# Euroopan unionin C 75/28.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 75 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta28. helmikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 75

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta28. helmikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 573. täysistunto, 26.10.2022–27.10.2022 |
| 2023/C 75/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Torjutaan yhdessä uhkaa ihmiskunnan olemassaololle: työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta antavat tukensa kunnianhimoisten ilmastotoimien toteuttamiselle | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 573. täysistunto, 26.10.2022–27.10.2022 |
| 2023/C 75/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaalinen suvereniteetti: keskeinen pilari digitalisaation ja kasvun edistämiseksi EU:ssa (oma-aloitteinen lausunto) | 8 |
| 2023/C 75/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Hätätilanteisiin varautuminen (oma-aloitteinen lausunto) | 13 |
| 2023/C 75/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaalinen euro (oma-aloitteinen lausunto) | 22 |
| 2023/C 75/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n yritysten pääomapohjan vahvistaminen – innovatiivisesti kohti kestävää ja osallistavaa elpymistä (oma-aloitteinen lausunto) | 28 |
| 2023/C 75/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lisänäkökohdat komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022(COM(2021) 740 final) (oma-aloitteinen lausunto) | 35 |
| 2023/C 75/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lisähuomioita suosituksesta neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta(COM(2021) 742 final) (oma-aloitteinen lausunto) | 43 |
| 2023/C 75/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Työvoiman liikkuvuuden lisääminen talouden elpymisen tukemiseksi (oma-aloitteinen lausunto) | 50 |
| 2023/C 75/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhdenvertaisuuden parantaminen EU:ssa (oma-aloitteinen lausunto) | 56 |
| 2023/C 75/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vahva eurooppalainen yhteisvastuu harvinaisia sairauksia sairastavista potilaista (oma-aloitteinen lausunto) | 67 |
| 2023/C 75/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Perheenjäsenet vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden hoitajina: pandemian aikana räjähdysmäisesti yleistynyt ilmiö (oma-aloitteinen lausunto) | 75 |
| 2023/C 75/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaali-innovointikeskittymät ja pk-yritykset (oma-aloitteinen lausunto) | 82 |
| 2023/C 75/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti kestävää EU:n kasviproteiini- ja kasviöljystrategiaa (oma-aloitteinen lausunto) | 88 |
| 2023/C 75/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kehys kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden merkintäjärjestelmää varten – kuluttajille mahdollisuus tehdä kestäviä elintarvikevalintoja (oma-aloitteinen lausunto) | 97 |
| 2023/C 75/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Strateginen visio energiakäänteestä EU:n strategisen riippumattomuuden mahdollistamiseksi (oma-aloitteinen lausunto) | 102 |
| 2023/C 75/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Julkisen liikenteen merkitys Euroopan vihreälle elpymiselle (oma-aloitteinen lausunto) | 115 |
| 2023/C 75/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kulttuuridiplomatia viputekijänä EU:n ulkosuhteissa – uudet kumppanuudet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli (oma-aloitteinen lausunto) | 122 |
| 2023/C 75/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sijoittajien ja valtioiden välisiä riitoja käsittelevä monenvälinen välitystuomioistuin: UNCITRAL-menettelyn ja sen saavutusten arviointi kansalaisyhteiskunnan esittämien suositusten valossa (oma-aloitteinen lausunto) | 130 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 573. täysistunto, 26.10.2022–27.10.2022

2023/C 75/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Torjutaan yhdessä uhkaa ihmiskunnan olemassaololle: työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta antavat tukensa kunnianhimoisten ilmastotoimien toteuttamiselle

1

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 573. täysistunto, 26.10.2022–27.10.2022

2023/C 75/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaalinen suvereniteetti: keskeinen pilari digitalisaation ja kasvun edistämiseksi EU:ssa (oma-aloitteinen lausunto)

8

2023/C 75/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Hätätilanteisiin varautuminen (oma-aloitteinen lausunto)

13

2023/C 75/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaalinen euro (oma-aloitteinen lausunto)

22

2023/C 75/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n yritysten pääomapohjan vahvistaminen – innovatiivisesti kohti kestävää ja osallistavaa elpymistä (oma-aloitteinen lausunto)

28

2023/C 75/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lisänäkökohdat komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022(COM(2021) 740 final) (oma-aloitteinen lausunto)

(COM(2021) 740 final)

35

2023/C 75/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lisähuomioita suosituksesta neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta(COM(2021) 742 final) (oma-aloitteinen lausunto)

(COM(2021) 742 final)

43

2023/C 75/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Työvoiman liikkuvuuden lisääminen talouden elpymisen tukemiseksi (oma-aloitteinen lausunto)

50

2023/C 75/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhdenvertaisuuden parantaminen EU:ssa (oma-aloitteinen lausunto)

56

2023/C 75/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vahva eurooppalainen yhteisvastuu harvinaisia sairauksia sairastavista potilaista (oma-aloitteinen lausunto)

67

2023/C 75/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Perheenjäsenet vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden hoitajina: pandemian aikana räjähdysmäisesti yleistynyt ilmiö (oma-aloitteinen lausunto)

75

2023/C 75/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitaali-innovointikeskittymät ja pk-yritykset (oma-aloitteinen lausunto)

82

2023/C 75/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti kestävää EU:n kasviproteiini- ja kasviöljystrategiaa (oma-aloitteinen lausunto)

88

2023/C 75/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kehys kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden merkintäjärjestelmää varten – kuluttajille mahdollisuus tehdä kestäviä elintarvikevalintoja (oma-aloitteinen lausunto)

97

2023/C 75/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Strateginen visio energiakäänteestä EU:n strategisen riippumattomuuden mahdollistamiseksi (oma-aloitteinen lausunto)

102

2023/C 75/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Julkisen liikenteen merkitys Euroopan vihreälle elpymiselle (oma-aloitteinen lausunto)

115

2023/C 75/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kulttuuridiplomatia viputekijänä EU:n ulkosuhteissa – uudet kumppanuudet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli (oma-aloitteinen lausunto)

122

2023/C 75/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sijoittajien ja valtioiden välisiä riitoja käsittelevä monenvälinen välitystuomioistuin: UNCITRAL-menettelyn ja sen saavutusten arviointi kansalaisyhteiskunnan esittämien suositusten valossa (oma-aloitteinen lausunto)

130

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 573. täysistunto, 26.10.2022–27.10.2022 |
| 2023/C 75/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta(COM(2022) 650 final), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista(COM(2022) 655 final) jaKomission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Osaajien houkutteleminen EU:hun(COM(2022) 657 final) | 136 |
| 2023/C 75/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkista osallistumista harjoittavien henkilöiden suojelemisesta ilmeisen perusteettomilta tai aiheettomilta kanteilta (strategiset häirintätarkoituksessa nostetut kanteet)(COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD) | 143 |
| 2023/C 75/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EY) N:o 810/2009 ja (EU) 2017/2226, neuvoston asetusten (EY) N:o 1683/95, (EY) N:o 333/2002, (EY) N:o 693/2003 ja (EY) N:o 694/2003 sekä Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta viisumimenettelyn digitalisoimiseksi(COM(2022) 658 final) | 150 |
| 2023/C 75/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ihmisessä käytettäväksi tarkoitettujen ihmisperäisten aineiden laatu- ja turvallisuusvaatimuksista ja direktiivien 2002/98/EY ja 2004/23/EY kumoamisesta(COM(2022) 0338 –2022/0216 (COD)) | 154 |
| 2023/C 75/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rakennustuotteiden kaupan pitämistä koskevien ehtojen yhdenmukaistamisesta, asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 305/2011 kumoamisesta(COM(2022) 144 final) | 159 |
| 2023/C 75/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Siirtyminen maatilojen kestävyyttä koskevaan tietoverkkoon (FSDN)(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)) | 164 |
| 2023/C 75/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ja Ukrainan välisiä solidaarisuuskaistoja koskeva toimintasuunnitelma Ukrainan maataloustuotteiden viennin ja EU:n kanssa käytävän kahdenvälisen kaupan helpottamiseksi(COM(2022) 217 final) | 171 |
| 2023/C 75/26 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n aurinkoenergiastrategia(COM(2022) 221 final) ja Komission suositus uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttamisesta ja energian ostosopimusten helpottamisesta(C(2022) 3219 final) | 178 |
| 2023/C 75/27 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiamarkkinoihin kohdistuvat lyhyen aikavälin interventiot ja sähkömarkkinoiden markkinarakenteen parannukset pitkällä aikavälillä – toimintalinja(COM(2022) 236 final) | 185 |
| 2023/C 75/28 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, asetuksen (EU) 2021/1153 ja asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 1315/2013 kumoamisesta(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD)) | 190 |
| 2023/C 75/29 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevat ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavat erityissäännökset(COM(2022) 362-2022/227 (COD)) | 195 |
| 2023/C 75/30 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoamisesta(COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD)) | 198 |
| 2023/C 75/31 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen verokohtelua tasavertaistavaa vähennystä ja korkojen vähennyskelpoisuuden rajoittamista yhteisöverotuksessa koskevien sääntöjen vahvistamisesta(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)) | 199 |
| 2023/C 75/32 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurikuluja koskevasta kirjanpitojärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 liitteessä I olevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä annetun komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoamisesta(COM(2022) 381 final) | 204 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 573. täysistunto, 26.10.2022–27.10.2022

2023/C 75/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta(COM(2022) 650 final), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista(COM(2022) 655 final) jaKomission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Osaajien houkutteleminen EU:hun(COM(2022) 657 final)

(COM(2022) 650 final)

(COM(2022) 655 final) ja

(COM(2022) 657 final)

136

2023/C 75/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkista osallistumista harjoittavien henkilöiden suojelemisesta ilmeisen perusteettomilta tai aiheettomilta kanteilta (strategiset häirintätarkoituksessa nostetut kanteet)(COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD)

(COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD)

143

2023/C 75/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EY) N:o 810/2009 ja (EU) 2017/2226, neuvoston asetusten (EY) N:o 1683/95, (EY) N:o 333/2002, (EY) N:o 693/2003 ja (EY) N:o 694/2003 sekä Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta viisumimenettelyn digitalisoimiseksi(COM(2022) 658 final)

(COM(2022) 658 final)

150

2023/C 75/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ihmisessä käytettäväksi tarkoitettujen ihmisperäisten aineiden laatu- ja turvallisuusvaatimuksista ja direktiivien 2002/98/EY ja 2004/23/EY kumoamisesta(COM(2022) 0338 –2022/0216 (COD))

(COM(2022) 0338 –2022/0216 (COD))

154

2023/C 75/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rakennustuotteiden kaupan pitämistä koskevien ehtojen yhdenmukaistamisesta, asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 305/2011 kumoamisesta(COM(2022) 144 final)

(COM(2022) 144 final)

159

2023/C 75/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Siirtyminen maatilojen kestävyyttä koskevaan tietoverkkoon (FSDN)(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD))

(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD))

164

2023/C 75/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ja Ukrainan välisiä solidaarisuuskaistoja koskeva toimintasuunnitelma Ukrainan maataloustuotteiden viennin ja EU:n kanssa käytävän kahdenvälisen kaupan helpottamiseksi(COM(2022) 217 final)

(COM(2022) 217 final)

171

2023/C 75/26

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n aurinkoenergiastrategia(COM(2022) 221 final) ja Komission suositus uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttamisesta ja energian ostosopimusten helpottamisesta(C(2022) 3219 final)

(COM(2022) 221 final)

(C(2022) 3219 final)

178

2023/C 75/27

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiamarkkinoihin kohdistuvat lyhyen aikavälin interventiot ja sähkömarkkinoiden markkinarakenteen parannukset pitkällä aikavälillä – toimintalinja(COM(2022) 236 final)

(COM(2022) 236 final)

185

2023/C 75/28

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, asetuksen (EU) 2021/1153 ja asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 1315/2013 kumoamisesta(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD))

(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD))

190

2023/C 75/29

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevat ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavat erityissäännökset(COM(2022) 362-2022/227 (COD))

(COM(2022) 362-2022/227 (COD))

195

2023/C 75/30

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoamisesta(COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD))

(COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD))

198

2023/C 75/31

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen verokohtelua tasavertaistavaa vähennystä ja korkojen vähennyskelpoisuuden rajoittamista yhteisöverotuksessa koskevien sääntöjen vahvistamisesta(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

199

2023/C 75/32

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurikuluja koskevasta kirjanpitojärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 liitteessä I olevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä annetun komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoamisesta(COM(2022) 381 final)

(COM(2022) 381 final)

204

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 573. täysistunto, 26.10.2022–27.10.2022

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Torjutaan yhdessä uhkaa ihmiskunnan olemassaololle: työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta antavat tukensa kunnianhimoisten ilmastotoimien toteuttamiselle”

(2023/C 75/01)

| Esittelijät: | Peter SCHMIDT


  Isabel CAÑO AGUILAR


  Sandra PARTHIE


  Josep PUXEU ROCAMORA


  Neža REPANŠEK


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Esittelijät:

Peter SCHMIDT

Isabel CAÑO AGUILAR

Sandra PARTHIE

Josep PUXEU ROCAMORA

Neža REPANŠEK

Lutz RIBBE

| Oikeusperusta | työjärjestyksen 50 artikla
  päätöslauselma |
| --- | --- |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon nro | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 104/1/0 |

Oikeusperusta

työjärjestyksen 50 artikla

päätöslauselma

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon nro

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

104/1/0

Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen vuosikokous (COP27) pidetään Sharm El-Sheikhissä Egyptissä 6.–18. marraskuuta 2022.

ETSK:n työvaliokunnan 22. helmikuuta 2022 päivätyn muistion mukaisesti komitea perusti ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten konferenssia (COP) käsittelevän väliaikaisen ryhmän valmistelemaan ETSK:n COP-päätöslauselmaa seuraavan COP-kokouksen painopisteiden ja UNFCCC:n neuvotteluprosessien mukaisesti sekä lisäämään komitean tietämystä UNFCCC-prosessista ja ottamaan osaa ilmastonmuutosneuvotteluihin.

Väliaikaisessa ryhmässä on kuusi jäsentä NAT-jaostosta sekä säännöllisesti osallistuva nuorison edustaja asiakokonaisuuteen NAT/788 kuuluvan oma-aloitteisen lausunnon Kohti nuorten järjestelmällistä osallistamista ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevaan EU:n päätöksentekoon (1) mukaisesti. Väliaikainen ryhmä on viime kuukausina vaihtanut tietoja ja etsinyt synergioita asianomaisten organisaatioiden ja toimielinten – kuten Euroopan komission, alueiden komitean, korkean tason ilmastotoimijoiden toimiston ja Climate Action Tracker -yhteenliittymän – sekä kansalaisyhteiskunnan osien – kuten nuorten, yritysten, viljelijöiden, ammattijärjestöjen ja ympäristöalan kansalaisjärjestöjen – edustajien kanssa. Kaikissa näissä keskusteluissa korostettiin ilmaston hätätilaa.

Vuodesta 2022 on tulossa vuosi, jolloin ilmastonmuutos on aiheuttanut enemmän äärimmäisiä sääilmiöitä kuin koskaan aikaisemmin. Se on tarkoittanut rajuja helleaaltoja ja maastopaloja Euroopassa ja Etelä-Aasian osissa, tuhoisia tulvia Pakistanissa ja Bangladeshissa sekä pitkittynyttä kuivuutta Itä-Afrikassa, seurauksena on ollut tuhansia kuolonuhreja, ja miljoonat ihmiset ovat joutuneet siirtymään asuinseuduiltaan tai nälänhädän partaalle.

Tältä osin hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (2) äskettäisessä raportissa todetaan, että maapallon lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen kasvihuonekaasupäästöjen huippu on ohitettava ”viimeistään ennen vuotta 2025”, että päästöt on puolitettava vuoteen 2030 mennessä ja että tämän saavuttaminen edellyttää huomattavia ja välittömiä päästövähennyksiä kaikilla aloilla. Tällä hetkellä käytössä olevien toimintapolitiikkojen ennustetaan kuitenkin johtavan ilmaston lämpenemiseen noin 2,7 celsiusasteella, ja nykyiset maakohtaiset sitoumukset – kansallisesti määritellyt panokset – rajoittavat lämpenemisen 2,4 celsiusasteeseen (3).

Venäjän hyökkäys Ukrainaan on monimutkaistanut merkittävästi jo ennestään taloudellisesti ja sosiaalisesti vaikeaa tilannetta. Ilmaston hätätilaa ei kuitenkaan voida siirtää tauolle. Kaikkien hyväksyttyjen erityistoimenpiteiden on oltava poikkeuksellisia ja ajallisesti rajattuja, ja Euroopan unionin on nopeutettava energia- ja ilmastopolitiikkansa uudistamista, jotta voidaan puuttua lyhyen aikavälin häiriöihin ja samalla edetä kohti väistämätöntä yhteiskuntien hiilestä irtautumista. Euroopan on oltava ilmastotoimien toteuttamisen kärjessä ja kurottava umpeen asetettujen tavoitteiden ja poliittisten toimenpiteiden välillä olevaa kuilua.

Väliaikaisen ryhmän jäsenten laatimassa päätöslauselmassa kehotetaan EU:n toimielimiä ja hallituksia tiukentamaan ilmastotavoitteita tieteellisen tiedon pohjalta ja siinä kiinnitetään erityistä huomiota järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooliin ilmastotoimien vauhdittamisessa. Sosiaalista selviytymiskykyä voidaan vahvistaa vain vaikutusvaltaisen kansalaisyhteiskunnan sekä yhteiskunnallisten toimijoiden ja ruohonjuuritason liikkeiden voimaantumisen avulla.

Olemme viimeinen sukupolvi, joka voi pysäyttää ilmastonmuutoksen, ja ETSK:n tulisi Euroopan kansalaisyhteiskunnan äänenä olla johtavassa asemassa edistettäessä siirtymää kohti hiilineutraalia, osallistavaa ja sosiaalisesti oikeudenmukaista yhteiskuntaa.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean toimintapoliittiset suositukset

Ilmastotavoitteiden nostaminen ilmastokriisiin vastaamiseksi ja EU:n ilmastotoimien tehostaminen

Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan äänenä ja Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle neuvoa antavana toimielimenä sekä osana maailmanlaajuista kansalaisyhteiskuntaa Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK)

| 1. | huomauttaa, että ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus (UNFCCC) hyväksyttiin 30 vuotta sitten ja että sen perimmäisenä tavoitteena on ”saada aikaan kasvihuonekaasujen pitoisuuksien vakiintuminen ilmakehässä sellaiselle tasolle, ettei ihmisen toiminnasta aiheudu vaarallista häiriötä ilmastojärjestelmässä” (2 artikla) ja että tätä tavoitetta ei ole saavutettu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | huomauttaa, että vuonna 2015 tehdyssä Pariisin sopimuksessa siirryttiin ilmastosopimuksen laadullisesta tavoitteesta eli ilmastovaikutusten välttämisestä määrälliseen tavoitteeseen: pitämään maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 celsiusasteessa suhteessa esiteolliseen aikaan ja pyrkimään toimiin, joilla lämpötilan nousu saataisiin rajattua 1,5 celsiusasteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan (4). |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että 1,5 celsiusasteen tavoite ei ole riittävä ilmastonmuutoksen dramaattisten seurausten välttämiseksi. Kuten on nähty, ilmastonmuutos muuttaa jo nyt kaikkia alueita eri puolilla maailmaa. Tulvat, kuivuus, myrskyt, palot ja helleaallot lisääntyvät eksponentiaalisesti, ja niillä on tuhoisia sosiaalisia vaikutuksia ja miljardien taloudelliset vaikutukset vuosittain (5). |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että elämme ilmastohätätilassa ja että emme saisi luopua yleissopimuksen 2 artiklasta, vaikka ilmastosopimus ei ole vielä pystynyt vastaamaan odotuksiin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | on erittäin vakuuttunut siitä, että poliittisissa päätöksissä on otettava huomioon tiede ja tutkimukset, ja huomauttaa, että hallitustenvälinen ilmastopaneeli (IPCC) on asettanut selkeät vertailuarvot: päästöjen huippu on ohitettava viimeistään ennen vuotta 2025 (6), ja maailman on vähennettävä päästöjä 45 prosenttia vuoden 2010 tasosta vuoteen 2030 mennessä, jotta mahdollisuus rajata lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen säilyy. |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan on pahentanut jo ennestään vaikeaa tilannetta, jolle ovat ominaisia inflaatio, korkeat energian ja ruoan hinnat ja mahdollinen energiapula. Nämä vaikuttavat hyvin kielteisesti kansalaisten elämään ja aiheuttavat vakavia sosiaalisia ja taloudellisia haasteita ainakin lyhyellä aikavälillä. ETSK katsoo, että nykyinen tilanne lisää entisestään EU:n ilmastotoimien kiireellisyyttä ja että uusi geopoliittinen tilanne vahvistaa EU:n tarvetta nopeuttaa energia- ja ilmastopolitiikkansa uudistamista. |
| --- | --- |

6.

| 7. | on vakuuttunut siitä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa on vahvistettava talouden hiilestä irtautumista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, ulkoisten riippuvuuksien vähentämiseksi edelleen, häiriönsietokyvyn varmistamiseksi ja oikeudenmukaisen siirtymän edistämiseksi ja että ylimääräisiä poikkeuksia sovittuihin tavoitteisiin voidaan myöntää vain lyhyelle ajalle (7). Komitea katsoo, että avoimen strategisen riippumattomuuden kehittämisellä olisi varmistettava riippuvuuden vähentäminen energian, kriittisten raaka-aineiden ja elintarvikkeiden alalla. |
| --- | --- |

7.

| 8. | vaatii EU:ta ottamaan johtoaseman ja kehottaa Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita päivittämään kansallisesti määritellyn panoksensa Glasgow’n ilmastosopimuksen mukaisesti. Komitea vaatii maailmanlaajuista oikeudenmukaista jakoa, joka perustuu tasapuolisuuteen, historialliseen vastuuseen ja valmiuksiin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti päästökauppajärjestelmää (8) ja hiilinieluja (9) koskeviin Euroopan parlamentin päätöksiin, jotka ovat johtaneet EU:n päästövähennystavoitteen hienoiseen nousuun, mikä on kehotus – vaikkakin riittämätön – lisätä EU:n kansallisesti määriteltyjä panoksia. |
| --- | --- |

9.

| 10. | on huolissaan siitä, että vaikka monet maat ovat ilmoittaneet pitkän aikavälin suunnitelmistaan, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius vuoteen 2050 tai 2060 mennessä, niitä ei ole tuettu vastaavilla lyhyen ja keskipitkän aikavälin suunnitelmilla, ja kehottaa siksi Euroopan komissiota tehostamaan EU:n diplomatiatoimia, joilla edistetään sitä, että kansainvälinen yhteisö hyväksyy Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kaltaiset poliittiset kehykset. Komitea on valmis tukemaan tätä pyrkimystä tekemällä maailmanlaajuista yhteistyötä kansalaisjärjestöjen kanssa käyttäen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja kestävän kehityksen tavoitteita ohjenuorana seuraavien ratkaisevien vuosien aikana. |
| --- | --- |

10.

| 11. | pyytää EU:ta kehittämään edelleen alakohtaisia lähestymistapoja räätälöityjä toimenpiteitä tai ”ilmastokerhoja” varten, joita voitaisiin kehittää sellaisten maiden kesken, joilla on kunnianhimoisimmat ilmastotoimintaohjelmat, jotta voidaan kannustaa muita maita toimimaan nopeammin. Hiilirajamekanismin (CBAM) täytäntöönpano voisi olla tässä yhteydessä käyttökelpoinen väline. |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että tarvitaan määrätietoisia ja selkeästi määriteltyjä toimia, jotta Pariisin sopimuksen 6 artikla saadaan toimintavalmiiksi ja saadaan viimeisteltyä Pariisin sääntökirja, jossa vahvistetaan puitteet maiden vapaaehtoiselle kansainväliselle yhteistyölle päästöjen vähentämiseksi ja niiden sitoumusten täyttämiseksi, ja samalla vältetään eräitä kaksinkertaisen laskennan ansoja tai väärennettyjen päästövähennyshyvitysten riskiä. |
| --- | --- |

12.

Nykyisen talousmallimme tarkistaminen ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen tehostamiseksi sekä ilmastorahoituksen riittävän saatavuuden varmistamiseksi

| 13. | korostaa, että ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan siirtymisen nopeuttamiseksi meidän on tarkistettava nykyistä talousmalliamme, jotta voidaan pohtia uudelleen kulutus- ja tuotantotapoja sekä tapaa, jolla arvostamme riittävyyttä, ja kehottaa EU:ta esittämään ihmisten ja maapallon hyvinvointia koskevan uuden vision, joka perustuu ympäristön kestävyyteen, oikeuteen ihmisarvoiseen elämään ja sosiaalisten arvojen suojeluun (10). |
| --- | --- |

13.

| 14. | ehdottaa uutta hallintokehystä näiden perustavanlaatuisten muutosten kehittämiseksi ja kannustaa hallituksia ja alueviranomaisia perustamaan oikeudenmukaisen siirtymän toimikuntia, joiden avulla työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, myös nuorisojärjestöt, voivat esittää suosituksia ja osallistua neuvotteluihin kansallisista ja alueellisista oikeudenmukaisen siirtymän suunnitelmista ja kehittää niitä (11). Komitea katsoo, että tähänastiset aloitteet vihreän siirtymän sosiaalisiin haasteisiin vastaamiseksi ovat olleet hajanaisia (12). |
| --- | --- |

14.

| 15. | uskoo, että nopea siirtyminen vähähiiliseen talouteen aiheuttaa valtavia haasteita kansalaisille, työntekijöille, yrityksille ja alueille, erityisesti niille, jotka ovat riippuvaisimpia hiili-intensiivisistä toimi- ja teollisuudenaloista (13), ja että kansallisesti määritellyissä panoksissa olisi kartoitettava ja analysoitava yksityiskohtaisesti vaikutuksia, joita siirtymällä on työllisyyteen ja osaamiseen kussakin maassa, sen osa-alueilla ja toimialoilla, alihankkijat ja arvoketjun loppupään toimijat mukaan luettuina, ja niihin olisi liitettävä kansalliset työllisyyssuunnitelmat ja ILO:n oikeudenmukaisen siirtymän periaatteen mukaiset oikeudenmukaisen siirtymän strategiat (14). Komitea kannattaa näin ollen Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin ehdotusta varmistaa työntekijöitä ja työpaikkoja suojeleva oikeudenmukainen siirtymä ohjaamalla asianmukaista rahoitusta siirtymään ja lisätutkimukseen (15). |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että yksityisen sektorin vastuu hiilestä irtautumista koskevan tavoitteen saavuttamisesta edellyttää järjestelmien ennennäkemättömän laajaa ja nopeaa muuttamista, ja huomauttaa, että yksityisellä sektorilla on keskeinen rooli tässä prosessissa. |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille yritysten ja yrittäjien eri puolilla EU:ta toteuttamat lukuisat ja erilaiset pyrkimykset kehittää liiketoimintaratkaisuja ilmastonmuutokseen liittyvien haasteiden lieventämiseksi ja niihin sopeutumiseksi ja katsoo, että innovatiivisilla ja vastuullisilla liiketoimintamalleilla olisi torjuttava ilmastonmuutosta keskittymällä mitattavissa oleviin kestävyystavoitteisiin, mukaan lukien veden, energian tai kemikaalien käytön vähentäminen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | on huolissaan siitä, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen EU:ssa lisää päästöjä ulkomailla EU:n kulutuksen kattamiseksi, mikä aiheuttaa kasvihuonekaasujen heijastusvaikutuksia (16), ja katsoo, että EU:n kasvihuonekaasuinventaarioon perustuvassa lähestymistavassa on otettava huomioon tuontituotteisiin liittyvät kasvihuonekaasupäästöt, että sosioekonomisen kehityksen irrottamisesta ilmastoon ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvista kielteisistä kotimaisista ja tuontivaikutuksista on tultava ensisijainen tavoite ja että hiilirajamekanismi on tukitoimenpide tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että – kuten tiedeyhteisö on korostanut – biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja ilmastonmuutos vahvistavat toisiaan, ja kehottaa omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan ympäristötoimiin, joilla puututaan biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen ja ilmastonmuutoksen välisiin yhteyksiin, ja ehdottaa suojelualueiden koon tarkistamista ja kasvattamista sekä toimia jäljellä olevien luonnonvarojen suojelemiseksi vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian mukaisesti (17). |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää valitettavana, että ilmastonmuutoksen vaikutukset kohdistuvat suhteettomasti kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ihmisiin ja että pahimmat vaikutukset kohdistuvat maailmanlaajuisista päästöistä vähiten vastuussa oleviin yhteisöihin, joilla ei aina ole resursseja niistä selviytymistä varten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | huomauttaa, että sopeutumistoimista on tulossa yhä tärkeämpiä, kun poikkeukselliset ilmastotapahtumat yleistyvät, minkä vuoksi on olennaisen tärkeää ennakoida paremmin ilmastonmuutoksen vaikutuksia. Komitea korostaa, että Pariisin sopimuksessa painotetaan kansallisen tason sopeutumissuunnitteluprosessien merkitystä velvoittamalla kaikki maat raportoimaan saavutetusta edistyksestä, ja kehottaa ottamaan osallistavuuden laajalti huomioon, jotta vältetään olemassa olevan eriarvoisuuden lisääntyminen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa teollisuusmaita lisäämään ilmastorahoituksen kokonaismäärää painottaen samalla tasapuolisesti ilmastomuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen rahoittamista, sillä ilman lisärahoitusta sopeutumisen suunnittelu ja täytäntöönpano jäävät vähäisiksi erityisesti kehitysmaissa. ETSK kehottaa ryhtymään lisätoimiin sen varmistamiseksi, että tätä periaatetta noudatetaan, ottaen huomioon, että hillitsemistoimet estävät ilmastokriisin syvenemisen tulevia sukupolvia ajatellen, kun taas sopeutumistoimilla suojellaan nykyisiä ja tulevia sukupolvia jo meneillään olevan ilmastonmuutoksen aiheuttamilta äärimmäisiltä sääilmiöiltä (18). ETSK muistuttaa, että ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan rahoituksen osuus maailmanlaajuisesta ilmastorahoituksesta on tällä hetkellä vain 25 prosenttia ja että aiempia sitoumuksia, joiden mukaan sopeutumisen rahoitus nostetaan 40 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä, ei noudateta (19). |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää myönteisenä komission 100 miljoonan euron rahoitusosuutta sopeuttamisrahastoon ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita kaksinkertaistamaan sopeuttamisrahoituksen vuoden 2019 tasosta vuoteen 2025 mennessä sekä ryhtymään lisätoimiin toteuttamissuunnitelmassa asetetun 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin tavoitteen saavuttamiseksi. Komitea korostaa, että tällä hetkellä ei ole maailmanlaajuista rahoitusvälinettä, jolla tuettaisiin toipumista näiden ihmisten kärsimistä menetyksistä ja vahingoista, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja komissiota sitoutumaan ”menetys- ja vahinkovälineeseen” ilmastonmuutoksen seurausten korjaamiseksi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että osana ilmasto-oikeudenmukaisuutta koskevia toimia EU:n hallitusten ja toimielinten on kehitettävä tulevaisuuteen suuntautuva ja kattava eurooppalainen muuttoliike- ja turvapaikkapolitiikka, jolla suojellaan ilmastosyistä siirtymään joutuneita henkilöitä, alkaen ilmastopakolaisten virallisesta tunnustamisesta. |
| --- | --- |

24.

Tehokkaiden alakohtaisten toimien edistäminen ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi

| 25. | korostaa, että kiertotalous ja biotalous antavat mahdollisuuden kehittää ihmisten vaurautta koskeva uusi visio ja että niitä on edelleen nopeutettava (20), ja huomauttaa, että eri aloilla ja eri maissa toteutettujen kiertotalousstrategioiden avulla voidaan vähentää maailmanlaajuisia kasvihuonekaasupäästöjä 39 prosentilla (21). Komitea ilmaisee huolensa siitä, että EU:ssa kiertotalouden osuus on vain noin 12 prosenttia sen kokonaistaloudesta huolimatta merkittävästä lainsäädännön uudistusprosessista, joka käynnistettiin vuonna 2015 ensimmäisellä kiertotaloutta koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla. Lisäksi komitea katsoo, että lisäedistystä voidaan saavuttaa vain tekemällä yhteistyötä kaikkien kansalaisyhteiskunnan osien kanssa, erityisesti jäljellä olevien poliittisten, kulttuuristen, infrastruktuuriin tai hallintoon liittyvien ja taloudellisten esteiden poistamiseksi (22). |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa sisällyttämään kestävien elintarvikejärjestelmien käyttöönottoa koskevat siirtymästrategiat asianmukaisesti kansallisesti määriteltyihin panoksiin ja toteaa, että vaikka monet maat mainitsevat maatalouden hillitsemis- ja sopeutumispotentiaalin kansallisesti määritellyissä panoksissaan, elintarvikejärjestelmän muihin vaiheisiin liittyviä tavoitteita on hyvin vähän (23), minkä vuoksi monet mahdollisuudet jäävät hyödyntämättä (24). Komitea muistuttaa suosituksistaan hyväksyä kattavia elintarvikepolitiikkoja, kuten Pellolta pöytään -strategia, mukaan lukien ilmastotoimet, ja varmistaa sidosryhmien jäsennelty osallistuminen koko elintarvikeketjussa ja kaikilla hallinnon tasoilla (25) erityisesti asettamalla tuottajat keskeiseen asemaan maatalousstrategioissa ja ottamalla heidät mukaan päätöksentekoon. |
| --- | --- |

26.

| 27. | on huolissaan tilanteesta Afrikassa, jonka osuus maailmanlaajuisista päästöistä on ollut alle neljä prosenttia mutta joka erottuu suhteettomasti yhtenä maailman haavoittuvimmista alueista, ja ottaen huomioon, että COP27-kokous järjestetään Afrikassa, esittää EU:lle selkeän kehotuksen asettaa etusijalle Afrikkaan ohjattavat taloudelliset, tekniset ja valmiuksien kehittämisen resurssit, jotta voidaan tukea maanosan sitoutumista Pariisin COP21-kokouksen päätöksiin. Komitea katsoo, että useimmat Afrikan maiden kansallisesti määritellyt panokset sisältävät hillitsemis- ja sopeutumistavoitteita, joiden ehtona on asianmukaisen kansainvälisen tuen saaminen, mikä asettaa kyseenalaiseksi arvokkaiden suojeluekosysteemien, kuten metsien tai savannien, suojelun sekä fossiilisten polttoaineiden tuotannon keskeyttämisen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa lopettamaan fossiilisten polttoaineiden tuet välittömästi, suhtautuu myönteisesti REPowerEU-suunnitelmaa koskevaan tiedonantoon, koska siinä esitetään vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan energiaunionin tavoitteiden mukaisia ratkaisuja (26) (27), ja katsoo, että hallitusten on tarjottava puitteet investoinneille läpimurtoteknologioihin, kuten energiatehokkuuteen ja uusiutuvan energian tuotantoon, tukemalla tutkimusta, innovointia ja kehitystä. Lisäksi sääntely olisi suunniteltava siten, että sillä luodaan mahdollisuuksia uusien teknologioiden kehittämiselle ja käyttöönotolle markkinoilla, mukaan lukien kysyntäpuolen toimenpiteet edelläkävijämarkkinoiden luomiseksi ja vähähiilisten tuotteiden kulutuksen edistämiseksi (28). |
| --- | --- |

28.

| 29. | suhtautuu myönteisesti digitaalisiin ratkaisuihin, jotka mahdollistavat ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen mukaisen muutoksen liikenteessä, energiajärjestelmissä, rakennusalalla, maataloudessa ja muilla aloilla, mutta huomauttaa, että yleinen digitalisaatio ei ole tähän mennessä edistänyt energian kysynnän ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, ja korostaa siksi tarvetta tukitoimille, joilla lievennetään vasta- ja induktiovaikutuksia (29). |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että ilmastonmuutoksella on myös vakavia seurauksia yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille, mistä esimerkkeinä ovat toimitusketjujen keskeytyminen ja äärimmäisistä sääilmiöistä tuotantopaikoille aiheutuvat vahingot, ja pakottaa ne tekemään joskus kalliitakin muutoksia liiketoiminta- ja toimintamalleihinsa sekä investointeja, joilla vastataan sääntely- tai muihin vaatimuksiin. Komitea katsookin, että yrityksiä, jotka omaksuvat uusia kestäviä liiketoimintamalleja varhaisessa vaiheessa, olisi tuettava sen varmistamiseksi, että innovointi ei johda kilpailuhaittoihin. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että yksityiselle sektorille annettavan tuen yhteydessä on noudatettava periaatetta, jonka mukaan rahoitusvälineiden tulee olla yhdenvertaisesti pk-yritysten käytettävissä, että tuen on perustuttava yksinomaan ilmastotavoitteisiin (30) ja että tarvitaan laajoja toimia kaikissa arvoketjuissa ja monialaista yhteistyötä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että yhdenmukaistaminen ja standardointi ovat keskeisiä tekijöitä, jotta teknologian, taitojen parantamisen ja sääntelyn avulla voidaan saavuttaa kaikki teollisuudenalat kattava ratkaisujen skaalattavuus, jota EU:n hallitusten olisi tuettava kansainvälisellä tasolla, ja että erityisesti pk-yritysten on ratkaisevan tärkeää saada käyttöön liitännäisvälineitä ja kehittää valmiuksiaan, jotta ne voivat täyttää uudet vaatimukset ja parantaa markkinoille pääsyä EU:ssa. |
| --- | --- |

32.

Kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ilmastotoimien vauhdittamiseksi ja uuden hallintokehyksen luominen

| 33. | korostaa, että tarvittavien toimien laajuus edellyttää yhdennettyjä, monitasoisia politiikkoja ja monialaisia ratkaisuja, joihin kansalaisyhteiskunta tosiasiallisesti osallistuu, ja ehdottaa siksi uutta hallintokehystä näiden perustavanlaatuisten muutosten kehittämiseksi. |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että työpaikkojen tasolla tämän uuden hallintokehyksen olisi taattava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu varmistamalla työntekijöiden oikeudet ja osallistuminen sekä vahvistamalla työehtosopimuksia. |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että myös laajempaa vuoropuhelua olisi vahvistettava alueiden, maaseudun toimijoiden ja kaupunkien, työmarkkinaosapuolten, osuuskuntien ja kansalaisyhteiskunnan myötävaikutuksella, jotta voidaan varmistaa sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja uskottavuus sekä antaa konkreettinen merkitys sitoumukselle, jonka mukaan ketään ei saa jättää jälkeen (31). Esimerkiksi tuottajakuluttajakeskeisten toimintatapojen edistäminen voi nopeuttaa siirtymistä puhtaampaan energiajärjestelmään, luoda uusia talousmalleja ja auttaa suojelemaan yhteiskuntiemme heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä esimerkiksi lämmitys-, sähkö- ja tietotekniikkakatkoksilta. |
| --- | --- |

35.

| 36. | on erittäin vakuuttunut siitä, että alhaalta ylöspäin suuntautuvia ja ruohonjuuritason aloitteita on aidosti tuettava ja edistettävä, jotta voidaan nopeuttaa ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ja vahvistaa sosiaalista selviytymiskykyä ja siten vapauttaa yhteistyökulttuurin ja alhaalta ylöspäin suuntautuvien ratkaisujen potentiaali. Komitean mukaan on yhtä välttämätöntä investoida enemmän sosiaaliseen innovointiin, jotta voidaan valtavirtaistaa kulttuuriset ja yhteiskunnalliset muutokset, joita tarvitaan ilmastonsuojelun sisällyttämiseksi yritysten, viranomaisten ja kotitalouksien jokapäiväiseen elämään. |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvoa ei pitäisi käsitellä erillisenä ja siilomaisesti ajateltuna, vaan sitä olisi pidettävä olennaisena kysymyksenä, jotta vältetään sukupuolisokeita toimenpiteitä ja politiikkoja. Ilmastonmuutoksella ei ole samaa vaikutusta kaikkiin väestönosiin, ja jos ilmastonmuutospolitiikkaa ei suunnitella oikein, se voi pitää yllä näitä epäoikeudenmukaisuuksia ja epätasapainoja. Esimerkiksi naisten epätasa-arvoinen osallistuminen päätöksentekoprosesseihin ja työmarkkinoille lisää eriarvoisuutta ja usein estää naisten täysipainoisen osallistumisen ilmastonmuutosta koskevaan suunnitteluun, päätöksentekoon ja täytäntöönpanoon (32). |
| --- | --- |

37.

| 38. | on vakuuttunut siitä, että nuorten vahvemmalla osallistumisella päätöksentekoprosessien kaikkiin vaiheisiin lainsäädäntöehdotusten ja aloitteiden laatimisesta täytäntöönpanoon, seurantaan ja jatkotoimiin otetaan parhaiten huomioon näiden muutosten sukupolvien välinen ulottuvuus (33). Tästä syystä ETSK on vuodesta 2021 lähtien ottanut nuorten edustajan mukaan EU:n viralliseen valtuuskuntaan UNFCCC:n COP-kokouksiin ja sitoutunut vahvistamaan nuorten ja nuorisojärjestöjen ääntä komitean työssä. ETSK suosittaa painokkaasti, että osapuolet ja muut sidosryhmät omaksuvat samanlaisen lähestymistavan. |
| --- | --- |

38.

| 39. | tunnustaa alkuperäiskansojen roolin ilmastonmuutoksen eturintamassa: alkuperäiskansat huolehtivat yli 80 prosentista maapallon jäljellä olevasta biologisesta monimuotoisuudesta (34). Komitea pitää myönteisenä alkuperäiskansojen lisääntyvää osallistumista ilmastopolitiikkaan ja kehottaa osapuolia ottamaan heidät aktiivisesti mukaan ilmastotoimien täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

39.

| 40. | sitoutuu toteuttamaan toimia edellä mainittujen poliittisten suositusten täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

40.

Bryssel 26. päivä lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 44.

1

(2)  https://www.ipcc.ch/2022/04/04/ipcc-ar6-wgiii-pressrelease/

2

(3)  https://climateactiontracker.org/global/temperatures/

3

(4)  Pariisin sopimus.

4

(5)  Perustuu seuraaviin lähteisiin: ”Economic losses from weather and climate-related extremes in Europe reached around half a trillion euros over past 40 years” – European Environment Agency; ”New report: World counts the cost of a year of climate breakdown” – UK charity fighting global poverty – Christian Aid – Media Centre; ”The Costs of Extreme Weather Events Caused by Climate Change” – CMCC; Billion-Dollar Weather and Climate Disasters – National Centers for Environmental Information (NCEI).

5

(6)  Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change – IPCC.

6

(7)  ETSK:n päätöslauselma aiheesta ”Ukrainan sota ja sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset” (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 1).

7

(8)  Ilmastonmuutos: parlamentti ajaa nopeampia EU-toimia ja energiaomavaraisuutta.

8

(9)  Ilmastopaketti: Parlamentti haluaa nostaa maankäyttö- ja metsäsektorin hiilinieluja.

9

(10)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Tarvitsemamme kestävä talous” (EUVL C 106, 31.3.2020, s. 1).

10

(11)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 101).

11

(12)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vihreän siirtymän yhteydessä” (EUVL C 486, 21.12.2022, s. 95).

12

(13)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 101).

13

(14)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 101).

14

(15)  Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi – Eurooppalaisen kansalaispaneelin hyväksymät suositukset.

15

(16)  Euroopan kestävän kehityksen raportti 2021 – SDSN Europe.

16

(17)  Valmisteilla oleva ETSK:n lausunto (asiakokonaisuus NAT/841) aiheesta ”Luonnon ennallistamistavoitteet EU:n biodiversiteettistrategiassa”.

17

(18)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (EUVL C 374, 16.9.2021, s. 84).

18

(19)  António Guterres: ”50% of All Climate Finance Needed for Adaptation”.

19

(20)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kiertotalouden eri etenemissuunnitelmien välisten synergioiden kehittäminen” (EUVL C 14, 15.1.2020, s. 29).

20

(21)  Kiertotalouden tilaa koskeva vuoden 2021 selvitys, ”Climate Change Mitigation through the Circular Economy”.

21

(22)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (EUVL C 374, 16.9.2021, s. 84).

22

(23)  Enhancing NDCs For Food Systems – recommendations for decision-makers – NDC Action Project.

23

(24)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Strateginen riippumattomuus, elintarviketurva ja elintarvikkeiden kestävyys” (EUVL C 194, 12.5.2022, s. 72).

24

(25)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

25

(26)  ETSK:n lausunnot aiheista ”Ilmasto-oikeudenmukaisuus” (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 22) ja ”Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (EUVL C 374, 16.9.2021, s. 84).

26

(27)  ETSK:n lausunto aiheesta ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (EUVL C 323, 26.8.2022, s. 123).

27

(28)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 101).

28

(29)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Digitalisaatio ja kestävyys – nykytilanne ja toimien tarve kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 187).

29

(30)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 101).

30

(31)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 101).

31

(32)  2020 Pocket Guide to Gender Equality under the UNFCCC – WEDO.

32

(33)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti nuorten järjestelmällistä osallistamista ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevaan EU:n päätöksentekoon” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 44).

33

(34)  ”Indigenous peoples defend Earth’s biodiversity – but they’re in danger”.

