parlamentet bekräftar att det som medlagstiftare kommer att effektivisera sina interna avdelningar för att bättre bidra till bedömningen och övervakningen av konsekvenserna för utvecklingsländer av EU-lagstiftning med externa dimensioner, inbegripet de relevanta texter som antas av parlamentet inom ramen för lagstiftningsförfaranden och EU:s utgiftsprogram. Parlamentet bekräftar också att det därför kommer att stärka samarbetet och samordningen mellan utskotten, öka sakkunskapen om utvecklingspolitik i alla relevanta utskott och klargöra den roll som utskottet för utveckling förväntas spela som garant för principen om en konsekvent politik för utveckling i enlighet med Europaparlamentets arbetsordning (bilaga VI), i syfte att förbättra EU-lagstiftningens kvalitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att en kontinuerlig och noggrann granskning av medborgarnas framställningar ger stora möjligheter att göra bättre lagstiftning mer inkluderande och effektiv och att förbättra beslutsfattarnas förståelse av de lokala och regionala förhållandena och av medborgarnas intressen och prioriteringar. Parlamentet erkänner att EU-lagstiftningen bör säkerställa likabehandling av medborgare och företag och ett effektivt verkställande av medborgarnas rättigheter i hela unionen och att ett starkt och likvärdigt genomförande av befintliga EU-regler bör garanteras. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om vikten av att upprätthålla nära kontakter mellan medlagstiftarna före interinstitutionella förhandlingar, bland annat genom att regelbundet bjuda in företrädare för andra institutioner till informella diskussioner, i överensstämmelse med det åtagande som anges i punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. Parlamentet beklagar att detta åtagande inte har gett upphov till några nya samarbetsstrukturer eller till systematisk praxis för att underlätta dessa utbyten. Parlamentet föreslår att medlagstiftarna enas om en uppförandekod för god praxis i detta avseende. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet är fast övertygat om att större tonvikt måste läggas vid samråd, samordning och samarbete på institutionell nivå mellan och inom EU-institutionerna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att effektivisera sina interna förfaranden för att systematiskt involvera GD INTPA i alla konsekvensbedömningar, särskilt när det gäller intern lagstiftning med potentiella effekter utanför EU, och att ta vederbörlig hänsyn till synpunkter, förslag och rekommendationer från detta generaldirektorat inom ramen för en konsekvent politik för utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja delaktighet och ett meningsfullt deltagande för GD INTPA under samråden mellan kommissionens avdelningar, i gruppen för interinstitutionella förbindelser (GRI) och i gruppen för extern samordning (EXCO) och att ta vederbörlig hänsyn till bidragen från detta ledande generaldirektorat i fråga om utvecklingssamarbete och utvecklingsländer. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser integrering av barns rättigheter i EU:s lagstiftning genom att föreskriva konsekvensbedömningar av lagstiftningsförslagens konsekvenser för barns rättigheter. Parlamentet efterlyser i detta avseende införandet av ett test av barns rättigheter inom ramen för verktygslådan för konsekvensbedömningar, som skulle kunna bestå av samråd med berörda parter, inbegripet en mekanism för barns deltagande, identifiering av berörda områden, mätning av konsekvenserna för barn och bedömning av alternativa mekanismer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att, i enlighet med sitt åtagande i EU:s strategi för barnets rättigheter, inleda fler offentliga samråd med barn och ungdomar och aktivt använda EU:s plattform för barns deltagande för att inkludera unga medborgares röst i EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att utsatta personer, såsom personer med funktionsnedsättning, deltar i EU:s beslutsprocess. Parlamentet framhåller behovet av bättre tillgång till information för alla medborgare. Parlamentet efterlyser fler offentliga samråd som riktar sig till särskilda grupper, såsom barn, ungdomar eller äldre. Parlamentet uppmanar alla beslutsfattare i EU att ta hänsyn till intressenternas synpunkter och säkerställa en effektiv uppföljning i de efterföljande beslutsprocesserna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser en utveckling av effektmarkörer för specifika frågor såsom inverkan på utsatta grupper. Parlamentet lovordar i detta avseende Unicefs förslag om en barnmarkör som utvärderar politikens inverkan på barn, och efterlyser utveckling av liknande mekanismer inom andra politikområden. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra konsekvensbedömningar av alla lagstiftningsförslag, utan undantag. Parlamentet beklagar djupt att detta inte varit fallet för flera politiskt känsliga förslag i det förflutna. Parlamentet påminner om att det vid flera tillfällen har genomfört sina egna konsekvensbedömningar som en ersättning för kommissionens för att ge underlag för det politiska beslutsfattandet. Parlamentet efterlyser tillräcklig tid och tillräckliga resurser för konsekvensbedömningar för att säkerställa deras kvalitet. Parlamentet påminner dock om att konsekvensbedömningar bidrar till att ge underlag för politiskt beslutsfattande, men aldrig bör ersätta eller i onödan försena lagstiftningsprocessen. Parlamentet understryker att tyngdpunkten under EU:s lagstiftningsprocess bör ligga på kvalitet, transparens och den senaste avancerade kunskapen och de senaste avancerade uppgifterna i konsekvensbedömningarna och inte på hur snabbt initiativen slutförs. Parlamentet begär att konsekvensbedömningar offentliggörs omedelbart när de har slutförts, och inte bara när det politiska förslaget läggs fram, för att på så sätt säkerställa större insyn i hur EU-beslut fattas. Parlamentet erkänner att ett effektivt genomförande av bättre lagstiftning och i synnerhet av konsekvensbedömningar på förhand kommer att kräva en adekvat nivå av resurser. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att tilldela medlemsstaterna adekvata medel i detta avseende. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar och beklagar den konstaterade bristen på konsekvensbedömningar för flera viktiga lagstiftningsärenden, som endast delvis kan tillskrivas covid-19-pandemin, och noterar kommissionens avsikt att offentliggöra ett analytiskt arbetsdokument från kommissionens avdelningar med förslag eller inom tre månader efter antagandet, i fall där en konsekvensbedömning inte har utarbetats. Parlamentet betonar att även om detta är ett välkommet steg mot ökad transparens bör det inte leda till att kommissionen kringgår sina skyldigheter i fråga om konsekvensbedömningar, och att kommissionen bör offentliggöra arbetsdokument samtidigt som lagstiftningsförslaget. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att stärka de territoriella konsekvensbedömningarna och landsbygdssäkringen (15) för att bättre beakta behoven och särdragen i olika EU-territorier, såsom stads- och landsbygdsområden, gränsområden och yttersta randområden. Parlamentet påminner om vikten av territoriella konsekvensbedömningar för Europeiska regionkommittén, inbegripet konsekvensbedömningar för landsbygden, konsekvensbedömningar för städer och gränsöverskridande konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet framhåller behovet av att utveckla ytterligare verktyg för att bedöma miljökonsekvenserna av ny politik, nya initiativ och ny lagstiftning där de befintliga verktygen är otillräckliga, för att säkerställa att von der Leyen-kommissionens gröna ambitioner, tillsammans med dess fokus på FN:s mål för hållbar utveckling, blir mer framträdande i kommissionens konsekvensbedömningar och lagstiftningsförslag. Parlamentet begär i detta avseende att man beaktar de kostnader som kan uppstå till följd av bristande åtgärder, särskilt på områdena hälsa, klimat, miljö och den sociala dimensionen, samt de kumulativa effekterna av förseningar. Parlamentet anser att man i konsekvensbedömningarna måste ägna lika stor uppmärksamhet åt utvärderingen av ekonomiska, sociala, hälsomässiga och miljömässiga konsekvenser av kommissionens förslag i synnerhet, och att konsekvenserna för medborgarnas grundläggande rättigheter och för jämställdheten mellan kvinnor och män måste bedömas. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet beklagar att bedömningarna av konsekvenserna av unionens politik och lagstiftning för utvecklingsländerna, särskilt av intern lagstiftning som inte rör utveckling, fortfarande är få till antalet och inte i tillräcklig utsträckning bedömer och tar itu med de potentiella konsekvenserna för utvecklingsländerna. Parlamentet är fast övertygat om att konsekvensbedömningar på förhand utgör ett värdefullt verktyg för att identifiera och hantera potentiella risker med ett politiskt förslag och/eller lagstiftningsförslag med avseende på utvecklingsländer, i synnerhet de minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna större uppmärksamhet åt EU-lagstiftningens inverkan på utvecklingsländerna och att respektera och främja målen för utvecklingssamarbetet i dessa initiativ, när så är relevant, särskilt på områden som migration, miljö, jordbruk och bekämpning av gränsöverskridande brottslighet, till exempel organiserad brottslighet, narkotikahandel och människohandel samt penningtvätt. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att omsätta konsekvensbedömningarnas slutsatser i rättsliga bestämmelser i sina icke utvecklingsrelaterade rättsakter, för att bättre återspegla EU:s åtagande enligt artikel 208 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uttrycker oro över genomförandet av bestämmelserna i den europeiska klimatlagen i fall där ingen konsekvensbedömning görs, särskilt för politiskt känsliga förslag, inbegripet sekundärlagstiftning. Parlamentet påminner om att kommissionen, i enlighet med överenskommelsen i det interinstitutionella avtalet, bör genomföra konsekvensbedömningar av sina lagstiftningsinitiativ och andra initiativ, delegerade akter och genomförandeåtgärder som förväntas få betydande ekonomiska, miljömässiga eller sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att verktyg nr 35 innehåller delar för att vägleda genomförandet av konsekvensanalyser i utvecklingsländerna, samt förväntar sig att detta verktyg kommer att användas i stor utsträckning. Parlamentet anser att de nuvarande sektorer för vilka konsekvensbedömningar bör prioriteras måste återspegla unionens nuvarande och kommande utmaningar samt parlamentets ståndpunkter och bör visa en tydlig överensstämmelse med relevanta områden i EU-rätten, så att det blir lättare att identifiera vilken lagstiftning som man måste vara uppmärksam på. Parlamentet anser att verktygslådan behöver stärkas ytterligare för att underlätta identifieringen och analysen av potentiella ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser i utvecklingsländerna. Parlamentet föreslår att en ny rubrik, ”konsekvenser för utvecklingsländerna”, införs för särskilda verktyg i verktygslådan, inbegripet men inte uteslutande verktygen nr 23, 25 och 26. Parlamentet föreslår att ett antal vägledande frågor införs under denna rubrik för att man ska kunna utröna huruvida lagstiftningen bidrar till utvecklingspolitikens mål och till genomförandet av Agenda 2030 både i EU och i utvecklingsländerna. Parlamentet påminner om att konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna, bland annat för barn, urfolk, hbtqi-personer och andra utsatta grupper, i utvecklingsländer är av betydelse för det europeiska utvecklingssamarbetet. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att införa separata kategorier av konsekvensbedömningar avseende de mänskliga rättigheterna, jämställdhet och kvinnors rättigheter samt rättsstatlighet och god samhällsstyrning i utvecklingsländerna. För att lära sig av tidigare insatser och åstadkomma förbättringar framöver påminner parlamentet om att det också är viktigt att kontinuerligt utvärdera förfarandenas och verktygens ändamålsenlighet, och uppmanar i detta avseende kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om genomförandet av verktyg nr 35. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet understryker vikten av att koppla samman konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter med EU:s politiska ram för tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter genom att säkerställa att de uppgifter som genereras om företagens människorätts- och miljörisker per sektor, affärsverksamhet och värdekedjor utnyttjas av tillsynsorgan och övervakningsorgan på EU-nivå och nationell nivå och utgör mätbara riktmärken och väsentligt innehåll. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att det har inrättat ett särskilt direktorat, direktoratet för konsekvensbedömningar och europeiskt mervärde, för att kunna utföra konsekvensbedömningar på förhand och i efterhand i syfte att stödja evidensbaserat beslutsfattande, och efterlyser tillräcklig finansiering och personal för detta direktorat och andra avdelningar inom parlamentet som är utformade för att stödja ledamöternas förmåga att förbättra sin funktion som medlagstiftare. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att det i sina bedömningar bör ta hänsyn till hur effektiva bestämmelserna är när det gäller att uppnå målen, garantera valuta för pengarna och se till att de verkliga kostnaderna står i proportion till fördelarna, deras lämplighet och relevans för framväxande behov, deras mervärde samt deras interna och externa samstämmighet med andra politikområden. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet stöder kommissionens åtagande att se över politiken och uppmuntrar kommissionen att öka användningen av efterhandsbedömningar för att utvärdera lagstiftningens effektivitet och fördelar, vilket i sin tur kan bidra till framtida politisk utveckling och förbättra lagstiftningsstrategierna. Parlamentet betonar vikten av principen ”utvärdera först” för att se till att lärdomar från tidigare erfarenheter kan påverka framtida politiska åtgärder. Parlamentet är allvarligt oroat över den ökande trenden med utvärderingar och konsekvensbedömningar som genomförs parallellt, även om utvärderingsresultaten bör ligga till grund för varje revidering av lagstiftningen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar att kvalitetskontrollen av utvärderingar och tillhörande studier har standardiserats genom avdelningsövergripande grupper och kvalitetschecklistor. Parlamentet konstaterar dock att samma kvalitetskontroller inte finns för andra efterhandsöversyner än utvärderingar. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fastställa en uppsättning minimikvalitetsstandarder för andra efterhandsöversyner än utvärderingar i syfte att säkerställa deras kvalitet i alla kommissionens avdelningar. Parlamentet anser att sådana minimikvalitetsstandarder bör kräva att efterhandsöversyner innehåller en detaljerad beskrivning av den metod som används, inbegripet datainsamlings- och analysverktyg, en motivering av valet av metod och de begränsningar som detta innebär. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet framhäver att övervaknings- och översynsklausuler i lagstiftningen säkerställer att nödvändiga uppgifter samlas in och utvärderas. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med Europaparlamentet och rådet, inom ramen för det befintliga interinstitutionella avtalet, utveckla en interinstitutionell verktygslåda för översyns- och övervakningsklausuler, som bland annat innehåller en taxonomi av möjliga resultat och/eller efterhandsöversyner som kan begäras och vägledning om utarbetandet av övervakningsklausuler, både för EU:s institutioner eller organ och för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar att efterhandsutvärderingar också är ett viktigt verktyg för att bedöma lagstiftningens inverkan på medborgare och företag, där särskild uppmärksamhet bör ägnas åt konsekvenserna för små och medelstora företag, och uppmanar kommissionen att göra det möjligt för Fit for Future-plattformen och medlemsstaterna att ge återkoppling om kommissionens kostnads- och nyttoberäkningar efter genomförandet. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att målen för bättre lagstiftning regelbundet måste ses över och utvärderas i förhållande till kriterierna i agendan för bättre lagstiftning, inbegripet övervakning och rapportering. Parlamentet understryker att målen måste vara välbalanserade, proportionella och utvärderas med avseende på deras effektivitet. Parlamentet påminner om vikten av jämförbara EU-omfattande data för denna utvärdering, och uppmanar kommissionen att undersöka om användningen av verktygen för bättre lagstiftning har bidragit till att uppnå mål, såsom förbättrade politiska resultat. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förnyade åtagande om öppenhet i utvärderingsprocessen och efterlyser ett offentliggörande av fleråriga utvärderingsplaner, inbegripet den relevanta bakgrundsinformation som använts. Parlamentet betonar vidare behovet av att öka tillgången till offentliga, fullständiga och tillgängliga underlag till stöd för konsekvensbedömningar och utvärderingar, och välkomnar i detta avseende kommissionens avsikt att förbättra sina register över underlag och kopplingarna dem emellan, liksom att göra sina interna databaser och kataloger lättillgängliga för allmänheten. Parlamentet stöder i detta avseende kommissionens avsikt att inrätta en gemensam lagstiftningsportal, som bör tillhandahålla den mest intuitiva layout och användarvänliga upplevelse som är möjlig för att undvika informationsöverbelastning, och insisterar på behovet av att göra denna gemensamma portal fullt operativ senast i slutet av 2022. Parlamentet stöder målet om ökat samarbete mellan institutionerna för att underlätta och rationalisera tillgången till alla uppgifter som samlas in på ett visst politiskt initiativ under hela lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet understryker att EU-finansierade pilotprojekt och koncepttest, där så är möjligt, kan bidra till utformningen av lagstiftningen och underlätta genomförandet och efterlevnaden av den. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att kommissionen besvarar skriftliga frågor från parlamentet i god tid. Parlamentet beklagar att de allra flesta skriftliga frågor tidigare har besvarats sent, och insisterar på att kommissionen förbättrar sin svarstid för skriftliga frågor. Parlamentet påpekar att kvaliteten på svaren på parlamentets frågor ofta är mycket dålig och efterfrågar därför en omedelbar och strukturellt betydande förbättring av kommissionens svar på parlamentsfrågor. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet betonar att öppenhet från EU-institutionernas sida är avgörande för lagstiftningsprocessen, eftersom medborgarna har rätt att veta hur lagar som påverkar dem kommer till. Parlamentet välkomnar den överenskommelse med rådet som nyligen nåddes i fråga om öppenhetsregistret. Parlamentet beklagar att inte alla EU:s institutioner och organ, liksom medlemsstaternas representationer, är skyldiga att tillämpa öppenhetsregistret. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare förbättringar inom alla institutioner när det gäller insynen i diskussioner och beslut. Parlamentet beklagar djupt bristen på insyn i rådets beslutsprocess och praxisen att säkerhetsskyddsklassificera handlingar i överdriven utsträckning och tillämpa en väldigt generös tolkning av de undantag som ingår i förordning (EG) nr 1049/2001, särskilt när det gäller skyddet av beslutsförfarandet och skyddet för juridisk rådgivning, vilket ofta innebär att principen om ett övervägande allmänintresse av utlämnande av relaterade handlingar. Parlamentet anser att användningen av sekretessundantag för rådets handlingar bör tillämpas i ett konsekvent system med oberoende tillsyn och i överensstämmelse med Europeiska unionens domstols rättspraxis. Parlamentet uppmanar rådet att öka antalet och typen av relevanta handlingar som de offentliggör, särskilt de ståndpunkter som uttryckts av medlemsstaterna, så att allmänheten får möjlighet att veta vilken ståndpunkt deras regering intagit på EU-nivå och även att bidra till att stärka de nationella parlamentens granskning av EU:s beslutsfattande, som gäller för alla beslut, från lagstiftningsärenden till genomförandeakter och delegerade akter. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner vidare om att insyn och offentlighet i förhållande till ett pågående lagstiftningsförfarande är en naturlig del av lagstiftningsprocessen och därför kan tillämpas på tillgång till handlingar för trepartsmöten, i enlighet med domstolens rättspraxis, särskilt i mål T-540/15, Emilio De Capitani mot parlamentet. Parlamentet anser att EU måste utveckla en mer ambitiös politik för tillgång till handlingar och sörja för en bättre tillämpning av de befintliga reglerna, inbegripet för handlingar som rör interna förhandlingar, trepartsförhandlingar och internationella förhandlingar. Parlamentet påminner om att enligt Europeiska ombudsmannen bör begränsningar av tillgång till handlingar, särskilt lagstiftningshandlingar, utgöra ett undantag och begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Parlamentet tillägger dessutom att öppenhet och insyn ger större legitimitet och förtroende för EU:s demokratiska lagstiftningsprocess. Parlamentet beklagar praxisen att ”effektiviteten i institutionens beslutsprocess” rutinmässigt åberopas för att vägra tillgång till förberedande lagstiftningshandlingar. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet anser att förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till handlingar skulle kunna ses över så, att till exempel digitalisering och digital dokumenthantering, befintlig rättspraxis om insyn och tillgång till handlingar samt den allmänna utvecklingen av allmänhetens uppfattning om transparens beaktas fullt ut. Parlamentet betonar att varje översyn bör leda till mer, inte mindre, transparens. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar att öppna, effektiva, transparenta och oberoende administrativa och lagstiftningsmässiga beslutsprocesser är en förutsättning för politik och reglering av hög kvalitet. Parlamentet betonar att införandet av harmoniserade administrativa förfaranden skulle kunna bidra positivt till god förvaltning och regleringspraxis i EU och stärka kopplingen mellan expertbeslut och demokratisk legitimitet. Parlamentet påminner om att parlamentet i sina resolutioner av den 15 januari 2013, den 9 juni 2016 och den 20 januari 2021 efterlyste en förordning om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning grundad på artikel 298 i EUF-fördraget, men att denna begäran inte har följts upp med något förslag från kommissionen. Parlamentet uppmanar därför återigen kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om en europeisk förvaltningsprocesslag, med beaktande av de steg som parlamentet hittills tagit i denna fråga. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet påminner om behovet av att tillämpa konsekventa principer för utarbetande av lagstiftning, särskilt transparens, ansvarsskyldighet samt tydlighet och precision, i överensstämmelse med de principer som erkänns i EU-domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påpekar att organ med ännu lägre grad av transparens, såsom Eurogruppen, som ett första steg bör omfattas av rådets arbetsordning och göra omröstningsförfaranden, protokoll, resultat, röstförklaringar och överläggningar tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet noterar användningen av instrument såsom Refit-programmet och Fit for Future-plattformen för att identifiera möjligheter till förenkling och minskning av onödiga kostnader och administrativa bördor innan kommissionen föreslår en översyn, samtidigt som högsta möjliga skyddsnivå säkerställs och efterlevnaden av EU-rätten förbättras. Parlamentet påminner om att Fit for Future-plattformen också har till uppgift att bedöma huruvida specifik unionslagstiftning och dess mål förblir framtidssäkrade, proportionella och anpassade till nya utmaningar, samtidigt som fokus ligger på regelutjämning. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att identifiera de effektivaste lösningarna genom att tillämpa principerna om bättre lagstiftning, så att fördelarna med EU:s politik maximeras och dithörande kostnader samtidigt minimeras i stödmottagarnas intresse. Parlamentet understryker att principen att ”tänka småskaligt först” måste tillämpas konsekvent och att principen om att vara ”stor i stora frågor och liten i små frågor” måste stärkas för att säkerställa ett ordentligt fokus på små och medelstora företag i EU-lagstiftning och nationell lagstiftning och som grund för ett nytt interinstitutionellt åtagande att minska den administrativa bördan. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att inrätta en undergrupp inom Fit for Future-plattformen bestående av Europeiska regionkommitténs nätverk av regionala nav. Parlamentet uppmanar kommissionen att på ett meningsfullt sätt följa upp plattformens yttranden och stärka den evidensbaserade strategin för dess efterhandsutvärderingar och förhandsutvärderingar med lokal och regional expertis. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet påminner om att halvtidsöversyner och tidsfristklausuler är användbara verktyg för att säkerställa att våra EU-lagar alltid är aktuella eller dras tillbaka i tid efter det att de tjänat sitt syfte. Parlamentet anser att kommissionen bör utveckla och införa en mer integrerad strategi för hållbarhet som bättre beaktar samspelet mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av EU:s politik och lagstiftning. Parlamentet rekommenderar att Fit for Future-plattformen identifierar och undersöker lagstiftning som strider mot den europeiska gröna given och bredare mål för hållbar utveckling, bland annat genom att anta en ”tänk hållbarhet först”-strategi i detta sammanhang. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen (16) att underlätta genomförandet av den europeiska gröna given genom att ta itu med hinder och byråkrati som kan bromsa genomförandet av den, genom att ägna särskild uppmärksamhet åt konsekvenserna av och kostnaderna för att tillämpa unionslagstiftningen, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet påminner om att bedömningen av ”onödiga bördor” måste beakta EU-lagstiftningens ”nettoeffekter” på olika administrativa nivåer, samtidigt som subsidiaritetsprincipen beaktas fullt ut, där antagandet av en rättsakt på EU-nivå, särskilt i form av direkt tillämpliga EU-förordningar, kan leda till en lägre administrativ börda på nationell eller lokal nivå, samt förbättra den inre marknadens funktion genom att göra reglerna transparenta och förutsägbara och säkerställa att de tillämpas enhetligt i alla EU-medlemsstater, och därmed också minska kostnaderna för och konsekvenserna av negativa miljö-, klimat- och hälsorelaterade externa effekter. Parlamentet noterar att om EU-lagstiftningen utformas så att det blir tydligare hur den ska efterlevas, till exempel genom agendan för bättre lagstiftning, kan det bidra till en enhetlig tillämpning av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet konstaterar att ytterligare framsteg måste åstadkommas, särskilt avseende förenkling och standardisering av formulär och rutiner, med en konsekvent tillämpning av engångsprincipen och principen ”digitalt som standard” på såväl EU-nivå som medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet anser att alla internationella handels- och investeringsavtal måste vara ”framtidsanpassade” i alla sina dimensioner, för att på så sätt främja ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet och bidra till fullgörandet av internationella åtaganden. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att genomföra bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling innan handels- och investeringsförhandlingar inleds. Parlamentet understryker behovet av att utveckla och använda en mer integrerad strategi för hållbarhet som bättre beaktar samspelet mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av EU:s lagstiftning, politik och initiativ, inbegripet dess handels- och investeringsavtal, genom att även ta hänsyn till den kumulativa inverkan som olika lagstiftningsförslag, liksom handels- och investeringsavtal, generellt sett skulle kunna ha. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet anser att EU-institutionerna bör utnyttja sakkunskap från olika politikområden för att säkerställa ett optimalt beslutsfattande och vidta högst ändamålsenliga åtgärder. Parlamentet uppmanar alla tre EU-institutioner att förbättra samordningen mellan sina interna organ och att undvika att arbeta i silon. Parlamentet betonar vikten av att främja enhetliga regleringssystem, till exempel genom harmonisering av begrepp i relaterade lagstiftningsinitiativ, eftersom detta kan förbättra efterlevnaden. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet betonar behovet av att utforska innovativa lagstiftningsstrategier såsom rättslig utformning. Parlamentet framhåller att den rättsliga utformningen är en människocentrerad strategi som kan bidra till att överbrygga klyftan mellan EU:s medborgare, berörda parter och EU:s lagstiftning. Parlamentet påminner om att en människocentrerad strategi förutsätter att lagstiftning i första hand bör skapas med medborgarna och berörda parter i åtanke och att den bör vara lättförståelig. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmärksammar rådet och kommissionen på rekommendationerna från parlamentets fokusgrupper som understryker behovet av att se över artiklarna 132 och 166 i parlamentets arbetsordning om tillträde till rådet och kommissionen för att göra det möjligt för ledamöter av Europaparlamentet att närvara eller höras vid möten i rådets arbetsgrupper, Ständiga representanternas kommitté (Coreper) eller rådet. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet understryker det krav som anges i artikel 218.10 i EUF-fördraget att Europaparlamentet omedelbart och fullständigt ska informeras i alla skeden av förfaranden om tecknande av internationella avtal mellan unionen och tredjeländer eller internationella organisationer. Parlamentet beklagar att parlamentet inte beviljas tillgång till de olika förslag som rör förhandlingspositionerna för de avtalsslutande parterna i internationella handels- och investeringsavtal. Parlamentet anser att det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, som erkänner vikten av att se till att varje institution kan utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen när det gäller förhandlingar om och ingående av internationella avtal, bör genomföras på lämpligt sätt i detta avseende. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa att regleringskraven i samband med internationella handelsinstrument är proportionella. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet betonar att etablerad praxis för provisorisk tillämpning av handels- och investeringsavtal bör tillämpas på alla internationella avtal, för att säkerställa att inget avtal tillämpas provisoriskt innan parlamentet har röstat för att ge sitt godkännande. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet anser att en effektiv reglering måste skapa balans mellan kortsiktiga behov och långsiktiga utmaningar. Parlamentet understryker att så kallad strategisk framsyn spelar en nyckelroll för att bidra till att framtidssäkra EU:s beslutsfattande genom att säkerställa att bedömningar av nya initiativ grundar sig på ett mer långsiktigt perspektiv, med betoning på mervärdet av kvalitetslagstiftning som en investering i framtiden. Parlamentet välkomnar integreringen av framsyn i kommissionens agenda för bättre lagstiftning i konsekvensbedömningar och utvärderingar. Parlamentet anser dock att kommissionen bättre bör anpassa och kombinera sin verksamhet för bättre lagstiftning och strategisk framsyn för att bättre integrera båda processerna. Parlamentet understryker att kommissionens metoder för att kvantifiera kostnader, besluta om avvägningar och genomföra strategisk framsyn fortfarande är oklara, och uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram bevis för hur dessa metoder har följts i praktiken. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att titta på innovativa verktyg för kostnadsbedömning. Parlamentet rekommenderar i detta avseende starkt att man i den strategiska framsynsprocessen även beaktar rapporterna från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) och Europeiska vetenskapliga rådgivande nämnden för klimatförändringar, som inrättats i enlighet med artikel 10 a i förordning (EG) nr 401/2009, i samband med förordning (EU) 2021/1119 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet noterar att nämnden för lagstiftningskontroll är involverad i konsekvensbedömningar, kontroller av ändamålsenligheten och större utvärderingar av gällande lagstiftning, vilket förbättrar kommissionens evidensbaserade arbete. Parlamentet noterar att nämnden för lagstiftningskontroll kan spela en roll när det gäller att säkerställa ett opartiskt och högkvalitativt arbete från kommissionens sida och att dess sakkunskap och erfarenhet skulle kunna användas för att utföra andra uppgifter inom kommissionen. Parlamentet betonar att nämnden för lagstiftningskontroll kan tillhandahålla en effektiv kontroll av kommissionens arbete endast om dess oberoende och opartiskhet är obestridligen fastställda. Parlamentet efterlyser i detta avseende en avsevärd förbättring av nämndens oberoende och av insynen i nämnden för lagstiftningskontroll vid möten med berörda parter, översyner, rekommendationer och yttranden, bland annat genom att göra användningen av öppenhetsregistret obligatorisk för nämndens ledamöter. Parlamentet understryker att nämndens arbete i slutänden inte bör påverka kommissionens förmåga att föreslå lagstiftning eller på ett otillbörligt sätt försena antagandet av lagstiftningsförslag. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra alla nämndens yttranden omedelbart efter antagandet, utan undantag, för att säkerställa samstämdhet, transparens och ansvarsskyldighet under hela processen, och även att överlämna dem till parlamentet och rådet. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att även göra de utkast till utvärderingar och utkast till konsekvensbedömningar som läggs fram för nämnden tillgängliga för medlagstiftarna. Parlamentet noterar att nämnden för lagstiftningskontroll består av fyra ledamöter från kommissionen och tre externa sakkunniga. Parlamentet uppmanar kommissionen att ompröva beslutsprocessen i nämnden för lagstiftningskontroll, eftersom det nuvarande systemet gör det möjligt att anta yttranden utan att externa sakkunniga fått bidra, eller att inrätta en oberoende nämnd för lagstiftningskontroll utanför kommissionen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att utvidga sitt samarbete med nämnden för lagstiftningskontroll och stärka den genom att tillhandahålla mer resurser för att den ska kunna utföra sitt arbete och säkerställa stöd från det gemensamma forskningscentrumet. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet noterar principen ”en in och en ut” genom vilken kommissionen siktar på att kompensera för nya bördor genom att befria allmänheten och företagen från likvärdiga bördor på EU-nivå inom samma politikområde. Parlamentet noterar att strategin ”en in och en ut” syftar till att stärka Refit-programmet genom att utvidga det – utöver de bördor som följer av nuvarande rättsakter – till att även omfatta bördor från ny lagstiftning samt att hantera den kumulativa bördan inom varje politikområde. Parlamentet begär att strategin ”en in och en ut” också ska bygga på relevanta intressenters deltagande. Parlamentet noterar att kommissionen infört denna princip ensidigt, utan föregående konsekvensbedömning eller samråd. Parlamentet understryker att denna princip inte får påverka kraven på politiken eller målen om bättre lagstiftning, och betonar att den inte bör leda till mekaniska eller matematiska beslut om att upphäva lagstiftning, sänka dess standard eller ha en avkylande effekt på lagstiftningen, och att dess mål bör vara att modernisera och reformera EU-lagstiftningen för att möta nya utmaningar, inbegripet genom att ersätta, slå ihop och förbättra lagstiftningen. Parlamentet understryker dock att samtidigt som onödiga ytterligare administrativa bördor bör undvikas när EU-lagstiftning utformas, införlivas och genomförs bör detta tillvägagångssätt inte innebära avreglering eller frånvaro av reglering och inte heller hindra medlemsstaterna från att upprätthålla eller vidta mer ambitiösa åtgärder och införa strängare sociala, miljömässiga och konsumentskyddsrelaterade normer i fall där bara miniminormer fastställs i unionsrätten. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet insisterar på att ett effektivt genomförande av EU-lagstiftningen är avgörande för att öka medborgarnas förtroende för EU:s politik och institutioner. Parlamentet påminner om att ett sådant genomförande enligt artikel 197 i EUF-fördraget måste betraktas som en fråga av gemensamt intresse för medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika onödiga ytterligare administrativa bördor eller efterlevnadsbördor vid införlivandet av EU-lagstiftningen, särskilt för små och medelstora företag, eftersom nationell överreglering är en av de främsta källorna till onödiga administrativa bördor. Parlamentet anser dock att principen om bättre lagstiftning inte bör hindra medlemsstaternas parlament från att behålla eller vidta mer ambitiösa åtgärder i de fall där endast miniminormer fastställs i unionsrätten. Parlamentet stöder kommissionens begäran till medlemsstaterna att rapportera när de väljer att lägga till delar som inte härrör från EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet påminner om att ett behov av ny lagstiftning inte automatiskt bör förstås som att den gällande lagstiftningen inte längre behövs. Parlamentet anser i detta avseende att en grundlig konsekvensbedömning också måste göras för ett eventuellt upphävande, för att undvika oväntade konsekvenser och oönskade effekter. Parlamentet begär att denna strategi ska baseras på en transparent och evidensbaserad metod som beaktar alla hållbarhetsaspekter proportionellt, både när det gäller fördelar och kostnader, inbegripet kostnaderna för bristande efterlevnad och underlåtenhet att vidta åtgärder, och med beaktande av de administrativa eller ekonomiska konsekvenserna, samtidigt som man även tittar på EU:s regelverk ur ett helhetsperspektiv och beaktar deras sociala, miljömässiga och folkhälsorelaterade konsekvenser. Här uppmanar parlamentet kommissionen att offentliggöra sin beräkningsmekanism för principen ”en in och en ut” och att införskaffa stöd från de andra EU-institutionerna innan den börjar tillämpas. Parlamentet anser att bättre lagstiftning i första hand bör baseras på kvalitativa snarare än kvantitativa överväganden. Parlamentet understryker vikten av lagstiftning av hög kvalitet för att uppnå resultat i fråga om EU:s flaggskeppsinitiativ. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande i sitt meddelande att samarbeta med medlemsstaterna, regionerna och de viktigaste aktörerna för att undanröja hinder och byråkrati som står i vägen för den gröna omställningen. Parlamentet betonar vikten av efterhandsutvärderingar för att säkerställa att EU lever upp till sina åtaganden. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet understryker dessutom att man vid tillämpningen av principen ”en in och en ut” bör beakta alla efterlevnadskostnader, både administrativa kostnader och anpassningskostnader. Parlamentet betonar behovet av att se till att detta tillvägagångssätt tillämpas av medlemsstaterna och av de lokala och regionala myndigheterna under den relevanta införlivandeprocessen. Parlamentet uppmuntrar till utbyte av bästa praxis om kompensationsåtgärder, metoder och insamlade uppgifter. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet betonar att förtroendet för att bestämmelserna efterlevs spelar en viktig roll för EU:s lagstiftnings legitimitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att genomdriva EU:s lagar och att på ett effektivt sätt ta itu med alla överträdelser av unionsrätten. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att parlamentet, rådet och kommissionen inleder ett mer strukturerat samarbete för att bedöma genomförandet av och ändamålsenligheten för unionsrätten, i syfte att förbättra den. Parlamentet påpekar att det är nödvändigt att medlemsstaterna snabbt, punktligt och korrekt genomför unionslagstiftningen, för att det ska gå att på rätt sätt bedöma behovet av ytterligare lagstiftning. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet konstaterar att det ständigt stora antalet överträdelseförfaranden visar att det fortfarande är en stor utmaning att snabbt och korrekt genomföra och tillämpa EU-rätten i medlemsstaterna, och begär att åtgärder vidtas skyndsamt för att förbättra insynen i de beslut som kommissionen fattar i sådana förfaranden. Parlamentet upprepar att ett effektivt genomförande av EU-lagstiftningen är en viktig del av agendan för bättre lagstiftning. Parlamentet påpekar att alltför stora regelbördor för medborgare och företag ofta kan tillskrivas medlemsstaternas efterlevnadsproblem. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU-lagstiftningen efterlevs fullt ut och utan onödigt dröjsmål, och att utnyttja alla befintliga verktyg. Parlamentet betonar att kommissionens genomförandepolitik måste bli mer förutsägbar och transparent och stärka rättssäkerheten för alla berörda parter. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar konferensen om Europas framtid att diskutera förstärkningen av Europaparlamentets initiativrätt på lagstiftningsområdet, eftersom parlamentet är det enda demokratiskt valda organet i EU och direkt företräder EU-medborgarna. Parlamentet påminner om kommissionens ordförande Ursula von der Leyens åtagande att stödja parlamentets initiativrätt. Parlamentet beklagar att denna möjlighet regelbundet har skjutits upp till framtida fördragsöversyner. Parlamentet betonar att en parlamentarisk initiativrätt är ett viktigt inslag i den representativa demokratin på medlemsstatsnivå, och anser det nödvändigt att ge Europaparlamentets ledamöter, i egenskap av direkta företrädare för EU-medborgarna, egenmakt genom att stärka deras rätt att utforma EU:s lagstiftningsagenda. Parlamentet välkomnar kommissionens ordförandes åtagande att stödja Europaparlamentets initiativrätt och kommissionens åtagande att alltid svara med en lagstiftningsakt på begäranden enligt artikel 225 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att undanröja eventuella hinder för parlamentets möjlighet att utöva sin befogenhet att föreslå lagstiftningsinitiativ. Parlamentet anser att ramavtalet skulle kunna ses över för att säkerställa att denna rättighet främjas alltmer. Parlamentet betonar behovet av att även klargöra skillnaderna mellan de olika typerna av parlamentsbetänkanden och klargöra den åtgärd som man efterfrågar av kommissionen. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet betonar att konferensen om Europas framtid är ett unikt initiativ för att direkt samarbeta med EU-medborgarna för att höra deras syn på det europeiska beslutsfattandet. Parlamentet anser att det efter konferensens slutförande måste göras en utvärdering för att undersöka möjligheten att införa metoder som kan öka medborgarnas deltagande i lagstiftningsprocessen. Parlamentet understryker vikten av att göra det möjligt för medborgarna att till fullo utöva sin demokratiska rättighet att delta i EU:s beslutsprocess genom aktiv interaktion med sina valda företrädare, och att främja direkt deltagande. Parlamentet föreslår att kommissionen överväger att integrera deltagandemekanismer i den interinstitutionella dialog som leder fram till dess årliga arbetsprogram. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet noterar EU-medborgarnas snabbt ökande förståelse för hur EU:s styrning påverkar deras dagliga liv och den framtida utvecklingen mot bakgrund av ett informationssamhälle som i allt större utsträckning drivs av sociala medier och som påskyndar och ökar medvetenheten om EU:s beslutsfattande och kraven på EU:s styrning. Parlamentet upprepar att det finns ett behov av att engagera medborgarna fullt ut i EU:s beslutsprocess utöver omröstningar och i andra kanaler och instrument på ett sätt som tar hänsyn till hela den politiska cykeln. Parlamentet upprepar vikten av effektiva mekanismer för deltagande och sin uppmaning om att inrätta permanenta mekanismer för deltagande i enlighet med sin resolution av den 7 juli 2021 (17), och betonar behovet av att inrätta dem på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, inbegripet de nödvändiga verktygen för lämplig horisontell och vertikal samordning mellan institutioner på olika nivåer. Parlamentet anser att dessa mekanismer skulle kunna bygga på men inte begränsas till onlineplattformar för politisk debatt, ungdomssamråd och en fortsättning på medborgarpanelerna. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet påpekar att bättre lagstiftning kräver effektiva lagstiftningsförfaranden som bidrar till att EU:s beslutsförfaranden slutförs inom en lämplig tidsram. Parlamentet beklagar att de särskilda lagstiftningsförfaranden som fastställs i fördragen alltför sällan har slutförts på grund av rådets bristande engagemang och avsaknaden av effektiva riktlinjer för förfarandet. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet välkomnar de överläggningar i konferensen om Europas framtid som handlar om medborgarnas deltagande i EU:s beslutsprocess. Parlamentet framhåller särskilt rekommendationerna från medborgarpanel nr 1, särskilt rekommendationerna 35, 36, 41, 46 och 48, samt från medborgarpanel nr 2, särskilt underområde 2.1, nr 10 och nr 11; underområde 3.1, nr 16; underområde 4.1, nr 24 och underområde 4.2, nr 29 och nr 32, och område 5, om medborgardeltagande, särskilt nr 39. Parlamentet vidhåller att det är viktigt att på ett meningsfullt sätt engagera sig i rekommendationerna i slutrapporten om konferensen, som kommer att utarbetas av styrelsen i samarbete med konferensens plenarförsamling på grundval av konferensens plenarförsamlings debatter om rekommendationerna från de nationella och europeiska medborgarpanelerna, samt synpunkterna från den flerspråkiga digitala plattformen. Parlamentet anser att panelernas rekommendationer tydligt visar att medborgarna efterlyser större öppenhet i EU:s offentliga debatt och mer utåtriktad verksamhet och mer information från EU-institutionerna genom aktiv användning av alla kommunikationskanaler, samtidigt som man betonar de sociala mediernas roll, som bör åtfölja EU:s beslutsfattande, inbegripet lagstiftningsprocesserna. Kommissionen, rådet och parlamentet bör genomföra konferensens slutliga slutsatser på grundval av medborgarpanelernas rekommendationer i enlighet med principerna i fördragen. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet rekommenderar att den lagstiftningsprocess som följer av parlamentets initiativrätt att lagstifta enligt fördragen ska innehålla en begäran om att det ska fastställas en lagstiftningskalender för de berörda initiativen, i likhet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet understryker dessutom att sådana särskilda lagstiftningsförfaranden måste respektera bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning om den institutionella skyldigheten för alla tre institutionerna att förhandla och att göra detta i enlighet med principen om ömsesidigt lojalt samarbete i artikel 13.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet anser att i fall där parlamentet utövar sin initiativrätt – till exempel när det gäller bestämmelserna om den egna sammansättningen, valet av ledamöter och de allmänna villkoren för utövandet av sina uppgifter och när det gäller ombudsmannens stadga samt inrättandet av tillfälliga undersökningskommittéer – bör åtgärder övervägas i ett framtida interinstitutionellt avtal för att undvika att viktiga institutionella ärenden blockeras. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som parlamentet spelar som den institution som företräder EU:s medborgare, bland annat när det gäller dess tillsyn över och sitt samarbete med kommissionen och andra institutioner för allmänhetens räkning och för att säkerställa en nedifrån och upp-strategi avseende lagstiftningens effekter på medborgarna. Parlamentet upprepar därför vikten av att skydda parlamentets roll i den preliminära bedömningen av framtida lagstiftning, med hjälp av befintliga parlamentariska verktyg. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att konsolidera samrådsprocessen, åtagandet att rapportera om varje offentligt samråd inom åtta veckor efter det att det avslutats och åtagandet att mer aktivt offentliggöra samråd för att nå ut till fler medborgare, berörda parter, inbegripet små och medelstora företag, och lokala och regionala myndigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bidra till denna process genom att främja samråd inom sina territorier. Parlamentet noterar att vissa intressenter med större ekonomiska resurser kan vara mer aktiva när det gäller att bidra till samråd. Parlamentet anser att de synpunkter som samlas in måste återspegla en balanserad bild av landskapet av berörda parter, och detta kräver att man underlättar insamlingen av synpunkter från alla berörda parter, inbegripet medborgare och medborgarrepresentanter med mindre resurser. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 43.