34

---

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 573. täysistunto, 26.10.2022–27.10.2022

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/8

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Digitaalinen suvereniteetti: keskeinen pilari digitalisaation ja kasvun edistämiseksi EU:ssa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/02)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 185/0/3 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

7.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

185/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Vaikka EU:n digitaalisen suvereniteetin parantamisessa on edistytty merkittävästi, riippuvuus unionin ulkopuolisista teknologiayrityksistä on edelleen vahvaa. Tämä heikentää EU:n johtajuutta ja strategista riippumattomuutta digimaailmassa ja siten myös EU:n talouden kasvupotentiaalia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU:n ulkopuolisten teknologiayritysten hallitessa edelleen verkkoympäristöä herää kysymys, missä määrin EU:n kansalaisten, yritysten ja hallintoviranomaisten digitaalinen data on niiden itsensä hallinnassa. Tämä ei ehkä tunnu ensisijaiselta kysymykseltä nykyisissä kriisioloissa, mutta tarvetta puuttua digitaalisen suvereniteetin epätasapainoon ei pidä väheksyä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tätä taustaa vasten ETSK katsoo, että EU:n on vähennettävä riippuvuuttaan unionin ulkopuolisista teknologiajäteistä ja tehostettava tätä varten huomattavasti ponnistelujaan sellaisen turvallisen, osallistavan ja arvopohjaisen digitaalitalouden kehittämiseksi, joka kykenee kilpailemaan EU:n ulkopuolisten teknologiajättien kanssa, sekä painotettava luotettavia yhteyksiä, tietoturvaa ja tekoälyä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaakin suuntaamaan merkittävän määrän digitaalialan investointeja avoimen strategisen riippumattomuuden edistämiseen digitaalitaloudessa. Investointeja olisi tehtävä mm. digitaalisiin valmiuksiin, yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, infrastruktuuriin ja teknologiaan. ETSK kehottaa myös huolehtimaan digitaalisessa siirtymässä toimintaedellytysten tasapuolisuudesta siten, että työntekijöiden oikeudet turvataan, että kaikenkokoiset yritykset voivat toimia rinnakkain ja menestyä ja ettei sääntely ole liiallista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toteaa, että pilvipalvelujen ja tekoälyn kaltaisista innovaatioista on tullut EU:lle tärkeitä strategisia resursseja ja ne edistävät omalta osaltaan EU:n talouden kasvupotentiaalia. EU on kuitenkin menettämässä asemiaan digimaailman uusien teknologioiden kehittämiseen liittyvässä maailmanlaajuisessa kilpajuoksussa, ja joissakin teknologioissa EU:n yksityiset investoinnit ovat jääneet jälkeen Yhdysvaltojen ja Kiinan vastaavista investoinneista. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa tehostamaan toimia julkisen ja yksityisen sektorin digitaaliteknologiakumppanuuksien luomiseksi ja tukemaan EU:ssa laajamittaista uusien teknologioiden tutkimusta nimenomaan sen varmistamiseksi, että tutkimusvalmiuksissa yllettäisiin Yhdysvaltojen ja Kiinan tasolle. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että digitaalisen suvereniteetin nykyinen epätasapaino johtuu osittain kansallisista esteistä, jotka edelleen haittaavat todellisten sisämarkkinoiden aikaansaamista. Nykyisellään sisämarkkinat ovat käytännössä useista pienehköistä kansallisista markkinoista koostuva palapeli, eikä mikään yksittäinen EU:hun sijoittautunut yritys ole tällä hetkellä riittävän suuri pärjätäkseen kilpailussa maailman digijättien kanssa. Lisäksi digitaalinen kehittyneisyys sekä digitaali-infrastruktuurien ja -valmiuksien taso vaihtelevat eri puolilla EU:ta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa komissiota viemään eteenpäin hankettaan sellaisen digitaalisen sääntelykehyksen luomiseksi, jolla suojellaan EU:n kansalaisia digimaailman ylilyönneiltä ja luodaan samalla edellytykset toimintaympäristön kehittämiselle nykyistä ihmiskeskeisemmäksi ja eettiset näkökohdat paremmin huomioon ottavaksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Yhtä tärkeää on tehdä verkkoalustoista, -ekosysteemeistä ja -toiminnoista avoimempia, oikeudenmukaisempia ja ennakoitavampia siten, että pohditaan algoritmien avoimuutta ja puolueettomuutta koskevia sääntöjä sekä datan yhteiskäyttöä ja yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa kehotuksia kehittää EU:hun pilvipalvelu- ja datainfrastruktuuri, jonka avulla vahvistetaan unionin digitaalista suvereniteettia ja voidaan korjata pilvipalvelu- ja tiedontallennusmarkkinoiden valtava epätasapaino, joka johtuu siitä, että EU:n ulkopuoliset yritykset hallitsevat niitä lähes täysin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK tiedostaa lisäksi EU:n potentiaalin nousta maailmanlaajuiseen johtoasemaan tietojen keruussa ja käsittelyssä, joka on digitaalitalouden selkäranka. Tietojen keruuta ja jakamista edistävän EU:n datakehyksen luominen tarjoaisi valtavasti mahdollisuuksia strategisilla aloilla, kuten terveydenhuollossa, työmarkkinoilla ja liikenteessä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa päivittämään sisämarkkinoiden kilpailu- ja kuluttajansuojapolitiikkaa. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä runsaasti huomiota myös EU:n ulkopuolisten teknologiayritysten vääristäviin käytäntöihin sekä kiinalaisten digitaalialan yritysten kasvavaan vaikutusvaltaan EU:ssa. ETSK pitääkin myönteisenä sääntelyn kehittämistä esim. digimarkkinasäädöksen ja ehdotetun EU:n sirusäädöksen avulla. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK toteaa, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) vaikuttavat merkittävästi EU:n digitaaliseen suvereniteettiin etenkin suurten eurooppalaisten teknologiayritysten kanssa tekemänsä yhteistyön kautta. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Lisäksi ETSK korostaa kaikkien tasojen (niin ammatillisen kuin akateemisen) koulutuksen merkitystä EU:n digitaalisen suvereniteetin kehittämisessä. |
| --- | --- |

1.14

2.   Lausunnon tausta

| 2.1 | Digitaalista suvereniteettia voidaan luonnehtia alustavasti maiden hallitusten ja yritysten kyvyksi hallinnoida itse omaa dataansa, laitteistojaan ja ohjelmistojaan ja huolehtia itse niiden perustasta. Huolena on ollut aivan liian kauan EU:n vahva riippuvuus pienestä määrästä suuria unionin ulkopuolisia teknologiayrityksiä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n vahvaa riippuvuutta unionin ulkopuolisista teknologiayrityksistä ilmentää se, että arviolta 92 prosenttia kaikesta länsimaiden datasta tallennetaan yhdysvaltalaisomisteisille palvelimille. Lukuun sisältyvät verkkodata, sosiaalisen median data ja valtioiden hallinnoimat tiedot (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ei ole yllättävää, että tuloksena on kasvava huoli siitä, että data ei ehkä ole täysin EU:n yritysten ja jäsenvaltioiden hallinnassa ja että yritykset ja valtiot ovat erittäin riippuvaisia suurista EU:n ulkopuolisista teknologiayrityksistä, mikä heikentää EU:hun sijoittautuneiden teknologiayritysten edellytyksiä kilpailla yhdysvaltalaisten alan yritysten kanssa. Toinen huolenaihe on, että EU:n kyky pitää huolta lainsäädännön tehokkaasta soveltamisesta digitaalisessa ympäristössä heikkenee hitaasti mutta varmasti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vahva riippuvuus yhdysvaltalaisista teknologiayrityksistä heikentää huolestuttavasti EU:n johtajuutta ja strategista riippumattomuutta digimaailmassa ja siten mahdollisesti myös EU:n talouden kasvupotentiaalia. EU:n ulkopuolisten teknologiayritysten taloudellista vaikutusvaltaa ei saa väheksyä. Sama pätee niiden kykyyn vaikuttaa EU:n kansalaisiin ja heidän kulutustottumuksiinsa sekä tapaan, jolla eurooppalaiset ovat vuorovaikutuksessa muiden ihmisten kanssa EU:ssa ja sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU:n ulkopuoliset suuret teknologiayritykset tietävät meistä nykyään kenties enemmän kuin lähimmät perheenjäsenemme ja ystävämme, ja yksityisyyden puute on huolestuttavaa. Verkossa oleva datamme ei itse asiassa ole omassa hallinnassamme vaan suurten teknologiayritysten hallinnassa, eikä verkkoa juurikaan säännellä. EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR) (2) kaltaisilla hankkeilla on pyritty määrittelemään uusia pelisääntöjä. Ongelmana on, että teknologiayritykset etenevät EU:ta nopeammin tämän ongelman ratkaisemisessa. Suuret teknologiayritykset toimivat usein olosuhteissa, joissa niillä on merkittävä tiedollinen etumatka sääntelyviranomaisiin nähden ja kaiken kaikkiaan vapaat kädet seurata kansalaisten toimintaa verkossa, kerätä siitä tietoa ja hyödyntää kertynyttä tietoa voitontavoittelutarkoituksessa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komission puheenjohtaja on määrittänyt tätä taustaa vasten digitaalipolitiikan yhdeksi toimikautensa 2019–2024 tärkeimmistä painopisteistä ja sitoutunut edistämään teknologista suvereniteettia. Siitä ollaan kuitenkin vielä kaukana, ja komissio itse on ilmaissut huolensa siitä, että EU:n ulkopuoliset suuret teknologiayritykset rikkovat unionin sääntöjä ja perusarvoja. Viime vuosina digitaalitalous on rakentunut näiden teknologiajättien ympärille, jotka käyttävät evästeitä saadakseen datan hallintaansa ja pitääkseen yllä oligopolistista markkinavoimaa. Euroopan parlamentti on ilmaissut omalta osaltaan huolensa turvallisuusuhkista, jotka liittyvät Kiinan kasvavaan teknologiseen läsnäoloon EU:ssa, ja perännyt erityisesti EU-tason toimia, joilla pyrittäisiin vähentämään Kiinan kasvavaa vaikutusvaltaa 5G-infrastruktuurissa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | On huolestuttavaa, että kokonaiset talouden alat ovat EU:ssa erittäin riippuvaisia suurista unionin ulkopuolisista verkkoalustoista. Jäsenvaltiot ovat menettäneet tämän vuoksi digitaalisen suvereniteetin esimerkiksi sellaisilla keskeisillä aloilla kuin tekijänoikeus, tietosuoja ja verotus. Sama huoli on liitetty myös muihin aloihin, kuten sähköiseen kaupankäyntiin ja verkossa levitettävään disinformaatioon. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EU:n ulkopuolisten teknologiayritysten hallitsemassa verkkoympäristössä on kysyttävä, voivatko EU:n kansalaiset saada digitaalisen datansa takaisin omaan hallintaansa ja pystyykö EU oikaisemaan digitaalisen suvereniteetin epätasapainon tehokkaasti ja kohtuullisessa ajassa. Näitä kysymyksiä käsitellään seuraavissa tekstikohdissa 3 ja 4. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleistä

| 3.1 | EU:n on ensimmäiseksi vähennettävä riippuvuuttaan unionin ulkopuolisista teknologiajäteistä ja tehostettava tätä varten huomattavasti ponnistelujaan sellaisen turvallisen, osallistavan ja arvopohjaisen digitaalitalouden kehittämiseksi, joka kykenee kilpailemaan EU:n ulkopuolisten teknologiajättien kanssa, sekä painotettava luotettavia yhteyksiä, tietoturvaa ja tekoälyä. ETSK pitää arvonäkökohtia erityisen tärkeinä ja korostaa sosiaalista ja eettistä ulottuvuutta sekä työntekijöiden oikeuksia digitaalitaloudessa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komissio vastasi digitaalitalouden kehitykseen laatimalla vuonna 2021 infrastruktuureihin, hallintoon, yrityksiin ja osaamiseen keskittyvän digitaalisen kompassin EU:n digitaalista vuosikymmentä varten. Kompassissa asetettiin EU- ja jäsenvaltiotason tavoitteita ja ehdotettiin vankkaa yhteistä hallintojärjestelmää edistymisen seuraamiseksi ja puutteiden korjaamiseksi sekä monikansallisia hankkeita, joissa yhdistetään EU:n, jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin investointeja. Lisäksi on annettu digimarkkinasäädös, jolla pyritään lisäämään kilpailua Euroopan digitaalialan markkinoilla estämällä suuria yrityksiä käyttämästä väärin markkinavoimaansa ja mahdollistamalla uusien toimijoiden tulo markkinoille. Sittemmin on ehdotettu EU:n sirusäädöstä, jonka avulla pyritään lisäämään mikrosirujen tuotantoa kaikkialla EU:ssa vastauksena kasvavaan kysyntään ja vähentämään riippuvuutta Euroopan ulkopuolisista toimittajista. Tarkoituksena on puuttua Kiinan määräävään asemaan erityisesti puolijohdesirujen tuotannossa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kun EU:n talous toipuu pandemian jälkeen ja hinnat nousevat, ETSK kehottaa huolehtimaan digitaalisen kompassin tuloksekkaasta täytäntöönpanosta ja EU-maiden hallituksia luomaan yrityksille kannustimia lisätä investointeja digitaalisiin valmiuksiin ja henkilöresursseihin. Tällaiset investoinnit auttaisivat vahvistamaan strategista riippumattomuutta EU:n talouden digitalisoituessa. Myös EU-maiden investointeja digitaalisten valmiuksien, infrastruktuurin ja teknologian parantamiseen pidetään ratkaisevan tärkeinä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK toteaa, että pilvipalvelujen ja tekoälyn kaltaisista innovaatioista on tullut EU:lle tärkeitä strategisia resursseja ja ne edistävät omalta osaltaan EU:n talouden kasvupotentiaalia. EU menettää kuitenkin edelleen asemiaan digimaailman uusien teknologioiden kehittämiseen liittyvässä maailmanlaajuisessa kilpajuoksussa. Esimerkiksi tekoälyn alalla EU:n yksityiset investoinnit ovat jäljessä Yhdysvaltojen ja Kiinan vastaavista investoinneista. Sama pätee tietojen keräämiseen ja käyttöön liittyvään teknologiaan sekä kvanttilaskentaan, sillä myös EU:n investoinnit lohkoketjuteknologiaan ja esineiden internetiin ovat jäljessä Yhdysvaltojen ja Kiinan vastaavista investoinneista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK panee merkille myös erilaiset rahoitusvälineet, joiden avulla pyritään kuromaan umpeen takamatkaa Yhdysvaltojen ja Kiinan digitaaliteknologiainvestointeihin. Näillä välineillä voitaisiin varmasti tukea digitaaliteknologian tutkimusta ja innovointia, mutta kuten kohdassa 3.3 todetaan, investointeja tarvitaan lisää. ETSK kehottaakin tehostamaan toimia julkisen ja yksityisen sektorin digitaaliteknologiakumppanuuksien luomiseksi ja tukemaan EU:ssa laajamittaista uusien teknologioiden tutkimusta nimenomaan sen varmistamiseksi, että tutkimusvalmiuksissa yllettäisiin Yhdysvaltojen ja Kiinan tasolle. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK:n näkemyksen mukaan digitaalisessa suvereniteetissa ei ole kyse pelkästään EU:n aseman palauttamisesta digitaalialalla tai sen edelläkävijyydestä digitaalisessa kehityksessä. Kyse ei ole myöskään siitä, että digitaalinen suvereniteetti edellyttäisi EU:lta protektionismia, vaan tavoitteena on luoda EU:hun sijoittautuneille teknologiayrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta voidaan tämän oma-aloitteisen lausunnon otsikon mukaisesti lisätä EU:n talouden kasvupotentiaalia ja hyödyttää siten koko eurooppalaista yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Siihen, että EU:hun sijoittautuneet teknologiayritykset saattavat tarvita suotuisampaa kohtelua unionin ulkopuolisiin yrityksiin verrattuna voidakseen nousta maailman johtavien digitaalialan toimijoiden joukkoon, on päteviä syitä. ETSK katsoo kuitenkin, että digitaalisen suvereniteetin nykyinen epätasapaino johtuu osittain kansallisista esteistä, jotka edelleen haittaavat todellisten sisämarkkinoiden aikaansaamista. Nykyisellään sisämarkkinat ovat käytännössä useista pienehköistä kansallisista markkinoista koostuva palapeli, eikä mikään yksittäinen EU:hun sijoittautunut yritys ole tällä hetkellä riittävän suuri pärjätäkseen kilpailussa maailman microsoftien kanssa. Kehityksen ja infrastruktuurin taso sitä paitsi vaihtelee eri puolilla EU:ta. Ei olekaan yllättävää, että digitaalisia markkinoita hallitsevat edelleen unionin ulkopuoliset yritykset. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsoo myös, että digitaalisen suvereniteetin edistäminen auttaa ratkaisemaan yksityisyyden suojaan ja henkilötietoihin, verotukseen, dataan ja julkisiin hankintoihin liittyviä huolenaiheita. Vankemmasta sääntelykehyksestä huolimatta nämä ongelmat eivät ratkea käden käänteessä. Etenkin verotuksesta on tullut kiistanalainen kysymys, koska yhdysvaltalaisille teknologiayrityksille saattaa kertyä tuloja asiakastoiminnasta EU:n alueella, mikä herättää kysymyksen fyysisestä läsnäolosta, joka yleensä tarkoittaa veronalaisuutta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Todettakoon lisäksi, että ETSK on korostanut aiemmassa lausunnossaan (3) digitaalisen suvereniteetin merkitystä Euroopan taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän kehityksen keskeisenä pilarina sekä sitä, että digitaalisen suvereniteetin on perustuttava maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn ja jäsenvaltioiden väliseen tiiviiseen yhteistyöhön. Tämä on olennainen edellytys sille, että EU:sta voi tulla maailman mittakaavassa johtava kansainvälinen toimija erityisesti digitaaliteknologioiden luotettavuutta ajatellen. |
| --- | --- |

3.9

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan käytännössä sellaisen digitaalialan sääntelykehyksen, jolla suojellaan EU:n kansalaisia digimaailman ylilyönneiltä ja luodaan samalla edellytykset toimintaympäristön kehittämiselle nykyistä ihmiskeskeisemmäksi ja eettiset näkökohdat paremmin huomioon ottavaksi. ETSK katsoo, että sääntelykehyksen olisi edistettävä EU:n digitaalialan hallinnoinnin tehostamista. Lisäksi työntekijöiden suojelun ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden pitäisi helpottaa digitaalista siirtymää. Samanaikaisesti EU:n teknologiayrityksille olisi annettava riittävästi tilaa innovoida ja vahvistaa asemiaan verrattuna unionin ulkopuolisiin teknologiayrityksiin ja olisi edistettävä kansainvälisiä kumppanuuksia mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EU:n dataa koskevien sääntöjen vahvistaminen auttaa tekemään EU:sta nimellisesti entistä suvereenimman mutta ei riitä takaamaan sitä, että EU:n teknologiayritykset yltävät samanlaiseen maailmanlaajuiseen kattavuuteen kuin unionin ulkopuoliset yritykset. Siihen voidaan päästä vain poliittisen ohjauksen, tutkimus- ja innovointi-investointien sekä sisämarkkinoiden nykyisten puutteiden korjaamisen avulla. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tämä edellyttää tulevaisuussuuntautuneempaa lähestymistapaa sääntelykehykseen, joka muokkaa digitaalitaloutta tulevina vuosina. Yhtä tärkeää on tehdä verkkoalustoista, -ekosysteemeistä ja -toiminnoista avoimempia, oikeudenmukaisempia ja ennakoitavampia siten, että pohditaan algoritmien avoimuutta ja puolueettomuutta koskevia sääntöjä sekä datan yhteiskäyttöä ja yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pyrittäessä lisäämään EU:n digitaalista suvereniteettia ETSK kehottaa parantamaan koordinointia eri maiden ja erityisesti alan sääntelyviranomaisten välillä. On pohdittava nykyisten hallintorakenteiden uudistamista, jotta voidaan sekä vahvistaa vuorovaikutusta jäsenvaltioiden välillä että helpottaa yhteistä päätöksentekoa digitaalialalla. ETSK pitää tätä ratkaisevan tärkeänä, jotta voidaan tukea toimia tietynlaisen digitaalisen suvereniteetin saavuttamiseksi, mutta varoittaa sortumasta ylisääntelyyn, joka voisi haitata talouden kasvupotentiaalia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK kannattaa kehotuksia kehittää EU:hun pilvipalvelu- ja datainfrastruktuuri, jonka avulla vahvistetaan unionin digitaalista suvereniteettia ja voidaan korjata pilvipalvelu- ja tiedontallennusmarkkinoiden valtava epätasapaino, joka johtuu siitä, että EU:n ulkopuoliset yritykset hallitsevat niitä lähes täysin. Tämä auttaisi myös vähentämään EU:n kansalaisten turvallisuusriskejä. ETSK toistaa tässä yhteydessä suhtautuvansa myönteisesti EU:n Gaia-X-hankkeeseen, jonka tavoitteena on luoda kansalaisille, yrityksille ja maiden hallituksille turvallinen datanhallintaympäristö. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK tiedostaa lisäksi EU:n potentiaalin nousta maailmanlaajuiseen johtoasemaan tietojen keruussa ja käsittelyssä, joka on digitaalitalouden selkäranka. Tietojen keruuta ja jakamista edistävän EU:n datakehyksen luominen tarjoaisi valtavasti mahdollisuuksia strategisilla aloilla, kuten terveydenhuollossa, työmarkkinoilla ja liikenteessä. Sen myötä kansalaiset ja yritykset voisivat käyttää tietoaineistoja EU:n laajuisesti (yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevia sääntöjä noudattaen) ja sisämarkkinoiden toiminta tehostuisi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK kehottaa tähän liittyen päivittämään sisämarkkinoiden kilpailupolitiikkaa ja puuttumaan vallitsevaan epätasapainoon. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä runsaasti huomiota myös EU:n ulkopuolisten teknologiayritysten vääristäviin käytäntöihin sekä kiinalaisten digitaalialan yritysten kasvavaan vaikutusvaltaan EU:ssa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK toteaa, että digitaalisen suvereniteetin saavuttaminen riippuu i) siitä, miten EU:hun sijoittautuneet teknologiayritykset mukautuvat lainsäädäntökehykseen, ii) toimenpiteistä sisämarkkinoiden puutteiden korjaamiseksi ja iii) EU:ssa tehtävästä digitaalialan tutkimuksesta ja innovoinnista sekä investointimahdollisuuksista. ETSK ei myöskään voi jättää huomiotta sitä, millä tavoin pk-yritykset voisivat vaikuttaa EU:n digitaaliseen suvereniteettiin. Pk-yrityksillä ei välttämättä ole taloudellisia resursseja edistää digitaalitaloutta suoraan, mutta ne voivat varmasti antaa oman panoksensa tekemällä yhteistyötä suurten eurooppalaisten teknologiayritysten kanssa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Lisäksi ETSK korostaa kaikkien tasojen (niin ammatillisen kuin akateemisen) koulutuksen merkitystä EU:n digitaalisen suvereniteetin kehittämisessä: oppilaitosten on investoitava asiaankuuluvaan tutkimukseen ja innovointiin ja koottava pätevä henkilöstö, joka kykenee tukemaan EU:n digitaalistrategiaa. Kaikissa EU:n oppilaitoksissa on myös suositeltavaa noudattaa koordinoitua lähestymistapaa. |
| --- | --- |

4.9

Bryssel 26. päivä lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.weforum.org/agenda/2021/03/europe-digital-sovereignty/

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

2

(3)  EUVL C 365, 23.9.2022, s. 13.

3

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/13

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Hätätilanteisiin varautuminen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/03)

| Esittelijä: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |

Esittelijä:

Paul RÜBIG

| Komitean täysistunnon päätös | 24/2/2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 7/10/2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26/10/2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 184/8/9 |

Komitean täysistunnon päätös

24/2/2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

7/10/2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26/10/2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

184/8/9

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan kiireesti suunnitelman, jotta voidaan lisätä huomattavasti EU:n sisämarkkinoiden itsenäisyyttä ja riippumattomuutta energiantuotantolaitosten, elintarviketuotannon, vesihuollon ja tarvittavien raaka-aineiden hankkimiseen tähtäävän kaivostoiminnan aloilla, mukaan lukien itsenäisyys ja riippumattomuus tarvittavien teknologioiden suhteen. EU:n itsenäisyyden ja riippumattomuuden piiriin tulee kuulua tarvittava tutkimus- ja kehitystoiminta, materiaalien käsittely, suunnittelu, valmistus ja asentaminen sekä laitosten käynnistäminen ja ylläpito EU:n sisämarkkinoilla niin, että vältetään EU:n kansalaisten ja kuluttajien energiaköyhyys ja työttömyys. Tehokkain varautuminen hätätilanteisiin perustuu tekniseen ja yhteiskunnalliseen selviytymiskykyyn. Kaikkien energiapolitiikkojen yhteydessä olisi tehtävä jatkuvasti parannuksia, jotka vahvistavat energiajärjestelmien kykyä selviytyä luonnonuhkista sekä poliittisista tai muista uhkista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suosittaa, että EU määrittelee pikaisesti lyhyen aikavälin toimenpiteet energiantuotantolaitosten rakentamiseksi EU:n sisämarkkinoille, jotta voidaan saavuttaa tavoite EU:n itsenäisyydestä ja riippumattomuudesta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että Euroopan laaja ja pitkäkestoinen energiapula voidaan estää seuraavin toimin:






  — | Varmistetaan teknologian avoimuus (energian tuotantoa ja käyttöä koskevien sovellusten osalta). |
| --- | --- | --- |

1.3

—

Varmistetaan teknologian avoimuus (energian tuotantoa ja käyttöä koskevien sovellusten osalta).

| — | Vahvistetaan ja kehitetään Euroopan energia-alan sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan ja kehitetään Euroopan energia-alan sisämarkkinoita.

| — | Tehostetaan yhteistyötä ja koordinointia samanmielisten kumppanien kanssa sekä tiivistetään yhteistyötä naapurimaiden ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan yhteistyötä ja koordinointia samanmielisten kumppanien kanssa sekä tiivistetään yhteistyötä naapurimaiden ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa.

| — | Toteutetaan kunnianhimoista kauppapolitiikkaa ja monipuolistetaan tarjontaa. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan kunnianhimoista kauppapolitiikkaa ja monipuolistetaan tarjontaa.

| — | Puututaan työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmiin. |
| --- | --- |

—

Puututaan työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmiin.

| — | Parannetaan viestintää ja lisätään tietoisuutta. |
| --- | --- |

—

Parannetaan viestintää ja lisätään tietoisuutta.

| — | Vauhditetaan innovointia ja digitalisaatiota. |
| --- | --- |

—

Vauhditetaan innovointia ja digitalisaatiota.

| — | Helpotetaan rahoituksen saamista. |
| --- | --- |

—

Helpotetaan rahoituksen saamista.

| — | Varmistetaan riittävät investoinnit (mm. vihreän siirtymän helpottamiseksi). |
| --- | --- |

—

Varmistetaan riittävät investoinnit (mm. vihreän siirtymän helpottamiseksi).

| — | Varmistetaan, että politiikat ovat realistisia. Esimerkiksi energia- ja ilmastoalalla on arvioitava uudelleen 55-valmiuspakettia, jotta voidaan löytää tasapaino vuosien 2030 ja 2050 tavoitteiden saavuttamisen ja taloudellisesti ja sosiaalisesti hyväksyttävän siirtymän toteuttamisen välillä. Päästökaupasta saatavia voittoja olisi käytettävä kaasun hintakaton rahoittamiseen yhdysvaltalaisen Henry Hub -indeksin pohjalta sekä uusiin energiantuotantolaitoksiin EU:ssa tehtäviin investointeihin. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että politiikat ovat realistisia. Esimerkiksi energia- ja ilmastoalalla on arvioitava uudelleen 55-valmiuspakettia, jotta voidaan löytää tasapaino vuosien 2030 ja 2050 tavoitteiden saavuttamisen ja taloudellisesti ja sosiaalisesti hyväksyttävän siirtymän toteuttamisen välillä. Päästökaupasta saatavia voittoja olisi käytettävä kaasun hintakaton rahoittamiseen yhdysvaltalaisen Henry Hub -indeksin pohjalta sekä uusiin energiantuotantolaitoksiin EU:ssa tehtäviin investointeihin.

| 1.4 | Jotta voidaan välttää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman aikataulun muuttamisen tarve ja toteuttaa realistisia energiapolitiikkoja, EU:n vihreän kehityksen ohjelman ja energiapolitiikan vaihtoehtoihin ja vaikutus- ja riskiarviointeihin olisi sisällytettävä toimenpiteiden ilmastovaikutusten lisäksi myös vaikutus EU:n kuluttajien ostovoimaan ja EU:n talouden kilpailukykyyn turvaten näin työpaikat EU:ssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kun otetaan huomioon kriisin vakavuus, ETSK katsoo, ettei mitään toimenpiteitä pitäisi sulkea pois siihen reagoitaessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK:n mukaan osana toteutettavia toimenpiteitä olisi oltava EU:n SET-suunnitelman (Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma) ja REPowerEU-suunnitelman täytäntöönpano, erityisesti seuraavat toimenpiteet:






  — | Parannetaan energiatehokkuutta ja edistetään kiertotaloutta. |
| --- | --- | --- |

1.6

—

Parannetaan energiatehokkuutta ja edistetään kiertotaloutta.

| — | Pannaan REPowerEU-suunnitelma täytäntöön, jotta EU ei olisi enää riippuvainen Venäjän fossiilisista polttoaineista. |
| --- | --- |

—

Pannaan REPowerEU-suunnitelma täytäntöön, jotta EU ei olisi enää riippuvainen Venäjän fossiilisista polttoaineista.

| — | Lisätään kaasun varastointia ja koordinoituja täyttötoimia; seurataan ja optimoidaan sähkömarkkinoita; kanavoidaan investointeja energiajärjestelmiin ja parannetaan yhteenliitettävyyttä lähinaapurustossa ACERin (1), BERECin, Kaasu-ENTSOn (2), Sähkö-ENTSOn (3) ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen (innovaatioenergia, raaka-aineet ja valmistusteollisuus) avulla ottaen huomioon eurooppalaisen vedynsiirron runkoverkon sekä vedyn ja hiilidioksidin varastoinnin kehittyminen. |
| --- | --- |

—

Lisätään kaasun varastointia ja koordinoituja täyttötoimia; seurataan ja optimoidaan sähkömarkkinoita; kanavoidaan investointeja energiajärjestelmiin ja parannetaan yhteenliitettävyyttä lähinaapurustossa ACERin (1), BERECin, Kaasu-ENTSOn (2), Sähkö-ENTSOn (3) ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen (innovaatioenergia, raaka-aineet ja valmistusteollisuus) avulla ottaen huomioon eurooppalaisen vedynsiirron runkoverkon sekä vedyn ja hiilidioksidin varastoinnin kehittyminen.

| — | Perustetaan 1 000 energiantuotantolaitosta EU:ssa 14 päivää kestävällä lupamenettelyllä ja käynnistetään välittömästi investoinnit päästökauppatuloista saatavalla EU:n 50-prosenttisella rahoitustuella. |
| --- | --- |

—

Perustetaan 1 000 energiantuotantolaitosta EU:ssa 14 päivää kestävällä lupamenettelyllä ja käynnistetään välittömästi investoinnit päästökauppatuloista saatavalla EU:n 50-prosenttisella rahoitustuella.

| 1.7 | ETSK suosittaa, että kuluttajia kannustetaan investoimaan omaan energiantuotantoon ja energiatehokkuuteen ja heille annetaan tässä tukea. Tätä varten tarvitaan tiedotuskampanjoita ja verokannustimia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK arvioi lisäksi, että EU:n olisi rakennettava uutta infrastruktuuria energian ja energiavarojen siirtoa (putki Pohjois-Afrikasta Espanjaan) sekä uusiutuvia energialähteitä, kuten vetyä, biometaania ja ammoniakkia (Campfire), varten. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa kriisiin vastaamiseksi seuraavia lyhyen aikavälin toimia:






  — | Turvataan muut lähteet, erityisesti öljy, hiili, kaasu, uraani, vesi, elintarvikkeet ja eläinten rehu. |
| --- | --- | --- |

1.9

—

Turvataan muut lähteet, erityisesti öljy, hiili, kaasu, uraani, vesi, elintarvikkeet ja eläinten rehu.

| — | Kehitetään suunnitelmia ja ideoita energian säästämiseksi ja säännöstelemiseksi EU:n kaikissa 27 jäsenvaltiossa:






  — | Säännöstelyssä olisi oltava selkeät painopisteet. Olisi esimerkiksi neuvoteltava energiavaltaisten teollisuudenalojen energian säännöstelyä koskevista suunnitelmista sekä uusista WTO:n kauppasopimuksista, joissa olisi elintarvikkeita, rehuja, vettä ja sanitaatiota koskevat uudet prioriteetit. |
| --- | --- | --- |

—

Kehitetään suunnitelmia ja ideoita energian säästämiseksi ja säännöstelemiseksi EU:n kaikissa 27 jäsenvaltiossa:

—

Säännöstelyssä olisi oltava selkeät painopisteet. Olisi esimerkiksi neuvoteltava energiavaltaisten teollisuudenalojen energian säännöstelyä koskevista suunnitelmista sekä uusista WTO:n kauppasopimuksista, joissa olisi elintarvikkeita, rehuja, vettä ja sanitaatiota koskevat uudet prioriteetit.

| — | Asetetaan etusijalle sähkön ja kaasun varastointi ja toimitus sairaaloille, terveydenhuoltopalveluille, hätäpalveluille sekä ikääntyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien hoitopalveluille. |
| --- | --- |

—

Asetetaan etusijalle sähkön ja kaasun varastointi ja toimitus sairaaloille, terveydenhuoltopalveluille, hätäpalveluille sekä ikääntyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien hoitopalveluille.

| — | Annetaan sääntöjä öljy- ja kaasuvarannon riittävän tason turvaamiseksi. |
| --- | --- |

—

Annetaan sääntöjä öljy- ja kaasuvarannon riittävän tason turvaamiseksi.

| — | Edistetään energiansäästöä ja uusia energialähteitä. |
| --- | --- |

—

Edistetään energiansäästöä ja uusia energialähteitä.

| — | Tehostetaan EU:n energiatutkimus- ja kehitystoimintaa erityisesti vaihtoehtoisten energialähteiden, fuusioenergian, energian varastoinnin, vety- ja ammoniakkiteknologioiden, energiavaltaisten teollisuusprosessien energiatehokkuuden ja kuluttajalaitteiden alalla. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan EU:n energiatutkimus- ja kehitystoimintaa erityisesti vaihtoehtoisten energialähteiden, fuusioenergian, energian varastoinnin, vety- ja ammoniakkiteknologioiden, energiavaltaisten teollisuusprosessien energiatehokkuuden ja kuluttajalaitteiden alalla.

| — | Nopeutetaan sellaisten uusien hankkeiden julkisia hyväksymismenettelyjä, jotka tuottavat lisäenergiaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, kuten vedynpurkausasemat EU:n satamissa, putkistot ja satamalaitokset nesteytetyn kaasun uudelleenkaasuttamista varten. |
| --- | --- |

—

Nopeutetaan sellaisten uusien hankkeiden julkisia hyväksymismenettelyjä, jotka tuottavat lisäenergiaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, kuten vedynpurkausasemat EU:n satamissa, putkistot ja satamalaitokset nesteytetyn kaasun uudelleenkaasuttamista varten.

| — | Pyydetään kaikkia EU:ssa toimivia yrityksiä, jotka tuottavat tai tarjoavat hätätilanteissa tarvittavia tuotteita ja palveluja, turvaamaan sähkön huoltovarmuus, päivittämään varautumissuunnitelmiaan ja järjestämään säännöllistä hätätilannekoulutusta (esim. televiestintäyritykset, radio- ja televisiotoiminta, pelastustoiminta, julkiset tietokonepalvelimet ja sähköntoimittajat). |
| --- | --- |

—

Pyydetään kaikkia EU:ssa toimivia yrityksiä, jotka tuottavat tai tarjoavat hätätilanteissa tarvittavia tuotteita ja palveluja, turvaamaan sähkön huoltovarmuus, päivittämään varautumissuunnitelmiaan ja järjestämään säännöllistä hätätilannekoulutusta (esim. televiestintäyritykset, radio- ja televisiotoiminta, pelastustoiminta, julkiset tietokonepalvelimet ja sähköntoimittajat).

| 1.10 | Lyhyen aikavälin toimenpiteiden lisäksi ETSK suosittaa myös erinäisiä keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä: |
| --- | --- |

1.10

| 1.10.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota laatimaan suunnitelmia ja toteuttamaan seuraavat EU:n laajuiset koordinoidut toimenpiteet ja toimet:






  — | Hyödynnetään metaanin hajottamista elektrolyysin/pyrolyysin ja metaanin höyryreformoinnin avulla vedyn ja kiinteän hiilen tuottamiseksi. |
| --- | --- | --- |

1.10.1

—

Hyödynnetään metaanin hajottamista elektrolyysin/pyrolyysin ja metaanin höyryreformoinnin avulla vedyn ja kiinteän hiilen tuottamiseksi.

| — | Käytetään hajautettuja ja pitkäaikaisia metaanireservejä vedyn (energiankantaja) ja hiilen raaka-aineena ja tutkitaan kaikilta osin niiden etuja maanparannusaineena maataloudessa satomäärien kasvattamiseksi ja elintarviketurvan parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

Käytetään hajautettuja ja pitkäaikaisia metaanireservejä vedyn (energiankantaja) ja hiilen raaka-aineena ja tutkitaan kaikilta osin niiden etuja maanparannusaineena maataloudessa satomäärien kasvattamiseksi ja elintarviketurvan parantamiseksi.

| — | Nopeutetaan huomattavasti kriittisen energiainfrastruktuurin hankintaa eli yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan hankintaa hidastavaa EU:n sääntelyä. |
| --- | --- |

—

Nopeutetaan huomattavasti kriittisen energiainfrastruktuurin hankintaa eli yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan hankintaa hidastavaa EU:n sääntelyä.

| — | Uusi EU:n vesipuitedirektiivi. Etusijalle on asetettava nopean energiahuollon varmistaminen. |
| --- | --- |

—

Uusi EU:n vesipuitedirektiivi. Etusijalle on asetettava nopean energiahuollon varmistaminen.

| — | Toimitusketjua koskevaa uutta EU:n asetusta on yksinkertaistettava. Olisi keskityttävä siihen, että kahdenvälisissä kauppasopimuksissa varmistetaan kriittisten raaka-aineiden ja tavaroiden jatkuvat toimitukset EU:hun. |
| --- | --- |

—

Toimitusketjua koskevaa uutta EU:n asetusta on yksinkertaistettava. Olisi keskityttävä siihen, että kahdenvälisissä kauppasopimuksissa varmistetaan kriittisten raaka-aineiden ja tavaroiden jatkuvat toimitukset EU:hun.

| — | Vahvistetaan tuotantoketjuja ja kuljetusjärjestelmiä, jotta voidaan pehmentää mahdollisia tulevia häiriöitä EU:n yritysten (teollisuus ja kauppa) kriittisten raaka-aineiden saatavuudessa. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan tuotantoketjuja ja kuljetusjärjestelmiä, jotta voidaan pehmentää mahdollisia tulevia häiriöitä EU:n yritysten (teollisuus ja kauppa) kriittisten raaka-aineiden saatavuudessa.

| — | Vähennetään riippuvuutta kriittisten materiaalien ja esivalmistettujen tuotteiden tuonnista. |
| --- | --- |

—

Vähennetään riippuvuutta kriittisten materiaalien ja esivalmistettujen tuotteiden tuonnista.

| — | Keskitytään EU:n teknologiseen riippumattomuuteen ja itsenäisyyteen. |
| --- | --- |

—

Keskitytään EU:n teknologiseen riippumattomuuteen ja itsenäisyyteen.

| — | Kehitetään rajat ylittävää sähköverkkoinfrastruktuuria (vähintään 380 kV). |
| --- | --- |

—

Kehitetään rajat ylittävää sähköverkkoinfrastruktuuria (vähintään 380 kV).

| — | Varmistetaan sähkömuuntajien tuotanto (korkea-/matalajännite, vaihto-/tasavirta). |
| --- | --- |

—

Varmistetaan sähkömuuntajien tuotanto (korkea-/matalajännite, vaihto-/tasavirta).

| — | Käynnistetään uudelleen ne tuhannet energiahankkeet (vesivoima, maalämpö, vetyvarastot jne.), jotka ovat olleet vuosia taka-alalla joko huonon takaisinmaksuasteen takia (Venäjältä tuodun halvan kaasun vuoksi) tai byrokraattisten esteiden takia. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään uudelleen ne tuhannet energiahankkeet (vesivoima, maalämpö, vetyvarastot jne.), jotka ovat olleet vuosia taka-alalla joko huonon takaisinmaksuasteen takia (Venäjältä tuodun halvan kaasun vuoksi) tai byrokraattisten esteiden takia.

| — | Tutkitaan uusia hyödyntämistekniikoita. EU:ssa on useita alueita, missä on huomattavia maakaasuvarantoja, joita voidaan hyödyntää eurooppalaisten korkeakoulujen hiljattain kehittämien uusien tekniikoiden avulla. Kun otetaan huomioon EU:n energiaomavaraisuutta ja riippumattomuutta koskeva tavoite, EU:n olisi tarkasteltava vakavasti näitä uusia tekniikoita ja kannustettava alueita kokeilemaan niitä. |
| --- | --- |

—

Tutkitaan uusia hyödyntämistekniikoita. EU:ssa on useita alueita, missä on huomattavia maakaasuvarantoja, joita voidaan hyödyntää eurooppalaisten korkeakoulujen hiljattain kehittämien uusien tekniikoiden avulla. Kun otetaan huomioon EU:n energiaomavaraisuutta ja riippumattomuutta koskeva tavoite, EU:n olisi tarkasteltava vakavasti näitä uusia tekniikoita ja kannustettava alueita kokeilemaan niitä.

| — | Harkitaan uudelleen mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan paikallista kaasun/öljyn ja sähköstä tuotetun polttoaineen tuotantoa tai lisätään nykyistä tuotantoa lyhyen aikavälin toimenpiteenä. |
| --- | --- |

—

Harkitaan uudelleen mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan paikallista kaasun/öljyn ja sähköstä tuotetun polttoaineen tuotantoa tai lisätään nykyistä tuotantoa lyhyen aikavälin toimenpiteenä.

| 1.10.2 | Tehostetaan sähköasentajien ja maataloustuottajien ammatillista koulutusta ja osaamista ja luodaan työpaikkoja vesihuollon alalle. |
| --- | --- |

1.10.2

| 1.10.3 | ETSK suosittaa lisäämään STEM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, matematiikka) eurooppalaisten opiskelijoiden määrää, sillä se on pysynyt ennallaan, kun taas Aasian maissa fysiikan, tieto- ja viestintätekniikan ja insinööritieteiden opiskelijoiden määrä on lisääntynyt huomattavasti. ETSK suosittaa luomaan aloitteita ja kannustimia, joilla lisätään insinöörien, teknikoiden ja korkean teknologian työpaikkojen määrää Euroopassa, jotta EU voi saavuttaa teknologisen itsenäisyyden ja riippumattomuuden tavoitteet. |
| --- | --- |

1.10.3

| 1.10.4 | ETSK katsoo lisäksi, että on tärkeää pitää EU:n kansalaisten ja kuluttajien ostovoima korkealla tasolla niin, että keskitytään EU:n teknologiseen itsenäisyyteen ja riippumattomuuteen, vähennetään siten riippuvuutta (teknologian ja energian) tuonnista ja lisätään korkean teknologian työpaikkojen määrää Euroopassa. |
| --- | --- |

1.10.4

| 1.11 | Yhteenvetona päätelmistä ja suosituksista voidaan todeta, että kyse on siitä, onko kuluttajien prioriteettien järjestys muuttunut aiemmasta eli 1. ympäristö, 2. hinta ja 3. toimitusvarmuus järjestykseen 1. toimitusvarmuus, 2. hinta ja 3. ympäristö. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | Hätätilanteiden hallinnan määritelmä: ”Hätätilanteiden hallinnalla” tarkoitetaan hätätilanteiden kaikkien humanitaaristen näkökohtien hoitamiseen tarvittavien resurssien ja niihin liittyvien vastuiden järjestämistä ja hallintaa:






  — | ennaltaehkäisy |
| --- | --- | --- |

2.1

—

ennaltaehkäisy

| — | varautuminen |
| --- | --- |

—

varautuminen

| — | reagointi |
| --- | --- |

—

reagointi

| — | hillitseminen |
| --- | --- |

—

hillitseminen

| — | palautuminen. |
| --- | --- |

—

palautuminen.

| 2.2 | Kukaan ei tiedä, kuinka kauan Ukrainassa käynnissä oleva raaka sota kestää, kuinka paljon infrastruktuuria tuhotaan tai kuinka monta miljoonaa ukrainalaista pakolaista tulee EU:n jäsenvaltioihin, mikä lisää miljoonia uusia kuluttajia sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ukrainan sodalla on epäilemättä dramaattisia seurauksia EU:lle, koska EU on erittäin riippuvainen Venäjältä ja Ukrainasta tuoduista fossiilisista polttoaineista ja raaka-aineista. Olisi suositeltavaa investoida kiireellisesti omiin kaivoksiin ja sähköntuotantolaitoksiin, jotta voitaisiin saavuttaa EU:n päätavoitteisiin kuuluva itsenäisyys ja riippumattomuus. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vuonna 2021 eräissä Euroopan maissa maakaasuntuonnista 100 prosenttia oli peräisin Venäjältä, ja joissakin maissa öljyntuonnista noin 70 prosenttia oli peräisin Venäjältä. Eräät EU-maat (esim. Puola, Bulgaria ja kaikki kolme Baltian maata) ovat lopettaneet syyskuusta 2022 kaasun tuonnin Venäjältä, ja monet EU-maat ovat onnistuneet vähentämään huomattavasti maakaasun tuontia Venäjältä lisäämällä tuontia muista maista, pääasiassa nesteytetyn maakaasun tuontia LNG-terminaalien kautta. Tämän seurauksena kaasun hinnat ovat nousseet jyrkästi EU:ssa ja nousevat edelleen. Heinäkuusta 2022 kaasun keskimääräiset hinnat ovat olleet EU:ssa noin kahdeksan kertaa korkeammat kuin Yhdysvalloissa, mikä on vaikuttanut kielteisesti EU:n kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Näin ollen riski valtavista työpaikkojen menetyksistä EU:ssa kasvaa. EUROFERin mukaan EU:n terästeollisuus työllistää suoraan 330 000 korkean osaamistason työntekijää ja antaa lisäksi epäsuorasti elannon jopa 2,2 miljoonalle ihmiselle. Alumiini-, sementti-, paperi-, lasi- ja kemianteollisuus työllistävät myös suoraan ja välillisesti satoja tuhansia ihmisiä. Energiantuotantolaitokset voisivat tarjota sisämarkkinoilla satojatuhansia uusia hyvin palkattuja työpaikkoja ja siten lisätä EU:n kuluttajien ostovoimaa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Elintarviketurvan alalla Euroopan maat pyrkivät systemaattisesti vähentämään riippuvuuttaan vehnän toimituksista Ukrainasta ja Venäjältä. On tarkasteltava lannoitetukia, maan varaamista ravinnon ja rehujen tuotantoon ja maatalouselintarvikejätteen käyttämistä biokaasun tuotantoon. |
| --- | --- |

2.6

3.   Katastrofivalmius (4)

| 3.1 | EU on tehnyt paljon hätätilanteisiin varautumiseksi, mutta Ukrainan sota on osoittanut EU:lle, että sen on jatkettava ja jopa tehostettava toimiaan seuraavilla aloilla:






  — | Teknisten vikojen, kyberhyökkäysten jne. aiheuttamat sähkökatkokset, jotka voivat vaikuttaa






  — | viestintäjärjestelmiin |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

—

Teknisten vikojen, kyberhyökkäysten jne. aiheuttamat sähkökatkokset, jotka voivat vaikuttaa

—

viestintäjärjestelmiin

| — | sanitaatiojärjestelmiin, vesihuoltoon ja jäteveden käsittelyyn |
| --- | --- |

—

sanitaatiojärjestelmiin, vesihuoltoon ja jäteveden käsittelyyn

| — | teollisuuden toiminnan jatkuvuuteen. |
| --- | --- |

—

teollisuuden toiminnan jatkuvuuteen.

| — | Sähkön ja kaasun säännöstelysuunnitelmat EU:n kuluttajia ja teollisuutta varten. Tämä riski on kasvanut jyrkästi Ukrainan sodan alettua. |
| --- | --- |

—

Sähkön ja kaasun säännöstelysuunnitelmat EU:n kuluttajia ja teollisuutta varten. Tämä riski on kasvanut jyrkästi Ukrainan sodan alettua.

| — | Tuotantoketjun tai liikennejärjestelmän häiriöistä johtuvat katkokset raaka-aineiden saatavuudessa (esim. Shanghain covid-19-sulkutoimista johtunut 400 suuren rahtialuksen ruuhka Shanghain satamassa huhtikuussa 2022). |
| --- | --- |

—

Tuotantoketjun tai liikennejärjestelmän häiriöistä johtuvat katkokset raaka-aineiden saatavuudessa (esim. Shanghain covid-19-sulkutoimista johtunut 400 suuren rahtialuksen ruuhka Shanghain satamassa huhtikuussa 2022).

| — | Kyberuhat tai -häiriötilanteet: Miten EU voisi parantaa yritysten häiriönsietokykyä ja varmistaa liiketoiminnan jatkuvuuden kuluttajien tarvitsemien toimitusten turvaamiseksi EU:ssa? |
| --- | --- |

—

Kyberuhat tai -häiriötilanteet: Miten EU voisi parantaa yritysten häiriönsietokykyä ja varmistaa liiketoiminnan jatkuvuuden kuluttajien tarvitsemien toimitusten turvaamiseksi EU:ssa?

| — | Muut hyökkäykset: yrityksillä on oltava valmiudet torjua hyökkäyksiä ja toipua niistä nopeasti. |
| --- | --- |

—

Muut hyökkäykset: yrityksillä on oltava valmiudet torjua hyökkäyksiä ja toipua niistä nopeasti.

| 3.2 | Hätätilanteet ja katastrofit korostavat YK:n 17 kestävän kehityksen tavoitteen merkitystä (5). Katastrofit voivat olla luonnonkatastrofeja (6), teollisuuden tai teknisten vikojen aiheuttamista onnettomuuksista johtuvia katastrofeja (ihmisten rakentamat koneet, ydinkatastrofit, biologiset ja kemialliset katastrofit), sodan aiheuttamia katastrofeja, poliittisia katastrofeja ja väestöön kohdistuvia katastrofeja (7), epidemioiden ja nälänhädän aiheuttamia katastrofeja ja ne voivat aiheutua elintarvike- ja rehutuotannon vaikutuksista. |
| --- | --- |

3.2

4.   Alan tärkeät rakenteet Euroopan komissiossa

| 4.1 | EU:lta ei puutu päteviä ja erikoistuneita elimiä, jotka auttavat ohjaamaan keskustelua hätätilanteisiin varautumisesta ja valmistautumista niihin. Näihin kuuluvat erityisesti






  — | ECHO – EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosasto (8) |
| --- | --- | --- |

4.1

—

ECHO – EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosasto (8)

| — | ERCC (EU:n hätäavun koordinointikeskus) (9) |
| --- | --- |

—

ERCC (EU:n hätäavun koordinointikeskus) (9)

| — | unionin pelastuspalvelun osaamisverkosto (10) |
| --- | --- |

—

unionin pelastuspalvelun osaamisverkosto (10)

| — | Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismi (11). |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismi (11).

5.   Esimerkkejä mahdollisista, erityisesti energiantuotantolaitoksiin liittyvistä vakavista hätätilanteista EU:n jäsenvaltioissa

| 5.1 | Häiriöt fossiilisen energian tuotannon toimitusketjussa (hiili, öljy, maakaasu). Vuonna 2021 fossiiliset polttoaineet muodostivat noin 80 prosenttia kaikesta EU:ssa käytetystä primäärienergiasta, josta suurin osa oli tuontiperäistä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Teknisten vikojen, kybersodankäynnin tai terrori-iskujen aiheuttamat sähkökatkot ja niistä johtuvat viestintäkatkokset. Uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto on epätasaista: tuulta ja aurinkoa ei ole aina silloin, kun EU tarvitsee suuria määriä energiaa. Kun tuuli- ja aurinkosähkön tuotantokapasiteettia lisätään EU:ssa, samalla on rakennettava valtavia energiavarastoja. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kyky turvata kriittisten raaka-aineiden toimitukset (kupari, litium, koboltti, harvinaiset maametallit jne.) kaivostoimintaa, kierrätystä jne. koskevilla uusilla EU:n sisämarkkinastrategioilla. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kyky varmistaa kilpailukykyiset sisämarkkinat puolivalmisteiden toimituksille (esimerkiksi EU:n autoteollisuudessa on ollut Ukrainan sodan alkamisen jälkeen vakava pula Ukrainassa tuotetuista johdinnipuista). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Sähköntuotannon hiilestä irtautumisen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan valtava määrä tuuliturbiineja, joiden materiaalitarpeet ylittävät kuparin vuotuisen maailmanlaajuisen tuotannon 14-kertaisesti (25 miljoonaa tonnia, kun tarve on 350 miljoonaa tonnia), alumiinin vuotuisen maailmanlaajuisen tuotannon 7,2-kertaisesti ja tuuliturbiineihin tarvittavan erikoisteräksen vuotuisen maailmanlaajuisen tuotannon 3,9-kertaisesti. Aurinkopaneelit tuotetaan pääasiassa Kiinassa. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Valtavia fossiilisten polttoaineiden toimituksia tarvitaan kiireellisesti, kunnes EU:hun on rakennettu riittävästi uusiutuvan energian laitteiden tuotantolaitoksia. |
| --- | --- |

5.6

6.   Reagointi

| 6.1 | Kun otetaan huomioon EU:n energiankulutuksen mittaluokka, EU:n vihreä siirtymä tulee viemään osapuilleen kaksi vuosikymmentä. Versailles’ssa pidetyssä neuvoston kokouksessa suositeltiin siirtymän nopeuttamista, mikä olisi hyvin haastavaa. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Nopeamman siirtymän esteenä ei ole vain raha, vaan ennemminkin materiaalit, joita tarvitaan noin 700 000 suureen 5 MW:n tuuliturbiiniin eri puolilla EU:ta sekä miljooniin aurinkosähkö-, fuusioenergia- ja vesivoimalaitoksiin ja energian varastointilaitoksiin. Lisäksi on rakennettava maalämpölaitoksia sekä vety-, ammoniakki- ja hiilidioksidivarastoja. Jotta massiivisesti lisääntynyt hajautetusti tuotettu sähkövoima kyetään jakelemaan, korkea- ja keskijännitteisiä sähkövoimansiirtolinjoja on laajennettava valtavassa mittakaavassa. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kukin näistä 700 000 suuresta 5 MW:n tuuliturbiinista (joka tuottaa yleensä 12,5 GWh sähköenergiaa vuodessa) on noin 200 metriä korkea, sen perustuksessa on noin 2 000 tonnia teräsbetonia ja siihen tarvitaan noin 600 tonnia erikoisterästä, 20 tonnia kuparia ja erittäin niukkoja harvinaisia maametalleja, jotka on tuotava pääasiassa Kiinasta tai Venäjältä. Jos nämä tarvittavien materiaalien tonnimäärät kerrotaan EU:ssa tarvittavien noin 700 000 tuuliturbiinin määrällä, tuloksena on valtava määrä betonia, terästä, kuparia ja muita materiaaleja, joiden tuottaminen aiheuttaisi tavattomasti lisää hiilidioksidipäästöjä. Harvinaisten maametallien (joita tarvitaan sähkögeneraattoreihin), neodyymin, dysprosiumin jne., osalta vaje on vieläkin vakavampi ongelma, joka olisi hyvin vaikea ratkaista vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

6.3

7.   Hillitseminen

| 7.1 | Jos Saksa jatkaa tuuliturbiinien rakentamista vuoden 2021 tahtiin, vihreän kehityksen ohjelman edellyttämien 70 000 tuuliturbiinin rakentaminen kestäisi 160 vuotta. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Yhteenvetona voidaan todeta, että useiden insinöörien mukaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä on hyvin haastavaa materiaalipulan (harvinaiset maametallit, kupari, teräs jne.) sekä insinöörien ja ammattitaitoisten työntekijöiden (esim. sähköasentajien) puutteen takia. Näitä molempia tarvitaan EU:n vihreän kehityksen ohjelman toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

7.2

8.   Ennaltaehkäisy

| 8.1 | Useat energiavaltaiset teollisuudenalat, kuten terästeollisuus, kemianteollisuus ja sementtiteollisuus, on tarkoitus muuntaa käyttämään uusiutuvalla sähkövoimalla tuotettua vihreää vetyä tai ammoniakkia vuoteen 2050 mennessä. Monet eivät ole tietoisia siitä, että kaikkien näiden energiavaltaisten teollisuudenalojen siirtymä edellyttää noin kymmenen kertaa enemmän uusiutuvaa sähkövoimaa kuin sähköiseen liikkumiseen siirtyminen ja terästeollisuuden hiilestä irtautuminen. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Raudan ja teräksen tuotanto aiheuttaa neljäsosan kaikista maailmanlaajuisista teollisuuden hiilidioksidipäästöistä. Vuonna 2020 maailmassa tuotettiin noin 1 870 miljoonaa tonnia terästä, josta noin 57 prosenttia tuotettiin Kiinassa ja 7 prosenttia EU:ssa. Maailmanlaajuisesti tuotetusta 1 870 miljoonasta terästonnista noin 1 300 miljoonaa tonnia (65 prosenttia) valmistetaan käyttäen integroitua masuunireittiä, jossa rautamalmi pelkistetään koksilla ja jossa syntyy erittäin suuret hiilidioksidipäästöt (noin 1,4 tonnia hiilidioksidia terästonnia kohti). |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | EU:n 27 jäsenvaltiossa tuotetaan noin 150 miljoonaa tonnia terästä vuodessa, mistä noin 90 miljoonaa tonnia masuunireittiä käyttäen. Jotta näiden 90 miljoonan raakarautatonnin (jotka pelkistetään masuunissa koksilla) tuotannossa voitaisiin siirtyä uusiutuvaan vetyyn perustuvaan vihreään rautaan, tarvittaisiin noin 360 terawattituntia uusiutuvaa sähköä vuodessa (vuoteen 2050 mennessä). 360 terawattituntia vuodessa on valtava määrä uusiutuvaa energiaa! Se on enemmän uusiutuvaa sähköä kuin mitä tarvitaan kaikkien henkilöautojen sähköistämiseen koko EU:ssa. Jotta EU:n terästeollisuudelle voidaan tuottaa tällainen määrä uusiutuvaa sähköä, tarvitaan vähintään 30 000 suurta tuuliturbiinia. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Sähköntuotanto oli vuonna 2019 Euroopan unionissa noin 2 904 terawattituntia, josta vain noin 35 prosenttia oli peräisin uusiutuvista energialähteistä. Noin 38 prosenttia (1 112 terawattituntia) tuotettiin fossiilisilla polttoaineilla ja noin 26 prosenttia ydinvoimalla (765 terawattituntia). Vain 13 prosenttia tuotettiin tuulivoimalla, 12 prosenttia vesivoimalla, 4 prosenttia aurinkovoimalla, 4 prosenttia bioenergialla ja 2 prosenttia maalämmöllä. Uusiutuvista energialähteistä Euroopan unionissa vuonna 2019 tuotetusta sähköstä (1 005 terawattituntia) suurin osa oli tuotettu tuulivoimalla (367 terawattituntia, 42 prosenttia kaikista uusiutuvista energialähteistä). 39 prosenttia tuotettiin vesivoimalla (345 terawattituntia), 12 prosenttia aurinkovoimalla (125 terawattituntia) ja loput kuusi prosenttia bioenergialla (55 terawattituntia). |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | Pumppuvoimalaitosten laajentaminen on tarpeen verkon vakauttamiseksi välittömän sähkökatkoksen sattuessa. |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Vesivoima on nostettava korkeammalle sijalle energia- ja ilmastopolitiikassa. Kestävästi kehitetyt vesivoimalat on tunnustettava uusiutuviksi energialähteiksi. Hallitusten olisi sisällytettävä suuret ja pienet vesivoimalat pitkän aikavälin käyttöönottotavoitteisiinsa, energiasuunnitelmiinsa ja uusiutuvan energian kannustinjärjestelmiinsä samalla tavoin kuin vaihtelevat uusiutuvat energialähteet. |
| --- | --- |

8.6

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EU:n energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

1

(2)  https://www.entsog.eu/

2

(3)  https://www.entsoe.eu/

3

(4)  https://ec.europa.eu/echo/what/humanitarian-aid/disaster-preparedness_en

4

(5)  https://sdgs.un.org/goals

5

(6)  https://www.conserve-energy-future.com/10-worst-natural-disasters.php

6

(7)  https://www.samhsa.gov/find-help/disaster-distress-helpline/disaster-types/incidents-mass-violence

7

(8)  https://ec.europa.eu/echo/index_en

8

(9)  https://erccportal.jrc.ec.europa.eu/

9

(10)  https://civil-protection-knowledge-network.europa.eu/

10

(11)  https://ec.europa.eu/echo/what/civil-protection/eu-civil-protection-mechanism_en

11

---

LIITE

Seuraavat jaoston lausunnon kohdat korvattiin täysistunnon hyväksymillä muutosehdotuksilla, mutta ne saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

| ”1.3 | ETSK katsoo, että Euroopan laaja ja pitkäkestoinen energiapula voidaan estää seuraavin toimin:






  — | Vahvistetaan ja kehitetään Euroopan energia-alan sisämarkkinoita. |
| --- | --- | --- |

”1.3

—

Vahvistetaan ja kehitetään Euroopan energia-alan sisämarkkinoita.

| — | Tehostetaan yhteistyötä ja koordinointia samanmielisten kumppanien kanssa. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan yhteistyötä ja koordinointia samanmielisten kumppanien kanssa.

| — | Toteutetaan kunnianhimoista kauppapolitiikkaa ja monipuolistetaan tarjontaa. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan kunnianhimoista kauppapolitiikkaa ja monipuolistetaan tarjontaa.

| — | Puututaan työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmiin. |
| --- | --- |

—

Puututaan työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmiin.

| — | Parannetaan viestintää ja lisätään tietoisuutta. |
| --- | --- |

—

Parannetaan viestintää ja lisätään tietoisuutta.

| — | Vauhditetaan innovointia ja digitalisaatiota. |
| --- | --- |

—

Vauhditetaan innovointia ja digitalisaatiota.

| — | Helpotetaan rahoituksen saamista. |
| --- | --- |

—

Helpotetaan rahoituksen saamista.

| — | Varmistetaan riittävät investoinnit (mm. vihreän siirtymän helpottamiseksi). |
| --- | --- |

—

Varmistetaan riittävät investoinnit (mm. vihreän siirtymän helpottamiseksi).

| — | Varmistetaan, että politiikat ovat realistisia. Esimerkiksi energia- ja ilmastoalalla on arvioitava uudelleen 55-valmiuspakettia, jotta voidaan löytää tasapaino vuosien 2030 ja 2050 tavoitteiden saavuttamisen ja taloudellisesti ja sosiaalisesti hyväksyttävän siirtymän toteuttamisen välillä.” |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että politiikat ovat realistisia. Esimerkiksi energia- ja ilmastoalalla on arvioitava uudelleen 55-valmiuspakettia, jotta voidaan löytää tasapaino vuosien 2030 ja 2050 tavoitteiden saavuttamisen ja taloudellisesti ja sosiaalisesti hyväksyttävän siirtymän toteuttamisen välillä.”