(2)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2021)0316.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2022)0242.

(5)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 126.

(6)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 2.

(7)  EGT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/SPEECH_19_4230

(9)  P9_PV(2021)06-07(17).

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

(11)  Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2019: ”Kom med synpunkter!”: kommissionens offentliga samråd engagerar medborgarna, men insatserna för att nå ut är otillräckliga.

(12)  https://eur-lex.europa.eu/statistics/2021/legislative-acts-statistics.html?locale=sv; https://eur-lex.europa.eu/statistics/legal-acts/2021/legislative-acts-statistics-repealed-and-expired-acts.html?locale=sv

(13)  Regulatoriska sandlådor definieras som konkreta ramar som genom att tillhandahålla ett strukturerat sammanhang för experiment gör det möjligt att i förekommande fall i en verklig miljö testa innovativa tekniker, produkter, tjänster eller metoder (för närvarande särskilt i samband med digitalisering) under en begränsad period och i en begränsad del av en sektor eller ett område som står under myndighetstillsyn för att säkerställa att det finns lämpliga skyddsåtgärder.

(14)  https://www.statista.com/statistics/878412/number-of-smes-in-europe-by-size

(15)  I dess meddelande av den 30 juni 2021, En långsiktig vision för EU:s landsbygdsområden – för starkare, sammanlänkade, resilienta och välmående landsbygdsområden 2040 (COM(2021)0345), beskriver kommissionen landsbygdssäkring på följande sätt: ”Mot bakgrund av den flerdimensionella utformningen av landsbygdsutvecklingen och det faktum att man i fördragen syftar till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, finns det ett behov av att göra en översyn av EU-politiken ur ett landsbygdsperspektiv för att beakta de möjliga effekterna och begränsningarna för jobb och tillväxt i landsbygdsområden samt utvecklingsplaner, social välfärd och lika möjligheter för alla, samt miljökvaliteten i landsbygdsområden.”

(16)  Yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet över förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022 – alla avsnitt.

(17)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 96.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/268 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/268

---

P9_TA(2022)0302

Beslutet från USA:s högsta domstol att upphäva aborträtten i USA och behovet att skydda aborträtten och kvinnors hälsa även i EU

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2022 om beslutet från Förenta staternas högsta domstol att upphäva aborträtten i USA och behovet att skydda aborträtten och kvinnors hälsa i EU (2022/2742(RSP))

(2023/C 47/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna från 1950, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna från 1950,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) från 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) från 2000,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU, inom ramen för kvinnors hälsa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU, inom ramen för kvinnors hälsa (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022Globala hot mot aborträtten: Högsta domstolens eventuella inskränkningar i aborträtten i USA (2) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022Globala hot mot aborträtten: Högsta domstolens eventuella inskränkningar i aborträtten i USA (2)

| — | med beaktande av beslutet av den 24 juni 2022 från Förenta staternas högsta domstol, som med fem röster för och fyra röster emot upphävde domen i målet Roe mot Wade och därmed avskaffade den federala konstitutionella rätten till abort, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av den 24 juni 2022 från Förenta staternas högsta domstol, som med fem röster för och fyra röster emot upphävde domen i målet Roe mot Wade och därmed avskaffade den federala konstitutionella rätten till abort,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Förenta staternas högsta domstol skapade ett prejudikat i det banbrytande målet Roe mot Wade (1973), senare bekräftat i målen Planned Parenthood mot Casey (1992) och Whole Woman’s Health mot Hellerstedt (2016), som i USA garanterar den konstitutionella rätten till laglig abort innan fostret blivit livsdugligt. Högsta domstolen beslutade den 24 juni 2022 att med fem röster för och fyra röster emot upphäva domen i målet Roe mot Wade, vilket innebär att den federala konstitutionella rätten till abort upphör, att delstaterna kan förbjuda abort när som helst under graviditeten och att det blir möjligt att införa fullständiga förbud mot abort. |
| --- | --- |

A.

Förenta staternas högsta domstol skapade ett prejudikat i det banbrytande målet Roe mot Wade (1973), senare bekräftat i målen Planned Parenthood mot Casey (1992) och Whole Woman’s Health mot Hellerstedt (2016), som i USA garanterar den konstitutionella rätten till laglig abort innan fostret blivit livsdugligt. Högsta domstolen beslutade den 24 juni 2022 att med fem röster för och fyra röster emot upphäva domen i målet Roe mot Wade, vilket innebär att den federala konstitutionella rätten till abort upphör, att delstaterna kan förbjuda abort när som helst under graviditeten och att det blir möjligt att införa fullständiga förbud mot abort.

| B. | Efter det att domstolen antagit detta beslut har åtta delstater redan förbjudit abort. Det förväntas att 26 delstater kan komma att anta lagar som nästan helt förbjuder abort. 13 delstater har så kallade utlösande lagar, som trädde i kraft omedelbart efter det att domen i målet Roe mot Wade hade upphävts. Sedan dess har allt fler demonstrationer ägt rum både i USA och i resten av världen för att försvara rätten till abort. Under tiden har motståndet mot domstolens beslut ökat, särskilt genom offentliggörandet den 24 juni 2022 av ett ”åtagande från flera delstater” från guvernörerna i Kalifornien, Oregon och Washington om ”att försvara tillgången till reproduktiv hälso- och sjukvård, inbegripet abort och preventivmedel, och att förpliktiga sig till att skydda patienter och läkare mot andra delstaters försök att exportera sina abortförbud till våra delstater” (3). |
| --- | --- |

B.

Efter det att domstolen antagit detta beslut har åtta delstater redan förbjudit abort. Det förväntas att 26 delstater kan komma att anta lagar som nästan helt förbjuder abort. 13 delstater har så kallade utlösande lagar, som trädde i kraft omedelbart efter det att domen i målet Roe mot Wade hade upphävts. Sedan dess har allt fler demonstrationer ägt rum både i USA och i resten av världen för att försvara rätten till abort. Under tiden har motståndet mot domstolens beslut ökat, särskilt genom offentliggörandet den 24 juni 2022 av ett ”åtagande från flera delstater” från guvernörerna i Kalifornien, Oregon och Washington om ”att försvara tillgången till reproduktiv hälso- och sjukvård, inbegripet abort och preventivmedel, och att förpliktiga sig till att skydda patienter och läkare mot andra delstaters försök att exportera sina abortförbud till våra delstater” (3).

| C. | Högsta domstolens beslut kommer att påverka kvinnors och flickors liv över hela USA, och de skadliga konsekvenserna kommer att bli mest kännbara för personer i utsatta situationer. Annan sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter kan också påverkas negativt. Begränsningar av eller förbud mot aborträtten i USA, EU och i hela världen kommer att slå oproportionerligt mot kvinnor som lever i fattigdom, särskilt rasifierade kvinnor – däribland färgade kvinnor, kvinnor från den latinamerikanska befolkningen och kvinnor från ursprungsbefolkningen – samt kvinnor från landsbygdsområden, hbtq-personer, kvinnor med funktionsnedsättning, ungdomar, migrantkvinnor, däribland irreguljära migranter, och hushåll med en kvinna som ensamstående förälder. Offentliga aborttjänster kan ge allmän tillgång till säkra och lagliga aborter för alla kvinnor, inbegripet kvinnor i utsatta socioekonomiska situationer. |
| --- | --- |

C.

Högsta domstolens beslut kommer att påverka kvinnors och flickors liv över hela USA, och de skadliga konsekvenserna kommer att bli mest kännbara för personer i utsatta situationer. Annan sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter kan också påverkas negativt. Begränsningar av eller förbud mot aborträtten i USA, EU och i hela världen kommer att slå oproportionerligt mot kvinnor som lever i fattigdom, särskilt rasifierade kvinnor – däribland färgade kvinnor, kvinnor från den latinamerikanska befolkningen och kvinnor från ursprungsbefolkningen – samt kvinnor från landsbygdsområden, hbtq-personer, kvinnor med funktionsnedsättning, ungdomar, migrantkvinnor, däribland irreguljära migranter, och hushåll med en kvinna som ensamstående förälder. Offentliga aborttjänster kan ge allmän tillgång till säkra och lagliga aborter för alla kvinnor, inbegripet kvinnor i utsatta socioekonomiska situationer.

| D. | Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, däribland säker och laglig abortvård, är en grundläggande rättighet. Att kriminalisera, försena eller förvägra tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en form av våld mot kvinnor och flickor. Dessa restriktioner och förbud minskar inte antalet aborter, utan tvingar bara människor att resa långa sträckor eller tillgripa osäkra aborter, vilket också gör dem sårbara för brottsutredningar och åtal, och drabbar de personer som har störst brist på resurser och information. Nästan alla dödsfall till följd av osäkra aborter inträffar i länder med stränga restriktioner mot abort. Det uppskattas att det årliga antalet dödsfall bland mödrar i USA på grund av osäkra aborter skulle öka med 21 % (4) under andra året efter det att ett förbud trätt i kraft. Sådana dödsfall kan helt och hållet förebyggas. Abortförbud kommer också att leda till en ökning av antalet dödsfall i samband med påtvingad graviditet. |
| --- | --- |

D.

Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, däribland säker och laglig abortvård, är en grundläggande rättighet. Att kriminalisera, försena eller förvägra tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en form av våld mot kvinnor och flickor. Dessa restriktioner och förbud minskar inte antalet aborter, utan tvingar bara människor att resa långa sträckor eller tillgripa osäkra aborter, vilket också gör dem sårbara för brottsutredningar och åtal, och drabbar de personer som har störst brist på resurser och information. Nästan alla dödsfall till följd av osäkra aborter inträffar i länder med stränga restriktioner mot abort. Det uppskattas att det årliga antalet dödsfall bland mödrar i USA på grund av osäkra aborter skulle öka med 21 % (4) under andra året efter det att ett förbud trätt i kraft. Sådana dödsfall kan helt och hållet förebyggas. Abortförbud kommer också att leda till en ökning av antalet dödsfall i samband med påtvingad graviditet.

| E. | Bland tonårsflickor i åldern 15–19 år är komplikationer i samband med graviditet och förlossning den främsta dödsorsaken globalt. Tonårsmödrar löper betydligt högre risk att avbryta sina studier och hamna i arbetslöshet och därigenom förvärra fattigdomsspiralen. |
| --- | --- |

E.

Bland tonårsflickor i åldern 15–19 år är komplikationer i samband med graviditet och förlossning den främsta dödsorsaken globalt. Tonårsmödrar löper betydligt högre risk att avbryta sina studier och hamna i arbetslöshet och därigenom förvärra fattigdomsspiralen.

| F. | Det finns en växande oro över uppgiftsskyddet i samband med att Roe mot Wade-domen har upphävts. Genom appar för menstruationsspårning, geolokaliseringsverktyg och sökmotorer kan det samlas in data om personer som har närmat sig en abortklinik, köpt abortpiller eller sökt information. Människor kan potentiellt bli flaggade för detta eller informationen användas mot dem. I delstater som har förbjudit abort eller är på väg att göra det kan digitala uppgifter om dem som söker, tillhandahåller eller underlättar abort användas av de rättsliga myndigheterna. |
| --- | --- |

F.

Det finns en växande oro över uppgiftsskyddet i samband med att Roe mot Wade-domen har upphävts. Genom appar för menstruationsspårning, geolokaliseringsverktyg och sökmotorer kan det samlas in data om personer som har närmat sig en abortklinik, köpt abortpiller eller sökt information. Människor kan potentiellt bli flaggade för detta eller informationen användas mot dem. I delstater som har förbjudit abort eller är på väg att göra det kan digitala uppgifter om dem som söker, tillhandahåller eller underlättar abort användas av de rättsliga myndigheterna.

| G. | Trots generella framsteg i skyddet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter världen över, även i Europa, är bakslag för rätten till säker och laglig abort en källa till allvarlig oro. Ett upphävande av Roe mot Wade-domen kan stärka antiabortrörelsen i Europeiska unionen. Polen är det enda EU-land som har tagit bort ett abortskäl i sin lagstiftning, då den illegitima konstitutionsdomstolen den 22 oktober 2020 upphävde polska kvinnors sedan länge etablerade rättigheter, vilket i praktiken innebar ett abortförbud. Abort är förbjudet på Malta. Medicinska aborter i ett tidigt skede av graviditeten är olagliga i Slovakien och inte tillgängliga i Ungern. Tillgången till abort urholkas även i Italien (5). Tillgång till abortvård förvägras i andra EU-länder, som i Kroatien nyligen (6);. Det är absolut nödvändigt att EU och dess medlemsstater försvarar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och betonar att kvinnors rättigheter är oförytterliga och inte kan tas bort eller urvattnas. Det är av kritisk betydelse att EU och dess medlemsstater fortsätter att göra framsteg med att garantera tillgång till säker och laglig abort i rätt tid i enlighet med WHO:s rekommendationer och rön. |
| --- | --- |

G.

Trots generella framsteg i skyddet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter världen över, även i Europa, är bakslag för rätten till säker och laglig abort en källa till allvarlig oro. Ett upphävande av Roe mot Wade-domen kan stärka antiabortrörelsen i Europeiska unionen. Polen är det enda EU-land som har tagit bort ett abortskäl i sin lagstiftning, då den illegitima konstitutionsdomstolen den 22 oktober 2020 upphävde polska kvinnors sedan länge etablerade rättigheter, vilket i praktiken innebar ett abortförbud. Abort är förbjudet på Malta. Medicinska aborter i ett tidigt skede av graviditeten är olagliga i Slovakien och inte tillgängliga i Ungern. Tillgången till abort urholkas även i Italien (5). Tillgång till abortvård förvägras i andra EU-länder, som i Kroatien nyligen (6);. Det är absolut nödvändigt att EU och dess medlemsstater försvarar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och betonar att kvinnors rättigheter är oförytterliga och inte kan tas bort eller urvattnas. Det är av kritisk betydelse att EU och dess medlemsstater fortsätter att göra framsteg med att garantera tillgång till säker och laglig abort i rätt tid i enlighet med WHO:s rekommendationer och rön.

| H. | I Europa stöter kvinnor fortfarande på hinder som hindrar dem från att åtnjuta sina rättigheter och friheter på grund av rättsliga begränsningar som åsidosätter kvinnors rättigheter och i onödan äventyrar deras liv. I ett fall nyligen förbjöds Andrea Prudente, en amerikansk turist, att göra en abort på Malta trots att hennes liv var i fara. Kvinnornas människorättsförsvarare, Justyna Wydrzyńska, har åtalats enligt den drakoniska lagen mot abort i Polen för att ha tillhandahållit en annan kvinna medicinska abortpiller. |
| --- | --- |

H.

I Europa stöter kvinnor fortfarande på hinder som hindrar dem från att åtnjuta sina rättigheter och friheter på grund av rättsliga begränsningar som åsidosätter kvinnors rättigheter och i onödan äventyrar deras liv. I ett fall nyligen förbjöds Andrea Prudente, en amerikansk turist, att göra en abort på Malta trots att hennes liv var i fara. Kvinnornas människorättsförsvarare, Justyna Wydrzyńska, har åtalats enligt den drakoniska lagen mot abort i Polen för att ha tillhandahållit en annan kvinna medicinska abortpiller.

| I. | I stadgan fastställs de viktigaste grundläggande rättigheterna och friheterna för människor som bor i EU. Skyddet av säkra och lagliga aborter har direkta konsekvenser för det faktiska utövandet av de rättigheter som erkänns i stadgan, såsom människans värdighet, personligt självbestämmande, jämlikhet och fysisk integritet. |
| --- | --- |

I.

I stadgan fastställs de viktigaste grundläggande rättigheterna och friheterna för människor som bor i EU. Skyddet av säkra och lagliga aborter har direkta konsekvenser för det faktiska utövandet av de rättigheter som erkänns i stadgan, såsom människans värdighet, personligt självbestämmande, jämlikhet och fysisk integritet.

| J. | Den 9 juni 2022 antog parlamentet en kraftfull resolution med titeln Globala hot mot aborträttigheter: Högsta domstolens eventuella inskränkningar i aborträtten i USA. Rekommendationerna i denna resolution är fortfarande relevanta och bör tillämpas (7). |
| --- | --- |

J.

Den 9 juni 2022 antog parlamentet en kraftfull resolution med titeln Globala hot mot aborträttigheter: Högsta domstolens eventuella inskränkningar i aborträtten i USA. Rekommendationerna i denna resolution är fortfarande relevanta och bör tillämpas (7).

| 1. | Europaparlamentet fördömer återigen skarpt tillbakagången för kvinnors rättigheter samt deras sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter globalt, bland annat i USA och i en del av EU:s medlemsstater. Parlamentet påminner om att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är grundläggande mänskliga rättigheter som bör skyddas och stärkas och inte på något sätt får urvattnas eller dras tillbaka. Parlamentet uppmanar regeringarna i de stater som har antagit lagar och andra åtgärder avseende förbud och restriktioner mot abort att upphäva dessa för att säkerställa att deras lagstiftning är i linje med internationellt skyddade mänskliga rättigheter för kvinnor och internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet föreslår att inkludera rätten till abort i stadgan. Parlamentet anser att ett förslag till ändring av stadgan om de grundläggande rättigheterna bör läggas fram för rådet enligt följande:


  Artikel 7a (ny):




  ”Artikel 7a




  Rätt till abort




  Var och en har rätt till säker och laglig abort.”. |
| --- | --- |

2.

Artikel 7a (ny):

”Artikel 7a

Rätt till abort

Var och en har rätt till säker och laglig abort.”.

| 3. | Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang sin resolution av den 9 juni 2022 om uppmaningen om ett konvent för att göra en översyn av fördragen. Parlamentet förväntar sig att Europeiska rådet sammankallas i detta syfte. Parlamentet föreslår att rätten till säker och laglig abort inkluderas i stadgan i denna process. Parlamentet begär att parlamentet involveras i varje steg i processen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang sin resolution av den 9 juni 2022 om uppmaningen om ett konvent för att göra en översyn av fördragen. Parlamentet förväntar sig att Europeiska rådet sammankallas i detta syfte. Parlamentet föreslår att rätten till säker och laglig abort inkluderas i stadgan i denna process. Parlamentet begär att parlamentet involveras i varje steg i processen.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin starka solidaritet med och sitt stöd till kvinnor och flickor i USA, liksom de personer som tillhandahåller, och verkar för rätt och tillgång till, laglig och säker abortvård under sådana prövande omständigheter. Parlamentet stöder också uppmaningarna till den amerikanska kongressen att anta ett lagförslag till skydd av abort på federal nivå. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker sin starka solidaritet med och sitt stöd till kvinnor och flickor i USA, liksom de personer som tillhandahåller, och verkar för rätt och tillgång till, laglig och säker abortvård under sådana prövande omständigheter. Parlamentet stöder också uppmaningarna till den amerikanska kongressen att anta ett lagförslag till skydd av abort på federal nivå.

| 5. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över att förbud och andra restriktioner mot abort slår oproportionerligt hårt mot kvinnor som lever i fattigdom, särskilt rasifierade kvinnor – däribland färgade kvinnor, kvinnor från den latinamerikanska befolkningen och kvinnor från ursprungsbefolkningen – samt kvinnor från landsbygdsområden, hbtqi-personer, kvinnor med funktionsnedsättning, ungdomar, migrantkvinnor, däribland irreguljära migranter, och hushåll med en kvinna som ensamstående förälder. Parlamentet betonar att kvinnor som på grund av ekonomiska eller logistiska hinder inte har möjlighet att resa till kliniker för reproduktiv hälsa i angränsande delstater eller länder löper större risk att utsättas för osäkra och livshotande ingrepp eller att tvingas fullfölja sin graviditet mot sin vilja, vilket är en kränkning av de mänskliga rättigheterna och en form av könsrelaterat våld (8). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över att förbud och andra restriktioner mot abort slår oproportionerligt hårt mot kvinnor som lever i fattigdom, särskilt rasifierade kvinnor – däribland färgade kvinnor, kvinnor från den latinamerikanska befolkningen och kvinnor från ursprungsbefolkningen – samt kvinnor från landsbygdsområden, hbtqi-personer, kvinnor med funktionsnedsättning, ungdomar, migrantkvinnor, däribland irreguljära migranter, och hushåll med en kvinna som ensamstående förälder. Parlamentet betonar att kvinnor som på grund av ekonomiska eller logistiska hinder inte har möjlighet att resa till kliniker för reproduktiv hälsa i angränsande delstater eller länder löper större risk att utsättas för osäkra och livshotande ingrepp eller att tvingas fullfölja sin graviditet mot sin vilja, vilket är en kränkning av de mänskliga rättigheterna och en form av könsrelaterat våld (8

| 6. | Europaparlamentet uppmanar USA:s regering att säkerställa uppgiftsskydd för alla, särskilt för dem som söker, tillhandahåller och underlättar aborter, genom att tillåta privat och säker åtkomst, stoppa beteendespårning, stärka politiken för radering av uppgifter, kryptera data i transit, möjliggöra totalsträckskryptering som standard, förhindra positionsspårning och säkerställa att användare underrättas när deras uppgifter söks (9). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar USA:s regering att säkerställa uppgiftsskydd för alla, särskilt för dem som söker, tillhandahåller och underlättar aborter, genom att tillåta privat och säker åtkomst, stoppa beteendespårning, stärka politiken för radering av uppgifter, kryptera data i transit, möjliggöra totalsträckskryptering som standard, förhindra positionsspårning och säkerställa att användare underrättas när deras uppgifter söks (9

| 7. | Europaparlamentet betonar bristen på tillgång till preventivmedel och de befintliga icke tillgodosedda behoven (10). Parlamentet betonar att man bör prioritera kampen mot sexuellt våld och en omfattande, åldersanpassad och evidensbaserad sexual- och samlevnadsundervisning för alla, ett utbud av högkvalitativa, tillgängliga, säkra, ekonomiskt överkomliga och, när så är lämpligt, kostnadsfria preventivmetoder och preventivmedel samt familjeplaneringsrådgivning och hälso- och sjukvård. Parlamentet noterar den roll som icke-statliga organisationer spelar som tjänsteleverantörer och som förespråkare för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och uppmuntrar dem att fortsätta sitt arbete. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar bristen på tillgång till preventivmedel och de befintliga icke tillgodosedda behoven (10

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sitt politiska stöd till människorättsförsvarare och vårdgivare som arbetar för att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt till det civila samhället och gräsrotsorganisationer för kvinnors rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som är centrala aktörer för jämställda samhällen och viktiga leverantörer av tjänster och information om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, särskilt de som arbetar under utmanande förhållanden i Europa. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stödja och skydda dessa försvarare mot all eventuell förföljelse som de kan tvingas utstå. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sitt politiska stöd till människorättsförsvarare och vårdgivare som arbetar för att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt till det civila samhället och gräsrotsorganisationer för kvinnors rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som är centrala aktörer för jämställda samhällen och viktiga leverantörer av tjänster och information om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, särskilt de som arbetar under utmanande förhållanden i Europa. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stödja och skydda dessa försvarare mot all eventuell förföljelse som de kan tvingas utstå.

| 9. | Europaparlamentet är oroat över en möjlig ökning av flödet av pengar till finansiering av grupper världen över, även i Europa, som är emot jämställdhet mellan könen och möjligheten till abort. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är oroat över en möjlig ökning av flödet av pengar till finansiering av grupper världen över, även i Europa, som är emot jämställdhet mellan könen och möjligheten till abort.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att rättsligt erkänna abort och försvara respekten för rätten till säker och laglig abort och annan sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet uppmanar vidare EU att agera som förespråkare och göra erkännandet av denna rättighet till en central prioritering i förhandlingar inom internationella institutioner och i andra multilaterala forum såsom Europarådet, samt att förespråka att denna rättighet tas med i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att rättsligt erkänna abort och försvara respekten för rätten till säker och laglig abort och annan sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet uppmanar vidare EU att agera som förespråkare och göra erkännandet av denna rättighet till en central prioritering i förhandlingar inom internationella institutioner och i andra multilaterala forum såsom Europarådet, samt att förespråka att denna rättighet tas med i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| 11. | Europaparlamentet fördömer att många kvinnor i EU fortfarande inte kan få tillgång till aborttjänster på grund av de kvarvarande rättsliga, ekonomiska, sociala och praktiska begränsningarna i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fördömer att många kvinnor i EU fortfarande inte kan få tillgång till aborttjänster på grund av de kvarvarande rättsliga, ekonomiska, sociala och praktiska begränsningarna i vissa medlemsstater.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att avkriminalisera abort samt att undanröja och bekämpa hinder för säker och laglig abort och tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tillgång till säkra, lagliga och kostnadsfria aborttjänster, till tjänster och förnödenheter för prenatal vård och mödravård, frivillig familjeplanering, preventivmedel, ungdomsvänliga tjänster samt till förebyggande, behandling, vård och stöd i samband med hiv, utan diskriminering. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att avkriminalisera abort samt att undanröja och bekämpa hinder för säker och laglig abort och tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tillgång till säkra, lagliga och kostnadsfria aborttjänster, till tjänster och förnödenheter för prenatal vård och mödravård, frivillig familjeplanering, preventivmedel, ungdomsvänliga tjänster samt till förebyggande, behandling, vård och stöd i samband med hiv, utan diskriminering.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar att en delegation till USA anordnas så snart som möjligt för att utvärdera effekterna av högsta domstolens beslut och stödja icke-statliga kvinnorättsorganisationer och rörelser som är för fri abort i landet. Parlamentet begär att kommande delegationer från Europaparlamentet som reser till Washington konsekvent tar upp frågan om aborträttigheter och träffar kvinnorättsorganisationer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet rekommenderar att en delegation till USA anordnas så snart som möjligt för att utvärdera effekterna av högsta domstolens beslut och stödja icke-statliga kvinnorättsorganisationer och rörelser som är för fri abort i landet. Parlamentet begär att kommande delegationer från Europaparlamentet som reser till Washington konsekvent tar upp frågan om aborträttigheter och träffar kvinnorättsorganisationer.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s delegation till USA, kommissionen och alla EU-medlemsstater att använda alla instrument som står till deras förfogande för att stärka sina åtgärder för att motverka tillbakagången avseende kvinnors rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, bland annat genom att kompensera för en eventuell minskning av USA:s finansiering av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter globalt, och genom att starkt förespråka och prioritera allmän tillgång till säker och laglig abort och andra tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sina yttre förbindelser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s delegation till USA, kommissionen och alla EU-medlemsstater att använda alla instrument som står till deras förfogande för att stärka sina åtgärder för att motverka tillbakagången avseende kvinnors rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, bland annat genom att kompensera för en eventuell minskning av USA:s finansiering av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter globalt, och genom att starkt förespråka och prioritera allmän tillgång till säker och laglig abort och andra tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sina yttre förbindelser.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Förenta staternas president och hans administration, Förenta staternas kongress och Förenta staternas högsta domstol. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Förenta staternas president och hans administration, Förenta staternas kongress och Förenta staternas högsta domstol.

---

(1)  EUT C 81, 18.2.2022, s. 43.

1

(2)  Antagna texter, P9_TA(2022)0243.

2

(3)  https://www.gov.ca.gov/2022/06/24/west-coast-states-launch-new-multi-state-commitment-to-reproductive-freedom-standing-united-on-protecting-abortion-access/

3

(4)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

4

(5)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

5

(6)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0243_SV.html

7

(8)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

8

(9)  https://www.eff.org/deeplinks/2022/06/effs-statement-dobbs-abortion-ruling

9

(10)  UNFPA:s rapport av den 30 mars 2022 om tillståndet för världens befolkning, Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy.

10

Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 5 juli 2022

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/273 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/273

---

P9_TA(2022)0275

Förhandlingar om ett samarbetsavtal mellan EU och Interpol

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om Europaparlamentets rekommendation till rådet och kommissionen om förhandlingarna om ett samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol) (2022/2025(INI))

(2023/C 47/23)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av EUF-fördraget, särskilt artikel 16, artikel 82.1 och artikel 87.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EUF-fördraget, särskilt artikel 16, artikel 82.1 och artikel 87.2,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artiklarna 7, 8, 47 och 52, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artiklarna 7, 8, 47 och 52,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (2) (dataskyddsdirektivet för brottsbekämpning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (2) (dataskyddsdirektivet för brottsbekämpning),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter (3), särskilt artikel 42.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter (3), särskilt artikel 42.1,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) (7),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 8/2021 av den 25 maj 2021 om rekommendationen till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett samarbetsavtal mellan EU och Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 8/2021 av den 25 maj 2021 om rekommendationen till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett samarbetsavtal mellan EU och Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol),

| — | med beaktande av studien från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor från februari 2022 om säkerställande av EU-medborgarnas rättigheter mot politiskt motiverade rödmarkerade notiser (Red Notices), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor från februari 2022 om säkerställande av EU-medborgarnas rättigheter mot politiskt motiverade rödmarkerade notiser (Red Notices),

| — | med beaktande av Interpols regler om databehandling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Interpols regler om databehandling,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2161 (2017) Abusive recourse to the Interpol system: the need for more stringent legal safeguards (Missbruk av Interpolsystemet: behovet av strängare rättsliga garantier), och resolution 2315 (2019) Interpol reform and extradition proceedings: building trust by fighting abuse (Reformen av Interpol samt utlämningsförfaranden: skapa förtroende genom att bekämpa missbruk), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2161 (2017) Abusive recourse to the Interpol system: the need for more stringent legal safeguards (Missbruk av Interpolsystemet: behovet av strängare rättsliga garantier), och resolution 2315 (2019) Interpol reform and extradition proceedings: building trust by fighting abuse (Reformen av Interpol samt utlämningsförfaranden: skapa förtroende genom att bekämpa missbruk),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området gränser och viseringar, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 och (EU) 2018/1861 samt rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området gränser och viseringar, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 och (EU) 2018/1861 samt rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 (9),

| — | med beaktande av artiklarna 114.4 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 114.4 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0200/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0200/2022), och av följande skäl:

| A. | Terrorism och grov och organiserad brottslighet är föränderliga, komplexa, innovativa, globaliserade, rörliga och ofta transnationella företeelser, vilket kräver kraftfulla åtgärder och ett effektivare och mer samordnat samarbete mellan EU och internationella brottsbekämpande myndigheter och organ såsom Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol). I kommissionens strategi för EU:s säkerhetsunion från 2020 uppmanas medlemsstaterna att stärka det multilaterala samarbetet och samordningen mellan EU och Interpol, eftersom detta är avgörande för att förbättra samarbetet och informationsutbytet. I sin resolution av den 17 december 2020 om strategin för EU:s säkerhetsunion (10) betonar parlamentet behovet av ett starkare samarbete mellan medlemsstaterna och av bättre samordning på EU-nivå mellan alla aktörer. |
| --- | --- |

A.

Terrorism och grov och organiserad brottslighet är föränderliga, komplexa, innovativa, globaliserade, rörliga och ofta transnationella företeelser, vilket kräver kraftfulla åtgärder och ett effektivare och mer samordnat samarbete mellan EU och internationella brottsbekämpande myndigheter och organ såsom Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol). I kommissionens strategi för EU:s säkerhetsunion från 2020 uppmanas medlemsstaterna att stärka det multilaterala samarbetet och samordningen mellan EU och Interpol, eftersom detta är avgörande för att förbättra samarbetet och informationsutbytet. I sin resolution av den 17 december 2020 om strategin för EU:s säkerhetsunion (10) betonar parlamentet behovet av ett starkare samarbete mellan medlemsstaterna och av bättre samordning på EU-nivå mellan alla aktörer.

| B. | Effektivt internationellt samarbete med fullständig respekt för de grundläggande rättigheterna utgör en viktig del i effektiv brottsbekämpning och effektivt rättsligt samarbete, särskilt när det rör sig om brott som inbegriper behandling och delning av personuppgifter. Lagligheten i behandlingen av personuppgifter styrs av unionens regelverk om dataskydd, och detta är också tillämpligt på bilaterala avtal med viktiga partner som spelar en betydande roll när det gäller inhämtning av information och potentiellt bevismaterial från länder utanför EU. |
| --- | --- |

B.

Effektivt internationellt samarbete med fullständig respekt för de grundläggande rättigheterna utgör en viktig del i effektiv brottsbekämpning och effektivt rättsligt samarbete, särskilt när det rör sig om brott som inbegriper behandling och delning av personuppgifter. Lagligheten i behandlingen av personuppgifter styrs av unionens regelverk om dataskydd, och detta är också tillämpligt på bilaterala avtal med viktiga partner som spelar en betydande roll när det gäller inhämtning av information och potentiellt bevismaterial från länder utanför EU.

| C. | Interpol är världens största internationella kriminalpolisorganisation och har en viktig roll att spela i hela världen. Interpol är baserad på mellanstatligt samarbete. I december 2021 antog rådet ett förhandlingsmandat för kommissionen att inleda förhandlingar, i syfte att före utgången av 2022 ingå ett internationellt avtal på EU:s vägnar om ett förstärkt samarbete med Interpol, inbegripet tillgång till Interpols databaser och förstärkning av det operativa samarbetet. Det är av yttersta vikt att se till att det i det slutliga avtalet införs kraftfulla åtgärder för att garantera efterlevnad av principerna om behandling av personuppgifter, såsom de fastställs i unionens regelverk om uppgiftsskydd, samt korrektheten i de personuppgifter som erhålls genom ett sådant samarbete, och att säkerställa att allt framtida samarbete och utbyte av personuppgifter respekterar de grundläggande rättigheterna, inbegripet rätten till uppgiftsskydd och integritet. |
| --- | --- |

C.

Interpol är världens största internationella kriminalpolisorganisation och har en viktig roll att spela i hela världen. Interpol är baserad på mellanstatligt samarbete. I december 2021 antog rådet ett förhandlingsmandat för kommissionen att inleda förhandlingar, i syfte att före utgången av 2022 ingå ett internationellt avtal på EU:s vägnar om ett förstärkt samarbete med Interpol, inbegripet tillgång till Interpols databaser och förstärkning av det operativa samarbetet. Det är av yttersta vikt att se till att det i det slutliga avtalet införs kraftfulla åtgärder för att garantera efterlevnad av principerna om behandling av personuppgifter, såsom de fastställs i unionens regelverk om uppgiftsskydd, samt korrektheten i de personuppgifter som erhålls genom ett sådant samarbete, och att säkerställa att allt framtida samarbete och utbyte av personuppgifter respekterar de grundläggande rättigheterna, inbegripet rätten till uppgiftsskydd och integritet.

| D. | EU och Interpol har redan ett långvarigt samarbete på en rad brottsbekämpningsrelaterade områden genom det operativa genomförandet av EU:s policycykel – Empact (Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot) – och genom att bidra till medlemsstaternas verksamheter i samarbete med olika EU-byråer, såsom Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex), Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, på grundval av avtal eller samarbetsformer. Den 5 november 2001 undertecknade Europol och Interpol ett operativt avtal, vilket följdes av ett samförståndsavtal som möjliggjorde överföring av personuppgifter via respektive organisations sambandsmän. Den 27 maj 2009 undertecknade Frontex en överenskommelse med Interpol om inrättande av en ram för samarbete med målet att främja förebyggande, upptäckt och bekämpning av gränsöverskridande brottslighet samt förbättra gränssäkerheten i syfte att bekämpa olaglig invandring, människosmuggling och människohandel. |
| --- | --- |

D.

EU och Interpol har redan ett långvarigt samarbete på en rad brottsbekämpningsrelaterade områden genom det operativa genomförandet av EU:s policycykel – Empact (Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot) – och genom att bidra till medlemsstaternas verksamheter i samarbete med olika EU-byråer, såsom Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex), Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, på grundval av avtal eller samarbetsformer. Den 5 november 2001 undertecknade Europol och Interpol ett operativt avtal, vilket följdes av ett samförståndsavtal som möjliggjorde överföring av personuppgifter via respektive organisations sambandsmän. Den 27 maj 2009 undertecknade Frontex en överenskommelse med Interpol om inrättande av en ram för samarbete med målet att främja förebyggande, upptäckt och bekämpning av gränsöverskridande brottslighet samt förbättra gränssäkerheten i syfte att bekämpa olaglig invandring, människosmuggling och människohandel.

| E. | Enskilda EU-medlemsstater har i egenskap av medlemsländer i Interpol direktåtkomst till Interpols 19 databaser, som innehåller potentiellt värdefull information om enskilda personer, stulen egendom, vapen och hot. Dessa databaser innehåller miljontals register med information som direkt skulle kunna bidra till att bekämpa grov och organiserad brottslighet och terrorism. Frontex, Eurojust och Eppo har i dagsläget inte åtkomst till dessa databaser i enlighet med deras uppdrag – vare sig direkt eller enligt principen ”träff/ingen träff” – eftersom det saknas avtal med Interpol, vilket krävs för detta ändamål enligt Interpols regler om databehandling. |
| --- | --- |

E.

Enskilda EU-medlemsstater har i egenskap av medlemsländer i Interpol direktåtkomst till Interpols 19 databaser, som innehåller potentiellt värdefull information om enskilda personer, stulen egendom, vapen och hot. Dessa databaser innehåller miljontals register med information som direkt skulle kunna bidra till att bekämpa grov och organiserad brottslighet och terrorism. Frontex, Eurojust och Eppo har i dagsläget inte åtkomst till dessa databaser i enlighet med deras uppdrag – vare sig direkt eller enligt principen ”träff/ingen träff” – eftersom det saknas avtal med Interpol, vilket krävs för detta ändamål enligt Interpols regler om databehandling.

| F. | Det nuvarande samarbetet mellan EU och Interpol är redan nära på området för terrorismbekämpning. Samarbetet bör stärkas och utvidgas till nya områden. Förfarandena bör förbättras, snabbas upp och effektiviseras för att möta en rad oumbärliga operativa behov i syfte att främja snabb åtkomst till information om grov och organiserad brottslighet och terrorism, och genomföra befintliga unionsrättsakter. |
| --- | --- |

F.

Det nuvarande samarbetet mellan EU och Interpol är redan nära på området för terrorismbekämpning. Samarbetet bör stärkas och utvidgas till nya områden. Förfarandena bör förbättras, snabbas upp och effektiviseras för att möta en rad oumbärliga operativa behov i syfte att främja snabb åtkomst till information om grov och organiserad brottslighet och terrorism, och genomföra befintliga unionsrättsakter.

| G. | EU är den största givaren av medel till Interpol, vilka främst är avsedda för informationsutbyte på brottsbekämpningsområdet, men inbegriper också gränsförvaltningssamarbete och kapacitetsuppbyggnad, samt projekt och program som är inriktade på olika former av terrorism och grov brottslighet. Det ger EU en viktig roll när det gäller att förbättra Interpols funktion och i synnerhet dess öppenhet och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

G.

EU är den största givaren av medel till Interpol, vilka främst är avsedda för informationsutbyte på brottsbekämpningsområdet, men inbegriper också gränsförvaltningssamarbete och kapacitetsuppbyggnad, samt projekt och program som är inriktade på olika former av terrorism och grov brottslighet. Det ger EU en viktig roll när det gäller att förbättra Interpols funktion och i synnerhet dess öppenhet och ansvarsskyldighet.

| H. | Det nya avtalet bör fastställa en modern och enhetlig ram för samarbetet mellan EU:s organ och byråer och Interpol, på grundval av de samarbetsformer som redan finns. Avtalet bör vara förenligt med de allmänna kraven i stadgan, unionens tillämpliga regelverk om uppgiftsskydd, nämligen Europeiska unionens dataskyddsförordning och direktivet om brottsbekämpning, de särskilda dataskyddskrav och skyddsåtgärder som fastställs i de grundläggande akterna om inrättande av EU:s organ, byråer och it-system samt relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol och normer för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Det nya avtalet bör fastställa en modern och enhetlig ram för samarbetet mellan EU:s organ och byråer och Interpol, på grundval av de samarbetsformer som redan finns. Avtalet bör vara förenligt med de allmänna kraven i stadgan, unionens tillämpliga regelverk om uppgiftsskydd, nämligen Europeiska unionens dataskyddsförordning och direktivet om brottsbekämpning, de särskilda dataskyddskrav och skyddsåtgärder som fastställs i de grundläggande akterna om inrättande av EU:s organ, byråer och it-system samt relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol och normer för grundläggande rättigheter.

| I. | Avtalet bör inrätta en modern och enhetlig ram för EU-byråernas samarbete med Interpol, som beaktar den senaste utvecklingen inom bekämpning av terrorism och gränsöverskridande, transnationell, grov och organiserad brottslighet. Avtalet utgör den rättsliga grunden för utbyte av operativ information, inbegripet personuppgifter, och åtkomst till relevanta Interpoldatabaser för unionens organ och byråer i enlighet med deras mandat, under förutsättning att avtalet är rättsligt bindande och verkställbart gentemot alla parter och att det omfattar alla nödvändiga dataskyddsgarantier. |
| --- | --- |

I.

Avtalet bör inrätta en modern och enhetlig ram för EU-byråernas samarbete med Interpol, som beaktar den senaste utvecklingen inom bekämpning av terrorism och gränsöverskridande, transnationell, grov och organiserad brottslighet. Avtalet utgör den rättsliga grunden för utbyte av operativ information, inbegripet personuppgifter, och åtkomst till relevanta Interpoldatabaser för unionens organ och byråer i enlighet med deras mandat, under förutsättning att avtalet är rättsligt bindande och verkställbart gentemot alla parter och att det omfattar alla nödvändiga dataskyddsgarantier.

| J. | Det har inte gjorts någon konsekvensbedömning på kommissionens rekommendation när det gäller de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

J.

Det har inte gjorts någon konsekvensbedömning på kommissionens rekommendation när det gäller de grundläggande rättigheterna.

| K. | Antagandet av unionens rättsliga ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området rättsliga och inrikes frågor i maj 2019 ledde till förklarande samtal mellan EU och Interpol om behovet av att ingå ett samarbetsavtal. I dagsläget finns det en utvecklad och gemensam datainfrastruktur inom EU för polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration samt gränser och viseringar. Denna infrastruktur, och de it-system och EU-databaser som den utgörs av, möjliggör ett begränsat och starkt reglerat informationsutbyte med tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

K.

Antagandet av unionens rättsliga ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området rättsliga och inrikes frågor i maj 2019 ledde till förklarande samtal mellan EU och Interpol om behovet av att ingå ett samarbetsavtal. I dagsläget finns det en utvecklad och gemensam datainfrastruktur inom EU för polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration samt gränser och viseringar. Denna infrastruktur, och de it-system och EU-databaser som den utgörs av, möjliggör ett begränsat och starkt reglerat informationsutbyte med tredjeländer och internationella organisationer.

| L. | Det nya avtalet bör reglera samarbetet mellan Europol, Eppo, Eurojust och Frontex och ge dessa byråer, myndigheter och medlemsstaterna direktåtkomst, för ändamål som är strikt kopplade till utförandet av deras uppgifter, vilket regleras i deras respektive grundläggande akter, till två av Interpols databaser – databasen över stulna och förkomna resehandlingar (SLTD) och databasen för resehandlingar som är föremål för ett meddelande (TDAWN) – via den europeiska sökportalen (ESP), i enlighet med EU:s dataskyddskrav och med full respekt för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

L.

Det nya avtalet bör reglera samarbetet mellan Europol, Eppo, Eurojust och Frontex och ge dessa byråer, myndigheter och medlemsstaterna direktåtkomst, för ändamål som är strikt kopplade till utförandet av deras uppgifter, vilket regleras i deras respektive grundläggande akter, till två av Interpols databaser – databasen över stulna och förkomna resehandlingar (SLTD) och databasen för resehandlingar som är föremål för ett meddelande (TDAWN) – via den europeiska sökportalen (ESP), i enlighet med EU:s dataskyddskrav och med full respekt för grundläggande rättigheter.

| M. | Enligt Interpols stadgar får organisationen inte bistå eller hjälpa medlemsländer som bryter mot den internationella människorättslagstiftningen. |
| --- | --- |

M.