Äänestystulos

Äänestystulos

| Puolesta: | 95 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 67 |
| Pidättyi äänestämästä: | 25 |

Puolesta:

95

Vastaan:

67

Pidättyi äänestämästä:

25

| ”1.6 | ETSK:n mukaan osana toteutettavia toimenpiteitä olisi oltava EU:n SET-suunnitelman (Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma) ja REPowerEU-suunnitelman täytäntöönpano, erityisesti seuraavat toimenpiteet:






  — | Parannetaan energiatehokkuutta ja edistetään kiertotaloutta. |
| --- | --- | --- |

”1.6

—

Parannetaan energiatehokkuutta ja edistetään kiertotaloutta.

| — | Pannaan REPowerEU-suunnitelma täytäntöön, jotta EU ei olisi enää riippuvainen Venäjän fossiilisista polttoaineista. |
| --- | --- |

—

Pannaan REPowerEU-suunnitelma täytäntöön, jotta EU ei olisi enää riippuvainen Venäjän fossiilisista polttoaineista.

| — | Lisätään kaasun varastointia ja koordinoituja täyttötoimia; seurataan ja optimoidaan sähkömarkkinoita; kanavoidaan investointeja energiajärjestelmiin ja parannetaan yhteenliitettävyyttä lähinaapurustossa ACERin (*1), BERECin, Kaasu-ENTSOn, Sähkö-ENTSOn ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen (innovaatioenergia, raaka-aineet ja valmistusteollisuus) avulla. |
| --- | --- |

—

Lisätään kaasun varastointia ja koordinoituja täyttötoimia; seurataan ja optimoidaan sähkömarkkinoita; kanavoidaan investointeja energiajärjestelmiin ja parannetaan yhteenliitettävyyttä lähinaapurustossa ACERin (*1), BERECin, Kaasu-ENTSOn, Sähkö-ENTSOn ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen (innovaatioenergia, raaka-aineet ja valmistusteollisuus) avulla.

Äänestystulos

Äänestystulos

| Puolesta: | 104 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 61 |
| Pidättyi äänestämästä: | 18 |

Puolesta:

104

Vastaan:

61

Pidättyi äänestämästä:

18

| ”1.10.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota laatimaan suunnitelmia ja toteuttamaan seuraavat EU:n laajuiset koordinoidut toimenpiteet ja toimet:






  — | Nopeutetaan huomattavasti kriittisen energiainfrastruktuurin hankintaa eli yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan hankintaa hidastavaa EU:n sääntelyä:






  — | Uusi EU:n vesipuitedirektiivi. Etusijalle on asetettava nopean energiahuollon varmistaminen. |
| --- | --- | --- | --- |

”1.10.1

—

Nopeutetaan huomattavasti kriittisen energiainfrastruktuurin hankintaa eli yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan hankintaa hidastavaa EU:n sääntelyä:

—

Uusi EU:n vesipuitedirektiivi. Etusijalle on asetettava nopean energiahuollon varmistaminen.

| — | Toimitusketjua koskevaa uutta EU:n asetusta on yksinkertaistettava. Olisi keskityttävä siihen, että kahdenvälisissä kauppasopimuksissa varmistetaan kriittisten raaka-aineiden ja tavaroiden jatkuvat toimitukset EU:hun. |
| --- | --- |

—

Toimitusketjua koskevaa uutta EU:n asetusta on yksinkertaistettava. Olisi keskityttävä siihen, että kahdenvälisissä kauppasopimuksissa varmistetaan kriittisten raaka-aineiden ja tavaroiden jatkuvat toimitukset EU:hun.

| — | Vahvistetaan tuotantoketjuja ja kuljetusjärjestelmiä, jotta voidaan pehmentää mahdollisia tulevia häiriöitä EU:n yritysten (teollisuus ja kauppa) kriittisten raaka-aineiden saatavuudessa. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan tuotantoketjuja ja kuljetusjärjestelmiä, jotta voidaan pehmentää mahdollisia tulevia häiriöitä EU:n yritysten (teollisuus ja kauppa) kriittisten raaka-aineiden saatavuudessa.

| — | Vähennetään riippuvuutta kriittisten materiaalien ja esivalmistettujen tuotteiden tuonnista. |
| --- | --- |

—

Vähennetään riippuvuutta kriittisten materiaalien ja esivalmistettujen tuotteiden tuonnista.

| — | Keskitytään EU:n teknologiseen riippumattomuuteen ja itsenäisyyteen. |
| --- | --- |

—

Keskitytään EU:n teknologiseen riippumattomuuteen ja itsenäisyyteen.

| — | Kehitetään rajat ylittävää sähköverkkoinfrastruktuuria (vähintään 380 kV). |
| --- | --- |

—

Kehitetään rajat ylittävää sähköverkkoinfrastruktuuria (vähintään 380 kV).

| — | Varmistetaan sähkömuuntajien tuotanto (korkea-/matalajännite, vaihto-/tasavirta). |
| --- | --- |

—

Varmistetaan sähkömuuntajien tuotanto (korkea-/matalajännite, vaihto-/tasavirta).

| — | Käynnistetään uudelleen ne tuhannet energiahankkeet (vesivoima, maalämpö, vetyvarastot jne.), jotka ovat olleet vuosia taka-alalla joko huonon takaisinmaksuasteen takia (Venäjältä tuodun halvan kaasun vuoksi) tai byrokraattisten esteiden takia. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään uudelleen ne tuhannet energiahankkeet (vesivoima, maalämpö, vetyvarastot jne.), jotka ovat olleet vuosia taka-alalla joko huonon takaisinmaksuasteen takia (Venäjältä tuodun halvan kaasun vuoksi) tai byrokraattisten esteiden takia.

| — | Tutkitaan uusia hyödyntämistekniikoita. EU:ssa on useita alueita, missä on huomattavia maakaasuvarantoja, joita voidaan hyödyntää eurooppalaisten korkeakoulujen hiljattain kehittämien uusien tekniikoiden avulla. Kun otetaan huomioon EU:n energiaomavaraisuutta ja riippumattomuutta koskeva tavoite, EU:n olisi tarkasteltava vakavasti näitä uusia tekniikoita ja kannustettava alueita kokeilemaan niitä.” |
| --- | --- |

—

Tutkitaan uusia hyödyntämistekniikoita. EU:ssa on useita alueita, missä on huomattavia maakaasuvarantoja, joita voidaan hyödyntää eurooppalaisten korkeakoulujen hiljattain kehittämien uusien tekniikoiden avulla. Kun otetaan huomioon EU:n energiaomavaraisuutta ja riippumattomuutta koskeva tavoite, EU:n olisi tarkasteltava vakavasti näitä uusia tekniikoita ja kannustettava alueita kokeilemaan niitä.”

Äänestystulos

Äänestystulos

| Puolesta: | 96 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 66 |
| Pidättyi äänestämästä: | 30 |

Puolesta:

96

Vastaan:

66

Pidättyi äänestämästä:

30

---

(*1)  EU:n energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto””

*1

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/22

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Digitaalinen euro”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/04)

| Esittelijä: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Juraj SIPKO

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 183/1/1 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

6.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

183/1/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Rahoitusalan nopea teknologinen innovointi on johtanut siihen, että keskuspankit ympäri maailmaa ovat alkaneet kehitellä digitaalisia valuuttoja. Euroopan keskuspankki (EKP ja eurojärjestelmä) päätti heinäkuussa 2021 maailman muiden keskuspankkien tavoin käynnistää digitaalisen euron mahdollista käyttöönottoa edeltävän selvittelyvaiheen. ETSK on tyytyväinen siihen, että EKP jatkaa työtä digitaalisen euron käyttöönoton pohjustamiseksi. Tällä hetkellä EKP:n ja eurojärjestelmän tavoitteena on ottaa digitaalinen euro käyttöön asteittain tietyn aikataulun mukaisesti. Päätöstä digitaalisen euron käyttöönotosta ei ole kuitenkaan vielä tehty. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää rahoituspalvelujen laajojen käyttömahdollisuuksien ja digitaalisen osallisuuden turvaamista erittäin tärkeänä digitaalisen euron käyttöönoton yhteydessä ja odottaa näin ollen digitaalisen euron hyödyttävän kaikkia euroalueella. Digitaalisen euron pitäisi mahdollistaa maksutapahtumien nopeampi ja tehokkaampi toteuttaminen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK huomauttaa, että digitaalinen euro on uusi rahan muoto. Komitea korostaa tähän liittyen, että vaikka sen käyttöönottoa harkittaessa on otettava huomioon kaikki myönteiset näkökohdat ja tarjoutuvat mahdollisuudet, sama pätee myös kaikkiin mahdollisiin riskeihin erityisesti rahoitusalalla. Digitaalista euroa suunniteltaessa onkin kiinnitettävä huomiota mahdollisten riskien seurantaan, valvontaan ja hallintaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää rahoitusvakautta yhtenä keskeisenä kysymyksenä edettäessä kohti digitaalisen euron käyttöönottoa. Sen vuoksi on tärkeää, että EKP toteuttaa asiassa edetessään kaikki tarvittavat valvontatoimenpiteet etenkin rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen liittyvien laittomien transaktioiden sekä kyberhyökkäysten torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että digitaalisen euron mahdollista käyttöönottoa valmisteltaessa tarjoutuu tilaisuuksia tehostaa maksujärjestelmää ja tehdä siitä kilpailukykyisempi. Digitaalinen euro voi vähentää riskejä edistäen samalla rahoitusvakautta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa toimia, joita EKP ja eurojärjestelmä ovat toteuttaneet digitaalisen euron käyttöönoton valmistelemiseksi. Koska kyseessä on erittäin monimutkainen hanke, johon myös innovatiivisten teknologioiden nykyinen dynaaminen kehitys vaikuttaa voimakkaasti, EKP:n on tärkeää esittää erilaisia rakenteellisia vaihtoehtoja ja huolehtia myös siitä, että maksutapahtumia voidaan toteuttaa sekä verkossa että sen ulkopuolella. Lisäksi järjestelmien on oltava rajatylittävissä maksutapahtumissa keskenään yhteensopivia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK seuraa tiiviisti digitaalisen euron käyttöönottoon liittyvää EKP:n työtä ja aikoo tehdä niin jatkossakin. EKP:n ja eurojärjestelmän päätöksentekoprosessin edetessä onkin tärkeää toteuttaa kaikki sisällölliset ja järjestelmätason toimenpiteet sen varmistamiseksi, että saadaan valittua sopivin malli, joka takaa kaikille mahdollisuudet käyttää rahoituspalveluja sekä rahoitusvakauden ja yksityisyyden suojan. EKP tutkii ja tarkastelee parhaillaan erilaisia rakenteellisia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Koska kyse on hyvin mutkikkaasta ja vaativasta hankkeesta, joka koskee jokaista Euroopan unionin jäsenvaltion asukasta, ETSK korostaa tarvetta ottaa kansalaisyhteiskunta mukaan digitaalisen euron käyttöönoton valmistelun sekä aiheesta käytävien neuvottelujen ja keskustelujen seuraaviin vaiheisiin. |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleistä

| 2.1 | Jatkuva teknologinen kehitys johtaa nopeaan digitalisaatioon kaikilla talouden aloilla ja myös yleisessä yhteiskuntarakenteessa. Teknologisten innovaatioiden nopea kehitys ja vaikutukset näkyvät niin ikään rahoitusalalla ja maksupalveluja tarjoavissa laitoksissa. Nopea digitalisaatioprosessi jatkuu myös julkisella sektorilla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Keskuspankit eri puolilla maailmaa keskustelevat ja päättävät parhaillaan digitaalisen keskuspankkirahan (central bank digital currency, CBDC) käyttöönotosta. Digitaalisen valuutan laillisena maksuvälineenä ovat ottaneet tähän mennessä käyttöön Bahaman ja Nigerian keskuspankit. Mahdollisuutta ottaa digivaluutta käyttöön tutkii lisäksi yli 110 maata eri puolilla maailmaa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kiinan kansantasavalta (1) on saanut ensimmäisenä G20-valtiona digivaluuttahankkeen onnistuneesti käyntiin. Hankkeessa ei ole toistaiseksi luotu yhteyksiä maailman muihin keskuspankkeihin. Yhdysvaltain keskuspankki julkaisi tammikuussa 2022 selvityksen digitaalisen dollarin käyttöönoton eduista ja haitoista. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Digitaalisen valuutan käyttöönottoa harkitsee parhaillaan noin 90 prosenttia keskuspankeista eli osuus, joka vastaa 95:tä prosenttia maailman bruttokansantuotteesta (2). Noin puolet maailman keskuspankeista kehittelee tai toteuttaa erityisiä kokeiluja, jotka liittyvät digitaalisen keskuspankkirahan käyttöönottoon. Lisäksi kaksi kolmasosaa keskuspankeista aikoo laskea lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä liikkeeseen vähittäismaksuissa käytettävän digitaalisen keskuspankkirahan. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Yleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että kun keskuspankit alkavat käyttää digitaalisia valuuttoja, kustannukset todennäköisesti pienenevät ja maksutapahtumista tulee tehokkaampia, nopeampia ja turvallisempia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Digitaalisten keskuspankkirahojen käyttöönotolla on yhteys kryptovaluuttamarkkinoiden dynaamiseen kehitykseen. Digitalisaatioprosessia nopeuttivat entisestään myös covid-19 ja sen nopea leviäminen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kun digitaalisten keskuspankkirahojen käyttöönotosta päätetään, on tärkeää ottaa huomioon tällaisten hankkeiden vaikutus makrovakauteen. Niiden valtioiden, jotka ovat päättäneet ottaa käyttöön ja mahdollisesti laskea liikkeeseen digitaalisia valuuttoja, odotetaan hyötyvän tästä merkittävästi paitsi maksutapahtumien nopeuden, tehokkuuden ja volyymin myös maksu- ja selvitysjärjestelmän keskeytymättömän toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Euroopan keskuspankin (EKP) liikkeeseen laskeman digitaalisen euron käyttöönoton tavoitteena olisi oltava julkisen rahan aseman säilyttäminen maksujärjestelmän perustana sekä Euroopan strategisen riippumattomuuden ja taloudellisen tehokkuuden edistäminen. Lisäksi sen avulla olisi parannettava EU:n vähittäismaksumarkkinoiden oikeudenmukaisuutta, monipuolisuutta ja häiriönsietokykyä samalla kun varmistetaan korkeatasoinen yksityisyyden suoja ja turvallisuus. Eurojärjestelmä onkin sitoutunut tarjoamaan puitteet vahvalle yksityisyyden suojalle. Sääntelykehykseen olisi kuitenkin sisällytettävä yksityisyyden suoja, joka on tasoltaan korkeampi kuin nykyisissä maksuratkaisuissa. |
| --- | --- |

2.8

3.   Keskeiset huomiot

| 3.1 | ETSK korostaa, että edettäessä kohti digitaalisen euron käyttöönottoa EKP:n olisi kiinnitettävä erityistä huomiota mahdollisten riskien vähentämiseen ja poistamiseen. Itse digitaalisen euron osalta harkittavana on useita malleja, joista osa perustuu kolmansien osapuolten suorittamaan validointiin ja osa vertaisvalidointiin ja joita voi käyttää verkon ulkopuolella tai verkossa (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK odottaa, että digitaalisen euron käyttöönottoa koskevan EKP:n strategian puitteissa tarkastellaan kaikenlaisia riskejä ja keskitytään toimenpiteisiin, joilla mahdollisia riskejä voidaan poistaa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa, että digitaalisen euron käyttöönottoa koskevissa EKP:n suunnitelmissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota myös rahoitusvakauden ylläpitämiseen ja sujuvan rahapoliittisen siirtymän varmistamiseen. Onkin tärkeää analysoida perusteellisesti digitaalisen euron erilaisia rakenneominaisuuksia sekä sen tulevaa vaikutusta makrovakauteen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK lähtee siitä, että teknologian kehittämisprosessissa on otettava huomioon myös muut prosessiin mahdollisesti liittyvät riskit. Digitaalista euroa koskevalla EKP:n strategialla on kaksi haastetta: sen yhteydessä on varmistettava yhtäältä rahoitusvakaus ja sujuva rahapoliittinen siirtymä ja toisaalta dynaaminen teknologinen kehitys ja innovointi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK ennakoi, että kun kyse on ulkomaisista maksuista, on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet terrorismin rahoituksen ja muiden laittomien toimien torjumiseksi (4). Komitea näkee tässä paljon mahdollisuuksia kaikkia osapuolia hyödyttävään kansainväliseen yhteistyöhön ja koordinointiin keskuspankkien sekä kansainvälisten raha-, rahoitus- ja talousalan laitosten (5) välillä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK toteaa, että arvioitaessa eri rahamuotoja olisi otettava huomioon niiden kaikki tehtävät arvon säilyttämisen välineenä, laskentayksikkönä ja vaihdon välineenä. Digitaalista euroa olisi käytettävä pääasiassa maksuvälineenä, eikä siitä pitäisi tulla rahoitusinvestointien välinettä, jotta vältetään kielteiset seuraukset rahoitusalalle. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Jotta vaikutus maksuvälineenä käyttämiseen olisi mahdollisimman suuri, ETSK katsoo, että likviditeettiä on tärkeää tarjota riittävästi ja rajoituksetta. ETSK huomauttaa lisäksi, että sekä luonnollisten henkilöiden että oikeushenkilöiden tulee voida tehdä vastavuoroisesti maksuja ja suorituksia. Tarvitaan kuitenkin välineitä, joilla voidaan estää digitaalisen euron käyttö sijoitustarkoituksiin (6). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK ennakoi, että EKP:n on ratkaistava digitaalisen euron käyttöönottoa harkitessaan tiettyjä haasteita, jotka liittyvät muun muassa maksujen turvallisuuteen ja tehokkuuteen, kaikkien mahdollisuuksiin käyttää rahoituspalveluja sekä rahoitusvakauteen ja rahapolitiikan välittymiseen. Yksityisten yritysten suunnitelmat ottaa käyttöön digitaalisia valuuttoja ovat nopeuttaneet digitaalista keskuspankkirahaa koskevia hankkeita. On erittäin tärkeää, että EKP valmistautuu siihen, että kilpailu yksityisen sektorin digivaluuttojen kanssa lisääntyy (7). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK huomauttaa, että EKP:n on tärkeää päättää siitä, miten luodaan edellytykset ehkäistä markkinoiden mahdollista toimimattomuutta. Lisäksi on tarpeen määrittää, miten toimitaan yksityisten pankkien sekä kotimaisia ja ulkomaisia maksupalveluja tarjoavien rahoituslaitosten kanssa. EKP:n on näin ollen tehtävä valmisteluvaiheessa tärkeä päätös siitä, millaista keskuspankkirahan mallia se aikoo soveltaa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Digitaalisen keskuspankkirahan tunnustettuja malleja ovat tällä hetkellä suora malli, välillinen malli, välittäjiin perustuva malli ja hybridimalli. ETSK huomauttaa lisäksi, että yksi suurimmista haasteista otettaessa käyttöön jotakin EKP:n digivaluutan luomiseksi käytettävissä olevista malleista on keskuspankkien välinen yhteentoimivuus (8). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK olettaa, että rajatylittävät maksujärjestelmät, joissa voidaan tehdä digitaalista euroa hyödyntäviä vähittäismaksutapahtumia, ovat riittävän nopeita sekä entistä huokeampia, läpinäkyvämpiä, turvallisempia ja paljon helppokäyttöisempiä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK korostaa, että vähittäismaksujen keskinäinen koordinointi helpottaa yksittäisten maksutapahtumien suorittamista eri malleissa, joita yksittäiset keskuspankit omaksuvat digitaalisen euron käyttöönoton yhteydessä. Mitä paremmalla tasolla yhteentoimivuus on maksupalveluntarjoajien välillä, sitä tyytyväisempiä käyttäjät ja palveluntarjoajat ovat. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK mieltää digitaalisen euron uudeksi rahan muodoksi. Teknologinen innovointi on synnyttämässä kahdentyyppisiä digitaalisia valuuttoja: a) keskuspankkitason digitaalisia varoja ja b) yksityisiä digivaroja. Tässä yhteydessä on otettava huomioon paitsi potentiaalinen kilpailu myös digitaalisen euron asema kansainvälisissä valuuttasuhteissa toiseksi tärkeimpänä varantovaluuttana. |
| --- | --- |

3.13

4.   Erityiset suositukset

| 4.1 | ETSK toteaa, että jos digitaalinen euro otetaan käyttöön, EKP:n tehtävänä on varmistaa yhteistyössä liikepankkien kanssa, että käteistä on edelleen tarjolla ja että sitä voidaan käyttää vähittäismaksuissa vastaisuudessakin (9). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK huomauttaa, että EKP:n olisi tarkkailtava kaikkia mahdollisia riskejä. Yksi tärkeä toimenpide valuutan vakauden varmistamiseksi lohkoketjussa on stablecoinin (10) käyttö. On siis tärkeää täsmentää, miten EKP aikoo toimia stablecoin-muotoisen digitaalisen valuutan suhteen. Sellainen voitaisiin yhdistää myös digitaaliseen euroon. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK korostaa, että käteisellä on jatkossakin suuri merkitys valuutan osallistavuuden kannalta. Tietyillä yhteiskunnan jäsenillä – erityisesti ikääntyneillä ja taloudellisesti haavoittuvassa asemassa olevilla ihmisillä – ei aina ole mahdollisuutta käyttää digitaalisia tilejä ja luottokortteja. Heille käteinen on ainoa maksuväline. Käteinen suojaa sitä paitsi myös liialliselta puuttumiselta kansalaisten yksityisyyteen. Setelien määrän kasvu taloudessa on osoitus luottamuksesta tähän rahamuotoon ja johtuu todennäköisesti myös vuoden 2008 finanssikriisistä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK toteaa, että lähes kaikki niistä keskuspankeista eri puolilla maailmaa, jotka ovat laatineet strategian digitaalisen keskuspankkirahan käyttöönottamiseksi, pyrkivät tällä hetkellä määrittämään tulevien digivaluuttojensa muodon, järjestelmän, rakenteen ja mallin ja testaamaan niitä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK näkee, että teknologisen innovoinnin (11) tuloksena EKP:n dilemmana on, miten jo käynnistynyttä euron digitalisaatioprosessia voidaan jatkaa siten, että samanaikaisesti varmistetaan yhteydet muihin digitaalisiin keskuspankkirahoihin, kun lisäksi on huolehdittava siitä, että kaikilla on mahdollisuudet käyttää rahoituspalveluja, ja turvattava makro- ja rahoitusvakaus. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK otaksuu, että digitaalisen euron käyttöönotolla ei pyritä ratkaisemaan kaikkia meneillään olevaan teknologiseen mullistukseen liittyviä ongelmia. Käteismaksumenetelmien voidaan odottaa vähenevän merkittävästi. Lisäksi on käsiteltävä kysymystä rahapoliittisesta suvereniteetista ja erityisesti ulkomaisiin maksuihin ja siirtoihin liittyvän digitalisaation tukemisesta sekä pureuduttava keskeiseen kysymykseen rahoituspalvelujen käyttömahdollisuuksien turvaamisesta kaikille. Kaikki nämä ovat EKP:n pohdittavana edelleen olevia avoimia kysymyksiä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK toteaa, että digitaaliseen euroon ei voida soveltaa samaa lähestymistapaa kaikissa jäsenvaltioissa, koska jäsenvaltioiden välillä on eroja. Digitaaliseen euroon siirryttäessä onkin otettava ensisijaisesti huomioon sen potentiaalinen käyttö eri maissa. Mahdollisuus käyttää digitaalista euroa tarjotaan kaikille euroalueen kansalaisille aivan kuten käteisraha on kaikkien euroalueen asukkaiden käytettävissä heidän kotimaastaan riippumatta. Sen käyttö voi vaihdella kunkin maan tottumuksista ja normeista riippuen. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK ymmärtää, että pyrittäessä määrittämään digitaalisen euron käyttöönoton eri yksityiskohtia on tärkeää ottaa erityisesti huomioon yksityisyyden suojaa koskevat ehdot sekä markkinoiden käynnistämisen ajoitus. On myös tärkeää hyödyntää nykyistä infrastruktuuria ja uutta teknistä rakennetta maksutapahtumien ja asiakkaiden tunnistamismenettelyjen turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK uskoo, että digitaaliseen euroon liittyvä yksityisyyden suoja tulee käytännössä olemaan korkeatasoinen. Vaikka aikataulua ei ole vielä lyöty lukkoon, tässä vaiheessa on erittäin tärkeää tehdä huolellisia valmisteluja. ETSK panee lisäksi merkille, että EKP ottaa digitaalista euroa liikkeeseen laskiessaan huomioon kaikki rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevat vaatimukset. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että EKP itse suorittaisi selonottovelvollisuuteen perustuvat tarkastukset, vaan niitä voisivat tehdä digitaalisen euron järjestelmästä riippuen esimerkiksi valvotut yhteisöt. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK pitää myös valtioiden itsemääräämisoikeuden ja Euroopan pankkijärjestelmään kohdistuvien vaikutusten arviointia tärkeänä. Vaikka eurooppalainen maksujärjestelmä ei ole tällä hetkellä täysin yhtenäinen, on suuri etu, että se on sekä luonnollisten henkilöiden että oikeushenkilöiden käytettävissä. Järjestelmä on ollut toistaiseksi ja maailmanlaajuisesta finanssikriisistä lähtien suhteellisen tehokas, vakaa ja turvallinen. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK kehottaa saattamaan pankkiunionin valmiiksi. Kokonaan toteutettu ja aito pankkiunioni olisi hyödyllinen Euroopan pankkialan häiriönsietokyvyn ja yhtenäisyyden vahvistamiseksi entisestään. Tämä on oleellista ja hyödyllistä myös mahdollista digitaalista euroa silmällä pitäen. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK huomauttaa, että euroalueen maiden liikepankit hyötyvät tällä hetkellä suotuisista maksutapahtumia koskevista ehdoista. Tätä taustaa vasten liikepankkien ja muiden rahoitusalan laitosten, myös maksupalveluja tarjoavien laitosten, odotetaan tekevän tiivistä yhteistyötä EKP:n kanssa digitaalisen euron suunnittelussa ja käyttöönotossa. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Kun euroalueen maissa käynnistetään ja toteutetaan digitaalista keskuspankkirahaa koskevia hankkeita, on otettava huomioon ainakin seuraavat erittäin tärkeät näkökohdat:






  i) | Kun digitaalinen euro otetaan käyttöön perusmaksuvälineenä, on säilytettävä mahdollisuus suorittaa maksuja käteisellä. |
| --- | --- | --- |

4.13

i)

Kun digitaalinen euro otetaan käyttöön perusmaksuvälineenä, on säilytettävä mahdollisuus suorittaa maksuja käteisellä.

| ii) | Digitaalista euroa on voitava käyttää euroalueen laajuisesti ja mahdollisesti myös ulkomailla. |
| --- | --- |

ii)

Digitaalista euroa on voitava käyttää euroalueen laajuisesti ja mahdollisesti myös ulkomailla.

| iii) | Digitalisaatioprosessin olisi tarkoitettava sitä, että digitaalista euroa voidaan käyttää maksutapahtumissa uusin ehdoin, joita ei ollut olemassa käteismaksuissa. |
| --- | --- |

iii)

Digitalisaatioprosessin olisi tarkoitettava sitä, että digitaalista euroa voidaan käyttää maksutapahtumissa uusin ehdoin, joita ei ollut olemassa käteismaksuissa.

| 4.14 | ETSK olettaa, että EKP valmistelee ja aikoo toteuttaa erilaisia toimenpiteitä digitaalisen euron käyttöönottamiseksi hyväksytyn aikataulun mukaisesti. Komitea korostaa, että maksujärjestelmien välisten korkeatasoisten keskinäisten yhteyksien varmistamiseksi tarvitaan myös erittäin tiivistä yhteistyötä paitsi euroalueen jäsenvaltioiden kesken myös maailman muiden keskuspankkien sekä asiaankuuluvien raha- ja rahoituslaitosten kanssa, joilta saadaan myös tarvittavaa teknistä apua. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Jotta digitaalinen euro voidaan ottaa käyttöön, sen toimivuuden varmistamiseksi on luotava koko joukko sisällöllisiä ja järjestelmätason edellytyksiä. Koska tämä vaikuttaa kaikkiin euroalueen jäsenvaltioiden kansalaisiin, EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina, on selvää, että digitaalisen euron mahdollista käyttöönottoa koskevien keskustelujen seuraaviin vaiheisiin on otettava mukaan myös kansalaisyhteiskunta, tutkijat ja tiedeyhteisö. |
| --- | --- |

4.15

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Kiina käynnisti digitaalista juania koskevan hankkeen jo vuonna 2014, ja valuutta oli käytössä vuoden 2022 talviolympialaisten aikana. Digitaalinen juan on ollut toistaiseksi käytössä vain Kiinan alueella.

1

(2)  Lisätietoja: https://news.bitcoin.com/105-countries-are-exploring-central-bank-digital-currencies-cbdc-tracker-shows/

2

(3)  Lisätietoja:

3

https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220504_magdesignfeatures.en.pdf?2e15ee7911b93a720fbdebe09cfa1a79

(4)  Lisätietoa on ETSK:n tuoreimmassa tähän aiheeseen liittyvässä lausunnossa ”Rahanpesun vastainen säädöspaketti” (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 89).

4

(5)  Digitaalisen keskuspankkirahan käyttöönottoprosessiin kiinteimmin osallistuvia tahoja ovat Kansainvälinen valuuttarahasto, Kansainvälinen järjestelypankki, Maailmanpankki ja muut julkiset ja yksityiset raha-, rahoitus- ja talousalan laitokset.

5

(6)  Lisätietoja:

6

https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220711_tools.en.pdf?fb2430528d8f964513dd66ffcd8cbaf7

(7)  Yksityiset digitaaliset valuutat (kryptovaluutat) voivat kilpailla digitaalisen keskuspankkirahan kanssa. Yksityisten digivaluuttojen käyttö on lisääntynyt merkittävästi maailmanlaajuisesta finanssikriisistä lähtien.

7

(8)  Kun erilaisia rajatylittäviä maksujärjestelmämalleja yhdistetään toisiinsa, niiden on tärkeää olla keskenään yhteensopivia.

8

(9)  Lisätietoa on ETSK:n aiemmin antamassa lausunnossa ”EU:n vähittäismaksustrategia” (EUVL C 220, 9.6.2021, s. 72).

9

(10)  Stablecoin on kiinteähintainen kryptovaluutta, jonka markkina-arvo on kytketty muihin omaisuuden muotoihin. Toisin kuin muut kryptovaluutat, kuten bitcoin, stablecoin voidaan sitoa tiettyihin varoihin tai vaihdettaviin valuuttoihin, joilla voidaan käydä pörssikauppaa, kuten Yhdysvaltain dollariin tai euroon.

10

(11)  Tähän liittyvä teknologian kehittäminen perustuu rahoituksen hajauttamiseen esimerkiksi siihen tapaan kuin on tehty suurten teknologiayritysten kokeiluissa. Diem/Libra ja digitaalisen juan renminbin (e-CNY) käyttöönotto ovat vallankumouksellisen teknologisen prosessin tulosta.

11

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/28

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n yritysten pääomapohjan vahvistaminen – innovatiivisesti kohti kestävää ja osallistavaa elpymistä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/05)

| Esittelijä: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 186/0/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

6.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

186/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Viimeaikaisten näyttöjen perusteella oman pääoman ja hybridipääoman arvioitu vaje on 450–600 miljardia euroa. Tämä vaarantaa monet yritykset, erityisesti kun otetaan huomioon muodostuneet uudet taloudelliset jännitteet ja eurooppalaisten yritysten ylivelkaantuminen. EU:n yritykset turvautuvat pääasiassa pankkirahoitukseen, ja muiden rahoituslähteiden käyttöä olisi siksi edistettävä. Se edellyttää varainhoitajien, vakuutusyhtiöiden ja eläkerahastojen kaltaisten toimijoiden osallistamista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suosittaa tässä yhteydessä sellaisen kehyksen kehittämistä, jolla tehostetaan hybridirahoitusvälineitä, jotta ne olisi helppo panna täytäntöön ja niillä voitaisiin vahvistaa yritysten taseita ja antaa yrityksille mahdollisuus ylläpitää investointejaan ilman velkaantumisen lisääntymistä. Tämä auttaisi niitä pysymään kilpailukykyisinä ja mukautumaan tulevaisuuteen edistämällä niiden vihreitä ja digitaalisia siirtymiä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Erittäin alhaisessa etuoikeusasemassa olevat välineet ovat paras vaihtoehto useista syistä:






  i) | Niitä käytetään ja säännellään jo useissa eri Euroopan maissa, mikä tekee niistä turvallisen välineen mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille. |
| --- | --- | --- |

1.3

i)

Niitä käytetään ja säännellään jo useissa eri Euroopan maissa, mikä tekee niistä turvallisen välineen mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille.

| ii) | Kyseessä on joustava pitkän aikavälin ratkaisu, joka on osakkeiden tai joukkovelkakirjojen kaltaisia monimutkaisia vaihtoehtoja helpompi toteuttaa kaikenkokoisissa yrityksissä. |
| --- | --- |

ii)

Kyseessä on joustava pitkän aikavälin ratkaisu, joka on osakkeiden tai joukkovelkakirjojen kaltaisia monimutkaisia vaihtoehtoja helpompi toteuttaa kaikenkokoisissa yrityksissä.

| iii) | Tuote sopii perheyrityksille, joiden osuus EU:n yrityksistä on 60 %, sillä kyseiset perheet haluavat yleensä säilyttää määräysvallan yrityksessä. |
| --- | --- |

iii)

Tuote sopii perheyrityksille, joiden osuus EU:n yrityksistä on 60 %, sillä kyseiset perheet haluavat yleensä säilyttää määräysvallan yrityksessä.

| 1.4 | Jotta nämä välineet olisivat tehokas ratkaisu, niillä olisi oltava oman pääoman luonteinen asema. Tällöin niiden kirjaaminen taseeseen velkana ei olisi mahdollista, ja ne olisivat maksujärjestyksessä juuri ennen omaa pääomaa, jos yritys asetetaan selvitystilaan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Jotta vaikutus olisi laaja ja tavoittaisi kaikenkokoiset yritykset, paras vaihtoehto on järjestelmä, jossa yksityiset ja julkiset laitokset, kuten pankit, omaisuudenhoitajat, julkinen sektori ja institutionaaliset sijoittajat (vakuuttajat ja eläkerahastot), tekevät yhteistyötä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tämä suositus palvelee pitkän aikavälin tavoitetta tarjoamalla ratkaisun, joka voidaan panna täytäntöön lyhyellä aikavälillä, ja sillä tuettaisiin pääomamarkkinaunionia. EU:n laajuinen välinemalli voisi hyötyä sisämarkkinoiden näkyvyydestä, likviditeetistä ja laajuudesta. Se voisi luoda houkuttelevuutta laajalti velka- ja hybridityyppisiä riskiprofiileja mutta korkeammilla tuotoilla etsivien institutionaalisten sijoittajien keskuudessa ja samalla vastata pienempien yritysten tarpeisiin. Jos kehys toteutetaan riittävän laajana eli koko EU:n laajuisena, siitä voisi kehittyä hyvin määritelty omaisuusluokka, joka kannustaa investointeihin ja EU:n yhdentymiseen. |
| --- | --- |

1.6

2.   Taustatietoa

| 2.1 | Pienet ja keskisuuret yritykset ovat talouden ydin: koko EU:ssa niiden osuus on 99,8 prosenttia kaikista yrityksistä ja 65 prosenttia työpaikoista, ja yli puolet (53 %) muiden kuin rahoitusalan yritysten tuottamasta arvonlisäyksestä tapahtuu pk-yrityksissä (1). Ne edustavat reaalitaloutta ja ovat sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tärkein tekijä monilla Euroopan alueilla. Vuonna 2020 pk-yrityksiä oli yli 22,5 miljoonaa. Keskisuuria pk-yrityksiä on vajaat 200 000, mutta niiden osuus on 17,3 prosenttia tuotetusta arvonlisäyksestä ja 16 prosenttia työpaikoista (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemia oli kova isku taloudelle vuonna 2020 ja osittain vuonna 2021. Hallitukset kuitenkin reagoivat nopeasti tilapäisillä julkisilla toimilla, jotka estivät covid-19-pandemiaan liittyvän laajan konkurssiaallon. Tämä saavutettiin pääasiassa ratkaisuilla, joilla puututtiin likviditeettiin ja eurooppalaisten yritysten ylivelkaantumista aiheuttaneisiin lyhyen aikavälin ongelmiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Useimpien aiemmin myönnettyjen julkisten tukitoimenpiteiden päättyminen osuu yhteen maailman talouteen ja Euroopan talouksiin vaikuttavien uusien jännitteiden kanssa. Jännitteitä ovat esimerkiksi energiakriisi, inflaatio, EKP:n myötäilevän rahapolitiikan päättyminen, riskipreemioiden laajentuminen, rahoituskustannusten kasvu, toimitusketjujen ongelmat ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan asema vihreän siirtymän johtajana edellyttää suuria investointeja julkisilta ja yksityisiltä toimijoilta. Pk-yritysten heikentynyt asema voi vaikeuttaa yritysten sopeutumista uusiin vaatimuksiin ja aiheuttaa sen, että ne jäävät jälkeen muun maailman suurista tai keskisuurista yrityksistä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Koska suuri osa yrityksistä on ylivelkaantunut (3) ja tarvitsee samanaikaisesti pitkän aikavälin resursseja voidakseen vastata tuleviin haasteisiin, tarvitaan uusia mikro- ja pk-yritysten sekä pienten midcap-yritysten pääomaa vahvistavia ratkaisuja. Olemassa olevat Euroopan tason aloitteet, kuten EIP:n ESCALAR-ohjelma, yleensä keskittyvät nopeasti kasvaviin scale-up-yrityksiin tai riskipääomarahastojen avulla rahoitettaviin alkuvaiheen yrityksiin. Uusien ratkaisujen pitäisi täydentää nykyisiä ratkaisuja ja keskittyä olemassa oleviin ja vakiintuneisiin mikro- ja pk-yrityksiin, jotka muodostavat suurimman osan eurooppalaisista yrityksistä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Jotkin maat ovat käynnistäneet valikoivia toimenpiteitä, joilla vahvistetaan yritysten investointikapasiteettia ja joilla vältetään samalla ns. zombiutumisen riski. Espanjassa ja Ranskassa tällaisten ohjelmien koko on yli 30 miljardia euroa, ja niiden piirissä on 15 000 yritystä (4). Ohjelmissa käytetään päävälineenä erittäin alhaisessa etuoikeusasemassa olevia lainoja ja valintaperusteena on luottoluokitus, jolla varmistetaan, että saajat ovat elinkelpoisia yrityksiä. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | Eurooppalaisten yritysten ylivelkaantuminen vaatii jonkinlaista pääomapohjaa vahvistavaa välinettä, jonka avulla yritykset voivat pitää kiinni investoinneistaan tai lisätä niitä. Julkiset markkinat ovat tukeneet olemassa olevia pörssiyhtiöitä kohtuullisen hyvin, mutta yksityisiltä markkinoilta puuttuu syvyys tukea pienempiä yrityksiä. On arvioitu, että EU:ta saattaa pandemian ja valtiollisten tukitoimenpiteiden vähentämisen vuoksi kohdata 450–600 miljardin suuruinen oman pääoman ja hybridipääoman vaje (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Mikro- ja pk-yritykset sekä pienet midcap-yritykset ilmoittavat yleisesti ottaen, että niiden on suuryrityksiä vaikeampaa saada rahoitusta ja erityisesti pitkän aikavälin rahoitusta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | SAFE-kyselystä kävi ilmi, että kun pk-yritykset hakevat lainaa, suurempi osuus väittää kohtaavansa esteitä (7 prosenttia verrattuna 4 prosenttiin suuryrityksistä), onnistumisaste on alhaisempi (72 prosenttia verrattuna 85 prosenttiin), hylkäämisaste on korkeampi (6 prosenttia verrattuna 2 prosenttiin) ja ehdot ovat huonommat (6). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Yli 60 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä on perheyrityksiä (luku on Espanjassa jopa 85 prosenttia ja Italiassa, Ranskassa ja Saksassa 75 prosenttia (7)). Nämä yritykset etsivät harvemmin pitkän aikavälin rahoitukseen omalle pääomalle vaihtoehtoja, jotka edellyttävät yrityksen määräysvallasta luopumista. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Pk-yritysten ulkoisten rahoitusvälineiden valikoima on lisäksi yleensä vähemmän hajautettu, pankkipohjainen ja suunnattu lyhyen aikavälin käyttöön.






  i) | Euroalueen pk-yritysten riippuvuus pankeista on edelleen suurta: 70 prosenttia ulkoisesta rahoituksesta on riippuvaista pankeista, kun taas Yhdysvalloissa luku on 40 prosenttia (8). |
| --- | --- | --- |

3.3

i)

Euroalueen pk-yritysten riippuvuus pankeista on edelleen suurta: 70 prosenttia ulkoisesta rahoituksesta on riippuvaista pankeista, kun taas Yhdysvalloissa luku on 40 prosenttia (8).

| ii) | Suurista yrityksistä 63 prosenttia ilmoittaa käyttävänsä varoja kiinteisiin investointeihin, kun taas pk-yrityksistä 38 prosenttia ja mikroyrityksistä vain 28 prosenttia käyttää varoja samaan tarkoitukseen (9). |
| --- | --- |

ii)

Suurista yrityksistä 63 prosenttia ilmoittaa käyttävänsä varoja kiinteisiin investointeihin, kun taas pk-yrityksistä 38 prosenttia ja mikroyrityksistä vain 28 prosenttia käyttää varoja samaan tarkoitukseen (9).

| 3.4 | Käsillä olevassa oma-aloitteisessa lausunnossa suositellaankin, että erittäin alhaisessa etuoikeusasemassa oleville rahoitusvälineille kehitetään yhteinen kehys, jolla edistetään EU:n yritysten pääomapohjan vahvistamista. Tällä kehyksellä olisi varmistettava, että nämä välineet luokitellaan oman pääoman kaltaisiksi, jotta ne eivät vaikuta yritysten velkasuhteeseen ja niiden luokitukseen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Lausunnossa kehotetaan EU:ta ryhtymään kollektiivisiin toimiin tämän yhteisen kehyksen kehittämiseksi asianmukaisella tavalla – eli toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti – sekä sallimaan unionin väliintulon tapauksissa, joissa ehdotetun toimenpiteen tavoitteet voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla toimittaessa. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Tällä erittäin alhaisessa etuoikeusasemassa olevia instrumentteja koskevalla kehyksellä tulisi






  i) | kuroa umpeen aiemmin mainittu vaje pitkän aikavälin rahoituksessa taseiden vahvistamiseksi ja investointien tukemiseksi |
| --- | --- | --- |

3.4.2

i)

kuroa umpeen aiemmin mainittu vaje pitkän aikavälin rahoituksessa taseiden vahvistamiseksi ja investointien tukemiseksi

| ii) | tarjota perheyrityksille väline, jolla ne voivat lisätä pitkän aikavälin sijoituksiaan luopumatta yrityksensä määräysvallasta, koska tutkimukset osoittavat, että ne ovat halukkaita jakamaan osan voitoista ja/tai laskemaan liikkeeseen hybridi-instrumentteja (10) |
| --- | --- |

ii)

tarjota perheyrityksille väline, jolla ne voivat lisätä pitkän aikavälin sijoituksiaan luopumatta yrityksensä määräysvallasta, koska tutkimukset osoittavat, että ne ovat halukkaita jakamaan osan voitoista ja/tai laskemaan liikkeeseen hybridi-instrumentteja (10)

| iii) | taata yhteensopivuus tärkeimpien rahoituspalvelujen tarjoajien (liikepankit, varainhoitajat, julkinen sektori) käytäntöjen kanssa, jotta voidaan tavoittaa suurin osa yrityksistä |
| --- | --- |

iii)

taata yhteensopivuus tärkeimpien rahoituspalvelujen tarjoajien (liikepankit, varainhoitajat, julkinen sektori) käytäntöjen kanssa, jotta voidaan tavoittaa suurin osa yrityksistä

| iv) | auttaa houkuttelemaan vakuutusyhtiöiden ja eläkerahastojen kaltaisia säästöjä hallinnoivia institutionaalisia sijoittajia, joihin sovelletaan PRIIP-tuotteita koskevaa asetusta (11) ja jotka ovat keskeisiä toimijoita lisävarojen kanavoimisessa reaalitalouteen. |
| --- | --- |

iv)

auttaa houkuttelemaan vakuutusyhtiöiden ja eläkerahastojen kaltaisia säästöjä hallinnoivia institutionaalisia sijoittajia, joihin sovelletaan PRIIP-tuotteita koskevaa asetusta (11) ja jotka ovat keskeisiä toimijoita lisävarojen kanavoimisessa reaalitalouteen.

| 3.5 | Erittäin alhaisessa etuoikeusasemassa olevia välineitä, joita voitaisiin käyttää pk-yritysten ja midcap-yritysten taseiden vahvistamiseen, on useita. Niitä ovat esimerkiksi joukkovelkakirjalainat, vaihtovelkakirjalainat, kaksoisosakejärjestelmät ja hybridilainat (esimerkiksi voitto-osuuslainat):






  i) | Joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua käytetään pääasiassa suurissa yrityksissä ja suuriin liikkeeseenlaskuihin. Ne ovat monimutkaisia ja kalliita. Vaikka esimerkiksi yritysjoukkovelkakirjalainojen käyttö on kasvanut huomattavasti viime vuosina, aktiivisia liikkeeseenlaskijoita on yhteensä vain 2 000, ja ne ovat pääasiassa suuria yrityksiä (12). |
| --- | --- | --- |

3.5

i)

Joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua käytetään pääasiassa suurissa yrityksissä ja suuriin liikkeeseenlaskuihin. Ne ovat monimutkaisia ja kalliita. Vaikka esimerkiksi yritysjoukkovelkakirjalainojen käyttö on kasvanut huomattavasti viime vuosina, aktiivisia liikkeeseenlaskijoita on yhteensä vain 2 000, ja ne ovat pääasiassa suuria yrityksiä (12).

| ii) | Yksityisten vaihtovelkakirjalainojen pääetuna on, että ne ovat rakenteeltaan erittäin joustavia, koska ne ovat yksityisiä sopimuksia. Siitä kuitenkin seuraa, että ne ovat pienten yritysten näkökulmasta turvattomampia, sillä pienissä yrityksissä taloudellinen lukutaito on yleensä heikompi. Myös tapahtumien kustannukset ovat korkeita. Niitä käyttävät pääasiassa kehittyneet riskipääomasijoittajat. |
| --- | --- |

ii)