Enligt Interpols stadgar får organisationen inte bistå eller hjälpa medlemsländer som bryter mot den internationella människorättslagstiftningen.

| N. | Statliga, internationella och icke-statliga organisationer rapporterar fortfarande om att vissa medlemsländer missbrukar Interpols notiser och diffusioner i syfte att förfölja politiska motståndare, nationella människorättsförsvarare, jurister, civilsamhällesaktivister och journalister i strid med internationella människorättsnormer och Interpols egna bestämmelser. Enligt rapporter från kommissionen och olika civilsamhällesorganisationer har Interpol reformerat och stärkt sina översynsrutiner för röda notiser, liksom stödsystemen för medlemsländernas nationella centralbyråer, reformerat hur kommissionen för ärendekontroll är strukturerad och fungerar, vilken verkställer organisationens klagomålsmekanism, utsett ett dataskyddsombud och genomfört ett program för lärande och kunskapsutbyte. Trots dessa reformer kvarstår allvarlig oro när det gäller möjliga missbruk av Interpols system som påverkar de grundläggande rättigheterna, eftersom den senaste tidens rapporter fortfarande understryker att det behövs fler rättsliga skyddsåtgärder, utökad transparens och bättre genomförda reformer. Det finns stora utmaningar när det gäller de mekanismer som finns för att uppdatera information om röda notiser och efterlysningar, eftersom de ibland fortsätter att vara i kraft i nationella databaser trots att de har uppdaterats och avlägsnats av Interpols generalsekretariat. Såväl skriftliga källor som intervjuer med statliga och icke-statliga organisationer tyder på att Interpols granskningsprocess fortfarande är inkonsekvent. |
| --- | --- |

N.

Statliga, internationella och icke-statliga organisationer rapporterar fortfarande om att vissa medlemsländer missbrukar Interpols notiser och diffusioner i syfte att förfölja politiska motståndare, nationella människorättsförsvarare, jurister, civilsamhällesaktivister och journalister i strid med internationella människorättsnormer och Interpols egna bestämmelser. Enligt rapporter från kommissionen och olika civilsamhällesorganisationer har Interpol reformerat och stärkt sina översynsrutiner för röda notiser, liksom stödsystemen för medlemsländernas nationella centralbyråer, reformerat hur kommissionen för ärendekontroll är strukturerad och fungerar, vilken verkställer organisationens klagomålsmekanism, utsett ett dataskyddsombud och genomfört ett program för lärande och kunskapsutbyte. Trots dessa reformer kvarstår allvarlig oro när det gäller möjliga missbruk av Interpols system som påverkar de grundläggande rättigheterna, eftersom den senaste tidens rapporter fortfarande understryker att det behövs fler rättsliga skyddsåtgärder, utökad transparens och bättre genomförda reformer. Det finns stora utmaningar när det gäller de mekanismer som finns för att uppdatera information om röda notiser och efterlysningar, eftersom de ibland fortsätter att vara i kraft i nationella databaser trots att de har uppdaterats och avlägsnats av Interpols generalsekretariat. Såväl skriftliga källor som intervjuer med statliga och icke-statliga organisationer tyder på att Interpols granskningsprocess fortfarande är inkonsekvent.

| O. | Artikel 3 i Interpols stadgar förbjuder alla insatser eller aktiviteter av politisk, militär, religiös eller rasistisk art. Missbruk i ett antal uppmärksammade fall har trots det observerats i flera av Interpols medlemsländer på senare år. Politiskt motiverade utlämningar börjar ofta med en röd notis eller en ”personefterlysning med diffusion” som utan grund utfärdats genom Interpol. Interpol tillhandahåller knapphändig information om hur organisationen granskar röda notiser, dess administrativa förmåga att göra detta och resultaten av dessa granskningar, vilket leder till bristande transparens när det gäller hur Interpol arbetar för att effektivt motverka politiskt motiverade röda notiser. Medlemsländerna och andra internationella organisationer har begränsad tillgång till information om hur röda notiser och diffusioner hanteras på ett övergripande plan. Det finns ingen tillgänglig information om vilka länder som begär sådana notiser, hur många begäranden som godkänns och avslås, skälen till avslag, vilka länder som gör bättre eller sämre ifrån sig när det gäller att godkänna eller avslå begäranden, och hur dessa metoder har utvecklats över tid. Detta gör det omöjligt att utvärdera kvaliteten på Interpols generalsekretariats granskningsprocess, de nationella centralbyråernas arbete eller kvaliteten på ländernas begäranden. |
| --- | --- |

O.

Artikel 3 i Interpols stadgar förbjuder alla insatser eller aktiviteter av politisk, militär, religiös eller rasistisk art. Missbruk i ett antal uppmärksammade fall har trots det observerats i flera av Interpols medlemsländer på senare år. Politiskt motiverade utlämningar börjar ofta med en röd notis eller en ”personefterlysning med diffusion” som utan grund utfärdats genom Interpol. Interpol tillhandahåller knapphändig information om hur organisationen granskar röda notiser, dess administrativa förmåga att göra detta och resultaten av dessa granskningar, vilket leder till bristande transparens när det gäller hur Interpol arbetar för att effektivt motverka politiskt motiverade röda notiser. Medlemsländerna och andra internationella organisationer har begränsad tillgång till information om hur röda notiser och diffusioner hanteras på ett övergripande plan. Det finns ingen tillgänglig information om vilka länder som begär sådana notiser, hur många begäranden som godkänns och avslås, skälen till avslag, vilka länder som gör bättre eller sämre ifrån sig när det gäller att godkänna eller avslå begäranden, och hur dessa metoder har utvecklats över tid. Detta gör det omöjligt att utvärdera kvaliteten på Interpols generalsekretariats granskningsprocess, de nationella centralbyråernas arbete eller kvaliteten på ländernas begäranden.

| P. | I sin resolution av den 16 september 2021 om fallet med människorättsförsvararen Ahmed Mansoor i Förenade Arabemiraten (11) uttryckte parlamentet djup oro över att generalinspektören vid Förenade Arabemiratens inrikesministerium, generalmajor Ahmed Nasser al-Raisi, kunde kandidera och utnämnas till Interpols ordförande, och uppmanade ledamöterna i Interpols generalförsamling, särskilt EU:s medlemsstater, att vederbörligen undersöka de anklagelser om kränkningar av de mänskliga rättigheterna som riktats mot honom. Den 11 maj 2022 inleddes en utredning om misstänkt tortyr mot Interpols ordförande i Frankrike. |
| --- | --- |

P.

I sin resolution av den 16 september 2021 om fallet med människorättsförsvararen Ahmed Mansoor i Förenade Arabemiraten (11) uttryckte parlamentet djup oro över att generalinspektören vid Förenade Arabemiratens inrikesministerium, generalmajor Ahmed Nasser al-Raisi, kunde kandidera och utnämnas till Interpols ordförande, och uppmanade ledamöterna i Interpols generalförsamling, särskilt EU:s medlemsstater, att vederbörligen undersöka de anklagelser om kränkningar av de mänskliga rättigheterna som riktats mot honom. Den 11 maj 2022 inleddes en utredning om misstänkt tortyr mot Interpols ordförande i Frankrike.

| Q. | Samarbetet mellan Europeiska unionen och Interpol bygger på förtroende för Interpols system och interna rutiner. Förtroendet för Interpols röda notiser och diffusioner är beroende av att missbruk av Interpols notiser förebyggs och snabbt hanteras när länder försöker använda Interpols system i politiska och förtryckande syften. Interpol måste säkerställa att den interna personuppgiftsbehandlingen i organisationens system är förenlig med de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

Q.

Samarbetet mellan Europeiska unionen och Interpol bygger på förtroende för Interpols system och interna rutiner. Förtroendet för Interpols röda notiser och diffusioner är beroende av att missbruk av Interpols notiser förebyggs och snabbt hanteras när länder försöker använda Interpols system i politiska och förtryckande syften. Interpol måste säkerställa att den interna personuppgiftsbehandlingen i organisationens system är förenlig med de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen.

| R. | Många auktoritära länder är fortfarande medlemmar i Interpol. På senare år har auktoritära regimer nått framgång med att missbruka röda notiser och diffusioner i politiska syften genom att förfölja individer utanför sina jurisdiktioner och på ett reellt och konkret sätt inskränka i deras liv och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

R.

Många auktoritära länder är fortfarande medlemmar i Interpol. På senare år har auktoritära regimer nått framgång med att missbruka röda notiser och diffusioner i politiska syften genom att förfölja individer utanför sina jurisdiktioner och på ett reellt och konkret sätt inskränka i deras liv och grundläggande rättigheter.

| S. | Rysslands invasion av Ukraina utgör ett direkt hot mot det internationella brottsbekämpande samarbetet och det faktum att Ryssland fortfarande har tillgång till Interpols databaser utgör ett hot mot integriteten i EU:s samarbete med Interpol. Ryssland bär ansvaret för ett mycket stort antal röda notiser och diffusioner över hela världen och är det land som utfärdar flest politiskt motiverade röda notiser, bland annat mot EU-medborgare – såsom litauiska domare, åklagare och utredare som utreder händelserna i Vilnius den 13 januari 1991. Utöver Ryssland har även andra länder använt röda notiser för att inrikta sig politiskt på sina medborgare. |
| --- | --- |

S.

Rysslands invasion av Ukraina utgör ett direkt hot mot det internationella brottsbekämpande samarbetet och det faktum att Ryssland fortfarande har tillgång till Interpols databaser utgör ett hot mot integriteten i EU:s samarbete med Interpol. Ryssland bär ansvaret för ett mycket stort antal röda notiser och diffusioner över hela världen och är det land som utfärdar flest politiskt motiverade röda notiser, bland annat mot EU-medborgare – såsom litauiska domare, åklagare och utredare som utreder händelserna i Vilnius den 13 januari 1991. Utöver Ryssland har även andra länder använt röda notiser för att inrikta sig politiskt på sina medborgare.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att EU:s värden, grundläggande rättigheter och unionens dataskyddsregelverk, dvs. EUDPR och direktivet om uppgiftsskydd vid brottsbekämpning, måste utgöra grunden för unionens politik på området för samarbete inom brottsbekämpning, säkerställa förenlighet med principerna om nödvändighet, proportionalitet, legalitet och oskuldspresumtion, och garantera ansvarsutkrävande och rättslig prövning, samtidigt som verkningsfulla åtgärder till skydd för individerna, särskilt de mest utsatta, säkerställs. Parlamentet påminner vidare om att förenligheten med dessa rättigheter och principer, inbegripet rätten till integritet och personuppgiftsskydd, bör stå i centrum när digitaliseringen på området rättsliga frågor och säkerhet samt ramen för interoperabilitet utvecklas. Parlamentet betonar att dessa principer bör stå i centrum för förhandlingarna mellan EU och Interpol om ett samarbetsavtal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att det är absolut nödvändigt att avtalet med Interpol baseras på full respekt för stadgan, unionens dataskyddsregelverk och de specifika dataskyddskrav och skyddsåtgärder som kodifierats i de grundläggande akter som inrättar relevanta EU:s myndigheter, byråer och stora it-system och deras respektive mandat. Parlamentet betonar därför att rådets beslut att eventuellt ingå detta tilltänkta avtal också bör grundas på artikel 16 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att kommissionen innan den antog rekommendationen till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och Interpol inte gjorde någon bedömning av konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna och om varje tilltänkt åtgärd är nödvändig och proportionerlig eller om samtliga tilltänkta åtgärder är rättsligt genomförbara under ett och samma avtal. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att följa rådet och göra skillnad mellan områdena brottsbekämpning, rättsligt samarbete i brottmål och gränssäkerhet som en del av gränsförvaltningen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att säkerställa att de olika EU-myndigheterna och EU-byråerna ges åtkomst till Interpols olika databaser utifrån deras behov inom ramen för de behörighetsområden som fastställs i deras respektive mandat. Parlamentet påminner om att det i Interpols databaser finns miljontals registreringar med information som eventuellt skulle kunna bidra till att bekämpa brott. Parlamentet påminner dock om att det finns dokumenterade problem när det gäller uppgifternas riktighet, tillförlitlighet och ursprung i dessa databaser, som bör åtgärdas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att kommissionen bör garantera att EU:s medlemsstater, byråer och myndigheter ges kontrollerad åtkomst till Interpols databaser, och bör också säkerställa att nödvändiga, konkreta, specifika och effektiva skyddsåtgärder tas fram för varje typ av samarbete inom ramen för det tilltänka avtalet i syfte att säkerställa full förenlighet med unionens dataskyddsregelverk, med de specifika skyddsåtgärder och dataskyddskrav som fastställs i den rättsliga grunden för EU:s byråer, myndigheter och stora it-system, samt med de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar att avtalet, när det gäller kontrollerad åtkomst till databaserna, åtminstone bör vara förenligt med de skyddsåtgärder som redan föreskrivs i interoperabilitetförordningarna (12), den rättsliga grunden för förordningen om ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) (13) och förordning (EU) 2016/794. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen förhandlar med Interpol om krav på hög standard vad gäller informationens kvalitet och verifierbarhet i Interpols databaser och informationskällornas transparens. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet förväntar sig särskild vaksamhet under förhandlingarna med anledning av att personuppgifterna i de olika databaserna är känsliga och att de flesta tredjeländer som är medlemmar i Interpol inte tillhandahåller en adekvat dataskyddsnivå och inte har ingått något internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som möjliggör utbyte av operativa personuppgifter med EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa de robusta skyddsåtgärder och garantier som krävs för att säkerställa förenlighet med EU:s dataskyddskrav och grundläggande rättigheter i syfte att ge den centrala enheten för EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), som inrättats vid Frontex, och EU:s medlemsstater åtkomst till Interpoldatabaserna SLTD och TDAWN via ESP, vilket krävs för att effektivt genomföra den reviderade förordningen om informationssystemet för viseringar (VIS) (14), som ger EU:s medlemsstater åtkomst till Interpoldatabaserna SLTD och TDAWN via ESP vid prövning av ansökningar om viseringar eller uppehållstillstånd. Parlamentet insisterar på att vid en positiv träff ska ingen information delas med Interpol eller ägaren av uppgifterna i Interpoldatabaserna, och påminner om att så som föreskrivs i Etias- och Visförordningarna kommer de två systemen, innan så har avtalats och i praktiken garanterats, inte att göra köras mot Interpoldatabaserna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar att det i det tilltänkta avtalet tydligt anges vilka av EU:s byråer och myndigheter som bör ha åtkomsträttigheter till vilka specifika Interpoldatabaser, och för vilka specifika uppgifter och ändamål. Parlamentet anser att det tilltänkta avtalet inte bör ge EU:s myndigheter skyldighet att samarbeta med Interpol utöver det som redan föreskrivs i relevant unionsrätt. |
| --- | --- |

10.

Dataskydd, behandling och lagring av personuppgifter, rättslig prövning

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att avtalet är förenligt med EU:s dataskyddsregelverk och skyddar enskildas grundläggande fri- och rättigheter genom att säkerställa en skyddsnivå för de personuppgifter som behandlas enligt detta avtal som i huvudsak är likvärdig EU:s primär- och sekundärrätt. Parlamentet betonar att det tilltänkta samarbetsavtalet inte bör leda till att de grundläggande rättigheterna för fysiska personer försvagas, i synnerhet inte deras rätt till dataskydd och integritet, och det bör föreskriva effektiva rättsliga åtgärder om sådana rättigheter kränks. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att avtalet bör garantera att överförda personuppgifter är adekvata, relevanta och begränsade till vad som är nödvändigt och proportionerligt för det ändamål för vilket de överförts, i enlighet med unionens dataskyddsregelverk. Parlamentet framhåller vidare att det bör föreskriva en möjlighet att begränsa åtkomst eller användning, inbegripet att begränsa ytterligare överföring, eller radering vid tiden för överföringen. Parlamentet betonar också att de registrerade måste garanteras verkställbara och verkningsfulla rättigheter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att kräva att de ändamål för vilka uppgifter får överföras bör vara tydligt angivna i avtalet och att all ytterligare databehandling som inte är förenlig med det ursprungliga ändamålet bör vara förbjuden. Parlamentet anser att avtalet tydligt måste ange att beslut som enbart grundar sig på automatiserad behandling av personuppgifter utan mänsklig inblandning inte är tillåtna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det tilltänkta avtalet tydligt bör beskriva de förfaranden som gäller för Interpols anmälningsskyldighet i händelse av en personuppgiftsincident samt den information som minst måste lämnas när en incident anmäls. Parlamentet uppmanar kommissionen att i avtalet säkerställa att Interpol utan onödigt dröjsmål och, om möjligt, inom 72 timmar underrättar berörda EU-myndigheter och myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet nationella dataskyddsmyndigheter, i händelse av en personuppgiftsincident. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar att tillsynen av de uppgifter som konsulteras utförs av en eller flera oberoende byråer med ansvar för dataskyddet med verkningsfulla befogenheter att utreda och ingripa, och befogenhet att uppta klagomål från individer om hur deras personuppgifter har använts. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen garanterar att Interpol inte sparar uppgifter längre tid än vad som är nödvändigt för det ändamål för vilket de överförts. Parlamentet förväntar sig i detta sammanhang att avtalet innefattar tydliga och specifika bestämmelser om lagring, inbegripet lagringsbegränsning, översyn, rättelse och radering av personuppgifter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla registrerade, det vill säga alla personer vars uppgifter behandlas enligt detta avtal, har verkningsfull och verkställbar rätt till prövning i förvaltningsdomstol och allmän domstol, och till verkningsfulla rättsliga åtgärder som är. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker vidare att det i avtalet uttryckligen klargörs att Interpol inte kommer att ha någon ömsesidig direkt eller indirekt åtkomst till EU:s databaser. |
| --- | --- |

18.

Interoperabilitet

| 19. | Europaparlamentet betonar att samarbete och informationsutbyte inom brottsbekämpning är viktiga verktyg för att bekämpa brottslighet och terrorism och skipa rättvisa, men att dessa verktyg måste vara målinriktade och att de måste vara föremål för lämpliga och på förhand fastställda skyddsåtgärder och kontroller. Parlamentet understryker att man bör komma till rätta med de utmaningar som rör de grundläggande rättigheterna, särskilt genom att förbättra uppgifternas kvalitet, minska systematiska skevheter, upptäcka fel och undvika alla former av diskriminering i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar att särskild uppmärksamhet ägnas åt utmaningar som rör de grundläggande rättigheterna och behovet av lämpliga riskreducerande åtgärder och mekanismer för icke-diskriminering samt förbättrad datakvalitet och förbättrat dataskydd med målet att inrätta ramar för den framtida utvecklingen av en förbättrad koppling mellan EU:s och Interpols informationssystem inom områdena polisiärt och straffrättsligt samarbete, asyl och migration samt integrerad gränsförvaltning och viseringar, som tillhandahåller den huvudsakliga rättsliga ramen för den nuvarande och framtida utvecklingen inom EU:s digitala infrastruktur. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet rekommenderar, mot bakgrund av de regler som styr åtkomst till personuppgifter och informationsutbyte i EU:s olika system och databaser, att villkoren i det framtida samarbetsavtalet med Interpol bör innefatta vilka skyddsåtgärder och garantier som krävs för att medlemsstaterna och EU-byråerna ska ges kontrollerad åtkomst till Interpols databaser via ESP, så att de kan utföra sina uppgifter i enlighet med sina åtkomsträttigheter och den EU-rätt eller nationella rätt som reglerar sådan åtkomst och i full överensstämmelse med EU:s dataskyddskrav och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att Interpols databaser innehåller en stor mängd uppgifter om resehandlingar tillhörande tredjelandsmedborgare och att man med hjälp av databaserna skulle kunna minimera informationsluckorna, öka de positiva träffarna och därefter förbättra de operativa resultaten från Etias och den reviderade VIS-förordningen. Parlamentet framhåller att samarbetsavtalet med Interpol bör tillhandahålla den erforderliga rättsliga grunden, inbegripet skyddsåtgärder och garantier för dataskydd, och ge ESP rätt att koppla upp sig direkt mot Interpols databaser. Parlamentet framhåller att samarbetsavtalet därför också bör innefatta möjligheten att upprätta säkra anslutningar mellan ESP och Etias och Interpols it-infrastruktur, så att åtkomst till Interpols databaser kan medges. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att i enlighet med nuvarande EU-ramverk bör det nya avtalet säkerställa att alla automatiserade sökningar i Interpols databaser SLTD och TDAWN som görs via ESP med hjälp av interoperabilitet bör göras på ett sådant sätt att ingen information röjs för det land som är ägare av Interpolregistreringen. |
| --- | --- |

23.

Överföring av uppgifter och vidare överföring

| 24. | Europaparlamentet påminner om att det enligt unionens nuvarande regelverk endast är tillåtet att överföra uppgifter från EU till tredjeländer och internationella organisationer om mottagarna av information kan garantera en skyddsnivå för personuppgifter som är väsentligen likvärdig unionens. Parlamentet understryker i detta sammanhang att avtalet, i avsaknad av beslut om adekvat skyddsnivå för Interpol, bör utgöra den rättsliga grunden för överföring av personuppgifter till Interpol, förutsatt att det är rättsligt bindande och verkställbart mot avtalets alla parter och inbegriper lämpliga dataskyddsgarantier. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att överföring av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, genetiska uppgifter, biometriska uppgifter i syfte att entydigt identifiera en fysisk person samt uppgifter som rör en persons hälsa och sexualliv eller sexuella läggning endast bör tillåtas i undantagsfall och när denna överföring är nödvändig och proportionell i det enskilda fallet för att förhindra eller bekämpa brott som omfattas av avtalet. Parlamentet betonar att avtalet måste föreskriva lämpliga skyddsåtgärder för att hantera de specifika riskerna vid behandling av särskilda kategorier uppgifter, särskilt för minderåriga och brottsoffer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet rekommenderar att undantag för vidare överföring av personuppgifter endast tillämpas i de fall som föreskrivs i kapitel V i EUDPR. Parlamentet betonar att de specifika kraven enligt förordningarna om inrättande av de berörda EU-myndigheterna eller EU-organen måste respekteras till fullo, inbegripet de särskilda bestämmelserna avseende överföringarna av operativa uppgifter av Europol och Eppo. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet rekommenderar att det i avtalet säkerställs att överföring av personuppgifter omfattas av sekretessförpliktelser och krävs för och står i proportion till de ändamål som anges i avtalet, nämligen att förebygga, utreda, upptäcka eller lagföra brott, förebygga hot mot den allmänna säkerheten och skydda de yttre gränserna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar att det i avtalet uttryckligen fastställs att personuppgifter som EU överför till Interpol inte kommer att användas för att yrka på, utdöma eller verkställa dödsstraff eller någon form av grym och omänsklig behandling, och att personuppgifter inte kommer att överföras om det finns någon risk för att uppgifterna kommer att användas för detta ändamål. |
| --- | --- |

28.

Röda notiser och diffusioner

| 29. | Europaparlamentet betonar, med tanke på det framtida samarbetet, att transparensen och ansvarsskyldigheten inom Interpol, och likaså bristen på tillgänglig statistisk information om hur organisationens system för notiser och diffusioner används, trots de senaste reformerna fortfarande utgör en utmaning på både individuell och organisatorisk nivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att säkerställa utfästelser och garantier från Interpol om att man kommer att vidareutveckla de nödvändiga strukturerna och ramarna och de viktiga verktygen så att begäranden, översyner, utmaningar, rättelser och raderingar kan behandlas på ett enhetligt och transparent sätt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förhandla om ett fast krav att Interpol ska förbättra transparensen för sitt översynssystem för röda notiser och diffusioner, särskilt rollen för och arbetet i dess arbetsgrupp för notiser och diffusioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja förhandlingarna med Interpol för att begära att organisationen framställer, uppdaterar och tillgängliggör förfarandemässiga och viktiga verktyg om den rättsliga hanteringen av röda notiser och diffusioner, för att säkerställa en konsekvent och transparent behandling av begäranden, granskningar, utmaningar, korrigeringar och raderingar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar för att förbättra effektiviteten och öka transparensen att statistiska uppgifter om behandlingen av röda notiser och diffusioner bör offentliggöras årligen, med information om antalet inlämningar, ursprungsland, brottskategori, skäl eller motiveringar till avslag och användning av potentiella sanktioner i händelse av missbruk. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att statistiska uppgifter om EU-medlemsstaternas hantering av begäranden av gripanden enligt röda notiser samlas in för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att Interpol inom ramen för detta avtal bör utveckla offentliga riskprofiler för röda notiser och diffusioner, baserat på det årliga statistiska offentliggörande som avses i punkten ovan, vilket skulle möjliggöra en utvärdering av risken för missbruk från de länder som framställer begäran och bidra till att utvärdera effektiviteten hos Interpols verkställighetsmekanismer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för detta avtal undersöka möjligheterna för ESP att komma till rätta med politiskt motiverade röda notiser och diffusioner, vilket skulle kunna visa sig vara ett effektivt sätt i kampen mot politiskt motiverade röda notiser. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner om rådets uttalande om Interpols röda notiser inom ramen för antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/991 (15), som stödde det arbete som utförs inom Interpol för att förhindra missbruk av röda notiser och diffusioner av politiska skäl eller kränkningar av mänskliga rättigheter och efterlyste en fortsatt och regelbunden diskussion i ärendet mellan Interpol och dess nationella centralbyråer, för att ytterligare öka medvetenheten om de åtgärder som medlemsstaterna bör vidta i samarbete med Interpol. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet förväntar sig att rådet kommer att uppfylla sitt åtagande om att fortsätta att stödja Interpol när det gäller att främja Interpols befintliga standarder och förfaranden för uppgifternas kvalitet och överensstämmelse. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även arbeta internt, med hjälp av befintliga tekniska verktyg som finns tillgängliga inom EU:s säkerhetsram, för att inrätta en kontrollmekanism som gör det möjligt för EU:s medlemsstater att utbyta information om identifiering och avlägsnande av politiskt motiverade röda notiser och diffusioner, om bästa praxis på detta område och om riskprofiler för tredjeländer som skapar röda notiser. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna risken för att auktoritära regimer systematiskt undergräver det tillitsbaserade internationella samarbetet inom brottsbekämpning genom att missbruka de verktyg som tillhandahålls av Interpol. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra Interpol att utöka sitt arbete för att effektivt motverka detta beteende. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i avtalet inkludera bestämmelser om stöd till Interpol för att stärka det för närvarande begränsade antalet anställda som arbetar med översynen av röda notiser och efterlysningar inom kommissionen för kontrollen av ärenden och att förbättra den statistiska informationen om hur röda notiser och diffusioner används. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda EU:s roll och inflytande för att stödja förbättringar som kommer att stärka skyddet av notiser och diffusioner från missbruk. |
| --- | --- |

38.

Ryssland

| 39. | Europaparlamentet noterar att Interpols generalsekreterare har meddelat att förstärkta kontrollåtgärder kommer att vidtas för att identifiera och förhindra alla ytterligare missbruk av Interpols system från Rysslands sida. Parlamentet känner dock fortsatt oro över att enbart kontroll inte fullt ut kommer att minska risken för ryskt missbruk. Parlamentet betonar därför att Interpols verkställande kommitté och generalsekretariat, med tanke på de nuvarande särskilda omständigheterna, däribland Rysslands flagranta överträdelser av internationell rätt och åsidosättande av det regelbaserade internationella systemet, bör vidta omedelbara och kraftfulla åtgärder för att återkalla Ryska federationens och Belarus åtkomsträttigheter till Interpols system, eftersom deras agerande utgör ett direkt hot mot det internationella brottsbekämpningssamarbetet och en allvarlig kränkning av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft Interpols verkställande kommitté att förbereda och för generalförsamlingen föreslå nödvändiga ändringar av Interpols stadgar för att göra det möjligt för medlemsstater att stängas av från Interpol, och uppmanar EU:s medlemsstater att stödja detta initiativ i syfte att stänga av Ryssland och andra länder som konsekvent missbrukar Interpol av politiska skäl från organisationen. Parlamentet uppmanar med kraft Interpols generalsekretariat att lägga fram ett förslag för den verkställande kommittén om korrigerande åtgärder för Ryska federationen i enlighet med artikel 131.3 i Interpols regler om databehandling, inbegripet upphävande av den ryska nationella centralbyråns åtkomsträttigheter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att kommissionen lägger fram skärpta övervakningsåtgärder inom ramen för detta avtal när det gäller notiser och diffusioner som de ryska myndigheterna utfärdat före kriget i Ukraina. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna råd om specifika åtgärder som gäller för notiser och diffusioner utfärdade av ryska myndigheter före kriget och i den nuvarande kontexten. |
| --- | --- |

40.

Avslutande kommentarer

| 41. | Europaparlamentet begär att avtalet ska ge möjlighet att tillfälligt upphäva eller säga upp avtalet om någon av parterna bryter mot avtalets bestämmelser om personuppgifter, med förtydligandet att de personuppgifter som omfattas av avtalet och som överförts innan avtalet tillfälligt upphävdes eller sades upp fortsatt får behandlas i enlighet med villkoren i avtalet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att det planerade avtalet bör innehålla en klausul om en granskningsrapport från kommissionen tre år efter avtalets ikraftträdande och därefter vart tredje år, med en bedömning av det faktiska genomförandet av avtalet och dess respekt för de grundläggande rättigheterna. Parlamentet anser att det är viktigt att avtalet föreskriver en tillsynsmekanism och regelbundna översyner för att utvärdera hur det fungerar i förhållande till de relevanta unionsbyråernas operativa behov, inbegripet statistik om antalet brottslingar som gripits och dömts med hjälp av Interpols uppgifter, samt dess förenlighet med dataskydd och andra grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar, vilket bekräftades av domstolen i dess yttrande av den 8 september 2016 om utkastet till avtal mellan Kanada och Europeiska unionen om överföring av passageraruppgifter från Europeiska unionen till Kanada, att beaktandeleden i avtalet omfattar alla relevanta materiella rättsliga grunder, inbegripet artikel 16 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet rekommenderar att all tvistlösning som ska förhandlas fram faller inom EU-domstolens slutgiltiga behörighet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om genomförandet och resultatet av förhandlingarna, både regelbundet och på begäran. Parlamentet påminner om att det har befogenhet att godkänna ingåendet av det tänkta samarbetsavtalet och att det därför bör involveras noggrant i förhandlingsprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att rapporteringen till parlamentet ingår i de tillsyns- och utvärderingsmekanismer som föreskrivs i samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen och Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol). |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(3)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(4)  EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

(5)  EUT L 295, 14.11.2019, s. 1.

(6)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

(7)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 138.

(8)  EUT L 135, 22.5.2019, s. 27.

(9)  EUT L 135, 22.5.2019, s. 85.

(10)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 140.

(11)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 109.

(12)  Förordning (EU) 2019/817 och förordning (EU) 2019/818.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (EUT L 236, 19.9.2018, s. 1).

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (EUT L 218, 13.8.2008, s. 60).

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/991 av den 8 juni 2022 om ändring av förordning (EU) 2016/794 vad gäller Europols samarbete med privata parter, Europols behandling av personuppgifter till stöd för brottsutredningar och Europols roll inom forskning och innovation, EUT L 169, 27.6.2022, s. 1.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen, 6 juli 2022

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/283 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/283

---

P9_TA(2022)0281

Ändring av Europaparlamentets arbetsordning med avseende på artikel 216 om utskottssammanträden

Europaparlamentets beslut av den 6 juli 2022 om ändring av Europaparlamentets arbetsordning med avseende på artikel 216 om utskottssammanträden (2022/2069(REG))

(2023/C 47/24)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 9 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 9 juni 2022,

| — | med beaktande av artiklarna 236 och 237 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 236 och 237 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0203/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0203/2022).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändring i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att ändringarna ska träda i kraft dagen efter antagandet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 216 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Ett utskott ska sammanträda på kallelse av sin ordförande eller på uppmaning av talmannen. | 1.   Ett utskott ska sammanträda på kallelse av sin ordförande eller på uppmaning av talmannen. |
| | När ordföranden sammankallar ett sådant sammanträde får han eller hon, från fall till fall och med godkännande av samordnare som företräder en majoritet av utskottets ledamöter, besluta att deltagande i sammanträdet även får ske på distans, utom vid utskottssammanträden som hålls inom stängda dörrar. |
| När ordföranden sammankallar sammanträdet ska han eller hon lägga fram ett förslag till föredragningslista. Utskottet ska fatta beslut om föredragningslistan i början av sammanträdet. | När ordföranden kallar till mötet ska han eller hon lägga fram ett förslag till föredragningslista
  vari det ska anges om deltagandet i sammanträdet även får ske på distans
  . Utskottet ska fatta beslut om föredragningslistan i början av sammanträdet. |

Nuvarande lydelse

Ändring

1.   Ett utskott ska sammanträda på kallelse av sin ordförande eller på uppmaning av talmannen.

1.   Ett utskott ska sammanträda på kallelse av sin ordförande eller på uppmaning av talmannen.

När ordföranden sammankallar ett sådant sammanträde får han eller hon, från fall till fall och med godkännande av samordnare som företräder en majoritet av utskottets ledamöter, besluta att deltagande i sammanträdet även får ske på distans, utom vid utskottssammanträden som hålls inom stängda dörrar.

När ordföranden sammankallar ett sådant sammanträde får han eller hon, från fall till fall och med godkännande av samordnare som företräder en majoritet av utskottets ledamöter, besluta att deltagande i sammanträdet även får ske på distans, utom vid utskottssammanträden som hålls inom stängda dörrar.

När ordföranden sammankallar sammanträdet ska han eller hon lägga fram ett förslag till föredragningslista. Utskottet ska fatta beslut om föredragningslistan i början av sammanträdet.

När ordföranden kallar till mötet ska han eller hon lägga fram ett förslag till föredragningslista
  vari det ska anges om deltagandet i sammanträdet även får ske på distans
  . Utskottet ska fatta beslut om föredragningslistan i början av sammanträdet.

vari det ska anges om deltagandet i sammanträdet även får ske på distans

Ändring 2

Ändring 2

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 216 – punkt 4

Artikel 216 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Artikel 171.2
  om fördelning av talartid
  ska i tillämpliga delar tillämpas för utskotten. | 4.   Artikel 171.2 ska i tillämpliga delar tillämpas för utskotten.
  Andra meningen i artikel 171.2 ska dock inte tillämpas på ledamöter som deltar i sammanträdet på distans. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

4.   Artikel 171.2
  om fördelning av talartid
  ska i tillämpliga delar tillämpas för utskotten.

4.   Artikel 171.2 ska i tillämpliga delar tillämpas för utskotten.
  Andra meningen i artikel 171.2 ska dock inte tillämpas på ledamöter som deltar i sammanträdet på distans.

Ändring 3

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 216 – punkt 5a (ny)

Artikel 216 – punkt 5a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  I samband med distanssammanträden ska det säkerställas att








  — | ledamöterna kan utöva sitt parlamentariska mandat, särskilt rätten att yttra sig i utskotten utan inskränkningar, |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

5a.
     
  I samband med distanssammanträden ska det säkerställas att

—

ledamöterna kan utöva sitt parlamentariska mandat, särskilt rätten att yttra sig i utskotten utan inskränkningar,

| — | de it-lösningar som görs tillgängliga är s.k. teknikneutrala, |
| --- | --- |

—

de it-lösningar som görs tillgängliga är s.k. teknikneutrala,

| — | det används säkra elektroniska hjälpmedel som hanteras och övervakas direkt och internt av parlamentets avdelningar, |
| --- | --- |

—

det används säkra elektroniska hjälpmedel som hanteras och övervakas direkt och internt av parlamentets avdelningar,

| — | den tekniska utrustningen möjliggör nödvändig ljud- och videokvalitet, och |
| --- | --- |

—

den tekniska utrustningen möjliggör nödvändig ljud- och videokvalitet, och

| — | inlägget görs från en lämplig plats. |
| --- | --- |

—

inlägget görs från en lämplig plats.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 5 juli 2022

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/285 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/285

---

P9_TA(2022)0269

Rättsakten om digitala tjänster ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 47/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0825),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0418/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0418/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 juli 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 juli 2021 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 juni 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 juni 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för transport och turism, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för transport och turism, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0356/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0356/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 70.

(2)  EUT C 440, 29.10.2021, s. 67.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 20 januari 2022 (Antagna texter, P9_TA(2022)0014).

---

P9_TC1-COD(2020)0361

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring av direktiv 2000/31/EG (förordningen om digitala tjänster)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2065.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDE OM STÖD TILL MIKROFÖRETAG, SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG OCH NYETABLERADE FÖRETAG I SAMBAND MED RÄTTSAKTEN OM DIGITALA TJÄNSTER

Kommissionen erkänner vikten av konkurrenskraft, innovation och investeringar i digitala tjänster, särskilt när det gäller mikroföretag, små och medelstora företag och nyetablerade företag. För detta ändamål är kommissionen fast besluten att göra det lättare för mikroföretag, små och medelstora företag och nyetablerade företag att följa bestämmelserna i rättsakten om digitala tjänster, särskilt genom att mobilisera relevanta program till förmån för innovation, spridning av digital teknik och standardisering.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/288 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/288

---

P9_TA(2022)0270

Rättsakten om digitala marknader ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 47/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0842),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0419/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0419/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 30 juni 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 30 juni 2021 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 maj 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 maj 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor samt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor samt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0332/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0332/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 64.

(2)  EUT C 440, 29.10.2021, s. 67.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförlag som antogs den 15 december 2021 (Antagna texter P9_TA(2021)0499).

---

P9_TC1-COD(2020)0374

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 och (EU) 2020/1828 (Förordningen om digitala marknader)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/1925.)

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/289 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/289

---

P9_TA(2022)0271

Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023 *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till rådets beslut om Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

(Samråd)

(2023/C 47/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023 (COM(2022)0282), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023 (COM(2022)0282),

| — | med beaktande av artikel 140.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 140.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av kommissionens konvergensrapport 2022 och Europeiska centralbankens (ECB) konvergensrapport från juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens konvergensrapport 2022 och Europeiska centralbankens (ECB) konvergensrapport från juni 2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om utvidgningen av euroområdet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om utvidgningen av euroområdet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 juni 2007 om förbättring av samrådet med Europaparlamentet i samband med utvidgningar av euroområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 juni 2007 om förbättring av samrådet med Europaparlamentet i samband med utvidgningar av euroområdet (2),

| — | med beaktande av artikel 106 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0187/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0187/2022), och av följande skäl:

| A. | I artikel 140 i EUF-fördraget definieras uppnåendet av en hög grad av varaktig konvergens med hänvisning till hur varje medlemsstat uppfyller följande kriterier: en hög grad av prisstabilitet, en hållbar finansiell ställning för den offentliga sektorn, och att medlemsstaten inte är föremål för ett förfarande vid alltför stora underskott i enlighet med protokoll nr 12 som bifogas fördragen, ett iakttagande av det normala fluktuationsutrymmet enligt Europeiska monetära systemets växelkursmekanism samt en varaktighet i den konvergens som en medlemsstat har uppnått och i dess deltagande i Europeiska monetära systemets växelkursmekanism, såsom det kommer till uttryck i den långfristiga räntenivån (Maastrichtkriterierna). |
| --- | --- |

A.

I artikel 140 i EUF-fördraget definieras uppnåendet av en hög grad av varaktig konvergens med hänvisning till hur varje medlemsstat uppfyller följande kriterier: en hög grad av prisstabilitet, en hållbar finansiell ställning för den offentliga sektorn, och att medlemsstaten inte är föremål för ett förfarande vid alltför stora underskott i enlighet med protokoll nr 12 som bifogas fördragen, ett iakttagande av det normala fluktuationsutrymmet enligt Europeiska monetära systemets växelkursmekanism samt en varaktighet i den konvergens som en medlemsstat har uppnått och i dess deltagande i Europeiska monetära systemets växelkursmekanism, såsom det kommer till uttryck i den långfristiga räntenivån (Maastrichtkriterierna).

| B. | Kroatien har uppfyllt Maastrichtkriterierna i enlighet med artikel 140 i EUF-fördraget och protokoll nr 13 om konvergenskriterier som bifogas fördragen. Kroatiens lagstiftning har bedömts av kommissionen och Europeiska centralbanken (ECB) som fullt förenlig med kraven i EUF-fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

B.

Kroatien har uppfyllt Maastrichtkriterierna i enlighet med artikel 140 i EUF-fördraget och protokoll nr 13 om konvergenskriterier som bifogas fördragen. Kroatiens lagstiftning har bedömts av kommissionen och Europeiska centralbanken (ECB) som fullt förenlig med kraven i EUF-fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken.

| C. | Enligt fördraget ska ytterligare faktorer som är relevanta för ekonomisk integration och konvergens beaktas vid bedömningen, inbegripet betalningsbalansens utveckling och integrationen av produkt-, arbets- och finansmarknaderna. Kommissionen anser att Kroatien uppfyller villkoren för att införa euron även med avseende på dessa ytterligare kriterier. |
| --- | --- |

C.

Enligt fördraget ska ytterligare faktorer som är relevanta för ekonomisk integration och konvergens beaktas vid bedömningen, inbegripet betalningsbalansens utveckling och integrationen av produkt-, arbets- och finansmarknaderna. Kommissionen anser att Kroatien uppfyller villkoren för att införa euron även med avseende på dessa ytterligare kriterier.

| D. | På grundval av gängse praxis, som tidigare har tillämpats flera gånger för att bedöma prisstabilitetskriteriet, utesluter kommissionen de länder vars inflationstakt inte kan ses som ett meningsfullt referensvärde för andra medlemsstater från de länder som har bäst resultat. Kommissionen har därför i sin bedömning inte räknat in två medlemsstater bland de medlemsstater som har bäst resultat. |
| --- | --- |

D.

På grundval av gängse praxis, som tidigare har tillämpats flera gånger för att bedöma prisstabilitetskriteriet, utesluter kommissionen de länder vars inflationstakt inte kan ses som ett meningsfullt referensvärde för andra medlemsstater från de länder som har bäst resultat. Kommissionen har därför i sin bedömning inte räknat in två medlemsstater bland de medlemsstater som har bäst resultat.

| E. | De nuvarande omständigheterna, såsom ökningen av energipriserna och Rysslands olagliga och oprovocerade invasion av Ukraina, har haft en inverkan på flera indikatorer som använts i konvergensrapporterna och skulle därför behöva beaktas på ett adekvat sätt. Att följa dessa kriterier bidrar till integrationen i Ekonomiska och monetära unionen och till den långsiktiga stabiliteten i Ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

E.

De nuvarande omständigheterna, såsom ökningen av energipriserna och Rysslands olagliga och oprovocerade invasion av Ukraina, har haft en inverkan på flera indikatorer som använts i konvergensrapporterna och skulle därför behöva beaktas på ett adekvat sätt. Att följa dessa kriterier bidrar till integrationen i Ekonomiska och monetära unionen och till den långsiktiga stabiliteten i Ekonomiska och monetära unionen.

| F. | I och med att ramen för nära samarbete trädde i kraft den 1 oktober 2020 fick ECB ansvaret för att direkt utöva tillsyn över åtta betydande institut och för att övervaka 15 mindre betydande institut i Kroatien. |
| --- | --- |

F.

I och med att ramen för nära samarbete trädde i kraft den 1 oktober 2020 fick ECB ansvaret för att direkt utöva tillsyn över åtta betydande institut och för att övervaka 15 mindre betydande institut i Kroatien.

| G. | Kroatien har åtagit sig att genomföra ett antal åtgärder efter landets anslutning till växelkursmekanismen II (ERM II) i juli 2020 på följande fyra områden: bekämpning av penningtvätt, företagsklimat, styrning av den offentliga sektorn och insolvensregler. |
| --- | --- |

G.