Yksityisten vaihtovelkakirjalainojen pääetuna on, että ne ovat rakenteeltaan erittäin joustavia, koska ne ovat yksityisiä sopimuksia. Siitä kuitenkin seuraa, että ne ovat pienten yritysten näkökulmasta turvattomampia, sillä pienissä yrityksissä taloudellinen lukutaito on yleensä heikompi. Myös tapahtumien kustannukset ovat korkeita. Niitä käyttävät pääasiassa kehittyneet riskipääomasijoittajat.

| iii) | Kaksoisosakejärjestelyillä tarkoitetaan kahden osakelajin liikkeeseenlaskua. Toisella osakelajilla on yleensä rajoitetut äänioikeudet tai ei lainkaan äänioikeuksia, samalla kun se tarjoaa omaa pääomaa. Vaikka jotkin jäsenvaltiot (kuten Pohjoismaat, Puola, Portugali ja Italia) hyväksyvät tämän välineen (13), monissa muissa maissa (kuten Saksassa, Ranskassa ja Espanjassa) väline ei ole sallittu. Laajamittainen käyttöönotto vaikuttaa haastavalta, koska se edellyttäisi huomattavia mukautuksia osakkeita liikkeelle laskevan yrityksen mukaan. |
| --- | --- |

iii)

Kaksoisosakejärjestelyillä tarkoitetaan kahden osakelajin liikkeeseenlaskua. Toisella osakelajilla on yleensä rajoitetut äänioikeudet tai ei lainkaan äänioikeuksia, samalla kun se tarjoaa omaa pääomaa. Vaikka jotkin jäsenvaltiot (kuten Pohjoismaat, Puola, Portugali ja Italia) hyväksyvät tämän välineen (13), monissa muissa maissa (kuten Saksassa, Ranskassa ja Espanjassa) väline ei ole sallittu. Laajamittainen käyttöönotto vaikuttaa haastavalta, koska se edellyttäisi huomattavia mukautuksia osakkeita liikkeelle laskevan yrityksen mukaan.

| iv) | Hybridilainat ovat velkainstrumentteja, jotka ovat erittäin alhaisessa etuoikeusasemassa ja suuntautuvat pitkäaikaissijoittamiseen (ja sisältävät yleensä myös lyhennysvapaita aikoja). Väline on säännelty monilla lainkäyttöalueilla. Se tuo yrityksille lisäturvaa ja tekee prosessista ketterämmän, koska tuotetta ei luoda erikseen jokaista toimenpidettä varten. Lisäksi se ei rankaise yrityksiä velkaantumisesta, koska se sijoittuu takaisinmaksujärjestyksessä viimeiseksi ennen omaa pääomaa. |
| --- | --- |

iv)

Hybridilainat ovat velkainstrumentteja, jotka ovat erittäin alhaisessa etuoikeusasemassa ja suuntautuvat pitkäaikaissijoittamiseen (ja sisältävät yleensä myös lyhennysvapaita aikoja). Väline on säännelty monilla lainkäyttöalueilla. Se tuo yrityksille lisäturvaa ja tekee prosessista ketterämmän, koska tuotetta ei luoda erikseen jokaista toimenpidettä varten. Lisäksi se ei rankaise yrityksiä velkaantumisesta, koska se sijoittuu takaisinmaksujärjestyksessä viimeiseksi ennen omaa pääomaa.

| | Käyttöönotto | Toteuttamiskelpoisuus | Tähänastinen tulostaso | Yrityksen suoja | Sijoittajansuoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkovelkakirjat | matala | suuri | matala | keskitasoinen | suuri |
| Vaihtovelkakirjat | keskitasoinen | keskitasoinen | matala | matala | suuri |
| Kaksoisosakkeet | matala | keskitasoinen | keskitasoinen | suuri | keskitasoinen |
| Hybridilainat | suuri | suuri | keskitasoinen–suuri | suuri | keskitasoinen |

Käyttöönotto

Toteuttamiskelpoisuus

Tähänastinen tulostaso

Yrityksen suoja

Sijoittajansuoja

Joukkovelkakirjat

matala

suuri

matala

keskitasoinen

suuri

Vaihtovelkakirjat

keskitasoinen

keskitasoinen

matala

matala

suuri

Kaksoisosakkeet

matala

keskitasoinen

keskitasoinen

suuri

keskitasoinen

Hybridilainat

suuri

suuri

keskitasoinen–suuri

suuri

keskitasoinen

Lähde: Inbonis Rating.

| 3.6 | Hybridilainaväline on paras vaihtoehto useista syistä:






  i) | Kyseessä on helposti täytäntöönpantava pitkän aikavälin ratkaisu, joka tarjoaa yrityksille joukkovelkakirjoihin tai osakkeisiin verrattuna paremman suojan. |
| --- | --- | --- |

3.6

i)

Kyseessä on helposti täytäntöönpantava pitkän aikavälin ratkaisu, joka tarjoaa yrityksille joukkovelkakirjoihin tai osakkeisiin verrattuna paremman suojan.

| ii) | Mikro- ja pk-yritysten kohdalla sillä varmistetaan, että määräysvaltaa ei menetetä osittain eikä kokonaan. Samalla sillä on kustannuksiin liittyviä etuja (kuten verovähennyskelpoisuus tai alhaisemmat liikkeeseenlaskukustannukset). |
| --- | --- |

ii)

Mikro- ja pk-yritysten kohdalla sillä varmistetaan, että määräysvaltaa ei menetetä osittain eikä kokonaan. Samalla sillä on kustannuksiin liittyviä etuja (kuten verovähennyskelpoisuus tai alhaisemmat liikkeeseenlaskukustannukset).

| iii) | Lainanantajille hybridilainaväline tarjoaa houkuttelevan tuoton, eikä haltijoita tarvitse ottaa mukaan yritysten päätöksentekoon. |
| --- | --- |

iii)

Lainanantajille hybridilainaväline tarjoaa houkuttelevan tuoton, eikä haltijoita tarvitse ottaa mukaan yritysten päätöksentekoon.

| iv) | Voitto-osuuslainat – jotka ovat hybridilainojen tyyppi – ovat jo käytössä ja säänneltyjä monissa Euroopan maissa, kuten Espanjassa (préstamos participativos), Ranskassa (prêts participatifs) ja Saksassa (partiarisches Darlehen) Ne otettiin äskettäin käyttöön myös Portugalissa (empréstimos participativos) (14). |
| --- | --- |

iv)

Voitto-osuuslainat – jotka ovat hybridilainojen tyyppi – ovat jo käytössä ja säänneltyjä monissa Euroopan maissa, kuten Espanjassa (préstamos participativos), Ranskassa (prêts participatifs) ja Saksassa (partiarisches Darlehen) Ne otettiin äskettäin käyttöön myös Portugalissa (empréstimos participativos) (14).

| 3.6.1 | Hybridilainojen käyttöä suositaan erilaisissa julkisissa ja yksityisissä aloitteissa kaikkialla EU:ssa pääomarahoituksen puutteen ratkaisuvälineenä: hybridimuotoisia voitto-osuuslainoja käytetään joidenkin Euroopan investointirahaston ohjelmien lisäksi ainakin kuudessa ohjelmassa kolmessa jäsenvaltiossa:






  i) | Ranskassa on valtion tukema 12,7 miljardin euron Relance-ohjelma etuoikeusasemaltaan alhaisemmille lainoille. Se tarjoaa voitto-osuuslainoja ja alhaisemmassa etuoikeusasemassa olevia joukkovelkakirjoja 10 000 yritykselle, jotka ovat pääasiassa pk-yrityksiä. Ohjelmaa hallinnoivat pankit, ja sen rahoittavat institutionaaliset sijoittajat. |
| --- | --- | --- |

3.6.1

i)

Ranskassa on valtion tukema 12,7 miljardin euron Relance-ohjelma etuoikeusasemaltaan alhaisemmille lainoille. Se tarjoaa voitto-osuuslainoja ja alhaisemmassa etuoikeusasemassa olevia joukkovelkakirjoja 10 000 yritykselle, jotka ovat pääasiassa pk-yrityksiä. Ohjelmaa hallinnoivat pankit, ja sen rahoittavat institutionaaliset sijoittajat.

| ii) | Espanjassa on miljardin euron rahasto covid-19-kriisistä kärsineiden yritysten pääomapohjan vahvistamista varten. Se on tarkoitettu pk- ja midcap-yrityksille, joilla on vakavaraisuusongelmia ja jotka ovat kuitenkin elinkelpoisia. Ohjelmassa käytetään voitto-osuuslainoja. |
| --- | --- |

ii)

Espanjassa on miljardin euron rahasto covid-19-kriisistä kärsineiden yritysten pääomapohjan vahvistamista varten. Se on tarkoitettu pk- ja midcap-yrityksille, joilla on vakavaraisuusongelmia ja jotka ovat kuitenkin elinkelpoisia. Ohjelmassa käytetään voitto-osuuslainoja.

| iii) | Espanjassa on myös 15 vuoden pituinen ja yhteensä 9 miljardin suuruinen tukirahasto tuotannollisille teollisuusinvestoinneille (600 miljoonaa euroa vuodessa). Se on rahoitettu julkisin varoin tavanomaisen velan, voitto-osuuslainojen ja pääoman avulla. Se on tarkoitettu yrityksille, joilla on teollisia investointihankkeita. |
| --- | --- |

iii)

Espanjassa on myös 15 vuoden pituinen ja yhteensä 9 miljardin suuruinen tukirahasto tuotannollisille teollisuusinvestoinneille (600 miljoonaa euroa vuodessa). Se on rahoitettu julkisin varoin tavanomaisen velan, voitto-osuuslainojen ja pääoman avulla. Se on tarkoitettu yrityksille, joilla on teollisia investointihankkeita.

| iv) | Valenciassa aluekehityspankki Instituto Valenciano de Finanzas on käynnistänyt useita rahoitusohjelmia, joissa käytetään voitto-osuuslainaa pk-yritysten ja strategisten midcap-yritysten tukemiseen investointihankkeen kautta. Ohjelmien yhteissumma on 400 miljoonaa euroa vuodessa. |
| --- | --- |

iv)

Valenciassa aluekehityspankki Instituto Valenciano de Finanzas on käynnistänyt useita rahoitusohjelmia, joissa käytetään voitto-osuuslainaa pk-yritysten ja strategisten midcap-yritysten tukemiseen investointihankkeen kautta. Ohjelmien yhteissumma on 400 miljoonaa euroa vuodessa.

| v) | Alankomaissa on käynnistetty pk-yrityksille suunnattu 400 miljoonan euron suuruinen alhaisemmassa etuoikeusasemassa olevien lainojen tukiohjelma. |
| --- | --- |

v)

Alankomaissa on käynnistetty pk-yrityksille suunnattu 400 miljoonan euron suuruinen alhaisemmassa etuoikeusasemassa olevien lainojen tukiohjelma.

| 3.7 | Jotta voidaan varmistaa tehokas käyttöönotto, joka tavoittaa kaikki mikro- ja pk-yritykset ja jolla on mahdollisimman suuri vaikutus, paras täytäntöönpanojärjestelmä on sellainen, jossa on useita julkisia ja yksityisiä alullepanijoita ja jakelijoita, jotka eivät välttämättä ole yksiä ja samoja. Alullepanijoihin kuuluvat pankit, omaisuudenhoitajat ja julkinen sektori, kun taas sijoittajia voivat olla omat pankit, julkinen sektori tai institutionaaliset sijoittajat (vakuuttajat ja eläkerahastot). Tämä kehys koskee uusia transaktioita eikä olemassa olevien transaktioiden arvopaperistamista. Esimerkiksi Ranskan Relance-ohjelma (15) toimi tällä tavalla. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Euroopan laajuisen hybridilainajärjestelmän toteuttamiseen liittyvien mahdollisten koettujen riskien lieventäminen:






  Koettu riski | Ratkaisu |
| --- | --- | --- |
| Varjopankkitoiminnan valvonta | Luottoluokituksen kaltaisten riskinhallintavälineiden mukaan ottaminen poistaisi varjopankkitoiminnan riskin. |
| Pankkien syrjäyttäminen | Hybridilainaväline palauttaisi yritysten vakavaraisuuden, minkä jälkeen pankit olisivat halukkaita jatkamaan lainanantoa niille. |
| Yhteensopivuus DEBRA-aloitteen (vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen verokohtelua tasavertaistava vähennys) kanssa | Tällä aloitteella pyritään myös välttämään yritysten ylivelkaantumista, joten se on sopusoinnussa DEBRA-aloitteen päätavoitteen kanssa. |
| Elinkelvottomien yritysten vakavaraisuuden palauttaminen | Luottoluokituksen kaltaisten markkinanormien käyttöönotto estäisi elinkelvottomia yrityksiä käyttämästä näitä välineitä. Vaatimus on otettu mukaan useisiin julkisiin ohjelmiin, joissa käytetään voitto-osuuslainoja. |

3.8

Koettu riski

Ratkaisu

Varjopankkitoiminnan valvonta

Luottoluokituksen kaltaisten riskinhallintavälineiden mukaan ottaminen poistaisi varjopankkitoiminnan riskin.

Pankkien syrjäyttäminen

Hybridilainaväline palauttaisi yritysten vakavaraisuuden, minkä jälkeen pankit olisivat halukkaita jatkamaan lainanantoa niille.

Yhteensopivuus DEBRA-aloitteen (vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen verokohtelua tasavertaistava vähennys) kanssa

Tällä aloitteella pyritään myös välttämään yritysten ylivelkaantumista, joten se on sopusoinnussa DEBRA-aloitteen päätavoitteen kanssa.

Elinkelvottomien yritysten vakavaraisuuden palauttaminen

Luottoluokituksen kaltaisten markkinanormien käyttöönotto estäisi elinkelvottomia yrityksiä käyttämästä näitä välineitä. Vaatimus on otettu mukaan useisiin julkisiin ohjelmiin, joissa käytetään voitto-osuuslainoja.

4.   Erityistä

| 4.1 | Ehdotetun hybridilainojen kehyksen on täytettävä tietyt vaatimukset, jotka tekevät siitä houkuttelevan kaikille sidosryhmille: yrityksille, jakelijoina toimiville rahoituspalveluiden tarjoajille ja institutionaalisille sijoittajille. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | On olennaisen tärkeää, että kehyksen puitteissa varmistetaan, että tämäntyyppiset hybridilainat tulkitaan oman pääoman kaltaisiksi seuraavin vaikutuksin:






  i) | Velkasuhdetta laskettaessa ne eivät lisää olemassa olevaa velkaantumista tai niillä ei ole liiallista vaikutusta velan ja pääoman suhteeseen. Esimerkiksi Ranskan rahataloutta ja rahoitusmarkkinoita koskevan lain (code monétaire et financier) 313–14 artiklassa säädetään, että voitto-osuuslainat tulkitaan niitä saavien yritysten taloudellisen tilanteen arvioinnissa omaksi pääomaksi. |
| --- | --- | --- |

4.2

i)

Velkasuhdetta laskettaessa ne eivät lisää olemassa olevaa velkaantumista tai niillä ei ole liiallista vaikutusta velan ja pääoman suhteeseen. Esimerkiksi Ranskan rahataloutta ja rahoitusmarkkinoita koskevan lain (code monétaire et financier) 313–14 artiklassa säädetään, että voitto-osuuslainat tulkitaan niitä saavien yritysten taloudellisen tilanteen arvioinnissa omaksi pääomaksi.

| ii) | Pääoman alentaminen. Näin on esimerkiksi Espanjan lainsäädännössä, jossa todetaan, että voitto-osuuslainat otetaan huomioon omaa pääomaa laskettaessa, kun yritysten pääomaa alennetaan tai yhtiö puretaan, ja että voitto-osuuslainojen ennenaikainen takaisinmaksu tai kuolettaminen on mahdollista vain, jos sitä seuraa samansuuruinen pääomankorotus (16). |
| --- | --- |

ii)

Pääoman alentaminen. Näin on esimerkiksi Espanjan lainsäädännössä, jossa todetaan, että voitto-osuuslainat otetaan huomioon omaa pääomaa laskettaessa, kun yritysten pääomaa alennetaan tai yhtiö puretaan, ja että voitto-osuuslainojen ennenaikainen takaisinmaksu tai kuolettaminen on mahdollista vain, jos sitä seuraa samansuuruinen pääomankorotus (16).

| iii) | Maksukyvyttömyystapauksissa hybridilainalla olisi oltava alisteinen etuoikeusasema, eli se sijoittuu tavallisten velkojen ja yleisten luotonantajien jälkeen ja ennen osakkeenomistajia. Jos velkaa ei muodosteta tällä tavoin, se todennäköisesti heikentää yritysten kykyä ottaa lainaa perinteisistä lähteistä. Yksi pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman tavoitteista on tehdä EU:n jäsenvaltioiden maksukyvyttömyysjärjestelmistä yhtenäisempiä. |
| --- | --- |

iii)

Maksukyvyttömyystapauksissa hybridilainalla olisi oltava alisteinen etuoikeusasema, eli se sijoittuu tavallisten velkojen ja yleisten luotonantajien jälkeen ja ennen osakkeenomistajia. Jos velkaa ei muodosteta tällä tavoin, se todennäköisesti heikentää yritysten kykyä ottaa lainaa perinteisistä lähteistä. Yksi pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman tavoitteista on tehdä EU:n jäsenvaltioiden maksukyvyttömyysjärjestelmistä yhtenäisempiä.

| 4.2.1 | On tapauksia, joissa hybridilainat tulkitaan kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) ja Basel II -sääntelyn mukaisesti oman pääoman kaltaiseksi. Esimerkiksi jos hybridilainalla on jatkuva maturiteetti, se katsotaan IFRS-standardien mukaiseksi omaksi pääomaksi, koska se on erittäin alhaisessa etuoikeusasemassa (17). Hybridi-instrumentteja voidaan yleensä pitää omana pääomana, jos ne ovat takaamattomia ja alhaisessa etuoikeusasemassa, ne maksetaan kokonaisuudessaan, ne eivät ole lunastettavissa haltijan aloitteesta, niitä voidaan käyttää tappioiden kattamiseen ja jos korkojen maksuvelvollisuutta voidaan lykätä (18). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK suosittelee Euroopan parlamentin ja neuvoston tilinpäätösdirektiivin 2013/34/EU (19) muuttamista siten, että kirjanpitomenettelyä yhdenmukaistetaan sellaisten hybridilainojen tai muun tyyppisten velkojen osalta, joilla on yli kahdeksan vuoden erääntymisaika (20), vähintään kolmen vuoden lyhennysvapaa aika ja vaihteleva, harkinnanvaraisesti määriteltyyn menestykseen (esim. kasvuun tai kannattavuuteen) osittain liitetty korkoprosentti. Muutoksella helpotetaan hybridilainojen laskemista omaksi pääomaksi, kun yrityksen nettoarvo lasketaan kauppaoikeudellisia tarkoituksia varten. Se helpottaa myös hybridilainan käsittelyä omana pääomana tai omina varoina kirjanpidossa. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.3 | Epävarmuuden välttämiseksi välinettä olisi kohdeltava velkana muissa (eli verotuksellisissa ja oikeudellisissa) tarkoituksissa. Oman pääoman ehtoisen välineen liikkeeseenlaskuun ei pitäisi näin liittyä yhtiön äänivallan menetystä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Toinen tärkeä seikka sekä yritysten että sijoittajien kannalta on, että etuoikeusasemaltaan alhaisemmasta velkainstrumentista maksettavaan säännölliseen korkoon ei saa soveltaa lähdeveroa tai vähennystä, jotta korkotulo lisätään konsortiolle bruttoperusteisesti. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.4 | Sijoituspuolella ehdotetun kaltainen oman pääoman luonteinen rahoitusväline katsottaisiin eurooppalaisista pitkäaikaissijoitusrahastoista annetun asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti ELTIF-tukikelpoiseksi välineeksi (21), jolloin siitä voisi tulla välittömästi osa rahoitusekosysteemiä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Eurooppalaisia pitkäaikaissijoitusrahastoja voitaisiin myöhemmin markkinoida EU:ssa julkaisemalla esite tai avaintietoasiakirja, joka täyttää esitedirektiivin (22) tai vähittäismarkkinoille tarkoitettuja paketoituja ja vakuutusmuotoisia sijoitustuotteita koskevan asetuksen vaatimukset. Tämä auttaisi integroimaan yksityissijoittajat yksityiseen velkaan ja reaalitalouteen, mitä ei ole vielä saavutettu joukkolaina-aloitteilla. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Ihannetapauksessa välineeseen olisi sijoittajapohjan vahvistamiseksi sisällytettävä markkinavaatimuksia, kuten ESMAn rekisteröimien laitosten luottoluokituksia tai ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviä indikaattoreita koskevia arviointeja. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.5 | Lisäksi tällä aloitteella tuettaisiin pääomamarkkinaunionia. EU:n laajuinen lähestymistapa ja yhteinen eurooppalainen välinemalli voisi hyötyä sisämarkkinoiden tarjoamasta näkyvyydestä, likviditeetistä ja laajuudesta. Se voisi luoda houkuttelevuutta laajalti velka- ja hybridityyppisiä riskiprofiileja mutta paremmilla tuotoilla etsivien institutionaalisten sijoittajien keskuudessa ja samalla vastata pienempien yritysten tarpeisiin. Jos kehys toteutetaan riittävän laajana eli koko EU:n laajuisena, siitä voisi kehittyä hyvin määritelty omaisuusluokka, joka kannustaa investointeihin ja EU:n yhdentymiseen. |
| --- | --- |

4.5

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Vuosikertomus eurooppalaisista pk-yrityksistä 2020/2021, Euroopan komissio, heinäkuu 2021.

1

(2)  Vuosikertomus eurooppalaisista pk-yrityksistä 2020/2021, Euroopan komissio, heinäkuu 2021.

2

(3)  Velkasuhde kasvoi 18,8 prosenttiyksikköä vuoden 2019 lopusta vuoden 2021 alkuun ja oli suurimmillaan 164,4 prosenttia. EKP:n taloustiedote, numero 2/2022.

3

(4)  Ranskan talousministeriö, COFIDES, SEPIDES, Instituto Valenciano de Finanzas.

4

(5)  Recapitalising EU businesses post COVID-19, AFME ja PwC.

5

(6)  Survey on the access to finance of enterprises (SAFE), Euroopan komissio, marraskuu 2021.

6

(7)  European Family Businesses (Euroopan perheyritykset), EFB.

7

(8)  European SMEs Financing Gap, Euler Hermes.

8

(9)  Survey on the access to finance of enterprises (SAFE), Euroopan komissio, marraskuu 2021.

9

(10)  Recapitalising EU businesses post COVID-19, AFME ja PwC.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1286/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, vähittäismarkkinoille tarkoitettuja paketoituja ja vakuutusmuotoisia sijoitustuotteita (PRIIP-tuotteita) koskevista avaintietoasiakirjoista (EUVL L 352, 9.12.2014, s. 1).

11

(12)  The rise of non-bank finance and its implications for monetary policy transmission (Muun kuin pankkirahoituksen kasvu ja sen vaikutukset rahapolitiikan välittymiseen), 2021, EKP.

12

(13)  Tutkimus vähemmistöosakkaiden suojelusta, loppuraportti, Euroopan komissio.

13

(14)  Legal framework of participative loans approved by Decree Law 11/2022 of January 12 (tammikuun 12 päivänä annetulla asetuksella 11/2022 hyväksytty voitto-osuuslainojen oikeudellinen kehys).

14

(15)  Dispositif de garantie aux fonds de prêts participatifs et d’obligations subordonnées [Ranskan valtiontakausjärjestelmä voitto-osuuslaina- ja alhaisessa etuoikeusasemassa olevia joukkovelkakirjarahastoja varten], Euroopan komissio.

15

(16)  Espanjan kirjanpito- ja tilintarkastusinstituutin Instituto de Contabilidad y Auditoría de Cuentasin 20. joulukuuta 1996 antama päätöslauselma.

16

(17)  Komission päätös SA.60113 (2021/N) – Suomi – COVID-19 tuki Finnairille.

17

(18)  Basel II. 4. Hybrid debt/capital instruments, Annex 1a. Definition of capital. (d) Hybrid debt/capital instruments.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

19

(20)  On muistettava, että yrityksen keskimääräinen elinikä on lähellä tätä lukua, ja pääomasijoitusten osalta se on vieläkin lyhyempi (viisi vuotta).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/760, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, eurooppalaisista pitkäaikaissijoitusrahastoista (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 98).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1129, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi säännellyllä markkinalla ottamisen yhteydessä julkaistavasta esitteestä ja direktiivin 2003/71/EY kumoamisesta (EUVL L 168, 30.6.2017, s. 12).

22

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/35

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Lisänäkökohdat komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022”

(COM(2021) 740 final)

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/06)

| Esittelijä: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Esittelijä:

Judith VORBACH

| Komitean täysistunnon päätös | 24.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 133/0/0 |

Komitean täysistunnon päätös

24.3.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

6.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

27.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

133/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Sen jälkeen kun ensimmäinen lausunto kestävää kasvua koskevasta vuotuisesta selvityksestä 2022 hyväksyttiin, tilanne on muuttunut dramaattisesti Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vuoksi. EU:n reaalisen BKT:n kasvuarvioita alennettiin ja euroalueen inflaatioennusteita tarkistettiin ennätyksellisen korkealle tasolle, mikä johtuu suurelta osin kaasumarkkinoiden hintojen noususta. ETSK toteaa, että kaikkiin vaurauteen keskittyvän talouspolitiikan keskeisiin tavoitteisiin kohdistuu paineita ja geotaloudellinen hajanaisuus ja jännitteet sekä covid-19-pandemia ovat edelleen vakavia riskitekijöitä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toistaa nimenomaisesti kehotuksensa noudattaa tasapainoista talouspoliittista lähestymistapaa, jotta voidaan puuttua pitkäaikaisiin ongelmiin ja vastata nykyisiin kriiseihin. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklassa esitetyt EU:n tavoitteet muodostavat perustan EU:n aiemmalle, nykyiselle ja tulevalle vauraudelle, poliittiselle vakaudelle, ylöspäin tapahtuvalle lähentymiselle, kilpailukyvylle ja selviytymiskyvylle. Nykyinen kriisi ei saa vaarantaa oikeudenmukaisuutta ja ympäristötavoitteita. Hintojen nousun vuoksi on kiireellisesti suojeltava heikoimmassa asemassa olevia ja ongelmille erityisen alttiita yrityksiä, varsinkin pk-yrityksiä. Lisäksi on ratkaisevan tärkeää turvata pieni- ja keskituloisten kotitalouksien ostovoima, sillä ne muodostavat suuren osan taloudellisesta kysynnästä. Solidaarisuuden Ukrainan kansaa kohtaan, EU:n strategisen riippumattomuuden vahvistamisen ja rauhanpyrkimysten olisi myös oltava keskeisessä asemassa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Elpymis- ja palautumistukivälineestä on tullut keskeinen työkalu, jonka avulla pyritään toteuttamaan EU:n poliittisia painopisteitä eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Se on auttanut vakauttamaan taloutta pandemian aikana, ja sillä on keskeinen rooli nykyiseen kriisiin vastaamisessa. ETSK kehottaa panemaan kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat täytäntöön siten, että niillä on konkreettinen vaikutus ihmisten hyvinvointiin. Koska maakohtaisilla suosituksilla tulee jatkossa olemaan merkittävämpi rooli, ETSK kehottaa huolelliseen seurantaan ja tasapainoiseen lähestymistapaan. ETSK kehottaa uudistamaan ohjausjaksoa siten, että varmistetaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan laadukas osallistuminen. Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien osalta ETSK suhtautuu myönteisesti suositukseen ”hyödyntää – – hyväksi havaittua kumppanuusperiaatteen soveltamista” ja kehottaa tekemään järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta pakollista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevien tavoitteiden nostamiseen ja korostaa, että ekologisen kestävyyden on oltava keskeisessä asemassa. Samalla se kehottaa myös uudistamaan Euroopan sähkömarkkinoita ripeästi ja kiireellisesti. Vihreän siirtymän edistämiseksi ja strategisen riippumattomuuden vahvistamiseksi tarvitaan mittavia investointeja, ja ETSK kehottaakin komissiota esittämään jäsennellyn näkemyksen, josta käy ilmi, mitä EU:n varoja olisi käytettävä ja missä määrin investoinnit olisi katettava EU:n ohjelmista, jäsenvaltioiden lähteistä tai yksityisistä tai sekamuotoisista rahoitusvälineistä. ETSK suosittaa, että perustetaan ilmastorahasto ja harkitaan tulevaisuudessa myös NextGenerationEU-välineen ja/tai InvestEU-ohjelman vahvistamista. Varojen uudelleenjärjestelyn tai uuden monivuotisen rahoituskehyksen laatimisen yhteydessä ETSK varoittaa sosiaalisiin tavoitteisiin liittyvien varojen leikkaamisesta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Sisämarkkinoiden toteuttamisen tulisi edistää jäsenvaltioiden välistä ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä. Vääristymiin ja esteisiin olisi puututtava, ja alueita olisi tuettava, jotta ne voivat hyödyntää kaikki mahdollisuutensa. Pääomamarkkina- ja pankkiunionin viimeistelyssä sekä kestävän rahoituksen strategian täytäntöönpanossa on edistyttävä samoin kuin rahoitusmarkkinoiden vakauden varmistamisessa. ETSK kehottaa noudattamaan oikeudenmukaista ja tasapainoista lähestymistapaa liiketoimintaympäristön ja tuottavuuden vahvistamiseen. Koulutus ja tutkimus ovat edelleen keskeisiä välineitä kilpailukyvyn, oikeudenmukaisen vihreän ja digitaalisen siirtymän sekä strategisen riippumattomuuden edistämisessä. ETSK suhtautuu myönteisesti tiedonannossa ”Eurooppalainen kasvumalli” esitettyihin ehdotuksiin, mutta korostaa myös, että on tärkeää vahvistaa strategista riippumattomuutta, siirtää keskeisten tuotteiden tuotanto EU:hun ja muistaa sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät tavoitteet toimitusketjujen yhteydessä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komissio toteaa perustellusti, että yksityisten investointien edistämiseen suunnattava julkinen tuki on kohdennettava tarkoituksenmukaisesti hankkeisiin, joista saadaan selvää lisäarvoa, ja että kilpailupolitiikalla olisi oltava keskeinen rooli. ETSK korostaa avoimuuden ja seurannan merkitystä, jotta voidaan varmistaa luotettavuus ja saavuttaa asetetut tavoitteet. Satunnaisvaikutuksia on vältettävä varmistamalla, ettei tueta investointeja, jotka olisi joka tapauksessa tehty, eikä julkisia talousarvioita saisi rasittaa liiallisesti riskeillä. Lopuksi valtiontukitoimenpiteet olisi myös kytkettävä laadukkaiden työpaikkojen luomiseen sekä työntekijöiden oikeuksien, ympäristönormien ja verovelvoitteiden noudattamiseen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa komission suosituksia siitä, että automaattisten vakauttajien tulee antaa toimia, investointeja tulee lisätä ja yleisen poikkeuslausekkeen soveltamista tulee jatkaa koko vuoden 2023 ajan. ETSK suhtautuu kuitenkin varauksellisesti kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun rajoittamiseen alle keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon sekä aikomukseen arvioida, onko keväällä 2023 aiheellista aloittaa liiallisia alijäämiä koskevat menettelyt. Tähän mennessä EU:n finanssipoliittisia sääntöjä ei ole juurikaan pantu täytäntöön eikä seuraamuksia ole koskaan sovellettu. ETSK toistaa kehotuksensa nykyaikaistaa finanssipoliittista kehystä asettamalla realistisia tavoitteita ja ottamalla käyttöön kultainen sääntö vaarantamatta julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä, ja samalla olisi esitettävä siirtymäkautta koskevat suuntaviivat. Euron vakaa arvo on turvattava tasapainoisella raha- ja finanssipoliittisella lähestymistavalla, joka on sopusoinnussa moitteettoman makrotaloudellisen ohjauksen kanssa. Lopuksi ETSK korostaa, että oikeudenmukainen meno- ja tulojärjestelmä on julkisen talouden kestävyyden edellytys. |
| --- | --- |

1.7

2.   Yleiset huomiot

| 2.1 | ETSK antoi vuotuista kestävän kasvun strategiaa 2022 käsittelevän lausunnon helmikuussa 2022 (1). Tuolloin EU oli äskettäin käynyt läpi historiansa syvimmän taantuman (2), ja ennennäkemättömiä tukitoimia oli toteutettu iskun lievittämiseksi ja tilanteen vakauttamiseksi. NextGenerationEU-välineen myötä EU oli siirtynyt uuteen vaiheeseen talouspolitiikassa ja yhteisvastuussa. Koska komissio oli antanut eurooppalaiselle ohjausjaksolle merkittävän roolin elpymis- ja palautumistukivälineessä ja lisännyt siten sen merkitystä politiikan koordinoinnissa, ETSK toisti kehotuksensa lisätä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista. ETSK suhtautui myönteisesti kilpailukykyisen kestävyyden asialistaan ja korosti, että sen neljälle ulottuvuudelle – ympäristökestävyys, tuottavuus, oikeudenmukaisuus ja makrotalouden vakaus – olisi annettava yhtäläinen painoarvo, jotta voitaisiin saada aikaan toivotut vahvistusvaikutukset sekä edistää oikeudenmukaista vihreää ja digitaalista siirtymää. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kuten aiempinakin vuosina, lisälausunnossa otetaan huomioon meneillään oleva ohjausjaksoprosessi ja esitetään näkemyksiä seuraavaa jaksoa silmällä pitäen. Tämä on erityisen tärkeää tänä vuonna. Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen jälkeen geopoliittinen tilanne on muuttunut dramaattisesti, painopisteitä on muutettu ja toimintapolitiikkaa on mukautettu, kuten REPowerEU-suunnitelmaa (3) ja eurooppalaista kasvumallia (4) koskevissa tiedonannoissa todetaan. Ohjausjakso, johon kohdistuu parhaillaan systeeminen muutos, on osoittautunut uskottavaksi kehykseksi EU:n politiikan koordinoinnille pandemian aikana. Kevään paketissa nykyisen kriisin vaikutukset näkyvät jälleen kattavasti. Tiedonannon (5) tavoin käsillä olevassa lausunnossa käsitellään kilpailukykyisen kestävyyden asialistan ulottuvuuksia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ukrainan sota ja siitä johtuvat pakotteet yhdessä Kiinassa sovellettujen rajoittamistoimenpiteiden ja Yhdysvaltojen talouden kasvun hidastumisen kanssa vaikuttavat EU:n talouteen. Energian ja elintarvikkeiden raaka-aineiden hintojen nopea nousu kiihdyttää inflaatiota, mikä heikentää ostovoimaa ja kilpailukykyä. EU on haavoittuvassa asemassa maantieteellisen sijaintinsa vuoksi ja koska se on vahvasti riippuvainen tuontipolttoaineista ja voimakkaasti integroitunut maailmanlaajuisiin arvoketjuihin. Kesäennusteessa reaalisen BKT:n kasvuarvioita alennettiin 2,7 prosenttiin vuonna 2022 ja inflaatioennusteita tarkistettiin ennätyksellisen korkealle tasolle eli keskimäärin 8,3 prosenttiin vuonna 2022 (6). Komissio korostaa, että sodan aiheuttamien häiriöiden ennennäkemätön luonne ja laajuus tekevät ennusteista erittäin epävarmoja. Hinnankorotusten jatkuminen yhdessä kerrannaisvaikutusten kanssa voisi vahvistaa stagflaatiovaikutusta, ja poliittiset seuraukset ovat todennäköisiä. Geopoliittiset jännitteet ja covid-19-pandemia ovat edelleen vakavia riskitekijöitä (7). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Nykyinen kriisi asettaa paineita kaikille vaurauteen keskittyvän talouspolitiikan tavoitteille (8), joita ovat ympäristökestävyys, kestävä ja osallistava kasvu, täystyöllisyys ja laadukkaat työpaikat, oikeudenmukainen jakautuminen, terveys ja elämänlaatu, rahoitusvakaus, hintavakaus, oikeudenmukaiseen ja kilpailukykyiseen teollisuuden ja talouden rakenteeseen pohjautuva tasapainoinen kauppa sekä julkisen talouden vakaus. ETSK toistaa nimenomaisesti kehotuksensa noudattaa tasapainoista poliittista lähestymistapaa, jossa keskitytään kaikkiin näihin tavoitteisiin, jotta voidaan puuttua pitkäaikaisiin ongelmiin ja reagoida asianmukaisesti viimeaikaisiin kriiseihin SEU-sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. EU:n päämäärien ja periaatteiden noudattaminen oli EU:n aiemman vaurauden perusta, ja se muodostaa perustan myös nykyiselle ja tulevalle poliittiselle vakaudelle, ylöspäin tapahtuvalle lähentymiselle, kilpailukyvylle ja häiriönsietokyvylle uusia kriisejä ajatellen. EU:n reaktio Venäjän hyökkäykseen ei saa vaarantaa oikeudenmukaisuutta ja ympäristötavoitteita. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ennennäkemättömien hinnankorotusten syyt ovat moninaisia, ja niihin kuuluvat myös EU:n politiikan puutteet. Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen on perustellusti todennut, että nykyinen sähkömarkkinoiden rakenne ei enää toimi ja että sitä on uudistettava (9). ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa viemään EU:n energiamarkkinoiden uudistusta nopeasti eteenpäin ja osana tätä puuttumaan myös haitalliseen lyhyen aikavälin epävakauteen ja pitkän aikavälin hinnankorotuksiin. ETSK kehottaa painokkaasti toteuttamaan voimakkaita, poikkeuksellisia ja myös väliaikaisia toimenpiteitä. Kohteina voisivat olla aluksi esim. ajojärjestyksestä juontuva merit order -ilmiö, EU:n energiapörssi (European Energy Exchange, EEX), markkinavoiman väärinkäyttö sekä spekulatiivisten liiketoimien ja huippunopean kaupankäynnin vaikutus. Sähkön hinnat olisi irrotettava kaasun hinnoista ja hintaerot olisi otettava huomioon. Satunnaisia voittoja olisi leikattava veroluonteisilla maksuilla, mutta tässä yhteydessä on pidettävä huoli siitä, ettei vähennetä halukkuutta investoida vähähiilisiin ratkaisuihin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Solidaarisuuden Ukrainan kansaa kohtaan on oltava keskeisessä asemassa EU:n painopisteissä, koska se vahvistaa EU:n strategista riippumattomuutta ja rauhanpyrkimyksiä. Tämä vastaa SEU-sopimuksen 21 artiklaa, jonka mukaan unioni muun muassa toteuttaa politiikkaa tavoitteenaan ”turvata omat arvonsa, perusetunsa, turvallisuutensa, riippumattomuutensa ja koskemattomuutensa”, ”lujittaa ja tukea demokratiaa” ja ”säilyttää rauha, estää konfliktit ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta”. Tätä varten ETSK panee merkille myös neuvoston antamaan Versailles’n julistukseen kirjatut tavoitteet, joita ovat EU:n suvereniteetin vahvistaminen vähentämällä sen strategisia riippuvuuksia, kriittisten raaka-aineiden toimitusvarmuuden parantaminen ja Venäjältä tulevia fossiilisia polttoaineita koskevan riippuvuuden vähentäminen. ETSK suhtautuu myönteisesti toimiin, joita on toteutettu fossiilisiin polttoaineisiin liittyvän riippuvuuden asteittaiseksi poistamiseksi, ja kehottaa toteuttamaan tämänsuuntaisia lisätoimia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Elpymis- ja palautumistukivälineestä on tullut keskeinen väline EU:n poliittisten painopisteiden toteuttamisessa ohjausjakson puitteissa, ja se on jo auttanut ratkaisevasti vakauttamaan taloutta pandemian aikana, vahvistamaan vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tehostamaan komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Elpymis- ja palautumistukivälineellä onkin tästä lähtien keskeinen rooli resurssien käyttöönotossa ja ohjaamisessa, jotta voidaan vastata viimeaikaiseen kriisiin ja panna täytäntöön REPowerEU-suunnitelma. Jäsenvaltioita kehotetaan esittämään erityinen REPowerEU-luku kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan uusien maakohtaisten suositusten pohjalta. ETSK korostaa, että on tärkeää panna ajantasaistetut kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat täytäntöön tehokkaalla ja kestävällä tavalla, jotta niillä olisi myönteinen ja konkreettinen vaikutus ihmisten hyvinvointiin. Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kytkeminen elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituserien maksamiseen tekee maakohtaisista suosituksista entistä merkittävämpiä. Tätä menettelyjen muutosta on seurattava ja arvioitava, ja ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa varmistamaan tasapainoisen lähestymistavan. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Erityisesti työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tiiviimpi osallistuminen ohjausjaksoprosessiin kansallisella tasolla on tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että kaikki yhteiskuntaryhmät ovat asianmukaisesti edustettuina, edistää räätälöityjä ratkaisuja, joita järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta tukee kattavasti, ja saavuttaa laaja sitoutuminen kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin. ETSK kehottaa uudistamaan ohjausjaksoa siten, että tehokas ja laadukas osallistuminen varmistetaan direktiivin tai asetuksen avulla. Sääntöihin ja avoimiin menettelyihin perustuvissa virallisissa kuulemisprosesseissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden olisi saatava asianmukaiset tiedot kirjallisessa muodossa ja niille olisi annettava riittävästi aikaa analysoida ehdotuksia ja laatia omat huomautuksensa ja ehdotuksensa. Näiden ehdotusten hyväksymisen tai hylkäämisen perustelut olisi kirjattava julkisiin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien yhteydessä ETSK arvostaa komission suositusta ”hyödyntää koheesiopolitiikan ohjelmasuunnittelussa ja täytäntöönpanossa hyväksi havaittua kumppanuusperiaatteen soveltamista”. ETSK peräsi tätä vuotuista kestävän kasvun strategiaa 2022 käsittelevässä lausunnossaan. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on tehtävä pakolliseksi. Ensimmäisessä päätöslauselmassaan (10) kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta suunnitelmien laadintaan ETSK katsoi, että tämä oli suurelta osin riittämätöntä useimmissa jäsenvaltioissa, ja kehotti määrittelemään kuulemista koskevat vähimmäisvaatimukset. Toisessa päätöslauselmassaan (11) ETSK kehotti useita jäsenvaltioita parantamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista, avointa täytäntöönpanoa ja seurantaa sekä tiedottamista yleisölle. Samalla se kannustaa jatkamaan vuoropuhelua kansallisista elpymis- ja palautumissuunnitelmista kaikkien sidosryhmien kanssa, mikä voisi auttaa myös ehkäisemään väärinkäytöksiä ja petoksia. Lisäksi päätöslauselmassa mainitaan hyvät käytännöt, kuten sellaisen seurantaelimen perustaminen, jossa järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on mukana. Tämä voisi toimia esimerkkinä muille jäsenvaltioille. Vuosikonferenssissaan eurooppalaista ohjausjaksoa käsittelevä ETSK:n ryhmä toisti kehotuksensa tehdä kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta pakollista lainsäädännön avulla (12). Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sekä paikallis- ja alueviranomaisten asianmukaisen osallistumisen tarve tuodaan esiin myös budjettivaliokunnan sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan yhteisessä valiokunta-aloitteisessa mietinnössä elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanosta (13). Siinä esitetään Euroopan parlamentin panos elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa koskevaan tarkastelukertomukseen, jonka Euroopan komissio hyväksyi 29. heinäkuuta 2022 (14). |
| --- | --- |

2.9

3.   Erityiset huomiot

3.1   Energia- ja ympäristökestävyys

| 3.1.1 | Komissio korostaa perustellusti, että hiilestä irtautumisen nopeuttaminen vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja edistää samalla vuodeksi 2030 asetettujen ilmastotavoitteiden saavuttamista. ETSK korostaa, että ympäristökestävyys on asetettava keskeiseen asemaan, ja suhtautuu myönteisesti uusiutuvaa energiaa koskevan tavoitteen nostamiseen vähintään 45 prosenttiin EU:n koko energialähteiden yhdistelmästä sekä energiatehokkuustavoitteeseen, jonka mukaan energiankulutusta on vähennettävä 13 prosentilla vuoteen 2030 mennessä osana REPowerEU-suunnitelmaa. Myös energiainvestointeja koskevat suositukset ovat tervetulleita, ja niissä olisi keskityttävä muun muassa heikossa asemassa olevien kotitalouksien tukemiseen, kestävän liikkuvuuden ja teollisuuden hiilestä irtautumisen edistämiseen, tutkimukseen ja innovointiin sekä infrastruktuurin tehostamiseen myös rajatylittävissä yhteyksissä. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Jo ennen Ukrainan sotaa investointitarpeiden ja rahoituksen välillä oli kuilu. Jotta voitaisiin saavuttaa välitavoite, jonka mukaan päästöjä vähennetään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä, vuotuisten lisäinvestointitarpeiden on arvioitu olevan jopa 520 miljardia euroa (15). Lisätarpeita liittyy täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja keskeisiin teknologioihin, kuten akkuihin. Toisaalta noin 30 prosenttia EU:n vuosien 2021–2027 talousarviosta käytetään vihreään siirtymään. Koheesiopolitiikasta odotetaan saatavan noin 100 miljardia euroa tällä vuosikymmenellä, ja 224,1 miljardia euroa on määrä saada elpymis- ja palautumistukivälineestä (16). Komission analyysi osoitti, että REPowerEU-suunnitelma edellyttää 210 miljardin euron lisäinvestointeja vuoteen 2027 mennessä sen lisäksi, mitä tarvitaan 55-valmiuspaketin ehdotusten tavoitteiden saavuttamiseksi. Rahoituksen saamiseksi ehdotetaan erilaisia mahdollisuuksia, jotka perustuvat suurelta osin elpymis- ja palautumistukivälineen lainaosuuteen. ETSK kehottaa komissiota esittämään jäsennellyn näkemyksen, josta käy ilmi, mitä EU:n varoja olisi käytettävä ja missä määrin investoinnit olisi katettava EU:n ohjelmista, jäsenvaltioiden yksityisistä investoinneista tai sekamuodoista. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Ottaen huomioon energiasiirtymän nopeuttamisen kiireellisyyden ja yhteisen edun mukaisuuden ETSK suosittaa painokkaasti, että jäsenvaltiot hyödyntäisivät nopeasti ja kattavasti NextGenerationEU-välineen, kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja äskettäisen REPowerEU-suunnitelman tarjoamia mahdollisuuksia. Jos nykyiset toimenpiteet eivät riitä mahdollisesti kasvaviin rahoitustarpeisiin, tarvitaan lisätoimia. ETSK kehottaa perustamaan ilmastorahaston (17), jotta voitaisiin tarjota välitöntä tukea katastrofitilanteissa. Lisäksi kultaisen säännön soveltamisesta huolimatta joillakin jäsenvaltioilla ei ehkä edelleenkään ole valmiuksia kerätä kokoon tarvittavia summia vaarantamatta niiden julkisen talouden kestävyyttä. Näin ollen olisi harkittava NextGenerationEU-välineen ja/tai InvestEU-ohjelman vahvistamista. Avustusten ja/tai lainojen kytkeminen energiasiirtymään liittyviin investointeihin voisi olla käännekohta. ETSK kehottaa noudattamaan oikeudenmukaista ja tasapainoista lähestymistapaa liiketoimintaympäristön ja tuottavuuden vahvistamiseen. Joka tapauksessa ETSK toteaa, että nykyisten rahastojen rakenneuudistuksen ja myös uuden monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä on varottava leikkaamasta varoja, jotka liittyvät sosiaalisiin tavoitteisiin ja oikeudenmukaiseen siirtymään. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Komissio korostaa perustellusti, että ”Euroopan talouden muutos onnistuu vain, jos se on oikeudenmukainen ja osallistava ja jos kaikki voivat hyötyä vihreän ja digitaalisen siirtymän tarjoamista mahdollisuuksista” (18). Tämä ei saa jäädä merkityksettömäksi puheeksi. ETSK kehottaa jälleen kartoittamaan ja analysoimaan siirtymän vaikutuksia työllisyyteen ja osaamiseen (19). Turvattomuuden ja kriisien aikoina olisi kiinnitettävä entistä enemmän huomiota työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, työntekijöiden osallistumiseen perustuvaan hyvään ohjaus- ja hallintotapaan sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumiseen päätöksentekoon. Kaikkien ekologiseen kestävyyteen liittyvien näkökohtien, myös biologisen monimuotoisuuden sekä saastumisen ehkäisemisen, olisi myös oltava edelleen asialistan kärjessä. ”Ei merkittävää haittaa” -periaatetta olisi myös sovellettava kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien päivittämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Tuottavuus

| 3.2.1 | Sisämarkkinoiden toteuttamisen tulisi edistää ylöspäin tapahtuvaa taloudellista ja sosiaalista lähentymistä jäsenvaltioiden välillä. ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sisämarkkinoiden vääristymiin ja esteisiin on puututtava. Jos alueita autetaan hyödyntämään koko potentiaaliaan, edistetään sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä, vahvistetaan EU:n tuottavuutta ja edistetään energiakestävyyttä, koska uusiutuvan energian tuotantokapasiteetti vaihtelee huomattavasti eri alueiden välillä. Pääomamarkkina- ja pankkiunionin toteuttamisessa on edistyttävä samalla kun varmistetaan rahoitusmarkkinoiden vakaus luotettavan ja vakaan rahoituksen ja investointien edistämiseksi. Erityisesti NextGenerationEU-välineen puitteissa toteutettava lainanotto vahvistaa EU:n pääomamarkkinoita ja euron kansainvälistä asemaa. Lisäksi ETSK viittaa kestävän rahoituksen kehykseen, jonka tarkoituksena on kanavoida yksityisiä investointeja kestävään kehitykseen, ja korostaa samalla, että on tärkeää ottaa huomioon ilmastoon liittyvät riskit. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti kokonaisvaltaiseen politiikkaan, joka kattaa investoinnit ja uudistukset liiketoimintaympäristön parantamiseksi ja tuottavuuden edistämiseksi oikeudenmukaisella ja tasapainoisella tavalla. Uudistuksissa olisi keskityttävä tehokkaaseen julkishallintoon, nykyaikaiseen liikenneinfrastruktuuriin, laadukkaaseen koulutukseen sekä resurssitehokkuuteen. ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että riippumaton, laadukas ja tehokas oikeuslaitos ja toimivat korruptiontorjuntarakenteet ovat olennaisen tärkeitä. Tutkimus ja innovointi sekä koulutus ovat elintärkeitä välineitä tuottavuuden, kilpailukyvyn, vihreän siirtymän ja digitalisaation, ylöspäin suuntautuvan lähestymisen ja EU:n strategisen riippumattomuuden edistämiseksi. ETSK suhtautuu myönteisesti komission suosituksiin, jotka koskevat muun muassa tietämyksen siirron helpottamista, huippuosaamisen tukemista, yritysten innovoinnin edistämistä ja lahjakkuuksien houkuttamista. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ETSK kommentoi eurooppalaista kasvumallia käsittelevää tiedonantoa seuraavasti. Komissio korostaa strategisten riippuvuuksien vähentämiseen liittyviä toimia, kuten kansainvälisiä kumppanuuksia, teollisuuden alliansseja, julkisia ja yksityisiä investointeja ja erityisesti toimitusketjujen monipuolistamista. ETSK painottaa, että on tärkeää, että EU edistää vapaakauppaohjelmaa oikeudenmukaisella tavalla unohtamatta ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia tavoitteita toimitusketjuissa. Kriittisten raaka-aineiden ja toimitusten osalta EU:n ei pitäisi luoda uusia riippuvuuksia valtioihin, jotka eivät jaa EU:n arvoja, vaan pyrkiä strategiseen riippumattomuuteen. Lisäksi lääkkeiden kaltaisten keskeisten tuotteiden tuotanto olisi siirrettävä EU:hun niiden saatavuuden varmistamiseksi hätätilanteessa. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Digitalisaatio on keskeinen tekijä vihreän siirtymän, tuottavuuden ja kilpailukyvyn kannalta. Komissio korostaa perustellusti neljää toiminta-alaa, jotka ovat digikoulutus, -taidot ja -osaaminen, suojatut ja kestävät digitaali- ja tietoliikenneinfrastruktuurit, yritysten digitalisaatio sekä julkisten palvelujen ja koulutusjärjestelmien digitalisointi. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisää investointeja keskeisiin digitaaliteknologioihin, kuten kyberturvallisuuteen, tekoälyyn, data-avaruuksiin ja puolijohteisiin. ETSK kehottaa edistämään kestävää digitalisaatiota turvaamalla sosiaaliset oikeudet, parantamalla energiatehokkuutta ja vähentämällä elektroniikkajätettä ja veden käyttöä. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Komissio väittää, että suuri osa investoinneista, joilla rahoitetaan vihreää ja digitaalista siirtymää ja parannetaan selviytymiskykyä, tulee yksityiseltä sektorilta, kun taas julkisten investointien olisi oltava hyvin kohdennettuja ja autettava houkuttamaan yksityisiä investointeja ja korjaamaan markkinoiden toimintapuutteita. EU aikoo seuraavalla vuosikymmenellä ottaa käyttöön vähintään 1 biljoonaa euroa EU:n talousarvion ja siihen liittyvien välineiden avulla. Komissio toteaa perustellusti, että julkinen tuki on kohdennettava tarkoituksenmukaisesti hankkeisiin, joista saadaan selvää lisäarvoa, ja että kilpailupolitiikalla olisi oltava keskeinen rooli. Erityisesti InvestEU-ohjelman tai vastaavien ohjelmien yhteydessä ETSK korostaa avoimuuden ja seurannan tarvetta lahjomattomuuden varmistamiseksi ja asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Satunnaisvaikutuksia olisi vältettävä varmistamalla, ettei tueta investointeja, jotka olisi joka tapauksessa tehty. Määrärahojen jakamisen on oltava avointa ja riskit olisi jaettava oikeudellisesti sitovalla tavalla, jotta julkista sektoria ei kuormiteta liikaa. Julkiseen rahoitukseen verrattuna korkeampia kuluja ei pitäisi syntyä, ja valtiontukitoimenpiteet olisi kytkettävä laadukkaiden työpaikkojen luomiseen sekä työntekijöiden oikeuksien, ympäristönormien ja verovelvoitteiden noudattamiseen. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   Oikeudenmukaisuus

| 3.3.1 | Vaikka EU on maailmanlaajuisessa vertailussa melko vauras, jäsenvaltioiden ja alueiden välinen ja sisäinen eriarvoisuus on suuri haaste. Komissio osoittaa, että ripeiden politiikkatoimien ansiosta tuloerot ja köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riski pysyivät kokonaisuutena suhteellisen vakaina vuosina 2019 ja 2020, kun taas keskipitkän aikavälin vaikutukset ovat epävarmoja. Monet niistä, joiden tilanne oli jo ennestään huonompi, ovat kärsineet suhteettomasti. Hinnankorotukset vaikuttavat eniten pienituloisiin kotitalouksiin. Lisäksi asuntojen hinnat nousivat edelleen voimakkaasti, joissakin jäsenvaltioissa nopeimmin kymmeneen vuoteen, ja korot ovat alkaneet nousta. Miljoonat ihmiset kärsivät käytettävissä olevien tulojen vähenemisestä, ja heillä on vaikeuksia tulla toimeen. Suuria epävarmuustekijöitä on edelleen olemassa, ilmastoon liittyvät katastrofit ovat yleistymässä, ja vihreä ja digitaalinen siirtymä aiheuttavat rakenteellisia muutoksia. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Sosiaalinen kestävyys ei ole ainoastaan tavoite sinänsä, vaan myös vakaan taloudellisen ja poliittisen tilanteen, oikeudenmukaisen tuottavuuden ja kilpailukyvyn edellytys. Reaalitulojen väheneminen ja odotusten heikentyminen vaikuttavat yksilön hyvinvoinnin lisäksi myös taloudelliseen kysyntään ja sitä kautta investointisuunnitelmiin, tuotantoon ja kasvuun. Lisäksi vaikka pankkiala on osoittautunut häiriönsietokykyiseksi ja järjestämättömiä lainoja on vähennetty huomattavasti kolmea jäsenvaltiota lukuun ottamatta, tämä kyky voi vaarantua, jos talouden laskusuhdanne jatkuu. ETSK varoittaa tällaisista toisen kierroksen vaikutuksista. Hintojen nousun vuoksi on kiireellisesti suojeltava heikoimmassa asemassa olevia ja turvattava pieni- ja keskituloisten kotitalouksien ostovoima, sillä ne luovat suuren osan taloudellisesta kysynnästä. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti toimiin, joilla suojellaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ja lievennetään moninaisten kriisien sosiaalisia vaikutuksia EU:ssa, kuten SURE-välineellä, ja tuetaan Ukrainasta pakenevia ihmisiä. ETSK on komission kanssa samaa mieltä myös siitä, että on tärkeää varmistaa laadukkaan koulutuksen saatavuus kaikilla tasoilla, sosiaalisten turvaverkkojen riittävä kattavuus ja kohtuuhintainen sosiaalinen asuntotuotanto sekä tehokkaat, sopeutumiskykyiset ja kestävät terveydenhuoltojärjestelmät. ETSK kiinnittää huomiota myös tarpeeseen tukea energiakriisin koettelemia nuoria. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kattava täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää. Sen täytäntöönpano eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja sen seuranta sosiaali-indikaattorien tulostaulun avulla on askel oikeaan suuntaan. Lisäksi kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät uudistukset ja investoinnit, jotka edistävät sosiaalista osallisuutta ja selviytymiskykyä, ovat erittäin tervetulleita. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevan ETSK:n päätöslauselman yhteydessä tehdyt haastattelut osoittavat, että eräiden kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien sosiaalinen ulottuvuus on suhteellisen vaatimaton. ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota jakaumavaikutuksiin ja harkitsemaan huolellisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien yhteydessä. Lisäksi komitea pyytää laatimaan arvion pilarin täytäntöönpanon edellyttämistä investoinneista. ETSK korostaa, että on tärkeää saavuttaa taloudellisten vapauksien sekä sosiaalisten ja työmarkkinaoikeuksien välinen tasapaino. Eri maissa sovellettavia oikeuksia, joilla suojellaan työntekijöitä, ei tulisi koskaan pitää markkinoiden hallinnollisina esteinä (20). Sisämarkkinoita vahvistettaessa olisi kunnioitettava yhtäläisesti sosiaalisia ja työmarkkinaoikeuksia, jotta voidaan turvata EU:n edistyminen kohti taloudellista, sosiaalista ja ekologista kestävyyttä oikeudenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Makrotalouden vakaus

| 3.4.1 | Laajamittaisen kansallisen ja EU:n finanssipoliittisen tuen mahdollistaminen ja täytäntöönpano edistivät ratkaisevalla tavalla taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen vakauden turvaamista etenkin siksi, että ne lisäsivät luottamusta. Lisäksi, vaikka talouden elpymiseen on kohdistunut vakavia vaikutuksia sodan puhkeamisen jälkeen, vuonna 2022 elvyttävä finanssipolitiikka auttaa hyvin todennäköisesti jälleen lieventämään viimeaikaisen kriisin vaikutuksia ja turvaamaan vakauden. ETSK kannattaa komission suosituksia siitä, että automaattisten vakauttajien tulee antaa toimia, jotta voidaan vahvistaa investointeja vihreän ja digitaalisen siirtymän toteuttamiseksi. Komitea on erityisen tyytyväinen siihen, että yleistä poikkeuslauseketta sovelletaan edelleen koko vuoden 2023 ajan, koska EU:n tilanne ei ole palautunut normaaliksi ja jäsenvaltioiden on voitava reagoida tarvittaessa nopeasti. Ottaen huomioon, että EKP on nostanut korkoja ensimmäistä kertaa 11 vuoteen, ETSK kehottaa painokkaasti toteuttamaan politiikkatoimia, joilla varmistetaan, että eurooppalaisten joukkolainojen tuottoerot ovat maltillisia, ja estetään rahoitusmarkkinoiden myllerryksiä, jotta ei vaarannettaisi energiasiirtymään tehtäviä yksityisiä investointeja ja jotta vältettäisiin taantuma. Vaikka nämä tavoitteet saattavat edellyttää EKP:n välineistön laajaa hyödyntämistä, pelkästään rahapolitiikalla ei pystytä hillitsemään nykyistä hintakehitystä kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti harkinnanvaraisiin finanssipoliittisiin toimenpiteisiin, joilla lievennetään energian korkeiden hintojen vaikutuksia (joiden arvioidaan olevan 0,6 prosenttia EU:n BKT:stä vuonna 2022) kaikkein haavoittuvimpiin ja erityisen alttiisiin teollisuudenaloihin. Energiapula ja sen vaikutus perushyödykkeiden hintoihin saattavat kuitenkin olla merkityksellisiä myös keskipitkällä aikavälillä, kun geopoliittiset jännitteet jatkuvat ja EU:n talouteen kohdistuu lisää laskupaineita. Lisäksi heikot kasvunäkymät ja hintapaineiden voimistuminen aiheuttavat uusia ongelmia EU:n talouspolitiikalle. ETSK kannattaakin komission suositusta, jonka mukaan EU:n olisi oltava valmis reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Tilannetta on tarkkailtava huolellisesti, jotta uudet vastatuulet, joiden vuoksi tarvitaan vakauttavaa finanssipoliittista elvytystä, voidaan havaita varhaisessa vaiheessa ja kyetään ennakoimaan tarvetta laajentaa tukitoimia. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK suhtautuu varauksellisesti kansallisesti rahoitettujen juoksevien menojen kasvun rajoittamiseen alle keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon niissä jäsenvaltioissa, joissa velkaa on paljon, korostaa, että juoksevien perusmenojen valvonnassa on otettava huomioon sosiaaliset vaikutukset, ja varoittaa leikkaamasta sosiaali-, terveydenhuolto- ja koulutusmenoja. Sitä vastoin jäsenvaltioiden välisiin eroihin olisi puututtava vaurautta tavoitellen esimerkiksi edistämällä tutkimusta ja kehitystä sekä koulutusta. ETSK suhtautuu epäillen myös siihen, onko aiheellista ehdottaa liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen käynnistämistä keväällä 2023, ja huomauttaa, että EU:n finanssipoliittisia sääntöjä ei ole juuri pantu täytäntöön (21) eikä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn vaiheessa 2 asetettavia seuraamuksia ole koskaan sovellettu, koska vaikeina aikoina ne olisivat pahentaneet tilannetta entisestään. Lisäksi ETSK kyseenalaistaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mahdollisen soveltamisen niin kauan kuin yleinen poikkeuslauseke on edelleen voimassa. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | ETSK muistuttaa näkemyksestään nykyisen finanssipoliittisen kehyksen puutteista ja toistaa kehotuksensa nykyaikaistaa kehystä muun muassa asettamalla realistisia ja toiminnallisia alijäämä- ja velkatavoitteita (22), joihin sisältyy investointeja koskeva kultainen sääntö ja jotka mahdollistavat suuremman joustavuuden ja maakohtaisen eriyttämisen vaarantamatta julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Euron vakaa arvo on turvattava tasapainoisella raha- ja finanssipoliittisella lähestymistavalla, joka on sopusoinnussa moitteettoman makrotaloudellisen ohjauksen kanssa. ETSK on myös kehottanut komissiota esittämään – ennen tarkistetun kehyksen voimaantuloa – suuntaviivat siirtymäajaksi, jonka aikana liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä ei pitäisi käynnistää (23). Lisäksi Euroopan parlamentti korosti 8. heinäkuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa, että ”on tärkeää laatia selkeä etenemissuunnitelma kohti tarkistettua finanssipoliittista kehystä mieluiten ennen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamista” ja että ”nykyisen finanssipoliittisen kehyksen ja erityisesti sopeuttamisurien noudattaminen johtaisi liian nopeaan velan vähentämiseen, joka saattaisi vaarantaa talouksien elpymiskehityksen”. Vakausriskien välttämiseksi sekä kriisi- ja reagointivalmiuden parantamiseksi olisi harkittava asianmukaisten EU:n rahastojen perustamista. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | ETSK kannattaa täysin suositusta, jonka mukaan olisi jatkettava yhteisiä toimia aggressiivisen verosuunnittelun ja veronkierron sekä niistä jäsenvaltioille aiheutuvien heijastusvaikutusten torjunnan tehostamiseksi, ja kehottaa toteuttamaan koordinoituja toimia. ETSK suhtautuu myönteisesti OECD:n sopimukseen yhteisöverotuksen uudistamisesta ja kannustaa jäsenvaltioita panemaan sen nopeasti täytäntöön. EU:n olisi edistettävä tätä sopimusta kansainvälisesti erityisesti tärkeimpien kauppakumppanien parissa. Lisäksi verorasituksen siirtäminen työn verottamisesta kohti vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemista on tervetullut strategia, kunhan jakaumavaikutusta harkitaan huolellisesti. Esimerkiksi kiinteistövero on vähemmän vääristävä ja mahdollistaisi verotuksen painopisteen siirtämisen pois työn verottamisesta. Lisäksi ETSK kiinnittää huomiota siihen, että varovaisen finanssipolitiikan varmistamisen yhteydessä käsitellään ainoastaan menoihin liittyviä toimenpiteitä, ei tulopohjaisia toimenpiteitä. Kaiken kaikkiaan oikeudenmukainen tulojärjestelmä on ennakkoedellytys julkisen talouden kestävyydelle ja tervehdyttämiselle erityisesti voimakkaasti velkaantuneissa maissa. |
| --- | --- |

3.4.5

Bryssel 27. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 50).

1

(2)  Ks. European Economic Forecast. Spring 2020 (europa.eu), s. 1.

2

(3)  COM(2022) 230 final.

3

(4)  Euroopan komission tiedonanto ”Eurooppalainen kasvumalli: tavoitteena vihreä, digitaalinen ja sopeutumiskykyinen talous”.

4

(5)  2022 European Semester: Spring Package Communication – Euroopan komissio (europa.eu).

5

(6)  Summer 2022 Economic Forecast: Russia’s war worsens the outlook (europa.eu).

6

(7)  Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience – Euroopan komissio (europa.eu).

7

(8)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 50).

8

(9)  Komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin puhe 30.–31. toukokuuta 2022 pidetyn Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmistä Euroopan parlamentin täysistunnossa (8.6.2022) käydyssä keskustelussa.

9

(10)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1.

10

(11)  Ks. ETSK:n päätöslauselma aiheesta ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon – miten sitä voidaan parantaa?” (EUVL C 323, 26.8.2022, s. 1).

11

(12)  Vuotuinen eurooppalaista ohjausjaksoa käsittelevän ryhmän konferenssi 2022 – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (europa.eu).

12

(13)  2021/2551 (INI), 88 kohta.

13

(14)  COM(2022) 383 final.

14

(15)  Enemmän kuin 683 miljardia euroa vuodessa viime vuosikymmenen aikana. Keskitason skenaariossa vuotuisten lisäinvestointitarpeiden arvioitiin olevan keskimäärin 360 miljardia euroa vuoteen 2030 saakka. Ks. Bruegel Policy Contribution, nro 18/21 – syyskuu 2021. Vuoden 2030 jälkeen tarvitaan vielä lisää investointeja.

15

(16)  COM(2022) 231 final.

16

(17)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Koheesiovaroista ja NextGenerationEU-välineestä rahoitettava ilmastorahasto” (EUVL C 486 21.12.2022, s. 23).

17

(18)  Euroopan komission tiedonanto ”Tavoitteena vihreä, digitaalinen ja sopeutumiskykyinen talous” (COM(2022) 83 final).

18

(19)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 101).

19

(20)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 50), kohta 3.2.3.

20

(21)  Kansainvälisen valuuttarahaston lokakuussa 2015 laatimien ennusteiden mukaan yhdeksän jäsenvaltion ei odotettu noudattavan velan vähennyksen 1/20-sääntöä seuraavien kolmen vuoden aikana. Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn toista vaihetta ei toteutettu (Bruegel Policy Contribution, maaliskuu 2016).

21

(22)  Euroopan vakausmekanismin johtaja Klaus Regling on ehdottanut velkasuhteen mukauttamista 60 prosentista 100 prosenttiin ja vuotuisen alijäämän pitämistä 3 prosentissa suhteessa BKT:hen.

22

(23)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227 ja EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11.

23

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/43

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Lisähuomioita suosituksesta neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta”

(COM(2021) 742 final)

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/07)

| Esittelijä: | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Juraj SIPKO

| Komitean täysistunnon päätös | 22.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 170/1/2 |

Komitean täysistunnon päätös

22.3.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

6.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

27.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

170/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toteaa, että euroalueen ja Euroopan unionin talouskehitystä leimaa tällä hetkellä erityisen suuri taloudellinen, geotaloudellinen ja poliittinen epävarmuus. Tämä epävarmuus johtuu kahdesta edelleen jatkuvasta systeemisestä häiriöstä: covid-19:n jatkumisesta sekä Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Esiin on noussut myös uusi riski, joka liittyy kansainvälisen kaupan ja maksujen, pääoma- ja rahoitusmarkkinoiden ja myös valmistusteollisuuden sekä tutkimus- ja liikennealan hajanaisuuteen. Järjestelmäriskit ovat johtaneet julkisen velan valtavaan kasvuun ja inflaation kiihtymiseen. Euroalueen ja EU:n muiden jäsenvaltioiden suurimpana haasteena on kuitenkin edelleen ilmastonmuutoksen torjunta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK muistuttaa jälleen, että toimet sitkeän covid-19-taudin torjumiseksi eivät ole läheskään ohi. Siksi olisikin toteutettava kaikki mahdolliset konkreettiset ja koko järjestelmää koskevat toimenpiteet taudin selättämiseksi samalla, kun varaudutaan muihin mahdollisiin epidemioihin ja pandemioihin. ETSK korostaa, että kuten kokemukset kahden viime vuoden aikana ovat vahvistaneet, investoinneille saadaan eniten vastinetta terveydenhuoltoalalla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toivoo, että Venäjän hyökkäys ja Ukrainan sota saadaan lopetettua ja Ukrainan alueellinen koskemattomuus palautettua. Näin voitaisiin luoda edellytykset häiriönsietokykyiselle, osallistavalle ja kestävälle talouskasvulle euroalueeseen kuuluvissa ja muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK seuraa tiiviisti inflaation kehitystä, joka on ollut erittäin epäsuotuisaa pääasiassa hyödykkeiden, elintarvikkeiden ja energian hintojen nousun ja myös toimitusketjujen häiriöiden vuoksi. Tässä tilanteessa korkotason nostaminen ei ole erityisen tehokas väline. Liian tiukka rahapolitiikka voi myös lisätä taantumariskejä ja viivästyttää kipeästi tarvittavia yksityisiä investointeja energiasiirtymään. ETSK suosittaakin, että EKP tekee asianmukaisen oikeasuhteisuuden arvioinnin ja analysoi tarkkaan tiukennetun rahapolitiikan sivuvaikutuksia ja sen seurauksia pitkän aikavälin hintavakaustavoitteisiin. ETSK kannustaa kuitenkin Euroopan keskuspankkia alentamaan pohjainflaatiota vaarantamatta EU:n talouden elpymistä. Edellä mainittujen riskien vuoksi EKP:n olisi edettävä varovasti rahapolitiikan normalisoinnissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Energian ja elintarvikkeiden hintojen jyrkän nousun vuoksi ETSK suosittaa, että kansallisen talouspolitiikan laatijat luovat heikoimmassa asemassa oleville väestöryhmille toimivan ja tehokkaan sosiaalisen turvaverkon, joka kattaa myös ne keskiluokkaan kuuluvat ryhmät, joihin tämä kehitys vaikuttaa eniten, ja jossa ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on huolissaan julkisen velan jatkuvasta kasvusta. Tästä syystä se suosittelee toteuttamaan toimia julkisen talouden vakauttamiseksi keskipitkällä aikavälillä. ETSK katsoo, että verotusta on varaa säätää oikeudenmukaisemmaksi ja sen myötä myös tehostaa julkisten varojen käyttöä, jotta kansallisia talousarvioita saadaan vahvistettua. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toteaa, että yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen covid-19-pandemian seurauksena oli oikea päätös. Sen voimassaoloa on jo jatkettu vuoteen 2023 asti, mutta voimassaolon pidentämistä entisestään on myös harkittava, mikäli järjestelmäriskit jatkuvat. ETSK odottaa näin ollen, että Euroopan komissio valmistelee viipymättä konkreettisia toimia vakaus- ja kasvusopimuksen uudistamiseksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vaikka rahoitusunionin perustamisessa on edistytty, on hyväksyttävä ja pantava täytäntöön kaikki merkittävät ja systeemiset toimenpiteet pankkiunionin ja pääomamarkkinaunionin viimeistelemiseksi. ETSK kehottaa asiasta vastaavia organisaatioita ja toimivaltaisia elimiä yhdistämään voimansa rahoitusunionin luomiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa hajanaisuuden kielteisiä vaikutuksia ja kiinnittää huomiota euroalueen valtionlainamarkkinoiden epävakauteen. ETSK suhtautuukin myönteisesti Euroopan keskuspankin 15. kesäkuuta 2022 antamaan ilmoitukseen toimenpiteiden valmistelusta euroalueen hajanaisuuteen puuttumiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa euroalueen talouksien muutosta ja kiinnittää samalla huomiota olemassaoloon kohdistuvaan riskiin, joka liittyy ilmastonmuutokseen. Tästä syystä ja ennakoimattomasta mutkikkaasta geotaloudellisesta kehityksestä huolimatta komitea suosittelee siirtymään uusiutuviin energialähteisiin ja hyödyntämään elpymissuunnitelman puitteissa käytettävissä olevia rahoitusresursseja sekä muita rahoitusresursseja, myös yksityisen sektorin tarjoaman rahoituksen tukea. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Euroalueen maihin kohdistuu muiden EU-maiden tapaan tällä hetkellä systeemisiä häiriöitä, riskejä ja uhkia. Kun otetaan huomioon tämä sivilisaation kehityksen kannalta kriittinen ajanjakso, ETSK kehottaakin kaikkia maita ja toimivaltaisia kansainvälisiä elimiä tekemään yhteistyötä, jotta voidaan vastata kaikkiin näihin historiallisesti ennennäkemättömiin systeemisiin häiriöihin, riskeihin ja uhkiin, joiden edessä maailma tällä hetkellä on. Toimenpiteiden hyväksymisen ja täytäntöönpanon lykkäämisellä voi olla kauaskantoisia seurauksia paitsi aineellisten vahinkojen kannalta myös – ja ennen kaikkea – ihmiselämän kannalta. |
| --- | --- |

1.11

2.   Tausta ja asiayhteys

| 2.1 | Tällä hetkellä on kaksi konkreettista systeemistä häiriötä, covid-19 ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan, jotka ovat niitä seuranneen geotaloudellisen hajanaisuuden myötä johtaneet suureen epävarmuuteen. Lisäksi hyödykkeiden ja elintarvikkeiden hintojen nousu on synnyttänyt merkittäviä sosioekonomisia riskejä sekä euroalueella että koko EU:ssa. Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen aiheuttama uhka olemassaololle, yksi euroalueen ja EU:n muiden jäsenvaltioiden suurimmista haasteista on siirtyminen vihreään talouteen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nykyiseen talouskehitykseen liittyy ennennäkemättömiä konkreettisia ulkoisia häiriöitä euroalueen maissa. Taustalla olevien makrotaloudellisten indikaattoreiden näkökulmasta tätä kehitystä ei näin ollen voida pitää vakaana. Lisäksi eräillä euroalueeseen kuuluvilla jäsenvaltioilla on pitkäaikaisia rakenteellisia haasteita niiden tiellä kohti kestävien, häiriönsietokykyisten ja osallistavien talouksien rakentamista. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ennen näitä kahta systeemistä häiriötä inflaatio oli suhteellisen alhaisella tasolla lähes kaikissa euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa. Inflaatiovauhti oli suhteellisesti hitaampi jo ennen ilmastokriisin alkamista, ja joissakin euroalueen maissa koettiin jopa deflaatiota. Nykyinen inflaatiokehitys edellyttää EKP:n välineistön laajaa hyödyntämistä. Tällä hetkellä inflaatio on yksi suurimmista riskeistä euroalueen kestävälle, häiriönsietokykyiselle ja osallistavalle talouskasvulle. Inflaatiotason alentaminen ja vakauttaminen ja inflaation pitäminen tavoitetasolla eli alle kahdessa prosentissa ei ole mahdollista ilman Euroopan keskuspankin rahapolitiikan asiaankuuluvia muutoksia. EKP:n neuvosto on ryhtynyt tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että EKP kykenee täyttämään tehtävänsä eli ylläpitämään hintavakautta ja turvaamaan rahoitusvakauden. Lähitulevaisuudessa on tärkeää, että EKP etenee varovasti rahapolitiikan normalisoinnissa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Inflaatio on tällä hetkellä korkeimmalla tasolla kuin kertaakaan talous- ja rahaliiton perustamisen jälkeen. Tämä johtuu useista eri tekijöistä, jotka johtivat inflaatiovauhdin vähittäiseen kiihtymiseen jo syvenevän maailmanlaajuisen covid-19-kriisin aikana. Euroalueella parhaillaan käynnissä oleva talouden elpyminen on kärjistänyt entisestään tätä kielteistä suuntausta tarjonnan vähentymisen johdosta. Myös Venäjän hyökkäys Ukrainaan on osaltaan nostanut hintoja. On perusteltua kysyä, missä määrin Euroopan keskuspankin rahapolitiikalla kaikkia sen käytössä olevia välineitä hyödyntäen kyetään hidastamaan inflaation kiihtymistä, palauttamaan se asteittain ilmoitetulle tavoitetasolle ja pitämään se tällä tasolla vaarantamatta yhtenäisvaluutan vakautta ja talouden elpymistä covid-19-kriisin jäljiltä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Nykyinen inflaatiokehitys ei ole väliaikaista eikä lyhytkestoista (kuten todettiin syksyllä 2021), vaan siihen liittyy suurta epävarmuutta. Viime vuoden jälkipuoliskolla hintojen nousu johtui pääasiassa energian hinnoista, toimitusketjujen häiriöistä, hyödykkeiden hintojen poikkeuksellisen jyrkästä noususta ja kuljetuskustannusten kasvusta. Koska nykyisen hintakehityksen syyt ovat moninaisia, inflaatiota ei pystytä hillitsemään pelkästään rahapolitiikalla. Tarvitaan energian tuonnin monipuolistamista ja siten riippuvuuden vähentämistä Venäjältä tulevista toimituksista. Monipuolistaminen myös tarjoaa euroalueeseen kuuluville jäsenvaltioille historiallisen mahdollisuuden käynnistää kiireellisiä rakenneuudistuksia (esim. hallinnolliset uudistukset, oikeuslaitosuudistukset ja uudistukset oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi) ja vähentää riippuvuutta perinteisten energiapanosten tuonnista. Tämän lisäksi tarvitaan markkinainterventioita, jotta voidaan hillitä nykyistä hintavaihtelua energiamarkkinoilla. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission ehdotukseen kiireellisistä toimista, joilla puututaan energian korkeisiin hintoihin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Samanaikaisesti on myös näyttöä siitä, että monet yritykset ovat kyenneet kasvattamaan yksikkökohtaisia voittojaan energian hintojen noususta huolimatta. EKP:n analyysi osoittaa, että voitot ovat olleet keskeinen kotimaista kokonaisinflaatiota vauhdittava tekijä, sillä yritykset ovat siirtäneet korkeampia kustannuksia kuluttajien maksettavaksi ja suojanneet ja kasvattaneet voittomarginaalejaan. Energia-alan markkinainterventiot saattavat myös hidastaa hintakehitystä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Nykyinen hintojen nousu liittyy pääasiassa tarjontaan. Tämä suuntaus vaikuttaa haitallisesti euroalueen kilpailukykyyn, johtaa korkeampiin kustannuksiin ja aiheuttaa palkkojen korotuspaineita aikana, jolloin talous on taantumassa. Jos tämä epäsuotuisa kehityskulku jatkuu, se saattaa johtaa stagflaatioon (tällä hetkellä stagflaatiota ei tosin ole havaittavissa euroalueen maissa kokonaisuudessaan). Viimeksi stagflaatiota havaittiin lähes 40 vuotta sitten. Jos ulkoiset systeemiset häiriöt jatkuvat, ei-toivotun stagflaation mahdollisuutta ei voida sulkea pois. Toisaalta ETSK kiinnittää huomiota mahdollisiin kysyntään kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin siinä tapauksessa, että pieni- ja keskituloisten reaalipalkka pienenee. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vuonna 2021 talouskasvun kehitys oli suhteellisen suotuisaa kaikissa euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa, eikä tuolloin osattu odottaa investointi- ja kauppavirtojen jyrkkää hidastumista suuren taloudellisen epävarmuuden seurauksena. Maailmanlaajuinen covid-19-kriisi voi johtaa siihen, että talouskasvun erot euroalueella syvenevät, mikäli rakenneuudistuksia ei hyväksytä ja toteuteta. Tämä eriytymiskehitys voi vaikuttaa merkittävästi lähentymiseen ja kärjistää tätä epäsuotuisaa kehitystä euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Lyhyen aikavälin potentiaaliset investointinäkymät eivät ole rohkaisevia. Covid-19-pandemian jälkeistä elpymistä varten käyttöön otettujen välineiden (elpymis- ja palautumistukiväline) vaikutus on alkanut jossain määrin heikentyä Ukrainan sodan aiheuttaman investointiepävarmuuden vuoksi. Siksi on tärkeää, että yksittäiset taloudet kykenevät selviytymään kauppa- ja investointivirtojen yhä jatkuvasta häiriötilasta ja maailmantalouden sitkeästä epävarmuudesta ja ennen kaikkea suuresta epävarmuudesta euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Talouden hidastumisen taustalla ovat myös kotitalouksien maksamien energian hintojen merkittävä nousu. Eräät jäsenvaltiot ovat toteuttaneet hintojen nousun kompensoimiseksi toimenpiteitä myöntämällä tukia, tekemällä muutoksia arvonlisäveroon ja ottamalla käyttöön lisäyksiä sosiaaliturvamaksuihin sekä sosiaalisia energiatariffeja pienituloisimmille kotitalouksille. Onkin tarpeen pohtia kotitalouksien tehokasta energian käyttöä ja muuttaa energiankulutustottumuksia. Energian hintojen nousu on johtanut siihen, että osa kuluttajakorin tuotteista on hiljalleen korvautunut muilla, mikä on johtanut korista poisjääneiden tuotteiden kysynnän vähenemiseen. Lisäksi kotitalouksien maksamien energian hintojen nousu on muuttamassa kotitalouksien kulutustottumuksia ja johtamassa tiettyjen kulutustavaroiden kulutuksen merkittävään vähenemiseen. Energia on kuitenkin perushyödyke ja sen kulutusta voidaan vähentää vain rajallisesti, mikä tarkoittaa, että hinnankorotuksista tulevat kärsimään erityisesti köyhemmät kotitaloudet. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Covid-19-pandemia on vaikuttanut erittäin kielteisesti euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden julkiseen talouteen. Vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke otettiin käyttöön maaliskuussa 2020 covid-19-kriisin aiheuttaman tilanteen helpottamiseksi. Lisäksi luotiin tilapäiset valtiontukipuitteet, jotka mahdollistivat laajamittaiset finanssipoliittiset elvytystoimet elinkeinoelämän tukemiseksi sekä yhteiskunnan vakauden säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Finanssipoliittiset toimet ja tuotannon supistuminen ovat johtaneet julkistalouden velkasuhteiden merkittävään kasvuun erityisesti tietyissä jäsenvaltioissa, joissa velkaa on paljon. On ensiarvoisen tärkeää varmistaa myös jatkossa julkisen velkatason kestävyys vähentämällä julkista velkaa asteittain. Koska energian hinnat pysyvät korkealla tasolla keskipitkällä aikavälillä, on tarpeen tarkastella uudelleen markkina- ja hinnanmuodostusmekanismeja ja toteuttaa lisää finanssipoliittisia tukitoimenpiteitä niiden kotitalouksien ja yritysten tukemiseksi, joihin energian hintojen nousu erityisesti vaikuttaa. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Turvallisuusmenojen ja muihin kriittisiin prioriteetteihin liittyvien menojen kasvu voi johtaa euroalueen taloudellisen aseman tilapäiseen heikkenemiseen maailmantaloudessa. Tätä taustaa vasten euroalueen jäsenvaltioiden suurena haasteena on siirtyminen kohti kestävää talouskasvua sekä euroalueen talouden aseman säilyttäminen muihin maailmanlaajuisiin kilpailijoihin nähden. Tässä sen on hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia välineitä sekä vaikuttavia yksittäisiä poliittisia toimenpiteitä, muun muassa diplomaattisia keinoja. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Viime aikoina euron vaihtokurssi Yhdysvaltain dollariin nähden on heikentynyt epäsuotuisan geopoliittisen kehityksen seurauksena toukokuusta 2021 lähtien. Euron – maailman toiseksi suurimman varantovaluutan – arvon aleneminen johtuu pääasiassa Euroopan keskuspankin ja Yhdysvaltain keskuspankin (Federal Reserve System, FED) erilaisista rahapolitiikoista. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Euroopan komissio julkaisi heinäkuussa 2022 edellä esitetyn analyysin pohjalta talousennusteensa, jota määrittää pääasiassa Ukrainan tilanteen kehittyminen. Komission ennusteen mukaan tänä vuonna talous kasvaa EU:n jäsenvaltioissa 2,7 prosenttia ja euroalueella 2,6 prosenttia, mutta ensi vuonna nämä lukemat laskevat 1,5:een ja 1,4 prosenttiin. Keskimääräisen inflaation ennustetaan kiihtyvän tänä vuonna 7,6 prosenttiin sekä koko EU:ssa että euroalueella, mutta ensi vuonna sen ennustetaan hidastuvan koko EU:ssa 4,6 prosenttiin ja euroalueella 4 prosenttiin. |
| --- | --- |

2.15

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK painottaa, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan vaikuttaa voimakkaasti euroalueen maiden sekä lyhyen että keskipitkän aikavälin talouskehitykseen ja sen vaikutus voi olla voimakas myös tulevaisuudessa. Tämä kielteinen kehitys vaikuttaa koko järjestelmään, eikä vastaavaa tilannetta ole koettu sitten maailmansotien. Tilannetta onkin hyvin vaikea verrata muihin häiriöihin, jotka ovat aiemmin vaikuttaneet kielteisesti euroalueen talouskehitykseen. Joka tapauksessa tällä hetkellä vallitsee suuri epävarmuus, mikä vaikeuttaa tulevaisuuden kehitysnäkymien määrittämistä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK huomauttaa, että näkymien taustalla olevien makro- ja mikrotaloudellisten indikaattoreiden kehitys ei ole euroalueen maissa rohkaisevaa. Epävarmuus on poikkeuksellisen suurta. Erityisesti on monia tuntemattomia, pääasiassa geopoliittisia ja taloudellisia muuttujia, jotka voivat lisätä entisestään jo nyt erittäin suurta epävarmuutta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK katsoo, että inflaatiokehitys muodostaa suuren riskin euroalueen maiden sosioekonomiselle kehitykselle. Tämänhetkinen inflaatioriski liittyy pääasiassa tarjontaan ja arvoketjujen häiriöihin. Ukrainan tilanteen kehitys erityisesti energiapanosten alalla, mukaan lukien perushyödykkeiden hinnat, yhdessä covid-19-epidemian rajoittamiseen tähtäävien toimenpiteiden kanssa ovat aiheuttaneet muutoksia tarjontapuolella. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Nykyinen inflaatiokehitys edellyttää EKP:n välineistön laajaa hyödyntämistä hintavakauden saavuttamiseksi elvyttävän rahapolitiikan avulla. EKP:n olisi edettävä varovasti rahapolitiikan normalisoinnissa. Lisäksi on odotettavissa, että rahapolitiikan pitää edelleen tukea euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden talouspolitiikkaa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK korostaa, että inflaatioriskiä ei ole onnistuttu hillitsemään jäsenvaltioissa ja että pyrkimykset sen poistamiseksi ovat olleet vain puolivillaisia. Kun otetaan huomioon tämänhetkinen epäsuotuisa inflaatiokehitys ja sen vaikutukset kotitalouksiin sekä kilpailukyvyn kehittyminen, ETSK kehottaa kaikkia toimivaltaisia ja vastuussa olevia elimiä hyväksymään ja panemaan täytäntöön kaikki kiireelliset toimenpiteet kielteisten hintamuutosten tasaamiseksi. Samaan aikaan on pyrittävä ehkäisemään myllerrystä euroalueen valtionlainamarkkinoilla (1). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti REPowerEU-ohjelman julkaisemiseen. Komitea odottaa, että ohjelma auttaa vähentämään asteittain riippuvuutta Venäjän federaatiosta tuotavista energiapanoksista. Ohjelma tarjoaa myös mahdollisuuden poistaa asteittain suurimmat kustannusriskit, jotka ovat merkittävä uhka euroalueen maiden hintavakaudelle. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK odottaa REPowerEU-ohjelmalta myös kahta muuta keskeistä panosta: i) Ohjelmalla voitaisiin edistää huomattavasti investointeja tietyillä sektoreilla ja aloilla ja toteuttaa näin ajatus, joka edelsi Venäjän hyökkäystä Ukrainaan. Perusajatuksena on, että tämä vuosi on merkittävä investointien kasvun suhteen erityisesti tietyillä yleistä etua koskevilla aloilla. ii) REPowerEU-ohjelmalla pitäisi myös edistää tuntuvasti tärkeimpiä nykyisen sukupolven edessä olevia rakenteellisia muutoksia ja saavuttaa näin euroalueen talouksien kilpailukyvyn, kestäväpohjaisuuden ja häiriönsietokyvyn parantamista koskevat keskeiset tavoitteet vihreän kehityksen ohjelmassa asetettujen yleistavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK seuraa tiiviisti, miten investointeja ollaan kohdentamassa perustavanlaatuisesti uudelleen verrattuna alkuperäisiin investointisuunnitelmiin. Investointien kasvun voidaan odottaa olevan vähäisempää aloilla, jotka ovat yhteydessä energia-alan rakenneuudistukseen ja vihreän kehityksen ohjelman painopisteiden täytäntöönpanoon EU:n jäsenvaltioissa. Niiden alojen näkymät, joilla ei ole tätä suoraa yhteyttä, ovat epäselvät. Tätä taustaa vasten on tärkeää nähdä, miten perinteisillä talouden aloilla (jotka eivät ole strategisesti välttämättömiä tai joilla ei tavoitella maailmanluokan huippuosaamista) toimivat pienet ja keskisuuret yritykset kehittyvät hyödyntäen yksittäisillä alueilla tarjolla olevia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK kannattaa vahvasti sitä, että tämänhetkisten kriittisten tavoitteiden saavuttamisen lisäksi kiinnitetään asianmukaisesti huomiota myös siihen, että varmistetaan yhdenmukainen innovointisuorituskyky eri alueilla, euroalueella ja koko EU:ssa. Tämän tavoitteen aliarvioiminen voi pahentaa euroalueen ja EU:n muiden jäsenvaltioiden alueiden eriytymistä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että aiempien vähemmän kehittyneiden euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden kasvu on mahdollistanut tiiviimmän lähentymisen. Pitkällä aikavälillä näiden alueiden kehitysvauhti on ollut nopeampaa kuin euroalueella keskimäärin. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että covid-19-pandemia ja Ukrainassa käynnissä oleva sota voivat syventää euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden eriytymistä, mikä ei edistä Maastrichtin sopimuksen perusajatusten toteutumista. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK pitää myönteisenä ja kannattaa käynnissä olevaa keskustelua EU:n jäsenvaltioiden julkisen talouden uuden institutionaalisen kehyksen suunnittelusta. Komitea huomauttaa tässä yhteydessä, että vakaus- ja kasvusopimuksen finanssipoliittisten sääntöjen päivittämisessä on ennen kaikkea haasteena taloudellisen kestävyyden ja selkeiden julkisten investointitarpeiden yhteensovittaminen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK katsoo, että julkisen velan kestävyyteen tähtäävät erityyppiset toimintapolitiikat on mahdollista sovittaa yhteen ja niiden välille on mahdollista luoda yhteyksiä. Lisäksi perustelluissa tapauksissa on tarpeen tukea sellaisia finanssipoliittisia strategioita, joilla pyritään julkisen talouden tervehdyttämiseen keskipitkällä aikavälillä keskittyen elpymiseen ja palautumiskykyyn. Komitea odottaa realistisia ja toimivia ratkaisuja, joiden tuloksena luodaan julkisen talouden foorumi, joka olisi toteutettava viipymättä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Koska talousarvioihin kohdistuu paineita covid-19-kriisin jäljiltä, tulevien korvaavien toimenpiteiden, joilla kotitalouksia ja yrityksiä tuetaan energiakriisissä, on oltava kohdennettuja ja vaikuttavia. ETSK ymmärtää ja hyväksyy ne syyt, joiden vuoksi tällä hetkellä on tärkeää pyrkiä varmistamaan turvallisuus ja vastata humanitaarisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin, sekä tämän vaikutukset euroalueen kansallisiin talousarvioihin. ETSK pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission päätöstä jatkaa vakaus- ja kasvusopimuksen poikkeuslausekkeen soveltamista ja kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian konkreettisia ehdotuksia vakaus- ja kasvusopimuksen uudistamiseksi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK on toistuvasti todennut, että tarvitaan tehokkaampia toimia euroalueen aseman vahvistamiseksi kansainvälisessä ympäristössä. Tämä on ollut jo aiemmin tärkeää, ja nyt se on entistäkin tärkeämpää. Euroalueen taloudet kohtaavat tällä hetkellä uusia haasteita, jotka liittyvät yleiseen turvallisuusriskiin ja rakenteellisiin muutoksiin. Lisäksi taloudellinen ja poliittinen kehitys voi vaikuttaa euron asemaan kansainvälisessä raha- ja maksujärjestelmässä. Venäjän hyökkäyksen ja Ukrainan sodan lopettaminen ja Ukrainan alueellisen koskemattomuuden palauttaminen voivat johtaa maailmantalouden elpymiseen ja sen myötä euroalueen talouden vahvistumiseen. |
| --- | --- |

3.14

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että kun otetaan huomioon tämänhetkinen suuri geopoliittinen ja taloudellinen epävarmuus, johon liittyy riski inflaation kiihtymisestä ja julkisen velan kasvusta, euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden suhteellisen sosioekonomisen vakauden varmistamiseksi on tärkeää keskittyä oikeisiin painopisteisiin hyödynnettäessä elpymis- ja palautumistukivälineen varoja. Tämä väline mahdollistaa sen, että EU:n jäsenvaltiot voivat laskea pääomamarkkinoilla liikkeelle yhteisiä joukkolainoja, ja se on tähän mennessä ollut hyvin tehokas. ETSK pitäisikin erittäin tervetulleena, että tätä välinettä hyödynnettäisiin käytännössä myös tulevaisuudessa. ETSK katsoo, että elpymis- ja palautumistukivälinettä voitaisiin käyttää myös vuoden 2026 jälkeen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK painottaa, että Venäjän meneillään oleva hyökkäys Ukrainaan voi johtaa tietyissä euroalueen maissa ei-toivottuun taantumaan ja jopa stagflaatioon. Tämän epäsuotuisan kehityksen tarkka seuranta sekä ennalta ehkäisevät toimet siihen vastaamiseksi ovatkin nyt tarpeen enemmän kuin koskaan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK toteaa, että työllisyystilanteen ja työmarkkinoiden kehitys näyttää suhteellisen vakaalta. Samaan hengenvetoon komitea kuitenkin huomauttaa, että kansallisissa työttömyysasteissa on suhteellisen suuria eroja verrattuna vuotta 2008 edeltäneeseen aikaan. Eräissä euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa esiintyy rakenteellista työttömyyttä, ja lisäksi on puutetta ammattitaitoisesta työvoimasta. Juuri tämä korkeasti koulutetun työvoiman suhteellinen puute estää kilpailukyvyn parantamisen tietyillä aloilla. ETSK toteaa, että euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa ja koko EU:ssa on edelleen riittävästi ja vielä hyödyntämättömiä mahdollisuuksia uudelleen- ja täydennyskoulutukseen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on erittäin huolissaan kielteisestä eriarvoistumiskehityksestä ja köyhyyden lisääntymisestä euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa ja muualla EU:ssa. Eriarvoisuus on käsitteen laajimmassa merkityksessä myös pitkälti perintöä maailmanlaajuisesta finanssikriisistä. Covid-19-pandemia on kärjistänyt tätä kielteistä suuntausta entisestään. Energian ja elintarvikkeiden hintojen nousu vaikuttaa tällä hetkellä heikoimmassa asemassa oleviin väestöryhmiin sekä pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin. ETSK kehottaakin painokkaasti kaikkia toimivaltaisia elimiä luomaan sosiaalisen turvaverkon, joka toimii tehokkaasti ja jossa ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK nostaa jälleen kerran esille uusien muunnosten, pandemioiden ja epidemioiden mahdollisuuden ja niiden ennalta arvaamattoman kehityskulun. Covid-19-epidemian puhkeaminen ja nopea leviäminen osoittivat, että terveydenhuoltoala oli varautunut pandemiaan erittäin huonosti. Onkin parannettava varautumista, ja ennen kaikkea on tärkeää, että kaikki toimivaltaiset elimet ja toimielimet toteuttavat vastuullisempaa politiikkaa. ETSK toteaa, että kuten kahden viime vuoden aikana on opittu, investoinneille saadaan eniten vastinetta investoitaessa terveydenhuoltoon ja ennaltaehkäisyyn. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK painottaa, että likviditeetin tarjoamisen tukeminen covid-19-epidemian puhkeamisen jälkeen on ollut oikea päätös. Nyt kun osa toimista on päättynyt, on kuitenkin keskityttävä varmistamaan tiettyjen yritysten vakavaraisuus. Likviditeettiä on tarjottava myös pandemian jälkeisen kasvun tukemiseksi. ETSK pitääkin ratkaisevan tärkeänä sitä, että edistetään pääomamarkkina- ja pankkiunionin rakentamista. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK huomauttaa, että maailmantalous on hajautumassa. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on johtanut kansainvälisen kaupan, kansainvälisten maksujen, kansainvälisten valuuttasuhteiden, kansainvälisen liikenteen, kansainvälisen tieteen ja tutkimuksen, globaalien arvoketjujen ja myös muiden alojen hajanaisuuteen. Tämä kehityskulku on vaikuttanut erittäin kielteisesti euroalueen maiden sosioekonomiseen kehitykseen. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK toteaa, että nykyinen suuri taloudellinen ja geotaloudellinen epävarmuus, johon liittyy suuria riskejä, on monimutkaisin tilanne koko Euroopan yhdentymishankkeen historiassa. Tulevan sosioekonomisen kehityksen ennakoimattomuuden vuoksi on erittäin tarpeellista, että toimivaltaiset elimet ottavat käyttöön ja toteuttavat koko joukon erilaisia toimenpiteitä euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden talouksiin kohdistuvien ulkoisten häiriöiden lieventämiseksi ja poistamiseksi. |
| --- | --- |

4.8

Bryssel 27. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK pitääkin myönteisenä sitä, että EKP ilmoitti 15. kesäkuuta 2022 aikomuksestaan luoda väline, jolla torjutaan euroalueen hajautuneisuutta.