Kroatien har åtagit sig att genomföra ett antal åtgärder efter landets anslutning till växelkursmekanismen II (ERM II) i juli 2020 på följande fyra områden: bekämpning av penningtvätt, företagsklimat, styrning av den offentliga sektorn och insolvensregler.

| H. | Föredraganden har besökt Kroatien för att bedöma om landet är redo att ansluta sig till euroområdet. |
| --- | --- |

H.

Föredraganden har besökt Kroatien för att bedöma om landet är redo att ansluta sig till euroområdet.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet stöder Kroatiens införande av euron den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att Kroatien uppfyller alla kriterier för att införa euron till följd av ambitiösa, beslutsamma, trovärdiga och hållbara insatser från den kroatiska regeringens och det kroatiska folkets sida. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att kommissionens och ECB:s positiva bedömningar har gjorts mot bakgrund av den chock som uppstod av covid-19 och som varade längre än vad som först förväntades, och av den efterföljande ekonomiska återhämtningen 2021. Parlamentet noterar dock att Rysslands oprovocerade och olagliga invasion av Ukraina som inleddes den 24 februari 2022 hade en begränsad inverkan på de historiska uppgifter som användes för att utarbeta konvergensrapporterna. Parlamentet är därför övertygat om att Kroatien är helt redo att införa euron från och med den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att Kroatiens införande av euron och de nödvändiga kriteriernas uppfyllande, trots den svåra socioekonomiska situationen till följd av hälsokrisen och den senaste tidens ökade energipriser, utgör en stark politisk signal om att unionens gemensamma valuta är bärkraftig och attraktiv. Parlamentet välkomnar därför den kroatiska regeringens fortsatta ansträngningar i detta avseende. Parlamentet anser att Kroatiens införande av euron kommer att bidra till unionens motståndskraft och enighet och stärka dess goda anseende i regionen, särskilt eftersom detta är den första betydande EU-integrationsprocessen efter brexit. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att införandet av euron kommer att stärka Kroatiens ekonomi och gynna dess befolkning och företag, eftersom det kommer att göra landets ekonomi mer motståndskraftig, locka till sig fler utländska investeringar, öka internationella investerares förtroende och minska valutaväxlingen, vilket kommer att få en väsentlig effekt på landets mycket viktiga turistsektor. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar den kroatiska regeringens arbete med att stärka landets institutionella kapacitet, insatser för att förbättra företagsklimatet och ett ändamålsenligt och effektivt genomförande av strukturreformer som bidrar till en hållbar och inkluderande ekonomisk tillväxt. Parlamentet välkomnar särskilt insatserna för att stärka Hrvatska narodna bankas (Kroatiens centralbank) institutionella oberoende. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fortsätta att stärka den institutionella ramen för att säkerställa regelverkets kvalitet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt och effektivt genomförande av reformerna och investeringarna i Kroatiens plan för återhämtning och resiliens som kommer att stimulera tillväxten och stärka landets ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att konvergensen i banktillsynen bidrar till att trygga den finansiella stabiliteten genom att säkerställa tillämpningen av enhetliga tillsynsstandarder. Parlamentet betonar vidare att Kroatien, genom nära samarbete med ECB, anslöt sig till den gemensamma tillsynsmekanismen och säkerställde ett smidigt sätt att ansluta sig till bankunionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fortsätta sin goda informations- och kommunikationskampanj om införandet av euron. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fortsätta med de nuvarande praktiska förberedelserna för att säkerställa en smidig övergångsprocess. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att enligt kommissionens konvergensrapport 2022 har prisnivån i Kroatien redan uppnått en högre nivå av priskonvergens med euroområdet än vad den var för andra medlemsstater när de anslöt sig till euroområdet. Parlamentet förväntar sig därför fortsatta ansträngningar från den kroatiska regeringen för att säkerställa att ytterligare priskonvergens uppnås på ett hållbart sätt och att införandet av euron inte leder till konstlade prisökningar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att fortsätta sina åtgärder för att infria åtagandet att genomföra en ny handlingsplan mot penningtvätt senast 2023. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken, Eurogruppen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 249.

(2)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 251.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/292 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/292

---

P9_TA(2022)0272

Partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan EU och Cooköarna och genomförandeprotokoll ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om genomförande av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarnas regering (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 47/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (COM(12640/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (COM(12640/2021),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll om genomförandet av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarna (12633/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll om genomförandet av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Cooköarna (12633/2021),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a led v och punkt 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a led v och punkt 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0006/2022),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A9-0197/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A9-0197/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Cooköarna. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/293 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/293

---

P9_TA(2022)0273

Tillfälliga handelsliberaliseringsåtgärder för Moldavien ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillfälliga handelsliberaliseringsåtgärder som kompletterar handelsmedgivanden tillämpliga på moldaviska produkter enligt associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 47/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0288), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0288),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0198/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0201/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0201/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen . |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0188

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om tillfälliga handelsliberaliseringsåtgärder som kompletterar handelsmedgivanden tillämpliga på produkter från republiken Moldavien enligt associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/1279.)

---

Onsdagen, 6 juli 2022

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/294 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/294

---

P9_TA(2022)0282

Rysslands invasion av Ukraina: krisåtgärder inom fiskeri- och vattenbrukssektorn ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mildra konsekvenserna för fiskeverksamheten av Rysslands militära aggression mot Ukraina och för att begränsa effekterna på leveranskedjan för fiskeri- och vattenbruksprodukter av de marknadsstörningar som orsakas av den militära aggressionen (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 47/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0179), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0179),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 och 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 och 175 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0149/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0182/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0182/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0118

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mildra konsekvenserna för fiskeverksamheten av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och för att begränsa effekterna på leveranskedjan för fiskeri- och vattenbruksprodukter av de marknadsstörningar som orsakas av det anfallskriget

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/1278.)

---

Torsdagen, 7 juli 2022

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/295 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/295

---

P9_TA(2022)0294

Rysslands invasion av Ukraina: Tillfälliga åtgärder rörande förarhandlingar som Ukraina utfärdat ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda och tillfälliga åtgärder, med anledning av Rysslands invasion av Ukraina, med avseende på förarhandlingar som utfärdats av Ukraina i enlighet med landets lagstiftning (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 47/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0313), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0313),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0201/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0204

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om särskilda och tillfälliga åtgärder, med anledning av Rysslands invasion av Ukraina, med avseende på förarhandlingar som utfärdats av Ukraina i enlighet med landets lagstiftning

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/1280.)

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/296 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/296

---

P9_TA(2022)0295

Fastställande av överträdelse av unionens restriktiva åtgärder avseende brottslighet enligt artikel 83.1 i EUF-fördraget ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2022 om utkastet till rådets beslut om angivande av överträdelse av unionens restriktiva åtgärder som ett område av brottslighet som uppfyller kriterierna i artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 47/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10287/1/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10287/1/2022),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 83.1 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0219/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 83.1 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0219/2022),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 och artikel 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 och artikel 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/297 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/297

---

P9_TA(2022)0296

Exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 47/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0450), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0450),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0221/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0221/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 juli 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 juli 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0213

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 juli 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2022/1201.)

---

| 7.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 47/298 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 47/298

---

P9_TA(2022)0297

Hållbara flygbränslen (initiativet ReFuelEU Aviation) ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 7 juli 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om säkerställande av lika villkor för hållbar luftfart (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 47/34)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Under de senaste årtiondena har luftfarten i unionen spelat en avgörande roll för ekonomin och i människors vardag, som en av de mest produktiva och dynamiska sektorerna i unionens ekonomi. Den har varit en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt, sysselsättning, handel och turism samt för konnektivitet och mobilitet för såväl företag som människor, i synnerhet på unionens inre marknad för luftfart. Tillväxten för lufttransporttjänster har i hög grad bidragit till att förbättra förbindelserna inom unionen och med tredjeländer och har varit en betydande drivkraft för unionens ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Under de senaste årtiondena har luftfarten i unionen spelat en avgörande roll för ekonomin och i människors vardag, som en av de mest produktiva och dynamiska sektorerna i unionens ekonomi. Den har varit en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt, sysselsättning, handel och turism samt för konnektivitet och mobilitet för såväl företag som människor, i synnerhet på unionens inre marknad för luftfart. Tillväxten för lufttransporttjänster har i hög grad bidragit till att förbättra förbindelserna inom unionen och med tredjeländer och har varit en betydande drivkraft för unionens ekonomi.

| (1) | Under de senaste årtiondena har luftfarten i unionen spelat en avgörande roll för ekonomin och i människors vardag, som en av de mest produktiva och dynamiska sektorerna i unionens ekonomi. Den har varit en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt, sysselsättning, handel och turism samt för konnektivitet och mobilitet för såväl företag som människor
  , och en av de viktigaste förbindelselänkarna mellan de yttersta randområdena och fastlandet
  , i synnerhet på unionens inre marknad för luftfart. Tillväxten för lufttransporttjänster har i hög grad bidragit till att förbättra förbindelserna
  , främjat sammanhållningen och minskat de regionala skillnaderna
  inom unionen
  , särskilt för perifera områden, de yttersta randområdena, glesbefolkade områden och öområden,
  och med tredjeländer och har varit en betydande drivkraft för unionens ekonomi. |
| --- | --- |

(1)

Under de senaste årtiondena har luftfarten i unionen spelat en avgörande roll för ekonomin och i människors vardag, som en av de mest produktiva och dynamiska sektorerna i unionens ekonomi. Den har varit en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt, sysselsättning, handel och turism samt för konnektivitet och mobilitet för såväl företag som människor
  , och en av de viktigaste förbindelselänkarna mellan de yttersta randområdena och fastlandet
  , i synnerhet på unionens inre marknad för luftfart. Tillväxten för lufttransporttjänster har i hög grad bidragit till att förbättra förbindelserna
  , främjat sammanhållningen och minskat de regionala skillnaderna
  inom unionen
  , särskilt för perifera områden, de yttersta randområdena, glesbefolkade områden och öområden,
  och med tredjeländer och har varit en betydande drivkraft för unionens ekonomi.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Under 2020 och framåt har luftfarten varit en av de sektorer som drabbats hårdast av covid-19-krisen.
  Med tanke på att ett slut på pandemin är i sikte
  förväntas
  det
  att flygtrafiken gradvis återupptas under de kommande åren och kommer tillbaka till de nivåer som rådde före krisen. Samtidigt har utsläppen från sektorn ökat sedan 1990, och trenden med ökande utsläpp riskerar att återupptas i takt med att pandemin övervinns. Därför är det nödvändigt att förbereda sig för framtiden och göra de anpassningar som krävs för att säkerställa en välfungerande
  luftfartsmarknad
  som bidrar till att uppnå unionens klimatmål, med täta flygförbindelser samt hög säkerhet och trygghet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Under 2020 och framåt har luftfarten varit en av de sektorer som drabbats hårdast av covid-19-krisen.
  Med tanke på att ett slut på pandemin är i sikte
  förväntas
  det
  att flygtrafiken gradvis återupptas under de kommande åren och kommer tillbaka till de nivåer som rådde före krisen. Samtidigt har utsläppen från sektorn ökat sedan 1990, och trenden med ökande utsläpp riskerar att återupptas i takt med att pandemin övervinns. Därför är det nödvändigt att förbereda sig för framtiden och göra de anpassningar som krävs för att säkerställa en välfungerande
  luftfartsmarknad
  som bidrar till att uppnå unionens klimatmål, med täta flygförbindelser samt hög säkerhet och trygghet.

| (2) | Unionen har fastställt rättsliga skyldigheter genom förordning (EU) 2021/1119 för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och minska nettoutsläppen av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030 jämfört med 1990. För att uppnå detta måste alla ekonomiska sektorer, inklusive transportsektorn, vidta snabba åtgärder för att fasa ut fossila bränslen. För luftfartssektorn kräver detta en kraftig ökning av produktionen, utbudet och användningen av hållbara flygbränslen.
  Under 2020 och framåt har luftfarten varit en av de sektorer som drabbats hårdast av covid-19-krisen.
  Det
  förväntas att flygtrafiken gradvis återupptas under de kommande åren och kommer tillbaka till de nivåer som rådde före krisen.
  Internationella civila luftfartsorganisationen räknar med en tillväxt i Europa på upp till 3 % per år fram till 2050 för passagerartrafik och på 2,4  % för godstrafik.
  Samtidigt har utsläppen från sektorn ökat sedan 1990, och trenden med ökande utsläpp riskerar att
  snabbt
  återupptas i takt med att pandemin övervinns. Därför är det
  absolut
  nödvändigt att förbereda sig för framtiden och göra de anpassningar som krävs för att säkerställa en välfungerande
  luftfartssektor
  som bidrar
  fullt ut
  till att uppnå unionens klimatmål, med täta flygförbindelser
  , överkomliga priser
  samt hög säkerhet och trygghet. |
| --- | --- |

(2)

Unionen har fastställt rättsliga skyldigheter genom förordning (EU) 2021/1119 för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och minska nettoutsläppen av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030 jämfört med 1990. För att uppnå detta måste alla ekonomiska sektorer, inklusive transportsektorn, vidta snabba åtgärder för att fasa ut fossila bränslen. För luftfartssektorn kräver detta en kraftig ökning av produktionen, utbudet och användningen av hållbara flygbränslen.
  Under 2020 och framåt har luftfarten varit en av de sektorer som drabbats hårdast av covid-19-krisen.
  Det
  förväntas att flygtrafiken gradvis återupptas under de kommande åren och kommer tillbaka till de nivåer som rådde före krisen.
  Internationella civila luftfartsorganisationen räknar med en tillväxt i Europa på upp till 3 % per år fram till 2050 för passagerartrafik och på 2,4  % för godstrafik.
  Samtidigt har utsläppen från sektorn ökat sedan 1990, och trenden med ökande utsläpp riskerar att
  snabbt
  återupptas i takt med att pandemin övervinns. Därför är det
  absolut
  nödvändigt att förbereda sig för framtiden och göra de anpassningar som krävs för att säkerställa en välfungerande
  luftfartssektor
  som bidrar
  fullt ut
  till att uppnå unionens klimatmål, med täta flygförbindelser
  , överkomliga priser
  samt hög säkerhet och trygghet.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Hur unionens luftfartssektor fungerar avgörs av dess gränsöverskridande karaktär i hela unionen och av dess globala dimension. Den inre luftfartsmarknaden är en av de mest integrerade sektorerna i unionen och styrs av enhetliga regler om marknadstillträde och driftsvillkor.
  Den
  externa
  luftfartspolitiken
  styrs av regler som fastställts på global nivå av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao)
  samt genom
  omfattande multilaterala och bilaterala avtal mellan unionen eller dess medlemsstater och tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Hur unionens luftfartssektor fungerar avgörs av dess gränsöverskridande karaktär i hela unionen och av dess globala dimension. Den inre luftfartsmarknaden är en av de mest integrerade sektorerna i unionen och styrs av enhetliga regler om marknadstillträde och driftsvillkor.
  Den
  externa
  luftfartspolitiken
  styrs av regler som fastställts på global nivå av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao)
  samt genom
  omfattande multilaterala och bilaterala avtal mellan unionen eller dess medlemsstater och tredjeländer.

| (3) | Hur unionens luftfartssektor fungerar avgörs av dess gränsöverskridande karaktär i hela unionen och av dess globala dimension. Den inre luftfartsmarknaden är en av de mest integrerade sektorerna i unionen och styrs av enhetliga regler om marknadstillträde och driftsvillkor.
  Unionens
  externa
  luftfartspolitik
  styrs av regler som fastställts på global nivå av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao)
  och i
  omfattande multilaterala och bilaterala avtal mellan unionen eller dess medlemsstater och tredjeländer.
  Därför är det viktigt att unionen upprätthåller insatserna på internationell, multilateral och bilateral nivå för att främja en hög nivå av ambition och konvergens i användningen av hållbara flygbränslen och samtidigt skapa lika villkor internationellt. |
| --- | --- |

(3)

Hur unionens luftfartssektor fungerar avgörs av dess gränsöverskridande karaktär i hela unionen och av dess globala dimension. Den inre luftfartsmarknaden är en av de mest integrerade sektorerna i unionen och styrs av enhetliga regler om marknadstillträde och driftsvillkor.
  Unionens
  externa
  luftfartspolitik
  styrs av regler som fastställts på global nivå av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao)
  och i
  omfattande multilaterala och bilaterala avtal mellan unionen eller dess medlemsstater och tredjeländer.
  Därför är det viktigt att unionen upprätthåller insatserna på internationell, multilateral och bilateral nivå för att främja en hög nivå av ambition och konvergens i användningen av hållbara flygbränslen och samtidigt skapa lika villkor internationellt.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Unionens luftfartsmarknad
  präglas av hård konkurrens mellan olika ekonomiska aktörer, och för dessa är lika villkor absolut nödvändiga. Luftfartsmarknadens och dess ekonomiska aktörers stabilitet och ekonomiska styrka är beroende av en tydlig och harmoniserad policyram där luftfartygsoperatörer, flygplatser och andra luftfartsaktörer kan verka på grundval av lika möjligheter. Om marknaden snedvrids riskerar luftfartygsoperatörer eller flygplatser att missgynnas i förhållande till interna eller externa konkurrenter. Detta kan i sin tur leda till minskad konkurrenskraft för luftfartsbranschen och färre flygförbindelser för människor och företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Unionens luftfartsmarknad
  präglas av hård konkurrens mellan olika ekonomiska aktörer, och för dessa är lika villkor absolut nödvändiga. Luftfartsmarknadens och dess ekonomiska aktörers stabilitet och ekonomiska styrka är beroende av en tydlig och harmoniserad policyram där luftfartygsoperatörer, flygplatser och andra luftfartsaktörer kan verka på grundval av lika möjligheter. Om marknaden snedvrids riskerar luftfartygsoperatörer eller flygplatser att missgynnas i förhållande till interna eller externa konkurrenter. Detta kan i sin tur leda till minskad konkurrenskraft för luftfartsbranschen och färre flygförbindelser för människor och företag.

| (4) | Luftfartsmarknaden
  präglas av hård konkurrens mellan olika ekonomiska aktörer
  globalt och inom unionen
  , och för dessa är lika villkor absolut nödvändiga. Luftfartsmarknadens och dess ekonomiska aktörers stabilitet och ekonomiska styrka är beroende av en tydlig och harmoniserad policyram där luftfartygsoperatörer, flygplatser och andra luftfartsaktörer kan verka på grundval av lika
  regler och
  möjligheter
  , vilket ger en livskraftig sektor och skapar arbetstillfällen
  .
  Flygningar inom EU är i stor utsträckning en del av globala rutter på en global marknad. Detsamma gäller för flygningar från länder utanför EU till andra länder utanför EU via europeiska flygplatser.
  Om marknaden snedvrids riskerar luftfartygsoperatörer eller flygplatser att missgynnas i förhållande till interna eller externa konkurrenter. Detta kan i sin tur leda till minskad konkurrenskraft för luftfartsbranschen
  med risker för både lufttransportverksamhet och arbetstillfällen
  och färre flygförbindelser
  och transportval
  för människor och företag. |
| --- | --- |

(4)

Luftfartsmarknaden
  präglas av hård konkurrens mellan olika ekonomiska aktörer
  globalt och inom unionen
  , och för dessa är lika villkor absolut nödvändiga. Luftfartsmarknadens och dess ekonomiska aktörers stabilitet och ekonomiska styrka är beroende av en tydlig och harmoniserad policyram där luftfartygsoperatörer, flygplatser och andra luftfartsaktörer kan verka på grundval av lika
  regler och
  möjligheter
  , vilket ger en livskraftig sektor och skapar arbetstillfällen
  .
  Flygningar inom EU är i stor utsträckning en del av globala rutter på en global marknad. Detsamma gäller för flygningar från länder utanför EU till andra länder utanför EU via europeiska flygplatser.
  Om marknaden snedvrids riskerar luftfartygsoperatörer eller flygplatser att missgynnas i förhållande till interna eller externa konkurrenter. Detta kan i sin tur leda till minskad konkurrenskraft för luftfartsbranschen
  med risker för både lufttransportverksamhet och arbetstillfällen
  och färre flygförbindelser
  och transportval
  för människor och företag.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Det är särskilt viktigt att säkerställa lika villkor på hela unionens luftfartsmarknad när det gäller flygbränsle, som står för en betydande andel av luftfartygsoperatörernas kostnader. Variationer i bränslepriser kan i hög grad påverka luftfartygsoperatörernas ekonomiska resultat och inverka negativt på konkurrensen på marknaden. När flygbränslepriserna skiljer sig åt mellan olika unionsflygplatser eller mellan flygplatser i och utanför unionen kan det leda till att luftfartygsoperatörer anpassar sina tankningsstrategier av ekonomiska skäl. Ekonomitankning ökar luftfartygens bränsleförbrukning och leder till onödiga utsläpp av växthusgaser.
  Luftfartygsoperatörernas
  ekonomitankning undergräver därför unionens insatser för miljöskydd. Vissa luftfartygsoperatörer kan använda förmånliga flygbränslepriser på sin hemmabas som en konkurrensfördel gentemot andra flygbolag som trafikerar liknande rutter. Detta kan få negativa effekter för sektorns konkurrenskraft och försämra flygförbindelserna. I denna förordning bör det fastställas åtgärder för att förhindra sådana metoder i syfte att dels undvika onödiga miljöskador, dels återställa och bevara förutsättningarna för rättvis konkurrens på luftfartsmarknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Det är särskilt viktigt att säkerställa lika villkor på hela unionens luftfartsmarknad när det gäller flygbränsle, som står för en betydande andel av luftfartygsoperatörernas kostnader. Variationer i bränslepriser kan i hög grad påverka luftfartygsoperatörernas ekonomiska resultat och inverka negativt på konkurrensen på marknaden. När flygbränslepriserna skiljer sig åt mellan olika unionsflygplatser eller mellan flygplatser i och utanför unionen kan det leda till att luftfartygsoperatörer anpassar sina tankningsstrategier av ekonomiska skäl. Ekonomitankning ökar luftfartygens bränsleförbrukning och leder till onödiga utsläpp av växthusgaser.
  Luftfartygsoperatörernas
  ekonomitankning undergräver därför unionens insatser för miljöskydd. Vissa luftfartygsoperatörer kan använda förmånliga flygbränslepriser på sin hemmabas som en konkurrensfördel gentemot andra flygbolag som trafikerar liknande rutter. Detta kan få negativa effekter för sektorns konkurrenskraft och försämra flygförbindelserna. I denna förordning bör det fastställas åtgärder för att förhindra sådana metoder i syfte att dels undvika onödiga miljöskador, dels återställa och bevara förutsättningarna för rättvis konkurrens på luftfartsmarknaden.

| (5) | Det är särskilt viktigt att säkerställa lika villkor på hela unionens luftfartsmarknad när det gäller flygbränsle, som står för en betydande andel av luftfartygsoperatörernas kostnader. Variationer i bränslepriser kan i hög grad påverka luftfartygsoperatörernas ekonomiska resultat och inverka negativt på konkurrensen på marknaden
  samt begränsa luftfartssektorns attraktivitet och därmed mobiliteten med höga bränslepriser som direkt omsätts i höga priser för slutkonsumenterna
  . När flygbränslepriserna skiljer sig åt mellan olika unionsflygplatser eller mellan flygplatser i och utanför unionen kan det leda till att luftfartygsoperatörer anpassar sina tankningsstrategier av ekonomiska skäl. Ekonomitankning ökar luftfartygens bränsleförbrukning och leder till onödiga utsläpp av växthusgaser. Ekonomitankning
  som luftfartygsoperatörer utför av ekonomiska skäl
  undergräver därför unionens insatser för miljöskydd. Vissa luftfartygsoperatörer kan använda förmånliga flygbränslepriser på sin hemmabas som en konkurrensfördel gentemot andra flygbolag som trafikerar liknande rutter. Detta kan få negativa effekter för sektorns konkurrenskraft
  , leda till marknadssnedvridning
  och försämra flygförbindelserna. I denna förordning bör det fastställas åtgärder för att förhindra sådana metoder i syfte att dels undvika onödiga miljöskador, dels återställa och bevara förutsättningarna för rättvis konkurrens på luftfartsmarknaden.
  I förordningen bör det dock även tas hänsyn till att ekonomitankning ibland sker för att följa reglerna om bränslesäkerhet och i sådana fall är motiverad av säkerhetsskäl. Ekonomitankning kan dessutom föranledas av särskilda driftsrelaterade svårigheter för vissa luftfartygsoperatörer på vissa flygplatser, bland annat i form av oproportionerligt långa vändtider för luftfartyg eller minskad flygplatskapacitet vid högtrafik. Kommissionen bör därför noga övervaka, utvärdera och analysera fall av ekonomitankning och orsakerna till dem och, när så är lämpligt, lägga fram lagstiftningsförslag för att ändra denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

Det är särskilt viktigt att säkerställa lika villkor på hela unionens luftfartsmarknad när det gäller flygbränsle, som står för en betydande andel av luftfartygsoperatörernas kostnader. Variationer i bränslepriser kan i hög grad påverka luftfartygsoperatörernas ekonomiska resultat och inverka negativt på konkurrensen på marknaden
  samt begränsa luftfartssektorns attraktivitet och därmed mobiliteten med höga bränslepriser som direkt omsätts i höga priser för slutkonsumenterna
  . När flygbränslepriserna skiljer sig åt mellan olika unionsflygplatser eller mellan flygplatser i och utanför unionen kan det leda till att luftfartygsoperatörer anpassar sina tankningsstrategier av ekonomiska skäl. Ekonomitankning ökar luftfartygens bränsleförbrukning och leder till onödiga utsläpp av växthusgaser. Ekonomitankning
  som luftfartygsoperatörer utför av ekonomiska skäl
  undergräver därför unionens insatser för miljöskydd. Vissa luftfartygsoperatörer kan använda förmånliga flygbränslepriser på sin hemmabas som en konkurrensfördel gentemot andra flygbolag som trafikerar liknande rutter. Detta kan få negativa effekter för sektorns konkurrenskraft
  , leda till marknadssnedvridning
  och försämra flygförbindelserna. I denna förordning bör det fastställas åtgärder för att förhindra sådana metoder i syfte att dels undvika onödiga miljöskador, dels återställa och bevara förutsättningarna för rättvis konkurrens på luftfartsmarknaden.
  I förordningen bör det dock även tas hänsyn till att ekonomitankning ibland sker för att följa reglerna om bränslesäkerhet och i sådana fall är motiverad av säkerhetsskäl. Ekonomitankning kan dessutom föranledas av särskilda driftsrelaterade svårigheter för vissa luftfartygsoperatörer på vissa flygplatser, bland annat i form av oproportionerligt långa vändtider för luftfartyg eller minskad flygplatskapacitet vid högtrafik. Kommissionen bör därför noga övervaka, utvärdera och analysera fall av ekonomitankning och orsakerna till dem och, när så är lämpligt, lägga fram lagstiftningsförslag för att ändra denna förordning.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Ett centralt mål för den gemensamma transportpolitiken är hållbar utveckling. För att detta ska uppnås krävs ett samlat grepp som syftar till att säkerställa både ett välfungerande transportsystem i unionen och skydd av miljön. För en hållbar utveckling av luftfarten krävs det att åtgärder införs för att minska koldioxidutsläppen från luftfartyg som flyger från unionsflygplatser. Sådana åtgärder bör bidra till att unionens klimatmål för 2030 och 2050 uppnås. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Ett centralt mål för den gemensamma transportpolitiken är hållbar utveckling. För att detta ska uppnås krävs ett samlat grepp som syftar till att säkerställa både ett välfungerande transportsystem i unionen och skydd av miljön. För en hållbar utveckling av luftfarten krävs det att åtgärder införs för att minska koldioxidutsläppen från luftfartyg som flyger från unionsflygplatser. Sådana åtgärder bör bidra till att unionens klimatmål för 2030 och 2050 uppnås.

| (6) | Ett centralt mål för den gemensamma transportpolitiken är hållbar utveckling. För att detta ska uppnås krävs ett samlat grepp som syftar till att säkerställa både ett välfungerande transportsystem i unionen
  , efterlevnad av arbets- och socialrättsliga bestämmelser
  och skydd av miljön. För en hållbar utveckling av luftfarten krävs det att åtgärder
  , bland annat ekonomiska styrmedel,
  införs för att minska koldioxidutsläppen från luftfartyg som flyger från unionsflygplatser
  och utveckla en marknad för produktion och leverans av hållbara flygbränslen
  . Sådana åtgärder bör bidra till att unionens klimatmål för 2030 och 2050 uppnås. |
| --- | --- |

(6)

Ett centralt mål för den gemensamma transportpolitiken är hållbar utveckling. För att detta ska uppnås krävs ett samlat grepp som syftar till att säkerställa både ett välfungerande transportsystem i unionen
  , efterlevnad av arbets- och socialrättsliga bestämmelser
  och skydd av miljön. För en hållbar utveckling av luftfarten krävs det att åtgärder
  , bland annat ekonomiska styrmedel,
  införs för att minska koldioxidutsläppen från luftfartyg som flyger från unionsflygplatser
  och utveckla en marknad för produktion och leverans av hållbara flygbränslen
  . Sådana åtgärder bör bidra till att unionens klimatmål för 2030 och 2050 uppnås.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | I det meddelande om en strategi för hållbar och smart mobilitet (10) som antogs av kommissionen i december 2020 fastställs en handlingsplan för EU:s transportsystem i syfte att uppnå en grön och digital omställning och att göra systemet mer motståndskraftigt. Utfasningen av fossila bränslen i luftfartssektorn är en nödvändig och svår process, särskilt på kort sikt. Tekniska framsteg i europeiska och nationella forsknings- och innovationsprogram på luftfartsområdet har bidragit till stora utsläppsminskningar under de senaste årtiondena. Den globala tillväxten i flygtrafiken har dock varit större än sektorns utsläppsminskningar. Samtidigt som ny teknik förväntas bidra till att minska kortdistansflygets beroende av fossil energi under de kommande årtiondena är hållbara flygbränslen
  den enda lösningen
  för en betydande minskning av koldioxidutsläppen för alla flygdistanser
  redan
  på kort sikt. Denna potential är dock för närvarande till stor del outnyttjad. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

I det meddelande om en strategi för hållbar och smart mobilitet (10) som antogs av kommissionen i december 2020 fastställs en handlingsplan för EU:s transportsystem i syfte att uppnå en grön och digital omställning och att göra systemet mer motståndskraftigt. Utfasningen av fossila bränslen i luftfartssektorn är en nödvändig och svår process, särskilt på kort sikt. Tekniska framsteg i europeiska och nationella forsknings- och innovationsprogram på luftfartsområdet har bidragit till stora utsläppsminskningar under de senaste årtiondena. Den globala tillväxten i flygtrafiken har dock varit större än sektorns utsläppsminskningar. Samtidigt som ny teknik förväntas bidra till att minska kortdistansflygets beroende av fossil energi under de kommande årtiondena är hållbara flygbränslen
  den enda lösningen
  för en betydande minskning av koldioxidutsläppen för alla flygdistanser
  redan
  på kort sikt. Denna potential är dock för närvarande till stor del outnyttjad.

| (7) | I det meddelande om en strategi för hållbar och smart mobilitet (10) som antogs av kommissionen i december 2020 fastställs en handlingsplan för EU:s transportsystem i syfte att uppnå en grön och digital omställning och att göra systemet mer motståndskraftigt. Utfasningen av fossila bränslen i luftfartssektorn är en nödvändig och svår process, särskilt på kort sikt. Tekniska framsteg
  , och ett tydligt åtagande från industrin,
  i europeiska och nationella forsknings- och innovationsprogram på luftfartsområdet har bidragit till stora utsläppsminskningar under de senaste årtiondena. Den globala tillväxten i flygtrafiken har dock varit större än sektorns utsläppsminskningar. Samtidigt som ny teknik
  , bland annat utvecklingen av utsläppsfria eldrivna eller vätgasdrivna luftfartyg,
  förväntas bidra till att minska kortdistansflygets beroende av fossil energi under de kommande årtiondena
  och kan spela en viktig roll för den kommersiella luftfarten på medellång och lång sikt
  är hållbara flygbränslen
  en lovande lösning
  för en betydande minskning av koldioxidutsläppen för alla flygdistanser
  både
  på kort sikt
  och på medellång till lång sikt
  . Denna potential är dock för närvarande till stor del outnyttjad
  och behöver stödjas över tid för den fortsatta utvecklingen och spridningen av hållbara flygbränslen och för forskning om nya flygplansmotorer och ny flygplansteknik
  . |
| --- | --- |

(7)

I det meddelande om en strategi för hållbar och smart mobilitet (10) som antogs av kommissionen i december 2020 fastställs en handlingsplan för EU:s transportsystem i syfte att uppnå en grön och digital omställning och att göra systemet mer motståndskraftigt. Utfasningen av fossila bränslen i luftfartssektorn är en nödvändig och svår process, särskilt på kort sikt. Tekniska framsteg
  , och ett tydligt åtagande från industrin,
  i europeiska och nationella forsknings- och innovationsprogram på luftfartsområdet har bidragit till stora utsläppsminskningar under de senaste årtiondena. Den globala tillväxten i flygtrafiken har dock varit större än sektorns utsläppsminskningar. Samtidigt som ny teknik
  , bland annat utvecklingen av utsläppsfria eldrivna eller vätgasdrivna luftfartyg,
  förväntas bidra till att minska kortdistansflygets beroende av fossil energi under de kommande årtiondena
  och kan spela en viktig roll för den kommersiella luftfarten på medellång och lång sikt
  är hållbara flygbränslen
  en lovande lösning
  för en betydande minskning av koldioxidutsläppen för alla flygdistanser
  både
  på kort sikt
  och på medellång till lång sikt
  . Denna potential är dock för närvarande till stor del outnyttjad
  och behöver stödjas över tid för den fortsatta utvecklingen och spridningen av hållbara flygbränslen och för forskning om nya flygplansmotorer och ny flygplansteknik
  .

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Den övergripande principen om energieffektivitet först bör tillämpas inom alla sektorer, även utanför energisystemet för att inkludera transportsektorn, inklusive luftfarten. Den bör särskilt vara en integrerad del av policy-, planerings- och investeringsbeslut som rör införandet av mer energieffektiva motorer och hållbara alternativa bränslen och tekniker, bland annat med avseende på den snabba utvecklingen av flygplan som drivs av förnybar el eller grön vätgas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Den övergripande principen om energieffektivitet först bör tillämpas inom alla sektorer, även utanför energisystemet för att inkludera transportsektorn, inklusive luftfarten. Den bör särskilt vara en integrerad del av policy-, planerings- och investeringsbeslut som rör införandet av mer energieffektiva motorer och hållbara alternativa bränslen och tekniker, bland annat med avseende på den snabba utvecklingen av flygplan som drivs av förnybar el eller grön vätgas.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Hållbara flygbränslen är flytande drop-in bränslen som är helt utbytbara med konventionella flygbränslen och kan användas i befintliga
  luftfartyg
  . Flera produktionskedjor för hållbara flygbränslen har certifierats på global nivå för användning inom civil eller militär luftfart. Hållbara flygbränslen är tekniskt sett redo att spela en viktig roll för att minska utsläppen från luftfarten redan på mycket kort sikt. De förväntas stå för en stor del av flygbränslemixen på medellång och lång sikt. Dessutom skulle hållbara flygbränslen med stöd av lämpliga internationella bränslestandarder kunna bidra till att minska aromathalten i det slutliga bränsle som används av operatörerna och därigenom bidra till att minska andra utsläpp än koldioxid. Andra
  alternativ för att driva luftfartyg
  , t.ex. el eller
  flytande väte
  , förväntas gradvis bidra till utfasningen av fossila bränslen inom luftfarten, till att börja med för kortdistansflygningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Hållbara flygbränslen är flytande drop-in bränslen som är helt utbytbara med konventionella flygbränslen och kan användas i befintliga
  luftfartyg
  . Flera produktionskedjor för hållbara flygbränslen har certifierats på global nivå för användning inom civil eller militär luftfart. Hållbara flygbränslen är tekniskt sett redo att spela en viktig roll för att minska utsläppen från luftfarten redan på mycket kort sikt. De förväntas stå för en stor del av flygbränslemixen på medellång och lång sikt. Dessutom skulle hållbara flygbränslen med stöd av lämpliga internationella bränslestandarder kunna bidra till att minska aromathalten i det slutliga bränsle som används av operatörerna och därigenom bidra till att minska andra utsläpp än koldioxid. Andra
  alternativ för att driva luftfartyg
  , t.ex. el eller
  flytande väte
  , förväntas gradvis bidra till utfasningen av fossila bränslen inom luftfarten, till att börja med för kortdistansflygningar.

| (8) | Hållbara flygbränslen är
  flygbränslen som omfattar
  flytande drop-in bränslen som är helt utbytbara med konventionella flygbränslen och kan användas i befintliga
  flygmotorer, samt vätgas och el
  . Flera produktionskedjor för hållbara flygbränslen har certifierats på global nivå för användning inom civil eller militär luftfart. Hållbara flygbränslen är tekniskt sett redo att spela en viktig roll för att minska utsläppen från luftfarten redan på mycket kort sikt. De förväntas stå för en stor del av flygbränslemixen på medellång och lång sikt. Dessutom skulle hållbara flygbränslen med stöd av lämpliga internationella bränslestandarder
  och med Easas stöd till utformningen av dessa standarder
  kunna bidra till att minska aromathalten i det slutliga bränsle som används av operatörerna och därigenom bidra till att minska andra utsläpp än koldioxid. Andra
  hållbara flygbränslen
  , t.ex. el eller
  vätgas
  ,
  är mycket lovande och
  förväntas gradvis bidra till utfasningen av fossila bränslen inom luftfarten, till att börja med för kortdistansflygningar.
  Denna förordning kommer ytterligare att påskynda den vetenskapliga utvecklingen och spridningen av sådan teknik samt tillhörande kommersiell innovation genom att göra det möjligt för ekonomiska aktörer att beakta sådan teknik i samband med det krav på hållbara flygbränslen som fastställs i denna förordning när tekniken är mogen och kommersiellt tillgänglig. Detta kommer också att öka säkerheten och förutsägbarheten på marknaden och fungera som ett incitament för nödvändiga investeringar i denna nya teknik. |
| --- | --- |

(8)

Hållbara flygbränslen är
  flygbränslen som omfattar
  flytande drop-in bränslen som är helt utbytbara med konventionella flygbränslen och kan användas i befintliga
  flygmotorer, samt vätgas och el
  . Flera produktionskedjor för hållbara flygbränslen har certifierats på global nivå för användning inom civil eller militär luftfart. Hållbara flygbränslen är tekniskt sett redo att spela en viktig roll för att minska utsläppen från luftfarten redan på mycket kort sikt. De förväntas stå för en stor del av flygbränslemixen på medellång och lång sikt. Dessutom skulle hållbara flygbränslen med stöd av lämpliga internationella bränslestandarder
  och med Easas stöd till utformningen av dessa standarder
  kunna bidra till att minska aromathalten i det slutliga bränsle som används av operatörerna och därigenom bidra till att minska andra utsläpp än koldioxid. Andra
  hållbara flygbränslen
  , t.ex. el eller
  vätgas
  ,
  är mycket lovande och
  förväntas gradvis bidra till utfasningen av fossila bränslen inom luftfarten, till att börja med för kortdistansflygningar.
  Denna förordning kommer ytterligare att påskynda den vetenskapliga utvecklingen och spridningen av sådan teknik samt tillhörande kommersiell innovation genom att göra det möjligt för ekonomiska aktörer att beakta sådan teknik i samband med det krav på hållbara flygbränslen som fastställs i denna förordning när tekniken är mogen och kommersiellt tillgänglig. Detta kommer också att öka säkerheten och förutsägbarheten på marknaden och fungera som ett incitament för nödvändiga investeringar i denna nya teknik.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Det gradvisa införandet av hållbara flygbränslen på luftfartsmarknaden kommer att medföra extra bränslekostnader för flygbolagen eftersom dessa bränsletyper för närvarande är dyrare att producera än konventionellt flygbränsle. Detta förväntas förvärra de befintliga problemen beträffande lika villkor på luftfartsmarknaden när det gäller flygbränsle och orsaka ytterligare snedvridningar bland luftfartygsoperatörer och flygplatser. Denna förordning bör föreskriva åtgärder för att förhindra att införandet av hållbara flygbränslen inverkar negativt på luftfartssektorns konkurrenskraft, genom att fastställa harmoniserade krav i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Det gradvisa införandet av hållbara flygbränslen på luftfartsmarknaden kommer att medföra extra bränslekostnader för flygbolagen eftersom dessa bränsletyper för närvarande är dyrare att producera än konventionellt flygbränsle. Detta förväntas förvärra de befintliga problemen beträffande lika villkor på luftfartsmarknaden när det gäller flygbränsle och orsaka ytterligare snedvridningar bland luftfartygsoperatörer och flygplatser. Denna förordning bör föreskriva åtgärder för att förhindra att införandet av hållbara flygbränslen inverkar negativt på luftfartssektorns konkurrenskraft, genom att fastställa harmoniserade krav i hela unionen.

| (9) | Det gradvisa införandet av hållbara flygbränslen på luftfartsmarknaden kommer att medföra extra bränslekostnader för flygbolagen eftersom dessa bränsletyper för närvarande är dyrare att producera än konventionellt flygbränsle. Detta förväntas förvärra de befintliga problemen beträffande lika villkor på luftfartsmarknaden när det gäller flygbränsle och orsaka ytterligare snedvridningar bland luftfartygsoperatörer och flygplatser
  , även mot bakgrund av genomförandet av utsläppssystemet Corsia och EU:s utsläppshandelssystem
  . Denna förordning bör föreskriva åtgärder för att förhindra att införandet av hållbara flygbränslen inverkar negativt på luftfartssektorns konkurrenskraft, genom att fastställa harmoniserade krav i hela unionen
  , inbegripet gemensamma definitioner och gemensamt fastställande av mål på EU-nivå
  . |
| --- | --- |

(9)

Det gradvisa införandet av hållbara flygbränslen på luftfartsmarknaden kommer att medföra extra bränslekostnader för flygbolagen eftersom dessa bränsletyper för närvarande är dyrare att producera än konventionellt flygbränsle. Detta förväntas förvärra de befintliga problemen beträffande lika villkor på luftfartsmarknaden när det gäller flygbränsle och orsaka ytterligare snedvridningar bland luftfartygsoperatörer och flygplatser
  , även mot bakgrund av genomförandet av utsläppssystemet Corsia och EU:s utsläppshandelssystem
  . Denna förordning bör föreskriva åtgärder för att förhindra att införandet av hållbara flygbränslen inverkar negativt på luftfartssektorns konkurrenskraft, genom att fastställa harmoniserade krav i hela unionen
  , inbegripet gemensamma definitioner och gemensamt fastställande av mål på EU-nivå
  .