1

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Työvoiman liikkuvuuden lisääminen talouden elpymisen tukemiseksi”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/08)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 29.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 101/0/0 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

29.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

101/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on lukuisissa lausunnoissaan viitannut työvoiman liikkuvuuden merkitykseen ja todennut, että EU:n sisäinen työvoiman liikkuvuus on vuosien mittaan lisääntynyt, mutta vain maltillisesti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että on analysoitava perusteellisemmin, mistä muista syistä kuin pandemiasta johtuvien rajoitusten takia EU:sta peräisin olevien työikäisten muuttajien osuus kasvaa vaatimattomampaan tahtiin kuin aiempina vuosina. ETSK kehottaa myös toteuttamaan tutkimuksen työmarkkinoiden nykytilasta aiheutuvien taloudellisten kustannusten määrittämiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittelee jäsenvaltioille tehokkaampia toimia, joissa painotetaan aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpiteitä, kuten EU:sta ja kolmansista maista peräisin olevien työntekijöiden työssäoloaikaisia etuuksia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa maakohtaisiin suosituksiin indikaattoreita, joiden avulla kyetään tarkkailemaan jäsenvaltioiden politiikkoja, jotka tavalla tai toisella rajoittavat työntekijöiden liikkuvuutta EU:ssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa lisäksi Euroopan komissiota analysoimaan työvoiman liikkuvuuteen liittyvää kielteistä kehitystä, etenkin aivovuotoa tietyillä toimialoilla ja alueilla. Aivovuotoa torjuvien toimenpiteiden rinnalla on toteutettava ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista ja taloudellista lähentymistä edistäviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa myös, että jäsenvaltiot parantavat asianomaisia portaalejaan entisestään sisällyttämällä niihin tiedot kansallisen lainsäädännön edellyttämistä vähimmäistyöehdoista väärinkäytösten välttämiseksi. ETSK kehottaa lisäksi toteuttamaan lisätoimia kielten osaamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan vammaisten henkilöiden liikkuvuutta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo myös, että sukupuolten tasa-arvo on tärkeä tekijä työvoiman liikkuvuuden lisäämisessä EU:ssa, kuten lausunnossa SOC/731 (1) todetaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota seuraamaan jatkuvasti sosiaaliturvan koordinointia ja varmistamaan. että kehkeytyviin uusiin olosuhteisiin, kuten etätyön tekemiseen ulkomailta käsin, omaksutaan yhteiset ratkaisut. Lisäksi ETSK kehottaa tehostamaan toimia eurooppalaisen sosiaaliturvatunnuksen luomiseksi mahdollisuutena poistaa esteitä sosiaaliturvan saamiselta rajat ylittävissä tapauksissa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toteaa, että hyvät työolot ja -ehdot sekä elämänlaatunäkökohdat, kuten asiallisten koulujen ja virkistyspalvelujen saatavuus, ovat välttämättömiä, jotta yritykset pystyvät säilyttämään kilpailuedun ja houkuttelemaan ammattitaitoisia työntekijöitä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK toteaa lisäksi, että covid-19-pandemia on selvästi laajentanut mahdollisuuksia tehdä etätyötä. Yhä useampia työntekijöitä kiinnostaa tehdä etätyötä lyhytjaksoisesti tai tilapäisesti ulkomailta käsin. ETSK odottaa kiinnostuneena tulevia työmarkkinaosapuolten neuvotteluja asiaa koskevasta direktiivistä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa perustamaan EU:n laajuisen tiedotuskeskusten verkoston, joka käsittää verkkopalvelut mutta myös fyysiset palvelut ja puhelinpalvelut ja jonka tarkoituksena on auttaa työntekijöitä ja työnantajia hoitamaan esimerkiksi pankki- ja vakuutuspalveluja koskevia tiedusteluja. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK korostaa meneillään olevan, työvoiman liikkeitä koskevan tilastollisen analyysin merkitystä sen kannalta, että pystytään puuttumaan entistä paremmin osaamisen kohtaanto-ongelmiin EU:n työmarkkinoilla ja arvioimaan vaikutuksia, joita koituu esimerkiksi Ukrainan sodan kaltaisista tapahtumista ja työikäisten ihmisten liikkumisesta EU:n jäsenvaltioissa ja niiden välillä. |
| --- | --- |

1.13

2.   Yleistä

| 2.1 | Aikana, jolloin taloudellinen epävarmuus on suurta, talousennusteita tarkistetaan alaspäin ja euroalueen korkotasoa todennäköisesti nostetaan vastauksena korkeaan inflaatioasteeseen, työvoiman liikkuvuudella EU:ssa voi olla ratkaiseva merkitys EU:n talouden elpymis- ja kasvunäkymissä. Yleisesti tiedostetaan, että työntekijöiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus edistää talouskasvua ja yhteenkuuluvuutta unionissa ja luo työmahdollisuuksia sisämarkkinoilla. Vaikutus on selvä. Liikkuvuuden lisääminen nykyisten avointen työpaikkojen täyttämiseksi parantaa työvoimaresurssien kohdentamista ja lisää taloudellista tuotosta ja hyvinvointia erityisesti, jos tarjolla olevat työolot ja -ehdot ovat oikeudenmukaiset. EU:n työmarkkinat perustuvat lisäksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 45 artiklassa vahvistettuun yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen, joka on määritelty useissa johdetun oikeuden säädöksissä. Kaiken kaikkiaan EU:n talous hyötyy lisääntyneestä työvoiman liikkuvuudesta. Eri jäsenvaltioissa voi silti syntyä voittoja tai tappioita riippuen liikkuvuusvirtojen suunnan vaikutuksista pitkällä aikavälillä. Lyhyellä aikavälillä työvoiman liikkuvuus hyödyttäisi lähettäviä maita, joissa on tyypillisesti rakenteellista työttömyyttä. Vastaanottavien maiden tapauksessa nettovaikutukset riippuisivat kuitenkin pitkälti muun muassa työntekijöille tarjottavista työoloista ja -ehdoista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on useissa lausunnoissaan viitannut työvoiman liikkuvuuden merkitykseen ja todennut, että EU:n sisäinen työvoiman liikkuvuus on lisääntynyt vuosien kuluessa, joskin maltillisesti, ja että prosentuaalisesti EU on työvoiman liikkuvuudessa jäljessä Yhdysvalloista. Euroopan komission aluepolitiikan pääosaston tekemän tutkimuksen mukaan toiseen valtioon muuttaneen yhdysvaltalaisen väestön osuus työikäisestä väestöstä on noin 2,8 prosenttia, kun EU:ssa vastaava osuus on noin 1,2 prosenttia (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Eurostatin vuoden 2019 väestötilastojen mukaan 13 miljoonaa työikäistä (20–64-vuotiaat) EU-kansalaista muutti jäsenvaltiosta toiseen. EU:sta peräisin olevien työikäisten muuttajien määrä kasvoi kuitenkin prosentuaalisesti aiempaa vähemmän, eikä pandemia ole ollut omiaan kasvattamaan näitä lukuja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EU:n vuoden 2019 työvoimatutkimuksen mukaan työikäisiä EU:sta peräisin olevia muuttajia (EU:n kansalaisia, jotka asuvat muussa kuin kansalaisuusjäsenvaltiossaan) oli 11,9 miljoonaa, joista 9,9 miljoonaa oli työn perässä muuttajia (määritelmän mukaan EU:n kansalaisia, jotka vastaanottavat työtä toisessa jäsenvaltiossa vailla velvoitetta hankkia työlupa). Tämä oli 4,2 prosenttia kokonaistyövoimasta silloisissa 28 jäsenvaltiossa. Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta on tietysti vähentänyt EU:n kansalaisten työmahdollisuuksia, ja pääasialliset kohdemaat ovat nyt Saksa, Ranska, Italia ja Espanja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Romania ja Puola ovat tärkeimmät työn perässä muuttajien lähtömaat, ja EU:sta peräisin olevien muuttajien kannalta merkityksellisimmät taloudellisen toiminnan alat ovat valmistusteollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa. Muita suhteellisen tärkeitä toimialoja ovat rakentaminen ja liikenne, sosiaali- ja kotitalouspalvelut, matkailu ja maatalous. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Rajatyöntekijöiden määrä oli EU-28:ssa 1,5 miljoonaa. Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron myötä tuo määrä on vähentynyt. Tärkeimmät rajatyöntekijöiden asuinmaat ovat Ranska, Saksa ja Puola. Muita merkittäviä liikkuvuusvirtoja on Slovakian, Unkarin ja Itävallan välillä. ETSK toteaa, että työvoiman liikkuvuus EU:n sisällä johtuu monista eri syistä, jotka riippuvat kunkin henkilökohtaisesta tilanteesta, mukaan lukien palkkaerot vastaanottajamaan ja rajatyöntekijän asuinmaan välillä. Päätös muuttaa ulkomaille ottaakseen työtä vastaan voi perustua moniin eri syihin, kuten kausiluonteiseen työllistymiseen maatalouden ja matkailun kaltaisilla toimialoilla. Viime aikoina tapahtunut ostovoiman heikentyminen, joka koettelee kansalaisia kaikkialla EU:ssa, voi itse asiassa hillitä työvoiman liikkuvuutta, erityisesti jos hintojen nousu vaikuttaa myös vuokralla asumisen kustannuksiin. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Korkeasti koulutettujen muuttajien liikkuvuus on lisääntynyt viime vuosina, ja yli kolmannes EU:sta peräisin olevista muuttajista kuuluu tähän ryhmään. Vaatimattomasti koulutettujen muuttajien prosenttiosuus taas on laskenut saman verran kuin korkeasti koulutettujen muuttajien osuus on kasvanut. On syytä huomata, että sellaisten muuttajien liikkuvuus, joilla on korkea osaamistaso, on tärkeä tietoon perustuvaa taloutta kehittävä tekijä. Tärkeimmät EU:sta peräisin olevien korkean osaamistason muuttajien kohdemaat ovat Saksa, Espanja, Ranska, Belgia ja Itävalta. Vaikka nämä muuttajat työskentelevät yleisimmin liike-elämän, opetuksen, tieteen ja tekniikan ammattilaisina, vaikuttaa ylipätevyys tehtäviin nähden olevan melko yleistä. Arvioiden mukaan 55 prosenttia korkean osaamistason muuttajista on naisia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Eurostatin väestöennusteiden mukaan EU:n kansalaisten keskimääräisen eliniän odotetaan kohoavan. Merkille pantavaa on myös se, että työikäisen väestön, ja erityisesti 20–39-vuotiaiden, osuuden arvioidaan pienenevän suhteessa koko väestöön. Sitä vastoin vanhempien ikäryhmien osuus tulee kasvamaan suureksi. Tämänkaltainen väestökehitys vaikuttaa tuntuvasti siihen, millaiseksi EU:sta peräisin olevien muuttajien määrä mahdollisesti muodostuu tulevina vuosina, koska ihmiset muuttavat todennäköisimmin työuransa alussa ja ikääntyessään todennäköisesti tätä harvemmin. Näkemystä tukevat tiedot, joiden mukaan 20–29-vuotiaiden ja 30–39-vuotiaiden ikäryhmissä muuttajien määrä on vuosittain suurempi kuin muissa ikäryhmissä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Koska myös nuorempiin ikäryhmiin kuuluvien henkilöiden määrä lähtömaissa vähenee, liikkuvien työntekijöiden määrän odotetaan vähenevän kaikkialla EU:ssa. EU:n väestön ikääntyminen saattaa kuitenkin hidastaa tätä odotettua liikkuvuuden vähenemistä, sillä erikoissairaanhoidon ja sosiaalipalvelujen kysyntä kasvaa, minkä vuoksi liikkuvia työntekijöitä on rekrytoitava lisää. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Edellä esitetyn perusteella on ilmeistä, että liikkuvuus eri puolilla EU:ta on edelleen haaste, joka rajoittaa tarjontaa ja aiheuttaa kohtaanto-ongelmia useimmilla toimialoilla, kuten tietotekniikan tai huipputekniikan aloilla. Pandemia ei ole ollut omiaan helpottamaan tätä tilannetta, sillä EU:n sisäistä liikkumista ovat rasittaneet sulkutoimet ja muut rajoittavat toimenpiteet, kuten rajojen sulkeminen ja matkustuskiellot. Ennen pandemiaa idästä länteen suuntautuva työvoiman liikkuminen oli suurempaa kuin etelästä pohjoiseen suuntautuva liikkuminen, ja tämän odotetaan jatkuvan, kun EU:hun virtaa pakolaisia sodan runtelemasta Ukrainasta. On selvää, että mitä nopeammin EU:n kansalaisten liikkuminen palautuu pandemiaa edeltävälle tasolle, sen parempi. Työn perässä muuttajien määrä väheni 4 prosenttia vuosina 2019–2020 (3). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Tutkintotodistusten ja tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen on olennaisen tärkeää, jotta pystytään täyttämään avoimet työpaikat aloilla, joilla on edelleen pulaa työvoimasta, ja helpottamaan liikkuvuutta. Tutkintojen tunnustamisjärjestelmää on kuitenkin tehostettava, jotta se toimisi tehokkaasti ja tukisi työvoiman liikkuvuutta. Ongelmana on lähinnä ammatillisen kelpoisuuden vastavuoroinen tunnustaminen, ei niinkään pätevyyden tunnustaminen korkeakoulu- tai ammattilaistasolla. On kuitenkin tärkeää todeta, että korkeakoulututkintojen ja ammatillisten tutkintojen vastavuoroiseen tunnustamiseen sovelletaan erilaista menettelytapaa. Tulee myös muistaa, että SEUT-sopimuksen 166 artiklan mukaan EU, pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä, tukee ja täydentää niiden toimia kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

2.11

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK katsoo, että on analysoitava perusteellisemmin, mistä muista syistä kuin pandemiasta johtuvien rajoitusten takia EU:sta peräisin olevien työikäisten muuttajien osuus kasvaa vaatimattomampaan tahtiin kuin aiempina vuosina. ETSK kehottaa myös tekemään tutkimuksen työmarkkinoiden nykytilasta, jolle on ominaista markkinoiden pilkkoutuminen jäsenvaltioiden rajojen mukaisesti, ja asiaintilan aiheuttamista kustannuksista, toisin sanoen tutkimuksen aiheesta ”Hajanaisten EU:n työmarkkinoiden kustannukset”. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK suosittelee jäsenvaltioille tehokkaampia politiikkatoimia, kuten liikkuvuuskannustimia, kiertomuutto mukaan luettuna (investoidaan lähtömaihin vaihto-ohjelmien ja vastavuoroisen oppimisen ohjelmien keinoin). Niissä tulee painottaa aktiivisia kansallisia työmarkkinapoliittisia toimenpiteitä, kuten EU:sta peräisin oleville työntekijöille ja kolmansista maista tulleille työntekijöille myönnettäviä työssäoloaikaisia etuuksia. ETSK toteaa tässä yhteydessä, että taloudellisen tuen tarjoaminen työnhakijoille, esimerkiksi toiseen jäsenvaltioon tai toiselle alueelle töihin lähtemisestä aiheutuvien muuttokustannusten korvaaminen, edistäisi työvoiman liikkuvuutta entisestään. Lisäksi tulee edelleen parantaa tiedotusta muissa EU-maissa tarjolla olevista työpaikoista sekä antaa parempaa logistista tukea avuksi muuttoon maasta toiseen. Tällaisia toimia ovat esimerkiksi asunnon etsiminen, rekisteröinti verotusta varten, koulun etsiminen lapsille ja mahdollisesti avustaminen puolison työpaikan etsinnässä. ETSK suosittaa tekoälytyökalujen hyödyntämistä yhteisessä EU:n laajuisessa verkossa, johon keskitetään kaikki EU:n jäsenvaltioissa avoimet työpaikat, jotta profiilien ja työpaikan vaatimusten yhteensovittaminen helpottuisi. Vastaavasti olisi tarjottava kohdennetumpia kannustimia, joilla rohkaistaan työttömiä työntekijöitä muuttamaan sellaisiin jäsenvaltioihin, missä työttömyysaste on alhainen. Osaavan työvoiman puute on eurooppalaisten yritysten kiireellisin ongelma, kuten EKP:n 1. kesäkuuta 2022 julkaisemassa SAFE-raportissa todetaan. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK pitää valitettavana, että EU:n työmarkkinat ovat edelleen hajanaiset. Työvoiman liikkuvuus on ollut tähän mennessä sovelletun pala kerrallaan -toimintatavan uhri. On vältettävä uusien irrallisten poliitikkojen käyttöönottoa, erityisesti jäsenvaltiotasolla. Toisaalta on tarpeen turvata paikallisten ja liikkuvien työntekijöiden yhdenvertainen kohtelu, ja toisaalta ETSK kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa maakohtaisiin suosituksiin indikaattoreita, joiden avulla kyetään tarkkailemaan jäsenvaltioiden politiikkoja, jotka tavalla tai toisella rajoittavat työntekijöiden liikkuvuutta EU:ssa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:n työntekijöiden ja ammattilaisten liikkuvuutta voidaan lisätä vain, jos parannetaan olemassa olevien säännösten täytäntöönpanoa, tiedonsaantia ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. ETSK uskoo, että Euroopan komissiolla on tässä kaikessa ratkaiseva rooli. ETSK panee merkille, että yksittäiset jäsenvaltiot saattavat olla haluttomia hyväksymään lisää sisämarkkinauudistuksia, koska ne pelkäävät tämän voivan johtaa työpaikkojen menetyksiin lyhyellä aikavälillä erityisesti niissä maissa, jotka ovat jo jääneet kehityksessä jälkeen, sekä alhaisen tuottavuuden maissa tai toimialoilla. Teoriassa työvoiman vapaa liikkuvuus olisi avuksi ratkaistaessa tätä kysymystä, mutta kansallisesta näkökulmasta se voisi johtaa resurssien menetykseen ja mahdollisesti väliaikaiseen aivo- tai osaamisvuotoon. Euroopan komission voi sen vuoksi olla tarpeen analysoida työvoiman liikkuvuuteen liittyviä kielteisiä kehityskulkuja, etenkin aivovuotoa tietyillä toimialoilla ja alueilla. Aivovuotoa torjuvien toimenpiteiden rinnalla on toteutettava ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista ja taloudellista lähentymistä edistäviä toimenpiteitä. ETSK toteaa, että asiassa voi olla mukana useita muuttujia, kuten väestökehitys ja sen vaikutus työikäisen väestön kokoon ja koostumukseen sekä lähettävissä että vastaanottavissa maissa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vaikka koulutus- ja validointinormeja on jatkuvasti ylläpidettävä, ETSK kehottaa jäsenvaltioita vähentämään byrokratiaa ja noudattamaan yhdenvertaisen kohtelun perusperiaatetta. Tässä yhteydessä komitea katsoo, että on tarpeellista parantaa edelleen vastavuoroisen tunnustamisen mekanismeja ja ammatillisen liikkuvuuden portaaleja. ETSK panee merkille tuntuvat parannukset Euroopan ammatillisen liikkuvuuden Eures-portaaliin, Europass-verkkoalustaan sekä eurooppalaiseen taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokitukseen (ESCO) ja kehottaa jäsenvaltioita kehittämään edelleen asiaankuuluvia portaalejaan sisällyttämällä niihin kansallisessa lainsäädännössä vaaditut vähimmäistyöehdot. Viimeksi mainittuja pidetään erityisen merkityksellisinä, jotta vältetään väärinkäytökset liikkuvien työntekijöiden työehdoissa rajatylittävillä alueilla ja kolmansista maista peräisin olevien työntekijöiden työehdoissa. ETSK vaatii myös lisätoimia kielten osaamisen parantamiseksi, koska kielitaidon puute haittaa merkittävällä tavalla vapaata liikkumista EU:ssa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan vammaisten henkilöiden liikkuvuutta. Tähän liittyy vammaisuutta koskevan yhteisen eurooppalaisen määritelmän hyväksyminen YK:n vammaisyleissopimuksen mukaisesti ja toimintarajoitteisuutta koskevan aseman vastavuoroinen tunnustaminen jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo myös, että sukupuolten tasa-arvo on tärkeä tekijä työvoiman liikkuvuuden lisäämisessä EU:ssa, kuten lausunnossa SOC/731 todetaan. Tämän tulisi olla osa laajempaa sitoutumista demokratian ja kaikkia koskevien tasa-arvonormien noudattamiseen keinona lisätä työvoiman liikkuvuutta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK suosittelee, että vastaanottavat jäsenvaltiot tarjoavat vastaanottavassa maassa työskenteleville henkilöille mahdollisuuden saada koulutusta, esimerkiksi kielikursseja, työuran alussa ja tarvittaessa uudelleenkoulutusta myöhemmässä vaiheessa, jotta voidaan puuttua tietyillä toimialoilla esiintyvään pulaan työvoimasta sekä tukea digitalisaatiota ja ilmastoneutraaliin talouteen tähtääviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK panee myös merkille, että Erasmus+-ohjelmalla voitaisiin lisätä työvoiman liikkuvuutta kaikkialla EU:ssa, ja viittaa vuonna 2011 tehtyyn tutkimukseen (4), jossa analysoidaan ulkomailla opiskelun vaikutuksia liikkuvuuteen työmarkkinoilla myöhemmin elämässä käyttäen Erasmus-ohjelmaan osallistumista itsenäisenä ulkomailla opiskelun vaihtelulähteenä. Tutkimuksessa todettiin, että ulkomailla opiskelu lisää merkittävästi ulkomailla työskentelyn todennäköisyyttä korkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen. Ulkomailla tutkintonsa suorittaneet työskentelevät valmistumisen jälkeen ulkomailla noin 15 prosenttiyksikköä todennäköisemmin. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti sosiaaliturvan koordinoinnin parantumiseen EU:ssa, mutta panee huolestuneena merkille, että liikkuvien työntekijöiden ja erityisesti rajatyöntekijöiden on edelleen vaikea päästä sosiaaliturvajärjestelmien piiriin. Siksi ETSK kehottaa Euroopan komissiota seuraamaan jatkuvasti sosiaaliturvan koordinointia ja varmistamaan, että kehkeytyviin uusiin tilanteisiin, kuten etätyön tekemiseen ulkomailta käsin, omaksutaan yhteiset ratkaisut. Unionin tasolla tapahtuvan koordinoidun toiminnan merkitystä ei voi korostaa liikaa. Jäsenvaltioiden on huolehdittava liikkuvien työntekijöiden sosiaalisista oikeuksista aina, myös kriisitilanteissa. ETSK toteaa eläkejärjestelmien nykyiset erot eri puolilla EU:ta, mutta kehottaa samalla parantamaan liikkuvien työntekijöiden eläkeoikeuksien koordinointia ja valvomaan niiden toteutumista tehokkaammin kaikkialla EU:ssa, mahdollisesti eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa kohdennettujen maakohtaisten suositusten avulla. Lisäksi ETSK kehottaa tehostamaan toimia eurooppalaisen sosiaaliturvatunnuksen luomiseksi mahdollisuutena poistaa esteitä sosiaaliturvan saamiselta rajat ylittävissä tapauksissa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.10.1 | On syytä todeta, että yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote (PEPP) (5) kiinnostanee erityisesti itsenäisiä ammatinharjoittajia ja sellaisia liikkuvia työntekijöitä, jotka työskentelevät eri maissa koko työelämänsä ajan. Mahdollisuus vaihtaa PEPP-tuotteiden tarjoajaa yli rajojen edistää eittämättä työvoiman liikkuvuutta, vaikkakaan ei ole selvää missä määrin, sillä tuotteita ei ole vielä saatavilla. |
| --- | --- |

3.10.1

| 3.10.2 | Kun ajatus yleiseurooppalaisesta yksilöllisestä eläketuotteesta esitettiin, ETSK suhtautui asiaan myönteisesti ja piti sitä ratkaisevan tärkeänä askeleena pyrittäessä kannustamaan EU:n kansalaisia varautumaan asianmukaisesti eläkevuosiinsa. Lisäksi PEPP on komitean mielestä olennainen osa pääomamarkkinaunionia. Koska PEPP-tuotteita ei kuitenkaan vielä ole tarjolla, ETSK katsoo, että pääomamarkkinaunionia koskevaan toimintasuunnitelmaan (6) kuuluvan toimen 9 puitteissa on toteutettava lisätoimenpiteitä, joilla pyritään edistämään osallistumista ammatillisiin lisäeläkejärjestelmiin. |
| --- | --- |

3.10.2

| 3.11 | ETSK toteaa, että covid-19-pandemia on selvästi laajentanut mahdollisuuksia tehdä etätyötä (7). Yhä useammat työntekijät haluavat tehdä lyhytjaksoisesti tai tilapäisesti etätyötä ulkomailta käsin. ETSK odottaa suurella kiinnostuksella työmarkkinaosapuolten tulevia neuvotteluja vuonna 2002 tehdyn etätyötä koskevan itsenäisen sopimuksen uudelleentarkastelusta ja ajantasaistamisesta. Neuvottelutulos on määrä esittää hyväksyttäväksi oikeudellisesti sitovana sopimuksena, joka pannaan täytäntöön direktiivillä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK toteaa, että hyvät työolot ja -ehdot sekä elämänlaatunäkökohdat, kuten asiallisten koulujen ja pysyvästi laadukkaiden palvelujen saatavuus, ovat välttämättömiä, jotta yritykset pystyvät säilyttämään kilpailuedun ja houkuttelemaan ammattitaitoisia työntekijöitä. ETSK korostaa myös sitä, että tämänhetkiset investoinnit viralliseen ja epäviralliseen koulutukseen sekä elinikäiseen oppimiseen ovat tärkeitä, jotta voidaan tukea siirtymää kohti digitaalista ja hiilineutraalia taloutta. Dynaamisessa ja nopeasti vaihtelevassa ympäristössä on ratkaisevan tärkeää mukautua viipymättä ja tehokkaasti työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin tiedostaen samalla työvoimapulan vaikutus nykyiseen työvoimaan. Tähän kysymykseen liittyy digitalisaatiota koskeva Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimus, jossa todetaan, että molemmat osapuolet sitoutuvat osaamisen uudistamiseen tai uudelleenkoulutukseen yritysten digitaalisiin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK korostaa, että työvoiman liikkuvuutta ja työntekijöiden lähettämistä koskevia menettelyjä on digitalisoitava, jotta kyetään parantamaan kansallisten viranomaisten välistä tiedonvaihtoa ja poistamaan suhteettoman suurina pidettyjä esteitä. Tämä auttaa myös tarkkailemaan sääntöjä ja valvomaan niiden noudattamista asianmukaisesti. ETSK on tyytyväinen ehdotukseen, joka sisältyy 20. toukokuuta 2021 annettuun Euroopan parlamentin päätöslauselmaan ”EU:n sääntöjen vaikutukset työntekijöiden ja palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen: EU:n sisäinen työvoiman liikkuvuus työmarkkinatarpeiden ja taitojen yhteensovittamisen välineenä” (2020/2007(INI)) (8), jossa suositellaan, että perustetaan Euroopan työviranomaisen tiloissa digitaalisesti ja fyysisesti toimiva työntekijöille ja tuleville työnantajille tarkoitettu keskitetty palvelupiste, joka antaa sovellettavia unionin sääntöjä koskevaa neuvontaa. Kuten työviranomaisen perustamisesta annetun asetuksen 5 artiklassa säädetään, viranomaisen on parannettava tietojen saatavuutta, laatua ja käytettävyyttä muun muassa yhteisellä koko unionin kattavalla verkkosivustolla, joka toimii keskitettynä portaalina, mistä on pääsy kaikilla unionin virallisilla kielillä esitettyihin tietoihin sekä unionin ja kansallisen tason palveluihin. Lisäksi työviranomaisen olisi määrä tukea jäsenvaltioita valtakunnallisten verkkosivustojensa päivittämisessä. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita digitalisoimaan julkisia palveluja, erityisesti asiaankuuluvia sosiaaliturvapalveluja, helpottaakseen eurooppalaisten työntekijöiden liikkuvuutta kaikkialla EU:ssa ja takaamaan samalla oikeuksien siirrettävyyden sekä sen, että työntekijöiden ja ammattihenkilöiden liikkuvuutta koskevia velvoitteita noudatetaan. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK kehottaa lisäksi perustamaan EU:n laajuisen tiedotuskeskusten verkoston, joka käsittää verkkopalvelut mutta myös fyysiset palvelut ja puhelinpalvelut ja jonka tarkoituksena on auttaa työntekijöitä ja työnantajia hoitamaan esimerkiksi pankki- ja vakuutuspalveluja koskevia tiedusteluja. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK korostaa meneillään olevan, työvoiman liikkuvuutta koskevan tilastollisen analyysin merkitystä sen kannalta, että pystytään puuttumaan entistä paremmin osaamisen kohtaanto-ongelmiin EU:n työmarkkinoilla ja arvioimaan esimerkiksi Ukrainan sodan kaltaisten tapahtumien ja EU:n jäsenvaltioissa ja niiden välillä tapahtuvan työikäisten henkilöiden liikkumisen vaikutuksia. ETSK toteaa kyllä, että työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensaattaminen EU:n tasolla on paljon vaikeampaa kuin valtakunnallisella tai alueellisella tasolla. Komitea katsoo kuitenkin, että Eures-neuvojilla on tärkeä rooli tietoon perustuvan tuen tarjoamisessa liikkuvassa työssä oleville työntekijöille. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Merkityksellistä on myös kolmansista maista peräisin olevien työntekijöiden liikkuvuutta ja työoloja ja -ehtoja käsittelevä tutkimus. ETSK on huolissaan kyseisten työntekijöiden epävarmoista työoloista ja -ehdoista jäsenvaltioissa ja kehottaa valvomaan tehokkaammin sääntöjen noudattamista. ETSK huomauttaa myös, ettei työvoiman liikkuvuus EU:n jäsenvaltioista riitä vastaukseksi osaamisvajeeseen. Työperäistä maahanmuuttoa myös kolmansista maista on helpotettava ja vahvistettava. Tältä osin ETSK suhtautuu myönteisesti äskettäiseen muuttoliikepolitiikkaa koskevaan pakettiin, mutta toistaa näkemyksensä, jonka mukaan on ryhdyttävä tehokkaisiin toimiin, jotta työttömät EU:n kansalaiset pääsevät työmarkkinoille. |
| --- | --- |

3.17

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 443, 22.11.2022, s. 63.

1

(2)  https://epc2010.princeton.edu/papers/100976

2

(3)  Vuosikertomus EU:n sisäisestä työvoiman liikkuvuudesta (2021).

3

(4)  Parey & Waldinger (2011), Studying abroad and the effect on international labour market mobility: evidence from the introduction of Erasmus.

4

(5)  ETSK:n lausunto ECO/440 ”Yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote” (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 139).

5

(6)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20).

6

(7)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 13, EUVL C 220, 9.6.2021, s. 106.

7

(8)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 137.

8

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/56

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhdenvertaisuuden parantaminen EU:ssa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/09)

| Esittelijä: | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Cristian PÎRVULESCU |

Esittelijä:

Ozlem YILDIRIM

Yhteisesittelijä:

Cristian PÎRVULESCU

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 29.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 140/13/31 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

29.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

140/13/31

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan johdanto-osassa todetaan seuraavaa: ”unioni perustuu ihmisarvon, vapauden, yhdenvertaisuuden ja yhteisvastuun jakamattomiin ja yleismaailmallisiin arvoihin”. Komitea painottaa myös perusoikeuskirjan 20 artiklaa, jossa vahvistetaan kaikkien ihmisten olevan yhdenvertaisia lain edessä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK muistuttaa lisäksi, että yhdenvertaisuusperiaate paitsi kieltää syrjinnän myös edellyttää oikeussääntöjen johdonmukaista soveltamista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa painokkaasti neuvostoa, parlamenttia ja komissiota jatkamaan työtä, jolla parannetaan suojaa tavaroiden ja palvelujen saannissa ilmenevältä syrjinnältä, ja hyväksymään ehdotuksen direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että Euroopan unionin perusoikeuskirja luo vakaan perustan ja että perusoikeuksien suojelua edistäviä välineitä on kehitettävä yhtenäisesti kaikkialla unionissa. Lisäksi on tärkeää, että katetaan kaikenlaiset vuorovaikutussuhteet, ympäristöt ja tilanteet, joissa syrjintää voi esiintyä. Oikeussuojan erilaisuus aiheuttaa oikeuksien eriarvoisuutta, jota ei voida hyväksyä, ja jättää kokonaisia ihmisryhmiä vaille suojaa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Euroopan nykyinen suojajärjestelmä perustuu etupäässä siihen, että uhrit peräävät oikeuksiaan yksittäisin kanteluin tuomioistuin- ja oikeusjärjestelmän kautta. Monet tutkimukset kuitenkin osoittavat, että tiedoksiannot ja menettelyt eivät auta korjaamaan rakenteellista, intersektionaalista ja systeemistä eriarvoisuutta ja että uhrien oikeuskanteet ovat merkitykseltään vähäisiä, tilastollisesti poikkeuksellisia ja käytössä vain viimeisenä keinona (2). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa, että yhteiskuntarakenteiden luomaan epätasa-arvoon ja moniulotteiseen syrjintään voidaan puuttua vain johdonmukaisen ja monitahoisen politiikan, konkreettisten resurssien ja pitkäkestoisen toiminnan avulla. Tärkeitä apukeinoja, jotka on otettava käyttöön kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla, ovat tiedotus, aiheen esillä pitäminen ja koulutus. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että tasa-arvon edistäminen ja perusoikeuksien suojelu on sisällytettävä laajempaan yhteiskunnalliseen visioon, jossa jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet tukevat yksityishenkilöitä ja julkisia ja yksityisiä toimijoita nykyistä monipuolisempien ja tehokkaampien välineiden avulla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että unionin tulee sitoutua aktiivisesti edistämään yhdenvertaisten mahdollisuuksien yleisen periaatteen tunnustamista ja siihen liittyviä positiivisia velvoitteita ja että sitä varten toimielinten on ryhdyttävä kehittämään uuden sukupolven toimenpiteitä tasa-arvon edistämiseksi Euroopassa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK myöntää, että teknologian kehitys tekee oikeuksien käytöstä helpompaa monille kansalaisille, mutta korostaa, että se voi aiheuttaa käytännössä myös uusia yhdenvertaisuusongelmia ja siten uusia toimintatarpeita seurannan varmistamiseksi ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen puolustamiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Jotta oikeusriidoista yksityishenkilöille aiheutuva taakka olisi kevyempi, jotta kanteen vaikutus olisi yhtä laaja-alainen kuin valituksen kohteena oleva käytäntö ja jotta oikeuskehys olisi tehokas uhka syrjinnän hillitsemiseksi, ETSK kannattaa sitä, että unioni vahvistaa lainsäädännölliset vaatimukset, joilla helpotetaan ryhmäkanteiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Näin parannettaisiin oikeussuojakeinojen saatavuutta ja vaikuttavuutta syrjinnän torjumiseksi ja yhdenvertaisen kohtelun puolustamiseksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että unionin on vaadittava jäsenvaltioiden viranomaisia turvaamaan poliitikkojen sekä ammattiyhdistys- ja järjestötoiminnan edustajien turvallisuus, yhdenvertainen kohtelu ja suojelu arvojensa eli demokratian, oikeusvaltion ja poliittisiin mielipiteisiin perustuvan syrjinnän kiellon mukaisesti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Lisäksi on vahvistettava kaikkien kansalaisaktivistien ja erityisesti ihmisoikeusaktivistien valmiuksia käyttää voimassa olevia oikeudellisia välineitä ja tehdä yhteistyötä julkisten instituutioiden kanssa. |
| --- | --- |

1.12

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan johdanto-osassa todetaan seuraavaa: ”unioni perustuu ihmisarvon, vapauden, yhdenvertaisuuden ja yhteisvastuun jakamattomiin ja yleismaailmallisiin arvoihin”. Komitea painottaa myös perusoikeuskirjan 20 artiklaa, jossa vahvistetaan kaikkien ihmisten olevan yhdenvertaisia lain edessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK muistuttaa lisäksi, että yhdenvertaisuusperiaate paitsi kieltää syrjinnän myös edellyttää oikeussääntöjen johdonmukaista soveltamista. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan unionissa tunnustetaan nykyisin, että on olemassa monenlaisia eriarvoisuuden muotoja ja että niillä on intersektionaalinen ulottuvuus (esimerkiksi sukupuolten, etnisten ryhmien tai sukupolvien välinen eriarvoisuus, sosiaalinen eriarvoisuus). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kaikki eurooppalaiset ja kansalliset indikaattorit osoittavat, että etniseen alkuperään, rotuun, sukupuoleen, seksuaaliseen suuntautumiseen, mielipiteisiin ja vakaumuksiin, vammaisuuteen ja ikään perustuvaa syrjintää sekä syrjintää työelämässä, koulutuksessa, tavaroiden ja julkisten palvelujen saannissa ja sosiaalisessa suojelussa esiintyy edelleen yli kaksikymmentä vuotta Amsterdamin sopimuksen hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Syrjinnän jatkuminen johtuu muun muassa monimutkaisista ja usein päällekkäisistä prosesseista. Syrjintä on seurausta integroiduista prosesseista sekä järjestelmistä ja säännöistä, jotka tuottavat suoraa tai välillistä syrjintää yhä uudelleen. Epätasa-arvoa aiheuttavien tekijöiden päällekkäisyys johtaa tilanteisiin, jotka ovat näin ollen systeemisiä ja jarruttavat konkreettisesti tasa-arvon edistystä (3). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK on todennut jäsentensä välityksellä mutta myös suoraan jäsenvaltioissa toteuttamansa toiminnan kautta, että yleinen ilmapiiri yhteiskunnassa on huonontunut ja heikompien syrjintä lisääntynyt. Tähän on syytä puuttua nopeasti ja yhteisin toimin kansallisesti ja Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Lisäksi lähes kahden covid-kriisivuoden jälkeen on nähtävissä huolestuttavia merkkejä yhteiskunnallisesta ja alueellisesta eriarvoistumisesta. Niitä ovat kartoittaneet useat YK:n virastot, muun muassa Kansainvälinen työjärjestö (4). Covid-kriisi on syventänyt sosiaalista ja taloudellista epätasa-arvoa ja kohdellut kaltoin eurooppalaisia yrityksiä, joilla on vaikeuksia säilyttää ja luoda työpaikkoja. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Köyhät ja epävarmassa tilanteessa olevat yhteiskuntaryhmät ovat väistämättä alttiimpia syrjinnälle, josta ne joutuvat kärsimään samaan aikaan muiden haavoittuvuustekijöiden lisäksi. ETSK korostaa, että tällaisia erilaisia syrjinnän ilmentymiä on tarkasteltava kohdennetusti. Taloudellisesti ja sosiaalisesti heikommassa asemassa oleviin EU:n väestönosiin kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi on kehitettävä määrätietoista politiikkaa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK korostaa, että yhteiskuntarakenteiden luomaan epätasa-arvoon ja moniulotteiseen syrjintään voidaan puuttua vain vahvan politiikan, konkreettisten resurssien ja pitkäkestoisen toiminnan avulla. Kansalliset tasa-arvo- ja ihmisoikeuselimet tarvitsevat enemmän ja merkittävää tukea etenkin niiden riippumattomuuden lisäämiseksi ja niiden henkilöstöresurssien ja taloudellisten resurssien kasvattamiseksi. Tärkeitä apukeinoja, jotka on otettava käyttöön kaikilla yhteiskunnan ja poliittisen toiminnan osa-alueilla, ovat tiedotus, aiheen esillä pitäminen ja koulutus. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK katsoo, että tasa-arvon edistäminen ja perusoikeuksien suojelu on sisällytettävä laajempaan yhteiskunnalliseen visioon, jossa jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet tukevat yksityishenkilöitä ja julkisia ja yksityisiä toimijoita nykyistä monipuolisempien ja tehokkaampien välineiden avulla. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK vakuuttaa jälleen tukevansa varauksetta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaa uutta toimintasuunnitelmaa ja katsoo, että siihen sisältyy monia samansuuntaisia tekijöitä tasa-arvon edistämisen, perusoikeuksien suojelun ja syrjinnän torjunnan kanssa (5). Toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että niiden täytäntöönpanoon kiinnitetään enemmän huomiota. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Aiempien lausuntojensa (6) tapaan ETSK panee merkille EU:n pyrkimykset edistää sukupuolten tasa-arvoa, torjua etniseen taustaan, rotuun, ikään, uskontoon, mielipiteisiin tai vakaumukseen perustuvaa syrjintää, suojella hlbtiqa+-henkilöiden ja vammaisten henkilöiden oikeuksia, integroida romanihenkilöitä ja puolustaa maahanmuuttajien oikeuksia. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Kuten komitea on jo aiemmin ilmaissut, perusoikeuskirja tarjoaa monia mahdollisuuksia, joita ihmisoikeuselimet sen enempää kuin kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuoletkaan eivät ole hyödyntäneet. Sen vaikutusta yhdenvertaisuusperiaatteen suojeluun, sitä koskevaan ennaltaehkäisevään työhön ja sen edistämiseen, täytäntöönpanoon ja soveltamiseen olisi parannettava (7). |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Euroopan nykyinen suojajärjestelmä perustuu etupäässä siihen, että uhrit peräävät oikeuksiaan yksittäisin kanteluin tuomioistuin- ja oikeusjärjestelmän kautta. Kaikki tutkimukset kuitenkin osoittavat, että tiedoksiannot ja menettelyt eivät auta korjaamaan rakenteellista, intersektionaalista ja systeemistä eriarvoisuutta ja että uhrien oikeuskanteet ovat merkitykseltään vähäisiä, tilastollisesti poikkeuksellisia ja käytössä vain viimeisenä keinona (8). |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Työelämässä ilmenevän syrjinnän torjunta rajoittuu nykyisin vain tilanteisiin, joissa on kyse Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklassa mainituista perusteista (sukupuoli, rotu, etninen alkuperä, uskonto tai vakaumus, vammaisuus, ikä tai sukupuolinen suuntautuminen). |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Tavaroiden ja julkisten palvelujen saantia koskevan EU:n takaaman oikeuden suojelu rajoittuu sekin yksinomaan rotua tai etnistä alkuperää sekä naisten ja miesten tasa-arvoa koskeviin perusteisiin. Mitään muuta tasa-arvo-ongelmaa ei käsitellä sellaisena, ja suojelu syrjinnältä on erilaista syrjinnän perusteesta riippuen. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Suojelu syrjinnältä on eri laajuista eri jäsenvaltioissa. Toiset jäsenvaltiot suojelevat oikeutta tavaroiden ja palvelujen saantiin kaikilta 19 artiklassa tarkoitetuilta syrjinnän muodoilta, kun taas toisissa suojelu on näitä perusteita laajempaa. Suojelu syrjinnältä, eli yhdenvertaisuus, onkin erilaista eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Näiden havaintojen pohjalta on syytä määrittää tulevat osallisuutta edistävät tavoitteet, jotta ei rajoituttaisi siihen, mitä yhdenvertaisuuden tosiasialliseen suojeluun Euroopan unionissa sovellettavan mekanismin täytäntöönpano nykyisin mahdollistaa. |
| --- | --- |

2.18

3.   Erityistä

3.1   Kohti yleisen yhdenvertaisuusperiaatteen vahvistamista jäsenvaltioissa

| 3.1.1 | Tämänhetkinen tilanne Euroopassa paljastaa, että yhdenvertaisuusperiaate on tavoite, jonka toteutumiseen liittyy edelleen huomattavaa vaihtelua. Komissio itsekin on todennut esimerkiksi, että yhdenvertainen pääsy terveydenhuoltoon on ollut covid-kriisin aikana varsin suuri haaste (9). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Joissakin Euroopan maissa yleinen yhdenvertaisuusperiaate on nykyisin vahvistettu oikeudellisessa kehyksessä, ja sen mukaan oikeus yhdenvertaiseen kohteluun on ehdoton vaatimus kansalaisyhteiskunnassa, taloudellisissa suhteissa ja suhteissa valtioon. Toisissa sen sijaan rangaistaan vain laissa erikseen kielletystä syrjinnästä, eikä niissä sovelleta mitään positiivisia velvoitteita yhdenvertaisuusperiaatteen täytäntöönpanemiseksi (10). |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Näiden erilaisten lähestymistapojen vuoksi EU:n kansalaiset ja asukkaat ovat varsin eriarvoisessa asemassa sen suhteen, mikä on yhdenvertaisuusperiaatteen soveltamisala, miten se on suojeltu lainsäädännössä ja millaisia vaatimuksia sovelletaan sen panemiseksi täytäntöön käytännössä. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | ETSK kehottaa komissiota tunnustamaan, että tähänastisten saavutusten rajallisuus ja Euroopassa edelleen ilmenevä epätasa-arvo paljastavat rakenteellisia vaikeuksia, jotka estävät yhdenvertaisuusperiaatteen toteutumisen kaikkialla. Kansallisten tasa-arvo- ja ihmisoikeusorganisaatioiden olisi osallistuttava aktiivisesti tähän jatkuvaan arviointiprosessiin. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | ETSK katsoo, että unionin on ehdottomasti ryhdyttävä ajamaan kaikilla toimivalta-aloillaan kunnianhimoista tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien politiikkaa, joka on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen arvojen tasalla. Komitea tukeekin tältä osin Euroopan komission uutta aloitetta, joka perustuu perussopimuksen 157 ja 19 artiklaan ja jossa on kyse kansallisten tasa-arvoelinten tehokkuudesta sekä niiden potentiaalin ja moninaisten tehtävien ja valmiuksien vahvistamisesta. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Unionin on otettava käyttöön konkreettisia keinoja yleisen yhdenvertaisuusperiaatteen muuntamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavaksi oikeusperiaatteeksi, jonka tarjoama suoja on laajempi kuin vain suoja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklassa tarkoitettujen seitsemän syrjintäperusteen aiheuttamalta epätasa-arvoiselta kohtelulta. Yksi tehokas apukeino syrjinnän vastaisten toimenpiteiden toteuttamisessa olisi esimerkiksi rakennerahastojen käyttäminen. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Yleisen yhdenvertaisen kohtelun periaatteen tunnustaminen, positiivisten velvoitteiden asettaminen ja niiden systeemisen ulottuvuuden tunnustaminen ovat keinoja torjua tehokkaammin taloudellista ja sosiaalista epätasa-arvoa. |
| --- | --- |

3.1.7

3.2   Digimaailmassa ilmenevän epätasa-arvon ja syrjinnän torjunta

| 3.2.1 | ETSK myöntää, että teknologian kehitys tekee oikeuksien käytöstä helpompaa monille kansalaisille, mutta se aiheuttaa käytännössä myös uusia yhdenvertaisuusongelmia oikeuksien ja palvelujen saannissa sekä uusia toimintatarpeita yhdenvertaisen kohtelun periaatteen puolustamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Valtion palveluiden sekä tavaroiden ja palvelujen (etenkin välttämättömyyspalvelujen) saannin digitointi on mullistanut perinpohjaisesti niiden suhteen käyttäjäänsä, kun fyysiset esteet ovat poistuneet mutta samalla on syntynyt uusia digitaalisia esteitä. Oikeudet ja palvelut ovat sen myötä tiettyjen kansalaisryhmien ulottumattomissa. Näitä ovat etenkin muita huono-osaisemmat, heikossa asemassa olevat ja vammaiset henkilöt sekä valtaosa ikääntyneistä Euroopan alueella (11). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Näiden toimintaongelmien vuoksi joudutaan kehittämään ja panemaan täytäntöön uudenlaista julkista digitaalisen osallisuuden politiikkaa ja asettamaan julkisille ja yksityisille toimijoille positiivisia velvoitteita käyttäjiin nähden, kuten helppopääsyisyys ja maksuttomuus. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK toteaa, että teknisten saavutettavuusongelmien lisäksi ratkaistavana on uudenlaisia oikeuksien loukkaamiseen ja syrjintään liittyviä haasteita, joita aiheuttavat algoritmeihin (12) ja biometriikkatekniikkoihin (13) perustuvat välineet. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Kuten Euroopan neuvoston (14) ja perusoikeusviraston (15) selvityksissä todetaan, algoritmeihin perustuvat päätöksentekovälineet sisältävät syrjiviä vinoumia pyrittäessä tulosten automatisoituun toistamiseen. Parhaiten soveltuvat oikeudelliset keinot tekoälyn aiheuttaman syrjinnän vähentämiseksi ovat syrjintäkieltolainsäädäntö ja tietosuojalainsäädäntö. Näiden molempien oikeudellisten välineiden tehokas täytäntöönpano voi auttaa torjumaan laitonta syrjintää. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | ETSK katsoo, että näiden vaikutusten hallitseminen edellyttää määrätietoista julkista politiikkaa, jota sovelletaan sekä unionin sisämarkkinoihin kokonaisuudessaan että EU:n ulkopuolisiin talouden toimijoihin ja jossa asetetaan digitaalisia palveluja koskevan, parhaillaan käsittelyssä olevan lainsäädännön jatkoksi velvoite ottaa käyttöön prosessi automatisoidun päätöksenteon valvontaa, tietojen todentamista, arviointia, vaikutustenarviointia ja korjaamista varten, kun tällaista teknologiaa kehitetään ja otetaan käyttöön. Ratkaisuja voi tarjota osaltaan myös digitaalisista palveluista annettavan direktiivin hyväksyminen. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Yhdenvertaisen kohtelun suojelun ja syrjinnän torjunnan kehittäminen työelämässä

| 3.3.1 | ETSK pitää työelämää ratkaisevan tärkeänä integroitumisen ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien toteutumisen kannalta. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Vaikka Euroopan unioni on perinteisesti sitoutunut ajamaan naisten tasa-arvoa työelämässä, tämänhetkinen tilanne muistuttaa siitä, että naiset ovat historiassa aina kärsineet ensimmäisinä (taloudellisten, sosiaalisten, terveydellisten ja muiden) kriisien seurauksista. Miesten ja naisten ammatillinen tasa-arvo on yksi Euroopan maiden suurista haasteista. Naisten työllisyysaste laski covid-kriisin takia kaikissa ikäryhmissä ja kaikissa ammattiryhmissä ja putosi kaiken kaikkiaan 61,8 prosenttiin (16). |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Sukupuolten epätasa-arvo kasautuu muiden eriarvoisuuden muotojen jatkoksi. Eurostatin vuoden 2019 tutkimus osoittaa, että 68 % vammaisista henkilöistä oli köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa, kun vastaava luku koko väestössä on 28,4 % (17). Hlbt-henkilöiksi itsensä määrittelevista 21 % koki syrjintää työelämässä. Vastaava osuus Maghreb-alueen ja Afrikan maista peräisin olevista ja romanitaustaisista henkilöistä oli 25 % (18). |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Vuoden 2020 eurobarometri syrjinnästä puolestaan kertoo, että 59 % eurooppalaisista pitää syrjinnän pääasiallisena syynä etnistä alkuperää tai ihonväriä. Tutkimusten mukaan tällä on erityisen suuri merkitys työelämässä, missä sen vaikutus yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja sosiaaliseen integroitumiseen on huomattava. Jotta tällainen syrjintä voitaisiin osoittaa tuomioistuimissa, olisi otettava käyttöön tehokkaita menetelmiä, jollainen on esimerkiksi Ranskan ylimpien tuomioistuinten tunnustama Clerc-menetelmä. Sen avulla voidaan verrata samalle tasolle palkattujen työntekijöiden urakehitystä (19). |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Euroopan tason politiikka syrjinnän torjumiseksi työelämässä rajoittuu nykyisin oikeudelliseen kehykseen, joka mahdollistaa syrjintätapausten viemisen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Oletetun uhrin kannettavaksi jää näin raskas taakka syrjinnän vastustamisesta: hän joutuu nostamaan yhden tai useampia kanteita työnantajaansa, palveluntarjoajaa tai valtiota vastaan. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Komissio on jo kauan sitten myöntänyt, että syrjintä on tulosta kollektiivisista ilmiöistä. Jokaisen tilanteen tapauskohtainen riitauttaminen on erittäin raskasta uhreille. Syrjintäkanteiden nostamatta jättäminen on todistetusti erittäin yleistä (20). Oikeusriidat työelämässä tapahtuvasta syrjinnästä ovat harvinaisia ja tavaroiden ja palvelujen saantiin liittyvästä syrjinnästä lähes olemattomia. Olisi hyvä tehostaa tuomioistuinten ulkopuolisia mekanismeja ja prosesseja tasa-arvon edistämiseksi ja tukea maksutonta oikeudellista apua ja yleisen edun puolesta käytäviä oikeudenkäyntejä nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Jotta oikeusriidoista yksityishenkilöille aiheutuva taakka olisi kevyempi, jotta kanteen vaikutus olisi yhtä laaja-alainen kuin valituksen kohteena oleva käytäntö ja jotta oikeuskehys olisi tehokas uhka syrjinnän hillitsemiseksi, ETSK kannattaa sitä, että unioni antaa lainsäädäntöä menettelyvälineistä, joilla helpotetaan oikeuksien toteutumista jäsenvaltioissa esimerkiksi ryhmäkannemekanismeilla. Ne parantavat oikeussuojakeinojen saavutettavuutta ja vaikuttavuutta ja edistävät syrjinnän torjuntaa ja yhdenvertaisen kohtelun puolustamista. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Lisäksi jos Euroopan unioni haluaa torjua tehokkaasti syrjintää työelämässä, oikeudenkäynnit eivät voi olla ainoa keino puuttua kollektiiviseen ja systeemiseen syrjintään. |
| --- | --- |

3.3.8

| 3.3.9 | Euroopan unionin on laajennettava keinovalikoimaansa syrjinnän torjumiseksi muutoinkin kuin oikeudenkäynnein vaatimalla ottamaan käyttöön ennakointivälineitä, joilla voidaan puuttua syrjintään varhaisessa vaiheessa, korjata käytäntöjä ja ehkäistä syrjintää. |
| --- | --- |

3.3.9

| 3.3.10 | ETSK katsoo, että on otettava käyttöön samankaltaisia toimintapolitiikkoja kaikkiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklassa tarkoitettuihin seikkoihin perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Tästä syystä se kehottaa komissiota






  i. | varmistamaan olemassa olevien toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon tai ottamaan käyttöön työllisyyspolitiikkansa ja syrjinnän vastaisen politiikkansa puitteissa toimenpiteitä tasa-arvon edistämiseksi työelämässä ja voimassa olevan lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi |
| --- | --- | --- |

3.3.10

i.

varmistamaan olemassa olevien toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon tai ottamaan käyttöön työllisyyspolitiikkansa ja syrjinnän vastaisen politiikkansa puitteissa toimenpiteitä tasa-arvon edistämiseksi työelämässä ja voimassa olevan lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi

| ii. | ottamaan käyttöön toimenpiteitä työelämässä tapahtuvan syrjinnän seuraamiseksi yleisesti ja tiukentamaan työnantajille asetettuja arviointi-, raportointi- ja seurantavelvoitteita |
| --- | --- |

ii.

ottamaan käyttöön toimenpiteitä työelämässä tapahtuvan syrjinnän seuraamiseksi yleisesti ja tiukentamaan työnantajille asetettuja arviointi-, raportointi- ja seurantavelvoitteita

| iii. | auttamaan yrityksiä syrjinnän vastaisten ja osallisuutta edistävien käytäntöjen kehittämisessä. |
| --- | --- |

iii.

auttamaan yrityksiä syrjinnän vastaisten ja osallisuutta edistävien käytäntöjen kehittämisessä.