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | På global nivå regleras hållbara flygbränslen av Icao
  . Icao fastställer
  detaljerade krav på hållbarhet, spårbarhet och redovisning avseende hållbara flygbränslen för användning på flygningar som omfattas av systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Corsia). Även om Corsia innehåller incitament och hållbara flygbränslen anses ingå i arbetet med en genomförbar långsiktig målsättning för internationell luftfart, finns det för närvarande inget obligatoriskt system för användning av hållbara flygbränslen för internationella flygningar. Större multilaterala eller bilaterala luftfartsavtal mellan EU eller dess medlemsstater och tredjeländer innehåller i allmänhet bestämmelser om miljöskydd.
  För närvarande
  ålägger
  dock
  dessa bestämmelser inte avtalsparterna några bindande krav på användning av hållbara flygbränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

På global nivå regleras hållbara flygbränslen av Icao
  . Icao fastställer
  detaljerade krav på hållbarhet, spårbarhet och redovisning avseende hållbara flygbränslen för användning på flygningar som omfattas av systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Corsia). Även om Corsia innehåller incitament och hållbara flygbränslen anses ingå i arbetet med en genomförbar långsiktig målsättning för internationell luftfart, finns det för närvarande inget obligatoriskt system för användning av hållbara flygbränslen för internationella flygningar. Större multilaterala eller bilaterala luftfartsavtal mellan EU eller dess medlemsstater och tredjeländer innehåller i allmänhet bestämmelser om miljöskydd.
  För närvarande
  ålägger
  dock
  dessa bestämmelser inte avtalsparterna några bindande krav på användning av hållbara flygbränslen.

| (10) | På global nivå regleras
  och fastställs
  hållbara flygbränslen av Icao
  , där länderna kommer överens om
  detaljerade krav på hållbarhet, spårbarhet och redovisning avseende certifierade
  produktionskedjor för
  hållbara flygbränslen för användning på flygningar som omfattas av systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Corsia). Även om Corsia innehåller incitament och hållbara flygbränslen anses ingå i arbetet med en genomförbar långsiktig målsättning för internationell luftfart, finns det för närvarande inget obligatoriskt system för användning av hållbara flygbränslen för internationella flygningar. Större multilaterala eller bilaterala luftfartsavtal mellan EU eller dess medlemsstater och tredjeländer innehåller i allmänhet bestämmelser om miljöskydd.
  I nuläget
  ålägger dessa bestämmelser inte avtalsparterna några bindande krav på användning av hållbara flygbränslen. |
| --- | --- |

(10)

På global nivå regleras
  och fastställs
  hållbara flygbränslen av Icao
  , där länderna kommer överens om
  detaljerade krav på hållbarhet, spårbarhet och redovisning avseende certifierade
  produktionskedjor för
  hållbara flygbränslen för användning på flygningar som omfattas av systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Corsia). Även om Corsia innehåller incitament och hållbara flygbränslen anses ingå i arbetet med en genomförbar långsiktig målsättning för internationell luftfart, finns det för närvarande inget obligatoriskt system för användning av hållbara flygbränslen för internationella flygningar. Större multilaterala eller bilaterala luftfartsavtal mellan EU eller dess medlemsstater och tredjeländer innehåller i allmänhet bestämmelser om miljöskydd.
  I nuläget
  ålägger dessa bestämmelser inte avtalsparterna några bindande krav på användning av hållbara flygbränslen.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | För att förhindra snedvridning av konkurrensen på den internationella luftfartsmarknaden, med eventuell förlust av trafikflöden genom anslutningsflyg via EU-flygplatser och eventuellt koldioxidläckage, och för att skapa en global marknad för hållbara flygbränslen bör unionen i sin externa luftfartspolitik bli världsledande i övergången till användning av hållbara bränslen, föra internationella förhandlingar om att harmonisera definitioner och standarder för hållbara flygbränslen och arbeta för internationell konvergens när det gäller reglerna för produktion, användning och tankning av hållbara flygbränslen. Därför är det viktigt att unionen upprätthåller sina insatser i Icao och strävar efter ett ambitiöst globalt system som främjar en global marknad för hållbara flygbränslen och skapar lika villkor internationellt. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför förespråka att Icaos generalförsamling omedelbart inleder förhandlingar om en ambitiös global politisk ram på Icao-nivå för användningen av hållbara flygbränslen. När en sådan global politisk ram har antagits bör kommissionen säkerställa att bestämmelserna i denna förordning är förenliga och konsekventa med, och utgör ett komplement till, den globala ramen och de internationella standarderna och därigenom säkerställa ett enhetligt genomförande och lika villkor på internationell nivå. Dessutom bör kommissionen och medlemsstaterna försöka säkerställa att övergripande multilaterala och bilaterala lufttransport- och luftfartsavtal integrerar likvärdiga, bindande bestämmelser om ett inblandningskrav för användning av hållbara flygbränslen. Vidare bör kommissionen regelbundet bedöma om bestämmelserna i denna förordning har negativa effekter för den inre luftfartsmarknadens funktion, sektorns konkurrenskraft, lika villkor på internationell nivå för lufttrafikföretag och flygplatsnav samt eventuella omdirigeringar som leder till koldioxidläckage, och vid behov lägga fram åtgärder för att hantera dessa negativa effekter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Därför måste enhetliga regler fastställas för den inre luftfartsmarknaden för att komplettera direktiv (EU) 2018/2001 och uppnå dess övergripande mål genom att ta itu med de särskilda behov och krav som är kopplade till EU:s inre marknad för luftfart. Denna förordning syftar särskilt till att undvika en fragmentering av
  luftfartsmarknaden och
  förhindra eventuella snedvridningar av konkurrensen mellan ekonomiska aktörer samt otillbörliga metoder för kostnadsbesparingar i samband med luftfartygsoperatörernas tankning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Därför måste enhetliga regler fastställas för den inre luftfartsmarknaden för att komplettera direktiv (EU) 2018/2001 och uppnå dess övergripande mål genom att ta itu med de särskilda behov och krav som är kopplade till EU:s inre marknad för luftfart. Denna förordning syftar särskilt till att undvika en fragmentering av
  luftfartsmarknaden och
  förhindra eventuella snedvridningar av konkurrensen mellan ekonomiska aktörer samt otillbörliga metoder för kostnadsbesparingar i samband med luftfartygsoperatörernas tankning.

| (12) | Därför måste enhetliga regler fastställas för den inre luftfartsmarknaden för att komplettera direktiv (EU) 2018/2001 och uppnå dess övergripande mål genom att ta itu med de särskilda behov och krav som är kopplade till EU:s inre marknad för luftfart
  och främja hållbara bränslen inom luftfarten
  . Denna förordning syftar särskilt till att undvika en fragmentering av
  unionens luftfartsmarknad,
  förhindra eventuella snedvridningar av konkurrensen mellan ekonomiska aktörer samt otillbörliga metoder för kostnadsbesparingar i samband med luftfartygsoperatörernas tankning
  och främja innovation och produktion i unionen
  .
  Riktat stöd och riktad finansiering krävs från unionen och på nationell nivå, liksom incitament till offentliga och privata partnerskap, för att påskynda användningen av hållbara flygbränslen. |
| --- | --- |

(12)

Därför måste enhetliga regler fastställas för den inre luftfartsmarknaden för att komplettera direktiv (EU) 2018/2001 och uppnå dess övergripande mål genom att ta itu med de särskilda behov och krav som är kopplade till EU:s inre marknad för luftfart
  och främja hållbara bränslen inom luftfarten
  . Denna förordning syftar särskilt till att undvika en fragmentering av
  unionens luftfartsmarknad,
  förhindra eventuella snedvridningar av konkurrensen mellan ekonomiska aktörer samt otillbörliga metoder för kostnadsbesparingar i samband med luftfartygsoperatörernas tankning
  och främja innovation och produktion i unionen
  .
  Riktat stöd och riktad finansiering krävs från unionen och på nationell nivå, liksom incitament till offentliga och privata partnerskap, för att påskynda användningen av hållbara flygbränslen.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Denna förordning bör tillämpas på luftfartyg som används inom civil luftfart och som utför kommersiella flygtransporter. Den bör inte tillämpas på militära luftfartyg
  och
  luftfartyg som används för
  humanitära ändamål, sök- och räddningsinsatser, katastrofhjälp eller medicinska ändamål, eller
  tull-, polis- och brandbekämpningsinsatser.
  Flygningar som genomförs under sådana omständigheter är nämligen av undantagskaraktär och kan därför inte alltid planeras på samma sätt som reguljära flygningar. På grund av verksamhetens natur är det inte alltid möjligt för dem att motsvara kraven enligt denna förordning, eftersom dessa kan utgöra en onödig börda.
  För att skapa lika villkor på EU:s inre marknad för luftfart bör
  denna förordning
  omfatta
  största möjliga andel av den kommersiella
  flygtrafik som bedrivs från flygplatser belägna på EU:s territorium. För att bevara flygförbindelser till nytta för människor, företag och regioner i EU
  är det samtidigt viktigt
  att undvika att lägga onödiga bördor på lufttransporter vid små flygplatser.
  Ett tröskelvärde för årlig passagerar- och godstrafik bör fastställas, och flygplatser som hamnar under detta skulle inte omfattas av denna förordning. Dock bör förordningens tillämpningsområde omfatta minst 95 % av den totala trafik som avgår från flygplatser i unionen. Av samma skäl bör ett tröskelvärde fastställas för att undanta luftfartygsoperatörer som ansvarar för ett mycket litet antal avgångar från flygplatser belägna på EU:s territorium. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Denna förordning bör tillämpas på luftfartyg som används inom civil luftfart och som utför kommersiella flygtransporter. Den bör inte tillämpas på militära luftfartyg
  och
  luftfartyg som används för
  humanitära ändamål, sök- och räddningsinsatser, katastrofhjälp eller medicinska ändamål, eller
  tull-, polis- och brandbekämpningsinsatser.
  Flygningar som genomförs under sådana omständigheter är nämligen av undantagskaraktär och kan därför inte alltid planeras på samma sätt som reguljära flygningar. På grund av verksamhetens natur är det inte alltid möjligt för dem att motsvara kraven enligt denna förordning, eftersom dessa kan utgöra en onödig börda.
  För att skapa lika villkor på EU:s inre marknad för luftfart bör
  denna förordning
  omfatta
  största möjliga andel av den kommersiella
  flygtrafik som bedrivs från flygplatser belägna på EU:s territorium. För att bevara flygförbindelser till nytta för människor, företag och regioner i EU
  är det samtidigt viktigt
  att undvika att lägga onödiga bördor på lufttransporter vid små flygplatser.
  Ett tröskelvärde för årlig passagerar- och godstrafik bör fastställas, och flygplatser som hamnar under detta skulle inte omfattas av denna förordning. Dock bör förordningens tillämpningsområde omfatta minst 95 % av den totala trafik som avgår från flygplatser i unionen. Av samma skäl bör ett tröskelvärde fastställas för att undanta luftfartygsoperatörer som ansvarar för ett mycket litet antal avgångar från flygplatser belägna på EU:s territorium.

| (15) | Denna förordning bör inte tillämpas på luftfartyg som används för humanitära ändamål, sök- och räddningsinsatser, katastrofhjälp eller medicinska ändamål, eftersom flygningar som genomförs under sådana omständigheter är av undantagskaraktär och därför inte alltid kan planeras på samma sätt som reguljära flygningar. På grund av verksamhetens natur är det inte alltid möjligt för dem att motsvara kraven enligt denna förordning, eftersom dessa kan utgöra en onödig börda.
  Denna förordning bör tillämpas på luftfartyg som används inom civil luftfart och som utför kommersiella flygtransporter. Den bör inte tillämpas på militära luftfartyg
  eller
  luftfartyg som används för tull-, polis- och brandbekämpningsinsatser. För att skapa lika villkor på EU:s inre marknad för luftfart
  och för att främja utvecklingen av marknaden för hållbara flygbränslen och den nödvändiga infrastrukturen för dessa i hela EU
  bör
  den
  omfatta
  all kommersiell
  flygtrafik som bedrivs från flygplatser belägna på EU:s territorium. För att bevara flygförbindelser till nytta för människor, företag och regioner i EU
  och ge den nödvändiga flexibiliteten för att bränsleleverantörer ska kunna tillhandahålla och flygbolag tanka hållbara flygbränslen så kostnadseffektivt som möjligt, och för
  att undvika att lägga onödiga bördor på lufttransporter vid små flygplatser
  , bör det samtidigt införas en flexibilitetsmekanism, inklusive ”book and claim”-element, under en övergångsperiod
  .
  För att förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden bör, efter övergångsperioden, de krav som fastställs i denna förordning på lång sikt tillämpas lika på alla unionsflygplatser och alla kommersiella luftfartygsoperatörer som startar eller landar på en unionsflygplats. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning bör inte tillämpas på luftfartyg som används för humanitära ändamål, sök- och räddningsinsatser, katastrofhjälp eller medicinska ändamål, eftersom flygningar som genomförs under sådana omständigheter är av undantagskaraktär och därför inte alltid kan planeras på samma sätt som reguljära flygningar. På grund av verksamhetens natur är det inte alltid möjligt för dem att motsvara kraven enligt denna förordning, eftersom dessa kan utgöra en onödig börda.
  Denna förordning bör tillämpas på luftfartyg som används inom civil luftfart och som utför kommersiella flygtransporter. Den bör inte tillämpas på militära luftfartyg
  eller
  luftfartyg som används för tull-, polis- och brandbekämpningsinsatser. För att skapa lika villkor på EU:s inre marknad för luftfart
  och för att främja utvecklingen av marknaden för hållbara flygbränslen och den nödvändiga infrastrukturen för dessa i hela EU
  bör
  den
  omfatta
  all kommersiell
  flygtrafik som bedrivs från flygplatser belägna på EU:s territorium. För att bevara flygförbindelser till nytta för människor, företag och regioner i EU
  och ge den nödvändiga flexibiliteten för att bränsleleverantörer ska kunna tillhandahålla och flygbolag tanka hållbara flygbränslen så kostnadseffektivt som möjligt, och för
  att undvika att lägga onödiga bördor på lufttransporter vid små flygplatser
  , bör det samtidigt införas en flexibilitetsmekanism, inklusive ”book and claim”-element, under en övergångsperiod
  .
  För att förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden bör, efter övergångsperioden, de krav som fastställs i denna förordning på lång sikt tillämpas lika på alla unionsflygplatser och alla kommersiella luftfartygsoperatörer som startar eller landar på en unionsflygplats.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | Det är angeläget att europeiska regioner med mindre välutvecklade trafikförbindelser, såsom öar och yttersta randområden, för vilka flyget ofta är den enda förbindelselänken, inte påverkas oproportionerligt av de skyldigheter som följer av denna förordning och att dessa regioners tillgång till nödvändiga varor och tjänster säkerställs. För att hjälpa till att bevara flygförbindelserna i regioner med färre alternativa transportsätt bör uppmärksamhet ägnas åt hur bestämmelserna i denna förordning kan komma att påverka överkomligheten, konkurrenskraften och eventuella prisökningar på flyglinjer som förbinder avlägsna regioner och andra områden i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

Det är angeläget att europeiska regioner med mindre välutvecklade trafikförbindelser, såsom öar och yttersta randområden, för vilka flyget ofta är den enda förbindelselänken, inte påverkas oproportionerligt av de skyldigheter som följer av denna förordning och att dessa regioners tillgång till nödvändiga varor och tjänster säkerställs. För att hjälpa till att bevara flygförbindelserna i regioner med färre alternativa transportsätt bör uppmärksamhet ägnas åt hur bestämmelserna i denna förordning kan komma att påverka överkomligheten, konkurrenskraften och eventuella prisökningar på flyglinjer som förbinder avlägsna regioner och andra områden i unionen.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | Det är angeläget att reserven av hållbara bränsleråvaror som kan komma i fråga är så inkluderande som möjligt för att maximera potentialen att öka produktionen av hållbara flygbränslen till överkomliga kostnader. Förteckningen över bränsleråvaror som kan komma i fråga enligt denna förordning bör inte vara statisk utan utvecklas över tid så att den omfattar nya hållbara bränsleråvaror. I enlighet med artikel 28.6 i direktiv (EU) 2018/2001 bör kommissionen därför minst vartannat år se över förteckningen över bränsleråvaror i delarna A och B i bilaga IX i syfte att lägga till nya bränsleråvaror. Nya bränsleråvaror som läggs till i bilaga IX bör kunna komma i fråga direkt för produktion av hållbara flygbränslen enligt denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

Det är angeläget att reserven av hållbara bränsleråvaror som kan komma i fråga är så inkluderande som möjligt för att maximera potentialen att öka produktionen av hållbara flygbränslen till överkomliga kostnader. Förteckningen över bränsleråvaror som kan komma i fråga enligt denna förordning bör inte vara statisk utan utvecklas över tid så att den omfattar nya hållbara bränsleråvaror. I enlighet med artikel 28.6 i direktiv (EU) 2018/2001 bör kommissionen därför minst vartannat år se över förteckningen över bränsleråvaror i delarna A och B i bilaga IX i syfte att lägga till nya bränsleråvaror. Nya bränsleråvaror som läggs till i bilaga IX bör kunna komma i fråga direkt för produktion av hållbara flygbränslen enligt denna förordning.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Med tanke på hållbarhetsaspekten
  bör bränslen
  från
  foder- och livsmedelsgrödor inte främjas. Indirekt ändring av markanvändning inträffar framför allt när odling av grödor för biobränslen ersätter traditionell produktion av grödor för livsmedels- och foderändamål. En sådan ökad efterfrågan ökar i sin tur trycket på mark och kan leda till att områden med stora kollager, som skogar, våtmarker och torvmark omvandlas till jordbruksmark, vilket leder till ytterligare växthusgasutsläpp och förlust av biologisk mångfald. Forskning har visat att effekternas omfattning beror på en rad olika faktorer, t.ex. vilken typ av råvara som används för bränsleproduktionen, hur mycket efterfrågan på råvaror ökar till följd av användningen av biobränslen och i vilken utsträckning mark med stora kollager skyddas globalt. De största riskerna för indirekt ändring av markanvändning har identifierats för biobränslen som produceras av råvaror för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager konstateras. Bränslen från foder- och livsmedelsgrödor bör därför inte främjas. Detta tillvägagångssätt ligger i linje med unionens politik och i synnerhet med direktiv (EU) 2018/2001 som begränsar och fastställer ett tak för användningen av sådana biodrivmedel inom väg- och järnvägstransporter, med tanke på deras mer begränsade miljöfördelar, lägre potential för minskade växthusgasutsläpp och mer omfattande hållbarhetsproblem. Förutom de växthusgasutsläpp som är kopplade till indirekt ändring av markanvändning – som kan motverka en del av eller hela minskningen av växthusgasutsläppen för enskilda biobränslen – medför indirekt ändring av markanvändningen också risker för den biologiska mångfalden. Denna risk är särskilt allvarlig i samband med en potentiellt stor produktionsökning till följd av en betydande ökning av efterfrågan. Luftfartssektorns efterfrågan på biobränslen baserade på livsmedels- och fodergrödor är för närvarande obetydlig, eftersom mer än 99 % av det flygbränsle som används är fossilt. Det är därför lämpligt att undvika att skapa en potentiellt stor efterfrågan på biobränslen baserade på livsmedels- och fodergrödor genom att främja deras användning enligt denna förordning. Det faktum att grödobaserade biobränslen inte främjas enligt denna förordning minimerar också risken för att utfasningen av fossila bränslen för vägtransporter saktas ned, vilket annars skulle kunna bli resultatet av en omdirigering av grödobaserade biodrivmedel från vägtransporter till luftfartssektorn. Det är viktigt att minimera sådan omdirigering eftersom vägtransporter fortfarande är den överlägset mest förorenande transportsektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Med tanke på hållbarhetsaspekten
  bör bränslen
  från
  foder- och livsmedelsgrödor inte främjas. Indirekt ändring av markanvändning inträffar framför allt när odling av grödor för biobränslen ersätter traditionell produktion av grödor för livsmedels- och foderändamål. En sådan ökad efterfrågan ökar i sin tur trycket på mark och kan leda till att områden med stora kollager, som skogar, våtmarker och torvmark omvandlas till jordbruksmark, vilket leder till ytterligare växthusgasutsläpp och förlust av biologisk mångfald. Forskning har visat att effekternas omfattning beror på en rad olika faktorer, t.ex. vilken typ av råvara som används för bränsleproduktionen, hur mycket efterfrågan på råvaror ökar till följd av användningen av biobränslen och i vilken utsträckning mark med stora kollager skyddas globalt. De största riskerna för indirekt ändring av markanvändning har identifierats för biobränslen som produceras av råvaror för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager konstateras. Bränslen från foder- och livsmedelsgrödor bör därför inte främjas. Detta tillvägagångssätt ligger i linje med unionens politik och i synnerhet med direktiv (EU) 2018/2001 som begränsar och fastställer ett tak för användningen av sådana biodrivmedel inom väg- och järnvägstransporter, med tanke på deras mer begränsade miljöfördelar, lägre potential för minskade växthusgasutsläpp och mer omfattande hållbarhetsproblem. Förutom de växthusgasutsläpp som är kopplade till indirekt ändring av markanvändning – som kan motverka en del av eller hela minskningen av växthusgasutsläppen för enskilda biobränslen – medför indirekt ändring av markanvändningen också risker för den biologiska mångfalden. Denna risk är särskilt allvarlig i samband med en potentiellt stor produktionsökning till följd av en betydande ökning av efterfrågan. Luftfartssektorns efterfrågan på biobränslen baserade på livsmedels- och fodergrödor är för närvarande obetydlig, eftersom mer än 99 % av det flygbränsle som används är fossilt. Det är därför lämpligt att undvika att skapa en potentiellt stor efterfrågan på biobränslen baserade på livsmedels- och fodergrödor genom att främja deras användning enligt denna förordning. Det faktum att grödobaserade biobränslen inte främjas enligt denna förordning minimerar också risken för att utfasningen av fossila bränslen för vägtransporter saktas ned, vilket annars skulle kunna bli resultatet av en omdirigering av grödobaserade biodrivmedel från vägtransporter till luftfartssektorn. Det är viktigt att minimera sådan omdirigering eftersom vägtransporter fortfarande är den överlägset mest förorenande transportsektorn.

| (17) | Av hållbarhetsskäl
  bör bränslen
  baserade på
  foder- och livsmedelsgrödor
  , inbegripet biodrivmedel med hög risk för indirekt ändring av markanvändning, t.ex. sådana som härrör från palmolja,
  inte främjas. Indirekt ändring av markanvändning inträffar framför allt när odling av grödor för biobränslen ersätter traditionell produktion av grödor för livsmedels- och foderändamål. En sådan ökad efterfrågan ökar i sin tur trycket på mark och kan leda till att områden med stora kollager, som skogar, våtmarker och torvmark omvandlas till jordbruksmark, vilket leder till ytterligare växthusgasutsläpp och förlust av biologisk mångfald. Forskning har visat att effekternas omfattning beror på en rad olika faktorer, t.ex. vilken typ av råvara som används för bränsleproduktionen, hur mycket efterfrågan på råvaror ökar till följd av användningen av biobränslen och i vilken utsträckning mark med stora kollager skyddas globalt. De största riskerna för indirekt ändring av markanvändning har identifierats för biobränslen som produceras av råvaror för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager konstateras. Bränslen från foder- och livsmedelsgrödor bör därför inte främjas. Detta tillvägagångssätt ligger i linje med unionens politik och i synnerhet med direktiv (EU) 2018/2001 som begränsar och fastställer ett tak för användningen av sådana biodrivmedel inom väg- och järnvägstransporter, med tanke på deras mer begränsade miljöfördelar, lägre potential för minskade växthusgasutsläpp och mer omfattande hållbarhetsproblem. Förutom de växthusgasutsläpp som är kopplade till indirekt ändring av markanvändning – som kan motverka en del av eller hela minskningen av växthusgasutsläppen för enskilda biobränslen – medför indirekt ändring av markanvändningen också risker för den biologiska mångfalden. Denna risk är särskilt allvarlig i samband med en potentiellt stor produktionsökning till följd av en betydande ökning av efterfrågan. Luftfartssektorns efterfrågan på biobränslen baserade på livsmedels- och fodergrödor är för närvarande obetydlig, eftersom mer än 99 % av det flygbränsle som används är fossilt. Det är därför lämpligt att undvika att skapa en potentiellt stor efterfrågan på biobränslen baserade på livsmedels- och fodergrödor genom att främja deras användning enligt denna förordning. Det faktum att grödobaserade biobränslen inte främjas enligt denna förordning minimerar också risken för att utfasningen av fossila bränslen för vägtransporter saktas ned, vilket annars skulle kunna bli resultatet av en omdirigering av grödobaserade biodrivmedel från vägtransporter till luftfartssektorn. Det är viktigt att minimera sådan omdirigering eftersom vägtransporter fortfarande är den överlägset mest förorenande transportsektorn. |
| --- | --- |

(17)

Av hållbarhetsskäl
  bör bränslen
  baserade på
  foder- och livsmedelsgrödor
  , inbegripet biodrivmedel med hög risk för indirekt ändring av markanvändning, t.ex. sådana som härrör från palmolja,
  inte främjas. Indirekt ändring av markanvändning inträffar framför allt när odling av grödor för biobränslen ersätter traditionell produktion av grödor för livsmedels- och foderändamål. En sådan ökad efterfrågan ökar i sin tur trycket på mark och kan leda till att områden med stora kollager, som skogar, våtmarker och torvmark omvandlas till jordbruksmark, vilket leder till ytterligare växthusgasutsläpp och förlust av biologisk mångfald. Forskning har visat att effekternas omfattning beror på en rad olika faktorer, t.ex. vilken typ av råvara som används för bränsleproduktionen, hur mycket efterfrågan på råvaror ökar till följd av användningen av biobränslen och i vilken utsträckning mark med stora kollager skyddas globalt. De största riskerna för indirekt ändring av markanvändning har identifierats för biobränslen som produceras av råvaror för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager konstateras. Bränslen från foder- och livsmedelsgrödor bör därför inte främjas. Detta tillvägagångssätt ligger i linje med unionens politik och i synnerhet med direktiv (EU) 2018/2001 som begränsar och fastställer ett tak för användningen av sådana biodrivmedel inom väg- och järnvägstransporter, med tanke på deras mer begränsade miljöfördelar, lägre potential för minskade växthusgasutsläpp och mer omfattande hållbarhetsproblem. Förutom de växthusgasutsläpp som är kopplade till indirekt ändring av markanvändning – som kan motverka en del av eller hela minskningen av växthusgasutsläppen för enskilda biobränslen – medför indirekt ändring av markanvändningen också risker för den biologiska mångfalden. Denna risk är särskilt allvarlig i samband med en potentiellt stor produktionsökning till följd av en betydande ökning av efterfrågan. Luftfartssektorns efterfrågan på biobränslen baserade på livsmedels- och fodergrödor är för närvarande obetydlig, eftersom mer än 99 % av det flygbränsle som används är fossilt. Det är därför lämpligt att undvika att skapa en potentiellt stor efterfrågan på biobränslen baserade på livsmedels- och fodergrödor genom att främja deras användning enligt denna förordning. Det faktum att grödobaserade biobränslen inte främjas enligt denna förordning minimerar också risken för att utfasningen av fossila bränslen för vägtransporter saktas ned, vilket annars skulle kunna bli resultatet av en omdirigering av grödobaserade biodrivmedel från vägtransporter till luftfartssektorn. Det är viktigt att minimera sådan omdirigering eftersom vägtransporter fortfarande är den överlägset mest förorenande transportsektorn.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Riktig och korrekt information om hållbara flygbränslens egenskaper är av stor betydelse för att denna förordning ska fungera ordentligt. För att främja konsumenternas förtroende och säkerställa öppenhet och spårbarhet är bränsleleverantörerna ansvariga för att ge korrekt information om det levererade bränslets egenskaper och hållbarhetsegenskaper och om ursprunget för den råvara som används vid produktionen av bränslet. Denna information rapporteras i den unionsdatabas som inrättats enligt artikel 28 i direktiv (EU) 2018/2001 (direktivet om förnybar energi). Bränsleleverantörer som bevisligen lämnat vilseledande eller oriktiga uppgifter om egenskaperna hos eller ursprunget för de bränslen som de levererar bör betala en straffavgift. Medlemsstaterna måste säkerställa att bränsleleverantörerna för in aktuella och korrekta uppgifter i unionsdatabasen och att uppgifterna kontrolleras och granskas. För att bekämpa eventuella bedrägerier, och med tanke på att en betydande andel av de råvaror som behövs för produktion av hållbara flygbränslen kommer från länder utanför unionen, måste medlemsstaterna i samarbete med relevanta europeiska organ stärka kontrollmekanismen för transporter, bland annat genom inspektioner på plats. Med tanke på detta kommer kommissionen att offentliggöra en genomförandeförordning om hållbarhetscertifiering i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 för att ytterligare harmonisera och skärpa reglerna om tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning samt om samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om tillsyn över granskningarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Riktig och korrekt information om hållbara flygbränslens egenskaper är av stor betydelse för att denna förordning ska fungera ordentligt. För att främja konsumenternas förtroende och säkerställa öppenhet och spårbarhet är bränsleleverantörerna ansvariga för att ge korrekt information om det levererade bränslets egenskaper och hållbarhetsegenskaper och om ursprunget för den råvara som används vid produktionen av bränslet. Denna information rapporteras i den unionsdatabas som inrättats enligt artikel 28 i direktiv (EU) 2018/2001 (direktivet om förnybar energi). Bränsleleverantörer som bevisligen lämnat vilseledande eller oriktiga uppgifter om egenskaperna hos eller ursprunget för de bränslen som de levererar bör betala en straffavgift. Medlemsstaterna måste säkerställa att bränsleleverantörerna för in aktuella och korrekta uppgifter i unionsdatabasen och att uppgifterna kontrolleras och granskas. För att bekämpa eventuella bedrägerier, och med tanke på att en betydande andel av de råvaror som behövs för produktion av hållbara flygbränslen kommer från länder utanför unionen, måste medlemsstaterna i samarbete med relevanta europeiska organ stärka kontrollmekanismen för transporter, bland annat genom inspektioner på plats. Med tanke på detta kommer kommissionen att offentliggöra en genomförandeförordning om hållbarhetscertifiering i enlighet med artikel 30.8 i direktiv (EU) 2018/2001 för att ytterligare harmonisera och skärpa reglerna om tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning samt om samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om tillsyn över granskningarna.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | En enda hållbarhetsram som är tydlig och stabil är nödvändigt för att ge aktörerna inom luftfarts- och bränsleindustrin säkerhet om vilka hållbara flygbränslen som främjas enligt denna förordning. För att säkerställa överensstämmelse med annan relaterad EU-politik bör möjligheten att främja hållbara flygbränslen fastställas i enlighet med de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29 i direktiv 2018/2001 (12). |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

En enda hållbarhetsram som är tydlig och stabil är nödvändigt för att ge aktörerna inom luftfarts- och bränsleindustrin säkerhet om vilka hållbara flygbränslen som främjas enligt denna förordning. För att säkerställa överensstämmelse med annan relaterad EU-politik bör möjligheten att främja hållbara flygbränslen fastställas i enlighet med de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29 i direktiv 2018/2001 (12).

| (18) | En enda hållbarhetsram som är tydlig och stabil är nödvändigt för att ge aktörerna inom luftfarts- och bränsleindustrin
  rättslig
  säkerhet
  och kontinuitet
  i fråga om vilka hållbara flygbränslen som främjas enligt denna förordning. För att säkerställa överensstämmelse med annan relaterad EU-politik bör möjligheten att främja hållbara flygbränslen fastställas i enlighet med de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29 i direktiv
  (EU)
  2018/2001 (12). |
| --- | --- |

(18)

En enda hållbarhetsram som är tydlig och stabil är nödvändigt för att ge aktörerna inom luftfarts- och bränsleindustrin
  rättslig
  säkerhet
  och kontinuitet
  i fråga om vilka hållbara flygbränslen som främjas enligt denna förordning. För att säkerställa överensstämmelse med annan relaterad EU-politik bör möjligheten att främja hållbara flygbränslen fastställas i enlighet med de hållbarhetskriterier som fastställs i artikel 29 i direktiv
  (EU)
  2018/2001 (12).

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Denna förordning bör syfta till att säkerställa att luftfartygsoperatörer kan konkurrera på lika villkor när det gäller tillgången till hållbara flygbränslen. För att undvika snedvridningar på marknaden för luftfartstjänster bör alla unionsflygplatser som omfattas av denna förordning förses med enhetliga minimiandelar hållbara flygbränslen. Marknadsaktörerna har möjlighet att leverera och använda större mängder hållbart bränsle, men denna förordning bör säkerställa att de obligatoriska minimiandelarna av hållbara flygbränslen är desamma för alla flygplatser som omfattas.
  Den
  ersätter alla krav som direkt eller indirekt fastställts på nationell eller regional nivå och som kräver att luftfartygsoperatörer eller flygbränsleleverantörer använder eller levererar hållbara flygbränslen med andra mål än de som föreskrivs i denna förordning. För att skapa en tydlig och förutsägbar rättslig ram och därigenom uppmuntra marknadsutveckling och spridning av de mest hållbara och innovativa bränsleteknikerna med tillväxtpotential för att tillgodose framtida behov, bör denna förordning fastställa gradvis ökande minimiandelar syntetiska flygbränslen över tiden. Med tanke på den betydande potentialen för minskade koldioxidutsläpp från syntetiska flygbränslen och deras nuvarande uppskattade produktionskostnader är det nödvändigt att fastställa ett särskilt krav för sådana bränslen. När syntetiska flygbränslen produceras från förnybar el och koldioxid som infångas direkt från luften kan utsläppsminskningarna bli hela 100 % jämfört med konventionella flygbränslen. De har också stora fördelar jämfört med andra typer av hållbara flygbränslen i fråga om resurseffektivitet (särskilt vattenförbrukning) i produktionsprocessen. Produktionskostnaderna för syntetiska flygbränslen uppskattas dock för närvarande vara 3–6 gånger högre än marknadspriset på konventionellt flygbränsle. Ett särskilt krav för denna teknik bör därför fastställas i denna förordning. I samband med framtida översyner av denna förordning skulle man kunna överväga att låta andra typer av syntetiska bränslen, t.ex. koldioxidsnåla sådana som leder till stora minskningar av växthusgasutsläppen, ingå i förordningens tillämpningsområde, när sådana bränslen väl definierats i direktivet om förnybar energi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Denna förordning bör syfta till att säkerställa att luftfartygsoperatörer kan konkurrera på lika villkor när det gäller tillgången till hållbara flygbränslen. För att undvika snedvridningar på marknaden för luftfartstjänster bör alla unionsflygplatser som omfattas av denna förordning förses med enhetliga minimiandelar hållbara flygbränslen. Marknadsaktörerna har möjlighet att leverera och använda större mängder hållbart bränsle, men denna förordning bör säkerställa att de obligatoriska minimiandelarna av hållbara flygbränslen är desamma för alla flygplatser som omfattas.
  Den
  ersätter alla krav som direkt eller indirekt fastställts på nationell eller regional nivå och som kräver att luftfartygsoperatörer eller flygbränsleleverantörer använder eller levererar hållbara flygbränslen med andra mål än de som föreskrivs i denna förordning. För att skapa en tydlig och förutsägbar rättslig ram och därigenom uppmuntra marknadsutveckling och spridning av de mest hållbara och innovativa bränsleteknikerna med tillväxtpotential för att tillgodose framtida behov, bör denna förordning fastställa gradvis ökande minimiandelar syntetiska flygbränslen över tiden. Med tanke på den betydande potentialen för minskade koldioxidutsläpp från syntetiska flygbränslen och deras nuvarande uppskattade produktionskostnader är det nödvändigt att fastställa ett särskilt krav för sådana bränslen. När syntetiska flygbränslen produceras från förnybar el och koldioxid som infångas direkt från luften kan utsläppsminskningarna bli hela 100 % jämfört med konventionella flygbränslen. De har också stora fördelar jämfört med andra typer av hållbara flygbränslen i fråga om resurseffektivitet (särskilt vattenförbrukning) i produktionsprocessen. Produktionskostnaderna för syntetiska flygbränslen uppskattas dock för närvarande vara 3–6 gånger högre än marknadspriset på konventionellt flygbränsle. Ett särskilt krav för denna teknik bör därför fastställas i denna förordning. I samband med framtida översyner av denna förordning skulle man kunna överväga att låta andra typer av syntetiska bränslen, t.ex. koldioxidsnåla sådana som leder till stora minskningar av växthusgasutsläppen, ingå i förordningens tillämpningsområde, när sådana bränslen väl definierats i direktivet om förnybar energi.

| (19) | Denna förordning bör syfta till att säkerställa att luftfartygsoperatörer kan konkurrera på lika villkor när det gäller tillgången till hållbara flygbränslen. För att undvika snedvridningar på marknaden för luftfartstjänster bör alla unionsflygplatser som omfattas av denna förordning förses med enhetliga minimiandelar hållbara flygbränslen. Marknadsaktörerna har möjlighet att leverera och använda större mängder hållbart bränsle, men denna förordning bör säkerställa att de obligatoriska minimiandelarna av hållbara flygbränslen är desamma för alla flygplatser som omfattas.
  Tillgången på råvaror och produktionskapacitet för hållbart flygbränsle är inte obegränsad. Om vissa medlemsstater överlag skärper skyldigheterna för leverans av hållbart flygbränsle på nationell nivå kommer konkurrensen om råvaror med andra transport- och energisektorer att hårdna, vilket kan leda till försörjningsbrister i andra regioner. Detta skulle undergräva möjligheterna för luftfartygsoperatörer i dessa regioner att fasa ut fossila bränslen, och på ett orättvist sätt göra det dyrare för dessa luftfartygsoperatörer att efterleva framför allt EU:s utsläppshandelssystem, vilket skulle leda till snedvridning av marknaden och en övergripande konkurrensnackdel. Därför bör det fastställas gemensamma mål på EU-nivå för den totala produktionen och användningen av


  hållbara flygbränslen. Denna förordning
  ersätter alla krav som direkt eller indirekt fastställts på nationell eller regional nivå och som kräver att luftfartygsoperatörer eller flygbränsleleverantörer använder eller levererar hållbara flygbränslen med andra mål än de som föreskrivs i denna förordning. För att skapa en tydlig och förutsägbar rättslig ram och därigenom uppmuntra marknadsutveckling och spridning av de mest hållbara och innovativa bränsleteknikerna med tillväxtpotential för att tillgodose framtida behov, bör denna förordning fastställa gradvis ökande minimiandelar syntetiska flygbränslen över tiden. Med tanke på den betydande potentialen för minskade koldioxidutsläpp från syntetiska flygbränslen och deras nuvarande uppskattade produktionskostnader är det nödvändigt att fastställa ett särskilt krav för sådana bränslen. När syntetiska flygbränslen produceras från förnybar el och koldioxid som infångas direkt från luften kan utsläppsminskningarna bli hela 100 % jämfört med konventionella flygbränslen. De har också stora fördelar jämfört med andra typer av hållbara flygbränslen i fråga om resurseffektivitet (särskilt vattenförbrukning) i produktionsprocessen. Produktionskostnaderna för syntetiska flygbränslen uppskattas dock för närvarande vara 3–6 gånger högre än marknadspriset på konventionellt flygbränsle. Ett särskilt krav för denna teknik bör därför fastställas i denna förordning. I samband med framtida översyner av denna förordning skulle man kunna överväga att låta andra typer av syntetiska bränslen, t.ex. koldioxidsnåla sådana som leder till stora minskningar av växthusgasutsläppen, ingå i förordningens tillämpningsområde, när sådana bränslen väl definierats i direktivet om förnybar energi.
  Dessutom kan syntetiska flygbränslen med koldioxid som infångas direkt från luften bli viktiga för att minska koldioxidutsläppen genom att fungera som en hållbar källa till kol och bör ytterligare främjas. |
| --- | --- |

(19)

Denna förordning bör syfta till att säkerställa att luftfartygsoperatörer kan konkurrera på lika villkor när det gäller tillgången till hållbara flygbränslen. För att undvika snedvridningar på marknaden för luftfartstjänster bör alla unionsflygplatser som omfattas av denna förordning förses med enhetliga minimiandelar hållbara flygbränslen. Marknadsaktörerna har möjlighet att leverera och använda större mängder hållbart bränsle, men denna förordning bör säkerställa att de obligatoriska minimiandelarna av hållbara flygbränslen är desamma för alla flygplatser som omfattas.
  Tillgången på råvaror och produktionskapacitet för hållbart flygbränsle är inte obegränsad. Om vissa medlemsstater överlag skärper skyldigheterna för leverans av hållbart flygbränsle på nationell nivå kommer konkurrensen om råvaror med andra transport- och energisektorer att hårdna, vilket kan leda till försörjningsbrister i andra regioner. Detta skulle undergräva möjligheterna för luftfartygsoperatörer i dessa regioner att fasa ut fossila bränslen, och på ett orättvist sätt göra det dyrare för dessa luftfartygsoperatörer att efterleva framför allt EU:s utsläppshandelssystem, vilket skulle leda till snedvridning av marknaden och en övergripande konkurrensnackdel. Därför bör det fastställas gemensamma mål på EU-nivå för den totala produktionen och användningen av


  hållbara flygbränslen. Denna förordning
  ersätter alla krav som direkt eller indirekt fastställts på nationell eller regional nivå och som kräver att luftfartygsoperatörer eller flygbränsleleverantörer använder eller levererar hållbara flygbränslen med andra mål än de som föreskrivs i denna förordning. För att skapa en tydlig och förutsägbar rättslig ram och därigenom uppmuntra marknadsutveckling och spridning av de mest hållbara och innovativa bränsleteknikerna med tillväxtpotential för att tillgodose framtida behov, bör denna förordning fastställa gradvis ökande minimiandelar syntetiska flygbränslen över tiden. Med tanke på den betydande potentialen för minskade koldioxidutsläpp från syntetiska flygbränslen och deras nuvarande uppskattade produktionskostnader är det nödvändigt att fastställa ett särskilt krav för sådana bränslen. När syntetiska flygbränslen produceras från förnybar el och koldioxid som infångas direkt från luften kan utsläppsminskningarna bli hela 100 % jämfört med konventionella flygbränslen. De har också stora fördelar jämfört med andra typer av hållbara flygbränslen i fråga om resurseffektivitet (särskilt vattenförbrukning) i produktionsprocessen. Produktionskostnaderna för syntetiska flygbränslen uppskattas dock för närvarande vara 3–6 gånger högre än marknadspriset på konventionellt flygbränsle. Ett särskilt krav för denna teknik bör därför fastställas i denna förordning. I samband med framtida översyner av denna förordning skulle man kunna överväga att låta andra typer av syntetiska bränslen, t.ex. koldioxidsnåla sådana som leder till stora minskningar av växthusgasutsläppen, ingå i förordningens tillämpningsområde, när sådana bränslen väl definierats i direktivet om förnybar energi.
  Dessutom kan syntetiska flygbränslen med koldioxid som infångas direkt från luften bli viktiga för att minska koldioxidutsläppen genom att fungera som en hållbar källa till kol och bör ytterligare främjas.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Tillgången på råvaror och produktionskapacitet för hållbart flygbränsle är inte obegränsad. En ökad konkurrens om begränsade råvaror skulle kunna leda till försörjningsbrister och snedvridning av marknaden och därmed negativt påverka luftfartssektorns konkurrenskraft som helhet. För att säkerställa lika villkor och undvika en fragmentering av den inre marknaden bör det finnas unionsomfattande och harmoniserade krav på vilken minimiandel av hållbara flygbränslen som ska användas. Medlemsstaterna får dock, samtidigt som de säkerställer att dessa EU-harmoniserade volymandelar uppnås i enlighet med bilaga I, vidta nationella åtgärder och förverkliga stödstrategier och initiativ som syftar till att öka produktionen och användningen av hållbara flygbränslen, inbegripet syntetiska flygbränslen, på deras territorium, till exempel genom att tillhandahålla ekonomiskt stöd. Sådana nationella åtgärder bör vara transparenta, icke-diskriminerande, proportionella och av allmän karaktär som är öppna för alla företag. Eftersom förordningen inte fastställer en maximal andel hållbara flygbränslen får flygbolag och bränsleleverantörer dessutom driva en mer ambitiös miljöpolicy med större användning och leveranser av hållbara flygbränslen i sina linjenät överlag, så länge som ekonomitankning undviks. Här skulle flygbolag och bränsleleverantörer kunna ingå avtalsarrangemang, där de ömsesidigt förband sig att producera, leverera och köpa in förhandsbestämda kvantiteter av hållbara flygbränslen, också i mängder som överskrider de minimivolymandelar som fastställs i bilaga I. Sådana avtalsarrangemang skulle också kunna fastställa ansvarsförhållanden och villkor för ekonomisk ersättning i de fall då bränslen inte levererats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

Tillgången på råvaror och produktionskapacitet för hållbart flygbränsle är inte obegränsad. En ökad konkurrens om begränsade råvaror skulle kunna leda till försörjningsbrister och snedvridning av marknaden och därmed negativt påverka luftfartssektorns konkurrenskraft som helhet. För att säkerställa lika villkor och undvika en fragmentering av den inre marknaden bör det finnas unionsomfattande och harmoniserade krav på vilken minimiandel av hållbara flygbränslen som ska användas. Medlemsstaterna får dock, samtidigt som de säkerställer att dessa EU-harmoniserade volymandelar uppnås i enlighet med bilaga I, vidta nationella åtgärder och förverkliga stödstrategier och initiativ som syftar till att öka produktionen och användningen av hållbara flygbränslen, inbegripet syntetiska flygbränslen, på deras territorium, till exempel genom att tillhandahålla ekonomiskt stöd. Sådana nationella åtgärder bör vara transparenta, icke-diskriminerande, proportionella och av allmän karaktär som är öppna för alla företag. Eftersom förordningen inte fastställer en maximal andel hållbara flygbränslen får flygbolag och bränsleleverantörer dessutom driva en mer ambitiös miljöpolicy med större användning och leveranser av hållbara flygbränslen i sina linjenät överlag, så länge som ekonomitankning undviks. Här skulle flygbolag och bränsleleverantörer kunna ingå avtalsarrangemang, där de ömsesidigt förband sig att producera, leverera och köpa in förhandsbestämda kvantiteter av hållbara flygbränslen, också i mängder som överskrider de minimivolymandelar som fastställs i bilaga I. Sådana avtalsarrangemang skulle också kunna fastställa ansvarsförhållanden och villkor för ekonomisk ersättning i de fall då bränslen inte levererats.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 19b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19b) | Konsumenternas efterfrågan kan bli viktig för utvecklingen av en mer hållbar luftfart. För att konsumenterna ska kunna göra ett välgrundat val krävs dock mer gedigen, tillförlitlig, oberoende och harmoniserad information om flygets miljöpåverkan, såsom det förutsätts i handlingsplanen för hållbar och smart mobilitet. I detta syfte bör det inrättas ett heltäckande EU-system för märkning av luftfartens miljöprestanda, så att användarna av luftfartstjänster kan få tydlig, transparent, heltäckande, användarvänlig och lättförståelig information om luftfartens miljöprestanda. Detta kommer att bli en drivkraft för konsumenternas val och ytterligare främja luftfartygsoperatörernas användning av hållbara flygbränslen och andra hållbarhetsåtgärder. Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) ansvarar redan för miljöcertifiering av luftfartyg och har samarbetat med berörda parter för att utveckla ett miljömärkningssystem för luftfart som omfattar luftfartyg, luftfartygsoperatörer och kommersiella flygtransporter. Easa bör ges i uppdrag att vidareutveckla, genomföra och driva ett sådant system för att säkerställa oberoende, teknisk stabilitet och synergier med andra EU-åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19b)

Konsumenternas efterfrågan kan bli viktig för utvecklingen av en mer hållbar luftfart. För att konsumenterna ska kunna göra ett välgrundat val krävs dock mer gedigen, tillförlitlig, oberoende och harmoniserad information om flygets miljöpåverkan, såsom det förutsätts i handlingsplanen för hållbar och smart mobilitet. I detta syfte bör det inrättas ett heltäckande EU-system för märkning av luftfartens miljöprestanda, så att användarna av luftfartstjänster kan få tydlig, transparent, heltäckande, användarvänlig och lättförståelig information om luftfartens miljöprestanda. Detta kommer att bli en drivkraft för konsumenternas val och ytterligare främja luftfartygsoperatörernas användning av hållbara flygbränslen och andra hållbarhetsåtgärder. Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) ansvarar redan för miljöcertifiering av luftfartyg och har samarbetat med berörda parter för att utveckla ett miljömärkningssystem för luftfart som omfattar luftfartyg, luftfartygsoperatörer och kommersiella flygtransporter. Easa bör ges i uppdrag att vidareutveckla, genomföra och driva ett sådant system för att säkerställa oberoende, teknisk stabilitet och synergier med andra EU-åtgärder.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Det är viktigt att säkerställa att minimiandelarna hållbara flygbränslen kan levereras till luftfartsmarknaden utan störningar. Därför bör tillräcklig med ledtid avsättas för att industrin för förnybara bränslen ska kunna utveckla sin produktionskapacitet i enlighet med detta. Tillhandahållandet av hållbara flygbränslen bör
  bli obligatoriskt från och med
  2025. På samma sätt bör villkoren i denna förordning vara stabila över en lång tidsperiod för att skapa rättslig säkerhet och förutsägbarhet på marknaden och varaktigt driva på investeringarna i produktionskapacitet för hållbart flygbränsle. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Det är viktigt att säkerställa att minimiandelarna hållbara flygbränslen kan levereras till luftfartsmarknaden utan störningar. Därför bör tillräcklig med ledtid avsättas för att industrin för förnybara bränslen ska kunna utveckla sin produktionskapacitet i enlighet med detta. Tillhandahållandet av hållbara flygbränslen bör
  bli obligatoriskt från och med
  2025. På samma sätt bör villkoren i denna förordning vara stabila över en lång tidsperiod för att skapa rättslig säkerhet och förutsägbarhet på marknaden och varaktigt driva på investeringarna i produktionskapacitet för hållbart flygbränsle.

| (20) | Det är viktigt att säkerställa att minimiandelarna hållbara flygbränslen kan levereras till luftfartsmarknaden utan störningar. Därför bör tillräckligt med ledtid avsättas
  och en flexibilitetsmekanism införas
  för att industrin för förnybara bränslen ska kunna utveckla sin produktionskapacitet i enlighet med detta
  och för att flygbränsleleverantörer och luftfartygsoperatörer ska kunna uppfylla sina skyldigheter så kostnadseffektivt som möjligt, utan avkall på de övergripande miljöambitionerna i denna förordning
  . Tillhandahållandet av hållbara flygbränslen bör
  inledas under
  2025
  , med den flexibilitet som ges av flexibilitetsmekanismen för hållbart flygbränsle
  . På samma sätt bör villkoren i denna förordning vara stabila över en lång tidsperiod för att skapa rättslig säkerhet och förutsägbarhet på marknaden och varaktigt driva på investeringarna i produktionskapacitet för hållbart flygbränsle. |
| --- | --- |

(20)

Det är viktigt att säkerställa att minimiandelarna hållbara flygbränslen kan levereras till luftfartsmarknaden utan störningar. Därför bör tillräckligt med ledtid avsättas
  och en flexibilitetsmekanism införas
  för att industrin för förnybara bränslen ska kunna utveckla sin produktionskapacitet i enlighet med detta
  och för att flygbränsleleverantörer och luftfartygsoperatörer ska kunna uppfylla sina skyldigheter så kostnadseffektivt som möjligt, utan avkall på de övergripande miljöambitionerna i denna förordning
  . Tillhandahållandet av hållbara flygbränslen bör
  inledas under
  2025
  , med den flexibilitet som ges av flexibilitetsmekanismen för hållbart flygbränsle
  . På samma sätt bör villkoren i denna förordning vara stabila över en lång tidsperiod för att skapa rättslig säkerhet och förutsägbarhet på marknaden och varaktigt driva på investeringarna i produktionskapacitet för hållbart flygbränsle.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | I och med införandet och den ökade användningen av hållbara flygbränslen vid unionsflygplatser kan en praxis som ekonomitankning förvärras till följd av höjda flygbränslekostnader. Ekonomitankning är inte hållbar och bör undvikas eftersom den undergräver unionens insatser för att minska transporternas miljöpåverkan. Ekonomitankning strider också mot målen om minskade koldioxidutsläpp från luftfarten eftersom ökad vikt för ett luftfartyg ökar bränsleförbrukningen och därmed sammanhängande utsläpp för en viss flygning. Ekonomitankning äventyrar också de lika villkoren i unionen för luftfartygsoperatörer och även mellan flygplatser. Denna förordning bör därför ålägga luftfartygsoperatörer att tanka före avgång från en viss unionsflygplats. Den mängd bränsle som tankas före avgångar från en viss unionsflygplats bör motsvara den mängd bränsle som krävs för att genomföra de flygningar som avgår från den flygplatsen, med beaktande av nödvändig efterlevnad av reglerna om bränslesäkerhet. Kravet säkerställer att likvärdiga villkor för verksamhet i unionen gäller på samma sätt för EU-aktörer och utländska aktörer, samtidigt som en hög miljöskyddsnivå säkerställs. Eftersom förordningen inte fastställer en maximal andel hållbara flygbränslen i alla flygbränslen får flygbolag och bränsleleverantörer driva en mer ambitiös miljöpolicy med större användning och leveranser av hållbara flygbränslen i sina övergripande flyglinjenät, så länge som ekonomitankning undviks. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

I och med införandet och den ökade användningen av hållbara flygbränslen vid unionsflygplatser kan en praxis som ekonomitankning förvärras till följd av höjda flygbränslekostnader. Ekonomitankning är inte hållbar och bör undvikas eftersom den undergräver unionens insatser för att minska transporternas miljöpåverkan. Ekonomitankning strider också mot målen om minskade koldioxidutsläpp från luftfarten eftersom ökad vikt för ett luftfartyg ökar bränsleförbrukningen och därmed sammanhängande utsläpp för en viss flygning. Ekonomitankning äventyrar också de lika villkoren i unionen för luftfartygsoperatörer och även mellan flygplatser. Denna förordning bör därför ålägga luftfartygsoperatörer att tanka före avgång från en viss unionsflygplats. Den mängd bränsle som tankas före avgångar från en viss unionsflygplats bör motsvara den mängd bränsle som krävs för att genomföra de flygningar som avgår från den flygplatsen, med beaktande av nödvändig efterlevnad av reglerna om bränslesäkerhet. Kravet säkerställer att likvärdiga villkor för verksamhet i unionen gäller på samma sätt för EU-aktörer och utländska aktörer, samtidigt som en hög miljöskyddsnivå säkerställs. Eftersom förordningen inte fastställer en maximal andel hållbara flygbränslen i alla flygbränslen får flygbolag och bränsleleverantörer driva en mer ambitiös miljöpolicy med större användning och leveranser av hållbara flygbränslen i sina övergripande flyglinjenät, så länge som ekonomitankning undviks.

| (21) | I och med införandet och den ökade användningen av hållbara flygbränslen vid unionsflygplatser kan en praxis som ekonomitankning
  av sparsamhetsskäl
  förvärras till följd av höjda flygbränslekostnader. Ekonomitankning
  av sparsamhetsskäl
  är inte hållbar och bör undvikas eftersom den undergräver unionens insatser för att minska transporternas miljöpåverkan. Ekonomitankning strider också mot målen om minskade koldioxidutsläpp från luftfarten eftersom ökad vikt för ett luftfartyg ökar bränsleförbrukningen och därmed sammanhängande utsläpp för en viss flygning. Ekonomitankning äventyrar också de lika villkoren i unionen för luftfartygsoperatörer och även mellan flygplatser. Denna förordning bör därför ålägga luftfartygsoperatörer att tanka före avgång från en viss unionsflygplats. Den mängd bränsle som tankas före avgångar från en viss unionsflygplats bör motsvara den mängd bränsle som krävs för att genomföra de flygningar som avgår från den flygplatsen, med beaktande av nödvändig efterlevnad av reglerna om bränslesäkerhet. Kravet säkerställer att likvärdiga villkor för verksamhet i unionen gäller på samma sätt för EU-aktörer och utländska aktörer, samtidigt som en hög miljöskyddsnivå säkerställs. Eftersom förordningen inte fastställer en maximal andel hållbara flygbränslen i alla flygbränslen får flygbolag och bränsleleverantörer driva en mer ambitiös miljöpolicy med större användning och leveranser av hållbara flygbränslen i sina övergripande flyglinjenät, så länge som ekonomitankning undviks.
  För att säkerställa lika villkor för flygningar både inom och utanför EU bör kommissionen regelbundet övervaka, utvärdera och rapportera om fall av ekonomitankning. |
| --- | --- |

(21)

I och med införandet och den ökade användningen av hållbara flygbränslen vid unionsflygplatser kan en praxis som ekonomitankning
  av sparsamhetsskäl
  förvärras till följd av höjda flygbränslekostnader. Ekonomitankning
  av sparsamhetsskäl
  är inte hållbar och bör undvikas eftersom den undergräver unionens insatser för att minska transporternas miljöpåverkan. Ekonomitankning strider också mot målen om minskade koldioxidutsläpp från luftfarten eftersom ökad vikt för ett luftfartyg ökar bränsleförbrukningen och därmed sammanhängande utsläpp för en viss flygning. Ekonomitankning äventyrar också de lika villkoren i unionen för luftfartygsoperatörer och även mellan flygplatser. Denna förordning bör därför ålägga luftfartygsoperatörer att tanka före avgång från en viss unionsflygplats. Den mängd bränsle som tankas före avgångar från en viss unionsflygplats bör motsvara den mängd bränsle som krävs för att genomföra de flygningar som avgår från den flygplatsen, med beaktande av nödvändig efterlevnad av reglerna om bränslesäkerhet. Kravet säkerställer att likvärdiga villkor för verksamhet i unionen gäller på samma sätt för EU-aktörer och utländska aktörer, samtidigt som en hög miljöskyddsnivå säkerställs. Eftersom förordningen inte fastställer en maximal andel hållbara flygbränslen i alla flygbränslen får flygbolag och bränsleleverantörer driva en mer ambitiös miljöpolicy med större användning och leveranser av hållbara flygbränslen i sina övergripande flyglinjenät, så länge som ekonomitankning undviks.
  För att säkerställa lika villkor för flygningar både inom och utanför EU bör kommissionen regelbundet övervaka, utvärdera och rapportera om fall av ekonomitankning.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Fortsatt användning av hållbara flygbränslen, som brukar ha lägre halter av aromater och svavel, kommer att bidra till att minska den klimatpåverkan som följer av andra ämnen än koldioxid. Om flygbränslenas halter av aromater och svavel ytterligare minskades skulle detta kunna minska uppkomsten av cirrusmoln till följd av kondensstrimmor, förbättra luftkvaliteten vid flygplatserna och omkring dem, och öka bränslekvaliteten, vilket skulle bli till nytta för flygbolagen, både till följd av högre energitäthet och lägre underhållskostnader till följd av minskat sotinnehåll. Vid arbetet med att minska flygbränslenas halter av aromater måste man dock följa internationella regler om bränslesäkerhet och bevara lika villkor på internationell nivå. Easa bör därför övervaka halterna av aromater och svavel i konventionella flygbränslen. Kommissionen bör senast den 1 januari 2025 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med en bedömning av möjliga åtgärder, inbegripet, när så är lämpligt, lagstiftningsförslag och bränslekvalitetsstandarder, för att optimera flygbränslenas halter av aromater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21a)

Fortsatt användning av hållbara flygbränslen, som brukar ha lägre halter av aromater och svavel, kommer att bidra till att minska den klimatpåverkan som följer av andra ämnen än koldioxid. Om flygbränslenas halter av aromater och svavel ytterligare minskades skulle detta kunna minska uppkomsten av cirrusmoln till följd av kondensstrimmor, förbättra luftkvaliteten vid flygplatserna och omkring dem, och öka bränslekvaliteten, vilket skulle bli till nytta för flygbolagen, både till följd av högre energitäthet och lägre underhållskostnader till följd av minskat sotinnehåll. Vid arbetet med att minska flygbränslenas halter av aromater måste man dock följa internationella regler om bränslesäkerhet och bevara lika villkor på internationell nivå. Easa bör därför övervaka halterna av aromater och svavel i konventionella flygbränslen. Kommissionen bör senast den 1 januari 2025 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med en bedömning av möjliga åtgärder, inbegripet, när så är lämpligt, lagstiftningsförslag och bränslekvalitetsstandarder, för att optimera flygbränslenas halter av aromater.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 21b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21b) | Luftfarten bidrar inte bara till klimatuppvärmningen, utan skadar också luftkvaliteten. De viktigaste föroreningarna är partiklar (PM), inbegripet ultrafina partiklar, kväveoxider (NOX) och flyktiga organiska föreningar (VOC). En del av dessa primära föroreningar framkallar sedan andra föroreningar

   (1a)

  . Mer forskning behövs om ultrafina partiklars effekter på hälsan, men flera studier har visat på de kort- och långsiktiga effekterna av exponering för ultrafina partiklar, däribland dödlighet, hjärt- och kärlsjukdomar, ischemisk hjärtsjukdom och lungsjukdomar

   (1b)

  . Luftföroreningar bidrar också till förlusten av biologisk mångfald genom att skada ekosystemen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21b)

Luftfarten bidrar inte bara till klimatuppvärmningen, utan skadar också luftkvaliteten. De viktigaste föroreningarna är partiklar (PM), inbegripet ultrafina partiklar, kväveoxider (NOX) och flyktiga organiska föreningar (VOC). En del av dessa primära föroreningar framkallar sedan andra föroreningar

   (1a)

  . Mer forskning behövs om ultrafina partiklars effekter på hälsan, men flera studier har visat på de kort- och långsiktiga effekterna av exponering för ultrafina partiklar, däribland dödlighet, hjärt- och kärlsjukdomar, ischemisk hjärtsjukdom och lungsjukdomar

   (1b)

  . Luftföroreningar bidrar också till förlusten av biologisk mångfald genom att skada ekosystemen.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Flygplatser som omfattas av denna förordning bör
  säkerställa att det finns all nödvändig infrastruktur för leverans, lagring och tankning av hållbart flygbränsle så att
  de inte utgör ett hinder för
  användningen av sådant flygbränsle. Vid behov bör Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) kunna kräva att en unionsflygplats tillhandahåller information om tillgänglig infrastruktur som möjliggör smidig distribution av och tankning med hållbara flygbränslen för luftfartygsoperatörer. Byråns roll bör göra det möjligt för flygplatser och flygbolag att ha en gemensam kontaktpunkt om det krävs tekniska förtydliganden om tillgången till bränsleinfrastruktur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Flygplatser som omfattas av denna förordning bör
  säkerställa att det finns all nödvändig infrastruktur för leverans, lagring och tankning av hållbart flygbränsle så att
  de inte utgör ett hinder för
  användningen av sådant flygbränsle. Vid behov bör Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) kunna kräva att en unionsflygplats tillhandahåller information om tillgänglig infrastruktur som möjliggör smidig distribution av och tankning med hållbara flygbränslen för luftfartygsoperatörer. Byråns roll bör göra det möjligt för flygplatser och flygbolag att ha en gemensam kontaktpunkt om det krävs tekniska förtydliganden om tillgången till bränsleinfrastruktur.

| (22) | Det är viktigt att
  säkerställa att det finns all nödvändig infrastruktur för leverans, lagring och tankning av hållbart flygbränsle
  , tillsammans med att bränsleleverantörerna får kontinuerligt och ostört tillträde till bränsleinfrastrukturen,
  så att användningen av sådant flygbränsle
  inte hindras
  .
  Denna förordning bör ta vederbörlig hänsyn till de olika styrningsmodellerna för flygplatser runtom i unionen. Flygplatser som omfattas av denna förordning eller, i tillämpliga fall, den relevanta ledningsenhet för vilken flygplatsens centraliserade infrastruktur förbehållits av den berörda medlemsstaten, i enlighet med artikel 8 i rådets direktiv 96/67/EG (direktivet om marktjänster), bör därför vidta alla nödvändiga åtgärder för att tillhandahålla den infrastruktur som krävs för leverans, lagring och tankning av sådana hållbara flygbränslen och luftfartygsoperatörernas tillgång till dem. Om det slutliga ansvaret för att tillhandahålla bränsleinfrastrukturen vid unionsflygplatsen i enlighet med avtalsarrangemang övertas av en annan enhet än unionsflygplatsen eller, i tillämpliga fall, flygplatsens ledningsenhet, bör den enheten ha avtalsenligt ansvar för att uppfylla skyldigheten enligt artikel 6 i denna förordning.
  Vid behov bör Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) kunna kräva att en unionsflygplats tillhandahåller information om tillgänglig infrastruktur som möjliggör smidig distribution av och tankning med hållbara flygbränslen för luftfartygsoperatörer. Byråns roll bör göra det möjligt för flygplatser och flygbolag att ha en gemensam kontaktpunkt om det krävs tekniska förtydliganden om tillgången till bränsleinfrastruktur.
  När tekniken för el- eller vätgasdrivna luftfartyg mognar och blir kommersiellt tillgänglig kommer flygplatser som omfattas av denna förordning att behöva vidta alla åtgärder som krävs för att underlätta en lämplig infrastruktur för vätgastankning och elladdning av luftfartyg, i enlighet med respektive utbyggnadsplan i det nationella handlingsprogrammet, enligt den föreslagna förordningen om utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen [AFIR-förordningen]. Dessutom bör elförsörjning till stillastående luftfartyg säkerställas, i enlighet med artikel 12 i förordning XXX [AFIR-förordningen]. |
| --- | --- |

(22)

Det är viktigt att
  säkerställa att det finns all nödvändig infrastruktur för leverans, lagring och tankning av hållbart flygbränsle
  , tillsammans med att bränsleleverantörerna får kontinuerligt och ostört tillträde till bränsleinfrastrukturen,
  så att användningen av sådant flygbränsle
  inte hindras
  .
  Denna förordning bör ta vederbörlig hänsyn till de olika styrningsmodellerna för flygplatser runtom i unionen. Flygplatser som omfattas av denna förordning eller, i tillämpliga fall, den relevanta ledningsenhet för vilken flygplatsens centraliserade infrastruktur förbehållits av den berörda medlemsstaten, i enlighet med artikel 8 i rådets direktiv 96/67/EG (direktivet om marktjänster), bör därför vidta alla nödvändiga åtgärder för att tillhandahålla den infrastruktur som krävs för leverans, lagring och tankning av sådana hållbara flygbränslen och luftfartygsoperatörernas tillgång till dem. Om det slutliga ansvaret för att tillhandahålla bränsleinfrastrukturen vid unionsflygplatsen i enlighet med avtalsarrangemang övertas av en annan enhet än unionsflygplatsen eller, i tillämpliga fall, flygplatsens ledningsenhet, bör den enheten ha avtalsenligt ansvar för att uppfylla skyldigheten enligt artikel 6 i denna förordning.
  Vid behov bör Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) kunna kräva att en unionsflygplats tillhandahåller information om tillgänglig infrastruktur som möjliggör smidig distribution av och tankning med hållbara flygbränslen för luftfartygsoperatörer. Byråns roll bör göra det möjligt för flygplatser och flygbolag att ha en gemensam kontaktpunkt om det krävs tekniska förtydliganden om tillgången till bränsleinfrastruktur.
  När tekniken för el- eller vätgasdrivna luftfartyg mognar och blir kommersiellt tillgänglig kommer flygplatser som omfattas av denna förordning att behöva vidta alla åtgärder som krävs för att underlätta en lämplig infrastruktur för vätgastankning och elladdning av luftfartyg, i enlighet med respektive utbyggnadsplan i det nationella handlingsprogrammet, enligt den föreslagna förordningen om utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen [AFIR-förordningen]. Dessutom bör elförsörjning till stillastående luftfartyg säkerställas, i enlighet med artikel 12 i förordning XXX [AFIR-förordningen].

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22a) | Många av unionens flygplatser försörjs med flygbränsle huvudsakligen via rörledningar från raffinaderier eller blandningsstationer där hållbara flygbränslen måste blandas i enlighet med säkerhets- och hållbarhetsspecifikationerna. Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att ge flygbränsleleverantörer kontinuerligt och ostört tillträde till civil infrastruktur för transport av flygbränslen för att leverera både konventionella flygbränslen och flygbränslen som innehåller andelar av hållbara flygbränslen. Att på ett alternativt sätt leverera hållbara flygbränslen till unionens flygplatser i tillräckliga mängder för att uppfylla bestämmelserna i bilaga I, t.ex. via väg/lastbil från raffinaderier och blandningsstationer, är ur logistisk och praktisk synvinkel samt ur synvinkel av kostnader och koldioxidsanktioner omöjligt. Det kommer att vara av avgörande betydelse att man kan använda dessa rörledningar utöver de rörledningar som ägs av bränsleleverantörerna – där sådana finns – samt redan befintliga järnvägsanläggningar, för att leverera den minimimängd hållbart flygbränsle som krävs enligt denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22a)

Många av unionens flygplatser försörjs med flygbränsle huvudsakligen via rörledningar från raffinaderier eller blandningsstationer där hållbara flygbränslen måste blandas i enlighet med säkerhets- och hållbarhetsspecifikationerna. Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att ge flygbränsleleverantörer kontinuerligt och ostört tillträde till civil infrastruktur för transport av flygbränslen för att leverera både konventionella flygbränslen och flygbränslen som innehåller andelar av hållbara flygbränslen. Att på ett alternativt sätt leverera hållbara flygbränslen till unionens flygplatser i tillräckliga mängder för att uppfylla bestämmelserna i bilaga I, t.ex. via väg/lastbil från raffinaderier och blandningsstationer, är ur logistisk och praktisk synvinkel samt ur synvinkel av kostnader och koldioxidsanktioner omöjligt. Det kommer att vara av avgörande betydelse att man kan använda dessa rörledningar utöver de rörledningar som ägs av bränsleleverantörerna – där sådana finns – samt redan befintliga järnvägsanläggningar, för att leverera den minimimängd hållbart flygbränsle som krävs enligt denna förordning.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Luftfartygsoperatörer bör också vara skyldiga att årligen rapportera om sin faktiska tankning av flygbränsle per unionsflygplats för att bevisa att ingen ekonomitankning har gjorts. Rapporterna bör verifieras av oberoende kontrollörer och överlämnas till byrån för övervakning och bedömning av efterlevnad. Kontrollörerna bör fastställa noggrannheten hos det årliga flygbränslebehov som operatörerna rapporterar med hjälp av ett verktyg som godkänts av kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Luftfartygsoperatörer bör också vara skyldiga att årligen rapportera om sin faktiska tankning av flygbränsle per unionsflygplats för att bevisa att ingen ekonomitankning har gjorts. Rapporterna bör verifieras av oberoende kontrollörer och överlämnas till byrån för övervakning och bedömning av efterlevnad. Kontrollörerna bör fastställa noggrannheten hos det årliga flygbränslebehov som operatörerna rapporterar med hjälp av ett verktyg som godkänts av kommissionen.

| (24) | Luftfartygsoperatörer bör också vara skyldiga att årligen rapportera om sin faktiska tankning av flygbränsle per unionsflygplats för att bevisa att ingen ekonomitankning har gjorts
  av sparsamhetsskäl
  . Rapporterna bör verifieras av oberoende kontrollörer och överlämnas till byrån för övervakning och bedömning av efterlevnad. Kontrollörerna bör fastställa noggrannheten hos det årliga flygbränslebehov som operatörerna rapporterar med hjälp av ett verktyg som godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

(24)

Luftfartygsoperatörer bör också vara skyldiga att årligen rapportera om sin faktiska tankning av flygbränsle per unionsflygplats för att bevisa att ingen ekonomitankning har gjorts
  av sparsamhetsskäl
  . Rapporterna bör verifieras av oberoende kontrollörer och överlämnas till byrån för övervakning och bedömning av efterlevnad. Kontrollörerna bör fastställa noggrannheten hos det årliga flygbränslebehov som operatörerna rapporterar med hjälp av ett verktyg som godkänts av kommissionen.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Att i unionen börja kräva att det ska användas hållbara flygbränslen skulle kunna bli en obefogad konkurrensnackdel för EU-flygbolag som utför direkta långdistansflygningar från en unionsflygplats, jämfört med deras konkurrenter som flyger till EU via ett flygplatsnav utanför unionen. För att ytterligare främja användningen av hållbara flygbränslen i unionen, där en avsevärd prisskillnad mellan hållbara flygbränslen och konventionella flygbränslen förutsägs råda under en överskådlig framtid, bör flygbolag inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem kunna få gratis utsläppsrätter för tankning av hållbara flygbränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

Att i unionen börja kräva att det ska användas hållbara flygbränslen skulle kunna bli en obefogad konkurrensnackdel för EU-flygbolag som utför direkta långdistansflygningar från en unionsflygplats, jämfört med deras konkurrenter som flyger till EU via ett flygplatsnav utanför unionen. För att ytterligare främja användningen av hållbara flygbränslen i unionen, där en avsevärd prisskillnad mellan hållbara flygbränslen och konventionella flygbränslen förutsägs råda under en överskådlig framtid, bör flygbolag inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem kunna få gratis utsläppsrätter för tankning av hållbara flygbränslen.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | Det är viktigt
  att luftfartygsoperatörer kan tillgodogöra sig användning av hållbara flygbränslen inom ramen för växthusgassystem som t.ex. EU:s utsläppshandelssystem eller Corsia, beroende på vilken flygväg som används. Det är dock viktigt att denna förordning inte leder till dubbelräkning av utsläppsminskningar. Luftfartygsoperatörer bör endast ha rätt att tillgodogöra sig förmåner för användning av ett och samma parti hållbara flygbränslen en gång. Bränsleleverantörer bör åläggas att kostnadsfritt förse en luftfartygsoperatör med all slags information om egenskaperna hos det hållbara flygbränsle som säljs till den luftfartygsoperatören och som är relevant för luftfartygsoperatörens rapportering enligt denna förordning eller något växthusgassystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

Det är viktigt
  att luftfartygsoperatörer kan tillgodogöra sig användning av hållbara flygbränslen inom ramen för växthusgassystem som t.ex. EU:s utsläppshandelssystem eller Corsia, beroende på vilken flygväg som används. Det är dock viktigt att denna förordning inte leder till dubbelräkning av utsläppsminskningar. Luftfartygsoperatörer bör endast ha rätt att tillgodogöra sig förmåner för användning av ett och samma parti hållbara flygbränslen en gång. Bränsleleverantörer bör åläggas att kostnadsfritt förse en luftfartygsoperatör med all slags information om egenskaperna hos det hållbara flygbränsle som säljs till den luftfartygsoperatören och som är relevant för luftfartygsoperatörens rapportering enligt denna förordning eller något växthusgassystem.

| (27) | Främjandet av användningen av hållbara flygbränslen, vilkas priser skiljer sig avsevärt från priserna på konventionella bränslen, förutsätter
  att luftfartygsoperatörer kan tillgodogöra sig användning av hållbara flygbränslen inom ramen för växthusgassystem som t.ex. EU:s utsläppshandelssystem eller Corsia, beroende på vilken flygväg som används. Det är dock viktigt att denna förordning inte leder till dubbelräkning av utsläppsminskningar. Luftfartygsoperatörer bör endast ha rätt att tillgodogöra sig förmåner för användning av ett och samma parti hållbara flygbränslen en gång. Bränsleleverantörer bör åläggas att kostnadsfritt förse en luftfartygsoperatör med all slags information om egenskaperna hos det hållbara flygbränsle som säljs till den luftfartygsoperatören och som är relevant för luftfartygsoperatörens rapportering enligt denna förordning eller något växthusgassystem. |
| --- | --- |

(27)

Främjandet av användningen av hållbara flygbränslen, vilkas priser skiljer sig avsevärt från priserna på konventionella bränslen, förutsätter
  att luftfartygsoperatörer kan tillgodogöra sig användning av hållbara flygbränslen inom ramen för växthusgassystem som t.ex. EU:s utsläppshandelssystem eller Corsia, beroende på vilken flygväg som används. Det är dock viktigt att denna förordning inte leder till dubbelräkning av utsläppsminskningar. Luftfartygsoperatörer bör endast ha rätt att tillgodogöra sig förmåner för användning av ett och samma parti hållbara flygbränslen en gång. Bränsleleverantörer bör åläggas att kostnadsfritt förse en luftfartygsoperatör med all slags information om egenskaperna hos det hållbara flygbränsle som säljs till den luftfartygsoperatören och som är relevant för luftfartygsoperatörens rapportering enligt denna förordning eller något växthusgassystem.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | För att säkerställa lika villkor på den inre luftfartsmarknaden och överensstämmelse med unionens klimatambitioner bör det genom denna förordning införas ändamålsenliga, proportionella och avskräckande sanktioner för flygbränsleleverantörer och luftfartygsoperatörer vid bristande efterlevnad. Sanktionernas omfattning måste stå i proportion till den miljöskada och de negativa effekter på de lika villkoren på den inre marknaden som orsakas av den bristande efterlevnaden. När myndigheterna tillämpar administrativa sanktionsavgifter bör de ta hänsyn till utvecklingen av priset på flygbränsle och hållbart flygbränsle under rapporteringsåret. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

För att säkerställa lika villkor på den inre luftfartsmarknaden och överensstämmelse med unionens klimatambitioner bör det genom denna förordning införas ändamålsenliga, proportionella och avskräckande sanktioner för flygbränsleleverantörer och luftfartygsoperatörer vid bristande efterlevnad. Sanktionernas omfattning måste stå i proportion till den miljöskada och de negativa effekter på de lika villkoren på den inre marknaden som orsakas av den bristande efterlevnaden. När myndigheterna tillämpar administrativa sanktionsavgifter bör de ta hänsyn till utvecklingen av priset på flygbränsle och hållbart flygbränsle under rapporteringsåret.

| (28) | För att säkerställa lika villkor på den inre luftfartsmarknaden och överensstämmelse med unionens klimatambitioner bör det genom denna förordning införas ändamålsenliga, proportionella och avskräckande sanktioner för flygbränsleleverantörer och luftfartygsoperatörer vid bristande efterlevnad. Sanktionernas omfattning måste stå i proportion till den miljöskada och de negativa effekter på de lika villkoren på den inre marknaden som orsakas av den bristande efterlevnaden. När myndigheterna tillämpar administrativa sanktionsavgifter
  och andra sanktioner
  bör de ta hänsyn till utvecklingen av priset på flygbränsle och hållbart flygbränsle under rapporteringsåret
  och får också ta hänsyn till graden av bristande efterlevnad, till exempel vid upprepade överträdelser
  . |
| --- | --- |

(28)

För att säkerställa lika villkor på den inre luftfartsmarknaden och överensstämmelse med unionens klimatambitioner bör det genom denna förordning införas ändamålsenliga, proportionella och avskräckande sanktioner för flygbränsleleverantörer och luftfartygsoperatörer vid bristande efterlevnad. Sanktionernas omfattning måste stå i proportion till den miljöskada och de negativa effekter på de lika villkoren på den inre marknaden som orsakas av den bristande efterlevnaden. När myndigheterna tillämpar administrativa sanktionsavgifter
  och andra sanktioner
  bör de ta hänsyn till utvecklingen av priset på flygbränsle och hållbart flygbränsle under rapporteringsåret
  och får också ta hänsyn till graden av bristande efterlevnad, till exempel vid upprepade överträdelser
  .

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | Sanktionerna för leverantörer som inte uppfyller de mål som fastställs i denna förordning bör kompletteras med en skyldighet att kompensera marknaden för den
  icke-uppfylla
  kvoten under påföljande år. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

Sanktionerna för leverantörer som inte uppfyller de mål som fastställs i denna förordning bör kompletteras med en skyldighet att kompensera marknaden för den
  icke-uppfylla
  kvoten under påföljande år.

| (29) | Sanktionerna för leverantörer som inte uppfyller de mål som fastställs i denna förordning bör kompletteras med en skyldighet att kompensera marknaden för den
  icke-uppfyllda
  kvoten under påföljande år.
  För att undvika obefogade dubbla sanktioner i fall som ligger utanför bränsleleverantörens direkta kontroll bör dock denna skyldighet inte gälla när kommissionen bedömer att ett otillräckligt resursutbud är orsak till att målen inte uppfyllts. |
| --- | --- |

(29)

Sanktionerna för leverantörer som inte uppfyller de mål som fastställs i denna förordning bör kompletteras med en skyldighet att kompensera marknaden för den
  icke-uppfyllda
  kvoten under påföljande år.
  För att undvika obefogade dubbla sanktioner i fall som ligger utanför bränsleleverantörens direkta kontroll bör dock denna skyldighet inte gälla när kommissionen bedömer att ett otillräckligt resursutbud är orsak till att målen inte uppfyllts.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 29a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (29a) | En framgångsrik övergång till hållbar luftfart kräver ett samlat grepp och en lämplig gynnsam miljö för innovationsstimulans, med såväl offentliga och privata investeringar i forskning och utveckling som stöd till omplacering och omskolning av arbetstagare och kompetenshöjning för dem, jämte tekniska och driftsrelaterade åtgärder samt utbyggnad av tekniken för hållbara flygbränslen och utsläppsfri teknik, inbegripet nödvändig tanknings- och laddningsinfrastruktur på flygplatser, varvid det gäller att beakta principen om energieffektivitet först. För detta ändamål bör intäkterna från sanktionerna enligt denna förordning avsättas till en ny fond för hållbar luftfart. Dessutom skulle inrättandet, på frivillig basis och med kommissionen som samordnare, av en europeisk allians för hållbara flygbränslen, inom ett år efter att denna förordning trätt i kraft, kunna bidra till att ytterligare utveckla och öka produktionen av hållbara flygbränslen i Europa, bland annat genom att sammanföra hela den industriella värdekedjan, uppmuntra införandet av de mest innovativa teknikerna och identifiera politik och marknadsutveckling, med beaktande av principen om teknikneutralitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29a)

En framgångsrik övergång till hållbar luftfart kräver ett samlat grepp och en lämplig gynnsam miljö för innovationsstimulans, med såväl offentliga och privata investeringar i forskning och utveckling som stöd till omplacering och omskolning av arbetstagare och kompetenshöjning för dem, jämte tekniska och driftsrelaterade åtgärder samt utbyggnad av tekniken för hållbara flygbränslen och utsläppsfri teknik, inbegripet nödvändig tanknings- och laddningsinfrastruktur på flygplatser, varvid det gäller att beakta principen om energieffektivitet först. För detta ändamål bör intäkterna från sanktionerna enligt denna förordning avsättas till en ny fond för hållbar luftfart. Dessutom skulle inrättandet, på frivillig basis och med kommissionen som samordnare, av en europeisk allians för hållbara flygbränslen, inom ett år efter att denna förordning trätt i kraft, kunna bidra till att ytterligare utveckla och öka produktionen av hållbara flygbränslen i Europa, bland annat genom att sammanföra hela den industriella värdekedjan, uppmuntra införandet av de mest innovativa teknikerna och identifiera politik och marknadsutveckling, med beaktande av principen om teknikneutralitet.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 29b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (29b) | Forskning och innovation kommer att bli viktiga för utvecklingen av hållbara och syntetiska flygbränslen och för uppbyggnaden av produktionskapaciteten. En motsvarande investeringsprioritering bör tydligt fastställas inom de relevanta unionsfinansieringsprogram som fastställts av kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29b)

Forskning och innovation kommer att bli viktiga för utvecklingen av hållbara och syntetiska flygbränslen och för uppbyggnaden av produktionskapaciteten. En motsvarande investeringsprioritering bör tydligt fastställas inom de relevanta unionsfinansieringsprogram som fastställts av kommissionen.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 29c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (29c) | Utvecklingen och produktionen av hållbara flygbränslen måste öka exponentiellt under de kommande åren. Unionen och medlemsstaterna bör investera i projekt för forskning om och produktion av hållbara flygbränslen eftersom dessa öppnar möjligheter både för miljön och industrin. Produktionen av hållbara flygbränslen bör koncentreras inom unionen, så att det i alla medlemsstater öppnas möjligheter för industri, sysselsättning och forskning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29c)

Utvecklingen och produktionen av hållbara flygbränslen måste öka exponentiellt under de kommande åren. Unionen och medlemsstaterna bör investera i projekt för forskning om och produktion av hållbara flygbränslen eftersom dessa öppnar möjligheter både för miljön och industrin. Produktionen av hållbara flygbränslen bör koncentreras inom unionen, så att det i alla medlemsstater öppnas möjligheter för industri, sysselsättning och forskning.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | Denna förordning bör innehålla bestämmelser om regelbundna rapporter till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av flyg- och bränslemarknaderna, ändamålsenligheten hos de viktigaste inslagen i förordningen som t.ex. minimiandelarna hållbara flygbränslen, nivån på administrativa sanktionsavgifter och policyutvecklingen när det gäller användning av hållbara flygbränslen internationellt. Sådana faktorer är avgörande för att ge en tydlig bild av marknaden för hållbara flygbränslen, och de bör beaktas när man överväger en översyn av förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

Denna förordning bör innehålla bestämmelser om regelbundna rapporter till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av flyg- och bränslemarknaderna, ändamålsenligheten hos de viktigaste inslagen i förordningen som t.ex. minimiandelarna hållbara flygbränslen, nivån på administrativa sanktionsavgifter och policyutvecklingen när det gäller användning av hållbara flygbränslen internationellt. Sådana faktorer är avgörande för att ge en tydlig bild av marknaden för hållbara flygbränslen, och de bör beaktas när man överväger en översyn av förordningen.

| (30) | Denna förordning bör innehålla bestämmelser om regelbundna rapporter till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av flyg- och bränslemarknaderna, ändamålsenligheten hos de viktigaste inslagen i förordningen som t.ex. minimiandelarna hållbara flygbränslen, nivån på administrativa sanktionsavgifter och policyutvecklingen när det gäller användning av hållbara flygbränslen internationellt
  , varvid vederbörlig hänsyn bör tas till principen ”en in och en ut” och till målet om förenklad lagstiftning
  . Sådana faktorer är avgörande för att ge en tydlig bild av marknaden för hållbara flygbränslen, och de bör beaktas när man överväger en översyn av förordningen. |
| --- | --- |

(30)

Denna förordning bör innehålla bestämmelser om regelbundna rapporter till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av flyg- och bränslemarknaderna, ändamålsenligheten hos de viktigaste inslagen i förordningen som t.ex. minimiandelarna hållbara flygbränslen, nivån på administrativa sanktionsavgifter och policyutvecklingen när det gäller användning av hållbara flygbränslen internationellt
  , varvid vederbörlig hänsyn bör tas till principen ”en in och en ut” och till målet om förenklad lagstiftning
  . Sådana faktorer är avgörande för att ge en tydlig bild av marknaden för hållbara flygbränslen, och de bör beaktas när man överväger en översyn av förordningen.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | En övergångsperiod på
  fem
  år
  bör fastställas för att ge flygbränsleleverantörer, unionsflygplatser
  och luftfartygsoperatörer rimlig tid att göra de nödvändiga tekniska och logistiska investeringarna. Under denna fas får flygbränsle som innehåller högre andelar hållbart flygbränsle
  användas
  för att kompensera för lägre andelar hållbara flygbränslen eller för minskad tillgång på konventionellt flygbränsle på
  andra
  flygplatser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

En övergångsperiod på
  fem
  år
  bör fastställas för att ge flygbränsleleverantörer, unionsflygplatser
  och luftfartygsoperatörer rimlig tid att göra de nödvändiga tekniska och logistiska investeringarna. Under denna fas får flygbränsle som innehåller högre andelar hållbart flygbränsle
  användas
  för att kompensera för lägre andelar hållbara flygbränslen eller för minskad tillgång på konventionellt flygbränsle på
  andra
  flygplatser.

| (31) | En
  flexibilitetsmekanism bör inrättas med en
  övergångsperiod på
  tio
  år
  från och med den dag då denna förordning börjar tillämpas på bränsleleverantörer
  och luftfartygsoperatörer
  för att ge dem
  rimlig tid att göra de nödvändiga tekniska och logistiska investeringarna. Under denna fas får
  inslag från ett ”book and claim-system” användas, så att flygbränslevererantörer kan använda
  flygbränsle som innehåller högre andelar hållbart flygbränsle för att kompensera för lägre andelar hållbara flygbränslen eller för minskad tillgång på konventionellt flygbränsle på
  mindre flygplatser eller
  flygplatser
  som har det svårt ur ett logistiskt perspektiv, och så att luftfartygsoperatörerna kan köpa ett certifikat kopplat till den mängd hållbart flygbränsle de förvärvat, samtidigt som en hög miljöintegritet garanteras. Denna flexibilitetsmekanism skulle även bidra till att trygga flygförbindelserna genom att förhindra att mindre sammankopplade europeiska regioner med färre alternativa transportsätt påverkas oproportionerligt. För att förhindra att marknadsaktörer missbrukar en eventuellt dominerande ställning på marknaden under denna övergångsperiod bör kommissionen fullt ut utnyttja sina konkurrensbefogenheter enligt artikel 102 i EUF-fördraget. Efter denna övergångsperiod på tio år bör enhetliga minimiandelar av hållbara flygbränslen levereras till alla unionsflygplatser som omfattas av denna förordning, för att förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(31)

En
  flexibilitetsmekanism bör inrättas med en
  övergångsperiod på
  tio
  år
  från och med den dag då denna förordning börjar tillämpas på bränsleleverantörer
  och luftfartygsoperatörer
  för att ge dem
  rimlig tid att göra de nödvändiga tekniska och logistiska investeringarna. Under denna fas får
  inslag från ett ”book and claim-system” användas, så att flygbränslevererantörer kan använda
  flygbränsle som innehåller högre andelar hållbart flygbränsle för att kompensera för lägre andelar hållbara flygbränslen eller för minskad tillgång på konventionellt flygbränsle på
  mindre flygplatser eller
  flygplatser
  som har det svårt ur ett logistiskt perspektiv, och så att luftfartygsoperatörerna kan köpa ett certifikat kopplat till den mängd hållbart flygbränsle de förvärvat, samtidigt som en hög miljöintegritet garanteras. Denna flexibilitetsmekanism skulle även bidra till att trygga flygförbindelserna genom att förhindra att mindre sammankopplade europeiska regioner med färre alternativa transportsätt påverkas oproportionerligt. För att förhindra att marknadsaktörer missbrukar en eventuellt dominerande ställning på marknaden under denna övergångsperiod bör kommissionen fullt ut utnyttja sina konkurrensbefogenheter enligt artikel 102 i EUF-fördraget. Efter denna övergångsperiod på tio år bör enhetliga minimiandelar av hållbara flygbränslen levereras till alla unionsflygplatser som omfattas av denna förordning, för att förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 31a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (31a) | För att uppnå unionens klimatmål för 2030 och 2050 och Parisavtalets mål på 1,5  oC bör kommissionen utarbeta en färdplan för hur och när fossilfri luftfart ska uppnås. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31a)

För att uppnå unionens klimatmål för 2030 och 2050 och Parisavtalets mål på 1,5  oC bör kommissionen utarbeta en färdplan för hur och när fossilfri luftfart ska uppnås.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 31b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (31b) | Omställningen till hållbara flygbränslen kommer också att medföra en bieffekt i form av ett minskat beroende av importerade fossila bränslen från tredjeländer, vilket därmed ökar unionens energitrygghet. Behovet av en sådan förändring har blivit ännu tydligare mot bakgrund av den aktuella politiska situationen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31b)

Omställningen till hållbara flygbränslen kommer också att medföra en bieffekt i form av ett minskat beroende av importerade fossila bränslen från tredjeländer, vilket därmed ökar unionens energitrygghet. Behovet av en sådan förändring har blivit ännu tydligare mot bakgrund av den aktuella politiska situationen.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 1 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Innehåll | Innehåll
  och mål |

Kommissionens förslag

Ändring

Innehåll

Innehåll
  och mål

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning ska tillämpas på luftfartygsoperatörer, unionsflygplatser och flygbränsleleverantörer. | Denna förordning ska tillämpas på luftfartygsoperatörer, unionsflygplatser
  eller, i förekommande fall, flygplatsens ledningsenhet
  och flygbränsleleverantörer. |

Kommissionens förslag

Ändring

Denna förordning ska tillämpas på luftfartygsoperatörer, unionsflygplatser och flygbränsleleverantörer.