3.4   Laajempi ja yhdenmukainen suoja syrjinnältä unionissa

| 3.4.1 | ETSK kehottaa voimakkaasti Euroopan unionia jatkamaan työtä, jolla parannetaan suojaa tavaroiden ja palvelujen saannissa ilmenevältä syrjinnältä ja hyväksymään ehdotuksen direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK toteaa, että nykyinen suoja tavaroiden ja palvelujen saannissa ilmenevältä syrjinnältä on hierarkkinen eri perusteiden mukaan eli suojelee ihmisiä eritasoisesti sen mukaan, millä perustein heitä syrjitään. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Syrjimättömyyden periaate on perusoikeuksien suojelun peruspilari unionissa, mutta niin kauan kuin direktiiviehdotusta ei ole hyväksytty, Euroopan unioni ei täytä tehtäväänsä huolehtia oikeuksien yhtäläisestä toteutumisesta eurooppalaisessa julkisessa tilassa. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | ETSK pyytää neuvostoa, parlamenttia ja komissiota tekemään kaiken mahdollisen, jotta direktiiviehdotus hyväksyttäisiin siinä muodossa, että siinä ovat mukana sen yleiset ehdotukset oikeuksien paremmasta takaamisesta ja oikeussuojan paremmasta saatavuudesta eli että siihen sisältyy oikeuksien toteutumista helpottavia mekanismeja, kuten ryhmäkannemenettely, jotta varmistetaan sen tuloksellisuus ja syrjinnän vastaisten kansallisten elinten toimivallan tunnustaminen. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | EU:n olisi tehostettava toimiaan ja yhteistyötään ruohonjuuritasolla varmistaakseen, että hlbtiqa+-henkilöiden ihmisarvoa ja perusoikeuksia kunnioitetaan poikkeuksetta, että heitä ei aseteta missään syytteeseen ja että heidän osallistumistaan julkiseen elämään vahvistetaan. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.5 | ETSK katsoo, että unionin tulee sitoutua aktiivisesti edistämään yhdenvertaisten mahdollisuuksien yleisen periaatteen tunnustamista ja siihen liittyviä positiivisia velvoitteita. EU:n toimielinten on myös tuettava kansallisia tasa-arvo- ja ihmisoikeusorganisaatioita asettamalla sitovia normeja, jotta nämä voisivat hyödyntää koko potentiaalinsa ja varmistaa olemassa olevan lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon. |
| --- | --- |

3.5

3.6   Parempi suoja poliittisiin näkemyksiin tai ammattiyhdistys- ja kansalaistoimintaan perustuvalta syrjinnältä

| 3.6.1 | ETSK toteaa, että poliittiset aktivistit, ammattiyhdistysaktivistit (tai työntekijäjärjestöihin kuuluvat) ja kansalaisaktivistit ovat viime vuosina kaikkialla Euroopassa kohdanneet vaikeuksia sanan- ja toimintavapautensa käyttämisessä eli esimerkiksi käyttäessään oikeutta osoittaa mieltään vaatimustensa ilmaisemiseksi tai neuvottelujen käymiseksi. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | ETSK katsoo, että sekä unionin että jäsenvaltioiden on lainsäädäntönsä ja voimassa olevien kansainvälisten välineiden nojalla vaadittava viranomaisiaan turvaamaan tehokkaasti poliitikkojen sekä työmarkkinaosapuolten ja järjestötoiminnan edustajien turvallisuus, yhdenvertainen kohtelu ja suojelu arvojensa eli demokratian, oikeusvaltion ja poliittisiin mielipiteisiin perustuvan syrjinnän kiellon mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet ILO:n yleissopimuksen ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta (ILO C087) ja yleissopimuksen järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta (ILO C098). Lisäksi on kunnioitettava ja edistettävä yhdistymisvapautta ja järjestäytymisoikeutta. On tärkeää, että jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla käydään keskusteluja siitä, miten varmistetaan, että työntekijöillä on mahdollisuus tulla ammattiliittojen edustamiksi ja käyttää oikeuksia järjestäytyä kollektiivisesti ja ryhtyä työtaistelutoimiin (21). ETSK kannustaa Kansainvälisen työjärjestön kansainvälisesti tunnustettujen normien mukaisesti jäsenvaltioita ja komissiota suojelemaan tehokkaasti yhdistymisvapautta ja oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti ja käydä työehtosopimusneuvotteluja lainsäädäntönsä, työmarkkinasuhdejärjestelmänsä ja sovellettavien kansainvälisten välineiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6.3

3.7   Tehokkaat kansalliset instituutiot tasa-arvon edistämiseksi, perusoikeuksien suojelemiseksi ja syrjinnän torjumiseksi

| 3.7.1 | EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön soveltamisessa on tällä alalla liian usein merkittäviä rajoituksia, jotka liittyvät kunkin jäsenvaltion oikeudellisiin, institutionaalisiin, organisatorisiin ja taloudellisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Komitea katsoo, että kansallisten instituutioiden valmiuksien parantamiseksi on syytä laatia konkreettisia suunnitelmia rahoitustukiohjelmineen. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Komitea kannustaa komissiota kehittämään ohjelman, jolla tuetaan ihmisoikeuksiin liittyviä tehtäviä hoitavia kansallisia instituutioita, jotta voidaan parantaa, vahvistaa ja järkeistää niiden valmiuksia (perustaminen, akkreditointi ja kansainvälisten normien noudattaminen). Tässä olisi otettava huomioon myös valistus ja tietämys sekä tarve vastata kaikkien ryhmien erityistarpeisiin. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | Lisäksi on vahvistettava kaikkien työmarkkinaosapuolten ja kansalaisaktivistien ja erityisesti ihmisoikeusaktivistien valmiuksia käyttää voimassa olevia oikeudellisia välineitä ja tehdä yhteistyötä julkisten instituutioiden kanssa. Yhteiskunnallisille toimijoille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, jotka turvaavat syrjinnän uhrien oikeuksien toteutumisen, on annettava enemmän tukea. Tukea voidaan antaa koulutuksen, tietoisuuden lisäämisen, tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen siirron, taloudellisen ja organisatorisen tuen sekä hyökkäyksiltä ja mustamaalauskampanjoilta suojaamisen muodossa. |
| --- | --- |

3.7.4

| 3.7.5 | Komitea toistaa aiempaan tapaan, että on luotava tehokas ja helppokäyttöinen mekanismi fyysisten ja sanallisten hyökkäysten, pelottelun ja häirinnän havaitsemiseksi ja niistä ilmoittamiseksi. Tämä kattaa myös perusteettomat prosessit ja vihapuheen kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, kuten ihmisoikeusorganisaatioita, vastaan (22). Kun tällaisia hyökkäyksiä tehdään digitaalisissa yhteyksissä, ne on havaittava nopeasti ja kyseiset julkaisut on poistettava. |
| --- | --- |

3.7.5

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426.

1

(2)  Perusoikeusvirasto, Tasa-arvo EU:ssa 20 vuotta sen jälkeen, kun tasa-arvodirektiivit pantiin ensi kertaa täytäntöön, huhtikuu 2021 (selvityksen koko teksti saatavilla vain englanniksi).

2

(3)  Mulder, J., Indirect sex discrimination in employment, sukupuolten tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä käsittelevä oikeusalan eurooppalainen asiantuntijaverkosto, Euroopan komissio, 2020.

3

(4)  Ks. esimerkiksi ILO:n kahdeksas raportti käynnissä olevan kriisin vaikutuksista työelämään, lokakuu 2021. Kansainvälinen työjärjestö (ILO), COVID-19: ILO Monitor – 8th edition, 27. lokakuuta 2021.

4

(5)  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma (COM(2021) 38) (EUVL C 374, 16.9.2021, s. 38).

5

(6)  Ks. esimerkiksi lausunnot vammaisten naisten tilanteesta (SOC/579) (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 20), romaninaisten tilanteesta (SOC/585) (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 20), vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevasta agendasta 2020–2030 (SOC/616) (EUVL C 97, 24.3.2020, s. 41), monimuotoisuuden johtamisesta EU:n jäsenvaltioissa (SOC/642) (EUVL C 10, 11.1.2021, s. 7), hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevasta strategiasta 2020–2025 (SOC/667) (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 128), kotouttamista ja osallisuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta 2021–2027 (SOC/668) (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 134), vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevasta strategiasta (SOC/680) (EUVL C 374, 16.9.2021, s. 50) ja romanien osallistamista koskevasta strategiasta vuoden 2020 jälkeen

6

(7)  Lausunto aiheesta ”Strategia perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa” (SOC/671) (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 50)

7

(8)  Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Tasa-arvo EU:ssa 20 vuotta sen jälkeen, kun tasa-arvodirektiivit pantiin ensi kertaa täytäntöön, ks. edellä.

8

(9)  Euroopan komissio, Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa (COM(2009) 567 final).

9

(10)  Crowley, N., Making Europe more Equal: A legal Duty?, Equinet, 2016.

10

(11)  Défenseur des droits (Ranskan oikeusasiamies), Dématérialisation et inégalités d’accès aux services publics, 2019; Dématérialisation des services publics: trois ans après, où en est-on?, 2022.

11

(12)  Gerards, J. Xenidis, R., Algorithmic discrimination in Europe, sukupuolten tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä käsittelevä oikeusalan eurooppalainen asiantuntijaverkosto, Euroopan komissio, 2020.

12

(13)  Défenseur des droits, Technologies biométriques: l’impératif respect des droits fondamentaux, 2021.

13

(14)  Euroopan neuvosto, Zuiderveen Borgesius, Frederik, Discrimination, Artificial Intelligence and algorithmic decision-making, 2018.

14

(15)  Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Tienviittoja tulevaisuuteen: Tekoäly ja perusoikeudet, 2021.

15

(16)  Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE), Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic

16

(17)  Eurostat, Income inequalities, 2019.

17

(18)  Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Tasa-arvo EU:ssa 20 vuotta sen jälkeen, kun tasa-arvodirektiivit pantiin ensi kertaa täytäntöön, ks. edellä.

18

(19)  Chappe. V.A., La preuve par comparaison: méthode des panels et droit de la non-discrimination, Sociologies pratiques, 2011 /2 no 23, s. 45–55; Ranskan oikeusasiamiehen (Défenseur des droits) puitepäätös nro 2022–139, 31. elokuuta 2022; Cour de cassation: Cass.soc.10/07/1998 no. 90–41231; Cass.soc. 04/07/2000 no 98–43285; Cass.soc. 28/06/2006, no 04–46419.

19

o

o

o

o

(20)  Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Tasa-arvo EU:ssa 20 vuotta sen jälkeen, kun tasa-arvodirektiivit pantiin ensi kertaa täytäntöön, ks. edellä.

20

(21)  Ks. myös lausunto ”Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan” (SOC/632), kohta 4.5.3 ja kohta 4.5.6 (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159).

21

(22)  Lausunto aiheesta ”Strategia perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa” (SOC/671) (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 50).

22

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 59 artiklan 3 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 1

SOC/724 – Yhdenvertaisuuden parantaminen EU:ssa

Kohta 3.3.7

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta oikeusriidoista yksityishenkilöille aiheutuva taakka olisi kevyempi, jotta kanteen vaikutus olisi yhtä laaja-alainen kuin valituksen kohteena oleva käytäntö ja jotta oikeuskehys olisi tehokas uhka syrjinnän hillitsemiseksi, ETSK
  kannattaa sitä, että unioni antaa lainsäädäntöä
  menettelyvälineistä, joilla helpotetaan oikeuksien toteutumista
  jäsenvaltioissa
  esimerkiksi ryhmäkannemekanismeilla
  . Ne parantavat
  oikeussuojakeinojen saavutettavuutta ja vaikuttavuutta ja
  edistävät
  syrjinnän torjuntaa ja yhdenvertaisen kohtelun puolustamista. | Jotta oikeusriidoista yksityishenkilöille aiheutuva taakka olisi kevyempi, jotta kanteen vaikutus olisi yhtä laaja-alainen kuin valituksen kohteena oleva käytäntö ja jotta oikeuskehys olisi tehokas uhka syrjinnän hillitsemiseksi, ETSK
  kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan ja tarvittaessa toteuttamaan asianmukaisia toimia oikeussuojan saatavuuden varmistamiseksi ja tukemiseksi. Tällaisiin toimiin voisi sisältyä lainsäädännön antaminen
  menettelyvälineistä, joilla helpotetaan oikeuksien toteutumista
  asianomaisessa jäsenvaltiossa
  esimerkiksi ryhmäkannemekanismeilla,
  jotka voivat parantaa
  oikeussuojakeinojen saavutettavuutta ja vaikuttavuutta ja
  edistää
  syrjinnän torjuntaa ja yhdenvertaisen kohtelun puolustamista. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Jotta oikeusriidoista yksityishenkilöille aiheutuva taakka olisi kevyempi, jotta kanteen vaikutus olisi yhtä laaja-alainen kuin valituksen kohteena oleva käytäntö ja jotta oikeuskehys olisi tehokas uhka syrjinnän hillitsemiseksi, ETSK
  kannattaa sitä, että unioni antaa lainsäädäntöä
  menettelyvälineistä, joilla helpotetaan oikeuksien toteutumista
  jäsenvaltioissa
  esimerkiksi ryhmäkannemekanismeilla
  . Ne parantavat
  oikeussuojakeinojen saavutettavuutta ja vaikuttavuutta ja
  edistävät
  syrjinnän torjuntaa ja yhdenvertaisen kohtelun puolustamista.

Jotta oikeusriidoista yksityishenkilöille aiheutuva taakka olisi kevyempi, jotta kanteen vaikutus olisi yhtä laaja-alainen kuin valituksen kohteena oleva käytäntö ja jotta oikeuskehys olisi tehokas uhka syrjinnän hillitsemiseksi, ETSK
  kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan ja tarvittaessa toteuttamaan asianmukaisia toimia oikeussuojan saatavuuden varmistamiseksi ja tukemiseksi. Tällaisiin toimiin voisi sisältyä lainsäädännön antaminen
  menettelyvälineistä, joilla helpotetaan oikeuksien toteutumista
  asianomaisessa jäsenvaltiossa
  esimerkiksi ryhmäkannemekanismeilla,
  jotka voivat parantaa
  oikeussuojakeinojen saavutettavuutta ja vaikuttavuutta ja
  edistää
  syrjinnän torjuntaa ja yhdenvertaisen kohtelun puolustamista.

Perustelu

Valmisteluryhmässä ja SOC-jaostossa tästä asiasta ei päästy yhteisymmärrykseen kaikkien kolmen ryhmän kesken. Prosessioikeus kuuluu perinteisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, haluavatko ne ottaa kansallisella tasolla käyttöön ryhmäkanteita tai kollektiivisia oikeussuojakeinoja yhdenvertaisuusperiaatteen täytäntöönpanon välineenä. Näin kansalliset järjestelmät voidaan mukauttaa kansalliseen tilanteeseen. Lisäksi olisi muistettava, että kollektiivisia oikeussuojakeinoja voidaan myös käyttää väärin.

Äänestystulos

| Puolesta: | 59 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 104 |
| Pidättyi äänestämästä: | 13 |

Puolesta:

59

Vastaan:

104

Pidättyi äänestämästä:

13

MUUTOSEHDOTUS 2

SOC/724 – Yhdenvertaisuuden parantaminen EU:ssa

Kohta 3.3.10

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK katsoo, että on otettava käyttöön samankaltaisia toimintapolitiikkoja kaikkiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklassa tarkoitettuihin seikkoihin perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Tästä syystä se kehottaa komissiota






  — | varmistamaan olemassa olevien toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon tai ottamaan käyttöön työllisyyspolitiikkansa ja syrjinnän vastaisen politiikkansa puitteissa toimenpiteitä tasa-arvon edistämiseksi työelämässä ja voimassa olevan lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK katsoo, että on otettava käyttöön samankaltaisia toimintapolitiikkoja kaikkiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklassa tarkoitettuihin seikkoihin perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Tästä syystä se kehottaa komissiota

—

varmistamaan olemassa olevien toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon tai ottamaan käyttöön työllisyyspolitiikkansa ja syrjinnän vastaisen politiikkansa puitteissa toimenpiteitä tasa-arvon edistämiseksi työelämässä ja voimassa olevan lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi

| — | ottamaan käyttöön toimenpiteitä työelämässä
  tapahtuvan syrjinnän seuraamiseksi yleisesti ja tiukentamaan työnantajille asetettuja
  arviointi-, raportointi- ja
  seurantavelvoitteita |
| --- | --- |

—

ottamaan käyttöön toimenpiteitä työelämässä
  tapahtuvan syrjinnän seuraamiseksi yleisesti ja tiukentamaan työnantajille asetettuja
  arviointi-, raportointi- ja
  seurantavelvoitteita

| — | auttamaan yrityksiä syrjinnän vastaisten ja osallisuutta edistävien käytäntöjen kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

auttamaan yrityksiä syrjinnän vastaisten ja osallisuutta edistävien käytäntöjen kehittämisessä.

ETSK katsoo, että on otettava käyttöön samankaltaisia toimintapolitiikkoja kaikkiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artiklassa tarkoitettuihin seikkoihin perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Tästä syystä se kehottaa komissiota

| — | varmistamaan olemassa olevien toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon tai ottamaan käyttöön työllisyyspolitiikkansa ja syrjinnän vastaisen politiikkansa puitteissa toimenpiteitä tasa-arvon edistämiseksi työelämässä ja voimassa olevan lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi |
| --- | --- |

—

varmistamaan olemassa olevien toimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon tai ottamaan käyttöön työllisyyspolitiikkansa ja syrjinnän vastaisen politiikkansa puitteissa toimenpiteitä tasa-arvon edistämiseksi työelämässä ja voimassa olevan lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi

| — | ottamaan käyttöön toimenpiteitä
  , jotka auttavat hyödyntämään tehokkaasti EU:n lainsäädännössä vahvistettua syrjinnän määritelmää
  työelämässä
  , ja huolehtimaan työnantajien opastamisesta niille asetettujen
  arviointi-, raportointi- ja
  seurantavelvoitteiden hoitamisessa |
| --- | --- |

—

ottamaan käyttöön toimenpiteitä
  , jotka auttavat hyödyntämään tehokkaasti EU:n lainsäädännössä vahvistettua syrjinnän määritelmää
  työelämässä
  , ja huolehtimaan työnantajien opastamisesta niille asetettujen
  arviointi-, raportointi- ja
  seurantavelvoitteiden hoitamisessa

| — | auttamaan yrityksiä syrjinnän vastaisten ja osallisuutta edistävien käytäntöjen kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

auttamaan yrityksiä syrjinnän vastaisten ja osallisuutta edistävien käytäntöjen kehittämisessä.

Perustelu

Tässä kohdassa on kyse SEUT-sopimuksen 19 artiklassa vahvistettuihin kriteereihin perustuvien toimintapolitiikkojen täytäntöönpanosta. Lausunnon kohdassa 3.4.1 (ja 1.3) jo todetaan, että ”ETSK kehottaa voimakkaasti Euroopan unionia jatkamaan työtä, jolla parannetaan suojaa tavaroiden ja palvelujen saannissa ilmenevältä syrjinnältä ja hyväksymään ehdotuksen direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta”. Muutosehdotuksen tarkoituksena on muokata tekstiä siten, että ilmaistaan, minkälaisia toimenpiteitä tarvitaan, jotta syrjinnän vastaisten EU:n sääntöjen täytäntöönpano ja soveltaminen olisi tehokasta.

Äänestystulos

| Puolesta: | 67 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 109 |
| Pidättyi äänestämästä: | 11 |

Puolesta:

67

Vastaan:

109

Pidättyi äänestämästä:

11

MUUTOSEHDOTUS 3

SOC/724 – Yhdenvertaisuuden parantaminen EU:ssa

Kohta 3.4.4

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK pyytää neuvostoa, parlamenttia ja komissiota tekemään kaiken mahdollisen, jotta direktiiviehdotus hyväksyttäisiin siinä muodossa, että siinä ovat mukana sen yleiset ehdotukset oikeuksien paremmasta takaamisesta ja oikeussuojan paremmasta saatavuudesta
  eli että siihen sisältyy
  oikeuksien toteutumista
  helpottavia mekanismeja
  , kuten
  ryhmäkannemenettely
  , jotta varmistetaan sen tuloksellisuus ja syrjinnän vastaisten kansallisten elinten toimivallan tunnustaminen. | ETSK pyytää neuvostoa, parlamenttia ja komissiota tekemään kaiken mahdollisen, jotta direktiiviehdotus hyväksyttäisiin siinä muodossa, että siinä ovat mukana sen yleiset ehdotukset oikeuksien paremmasta takaamisesta ja oikeussuojan paremmasta saatavuudesta
  , ja antamaan jäsenvaltioiden päättää mahdollisista
  oikeuksien toteutumista
  helpottavista mekanismeista
  , kuten
  ryhmäkannemenettelystä
  , jotta varmistetaan sen tuloksellisuus ja syrjinnän vastaisten kansallisten elinten toimivallan tunnustaminen. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK pyytää neuvostoa, parlamenttia ja komissiota tekemään kaiken mahdollisen, jotta direktiiviehdotus hyväksyttäisiin siinä muodossa, että siinä ovat mukana sen yleiset ehdotukset oikeuksien paremmasta takaamisesta ja oikeussuojan paremmasta saatavuudesta
  eli että siihen sisältyy
  oikeuksien toteutumista
  helpottavia mekanismeja
  , kuten
  ryhmäkannemenettely
  , jotta varmistetaan sen tuloksellisuus ja syrjinnän vastaisten kansallisten elinten toimivallan tunnustaminen.

ETSK pyytää neuvostoa, parlamenttia ja komissiota tekemään kaiken mahdollisen, jotta direktiiviehdotus hyväksyttäisiin siinä muodossa, että siinä ovat mukana sen yleiset ehdotukset oikeuksien paremmasta takaamisesta ja oikeussuojan paremmasta saatavuudesta
  , ja antamaan jäsenvaltioiden päättää mahdollisista
  oikeuksien toteutumista
  helpottavista mekanismeista
  , kuten
  ryhmäkannemenettelystä
  , jotta varmistetaan sen tuloksellisuus ja syrjinnän vastaisten kansallisten elinten toimivallan tunnustaminen.

Perustelu

Valmisteluryhmässä ja SOC-jaostossa tästä asiasta ei päästy yhteisymmärrykseen kaikkien kolmen ryhmän kesken. Prosessioikeus kuuluu perinteisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, haluavatko ne ottaa kansallisella tasolla käyttöön ryhmäkanteita tai kollektiivisia oikeussuojakeinoja yhdenvertaisuusperiaatteen täytäntöönpanon välineenä. Näin kansalliset järjestelmät voidaan mukauttaa kansalliseen tilanteeseen. Lisäksi olisi muistettava, että kollektiivisia oikeussuojakeinoja voidaan myös käyttää väärin.

Äänestystulos

| Puolesta: | 60 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 114 |
| Pidättyi äänestämästä: | 11 |

Puolesta:

60

Vastaan:

114

Pidättyi äänestämästä:

11

MUUTOSEHDOTUS 4

SOC/724 – Yhdenvertaisuuden parantaminen EU:ssa

Kohta 1.10

Muutetaan seuraavasti:

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta
  oikeusriidoista yksityishenkilöille
  aiheutuva
  taakka olisi kevyempi, jotta kanteen vaikutus olisi yhtä laaja-alainen kuin valituksen kohteena oleva käytäntö ja jotta oikeuskehys olisi tehokas uhka syrjinnän hillitsemiseksi
  , ETSK kannattaa sitä, että unioni vahvistaa
  lainsäädännölliset vaatimukset, joilla helpotetaan ryhmäkanteiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Näin parannettaisiin oikeussuojakeinojen saatavuutta ja vaikuttavuutta syrjinnän torjumiseksi ja yhdenvertaisen kohtelun puolustamiseksi. | ETSK kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan ja tarvittaessa toteuttamaan asianmukaisia toimia, jotta
  oikeusriidoista
  ei aiheutuisi
  yksityishenkilöille
  taakkaa tai että
  taakka olisi kevyempi, jotta kanteen vaikutus olisi yhtä laaja-alainen kuin valituksen kohteena oleva käytäntö ja jotta
  kansallinen
  oikeuskehys olisi tehokas uhka syrjinnän hillitsemiseksi
  . Tällaisiin toimiin voisivat sisältyä
  lainsäädännölliset vaatimukset, joilla helpotetaan ryhmäkanteiden täytäntöönpanoa
  asianomaisissa
  jäsenvaltioissa. Näin parannettaisiin oikeussuojakeinojen saatavuutta ja vaikuttavuutta syrjinnän torjumiseksi ja yhdenvertaisen kohtelun puolustamiseksi.
  Parhaiden käytäntöjen vaihdon helpottamiseksi Euroopan komission tulisi antaa tietoja asiaa koskevista erilaisista kansallisista lainsäädäntökehyksistä. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Jotta
  oikeusriidoista yksityishenkilöille
  aiheutuva
  taakka olisi kevyempi, jotta kanteen vaikutus olisi yhtä laaja-alainen kuin valituksen kohteena oleva käytäntö ja jotta oikeuskehys olisi tehokas uhka syrjinnän hillitsemiseksi
  , ETSK kannattaa sitä, että unioni vahvistaa
  lainsäädännölliset vaatimukset, joilla helpotetaan ryhmäkanteiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Näin parannettaisiin oikeussuojakeinojen saatavuutta ja vaikuttavuutta syrjinnän torjumiseksi ja yhdenvertaisen kohtelun puolustamiseksi.

ETSK kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan ja tarvittaessa toteuttamaan asianmukaisia toimia, jotta
  oikeusriidoista
  ei aiheutuisi
  yksityishenkilöille
  taakkaa tai että
  taakka olisi kevyempi, jotta kanteen vaikutus olisi yhtä laaja-alainen kuin valituksen kohteena oleva käytäntö ja jotta
  kansallinen
  oikeuskehys olisi tehokas uhka syrjinnän hillitsemiseksi
  . Tällaisiin toimiin voisivat sisältyä
  lainsäädännölliset vaatimukset, joilla helpotetaan ryhmäkanteiden täytäntöönpanoa
  asianomaisissa
  jäsenvaltioissa. Näin parannettaisiin oikeussuojakeinojen saatavuutta ja vaikuttavuutta syrjinnän torjumiseksi ja yhdenvertaisen kohtelun puolustamiseksi.
  Parhaiden käytäntöjen vaihdon helpottamiseksi Euroopan komission tulisi antaa tietoja asiaa koskevista erilaisista kansallisista lainsäädäntökehyksistä.

Perustelu

Valmisteluryhmässä ja SOC-jaostossa tästä asiasta ei päästy yhteisymmärrykseen kaikkien kolmen ryhmän kesken. Prosessioikeus kuuluu perinteisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Näin ollen jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, haluavatko ne ottaa kansallisella tasolla käyttöön ryhmäkanteita tai kollektiivisia oikeussuojakeinoja yhdenvertaisuusperiaatteen täytäntöönpanon välineenä. Näin kansalliset järjestelmät voidaan mukauttaa kansalliseen tilanteeseen. Lisäksi olisi muistettava, että kollektiivisia oikeussuojakeinoja voidaan myös käyttää väärin.

Äänestystulos

| Puolesta: | 65 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 113 |
| Pidättyi äänestämästä: | 8 |

Puolesta:

65

Vastaan:

113

Pidättyi äänestämästä:

8

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/67

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vahva eurooppalainen yhteisvastuu harvinaisia sairauksia sairastavista potilaista”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/10)

| Esittelijä: | Alain COHEUR |
| --- | --- |

Esittelijä:

Alain COHEUR

| Komitean täysistunnon päätös | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 29.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 171/1/1 |

Komitean täysistunnon päätös

24.2.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

29.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

171/1/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) antoi vuonna 2009 lausunnon SOC/330 ehdotuksesta neuvoston suositukseksi Euroopan toimista harvinaisten sairauksien alalla (1). Komitea ilmaisi tässä lausunnossaan tukensa, huolenaiheensa ja ehdotuksensa tietoisuuden lisäämiseksi kaikista harvinaisia sairauksia sairastavien tarpeista. ETSK pitää hyvin valitettavana, että se joutuu toistamaan yli kymmenen vuotta lausuntonsa antamisen jälkeen pyyntönsä kattavasta eurooppalaisesta lähestymistavasta, jossa otetaan huomioon kaikki harvinaisia sairauksia sairastavien tarpeet. Komitea pyytää kehittämään eurooppalaisia ratkaisuja, joilla lievennetään harvinaisten sairauksien vaikutuksia arkeen sekä perhe- ja työelämään. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK vahvistaa painokkaasti tukensa ja solidaarisuutensa harvinaisia sairauksia sairastavia ihmisiä, heidän perheenjäseniään ja koko harvinaisia sairauksia sairastavien yhteisöä kohtaan. Euroopan unioni (EU) voisi näyttää esimerkkiä siitä, että kaikilla ihmisillä on oikeus terveydenhuoltoon kaikkialla Euroopan unionissa, ja osoittaa, ettei harvinaista sairautta sairastavia jätetä yksin. On välttämätöntä tukea FAIR-periaatteisiin (löydettävissä oleva, saatavilla oleva, yhteentoimiva ja uudelleenkäytettävä) perustuvaa eurooppalaista terveysdata-avaruutta, jotta harvinaisten sairauksien diagnosointia ja hoitoa voidaan nopeuttaa. ETSK kehottaa tunnustamaan Orphanetin asiantuntemuksen ja edistämään sitä kattavasti, jotta eurooppalaista terveysdataekosysteemiä voidaan parantaa harvinaisia sairauksia sairastavien potilaiden hyödyksi. Orphanetin verkkosivuston asettaminen saataville kaikilla EU:n kielillä toisi suurta lisäarvoa harvinaisia sairauksia sairastaville potilaille ja terveydenhuollon ammattilaisille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK vahvistaa havainnot harvinaisten sairauksien esiintyvyydestä EU:ssa sekä harvinaisia sairauksia sairastavien potilaiden hoitopolkujen ja sosiaaliturvaan liittyvien haasteiden yhtäläisyyksistä, joita ilmenee sairauksien monimuotoisuudesta ja moninaisuudesta sekä potilaiden ja asiantuntemuksen hajanaisuudesta huolimatta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa ehdotettuun periaatteeseen terveydenhuollon saatavuutta koskevasta oikeudesta, Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmaan sekä Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa ja Ranskan EU:n neuvoston puheenjohtajakaudella vuonna 2022 harvinaisiin sairauksiin kiinnitettyyn huomioon, jolla pyritään varmistamaan, ettei terveyden eriarvoisuus pahenna harvinaisia sairauksia sairastavien tilannetta. Komitea korostaa harvinaisia sairauksia sairastavien potilaiden omaishoitajia koskevan kunnianhimoisen eurooppalaisen hoitostrategian merkitystä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kehottaa hyödyntämään poliittisen tahdon ja käyttämään instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan suosituksia perustana sille, että laaditaan kattava harvinaisia sairauksia koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma, jonka SMART-tavoitteet voidaan saavuttaa vuoteen 2030 mennessä. Tällä tavoin varmistetaan, että kaikilla harvinaisia sairauksia sairastavilla on EU:ssa yhtäläiset mahdollisuudet saada diagnoosi ja hoitoa ja hyötyä kokonaisvaltaisesta näkemyksestä integroituun hoitoon. Tavoitteena on oltava, että potilaat saavat harvinaisesta sairaudestaan diagnoosin vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK ehdottaa terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) toimeksiannon laajentamista tai sen käyttämistä mallina, jonka pohjalta perustetaan uusi tarttumattomista taudeista vastaava eurooppalainen viranomainen, jonka tehtävänä olisi edistää harvinaisiin sairauksiin liittyvää koordinointia ja yhteisvastuuta. Tämän tarkoituksena on koordinoida harvinaisia sairauksia koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja varmistaa eurooppalainen lähestymistapa tarttumattomiin harvinaisiin sairauksiin. Toimimalla synergiassa Orphanetin kanssa voitaisiin taata, että sekä potilaat että ammattihenkilöt saavat tarvitsemansa tiedot. Tässä yhteydessä Orphanet hyötyisi EU:n rakenteellisesta tuesta, jotta se voisi julkaista työnsä kaikilla EU:n virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK antaa jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnalle äänen kansalaisten kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun tehostamiseksi ja avustaa EU:n toimielimiä rakenteellisen ja pysyvän yhteistyön avulla, jotta voidaan kehittää toimintapolitiikkoja, joilla on kansalaisten täysi tuki. ETSK suosittelee, että seuraava puheenjohtajakolmikko eli vuosina 2023–2024 puheenjohtajina toimivat Espanja, Belgia ja Unkari säilyttävät harvinaisia sairauksia koskevan politiikan asialistalla, kun otetaan huomioon eurooppalaisten osaamisverkostojen arviointi vuonna 2022 ja komission lupaus tarkistaa harvinaisia sairauksia koskevaa strategiaansa vuoden 2023 alussa siten, että harvinaiset sairaudet sisällytetään osaksi kansanterveyspolitiikkaa komission tulevilla toimikausilla. Sidosryhmien ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen on ratkaisevan tärkeää kunnianhimoisen strategian kehittämisessä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa laatimaan päätöslauselman kaltaisia aloitteita, joilla lisätään harvinaisia sairauksia sairastavien potilaiden vaikutusmahdollisuuksia ja edistetään heidän osallistumistaan harvinaisia sairauksia koskevaan toimintapolitiikkaan ja suosituksiin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (UNCRPD) 4 artiklan mukaisesti. Potilasjärjestöt voivat niille kertyneen kokemuksen ansiosta toimia erittäin tärkeässä edustajaroolissa ja potilaiden äänitorvina; niiden esiintyminen mediassa ja osallistuminen poliittisten suositusten laatimiseen on taattava ja sitä on tuettava (2). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa tunnustamaan, että on tärkeää, että diagnoosi harvinaisesta sairaudesta voidaan saada perinataali- tai neonataalivaiheessa tapahtuvan seulonnan aikana tai mahdollisimman pian terveys- tai kehitysongelmien alkamisen jälkeen. Lisäksi komitea kehottaa tunnustamaan hyödyt, joita saadaan monialaisesta terveydenhuollosta ja kokonaisvaltaisesta näkökulmasta potilaiden tarpeisiin ja polkuihin. Ne voivat hyötyä yhdennetystä sairaanhoidosta ja sosiaalihuollosta sekä keskitetystä hoidon koordinoinnista ja ennen kaikkea hoidon kohtuuhintaisuuden optimoinnista. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toteaa, etteivät laadukkaat terveyspalvelut voi olla koskaan niiden ihmisten etuoikeus, jotka kykenevät mistä tahansa syystä varmistamaan paremman pääsyn tarvittavaan kansalliseen terveydenhuoltopalveluun tai joilla on varaa maksaa korkeimpia vakuutusmaksuja tai palvelun käyttäjiltä perittäviä maksuja tai jotka kykenevät järjestämään tuottoisimpia varainkeruukampanjoita. Yhteisvastuuseen perustuvien, harvinaisia sairauksia sairastavia suojelevien sairausvakuutusjärjestelmien merkitystä ei voida aliarvioida. ETSK suhtautuisi myönteisesti keskusteluun eurooppalaisten yhteisvastuullisten keskinäisten sairausvakuutuskassojen hyödyistä ja haasteista harvinaisia sairauksia sairastavien innovatiivisen hoidon kustantamiseksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK tunnustaa, miten tärkeää on, että harvinaisia sairauksia sairastavilla eurooppalaisilla on mahdollisuus saada rajatylittäviä diagnoosi- ja hoitopalveluita. Mahdollisuus sekä matkustaa hoitoon että välttää liiallista matkustamista etälääketieteen avulla voi parantaa pääsyä harvinaisia sairauksia koskevaan hoitoon. Tämä koskee varsinkin erittäin harvinaisia sairauksia sairastavia potilaita. ETSK kehottaa optimoimaan eurooppalaisten osaamisverkostojen toiminnan ja integroimaan verkostot osaksi koko EU:ta ja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä. ETSK katsoo, että olisi tarkasteltava mahdollisuutta laatia yleissopimus, joka koskisi eurooppalaisissa osaamisverkostoissa annettavaa hoitoa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Jäsenvaltioiden erilaiset taloudelliset tilanteet huomioon ottaen ETSK suosittaa ja odottaa pohdintaa mahdollisuudesta perustaa erityinen EU:n rahasto, jonka rahoitukseen jäsenvaltiot osallistuvat ja josta ne hyötyvät taloudellisten valmiuksiensa mukaisesti, jotta voidaan varmistaa hoidon saatavuus kaikille harvinaisia sairauksia sairastaville, erityisesti niille, joilla on täyttämättömiä lääketieteellisiä tarpeita, jotta voidaan varmistaa todellinen solidaarisuus EU:ssa. ETSK kannattaa yhteishankinta- ja yhteisrahoitusmalleja, kuten lääkkeiden oikeudenmukaisen hinnan eurooppalaista laskuria, jotta voidaan parantaa lääkehoidon saatavuutta jäsenvaltioissa ja harvinaisia sairauksia sairastaville potilaille. Komitea pyytää ottamaan tämän huomioon harvinaislääkkeitä ja lastenlääkkeitä (harvinaisia sairauksia sairastaville ja lapsille tarkoitettuja lääkkeitä) koskevan EU:n lainsäädännön tarkistamisessa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa tutkimaan mahdollisuutta perustaa yhteisvastuurahasto, joka on tarkoitettu erityisesti sellaisia harvinaisia sairauksia varten, joita eurooppalaiset osaamisverkostot eivät kata. Tällainen rahasto voi olla hyödyllinen lisä silloin, kun pakollinen sairausvakuutus ei kata monimutkaisten tai harvinaisten sairauksien hoidosta tai rajatylittävästä hoidosta aiheutuvia kustannuksia, ja ETSK pitää yhteisvastuullisuutta Euroopan tasolla tarpeellisena. Harvinaisia sairauksia sairastaville tarkoitetun eurooppalaisen yhteisvastuurahaston avulla tulisi






  — | pyrkiä ehkäisemään kestämättömien kustannusten aiheutumista harvinaisia sairauksia sairastaville lääketieteellisesti välttämättömästä ja perustellusta terveydenhuollosta, jota on saatavilla EU:ssa, sekä sitä, että he joutuvat kärsimään vielä suuremmista terveyseroista sairautensa harvinaisuuden vuoksi |
| --- | --- | --- |

1.13

—

pyrkiä ehkäisemään kestämättömien kustannusten aiheutumista harvinaisia sairauksia sairastaville lääketieteellisesti välttämättömästä ja perustellusta terveydenhuollosta, jota on saatavilla EU:ssa, sekä sitä, että he joutuvat kärsimään vielä suuremmista terveyseroista sairautensa harvinaisuuden vuoksi

| — | osoittaa eurooppalaista yhteisvastuullisuutta, jotta voidaan parantaa terveydenhuollon saatavuutta kaikille harvinaisia sairauksia sairastaville koko EU:ssa, panna paremmin täytäntöön potilaiden oikeudet rajatylittävään terveydenhuoltoon sekä optimoida ja helpottaa eurooppalaisten osaamisverkostojen käyttöä |
| --- | --- |

—

osoittaa eurooppalaista yhteisvastuullisuutta, jotta voidaan parantaa terveydenhuollon saatavuutta kaikille harvinaisia sairauksia sairastaville koko EU:ssa, panna paremmin täytäntöön potilaiden oikeudet rajatylittävään terveydenhuoltoon sekä optimoida ja helpottaa eurooppalaisten osaamisverkostojen käyttöä

| — | täydentää kansallisia sosiaaliturva- ja sairausvakuutussäännöksiä perustamalla rahasto, jolla katetaan EU:ssa tapahtuvaan rajatylittävään hoitoon liittyvät välttämättömät kustannukset ja helpotetaan eurooppalaista yhteistyötä sellaisten kansanterveydellisten haasteiden ratkaisemisessa, joihin olisi hyödyllistä soveltaa rakenteellista ja tukevaa rajatylittävää lähestymistapaa. |
| --- | --- |

—

täydentää kansallisia sosiaaliturva- ja sairausvakuutussäännöksiä perustamalla rahasto, jolla katetaan EU:ssa tapahtuvaan rajatylittävään hoitoon liittyvät välttämättömät kustannukset ja helpotetaan eurooppalaista yhteistyötä sellaisten kansanterveydellisten haasteiden ratkaisemisessa, joihin olisi hyödyllistä soveltaa rakenteellista ja tukevaa rajatylittävää lähestymistapaa.

2.   Yleiset havainnot harvinaisista sairauksista

| 2.1 | Harvinaiset sairaudet ovat harvinaisia, mutta harvinaisia sairauksia sairastavia potilaita on paljon – sairaus luokitellaan harvinaiseksi sairauden esiintyvyyden perusteella. EU:ssa harvinainen sairaus määritellään sairaudeksi, joka on usein krooninen, joskus vammauttava tai henkeä uhkaava, ja jota sairastaa enintään yksi henkilö 2 000:ta henkilöä kohti (3). Harvinaisten sairauksien ja harvinaislääkkeiden portaalissa, Orphanetissä, oli vuonna 2019 yhteensä 6 172 yksittäistä harvinaista sairautta (4). Näistä harvinaisista sairauksista 71,9 prosenttia on alkuperältään geneettisiä ja 69,9 prosenttia ilmenee varhaislapsuudessa. Väestöstä 3,5–5,9 prosentilla arvioidaan olevan harvinainen sairaus. Näin ollen EU:ssa on noin 36 miljoonaa ihmistä, joilla on harvinainen sairaus. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Monimutkaisuutensa ja kroonisuutensa vuoksi monien harvinaisten sairauksien vaikutukset eivät usein rajoitu vain potilaan omaan elämään, vaan ne ulottuvat myös moniin muihin ihmisiin, kuten perheenjäseniin, sekä terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmiin. Perheisiin voi kohdistua eristyneisyyden ja vakavan haavoittuvuuden riskejä, ja harvinainen sairaus voi vaikuttaa merkittävästi erityisesti äitien ja naisten elämään, kun otetaan huomioon omaishoidon sukupuoliulottuvuus (5). Siksi on kiinnitettävä erityistä huomiota sosiaaliturvan saatavuuteen omaishoitajille. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vaikka sairauksia on tunnistettu jo yli 6 172 ja potilas voidaan diagnosoida niiden perusteella, joillekin sairauksille ei vielä ole määritelmiä, luonnehdintoja tai diagnostisia testejä. Tällaisia sairauksia kutsutaan oireyhtymiksi ilman nimeä (syndrome without a name – SWAN). Terveyserot ovat vielä selvempiä potilailla, joilla ei ole diagnoosia. Heidän täyttymättömät tarpeensa ja epätasa-arvo heidän kohdallaan ovat vielä suuremmat, koska asianmukaisen hoidon tai täydentävien sosiaali- ja sairausvakuutusetuuksien saaminen edellyttää diagnoosia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Terveydenhuollon saatavuudessa esiintyvän jatkuvan eriarvoisuuden vuoksi tarvitaan ennakoivia ja kohdennettuja yhteisöpohjaisia malleja, jotta heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, kuten henkilöt, joilla on fyysisiä, psykososiaalisia tai aistivammoja, voivat saada diagnoosin ja hoitoa. ETSK:n aiemmissa lausunnoissa on käsitelty maahanmuuttajien ja maahanmuuttajataustaisten EU:n kansalaisten terveydenhuoltoa; tätä asiantuntemusta ja näitä suosituksia on hyödynnettävä osana harvinaisia sairauksia koskevaa yhteistä lähestymistapaa (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ellei harvinaista sairautta tunnisteta perinataalivaiheessa tehtävässä seulonnassa, sen diagnosointi kestää keskimäärin 4,5 vuotta terveydellisten tai kehitykseen liittyvien haasteiden ilmenemisestä. Tutkimuksissa on havaittu, että diagnostisen epävarmuuden kesto – johon liittyy usein myös väärä diagnoosi ja/tai virheellinen, haitallisia seurauksia aiheuttava hoito – vaihtelee jopa viidestä seitsemään vuoteen (7). Lopulliseen ja oikeaan diagnoosiin johtava tie on usein vaikeakulkuinen ja edellyttää käyntiä useiden terveydenhuollon ammattilaisten luona: tutkimus on osoittanut, että 22 prosenttia diagnosoiduista harvinaisia sairauksia sairastavista potilaista etsi vastausta vaivoihinsa yli viideltä ja 7 prosenttia jopa yli kymmeneltä terveydenhuollon ammattilaiselta (8). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Terveydenhuollon ammattilaisten tietoisuuden lisääminen, jotta he voivat paremmin tunnistaa mahdolliset harvinaiset sairaudet, ohjata potilaita eteenpäin ja nopeuttaa diagnosointia, edellyttää tietojen jakamista, työvoiman riittävää ja jatkuvaa korkealaatuista koulutusta sekä oikea-aikaista työvoiman suunnittelua työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Harvinaisten sairauksien syitä, myös geneettisiä syitä, koskevan lääketieteellisen perustutkimuksen priorisoinnin ja siihen liittyvien jäsenneltyjen investointien avulla on tehostettava harvinaisia sairauksia sairastavien hoitoa, mikä saattaa jopa mahdollistaa heidän parantumisensa. Tällaista tutkimusta olisi tuettava EU:n rahoitusvälineillä, kuten EU4Health-ohjelmalla 2021–2027 – visio terveemmästä Euroopan unionista, ja asetuksilla, kuten ehdotuksella eurooppalaisesta terveysdata-avaruudesta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Joidenkin harvinaisten sairauksien edellyttämän erikoissairaanhoidon tarpeiden määrittämiseen ja hallintaan tarvittavaa tietämystä ja asiantuntemusta ei välttämättä ole saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa, ja se voi olla maantieteellisesti hajallaan koko EU:n alueella. Hoitojen on oltava paremmin saatavilla ja saavutettavissa ja kohtuuhintaisempia, sillä potilaiden mukaan hoitoja ei ole saatavilla heidän asuinpaikassaan (22 prosenttia), jonotuslistat vaikeuttavat hoitoon pääsyä (14 prosenttia), hoito on liian kallista (12 prosenttia) eikä saatavilla ole taloudellista tukea, joka helpottaisi heidän matkustamistaan hoitoon muuhun maahan (12 prosenttia) (9). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Laadukas hoito edellyttää, että terveyspalvelut ovat oikea-aikaisia, tasapuolisia, integroituja ja tehokkaita (10). Perinataali- ja neonataalivaiheissa tehtävä seulonta on hyvin tärkeää diagnosoinnin varhaisvaiheessa. Harvinaisiin sairauksiin erikoistuneen Euroopan komission asiantuntijaryhmän suositus harvinaisten sairauksien rajatylittävästä geneettisestä testauksesta Euroopan unionissa ja Eurordiksen koko EU:n alueella tapahtuvan seulonnan osalta tekemä työ muodostavat pohjan Euroopan laajuiselle suositukselle. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Diagnoosia edeltävät vaiheet, diagnoosin saaminen ja harvinaisen sairauden kanssa eläminen voivat olla henkisesti haastavia potilaalle ja/tai hänen perheenjäsenilleen. Sairauden näkymättömyys, fyysinen kuormitus ja muiden ihmisten puutteellinen tietämys tai ymmärrys sairaudesta voivat johtaa psykologiseen ja sosiaaliseen haavoittuvuuteen. Arkea voivat vaikeuttaa paitsi hoidon huono koordinointi myös käytännölliset, hallinnolliset, koulutukselliset, ammatilliset tai taloudelliset haasteet (11). Kokonaisvaltainen lähestymistapa hoitoon kattaa terveyteen liittyvien (ennaltaehkäisy sekä jatkuva, parantava, kuntouttava ja palliatiivinen terveydenhuolto), sosiaalisten ja jokapäiväisten tarpeiden koko kirjon ja edellyttää laadukasta ja integroitua monialaista sairaanhoitoa ja sosiaalihuoltoa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Harvinaisten sairauksien päivä lisää tietoisuutta ja tunnustusta koko yhteiskunnassa, edistää ymmärrystä ja parantaa potilaiden ja perheenjäsenten sosiaalista osallisuutta. Tietojen antaminen harvinaisia sairauksia sairastaville ja heidän perheenjäsentensä hyvinvoinnin varmistaminen edellyttävät terveydenhuollon ammattilaisten, keskinäisten sairausvakuutuskassojen, (digitaalisten) kontaktiryhmien ja potilasjärjestöjen ekosysteemiä. |
| --- | --- |