Denna förordning ska tillämpas på luftfartygsoperatörer, unionsflygplatser
  eller, i förekommande fall, flygplatsens ledningsenhet
  och flygbränsleleverantörer.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 3 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | unionsflygplats: en flygplats enligt definitionen i artikel 2.
  2
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG (13),
  där passagerartrafiken översteg 1 miljon passagerare eller där godstrafiken översteg 100 000 ton under rapporteringsperioden, och
  som inte är belägen i ett av de yttersta randområdena enligt förteckningen i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

unionsflygplats: en flygplats enligt definitionen i artikel 2.
  2
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG (13),
  där passagerartrafiken översteg 1 miljon passagerare eller där godstrafiken översteg 100 000 ton under rapporteringsperioden, och
  som inte är belägen i ett av de yttersta randområdena enligt förteckningen i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| — | unionsflygplats: en flygplats enligt definitionen i artikel 2.
  1
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG (13), som inte är belägen i ett av de yttersta randområdena enligt förteckningen i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  eller en flygplats som är belägen i ett av de yttersta randområdena och som har anmälts som en unionsflygplats till kommissionen, byrån och de behöriga myndigheterna
  . |
| --- | --- |

—

unionsflygplats: en flygplats enligt definitionen i artikel 2.
  1
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG (13), som inte är belägen i ett av de yttersta randområdena enligt förteckningen i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  eller en flygplats som är belägen i ett av de yttersta randområdena och som har anmälts som en unionsflygplats till kommissionen, byrån och de behöriga myndigheterna
  .

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 3 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | luftfartygsoperatör: en person som utfört minst
  729
  kommersiella flygtransporter som avgått från unionsflygplatser under rapporteringsperioden eller, om denna person inte kan identifieras, luftfartygets ägare. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

luftfartygsoperatör: en person som utfört minst
  729
  kommersiella flygtransporter som avgått från unionsflygplatser under rapporteringsperioden eller, om denna person inte kan identifieras, luftfartygets ägare.

| — | luftfartygsoperatör: en person som utfört minst
  52
  kommersiella flygtransporter som avgått från unionsflygplatser under rapporteringsperioden eller, om denna person inte kan identifieras, luftfartygets ägare
  , eller en person som utfört flygtransporter som avgått från en unionsflygplats och som har begärt av kommissionen att bli behandlad som en luftfartygsoperatör vid tillämpningen av denna förordning och har underrättat kommissionen, byrån och de behöriga myndigheterna om detta
  . |
| --- | --- |

—

luftfartygsoperatör: en person som utfört minst
  52
  kommersiella flygtransporter som avgått från unionsflygplatser under rapporteringsperioden eller, om denna person inte kan identifieras, luftfartygets ägare
  , eller en person som utfört flygtransporter som avgått från en unionsflygplats och som har begärt av kommissionen att bli behandlad som en luftfartygsoperatör vid tillämpningen av denna förordning och har underrättat kommissionen, byrån och de behöriga myndigheterna om detta
  .

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 3 – strecksats 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | flygplatsens ledningsenhet: den enhet som avses i artikel 3 i direktiv 96/67/EG eller, om den berörda medlemsstaten har reserverat administrationen av centraliserade infrastrukturer när det gäller bränsledistribution för en annan enhet i enlighet med artikel 8 i direktiv 96/67/EG, den andra enheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

flygplatsens ledningsenhet: den enhet som avses i artikel 3 i direktiv 96/67/EG eller, om den berörda medlemsstaten har reserverat administrationen av centraliserade infrastrukturer när det gäller bränsledistribution för en annan enhet i enlighet med artikel 8 i direktiv 96/67/EG, den andra enheten.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 3 – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | hållbara flygbränslen:
  drop-in
  flygbränslen som antingen är syntetiska flygbränslen, avancerade biodrivmedel enligt definitionen i artikel 2.34 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001 eller biodrivmedel som produceras från de bränsleråvaror som förtecknas i del B i bilaga IX till det direktivet, vilka uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för växthusgasutsläpp i artikel 29.2–29.7 i det direktivet och är certifierade i enlighet med artikel 30 i det direktivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

hållbara flygbränslen:
  drop-in
  flygbränslen som antingen är syntetiska flygbränslen, avancerade biodrivmedel enligt definitionen i artikel 2.34 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001 eller biodrivmedel som produceras från de bränsleråvaror som förtecknas i del B i bilaga IX till det direktivet, vilka uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för växthusgasutsläpp i artikel 29.2–29.7 i det direktivet och är certifierade i enlighet med artikel 30 i det direktivet.

| — | hållbara flygbränslen: flygbränslen som antingen är syntetiska flygbränslen,
  flytande och gasformiga bränslen som produceras från gaser från avfallshantering och avgaser av icke-förnybart ursprung som framställs som en oundviklig och oavsiktlig följd av produktionsprocessen i industrianläggningar, enligt vad som avses i artikel 2.35 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001, som uppfyller det tröskelvärde för minskade växthusgasutsläpp som avses i artikel 25.2 andra stycket i det direktivet,
  avancerade biodrivmedel enligt definitionen i artikel 2.34 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001 eller biodrivmedel som produceras från de bränsleråvaror som förtecknas i del B i bilaga IX till det direktivet, vilka uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för växthusgasutsläpp i artikel 29.2–29.7 i det direktivet och är certifierade i enlighet med artikel 30 i det direktivet.
  Fram till den 31 december 2034 får hållbara flygbränslen också innehålla biodrivmedel som uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för växthusgasutsläpp i artikel 29 i direktiv (EU) 2018/2001 och är certifierade i enlighet med artikel 30 i det direktivet, med undantag för biodrivmedel som produceras från ”livsmedels- och fodergrödor” enligt definitionen i artikel 2.40 andra stycket i det direktivet. |
| --- | --- |

—

hållbara flygbränslen: flygbränslen som antingen är syntetiska flygbränslen,
  flytande och gasformiga bränslen som produceras från gaser från avfallshantering och avgaser av icke-förnybart ursprung som framställs som en oundviklig och oavsiktlig följd av produktionsprocessen i industrianläggningar, enligt vad som avses i artikel 2.35 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001, som uppfyller det tröskelvärde för minskade växthusgasutsläpp som avses i artikel 25.2 andra stycket i det direktivet,
  avancerade biodrivmedel enligt definitionen i artikel 2.34 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001 eller biodrivmedel som produceras från de bränsleråvaror som förtecknas i del B i bilaga IX till det direktivet, vilka uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för växthusgasutsläpp i artikel 29.2–29.7 i det direktivet och är certifierade i enlighet med artikel 30 i det direktivet.
  Fram till den 31 december 2034 får hållbara flygbränslen också innehålla biodrivmedel som uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för växthusgasutsläpp i artikel 29 i direktiv (EU) 2018/2001 och är certifierade i enlighet med artikel 30 i det direktivet, med undantag för biodrivmedel som produceras från ”livsmedels- och fodergrödor” enligt definitionen i artikel 2.40 andra stycket i det direktivet.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 3 – strecksats 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | syntetiska flygbränslen: bränslen som är förnybara och av icke-biologiskt ursprung, enligt definitionen i artikel 2.36 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001, och som används inom luftfarten. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

syntetiska flygbränslen: bränslen som är förnybara och av icke-biologiskt ursprung, enligt definitionen i artikel 2.36 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001, och som används inom luftfarten.

| — | syntetiska flygbränslen:
  förnybar vätgas eller förnybar elektricitet eller
  bränslen som är förnybara och av icke-biologiskt ursprung, enligt definitionen i artikel 2.36 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001, och som används inom luftfarten. |
| --- | --- |

—

syntetiska flygbränslen:
  förnybar vätgas eller förnybar elektricitet eller
  bränslen som är förnybara och av icke-biologiskt ursprung, enligt definitionen i artikel 2.36 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001, och som används inom luftfarten.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 3 – strecksats 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | el från förnybara energikällor eller förnybar el: el som produceras från förnybara energikällor enligt definitionen i artikel 2.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

el från förnybara energikällor eller förnybar el: el som produceras från förnybara energikällor enligt definitionen i artikel 2.1 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 3 – strecksats 9b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | vätgas från förnybara energikällor eller förnybar vätgas: vätgas som produceras från förnybar el eller från förnybara flytande eller gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, enligt definitionen i artikel 2.36 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

vätgas från förnybara energikällor eller förnybar vätgas: vätgas som produceras från förnybar el eller från förnybara flytande eller gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, enligt definitionen i artikel 2.36 andra stycket i direktiv (EU) 2018/2001.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 3 – strecksats 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | årligt flygbränslebehov: den mängd flygbränsle som krävs för att utföra alla kommersiella flygtransporter som utförs av en luftfartygsoperatör och som avgår från en viss unionsflygplats under en rapporteringsperiod. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

årligt flygbränslebehov: den mängd flygbränsle som krävs för att utföra alla kommersiella flygtransporter som utförs av en luftfartygsoperatör och som avgår från en viss unionsflygplats under en rapporteringsperiod.

| — | årligt flygbränslebehov: den mängd flygbränsle
  , definierat såsom ”bränsle till destinationen” och ”taxningsbränsle”, i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1296,
  som krävs för att utföra alla kommersiella flygtransporter som utförs av en luftfartygsoperatör och som avgår från en viss unionsflygplats under en rapporteringsperiod. |
| --- | --- |

—

årligt flygbränslebehov: den mängd flygbränsle
  , definierat såsom ”bränsle till destinationen” och ”taxningsbränsle”, i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1296,
  som krävs för att utföra alla kommersiella flygtransporter som utförs av en luftfartygsoperatör och som avgår från en viss unionsflygplats under en rapporteringsperiod.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 3 – strecksats 16a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | flexibilitetsmekanism för hållbart flygbränsle: ett system som ska inrättas för en period på tio år från och med den dag då artiklarna 4 och 5 börjar tillämpas i enlighet med artikel 15, genom vilket tillgången till och användningen av hållbara flygbränslen styrs av marknadsfrihet med flexibilitet för luftfartygsoperatörer och flygbränsleleverantörer att organisera distributionen och användningen av hållbara flygbränslen på ett kostnadseffektivt sätt vid de unionsflygplatser som de själva får välja och som står i proportion till deras behov. Ett sådant system, med inslag av ett ”book and claim-system”, kan göra det möjligt för luftfartygsoperatörer att köpa hållbara flygbränslen genom avtalsarrangemang med flygbränsleleverantörer och att i tillämpliga fall tillgodogöra sig användningen av det på unionsflygplatser inom ramen för ett växthusgassystem i enlighet med artikel [...] i direktiv (EU) 2021/0207. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

flexibilitetsmekanism för hållbart flygbränsle: ett system som ska inrättas för en period på tio år från och med den dag då artiklarna 4 och 5 börjar tillämpas i enlighet med artikel 15, genom vilket tillgången till och användningen av hållbara flygbränslen styrs av marknadsfrihet med flexibilitet för luftfartygsoperatörer och flygbränsleleverantörer att organisera distributionen och användningen av hållbara flygbränslen på ett kostnadseffektivt sätt vid de unionsflygplatser som de själva får välja och som står i proportion till deras behov. Ett sådant system, med inslag av ett ”book and claim-system”, kan göra det möjligt för luftfartygsoperatörer att köpa hållbara flygbränslen genom avtalsarrangemang med flygbränsleleverantörer och att i tillämpliga fall tillgodogöra sig användningen av det på unionsflygplatser inom ramen för ett växthusgassystem i enlighet med artikel [...] i direktiv (EU) 2021/0207.

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Flygbränsleleverantörer
  ska
  säkerställa att allt flygbränsle som tillhandahålls luftfartygsoperatörer vid varje unionsflygplats innehåller en minimiandel hållbart flygbränsle, inklusive en minimiandel syntetiskt flygbränsle i enlighet med de värden och tillämpningsdatum som anges i bilaga I. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 ska
  flygbränsleleverantörer säkerställa att allt flygbränsle som tillhandahålls luftfartygsoperatörer vid varje unionsflygplats innehåller en minimiandel hållbart flygbränsle, inklusive en minimiandel syntetiskt flygbränsle i enlighet med de värden och tillämpningsdatum som anges i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Ändring

Flygbränsleleverantörer
  ska
  säkerställa att allt flygbränsle som tillhandahålls luftfartygsoperatörer vid varje unionsflygplats innehåller en minimiandel hållbart flygbränsle, inklusive en minimiandel syntetiskt flygbränsle i enlighet med de värden och tillämpningsdatum som anges i bilaga I.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 ska
  flygbränsleleverantörer säkerställa att allt flygbränsle som tillhandahålls luftfartygsoperatörer vid varje unionsflygplats innehåller en minimiandel hållbart flygbränsle, inklusive en minimiandel syntetiskt flygbränsle i enlighet med de värden och tillämpningsdatum som anges i bilaga I.

Ändring 134

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Följande hållbara flygbränslen ska undantas från beräkningen av de minimiandelar hållbara flygbränslen som anges i bilaga I: |
| | Hållbara flygbränslen framställda av livsmedels- och fodergrödor, mellangrödor, palmfettsyradestillat och alla material från palmolja och sojabönor samt soapstock och derivat därav. |

Kommissionens förslag

Ändring

Följande hållbara flygbränslen ska undantas från beräkningen av de minimiandelar hållbara flygbränslen som anges i bilaga I:

Hållbara flygbränslen framställda av livsmedels- och fodergrödor, mellangrödor, palmfettsyradestillat och alla material från palmolja och sojabönor samt soapstock och derivat därav.

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.3 och 11.4 ska en flygbränsleleverantör som underlåter att tillhandahålla de minimiandelar som anges i bilaga I för en viss rapporteringsperiod åtminstone kompensera för detta underskott under nästa rapporteringsperiod. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.3 och 11.4 ska en flygbränsleleverantör som underlåter att tillhandahålla de minimiandelar som anges i bilaga I för en viss rapporteringsperiod
  anmäla detta underskott och dess orsaker till Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet. Om kommissionen bedömer att underskottet har andra orsaker än en brist på tillgängliga resurser ska bränsleleverantören göra allt för att
  åtminstone kompensera för detta underskott under nästa rapporteringsperiod. |

Kommissionens förslag

Ändring

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.3 och 11.4 ska en flygbränsleleverantör som underlåter att tillhandahålla de minimiandelar som anges i bilaga I för en viss rapporteringsperiod åtminstone kompensera för detta underskott under nästa rapporteringsperiod.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.3 och 11.4 ska en flygbränsleleverantör som underlåter att tillhandahålla de minimiandelar som anges i bilaga I för en viss rapporteringsperiod
  anmäla detta underskott och dess orsaker till Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet. Om kommissionen bedömer att underskottet har andra orsaker än en brist på tillgängliga resurser ska bränsleleverantören göra allt för att
  åtminstone kompensera för detta underskott under nästa rapporteringsperiod.

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Bränsleleverantörerna får visa att de uppfyller skyldigheten i punkt 1 genom att använda det massbalanssystem som avses i artikel 30 i direktiv (EU) 2018/2001. |

Kommissionens förslag

Ändring

Bränsleleverantörerna får visa att de uppfyller skyldigheten i punkt 1 genom att använda det massbalanssystem som avses i artikel 30 i direktiv (EU) 2018/2001.

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den årliga mängd flygbränsle som tankas av en viss luftfartygsoperatör vid en viss unionsflygplats ska vara minst 90 % av det årliga flygbränslebehovet. | Den årliga mängd flygbränsle som tankas av en viss luftfartygsoperatör vid en viss unionsflygplats ska vara minst 90 % av det årliga flygbränslebehovet
  , med beaktande av nödvändig efterlevnad av reglerna om bränslesäkerhet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Den årliga mängd flygbränsle som tankas av en viss luftfartygsoperatör vid en viss unionsflygplats ska vara minst 90 % av det årliga flygbränslebehovet.

Den årliga mängd flygbränsle som tankas av en viss luftfartygsoperatör vid en viss unionsflygplats ska vara minst 90 % av det årliga flygbränslebehovet
  , med beaktande av nödvändig efterlevnad av reglerna om bränslesäkerhet
  .

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 6 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Skyldighet
  för unionsflygplatser
  att tillhandahålla infrastruktur | Skyldighet att tillhandahålla infrastruktur
  vid unionsflygplatser |

Kommissionens förslag

Ändring

Skyldighet
  för unionsflygplatser
  att tillhandahålla infrastruktur

Skyldighet att tillhandahålla infrastruktur
  vid unionsflygplatser

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Unionsflygplatser ska vidta nödvändiga åtgärder för att underlätta luftfartygsoperatörers tillgång till flygbränslen som innehåller de andelar av hållbara flygbränslen som anges i bilaga I, och de ska tillhandahålla den infrastruktur som krävs för leverans, lagring och tankning av sådana bränslen. | Unionsflygplatser
  eller, i förekommande fall, flygplatsens ledningsenhet
  ska vidta
  alla
  nödvändiga åtgärder för att underlätta luftfartygsoperatörers tillgång till flygbränslen som innehåller de andelar av hållbara flygbränslen som anges i bilaga I, och de ska tillhandahålla den infrastruktur som krävs för leverans, lagring och tankning av sådana bränslen
  , inbegripet en lämplig infrastruktur för vätgastankning och elladdning av luftfartyg, som står i proportion till användningen av sådana luftfartyg, i enlighet med respektive utbyggnadsplan i det nationella handlingsprogrammet i artikel 13.1 i förordning [...] om utbyggnad av infrastruktur för alternativa
  bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

Unionsflygplatser ska vidta nödvändiga åtgärder för att underlätta luftfartygsoperatörers tillgång till flygbränslen som innehåller de andelar av hållbara flygbränslen som anges i bilaga I, och de ska tillhandahålla den infrastruktur som krävs för leverans, lagring och tankning av sådana bränslen.

Unionsflygplatser
  eller, i förekommande fall, flygplatsens ledningsenhet
  ska vidta
  alla
  nödvändiga åtgärder för att underlätta luftfartygsoperatörers tillgång till flygbränslen som innehåller de andelar av hållbara flygbränslen som anges i bilaga I, och de ska tillhandahålla den infrastruktur som krävs för leverans, lagring och tankning av sådana bränslen
  , inbegripet en lämplig infrastruktur för vätgastankning och elladdning av luftfartyg, som står i proportion till användningen av sådana luftfartyg, i enlighet med respektive utbyggnadsplan i det nationella handlingsprogrammet i artikel 13.1 i förordning [...] om utbyggnad av infrastruktur för alternativa
  bränslen.

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om luftfartygsoperatörer rapporterar svårigheter till Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (byrån) när det gäller att få tillgång till flygbränslen som innehåller hållbara flygbränslen vid en viss unionsflygplats på grund av att lämplig flygplatsinfrastruktur saknas
  får
  byrån begära att unionsflygplatsen tillhandahåller de uppgifter som krävs för att bevisa överensstämmelse med punkt 1. Den berörda unionsflygplatsen ska tillhandahålla uppgifterna utan onödigt dröjsmål. | Om luftfartygsoperatörer rapporterar svårigheter till Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (byrån) när det gäller att få tillgång till flygbränslen som innehåller hållbara flygbränslen vid en viss unionsflygplats på grund av att lämplig flygplatsinfrastruktur saknas
  ska
  byrån
  , när det är lämpligt,
  begära att unionsflygplatsen
  eller, i tillämpliga fall, flygplatsens ledningsenhet,
  tillhandahåller de uppgifter som krävs för att bevisa överensstämmelse med punkt 1. Den berörda unionsflygplatsen
  eller, i tillämpliga fall, flygplatsens ledningsenhet,
  ska tillhandahålla uppgifterna utan onödigt dröjsmål. |

Kommissionens förslag

Ändring

Om luftfartygsoperatörer rapporterar svårigheter till Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (byrån) när det gäller att få tillgång till flygbränslen som innehåller hållbara flygbränslen vid en viss unionsflygplats på grund av att lämplig flygplatsinfrastruktur saknas
  får
  byrån begära att unionsflygplatsen tillhandahåller de uppgifter som krävs för att bevisa överensstämmelse med punkt 1. Den berörda unionsflygplatsen ska tillhandahålla uppgifterna utan onödigt dröjsmål.

Om luftfartygsoperatörer rapporterar svårigheter till Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (byrån) när det gäller att få tillgång till flygbränslen som innehåller hållbara flygbränslen vid en viss unionsflygplats på grund av att lämplig flygplatsinfrastruktur saknas
  ska
  byrån
  , när det är lämpligt,
  begära att unionsflygplatsen
  eller, i tillämpliga fall, flygplatsens ledningsenhet,
  tillhandahåller de uppgifter som krävs för att bevisa överensstämmelse med punkt 1. Den berörda unionsflygplatsen
  eller, i tillämpliga fall, flygplatsens ledningsenhet,
  ska tillhandahålla uppgifterna utan onödigt dröjsmål.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Byrån ska bedöma de mottagna uppgifterna och informera kommissionen om sådana uppgifter gör det möjligt att dra slutsatsen att unionsflygplatsen inte uppfyller sina skyldigheter. Unionsflygplatser ska vidta nödvändiga åtgärder för att identifiera och åtgärda bristen på lämplig flygplatsinfrastruktur senast
  fem
  år efter förordningens ikraftträdande
  eller efter det år då de överskrider ett av tröskelvärdena i artikel 3 a
  . | Byrån ska bedöma de mottagna uppgifterna och informera kommissionen om sådana uppgifter gör det möjligt att dra slutsatsen att unionsflygplatsen
  eller, i tillämpliga fall, flygplatsens ledningsenhet
  inte uppfyller sina skyldigheter. Unionsflygplatser
  eller, i tillämpliga fall, flygplatsens ledningsenhet,
  ska vidta
  alla
  nödvändiga åtgärder för att identifiera och åtgärda bristen på lämplig flygplatsinfrastruktur senast
  tre
  år efter förordningens ikraftträdande. |

Kommissionens förslag

Ändring

Byrån ska bedöma de mottagna uppgifterna och informera kommissionen om sådana uppgifter gör det möjligt att dra slutsatsen att unionsflygplatsen inte uppfyller sina skyldigheter. Unionsflygplatser ska vidta nödvändiga åtgärder för att identifiera och åtgärda bristen på lämplig flygplatsinfrastruktur senast
  fem
  år efter förordningens ikraftträdande
  eller efter det år då de överskrider ett av tröskelvärdena i artikel 3 a
  .

Byrån ska bedöma de mottagna uppgifterna och informera kommissionen om sådana uppgifter gör det möjligt att dra slutsatsen att unionsflygplatsen
  eller, i tillämpliga fall, flygplatsens ledningsenhet
  inte uppfyller sina skyldigheter. Unionsflygplatser
  eller, i tillämpliga fall, flygplatsens ledningsenhet,
  ska vidta
  alla
  nödvändiga åtgärder för att identifiera och åtgärda bristen på lämplig flygplatsinfrastruktur senast
  tre
  år efter förordningens ikraftträdande.

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Luftfartygsoperatörer ska senast den 31 mars varje rapporteringsår rapportera följande uppgifter till byrån: | Luftfartygsoperatörer ska senast den 31 mars varje rapporteringsår rapportera följande uppgifter
  för rapporteringsperioden
  till byrån: |

Kommissionens förslag

Ändring

Luftfartygsoperatörer ska senast den 31 mars varje rapporteringsår rapportera följande uppgifter till byrån:

Luftfartygsoperatörer ska senast den 31 mars varje rapporteringsår rapportera följande uppgifter
  för rapporteringsperioden
  till byrån:

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Den totala mängd flygbränsle som tankats vid varje unionsflygplats, uttryckt i ton. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Den totala mängd flygbränsle som tankats vid varje unionsflygplats, uttryckt i ton.

| (a) | Den totala mängd flygbränsle som tankats vid varje unionsflygplats, uttryckt i ton
  fotogenekvivalenter
  . |
| --- | --- |

(a)

Den totala mängd flygbränsle som tankats vid varje unionsflygplats, uttryckt i ton
  fotogenekvivalenter
  .

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Det årliga flygbränslebehovet per unionsflygplats, uttryckt i ton. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Det årliga flygbränslebehovet per unionsflygplats, uttryckt i ton.

| (b) | Det årliga flygbränslebehovet per unionsflygplats, uttryckt i ton
  fotogenekvivalenter
  . |
| --- | --- |

(b)

Det årliga flygbränslebehovet per unionsflygplats, uttryckt i ton
  fotogenekvivalenter
  .

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Den totala mängden hållbart flygbränsle som de köper in från flygbränsleleverantörer i syfte att bedriva flygningar från unionsflygplatser, uttryckt i ton. |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Den totala mängden hållbart flygbränsle som de köper in från flygbränsleleverantörer i syfte att bedriva flygningar från unionsflygplatser, uttryckt i ton.

| (d) | Den totala mängden hållbart flygbränsle som de köper in från flygbränsleleverantörer i syfte att bedriva flygningar från unionsflygplatser, uttryckt i ton
  fotogenekvivalenter
  . |
| --- | --- |

(d)

Den totala mängden hållbart flygbränsle som de köper in från flygbränsleleverantörer i syfte att bedriva flygningar från unionsflygplatser, uttryckt i ton
  fotogenekvivalenter
  .

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | För varje inköp av hållbart flygbränsle: namnet på flygbränsleleverantören, den inköpta mängden uttryckt i ton, omvandlingsmetoden, egenskaperna hos och ursprunget för den råvara som används för produktionen samt livscykelutsläppen för det hållbara flygbränslet. Om ett inköp omfattar hållbara flygbränslen med olika egenskaper ska rapporten ange denna information för varje typ av hållbart flygbränsle. |

Kommissionens förslag

Ändring

(e)

För varje inköp av hållbart flygbränsle: namnet på flygbränsleleverantören, den inköpta mängden uttryckt i ton, omvandlingsmetoden, egenskaperna hos och ursprunget för den råvara som används för produktionen samt livscykelutsläppen för det hållbara flygbränslet. Om ett inköp omfattar hållbara flygbränslen med olika egenskaper ska rapporten ange denna information för varje typ av hållbart flygbränsle.

| (e) | För varje inköp av hållbart flygbränsle: namnet på flygbränsleleverantören, den
  totala
  inköpta mängden uttryckt i ton
  fotogenekvivalenter
  , omvandlingsmetoden, egenskaperna hos och ursprunget för den råvara som används för produktionen samt livscykelutsläppen för det hållbara flygbränslet. Om ett inköp omfattar hållbara flygbränslen med olika egenskaper ska rapporten ange denna information för varje typ av hållbart flygbränsle. |
| --- | --- |

(e)

För varje inköp av hållbart flygbränsle: namnet på flygbränsleleverantören, den
  totala
  inköpta mängden uttryckt i ton
  fotogenekvivalenter
  , omvandlingsmetoden, egenskaperna hos och ursprunget för den råvara som används för produktionen samt livscykelutsläppen för det hållbara flygbränslet. Om ett inköp omfattar hållbara flygbränslen med olika egenskaper ska rapporten ange denna information för varje typ av hållbart flygbränsle.

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Luftfartygsoperatörer får inte tillgodogöra sig förmåner för användning av ett och samma parti hållbara flygbränslen inom ramen för mer än ett växthusgassystem. Luftfartygsoperatörer ska, tillsammans med den rapport som avses i artikel 7, förse byrån med | Luftfartygsoperatörer ska ha rätt att begära gratis tilldelning av utsläppsrätter inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem om de tankat hållbara flygbränslen i enlighet med [artikel 3c.5a)] i direktiv 2003/87/EG.
  Luftfartygsoperatörer får inte tillgodogöra sig förmåner för användning av ett och samma parti hållbara flygbränslen inom ramen för mer än ett växthusgassystem. Luftfartygsoperatörer ska, tillsammans med den rapport som avses i artikel 7, förse byrån med |

Kommissionens förslag

Ändring

Luftfartygsoperatörer får inte tillgodogöra sig förmåner för användning av ett och samma parti hållbara flygbränslen inom ramen för mer än ett växthusgassystem. Luftfartygsoperatörer ska, tillsammans med den rapport som avses i artikel 7, förse byrån med

Luftfartygsoperatörer ska ha rätt att begära gratis tilldelning av utsläppsrätter inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem om de tankat hållbara flygbränslen i enlighet med [artikel 3c.5a)] i direktiv 2003/87/EG.
  Luftfartygsoperatörer får inte tillgodogöra sig förmåner för användning av ett och samma parti hållbara flygbränslen inom ramen för mer än ett växthusgassystem. Luftfartygsoperatörer ska, tillsammans med den rapport som avses i artikel 7, förse byrån med

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För rapportering av användningen av hållbara flygbränslen enligt artikel 7 i denna förordning eller inom ramen för ett växthusgassystem ska flygbränsleleverantörer kostnadsfritt förse luftfartygsoperatörer med relevant information. | För rapportering av användningen av hållbara flygbränslen enligt artikel 7 i denna förordning eller inom ramen för ett växthusgassystem ska flygbränsleleverantörer kostnadsfritt förse luftfartygsoperatörer med relevant information
  för rapporteringsperioden, senast den 31 januari för varje rapporteringsår
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

För rapportering av användningen av hållbara flygbränslen enligt artikel 7 i denna förordning eller inom ramen för ett växthusgassystem ska flygbränsleleverantörer kostnadsfritt förse luftfartygsoperatörer med relevant information.

För rapportering av användningen av hållbara flygbränslen enligt artikel 7 i denna förordning eller inom ramen för ett växthusgassystem ska flygbränsleleverantörer kostnadsfritt förse luftfartygsoperatörer med relevant information
  för rapporteringsperioden, senast den 31 januari för varje rapporteringsår
  .

Ändring 67

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Flygbränsleleverantörer ska senast den 31
  mars
  varje rapporteringsår rapportera följande uppgifter för rapporteringsperioden i den unionsdatabas som avses i artikel 28 i direktiv (EU) 2018/2001: | Flygbränsleleverantörer ska senast den 31
  januari
  varje rapporteringsår rapportera följande uppgifter för rapporteringsperioden i den unionsdatabas som avses i artikel 28 i direktiv (EU) 2018/2001: |

Kommissionens förslag

Ändring

Flygbränsleleverantörer ska senast den 31
  mars
  varje rapporteringsår rapportera följande uppgifter för rapporteringsperioden i den unionsdatabas som avses i artikel 28 i direktiv (EU) 2018/2001:

Flygbränsleleverantörer ska senast den 31
  januari
  varje rapporteringsår rapportera följande uppgifter för rapporteringsperioden i den unionsdatabas som avses i artikel 28 i direktiv (EU) 2018/2001:

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Volymen
  flygbränsle som levererats på varje unionsflygplats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Volymen
  flygbränsle som levererats på varje unionsflygplats.

| (a) | Mängden
  flygbränsle som levererats på varje unionsflygplats
  , uttryckt i ton fotogenekvivalenter
  . |
| --- | --- |

(a)

Mängden
  flygbränsle som levererats på varje unionsflygplats
  , uttryckt i ton fotogenekvivalenter
  .

Ändring 69

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Volymen
  hållbart flygbränsle som levererats på varje unionsflygplats och för varje typ av hållbart flygbränsle, enligt beskrivningen i led c. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Volymen
  hållbart flygbränsle som levererats på varje unionsflygplats och för varje typ av hållbart flygbränsle, enligt beskrivningen i led c.

| (b) | Mängden
  hållbart flygbränsle som levererats på varje unionsflygplats
  , uttryckt i ton fotogenekvivalenter
  och för varje typ av hållbart flygbränsle, enligt beskrivningen i led c. |
| --- | --- |

(b)

Mängden
  hållbart flygbränsle som levererats på varje unionsflygplats
  , uttryckt i ton fotogenekvivalenter
  och för varje typ av hållbart flygbränsle, enligt beskrivningen i led c.

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Livscykelutsläppen, råvarornas ursprung och omvandlingsprocessen för varje typ av hållbart flygbränsle som levererats på unionsflygplatser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

Livscykelutsläppen, råvarornas ursprung och omvandlingsprocessen för varje typ av hållbart flygbränsle som levererats på unionsflygplatser.

| (c) | Livscykelutsläppen,
  egenskaperna,
  råvarornas ursprung och omvandlingsprocessen för varje typ av hållbart flygbränsle som levererats på unionsflygplatser. |
| --- | --- |

(c)

Livscykelutsläppen,
  egenskaperna,
  råvarornas ursprung och omvandlingsprocessen för varje typ av hållbart flygbränsle som levererats på unionsflygplatser.

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | I förekommande fall mängden vätgas och/eller el som levererats på varje unionsflygplats, uttryckt i ton fotogenekvivalenter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

I förekommande fall mängden vätgas och/eller el som levererats på varje unionsflygplats, uttryckt i ton fotogenekvivalenter.

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 1 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cb) | Den genomsnittliga halten av aromater, naftalen och svavel i flygbränsle per parti som tillhandahålls vid varje unionsflygplats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(cb)

Den genomsnittliga halten av aromater, naftalen och svavel i flygbränsle per parti som tillhandahålls vid varje unionsflygplats.

Ändring 73

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Medlemsstaterna ska utse den eller de behöriga myndigheter som ska ansvara för genomförandet av denna förordning och för att utfärda sanktionsavgifter för luftfartygsoperatörer, unionsflygplatser och bränsleleverantörer. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om detta. | (1)   Medlemsstaterna ska utse den eller
  i förekommande fall och i enlighet med nationell rätt,
  de behöriga myndigheter som ska ansvara för genomförandet av denna förordning och för att utfärda sanktionsavgifter för luftfartygsoperatörer, unionsflygplatser
  , eller, i förekommande fall, för flygplatsernas ledningsenheter
  och bränsleleverantörer. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)   Medlemsstaterna ska utse den eller de behöriga myndigheter som ska ansvara för genomförandet av denna förordning och för att utfärda sanktionsavgifter för luftfartygsoperatörer, unionsflygplatser och bränsleleverantörer. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om detta.

(1)   Medlemsstaterna ska utse den eller
  i förekommande fall och i enlighet med nationell rätt,
  de behöriga myndigheter som ska ansvara för genomförandet av denna förordning och för att utfärda sanktionsavgifter för luftfartygsoperatörer, unionsflygplatser
  , eller, i förekommande fall, för flygplatsernas ledningsenheter
  och bränsleleverantörer. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om detta.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2

Artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Byrån ska översända de uppgifter som mottagits i enlighet med artiklarna 7 och 9 till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. Byrån ska också till de behöriga myndigheterna översända aggregerade uppgifter för de luftfartygsoperatörer och flygbränsleleverantörer för vilka myndigheterna är behöriga enligt punkterna 3, 4 och 5. | (2)   Byrån ska översända de uppgifter som mottagits i enlighet med artiklarna 7 och 9 till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. Byrån ska också till
  den eller
  de behöriga myndigheterna översända aggregerade uppgifter för de luftfartygsoperatörer och flygbränsleleverantörer för vilka myndigheterna är behöriga enligt punkterna 3, 4 och 5. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Byrån ska översända de uppgifter som mottagits i enlighet med artiklarna 7 och 9 till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. Byrån ska också till de behöriga myndigheterna översända aggregerade uppgifter för de luftfartygsoperatörer och flygbränsleleverantörer för vilka myndigheterna är behöriga enligt punkterna 3, 4 och 5.

(2)   Byrån ska översända de uppgifter som mottagits i enlighet med artiklarna 7 och 9 till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. Byrån ska också till
  den eller
  de behöriga myndigheterna översända aggregerade uppgifter för de luftfartygsoperatörer och flygbränsleleverantörer för vilka myndigheterna är behöriga enligt punkterna 3, 4 och 5.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 3

Artikel 10 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   De behöriga myndigheterna för en luftfartygsoperatör ska fastställas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 748/2009 (16). | (3)   
  Den eller
  de behöriga myndigheterna för en luftfartygsoperatör ska fastställas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 748/2009 (16). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   De behöriga myndigheterna för en luftfartygsoperatör ska fastställas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 748/2009 (16).

(3)   
  Den eller
  de behöriga myndigheterna för en luftfartygsoperatör ska fastställas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 748/2009 (16).

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4

Artikel 10 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4)   De behöriga myndigheterna för unionsflygplatser ska fastställas på grundval av myndigheternas respektive territoriella behörighet. | (4)   
  Den eller
  de behöriga myndigheterna för unionsflygplatser ska fastställas på grundval av myndigheternas respektive territoriella behörighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)   De behöriga myndigheterna för unionsflygplatser ska fastställas på grundval av myndigheternas respektive territoriella behörighet.

(4)   
  Den eller
  de behöriga myndigheterna för unionsflygplatser ska fastställas på grundval av myndigheternas respektive territoriella behörighet.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 5

Artikel 10 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5)   De behöriga myndigheterna för flygbränsleleverantörer ska fastställas på grundval av den medlemsstat där de är etablerade. | (5)   
  Den eller
  de behöriga myndigheterna för flygbränsleleverantörer ska fastställas på grundval av den medlemsstat där de är etablerade. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5)   De behöriga myndigheterna för flygbränsleleverantörer ska fastställas på grundval av den medlemsstat där de är etablerade.

(5)   
  Den eller
  de behöriga myndigheterna för flygbränsleleverantörer ska fastställas på grundval av den medlemsstat där de är etablerade.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1

Artikel 11 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   
  Medlemsstaterna
  ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av de bestämmelser som antagits enligt denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Medlemsstaterna
  ska
  anmäla
  dessa bestämmelser till
  kommissionen
  senast den 31 december 2023, och de ska utan dröjsmål anmäla eventuella senare ändringar som påverkar bestämmelserna. | (1)   
  Kommissionen
  ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av de bestämmelser som antagits enligt denna förordning och
  medlemsstaterna ska
  vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Kommissionen
  ska
  överlämna
  dessa bestämmelser till
  medlemsstaterna
  senast den 31 december 2023, och de ska utan dröjsmål anmäla eventuella senare ändringar som påverkar bestämmelserna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   
  Medlemsstaterna
  ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av de bestämmelser som antagits enligt denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Medlemsstaterna
  ska
  anmäla
  dessa bestämmelser till
  kommissionen
  senast den 31 december 2023, och de ska utan dröjsmål anmäla eventuella senare ändringar som påverkar bestämmelserna.

(1)   
  Kommissionen
  ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av de bestämmelser som antagits enligt denna förordning och
  medlemsstaterna ska
  vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Kommissionen
  ska
  överlämna
  dessa bestämmelser till
  medlemsstaterna
  senast den 31 december 2023, och de ska utan dröjsmål anmäla eventuella senare ändringar som påverkar bestämmelserna.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Medlemsstaterna ska säkerställa att varje luftfartygsoperatör som underlåter att uppfylla de skyldigheter som fastställs i artikel 5 kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara
  minst
  dubbelt så hög som det årliga genomsnittspriset på flygbränsle per ton multiplicerat med den totala årliga otankade mängden. | (2)   Medlemsstaterna ska säkerställa att varje luftfartygsoperatör som underlåter att uppfylla de skyldigheter som fastställs i artikel 5 kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara dubbelt så hög som det årliga genomsnittspriset på flygbränsle per ton multiplicerat med den totala årliga otankade mängden.
  En luftfartygsoperatör får befrias från en administrativ sanktionsavgift om den kan bevisa att dess underlåtenhet att uppfylla skyldigheterna enligt artikel 5 beror på exceptionella och oförutsebara omständigheter som ligger utanför dess kontroll och vars effekter inte hade kunnat undvikas även om alla rimliga åtgärder hade vidtagits. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Medlemsstaterna ska säkerställa att varje luftfartygsoperatör som underlåter att uppfylla de skyldigheter som fastställs i artikel 5 kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara
  minst
  dubbelt så hög som det årliga genomsnittspriset på flygbränsle per ton multiplicerat med den totala årliga otankade mängden.

(2)   Medlemsstaterna ska säkerställa att varje luftfartygsoperatör som underlåter att uppfylla de skyldigheter som fastställs i artikel 5 kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara dubbelt så hög som det årliga genomsnittspriset på flygbränsle per ton multiplicerat med den totala årliga otankade mängden.
  En luftfartygsoperatör får befrias från en administrativ sanktionsavgift om den kan bevisa att dess underlåtenhet att uppfylla skyldigheterna enligt artikel 5 beror på exceptionella och oförutsebara omständigheter som ligger utanför dess kontroll och vars effekter inte hade kunnat undvikas även om alla rimliga åtgärder hade vidtagits.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2a (ny)

Artikel 11 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att varje unionsflygplats eller, i förekommande fall, ledningsenhet för en flygplats, som inte uppfyller de skyldigheter som fastställs i artikel 6 kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2a)
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att varje unionsflygplats eller, i förekommande fall, ledningsenhet för en flygplats, som inte uppfyller de skyldigheter som fastställs i artikel 6 kan åläggas en administrativ sanktionsavgift.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Medlemsstaterna ska säkerställa att en flygbränsleleverantör som underlåter att uppfylla skyldigheterna enligt artikel 4 beträffande minimiandelen hållbara flygbränslen kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara
  minst
  dubbelt så hög som skillnaden mellan det årliga genomsnittspriset på konventionellt flygbränsle och hållbart flygbränsle per ton multiplicerat med den mängd flygbränsle som inte uppfyller den minimiandel som avses i artikel 4 och bilaga I. | (3)   Medlemsstaterna ska säkerställa att en flygbränsleleverantör som underlåter att uppfylla skyldigheterna enligt artikel 4 beträffande minimiandelen hållbara flygbränslen
  eller en flygbränsleleverantör som bevisligen har lämnat vilseledande eller felaktig information om egenskaperna hos eller ursprunget till det bränsle den levererat
  kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara dubbelt så hög som skillnaden mellan det årliga genomsnittspriset på konventionellt flygbränsle och hållbart flygbränsle per ton multiplicerat med den mängd flygbränsle som inte uppfyller den minimiandel som avses i artikel 4 och bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Medlemsstaterna ska säkerställa att en flygbränsleleverantör som underlåter att uppfylla skyldigheterna enligt artikel 4 beträffande minimiandelen hållbara flygbränslen kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara
  minst
  dubbelt så hög som skillnaden mellan det årliga genomsnittspriset på konventionellt flygbränsle och hållbart flygbränsle per ton multiplicerat med den mängd flygbränsle som inte uppfyller den minimiandel som avses i artikel 4 och bilaga I.

(3)   Medlemsstaterna ska säkerställa att en flygbränsleleverantör som underlåter att uppfylla skyldigheterna enligt artikel 4 beträffande minimiandelen hållbara flygbränslen
  eller en flygbränsleleverantör som bevisligen har lämnat vilseledande eller felaktig information om egenskaperna hos eller ursprunget till det bränsle den levererat
  kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara dubbelt så hög som skillnaden mellan det årliga genomsnittspriset på konventionellt flygbränsle och hållbart flygbränsle per ton multiplicerat med den mängd flygbränsle som inte uppfyller den minimiandel som avses i artikel 4 och bilaga I.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 4

Artikel 11 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4)   Medlemsstaterna ska säkerställa att en flygbränsleleverantör som underlåter att uppfylla skyldigheterna enligt artikel 4 beträffande minimiandelen syntetiska flygbränslen kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara
  minst
  dubbelt så hög som skillnaden mellan det årliga genomsnittspriset på syntetiskt flygbränsle och konventionellt flygbränsle per ton multiplicerat med den mängd flygbränsle som inte uppfyller den minimiandel som avses i artikel 4 och bilaga I. | (4)   Medlemsstaterna ska säkerställa att en flygbränsleleverantör som underlåter att uppfylla skyldigheterna enligt artikel 4 beträffande minimiandelen syntetiska flygbränslen kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara dubbelt så hög som skillnaden mellan det årliga genomsnittspriset på syntetiskt flygbränsle och konventionellt flygbränsle per ton multiplicerat med den mängd flygbränsle som inte uppfyller den minimiandel som avses i artikel 4 och bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)   Medlemsstaterna ska säkerställa att en flygbränsleleverantör som underlåter att uppfylla skyldigheterna enligt artikel 4 beträffande minimiandelen syntetiska flygbränslen kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara
  minst
  dubbelt så hög som skillnaden mellan det årliga genomsnittspriset på syntetiskt flygbränsle och konventionellt flygbränsle per ton multiplicerat med den mängd flygbränsle som inte uppfyller den minimiandel som avses i artikel 4 och bilaga I.

(4)   Medlemsstaterna ska säkerställa att en flygbränsleleverantör som underlåter att uppfylla skyldigheterna enligt artikel 4 beträffande minimiandelen syntetiska flygbränslen kan åläggas en administrativ sanktionsavgift. Denna avgift ska vara dubbelt så hög som skillnaden mellan det årliga genomsnittspriset på syntetiskt flygbränsle och konventionellt flygbränsle per ton multiplicerat med den mängd flygbränsle som inte uppfyller den minimiandel som avses i artikel 4 och bilaga I.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 5a (ny)

Artikel 11 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Medlemsstaterna ska ha den rättsliga och administrativa ram som krävs på nationell nivå för att säkerställa att den information som förs in av bränsleleverantörer i den unionsdatabas som avses i artikel 28 i direktiv (EU) 2018/2001 är korrekt, verifierad och granskad. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5a)
     
  Medlemsstaterna ska ha den rättsliga och administrativa ram som krävs på nationell nivå för att säkerställa att den information som förs in av bränsleleverantörer i den unionsdatabas som avses i artikel 28 i direktiv (EU) 2018/2001 är korrekt, verifierad och granskad.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 6

Artikel 11 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6)   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla flygbränsleleverantörer som har ackumulerat ett underskott i förhållande till den skyldighet som fastställs i artikel 4 när det gäller minimiandelen hållbara flygbränslen eller syntetiska bränslen under en viss rapporteringsperiod, under den efterföljande rapporteringsperioden
  ska
  förse marknaden med en mängd av respektive bränsle som motsvarar detta underskott, utöver den mängd som de är skyldiga att leverera för den rapporteringsperioden. Fullgörandet av denna skyldighet befriar inte bränsleleverantören från skyldigheten att betala de sanktioner som anges i punkterna 3 och 4 i denna artikel. | (6)   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla flygbränsleleverantörer som har ackumulerat ett underskott i förhållande till den skyldighet som fastställs i artikel 4 när det gäller minimiandelen hållbara flygbränslen eller syntetiska bränslen under en viss rapporteringsperiod, under den efterföljande rapporteringsperioden
  gör allt för att
  förse marknaden med en mängd av respektive bränsle som motsvarar detta underskott, utöver den mängd som de är skyldiga att leverera för den rapporteringsperioden
  , såvida kommissionen kommit fram till att underskottet har andra orsaker än otillräckligt resursutbud
  . Fullgörandet av denna skyldighet befriar inte bränsleleverantören från skyldigheten att betala de sanktioner som anges i punkterna 3 och 4 i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla flygbränsleleverantörer som har ackumulerat ett underskott i förhållande till den skyldighet som fastställs i artikel 4 när det gäller minimiandelen hållbara flygbränslen eller syntetiska bränslen under en viss rapporteringsperiod, under den efterföljande rapporteringsperioden
  ska
  förse marknaden med en mängd av respektive bränsle som motsvarar detta underskott, utöver den mängd som de är skyldiga att leverera för den rapporteringsperioden. Fullgörandet av denna skyldighet befriar inte bränsleleverantören från skyldigheten att betala de sanktioner som anges i punkterna 3 och 4 i denna artikel.

(6)   Medlemsstaterna ska säkerställa att alla flygbränsleleverantörer som har ackumulerat ett underskott i förhållande till den skyldighet som fastställs i artikel 4 när det gäller minimiandelen hållbara flygbränslen eller syntetiska bränslen under en viss rapporteringsperiod, under den efterföljande rapporteringsperioden
  gör allt för att
  förse marknaden med en mängd av respektive bränsle som motsvarar detta underskott, utöver den mängd som de är skyldiga att leverera för den rapporteringsperioden
  , såvida kommissionen kommit fram till att underskottet har andra orsaker än otillräckligt resursutbud
  . Fullgörandet av denna skyldighet befriar inte bränsleleverantören från skyldigheten att betala de sanktioner som anges i punkterna 3 och 4 i denna artikel.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 7

Artikel 11 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7)   Medlemsstaterna ska ha den rättsliga och administrativa ram som krävs på nationell nivå för att säkerställa att skyldigheterna fullgörs och att administrativa sanktionsavgifter drivs in. Medlemsstaterna ska överföra det belopp som inkasseras genom dessa administrativa sanktionsavgifter som bidrag till
  InvestEU:s investeringsfacilitet
  för
  grön omställning
  , som
  ett komplement till EU-garantin
  . | (7)   Medlemsstaterna ska ha den rättsliga och administrativa ram som krävs på nationell nivå för att säkerställa att skyldigheterna fullgörs och att administrativa sanktionsavgifter drivs in. Medlemsstaterna ska överföra det belopp som inkasseras genom dessa administrativa sanktionsavgifter som bidrag till
  fonden
  för
  hållbar luftfart
  , som
  inrättats enligt artikel 11a
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7)   Medlemsstaterna ska ha den rättsliga och administrativa ram som krävs på nationell nivå för att säkerställa att skyldigheterna fullgörs och att administrativa sanktionsavgifter drivs in. Medlemsstaterna ska överföra det belopp som inkasseras genom dessa administrativa sanktionsavgifter som bidrag till
  InvestEU:s investeringsfacilitet
  för
  grön omställning
  , som
  ett komplement till EU-garantin
  .

(7)   Medlemsstaterna ska ha den rättsliga och administrativa ram som krävs på nationell nivå för att säkerställa att skyldigheterna fullgörs och att administrativa sanktionsavgifter drivs in. Medlemsstaterna ska överföra det belopp som inkasseras genom dessa administrativa sanktionsavgifter som bidrag till
  fonden
  för
  hållbar luftfart
  , som
  inrättats enligt artikel 11a
  .

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11a (ny)

Artikel 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Fonden för hållbar luftfart |
| | 1.
     
  En fond för hållbar luftfart (fonden) ska inrättas för perioden 2023–2050 för att påskynda utfasningen av fossila bränslen i luftfartssektorn utan att hämma dess starkt integrerade inre marknad, och i synnerhet för att stödja investeringar i innovativ teknik och infrastruktur för produktion, användning, utbyggnad och lagring av hållbara flygbränslen och annan innovativ framdrivningsteknik för luftfartyg, inbegripet vätgas och el, forskning kring nya motorer och teknik för att infånga koldioxid direkt från luften, varvid koldioxiden infångas direkt från luften och inte från punktkällor, och arbete för att minska luftfartens miljöpåverkan av annat slag än genom koldioxid. Alla investeringar som stöds av fonden ska offentliggöras och vara förenliga med denna förordnings syften. |
| | 2.
     
  Fonden ska vara en integrerad del av EU:s budget och ska i sin helhet budgeteras inom taken i den fleråriga budgetramen. Intäkterna från sanktionerna enligt denna förordning bör tilldelas fonden. |
| | 3.
     
  Fonden ska förvaltas centralt av ett unionsorgan vars styrningsstruktur och beslutsprocess ska vara transparenta och inkluderande, särskilt vid fastställandet av prioriterade områden, kriterier och förfaranden för tilldelning av bidrag. Berörda parter ska ha en lämplig rådgivande roll. All information om investeringarna och all annan relevant information om hur fonden fungerar ska göras tillgänglig för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11a

Artikel 11a

Fonden för hållbar luftfart

Fonden för hållbar luftfart

1.
     
  En fond för hållbar luftfart (fonden) ska inrättas för perioden 2023–2050 för att påskynda utfasningen av fossila bränslen i luftfartssektorn utan att hämma dess starkt integrerade inre marknad, och i synnerhet för att stödja investeringar i innovativ teknik och infrastruktur för produktion, användning, utbyggnad och lagring av hållbara flygbränslen och annan innovativ framdrivningsteknik för luftfartyg, inbegripet vätgas och el, forskning kring nya motorer och teknik för att infånga koldioxid direkt från luften, varvid koldioxiden infångas direkt från luften och inte från punktkällor, och arbete för att minska luftfartens miljöpåverkan av annat slag än genom koldioxid. Alla investeringar som stöds av fonden ska offentliggöras och vara förenliga med denna förordnings syften.

2.
     
  Fonden ska vara en integrerad del av EU:s budget och ska i sin helhet budgeteras inom taken i den fleråriga budgetramen. Intäkterna från sanktionerna enligt denna förordning bör tilldelas fonden.

3.
     
  Fonden ska förvaltas centralt av ett unionsorgan vars styrningsstruktur och beslutsprocess ska vara transparenta och inkluderande, särskilt vid fastställandet av prioriterade områden, kriterier och förfaranden för tilldelning av bidrag. Berörda parter ska ha en lämplig rådgivande roll. All information om investeringarna och all annan relevant information om hur fonden fungerar ska göras tillgänglig för allmänheten.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led a

Artikel 12 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Den totala mängden hållbart flygbränsle på unionsnivå som köps in av luftfartygsoperatörer, för användning på flygningar som avgår från en unionsflygplats, samt mängden per unionsflygplats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Den totala mängden hållbart flygbränsle på unionsnivå som köps in av luftfartygsoperatörer, för användning på flygningar som avgår från en unionsflygplats, samt mängden per unionsflygplats.

| (a) | Den totala mängden hållbart flygbränsle på unionsnivå som köps in av luftfartygsoperatörer, för användning på flygningar som
  omfattas av denna förordning och
  avgår från en unionsflygplats, samt mängden per unionsflygplats. |
| --- | --- |

(a)

Den totala mängden hållbart flygbränsle på unionsnivå som köps in av luftfartygsoperatörer, för användning på flygningar som
  omfattas av denna förordning och
  avgår från en unionsflygplats, samt mängden per unionsflygplats.

omfattas av denna förordning och

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led b

Artikel 12 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Den totala mängden hållbart flygbränsle och syntetiskt flygbränsle på unionsnivå som levereras, samt mängden per unionsflygplats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Den totala mängden hållbart flygbränsle och syntetiskt flygbränsle på unionsnivå som levereras, samt mängden per unionsflygplats.

| (b) | Den totala mängden hållbart flygbränsle och syntetiskt flygbränsle på unionsnivå som levereras,
  per medlemsstat och per typ av bränsleråvara,
  samt mängden per unionsflygplats. |
| --- | --- |

(b)

Den totala mängden hållbart flygbränsle och syntetiskt flygbränsle på unionsnivå som levereras,
  per medlemsstat och per typ av bränsleråvara,
  samt mängden per unionsflygplats.

per medlemsstat och per typ av bränsleråvara,

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led ba (nytt)

Artikel 12 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Om uppgifter finns att tillgå: mängden hållbart flygbränsle som levereras till och köps in av luftfartygsoperatörer i de av unionens grannländer som ett europeiskt luftfartsavtal har ingåtts med. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Om uppgifter finns att tillgå: mängden hållbart flygbränsle som levereras till och köps in av luftfartygsoperatörer i de av unionens grannländer som ett europeiskt luftfartsavtal har ingåtts med.

Om uppgifter finns att tillgå: mängden hållbart flygbränsle som levereras till och köps in av luftfartygsoperatörer i de av unionens grannländer som ett europeiskt luftfartsavtal har ingåtts med.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led c

Artikel 12 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Marknadssituationen, inklusive prisinformation, och trender för produktion och användning av hållbart flygbränsle i unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Marknadssituationen, inklusive prisinformation, och trender för produktion och användning av hållbart flygbränsle i unionen.

| (c) | Marknadssituationen, inklusive prisinformation, och trender för produktion och användning av hållbart flygbränsle i unionen
  och i varje medlemsstat
  . |
| --- | --- |

(c)

Marknadssituationen, inklusive prisinformation, och trender för produktion och användning av hållbart flygbränsle i unionen
  och i varje medlemsstat
  .

och i varje medlemsstat

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led d

Artikel 12 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Flygplatsernas efterlevnad av de skyldigheter som anges i artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Flygplatsernas efterlevnad av de skyldigheter som anges i artikel 6.

| (d) | Flygplatsernas efterlevnad av de skyldigheter som anges i artikel 6
  eller, i förekommande fall, flygplatsernas ledningsenheters efterlevnad av dessa skyldigheter
  . |
| --- | --- |

(d)

Flygplatsernas efterlevnad av de skyldigheter som anges i artikel 6
  eller, i förekommande fall, flygplatsernas ledningsenheters efterlevnad av dessa skyldigheter
  .

eller, i förekommande fall, flygplatsernas ledningsenheters efterlevnad av dessa skyldigheter

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led e

Artikel 12 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Efterlevnadsstatus för varje luftfartygsoperatör och flygbränsleleverantör som under rapporteringsperioden har skyldigheter enligt denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Efterlevnadsstatus för varje luftfartygsoperatör och flygbränsleleverantör som under rapporteringsperioden har skyldigheter enligt denna förordning.

| (e) | Efterlevnadsstatus för varje luftfartygsoperatör och flygbränsleleverantör som under rapporteringsperioden har skyldigheter enligt denna förordning
  , inklusive de som har anmälts som luftfartygsoperatörer, i enlighet med artikel 3 första stycket andra strecksatsen
  . |
| --- | --- |

(e)

Efterlevnadsstatus för varje luftfartygsoperatör och flygbränsleleverantör som under rapporteringsperioden har skyldigheter enligt denna förordning
  , inklusive de som har anmälts som luftfartygsoperatörer, i enlighet med artikel 3 första stycket andra strecksatsen
  .

, inklusive de som har anmälts som luftfartygsoperatörer, i enlighet med artikel 3 första stycket andra strecksatsen

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led f

Artikel 12 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Ursprunget för och egenskaperna hos alla hållbara flygbränslen som luftfartygsoperatörer köper för användning på flygningar som avgår från unionsflygplatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Ursprunget för och egenskaperna hos alla hållbara flygbränslen som luftfartygsoperatörer köper för användning på flygningar som avgår från unionsflygplatser.

| (f) | Ursprunget för och egenskaperna hos alla hållbara flygbränslen som luftfartygsoperatörer köper för användning på flygningar som
  omfattas av denna förordning och som
  avgår från unionsflygplatser. |
| --- | --- |

(f)

Ursprunget för och egenskaperna hos alla hållbara flygbränslen som luftfartygsoperatörer köper för användning på flygningar som
  omfattas av denna förordning och som
  avgår från unionsflygplatser.

omfattas av denna förordning och som

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led fa (nytt)

Artikel 12 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | Det genomsnittliga innehållet av aromater, naftalen och svavel i flygbränslen som levererats på unionsnivå, både för unionen som helhet och per unionsflygplats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

Det genomsnittliga innehållet av aromater, naftalen och svavel i flygbränslen som levererats på unionsnivå, både för unionen som helhet och per unionsflygplats.

Det genomsnittliga innehållet av aromater, naftalen och svavel i flygbränslen som levererats på unionsnivå, både för unionen som helhet och per unionsflygplats.

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12a (ny)

Artikel 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a |
| | EU-märkningssystem för luftfartens miljöprestanda |
| | 1.
     
  För att ytterligare främja utfasningen av fossila bränslen inom luftfartssektorn och göra informationen till konsumenterna om luftfartygsoperatörernas miljöprestanda mer transparent ska kommissionen inrätta ett heltäckande EU-system för märkning av luftfartens miljöprestanda, vilket ska utformas och genomföras av Easa och tillämpas på luftfartygsoperatörer och kommersiella flygtransporter som omfattas av denna förordning. |
| | 2.
     
  Senast den 1 januari 2024 ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med artikel 13a (ny) för att komplettera denna förordning genom att fastställa närmare bestämmelser och tekniska standarder för hur EU-systemet för märkning av luftfartygs, luftfartygsoperatörers och kommersiella flygtransporters miljöprestanda ska fungera. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 12a

Artikel 12a

EU-märkningssystem för luftfartens miljöprestanda

EU-märkningssystem för luftfartens miljöprestanda

1.
     
  För att ytterligare främja utfasningen av fossila bränslen inom luftfartssektorn och göra informationen till konsumenterna om luftfartygsoperatörernas miljöprestanda mer transparent ska kommissionen inrätta ett heltäckande EU-system för märkning av luftfartens miljöprestanda, vilket ska utformas och genomföras av Easa och tillämpas på luftfartygsoperatörer och kommersiella flygtransporter som omfattas av denna förordning.

2.
     
  Senast den 1 januari 2024 ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med artikel 13a (ny) för att komplettera denna förordning genom att fastställa närmare bestämmelser och tekniska standarder för hur EU-systemet för märkning av luftfartygs, luftfartygsoperatörers och kommersiella flygtransporters miljöprestanda ska fungera.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – rubriken

Artikel 13 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Övergångsperiod | Flexibilitetsmekanism för hållbart flygbränsle |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Övergångsperiod

Övergångsperiod

Flexibilitetsmekanism för hållbart flygbränsle

Flexibilitetsmekanism för hållbart flygbränsle

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom undantag från artikel 4
  får
  en
  flygbränsleleverantör,
  från och med den
  1 januari 2025 till
  och
  med den 31 december 2029
  , för varje rapporteringsperiod
  tillhandahålla minimiandelen
  hållbart flygbränsle enligt bilaga I 
  som ett viktat genomsnitt
  för
  allt
  flygbränsle
  som leverantören levererat på unionsflygplatser under den rapporteringsperioden
  . | Genom undantag från artikel 4
  , och under
  en
  period av 10 år
  från och med den
  dag då artiklarna 4
  och
  5 börjar tillämpas i enlighet med artikel 15
  ,
  får en flygbränsleleverantör
  för varje rapporteringsperiod
  motivera sitt tillhandahållande av
  hållbart flygbränsle enligt
  definitionen i
  bilaga I 
  genom att hänvisa till en flexibilitetsmekanism
  för
  hållbart
  flygbränsle
  enligt definitionen i artikel 3.16a (ny)
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genom undantag från artikel 4
  får
  en
  flygbränsleleverantör,
  från och med den
  1 januari 2025 till
  och
  med den 31 december 2029
  , för varje rapporteringsperiod
  tillhandahålla minimiandelen
  hållbart flygbränsle enligt bilaga I 
  som ett viktat genomsnitt
  för
  allt
  flygbränsle
  som leverantören levererat på unionsflygplatser under den rapporteringsperioden
  .

får

flygbränsleleverantör,

1 januari 2025 till

med den 31 december 2029

tillhandahålla minimiandelen

som ett viktat genomsnitt

allt

som leverantören levererat på unionsflygplatser under den rapporteringsperioden

Genom undantag från artikel 4
  , och under
  en
  period av 10 år
  från och med den
  dag då artiklarna 4
  och
  5 börjar tillämpas i enlighet med artikel 15
  ,
  får en flygbränsleleverantör
  för varje rapporteringsperiod
  motivera sitt tillhandahållande av
  hållbart flygbränsle enligt
  definitionen i
  bilaga I 
  genom att hänvisa till en flexibilitetsmekanism
  för
  hållbart
  flygbränsle
  enligt definitionen i artikel 3.16a (ny)
  .

, och under

period av 10 år

dag då artiklarna 4

5 börjar tillämpas i enlighet med artikel 15

får en flygbränsleleverantör

motivera sitt tillhandahållande av

definitionen i

genom att hänvisa till en flexibilitetsmekanism

hållbart

enligt definitionen i artikel 3.16a (ny)

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 1a (nytt)

Artikel 13 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Senast den 1 januari 2025 ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 13a för att komplettera denna förordning genom att fastställa närmare bestämmelser för flexibilitetsmekanismen för hållbart flygbränsle, garantera lika villkor och en hög nivå av miljöintegritet samt minimera risken för bedrägerier, oriktigheter och dubbla ansökningar. Dessa närmare bestämmelser, som ska omfatta delar av ett ”book and claim-system”, kan göra det möjligt att inrätta ett system för handel med hållbart flygbränsle, inbegripet detaljerade regler för registrering, tilldelning, redovisning och rapportering av tillgången till och användningen av hållbara flygbränslen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast den 1 januari 2025 ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 13a för att komplettera denna förordning genom att fastställa närmare bestämmelser för flexibilitetsmekanismen för hållbart flygbränsle, garantera lika villkor och en hög nivå av miljöintegritet samt minimera risken för bedrägerier, oriktigheter och dubbla ansökningar. Dessa närmare bestämmelser, som ska omfatta delar av ett ”book and claim-system”, kan göra det möjligt att inrätta ett system för handel med hållbart flygbränsle, inbegripet detaljerade regler för registrering, tilldelning, redovisning och rapportering av tillgången till och användningen av hållbara flygbränslen.

Senast den 1 januari 2025 ska kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 13a för att komplettera denna förordning genom att fastställa närmare bestämmelser för flexibilitetsmekanismen för hållbart flygbränsle, garantera lika villkor och en hög nivå av miljöintegritet samt minimera risken för bedrägerier, oriktigheter och dubbla ansökningar. Dessa närmare bestämmelser, som ska omfatta delar av ett ”book and claim-system”, kan göra det möjligt att inrätta ett system för handel med hållbart flygbränsle, inbegripet detaljerade regler för registrering, tilldelning, redovisning och rapportering av tillgången till och användningen av hållbara flygbränslen.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 1b (nytt)

Artikel 13 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Under den period som anges i första stycket ska kommissionen regelbundet övervaka integriteten och transparensen på marknaden för hållbara flygbränslen, vid behov med hjälp av information i unionsdatabasen och andra uppgifter som rapporterats till de behöriga myndigheterna. Kommissionen ska särskilt undersöka hur marknaden fungerar, bland annat med avseende på eventuell marknadsvolatilitet, ovanlig prisutveckling eller ovanligt handelsbeteende hos marknadsaktörerna som kan tyda på ett eventuellt monopolistiskt beteende, och därvid dra full nytta av sina befogenheter enligt artikel 102 i EUF-fördraget för att förhindra att marknadsaktörer missbrukar en dominerande ställning på marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Under den period som anges i första stycket ska kommissionen regelbundet övervaka integriteten och transparensen på marknaden för hållbara flygbränslen, vid behov med hjälp av information i unionsdatabasen och andra uppgifter som rapporterats till de behöriga myndigheterna. Kommissionen ska särskilt undersöka hur marknaden fungerar, bland annat med avseende på eventuell marknadsvolatilitet, ovanlig prisutveckling eller ovanligt handelsbeteende hos marknadsaktörerna som kan tyda på ett eventuellt monopolistiskt beteende, och därvid dra full nytta av sina befogenheter enligt artikel 102 i EUF-fördraget för att förhindra att marknadsaktörer missbrukar en dominerande ställning på marknaden.

Under den period som anges i första stycket ska kommissionen regelbundet övervaka integriteten och transparensen på marknaden för hållbara flygbränslen, vid behov med hjälp av information i unionsdatabasen och andra uppgifter som rapporterats till de behöriga myndigheterna. Kommissionen ska särskilt undersöka hur marknaden fungerar, bland annat med avseende på eventuell marknadsvolatilitet, ovanlig prisutveckling eller ovanligt handelsbeteende hos marknadsaktörerna som kan tyda på ett eventuellt monopolistiskt beteende, och därvid dra full nytta av sina befogenheter enligt artikel 102 i EUF-fördraget för att förhindra att marknadsaktörer missbrukar en dominerande ställning på marknaden.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13a (ny)

Artikel 13a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 13a |
| | Utövande av delegeringen |
| | 1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. |
| | 2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 12a och 13 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ... [den dag då denna förordning träder i kraft]. |
| | 3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 12a och 13 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |
| | 4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. |
| | 5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. |
| | 6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 12a och 13 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med en månad på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13a

Artikel 13a

Utövande av delegeringen

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 12a och 13 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den ... [den dag då denna förordning träder i kraft].

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 12a och 13 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 12a och 13 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med en månad på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14

Artikel 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast den 1 januari
  2028
  och därefter vart
  femte
  år ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av marknaden för flygbränsle och
  dess inverkan
  på unionens inre luftfartsmarknad samt om
  en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet
  för
  denna förordning till
  andra energikällor och andra typer av syntetiska bränslen som definieras i direktivet om förnybar energi, en eventuell översyn av minimiandelarna i artikel 4 och bilaga I och nivån på de administrativa sanktionsavgifterna. Rapporten ska innehålla information,
  om sådan finns tillgänglig
  , om utvecklingen av en tänkbar policyram för användning av hållbara flygbränslen på Icao-nivå. Rapporten ska också innehålla information om sådana tekniska framsteg på området forskning och innovation inom luftfartsindustrin som är relevanta för hållbara flygbränslen, inbegripet när det gäller minskning av andra utsläpp än koldioxid
  . Rapporten kan innehålla en bedömning av om denna förordning bör ändras och, i tillämpliga fall, olika alternativ för ändringar
  , i linje med en potentiell policyram för användning av hållbara flygbränslen på Icao-nivå. | Senast den 1 januari
  2026
  och därefter vart
  tredje
  år ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om
  tillämpningen av denna förordning,
  utvecklingen av marknaden för flygbränsle och
  inverkan på konkurrensen
  på unionens inre luftfartsmarknad
  och på dennas funktion
  samt, om
  så är lämpligt, om vilka politiska alternativ som finns att tillgå
  för
  åtgärder inriktade på
  andra energikällor och andra typer av syntetiska bränslen som definieras i direktivet om förnybar energi,
  varvid vederbörlig hänsyn ska tas till principen om teknikneutralitet, och därjämte
  en eventuell översyn av minimiandelarna i artikel 4 och bilaga I
  , förordningens tillämpningsområde
  och nivån på de administrativa sanktionsavgifterna. Rapporten ska innehålla
  en bedömning, på grundval av tillgänglig
  information,
  av effekterna av denna förordning samt, som helhet tagna
  ,
  dess inverkan på och samverkan med den anpassade rättsliga ram som är tillämplig på sektorn som helhet, på den inre luftfartsmarknadens funktion, sektorns konkurrenskraft, eventuella omdirigeringar som leder till koldioxidläckage, internationellt sett lika villkor med avseende på lufttrafikföretag och flygplatsnav,


  inverkan på flygmobilitet och flygförbindelser, kostnadseffektiviteten för minskade växthusgasutsläpp, investeringsbehov och socioekonomiska effekter samt relaterade sysselsättnings- och utbildningsbehov samt, i förekommande fall, information
  om utvecklingen av en tänkbar policyram för användning av hållbara flygbränslen på Icao-nivå. Rapporten ska
  innehålla detaljerad information om genomförandet av denna förordning. Rapporten ska
  också innehålla information om sådana tekniska framsteg på området forskning och innovation inom luftfartsindustrin som är relevanta för hållbara flygbränslen, inbegripet när det gäller minskning av andra utsläpp än koldioxid
  eller teknik för direkt avskiljning från luften. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning
  , i linje med en potentiell policyram för användning av hållbara flygbränslen på Icao-nivå.
  Rapporten ska också särskilt utvärdera denna förordnings inverkan på flygförbindelserna i avlägsna regioner och öar med mindre välutvecklade trafikförbindelser, inbegripet dess effekter på tillgången till och den prismässiga överkomligheten för lufttransporter till och från dessa territorier. Kommissionen ska regelbundet övervaka, utvärdera och analysera fall av ekonomitankning. Kommissionen ska varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om vad den kommit fram till. Senast tre år efter den dag då denna förordning träder i kraft ska kommissionen, på grundval av vad den kommit fram till, utvärdera bestämmelserna om ekonomitankning och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast den 1 januari
  2028
  och därefter vart
  femte
  år ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av marknaden för flygbränsle och
  dess inverkan
  på unionens inre luftfartsmarknad samt om
  en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet
  för
  denna förordning till
  andra energikällor och andra typer av syntetiska bränslen som definieras i direktivet om förnybar energi, en eventuell översyn av minimiandelarna i artikel 4 och bilaga I och nivån på de administrativa sanktionsavgifterna. Rapporten ska innehålla information,
  om sådan finns tillgänglig
  , om utvecklingen av en tänkbar policyram för användning av hållbara flygbränslen på Icao-nivå. Rapporten ska också innehålla information om sådana tekniska framsteg på området forskning och innovation inom luftfartsindustrin som är relevanta för hållbara flygbränslen, inbegripet när det gäller minskning av andra utsläpp än koldioxid
  . Rapporten kan innehålla en bedömning av om denna förordning bör ändras och, i tillämpliga fall, olika alternativ för ändringar
  , i linje med en potentiell policyram för användning av hållbara flygbränslen på Icao-nivå.

2028

femte

dess inverkan

en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet

denna förordning till

om sådan finns tillgänglig

. Rapporten kan innehålla en bedömning av om denna förordning bör ändras och, i tillämpliga fall, olika alternativ för ändringar

Senast den 1 januari
  2026
  och därefter vart
  tredje
  år ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om
  tillämpningen av denna förordning,
  utvecklingen av marknaden för flygbränsle och
  inverkan på konkurrensen
  på unionens inre luftfartsmarknad
  och på dennas funktion
  samt, om
  så är lämpligt, om vilka politiska alternativ som finns att tillgå
  för
  åtgärder inriktade på
  andra energikällor och andra typer av syntetiska bränslen som definieras i direktivet om förnybar energi,
  varvid vederbörlig hänsyn ska tas till principen om teknikneutralitet, och därjämte
  en eventuell översyn av minimiandelarna i artikel 4 och bilaga I
  , förordningens tillämpningsområde
  och nivån på de administrativa sanktionsavgifterna. Rapporten ska innehålla
  en bedömning, på grundval av tillgänglig
  information,
  av effekterna av denna förordning samt, som helhet tagna
  ,
  dess inverkan på och samverkan med den anpassade rättsliga ram som är tillämplig på sektorn som helhet, på den inre luftfartsmarknadens funktion, sektorns konkurrenskraft, eventuella omdirigeringar som leder till koldioxidläckage, internationellt sett lika villkor med avseende på lufttrafikföretag och flygplatsnav,


  inverkan på flygmobilitet och flygförbindelser, kostnadseffektiviteten för minskade växthusgasutsläpp, investeringsbehov och socioekonomiska effekter samt relaterade sysselsättnings- och utbildningsbehov samt, i förekommande fall, information
  om utvecklingen av en tänkbar policyram för användning av hållbara flygbränslen på Icao-nivå. Rapporten ska
  innehålla detaljerad information om genomförandet av denna förordning. Rapporten ska
  också innehålla information om sådana tekniska framsteg på området forskning och innovation inom luftfartsindustrin som är relevanta för hållbara flygbränslen, inbegripet när det gäller minskning av andra utsläpp än koldioxid
  eller teknik för direkt avskiljning från luften. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning
  , i linje med en potentiell policyram för användning av hållbara flygbränslen på Icao-nivå.
  Rapporten ska också särskilt utvärdera denna förordnings inverkan på flygförbindelserna i avlägsna regioner och öar med mindre välutvecklade trafikförbindelser, inbegripet dess effekter på tillgången till och den prismässiga överkomligheten för lufttransporter till och från dessa territorier. Kommissionen ska regelbundet övervaka, utvärdera och analysera fall av ekonomitankning. Kommissionen ska varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om vad den kommit fram till. Senast tre år efter den dag då denna förordning träder i kraft ska kommissionen, på grundval av vad den kommit fram till, utvärdera bestämmelserna om ekonomitankning och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av dem.

2026

tredje

tillämpningen av denna förordning,

inverkan på konkurrensen

och på dennas funktion

så är lämpligt, om vilka politiska alternativ som finns att tillgå

åtgärder inriktade på

varvid vederbörlig hänsyn ska tas till principen om teknikneutralitet, och därjämte

, förordningens tillämpningsområde

en bedömning, på grundval av tillgänglig

av effekterna av denna förordning samt, som helhet tagna

dess inverkan på och samverkan med den anpassade rättsliga ram som är tillämplig på sektorn som helhet, på den inre luftfartsmarknadens funktion, sektorns konkurrenskraft, eventuella omdirigeringar som leder till koldioxidläckage, internationellt sett lika villkor med avseende på lufttrafikföretag och flygplatsnav,

inverkan på flygmobilitet och flygförbindelser, kostnadseffektiviteten för minskade växthusgasutsläpp, investeringsbehov och socioekonomiska effekter samt relaterade sysselsättnings- och utbildningsbehov samt, i förekommande fall, information

innehålla detaljerad information om genomförandet av denna förordning. Rapporten ska

eller teknik för direkt avskiljning från luften. Rapporten ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning

Rapporten ska också särskilt utvärdera denna förordnings inverkan på flygförbindelserna i avlägsna regioner och öar med mindre välutvecklade trafikförbindelser, inbegripet dess effekter på tillgången till och den prismässiga överkomligheten för lufttransporter till och från dessa territorier. Kommissionen ska regelbundet övervaka, utvärdera och analysera fall av ekonomitankning. Kommissionen ska varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om vad den kommit fram till. Senast tre år efter den dag då denna förordning träder i kraft ska kommissionen, på grundval av vad den kommit fram till, utvärdera bestämmelserna om ekonomitankning och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av dem.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I

Bilaga I

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Bilaga I (volymandelar) | Bilaga I (
  EU-harmoniserade
  volymandelar) |
| (a) | Från och med den 1 januari 2025: en minimiandel på 2 % hållbara flygbränslen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bilaga I (volymandelar)

Bilaga I (
  EU-harmoniserade
  volymandelar)

EU-harmoniserade

(a)

Från och med den 1 januari 2025: en minimiandel på 2 % hållbara flygbränslen.

| (a) | Från och med den 1 januari 2025: en minimiandel på 2 % hållbara flygbränslen.
  varav en minimiandel på 0,04  % syntetiska flygbränslen, |
| --- | --- |

(a)

Från och med den 1 januari 2025: en minimiandel på 2 % hållbara flygbränslen.
  varav en minimiandel på 0,04  % syntetiska flygbränslen,

varav en minimiandel på 0,04  % syntetiska flygbränslen,

| (b) | Från och med den 1 januari 2030: en minimiandel på
  5 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  0,7  %
  syntetiska flygbränslen. |
| --- | --- |

(b)

Från och med den 1 januari 2030: en minimiandel på
  5 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  0,7  %
  syntetiska flygbränslen.

5 %

0,7  %

| (b) | Från och med den 1 januari 2030: en minimiandel på
  6 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  2 %
  syntetiska flygbränslen. |
| --- | --- |

(b)

Från och med den 1 januari 2030: en minimiandel på
  6 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  2 %
  syntetiska flygbränslen.

6 %

2 %

| (c) | Från och med den 1 januari 2035: en minimiandel på 20 % hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på 5 % syntetiska flygbränslen. |
| --- | --- |

(c)

Från och med den 1 januari 2035: en minimiandel på 20 % hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på 5 % syntetiska flygbränslen.

| (c) | Från och med den 1 januari 2035: en minimiandel på 20 % hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på 5 % syntetiska flygbränslen. |
| --- | --- |

(c)

Från och med den 1 januari 2035: en minimiandel på 20 % hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på 5 % syntetiska flygbränslen.

| (d) | Från och med den 1 januari 2040: en minimiandel på
  32 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  8 %
  syntetiska flygbränslen. |
| --- | --- |

(d)

Från och med den 1 januari 2040: en minimiandel på
  32 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  8 %
  syntetiska flygbränslen.

32 %

8 %

| (d) | Från och med den 1 januari 2040: en minimiandel på
  37 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  13 %
  syntetiska flygbränslen. |
| --- | --- |

(d)

Från och med den 1 januari 2040: en minimiandel på
  37 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  13 %
  syntetiska flygbränslen.

37 %

13 %

| (e) | Från och med den 1 januari 2045: en minimiandel på
  38 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  11 %
  syntetiska flygbränslen. |
| --- | --- |

(e)

Från och med den 1 januari 2045: en minimiandel på
  38 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  11 %
  syntetiska flygbränslen.

38 %

11 %

| (e) | Från och med den 1 januari 2045: en minimiandel på
  54 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  27 %
  syntetiska flygbränslen. |
| --- | --- |

(e)

Från och med den 1 januari 2045: en minimiandel på
  54 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  27 %
  syntetiska flygbränslen.

54 %

27 %

| (f) | Från och med den 1 januari 2050: en minimiandel på
  63 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  28 %
  syntetiska flygbränslen. |
| --- | --- |

(f)

Från och med den 1 januari 2050: en minimiandel på
  63 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  28 %
  syntetiska flygbränslen.

63 %

28 %

| (f) | Från och med den 1 januari 2050: en minimiandel på
  85 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  50 %
  syntetiska flygbränslen. |
| --- | --- |

(f)

Från och med den 1 januari 2050: en minimiandel på
  85 %
  hållbara flygbränslen, varav en minimiandel på
  50 %
  syntetiska flygbränslen.

85 %

50 %

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II

Bilaga II

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Bilaga II – Mall för luftfartygsoperatörernas rapportering |
| --- |
| Unionsflygplats | Unionsflygplatsens Icao-kod | Årligt flygbränslebehov (ton) | Faktisk tankad bränslemängd (ton) | Årlig otankad mängd (ton) | Total årlig otankad mängd (ton) |

Bilaga II – Mall för luftfartygsoperatörernas rapportering

Unionsflygplats

Unionsflygplatsens Icao-kod

Årligt flygbränslebehov (ton)

Faktisk tankad bränslemängd (ton)

Årlig otankad mängd (ton)

Total årlig otankad mängd (ton)

Ändring

Ändring

| Bilaga II – Mall för luftfartygsoperatörernas rapportering |
| --- |
| Unionsflygplats | Unionsflygplatsens Icao-kod | Årligt flygbränslebehov (ton
  fotogenekvivalenter
  ) | Faktisk tankad bränslemängd (ton
  fotogenekvivalenter
  ) | Årlig otankad mängd (ton
  fotogenekvivalenter
  ) | Total årlig otankad mängd (ton
  fotogenekvivalenter
  ) |
| Mall 2 |
| Bränsleleverantör | Mängd (ton fotogenekvivalenter) | Omvandlingsmetod | Egenskaper | Råvarans ursprung | Livscykelutsläpp |

Bilaga II – Mall för luftfartygsoperatörernas rapportering

Unionsflygplats

Unionsflygplatsens Icao-kod

Årligt flygbränslebehov (ton
  fotogenekvivalenter
  )

fotogenekvivalenter

Faktisk tankad bränslemängd (ton
  fotogenekvivalenter
  )

fotogenekvivalenter

Årlig otankad mängd (ton
  fotogenekvivalenter
  )

fotogenekvivalenter

Total årlig otankad mängd (ton
  fotogenekvivalenter
  )

fotogenekvivalenter

Mall 2

Mall 2

Bränsleleverantör

Bränsleleverantör

Mängd (ton fotogenekvivalenter)

Mängd (ton fotogenekvivalenter)

Omvandlingsmetod

Omvandlingsmetod

Egenskaper

Egenskaper

Råvarans ursprung

Råvarans ursprung

Livscykelutsläpp

Livscykelutsläpp

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0199/2022).

1

(10)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), 9.12.2020.

10

(10)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), 9.12.2020.

10

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=sv

12

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=sv

12

(1a)  
  EASA, aviation and air pollution: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

1a

EASA, aviation and air pollution: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

(1b)  
  WHO Global Air Quality Guidelines 2021: http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y.

1b

WHO Global Air Quality Guidelines 2021: http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y.

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG av den 11 mars 2009 om flygplatsavgifter.

13

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG av den 11 mars 2009 om flygplatsavgifter.

13

(16)  Kommissionens förordning (EG) nr 748/2009 av den 5 augusti 2009 om en förteckning över luftfartygsoperatörer som den 1 januari 2006 eller senare har bedrivit sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I i direktiv 2003/87/EG.

16

(16)  Kommissionens förordning (EG) nr 748/2009 av den 5 augusti 2009 om en förteckning över luftfartygsoperatörer som den 1 januari 2006 eller senare har bedrivit sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I i direktiv 2003/87/EG.

16

---