2.11

3.   Yleiset havainnot eurooppalaisesta harvinaisia sairauksia koskevasta politiikasta

| 3.1 | EU määritteli harvinaiset sairaudet kansanterveyden painopisteikseen yli kaksikymmentä vuotta sitten, ja se on toteuttanut toimia, joiden ansiosta tutkimus- ja kehitystyötä on lisätty, jäsenvaltiot ovat hyväksyneet harvinaisia sairauksia koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia, rajatylittävää yhteistyötä on koordinoitu eurooppalaisissa osaamisverkostoissa ja potilaat ovat saaneet oikeuksia rajatylittävään hoitoon (12). Komissio hyväksyi suosituksen 3 (”Tuetaan paremmin harvinaisia sairauksia sairastavien potilaiden terveydenhuoltoon pääsyn helpottamista”) ja ilmoitti aikovansa tarkistaa harvinaisia sairauksia koskevan strategiansa tarvittaessa vuoden 2023 alkuun mennessä (13). Euroopan parlamentti hyväksyi päätöslauselmansa EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen. Päätöslauselmassa kehotetaan laatimaan harvinaisia sairauksia koskeva EU:n toimintasuunnitelma (14). EU vahvisti myös oikeuden ”ajoissa annettavaan kohtuuhintaiseen, ehkäisevään, hoitavaan ja laadukkaaseen terveydenhuoltoon” Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (15). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ilmoitettuun tiedonantoon eurooppalaisesta hoito- ja hoivastrategiasta odotetaan sisältyvän tuki Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanolle ja omaishoitajien asianmukaiselle tunnustamiselle. Harvinaisia sairauksia sairastavien perheenjäsenet hyötyisivät strategiasta, jossa tunnustettaisiin paremmin omaishoitajat ja heidän oikeutensa kaikkialla EU:ssa ja joka tarjoaisi enemmän joustavuutta omaishoitajien oikeuksien käyttämisessä rajatylittävissä tilanteissa ja jossa otettaisiin huomioon keskeisenä asiana (virallisten hoitajien ja omaishoitajien) mielenterveys (16). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EU:n jäsenvaltiot kannattivat yhdessä harvinaista sairautta sairastavien henkilöiden ja heidän perheenjäsentensä haasteiden ratkaisemisesta vuonna 2021 annettua Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmaa (17), jossa kehotetaan vahvistamaan terveydenhuoltojärjestelmiä, jotta harvinaista sairautta sairastavat voivat täyttää paremmin fyysiseen terveyteensä ja mielenterveyteensä liittyvät tarpeensa, mukaan lukien heidän oikeutensa saavuttaa paras mahdollinen fyysisen terveyden ja mielenterveyden taso, ja jotta voidaan parantaa terveydellistä yhdenvertaisuutta ja tasa-arvoa, lopettaa syrjintä ja leimaaminen sekä poistaa kattavuuteen liittyvät puutteet ja luoda osallistavampi yhteiskunta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvosto (terveysasiat) käsitteli harvinaisia sairauksia koskevia EU:n toimia ja keskusteli siitä, olisiko hyödyllistä vahvistaa harvinaisiin sairauksiin liittyvää yhteistyötä ja koordinointia jäsenvaltioiden välillä ja EU:n tasolla. Neuvoston puheenjohtajavaltio katsoi, että EU:n toiminnan vahvistaminen tällä alalla olisi konkreettinen osoitus Euroopan terveysunionin hyödystä Euroopan kansalaisille. Eurooppalainen terveysdata-avaruus on yksi väline, jolla tulisi tehostaa EU:n toimintaa, sillä se voisi auttaa torjumaan harvinaisia sairauksia ja varmistamaan laadukkaan terveysdatan saatavuuden turvallisissa puitteissa. Sen on myös tarjottava nopeammin saataville uusia, turvallisempia ja yksilöllisempiä hoitomuotoja (18). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Raporttiin Euroopan tulevaisuuskonferenssin tuloksista sisältyy ehdotus kaikille yhtäläisistä mahdollisuuksista saada terveydenhuoltoa. Sillä pyritään luomaan oikeus terveyteen, jotta kaikille eurooppalaisille taataan kohtuuhintaisen, ennaltaehkäisevän, hoitavan ja laadukkaan terveydenhuollon yhdenvertainen ja yleinen saatavuus. Konferenssin täysistunnossa tunnustettiin nimenomaisesti harvinaisten sairauksien yhteisö ja viitattiin siihen. Täysistunnossa tuettiin nopeampaa ja vahvempaa päätöksentekoa keskeisissä aiheissa ja eurooppalaisen hallintotavan tehokkuuden parantamista, kun EU etenee kohti Euroopan terveysunionin kehittämistä; tarvetta varmistaa, että olemassa olevat hoidot ovat kaikkien saatavilla riippumatta siitä, missä ne ovat ensiksi saatavilla EU:ssa; tätä varten rajatylittävän yhteistyön helpottamista erityisesti harvinaisten sairauksien tapauksessa; sekä terveydenhuoltojärjestelmän vahvistamista, jotta voidaan parantaa terveydenhuoltojärjestelmiemme häiriönsietokykyä ja laatua erityisesti kehittämällä, koordinoimalla ja rahoittamalla edelleen eurooppalaisia osaamisverkostoja, koska ne muodostavat perustan pitkälle erikoistuneita ja monimutkaisia hoitoja tarjoavien sairaanhoitoverkostojen kehittämiselle (19). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vuonna 2021 julkaistu ”EU:n syöväntorjuntasuunnitelma: Uusi EU:n lähestymistapa ennaltaehkäisyyn ja hoitoon”, luettelo vuoteen 2030 mennessä toteutettavista toimista ja sidosryhmien osallistaminen ovat EU:n terveyspolitiikan lähestymistapa, jolla pyritään torjumaan terveyseroja EU:ssa (20). Suunnitelma perustuu myös eurooppalaisiin osaamisverkostoihin, jotka ovat edelläkävijöitä harvinaisten sairauksien diagnosointiin ja hoitoon liittyvän asiantuntemuksen vaihtamisessa. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityiset havainnot harvinaisista sairauksista ja harvinaisia sairauksia koskevasta politiikasta

| 4.1 | Aiheesta ”Ehdotus neuvoston suositukseksi Euroopan toimista harvinaisten sairauksien alalla” antamansa lausunnon (21) jatkotoimia arvioiden ETSK toteaa, että vaikka suosituksia pannaan edelleen täytäntöön vaihtelevalla menestyksellä, esimerkiksi kehittämällä eurooppalaisia osaamisverkostoja vuodesta 2017 alkaen, ottamalla käyttöön viestintä- ja raportointijärjestelmä, laatimalla käsikirjoja ja suuntaviivoja, joilla helpotetaan EU:n eri ammattikulttuurien välistä vuoropuhelua, sekä esittämällä eurooppalaista terveysdata-avaruutta koskeva vaatimus potilaiden oikeudesta tarkastella omia tietojaan, EU:n harvinaisia sairauksia koskeva politiikka edellyttää kiireellisiä toimia, sillä tehtävää on vielä paljon. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Eurooppalaiset osaamisverkostot ovat terveydenhuoltojärjestelmien välisen konkreettisen eurooppalaisen yhteistyön lippulaivahanke. Yhteistyöllä helpotetaan kliinisiä tutkimuksia ja asiantuntemusta harvinaisia sairauksia sairastavien eurooppalaisten diagnosointia ja hoitoa varten. Näiden osaamisverkostojen potentiaalia ei ole vielä täysin tutkittu eikä sitä hyödynnetä vielä täysimääräisesti. Arviointi on tarkoitus aloittaa vuonna 2022 (22). Vuonna 2017 perustetut 24 eurooppalaista osaamisverkostoa kattoivat 1 466 eurooppalaisten osaamisverkostojen jäsentä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, mukaan lukien yli 900 terveydenhuoltoyksikköä, jotka sijaitsevat yli 313 sairaalassa. Eurooppalaisten osaamisverkostojen jäsenet hoitavat 1,7 miljoonaa potilasta, mutta kliinisen potilashoidon asiantuntijajärjestelmän (Clinical Patient Management System, CPMS) kautta on hoidettu vain 2 100:aa potilasta, joilla on monimutkainen ja hyvin harvinainen sairaus. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Eurooppalaisten osaamisverkostojen potentiaalin optimoimiseksi on puututtava seuraaviin ongelmiin: eurooppalaisiin osaamisverkostoihin osallistuville terveydenhuollon tarjoajille maksettavan korvauksen puuttuminen, CPMS-järjestelmän kautta toteutetuista virtuaalisista neuvotteluista maksettavan erityisen korvauksen puuttuminen ja hallinnolliseen tai tekniseen yhteentoimivuuteen liittyvät ongelmat. Lisäksi eurooppalaisten osaamisverkostojen olemassaolon ja saavutettavuuden takaamiseksi on tehtävä töitä niiden integroimiseksi kansallisiin terveydenhuoltojärjestelmiin harvinaisten sairauksien asiantuntijalaitosten kautta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Harvinaisia sairauksia sairastavien hoidon keskittäminen ja riittävän monen osaamiskeskuksen ylläpitäminen parantaisi hoidon laatua. Osaamiskeskuksen määrittävät kriteerit on vahvistettava. Osaamiskeskukset tarvitsevat erityistä ja riittävää rahoitusta. Koska kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet tuottavat terveydenhuollon tarvitsemat resurssit, niillä tulisi myös olla strateginen rooli resurssien jakamisessa. Paikallisille, alueellisille ja kansallisille hoitoverkostoille on tiedotettava osaamiskeskusten olemassaolosta, ja niitä on kannustettava osallistumaan eurooppalaisiin osaamisverkostoihin, jotta voidaan helpottaa hoidon saantia ja parantaa hoidon laatua. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU:n rahoituksella tuettujen rajatylittävien useiden sidosryhmien kumppanuuksien ja konsortioiden on osoitettu rikastavan eurooppalaisen tutkimuksen ja yhteistyön ekosysteemejä kokoamalla yhteen kansalaisyhteiskunnan toimijoita ja harvinaisten sairauksien ja terveys- tai sosiaalipolitiikan asiantuntijoita, tiedeyhteisöä, lääketieteen alan kumppaneita, osaamiskeskuksia, potilasjärjestöjä, muita kuin voittoa tavoittelevia keskinäisiä sairausvakuutuskassoja ja asiantuntijapotilaita. Ne ovat edistäneet potilaskeskeisten toimintapoliittisten suositusten, pilottihankkeiden ja tutkimusten laatimista, minkä avulla on pyritty parantamaan harvinaisia sairauksia sairastavien eurooppalaisten pääsyä laadukkaaseen kokonaisvaltaiseen ja integroituun terveydenhuoltoon ja sosiaalihuoltoon (23). On tullut aika vakiinnuttaa nämä suositukset ja parhaat käytännöt johdonmukaiseksi politiikaksi, jonka avulla kootaan yhteen kansalliset, rajatylittävät ja eurooppalaiset aloitteet eikä jätetä yhtään harvinaista sairautta sairastavaa potilasta jälkeen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Osallistavassa Rare 2030 -tutkimuksessa aiheesta ”Foresight in Rare Disease Policy” muotoiltiin kahdeksan ratkaisevan tärkeää suositusta hoidosta, hoivasta, tutkimuksesta, datasta sekä eurooppalaisesta ja kansallisesta infrastruktuurista. Tutkimuksessa esitettiin etenemissuunnitelma ja SMART-tavoitteet, jotka määrittävät suunnan harvinaisia sairauksia koskevalle politiikalle seuraavan vuosikymmenen ajaksi: 1) pitkän aikavälin yhdennetyt eurooppalaiset ja kansalliset suunnitelmat ja strategiat; 2) varhaisemmassa vaiheessa ja nopeammin annettavat sekä tarkemmat diagnoosit; 3) laadukkaan terveydenhuollon saatavuus; 4) integroitu ja ihmisläheinen hoito; 5) kumppanuudet potilaiden kanssa; 6) innovatiivinen ja tarvejohtoinen tutkimus- ja kehitystyö; 7) potilaita ja yhteiskuntaa hyödyttävä datan optimointi; 8) saatavilla ja saavutettavissa olevat ja kohtuuhintaiset hoidot (24). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Harvinaisia sairauksia sairastavien, heidän omaistensa ja terveydenhuollon ammattilaisten osaamisen tunnustaminen oli keskeinen osa EMRaDi-hanketta, jossa muun muassa selvitettiin tarjontaa ja kysyntää harvinaisten sairauksien alalla Euregio Maas-Reinin alueella. Hankkeessa analysoitiin myös jokapäiväistä todellisuutta ja potilaspolkuja kahdeksasta harvinaisesta sairaudesta tehdyn 104 syväluotaavan haastattelun perusteella (25). Haastattelut vahvistivat olettamukset diagnostisista vaikeuksista, hoidon koordinointiin liittyvän taakan lisääntymisestä (potilaan kohtaavat potilaspolullaan 6–25 terveydenhuollon ammattilaista), erikoisalan keskuksissa annetun monialaisen hoidon tarpeesta ja ensisijaisuudesta sekä laajemmin tarpeesta tarkastella tietotarpeiden, psykologisen tuen, sosiaalisen osallisuuden ja kehittymismahdollisuuksien sekä käytännöllisten, hallinnollisten ja rajatylittävien terveydenhuollon tarpeiden koko kirjoa aiempaa laajemmasta kokonaisvaltaisesta näkökulmasta. Hankkeessa laadittiin suosituksia kokonaisvaltaisesta hoidosta, etälääketieteestä ja eurooppalaisesta yhteisvastuusta (26). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Covid-19-pandemia vauhditti terveydenhuollon digitalisointia, uusien teknologioiden käyttöä ja etälääketieteen käyttöönottoa. Etälääketieteeseen kuuluvat etäkonsultaatio, etäneuvonta, etäseuranta ja mobiilit terveyspalvelut. Sen palvelujen sääntelyn, valmiuksien kehittämisen ja korvausten on perustuttava työmarkkinaosapuolten ja lääketieteen alan sidosryhmien kuulemiseen, ja niiden avulla on ennen kaikkea varmistettava potilasturvallisuus sekä hoivan ja hoidon laatu ja jatkuvuus. Kun etälääketiedettä käytetään parhaalla mahdollisella tavalla, potilaiden – myös harvinaisia sairauksia sairastavien potilaiden – ei tarvitse matkustaa kohtuuttoman paljon kotimaassaan tai muualla Euroopassa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Tieteellisen tutkimuksen, terveystaloustieteen ja harvinaisten sairauksien hoidon laadun edistämistä varten tarvitaan potilasrekistereitä, jotka perustuvat FAIR-periaatteisiin (löydettävissä oleva, saatavilla oleva, yhteentoimiva ja uudelleenkäytettävä). Erilaisten aloitteiden, joihin kuuluvat esimerkiksi European Registry Data Warehouse -aloite, Euroopan harvinaisten sairauksien rekisterin infrastruktuurin metadatan keskusvarasto (ERDRI.mdr) ja eurooppalainen terveysdata-avaruus, on käynnistettävä keskustelu ytimekkäästä vakiomuotoisesta rekisteröinnistä ja rekistereiden tarkoituksesta. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Harvinaisiin sairauksiin liittyvän tarjonnan ja kysynnän kartoittaminen edellyttää harvinaisia sairauksia sairastavien potilaiden esiintyvyyden, hoidon tarpeen ja hoitokustannusten määrällistä arviointia, jossa kunnioitetaan täysin potilaiden yksityisyyttä. Belgian sairausvakuutuskassojen innovatiivisen menetelmän avulla voitiin ensimmäisen kerran analysoida harvinaisia sairauksia sairastavien potilaiden esiintyvyyttä, hoitokustannuksia ja hoidon tarvetta verrattuna sairausvakuutuskassojen jäsenten keskimääräisiin hoitokustannuksiin ja keskimääräiseen hoidon tarpeeseen (27). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Analyysi vahvisti keskimääräistä jäsentä suuremman hoidon tarpeen (enemmän sairaalakäyntejä ja osastojaksoja, enemmän yleis- ja erikoislääkärikäyntejä), mikä selittyy monimutkaisemmilla hoitotarpeilla. Pakolliselle sairausvakuutusjärjestelmälle aiheutuneiden kustannusten vahvistettiin olevan kymmenkertaiset verrattuna keskimääräiseen jäseneen ja potilaiden itse maksamien maksujen kolminkertaiset verrattuna keskimääräiseen jäseneen. Lääkkeet aiheuttivat suurimman osan – keskimäärin noin puolet – kustannuksista. Todellisten kustannusten odotetaan olevan paljon korkeammat, koska tutkimuksessa ei otettu huomioon perheen sosioekonomista tilannetta tai muita korvaamattomia kustannuksia, kuten psykologista hoitoa, ensihoitoa, täydentäviä vakuutuksia tai edes potilaan itse maksamia kustannuksia. Analyysi osoittaa vahvojen yhteisvastuuseen perustuvien sairausvakuutusjärjestelmien merkityksen harvinaisten sairauksien potilaiden suojelemisessa. Kun harvinaisia sairauksia sairastavat kieltäytyvät hoidosta tai eivät ota vastaan hoitoa taloudellisista syistä, se vaikuttaa heidän myöhempään terveyteensä ja elämänlaatuunsa. Vaarana on myös suurempien taloudellisten kustannuksien aiheutuminen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Harvinaislääkkeitä ja lastenlääkkeitä (harvinaisia sairauksia sairastaville ja lapsille tarkoitettuja lääkkeitä) koskevan EU:n lainsäädännön tarkistaminen edellyttää kunnianhimoista lähestymistapaa sen varmistamiseksi, että harvinaislääkkeet ja hoito ovat kohtuuhintaisia jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmille ja potilaille. Tällä hetkellä liian korkeat hinnat muodostavat esteen monille harvinaisia sairauksia sairastaville potilaille. Eri maiden välinen eurooppalainen yhteistyö ja lääkkeiden yhteishankintoja koskevat mallit – kuten Beneluxa (28) tai covid-19-pandemian aikana rokotteiden hankintaan liittyneet mallit – ovat parantaneet hoitojen saatavuutta yhteisen, läpinäkyvän, kestävän ja kannustavan EU:n lähestymistavan ansiosta. Keskustelua lääkkeiden oikeudenmukaisesta hinnoittelusta ja T&K-kustannusten läpinäkyvyydestä on tehostettu ehdotuksella lääkkeiden oikeudenmukaisen hinnan laskurista ja AIM:n oikeudenmukaisen hinnoittelun mallilla, jossa on kyse FAIR-periaatteiden mukaisen hinnan laskemisesta uusille tai nykyisille lääkkeille (ilman rinnakkaistuotteiden kilpailua) ja sen vertaamisesta maksettuun tai neuvoteltavana olevaan hintaan (29). |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Eri jäsenvaltioissa on järjestelyjä, jotka koskevat harvinaisia sairauksia sairastavien mahdollisuuksia saada harvinaislääkkeitä silloin, kun säännölliset korvaukset eivät ole mahdollisia. Niihin kuuluvat esimerkiksi erityiskäyttöohjelmat, lääkkeiden poikkeuskäyttöä koskevat säännökset ja erityisen solidaarisuusrahaston tukitoimet (30). Solidaarisuusrahastot voivat olla hyödyllinen lisä silloin, kun pakollinen sairausvakuutus ei kata monimutkaisten tai harvinaisten sairauksien hoidosta tai rajatylittävästä hoidosta aiheutuvia kustannuksia. Tämä koskee erityisesti niitä tapauksia, joissa EU:ssa ei ole tunnustettuja osaamiskeskuksia. Harkinnassa olleet eurooppalaiset yleissopimukset eurooppalaisissa osaamisverkostoissa annettavasta hoidosta tai harvinaisia sairauksia sairastavien pääsystä hoitoon jossakin toisessa jäsenvaltiossa eivät ole toteutuneet harvinaisten sairauksien hoidon talousarviovaikutuksista huolimatta. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | HERA perustettiin vastauksena covid-19-pandemiaan ja Euroopan terveysunionin keskeiseksi pilariksi. Sen tavoitteena on ehkäistä ja havaita terveysuhkia sekä reagoida niihin nopeasti ja ennakoida uhkia ja mahdollisia terveyskriisejä keräämällä tietoja ja kehittämällä tarvittavat reagointivalmiudet. Sen tehtävä voidaan ulottaa tartuntatauteja laajemmalle, ja HERA voi toimeksiantonsa perusteella torjua myös muita terveysuhkia. Euroopan terveysunionin nykyinen hallintorakenne ei vielä sisällä institutionaalista tukea jäsenvaltioiden mahdollisesti kohtaamia harvinaisiin sairauksiin liittyviä haasteita koskevaa valmistautumista ja reagointia varten. HERA voi toimia mallina uudelle tarttumattomista taudeista vastaavalle viranomaiselle, joka edistäisi harvinaisiin sairauksiin liittyvää koordinointia ja yhteisvastuuta. |
| --- | --- |

4.14

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 218, 11.9.2009, s. 91.

1

(2)  YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto (2006), Yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista.

2

(3)  Euroopan komissio (2019), Rare diseases.

3

(4)  Orphanet (2021), Orphanet in numbers: 6 172 diseases https://www.orpha.net/consor/cgi-bin/index.php; Nguengang Wakap S., Lambert D.M., Olry A., Rodwell C., Gueydan C., Lanneau V., Murphy D., Le Cam Y., Rath A., Estimating cumulative point prevalence of rare diseases: analysis of the Orphanet database. Eur J Hum Genet. 2020 Feb;28(2):165–173. doi: 10.1038/s41431-019-0508–0. Epub 2019 Sep 16. PMID: 31527858; PMCID: PMC6974615.

4

(5)  Eurocarers (joulukuu 2021), The gender dimension of informal care.

5

(6)  EUVL C 256, 27.10.2007, s. 123.

6

(7)  Eurordis (2013), Rare disease impact report: insights from patients and the medical community. Raportti sisältää tietoja esiintyvyydeltään harvinaisten sairauksien diagnostisesta epävarmuudesta Yhdysvalloissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

7

(8)  Koning Boudewijnstichting (2014), Zoom: nieuwe perspectieven op gelijke kansen- Zeldzame ziekten.

8

(9)  Kole, A., Hedley V., et al., (2021) Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today: Available, accessible and affordable treatments – what do people living with a rare disease think?, s. 119.

9

(10)  Maailman terveysjärjestö (2022), Quality of care.

10

(11)  Loridan J., Noirhomme C. (2020), Field analysis of existing RD patient pathways in the EMR.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 141/2000, annettu 16 päivänä joulukuuta 1999, harvinaislääkkeistä (EYVL L 18, 22.1.2000, s. 1); Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2009, toimista harvinaisten sairauksien alalla; (EUVL C 151, 3.7.2009, s. 7); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

12

(13)  Euroopan tilintarkastustuomioistuin (2019), Rajatylittävään terveydenhuoltoon liittyvät EU:n toimet: tavoitteet ovat erittäin kunnianhimoisia, mutta hallintoa on parannettava.

13

(14)  Euroopan parlamentti (10. heinäkuuta 2020), EU:n kansanterveysstrategia covid-19-pandemian jälkeen – Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. heinäkuuta 2020 EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen (2020/2691(RSP)) (EUVL C 371, 15.9.2021, s. 102).

14

(15)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma (COM(2021) 102 final).

15

(16)  International Association of Mutual Benefit Societies (AIM) (2022), AIM's Views on the EU Care Strategy.

16

(17)  Yhdistyneet kansakunnat (5. tammikuuta 2022), A/RES/76/132: YK:n yleiskokouksessa 16. joulukuuta 2021 hyväksytty päätöslauselma aiheesta Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families.

17

(18)  Työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvosto (terveysasiat) (29. maaliskuuta 2022), Tärkeimmät tulokset – EU:n toimet harvinaisten sairauksien torjumiseksi.

18

(19)  Euroopan tulevaisuuskonferenssin loppuraportti, toukokuu 2022.

19

(20)  EU:n syöväntorjuntasuunnitelma, komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle (2021).

20

(21)  EUVL C 218, 11.9.2009, s. 91.

21

(22)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, oheisasiakirja komission kertomukseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle potilaan oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa annetun direktiivin 2011/24/EU toiminnasta (SWD(2022) 200 final), eurooppalaiset osaamisverkostot, s. 29–36.

22

(23)  INNOVCARE (2018), Bridging the gaps between health, social and local services to improve care of people living with rare and complex conditions; EMRaDi (2020), Rare diseases do not stop at borders; RARE 2030 (2021), Foresight in Rare Disease Policy.

23

(24)  Kole, A., Hedley V., et al., (2021) Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today.

24

(25)  EMRaDi (2020), Final report of the EMRaDi project.

25

(26)  EMRaDi-hanke (2019), Factsheet EMRaDi – How to get EU actions on rare diseases (RD) closer to RD patients and their relatives? From local and cross-border developments to European solutions.

26

(27)  Noirhomme C., (joulukuu 2020), MC informations 282, Analyse de la consommation et des dépenses de soins des personnes atteintes de maladies rares, s. 20–29.

27

(28)  Lääkepoliittinen Beneluxa-aloite.

28

(29)  AIM – European fair price calculator for medicines; AIM offers a tool to calculate fair and transparent European prices for accessible pharmaceutical innovations.

29

(30)  Maastrichtin yliopisto (2020), Report on the analysis of legal, financial and reimbursement mechanisms of rare diseases for treatment costs of EMR rare diseases patients, 3.2 ”Orphan medical products”, s. 43–45.

30

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/75

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Perheenjäsenet vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden hoitajina: pandemian aikana räjähdysmäisesti yleistynyt ilmiö”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/11)

| Esittelijä: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Komitean täysistunnon päätös | 24.2.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 29.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 170/0/0 |

Komitean täysistunnon päätös

24.2.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

29.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

170/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on huolissaan niiden kansalaisten elinoloista, jotka toimivat vammaisen sukulaisensa tai kroonista tai rappeuttavaa tautia, esimerkiksi kognitiivisia kykyjä heikentävää sairautta tai syöpää, sairastavan sukulaisensa pitkäaikaisena omaishoitajana. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toteaa, että tilanne on huonontunut entisestään covid-19-pandemian aikana, minkä vuoksi tarvitaan välttämättä rakenteellisia sosiaalipolitiikkaan ja -palveluihin liittyviä toimia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa tarvetta laatia sosiaalipolitiikan optimoimiseksi ja tarvittavan tuen mahdollisimman tarkaksi mitoittamiseksi yhteinen määritelmä sellaisten perheenjäsenten roolille ja asemalle, jotka hoitavat pitkäaikaisesti sukulaistaan, joka on vammainen tai sairastaa kroonista tai rappeuttavaa tautia, esimerkiksi kognitiivisia kykyjä heikentävää sairautta tai syöpää. Samassa yhteydessä tulee määritellä omaishoitajuuden erityispiirteet sekä luokitella omaishoitoon liittyen toteutettavat toimenpiteet ja tunnustaa sen asema myös yhteisöpalvelujen alalla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toteaa, että ilmiötä tulee kartoittaa tarkemmin myös tekemällä sosiologisia ja tilastollisia tutkimuksia ja selvityksiä sukulaisten pitkäaikaishoidon vaikutuksista perheenjäseniin, ovatpa he samanaikaisesti työelämässä tai eivät. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että omaishoidon hallinnoinnin olisi perustuttava yhteisiin toimiin, joissa yhdistyvät julkinen politiikka, työnantajien osallistuminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kautta sekä itse omaishoitajien ja heitä edustavien organisaatioiden panos. Viimeksi mainittujen on voitava osallistua niin julkisen politiikan suunnitteluun kuin sen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa, että pitkäaikaisesti omaishoitajina toimiville on tärkeää taata terveydenhuoltopalvelut ennaltaehkäisevä terveydenhoito ja säännölliset erikoislääkärintarkastukset mukaan luettuina ja tarjota asianmukaista koulutusta siitä, miten he voivat huolehtia omasta terveydestään. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa tutkimaan erityisten tiedonkeruuseen keskittyvien selvitysten avulla, millä tavoin kansallisissa eläkejärjestelmissä voidaan ottaa suhteutetusti ja kulloisenkin tilanteen mukaisesti huomioon oikeus saada tavalliselle palkalle vaihtoehtoista korvausta, kun henkilö joutuu luopumaan työstään voidakseen hoitaa pitkäaikaisesti kroonista tai rappeuttavaa tautia sairastavaa tai vammaista sukulaistaan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK viittaa sukupuolten sitkeään epätasa-arvoon omaishoidossa ja kehottaa sukupuolten tasa-arvostrategiaa käsittelevän lausuntonsa (1) mukaisesti toteuttamaan toimia eriarvoisuuden vähentämiseksi, muun muassa tehostamaan annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/1158 (2) jo vahvistettujen suuntaviivojen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Se, millaisissa olosuhteissa omaishoitajat elävät, tiedostetaan yhä varsin heikosti, ja ETSK toivookin, että sukulaisiaan pitkäaikaisesti hoitaville omistettaisiin oma EU:n laajuisesti vietettävä teemapäivä tietoisuuden lisäämiseksi tästä ilmiöstä sekä tarvittavien tukipolitiikkojen ja -toimien edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa, että on tärkeää tarjota asumiseen liittyviä palveluja ja tukea, kotipalveluja, joiden yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota terveyden- ja sairaanhoitotarpeisiin, sekä omaishoitajalle, lähiomaisille tai vammaiselle henkilölle suunnattuja psykologisia tukipalveluja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK painottaa sen merkitystä, että taataan pikaisen avun saaminen, jos tapahtuu jotakin yllättävää ja hoivan tarjoaminen estyy tämän takia tilapäisesti tai pidempään, sekä tukipalvelut liiallisen ja pitkäaikaisen ylikuormituksen vaikutusten lievittämiseksi ja että tällaisia palveluja edistetään. Lisäksi tulee yksinkertaistaa ja helpottaa menettelyjä, jotta omaishoitajat selviävät niistä vähemmällä byrokratialla. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä tarjota palveluja ja tukea, joiden turvin vammaiset henkilöt voivat toimia itsenäisesti oman perheyhteisönsä ulkopuolella. Tähän kuuluvat mm. vammaisten henkilöiden henkilökohtaista riippumattomuutta tukevat toimet, vaihtoehtoiset asumisratkaisut ja itsenäisen elämisen mahdollistaminen. Tällaiset toimintapolitiikat vaikuttavat eittämättä myönteisesti myös omaishoitajien hoitotaakkaan, joka on muuten pitkäkestoinen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan mm. tulonsiirtojen muodossa toteutettavia toimenpiteitä sellaisten omaishoitajien köyhyysriskin pienentämiseksi, jotka ovat ilmiön torjumiseksi toteutettavista erityistoimista, -palveluista ja -tuesta huolimatta joutuneet luopumaan palkkatyöstä kokonaan tai osittain voidakseen hoitaa pitkäaikaisesti sukulaistaan. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita edistämään toimintapolitiikoillaan sitä, että saatavilla on (riittävä määrä riittävän päteviä) pitkäaikaishoidon työntekijöitä. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kehottaa kannustamaan ja tukemaan työnantajapuolen edustajia, jotka edistävät jäsenvaltion lakisääteiset vaatimukset ylittäviä työelämäjoustoja ja yrityskohtaisia työhyvinvointitoimia omaishoitajana jatkuvasti toimivien työntekijöiden tilanteen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

1.15

2.   Ilmiön kuvaus

| 2.1 | Vuonna 2018 julkaistujen työn ja perhe-elämän yhteensovittamista koskevien Eurostatin tilastojen (3) mukaan 18–64-vuotiaiden ikäryhmään kuului EU:ssa yli 300 miljoonaa henkeä ja heistä noin kolmanneksella oli hoitovelvollisuuksia. Tämä tarkoittaa, että noin 100 miljoonaa henkilöä hoiti alle 15-vuotiaita lapsia ja/tai vähintään 15-vuotiaita huollettavia perheenjäseniä (sairaita, ikääntyneitä ja/tai vammaisia henkilöitä). Noin 200 miljoonalla ihmisellä ei sitä vastoin ollut hoitovelvollisuuksia. Suurin osa (74 prosenttia) hoitovastuun kantajista hoiti omassa perheessä asuvia alle 15-vuotiaita lapsia. Lopuista 26 prosentista 3 prosenttia hoiti kotitalouden ulkopuolella asuvia lapsia, 7 prosenttia hoiti useampia lapsia, joista osa asui samassa kotitaloudessa ja osa sen ulkopuolella, 4 prosenttia hoiti lapsia ja huollettavia perheenjäseniä ja viimeiset 12 prosenttia hoiti yksinomaan huollettavia perheenjäseniä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuonna 2018 joka kolmannella (34,4 prosenttia) 18–64-vuotiaalla EU:ssa asuvalla oli hoitovelvollisuuksia (65,6 prosentilla ei ollut tällaista vastuuta). Hoitovastuuta kantavien ryhmässä 28,9 prosenttia hoiti yksinomaan alle 15-vuotiaita lapsia, 4,1 prosenttia hoiti vähintään 15-vuotiaita huollettavia perheenjäseniä ja alle 2 prosenttia hoiti sekä pieniä lapsia että huollettavia perheenjäseniä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Suurin osa (63 prosenttia) huollettavien perheenjäsenten hoitajista oli naisia. Miesten osuus oli 37 prosenttia. Tarkastellussa ikäryhmässä (18–64-vuotiaat) omaishoitajat kuuluivat pääasiassa vanhempiin ikäluokkiin: 48,5 prosenttia oli 55–64-vuotiaita ja 35 prosenttia 45–54-vuotiaita. Vain 5,5 prosenttia oli 18–44-vuotiaita. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EU:n nykyisissä 27 jäsenvaltiossa ja yhdessä entisessä jäsenvaltiossa (EU28) oli kaikkiaan 3,3 prosenttiyksikön ero niiden miesten (2,5 prosenttia) ja naisten (5,9 prosenttia) määrien välillä, jotka ilmoittivat tehneensä lyhyempää työaikaa tai lopettaneensa työskentelyn yli kuukauden ajaksi nykyisessä tai aiemmassa työpaikassaan voidakseen hoitaa sairasta, ikääntynyttä ja/tai vammaista sukulaistaan. Ero oli suurin Bulgariassa (6,8 prosenttiyksikköä) ja pienin Kyproksessa (1,1 prosenttiyksikköä), mutta kaikkialla nimenomaan naiset olivat mukauttaneet työntekoaan useammin kuin miehet (Eurostat, 2018). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vuonna 2018 EU28-maiden työntekijöistä 29,4 prosenttia ilmoitti voivansa yleisesti ottaen työskennellä joustavasti (mukautetussa tahdissa) ja pitää kokonaisia vapaapäiviä hoitaakseen läheisiään. Tässä on kuitenkin havaittu eroja EU:n jäsenvaltioiden välillä. Palkansaajia, joilla oli mahdollisuus työskennellä joustavasti tai pitää hoitovapaita, oli eniten Sloveniassa (60,4 prosenttia) ja seuraavaksi eniten Suomessa (57,1 prosenttia) ja Tanskassa (55,1 prosenttia). Osuudet olivat pienimmät Unkarissa (7,5 prosenttia), Puolassa (7,3 prosenttia) ja Kyproksessa (3,8 prosenttia). Toisaalta neljännes (25,2 prosenttia) palkansaajista ilmoitti, ettei heillä ollut mahdollisuutta työskennellä joustavasti tai pitää kokonaisia vapaapäiviä hoitaakseen läheisiään. Tällaisten henkilöiden määrissä oli joustomahdollisuuksien piirissä olevien tapaan merkittäviä eroja jäsenvaltioittain: osuudet vaihtelivat Latvian 6,9 prosentista ja Slovenian 7,7 prosentista Puolan 58,6 prosenttiin ja Kyproksen 58,7 prosenttiin (Eurostat, 2018). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Mitä terveysvaikutuksiin tulee, Elizabeth Blackburn, Carol Greider ja Jack Szostak saivat vuonna 2009 lääketieteen Nobel-palkinnon tutkimustuloksistaan, jotka osoittivat pitkäaikaishoitajille tyypillisen stressin biologiset vaikutukset. Erityistarpeisia lapsia pitkään hoitaneiden äitien telomeerit olivat lyhentyneet nopeutetusti, mikä aikaistaa ikääntymistä 9–17 vuodella. Tällaisen pitkittyneen stressin vaikutukset on todistettu laajasti kansainvälisissä tieteellisissä julkaisuissa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Euroopan komissio totesi 4. heinäkuuta 2022 pidetyssä kuulemistilaisuudessa, että epävirallisen hoivan kokonaismäärä on arviolta 33–39 miljardia tuntia ja sen arvo siten 2,4–2,7 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta. Monivuotisen rahoituskehyksen eli innovatiivisiin tulevaisuuden hankkeisiin kohdennettavien EU:n investointien suuruusluokka on alle puolet tästä eli noin 1,02 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Valtiovallasta riippumattomien vammaisjärjestöjen keräämät omaishoitajien elämäntarinat osoittavat, että henkilökohtainen hoivatyö rajaa ja rajoittaa suuresti mahdollisuuksia pitää yllä sosiaalisia suhteita ja kulttuuri- ja liikuntaharrastuksia, koska sitä on usein mahdoton ennakoida eikä hoidon tarjoamiselle ole vaihtoehtoja. Tilannetta vaikeuttaa hyvin usein myös lepohetkien ja -mahdollisuuksien puute. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vammaisten tai kroonista tai rappeuttavaa tautia sairastavien sukulaisten pitkäaikaishoitoon liittyy tilastojen ja elämäntarinoiden perusteella sukupuolten välistä epätasa-arvoa, jonka vuoksi naisten kannettavaksi jää ylisuuri kuorma. Sen merkittävimpiä seurauksia ovat luopuminen työssäkäynnistä, heikko urakehitys, pakollinen siirtyminen osa-aikatyöhön ja yleisemmin ottaen aineellisen ja aineettoman köyhyyden syveneminen. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EU:ssa 25 prosenttia naisista ja 3 prosenttia miehistä ilmoittaa, että he eivät voi tehdä palkkatyötä tai voivat tehdä vasten tahtoaan vain osa-aikatyötä, koska heidän on hoidettava nuoria, ikääntyneitä tai sairaita läheisiään (4). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Henkilöt, jotka eivät enää käy töissä, eivät useinkaan kuulu sellaisten sosiaaliturvamaksujen piiriin, joiden perusteella he saisivat myöhemmin vanhuuseläkettä, ja he joutuvat siksi hakemaan toimeentulo- tai muuta tukea. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Henkilökohtaisten ja perhepalvelujen leikkaukset, joiden laajuus tosin vaihtelee eri EU-maissa, lisäävät entisestään niiden kansalaisten ylirasitusta, jotka hoitavat pitkäaikaisesti sukulaisiaan, jotka ovat vammaisia tai sairastavat kroonista tai rappeuttavaa tautia, kuten syöpää. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Koska omaishoitajilla ei ole työsuhdetta, heillä ei ole mahdollisuutta terveydensuojeluun ja sairauksien ennaltaehkäisyyn liittyviin toimenpiteisiin, jotka on määritelty ja vahvistettu palkansaajien kohdalla. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Omaishoitajien elämäntarinoista käy ilmi, että jatkuva ja pitkäaikainen hoidon tarjoaminen on muiden valintojen ohella usein välttämättömyys tai pakko, koska hoitopalveluja ei ole saatavilla riittävästi. Taustalla on myös halu välttää läheisen joutuminen laitoshoitoon. Silloinkin, kun palvelut ovat laadukkaita, huolenpitotaakka on melko suuri. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Vammaisten henkilöiden on usein mahdotonta aloittaa itsenäistä ja muista riippumatonta elämää, koska he ovat vaihtoehtojen, avun ja tuen puutteen takia riippuvaisia huolenpidosta omassa perhepiirissä. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Eurofoundin tutkimuksessa ”Eläminen, työskentely ja covid-19-pandemia” (5) havaittiin, että pandemian aikana sekä virallinen että epävirallinen kotihoito lisääntyi merkittävästi ja laitoshoitoon turvauduttiin aiempaa harvemmin. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Laitoshoitomenot, jotka liittyvät asumiseen mahdollisesti erillisissä laitoksissa, ovat EU-maissa sosiaalisen suojelun menoluokassa yleensä selvästi ja strategisesti hallitsevassa asemassa verrattuna itsenäistä asumista ja itsenäistä elämää tukeviin toimintapolitiikkoihin, vaikka Euroopan komissio kehottaa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan EU:n strategian 2021–2030 periaatteissa ja suuntaviivoissa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön hyviä käytäntöjä laitoshoidosta luopumiseksi mielenterveyden alalla ja kaikkien vammaisten henkilöiden, myös lasten, osalta, jotta voidaan tehostaa siirtymistä laitoshoidosta palveluihin, jotka tarjoavat tukea yhteisössä (ks. kohta 1.3). |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Ylikuormitusta liittyy monenlaisten ihmisten hoitoon, ja heidän nimenomainen tilanteensa vaikuttaa tarvittavan hoidon intensiteettiin, kestoon, luonteeseen ja etenemisvaihtoehtoihin ja siten ylikuormitukseen. Kyse voi olla henkilöstä, jolla on psyykkinen vamma, vakava kehitysvamma, vanhuusiän dementia, krooninen tai rappeuttava tauti tai syöpä. Monissa tapauksissa puhtaasti terveydenhoidollinenkin osa hoivasta jää omaishoitajan vastuulle. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Omaishoitoon liittyy sen huomattavasta kirjosta huolimatta edelleen paljon stereotypioita: sitkeässä on esimerkiksi stereotyyppinen käsitys, jonka mukaan tällaiset tilanteet ovat väistämättömiä tai – päinvastoin – seurausta omaishoitajien yksinomaan tunnepohjalta ja tietoisesti tekemistä valinnoista. Vammaisten henkilöiden henkilökohtaisen avustamisen jääminen tietyissä tilanteissa pakon edessä perheenjäsenten harteille vaikeuttaa vammaisten henkilöiden henkilökohtaisen riippumattomuuden tai itsenäisen elämän toteutumista ja heikentää tai rajoittaa siten heidän mahdollisuuksiaan tehdä valintoja ja elää elämäänsä omalla tavallaan. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Tukipalvelujen laadussa on suuria eroja, mutta poikkeuksellisten tapahtumien yhteydessä ja niihin liittyvän stressin ja ahdistuksen kannalta erityisen tärkeää on äkillisten tilanteiden (omaishoitajan sairastuminen, erityiset akuutit tilanteet, asumiseen liittyvät hätätilanteet, konfliktit, hallitsematon stressi jne.) hallinta. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Ennakoitavissa oleva omaishoitajan poistuminen kuvasta (henkilökohtaisen riippumattomuuden menettämisen, rappeuttavan taudin, iän tai kuoleman takia) on syvän ja perustellun ahdistuksen aihe tukalissa tilanteissa, kun suoraan perheenjäseneltä saatavalle hoidolle ei ole vaihtoehtoja. Hätä on yhä syvempi, jos käypiä vaihtoehtoisia hoitopalveluja ei ole saatavilla lainkaan. Hoitotaakan jääminen yksinomaan perheenjäsenen kannettavaksi johtaa varsinkin hyvin vaikeissa tilanteissa koko perheyhteisön eristymiseen, millä on ennalta arvattavia ja joskus sairastuttavia vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | EU:n lainsäädännössä ei tunnusteta yhdenmukaisesti sellaisten henkilöiden asemaa, jotka hoitavat kroonista tai rappeuttavaa tautia sairastavaa tai vammaista sukulaistaan, eikä myöskään heidän tuottamiensa palvelujen arvoa tai omaishoitajuuteen liittyviä riskejä ja tarpeita. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Syrjäytymisen, riskien ja epäedullisen tilanteen vakavuus näyttää korreloivan sen kanssa, miten paljon ja miten laadukkaita perhe- ja vammaispalveluja, henkilökohtaisia palveluja ja itsenäistä asumista tukevia palveluja sekä erityisesti terveydenhoitoon ja kuntoutukseen liittyviä kotipalveluja on saatavilla. Käytettävissä ei kuitenkaan ole tietoja, joiden pohjalta pystyttäisiin määrittelemään ja rajaamaan varmuudella kaikki mahdolliseen korrelaatiosuhteeseen liittyvät näkökohdat ja määrittelemään hyviä käytäntöjä. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta annetussa direktiivissä (EU) 2019/1158 esitetään erilaisia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on tasoittaa sukupuolten eriarvoisuutta omaishoidon eri muodoissa, ja myös toimenpiteitä, jotka tähtäävät hoivaan käytettävän ajan ja työssäkäynnin parempaan yhteensovittamiseen. Jos ei oteta huomioon jäsenvaltioissa aikaan saadun todellisen vaikutuksen analysointia, direktiivissä ei käsitellä sellaisia perheenjäseniä, jotka eivät käy töissä, jotka ovat luopuneet työssäkäynnistä tai jotka ovat eläkkeellä. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Kuten temaattisen valmisteluryhmän ”vammaisten henkilöiden oikeudet”16. syyskuuta 2021 järjestämässä kuulemistilaisuudessa tuotiin esille, kansalaisia, jotka hoitavat pitkäaikaisesti sukulaistaan, joka on vammainen tai sairastaa kroonista tai rappeuttavaa tautia, tukevat monesti omaishoitajien omat voittoa tavoittelemattomat organisaatiot. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | EU27-maissa työskentelee pitkäaikaishoidon alalla noin 6,3 miljoonaa henkeä eli 3,2 prosenttia EU:n koko työvoimasta (vuoden 2019 työvoimatutkimuksen tietojen perusteella). Jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja, ja määrän pienuus joissakin maissa (Kreikka, Kypros, Romania, Puola, Bulgaria, Viro, Liettua, Kroatia, Italia ja Unkari, joissa kaikissa osuus on korkeintaan 1,8 prosenttia) johtuu todennäköisesti siitä, että siellä ollaan riippuvaisia epävirallisesta (omais)hoidosta (ja turvaudutaan perheiden itsensä palkkaamiin kotihoitajiin, jotka eivät näy työvoimatilastoissa). |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Eurofoundin tutkimuksessa vuodelta 2020 todetaan pitkäaikaishoidon ja muiden sosiaalipalvelujen alan palkkojen olevan 21 prosenttia alle keskiarvon ja kehotetaan edistämään alan työehtosopimusneuvotteluja ongelman ratkaisemiseksi (6). |
| --- | --- |

2.27

3.   Omaishoitajia tukevan toimintapolitiikan kehittäminen

| 3.1 | Kroonista tai rappeuttavaa tautia, esimerkiksi kognitiivisia kykyjä heikentävää sairautta tai syöpää, sairastavaa tai vammaista sukulaistaan pitkäaikaisesti hoitavien perheenjäsenten rooli ja asema tulee määritellä yhteisesti. Samassa yhteydessä tulee määritellä omaishoitajuuden erityispiirteet ja luokitella omaishoitoon liittyen toteutettavat toimenpiteet. Määritelmän laatiminen edistäisi tällaisten henkilöiden aseman tunnustamista sekä tukipolitiikkojen ja -palvelujen kehittämistä EU-maissa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Hyvinvointipolitiikan kattavassa uudelleentarkastelussa on tarpeen ja asianmukaista tehostaa kansalaisten (omaishoitajien ja hoidettavien) osallistamista ja osallistumista heitä koskevien palvelujen yhteissuunnitteluun ja ennen kaikkea strategiseen päätöksentekoon sekä taata mahdollisuudet tällaiseen osallistumiseen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ilmiön kartoittamiseksi on laadittava selvitys niiden kansalaisten tilanteesta ja elinoloista, jotka toimivat vammaisen sukulaisensa tai kroonista tai rappeuttavaa tautia, esimerkiksi kognitiivisia kykyjä heikentävää sairautta tai syöpää, sairastavan sukulaisensa pitkäaikaisena omaishoitajana. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Jotta asiaa koskevien toimintapolitiikkojen laatimiseksi olisi käytettävissä asianmukaiset tiedot, Eurostatin olisi päivitettävä vuonna 2018 julkaisemansa tutkimus ”Reconciliation of work and family life” ja selvitettävä tarkemmin sukulaisten pitkäaikaishoidon vaikutuksia perheenjäseniin, ovatpa he samanaikaisesti työelämässä tai eivät. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kansalaisille, jotka hoitavat pitkäaikaisesti sukulaisiaan, olisi taattava asianmukaisen suojan tarjoavat terveydenhoitopalvelut, myös hoitotyössä mahdollisesti sattuvien tapaturmien ja siitä johtuvien tautien ja sairauksien ennaltaehkäisytoimet, jotka ovat mahdollisimman pitkälle samanlaiset kuin palkansaajilla ja itsenäisillä ammatinharjoittajilla. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Olisi tehtävä taloudellisia ja oikeudellisia selvityksiä sekä vaikutusarviointeja sellaisten yhteisten, oikeudenmukaisten ja kestävien kriteerien määrittelemiseksi, joiden pohjalta voidaan tunnustaa pitkäaikaisen omaishoidon raskaat työolot niiden kansalaisten osalta, jotka tekevät samanaikaisesti myös tavanomaista työtä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Tulee laatia taloudellisia ja oikeudellisia selvityksiä sekä vaikutusarviointeja taloudellisten tukitoimenpiteiden määrittelemiseksi sellaisten henkilöiden auttamiseksi, jotka luopuvat työstään voidakseen hoitaa ikääntyvää sukulaistaan taikka kroonista tai rappeuttavaa tautia sairastavaa tai vammaista sukulaistaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK pitää sukupuolten tasa-arvostrategiaa käsittelevän lausuntonsa (7) mukaisesti tarpeellisena puuttua pitkäaikaisessa omaishoidossa esiintyvään sukupuolten epätasa-arvoon muun muassa tehostamalla direktiivissä (EU) 2019/1158 jo vahvistettujen suuntaviivojen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Pitkäaikaishoitoa antavien perheenjäsenten tilannetta edistävien toimintapolitiikkojen ja palvelujen onnistuminen ja tehokkuus kytkeytyvät tiiviisti toimintapolitiikkoihin ja tukeen sellaisten perheensä antamasta hoivasta riippuvaisten vammaisten henkilöiden auttamiseksi, jotka haluavat tai voivat aloittaa itsenäisen elämän myös oman perheensä ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ilmiö tunnetaan ja tiedostetaan edelleen varsin hajanaisesti ja vajavaisesti, ja siihen kiinnittää huomiota vain pieni asiaa seuraavien yhteiskunnallisten toimijoiden joukko. Tilanne olisi pyrittävä korjaamaan muun muassa toteuttamalla erityisiä aloitteita tarvittavien tukipolitiikkojen ja -toimien tehostamiseksi ja edistämiseksi. ETSK toivookin, että sukulaisiaan pitkäaikaisesti hoitaville omistettaisiin oma EU:n laajuisesti vietettävä teemapäivä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK kehottaa Euroopan unionia tekemään tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sekä sukulaisiaan pitkäaikaisesti hoitavien perheenjäsenten että kyseisten perheyhteisöjen elinolojen parantamiseksi ja sen ehkäisemiseksi, että omaishoito on käytännössä ainoa vaihtoehto. Tavoitteen saavuttamiseksi olisi toteutettava seuraavia toimia:






  — | Tunnustetaan kyseisten toimijoiden rooli ja annetaan sille arvoa myös yhteisöpalvelujen alalla. |
| --- | --- | --- |

3.11

—

Tunnustetaan kyseisten toimijoiden rooli ja annetaan sille arvoa myös yhteisöpalvelujen alalla.

| — | Tarjotaan asumiseen liittyviä palveluja ja tukea eristyneisyyden, syrjäytymisen sekä fyysisen ja henkisen ylikuormituksen ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan asumiseen liittyviä palveluja ja tukea eristyneisyyden, syrjäytymisen sekä fyysisen ja henkisen ylikuormituksen ehkäisemiseksi.

| — | Tehostetaan kotipalveluja kiinnittäen erityistä huomiota terveyden- ja sairaanhoitotarpeisiin. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan kotipalveluja kiinnittäen erityistä huomiota terveyden- ja sairaanhoitotarpeisiin.

| — | Tarjotaan omaishoitajalle ja perheyhteisölle psykologisia tukipalveluja. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan omaishoitajalle ja perheyhteisölle psykologisia tukipalveluja.

| — | Yksinkertaistetaan ja helpotetaan hallinnollisten asioiden hoitamista. |
| --- | --- |

—

Yksinkertaistetaan ja helpotetaan hallinnollisten asioiden hoitamista.

| — | Taataan pikaisen avun saaminen, jos tapahtuu jotakin yllättävää tai hoivan tarjoaminen estyy. |
| --- | --- |

—

Taataan pikaisen avun saaminen, jos tapahtuu jotakin yllättävää tai hoivan tarjoaminen estyy.

| — | Huolehditaan tukipalveluista liiallisen ja pitkäaikaisen fyysisen ja henkisen ylikuormituksen vaikutusten lievittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan tukipalveluista liiallisen ja pitkäaikaisen fyysisen ja henkisen ylikuormituksen vaikutusten lievittämiseksi.

| — | Torjutaan palkkatyöstä luopuneiden tai lyhyempää työaikaa tekevien omaishoitajien ja yleisesti heidän lähipiirinsä köyhyysriskiä mm. tulonsiirtojen avulla. |
| --- | --- |

—

Torjutaan palkkatyöstä luopuneiden tai lyhyempää työaikaa tekevien omaishoitajien ja yleisesti heidän lähipiirinsä köyhyysriskiä mm. tulonsiirtojen avulla.

| — | Edistetään jäsenvaltioiden toimintapolitiikoilla sitä, että saatavilla on (riittävä määrä riittävän päteviä) pitkäaikaishoidon työntekijöitä. |
| --- | --- |

—

Edistetään jäsenvaltioiden toimintapolitiikoilla sitä, että saatavilla on (riittävä määrä riittävän päteviä) pitkäaikaishoidon työntekijöitä.

| — | Edistetään mahdollisuuksien mukaan vammaisten henkilöiden itsenäistä elämää tukevia toimintamalleja, vaihtoehtoisia asumisratkaisuja ja itsenäisen elämisen muotoja. |
| --- | --- |

—

Edistetään mahdollisuuksien mukaan vammaisten henkilöiden itsenäistä elämää tukevia toimintamalleja, vaihtoehtoisia asumisratkaisuja ja itsenäisen elämisen muotoja.

| — | Tuetaan omaishoitajia sellaisten yhteisten toimien pohjalta, joissa yhdistyvät julkinen politiikka (omaishoitajien aseman tunnustaminen ja lujittaminen, palvelujen saatavuus ja luotettavuus, omaishoitajien terveys, valmius- ja tukipalvelujen edistäminen, sosiaalinen suojelu ja omaishoitokorvausjärjestelmät jne.), työnantajien osallistuminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kautta sekä itse omaishoitajien ja heitä edustavien organisaatioiden panos. Viimeksi mainittujen on voitava osallistua niin julkisen politiikan suunnitteluun kuin sen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

—

Tuetaan omaishoitajia sellaisten yhteisten toimien pohjalta, joissa yhdistyvät julkinen politiikka (omaishoitajien aseman tunnustaminen ja lujittaminen, palvelujen saatavuus ja luotettavuus, omaishoitajien terveys, valmius- ja tukipalvelujen edistäminen, sosiaalinen suojelu ja omaishoitokorvausjärjestelmät jne.), työnantajien osallistuminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kautta sekä itse omaishoitajien ja heitä edustavien organisaatioiden panos. Viimeksi mainittujen on voitava osallistua niin julkisen politiikan suunnitteluun kuin sen toteuttamiseen.

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 77.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1158, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79).

2

(3)  ”Reconciliation of work and family life”, Eurostat, 2018.

3

(4)  EUVL C 194, 12.5.2022, s. 19, kohta 3.8.

4

(5)  https://www.eurofound.europa.eu/fi/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

5

(6)  Eurofound, ”Long-term care workforce: Employment and working conditions”, 2020.

6

(7)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 77.

7

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/82

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Digitaali-innovointikeskittymät ja pk-yritykset”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/12)

| Esittelijä: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Nicos EPISTITHIOU |

Esittelijä:

Giuseppe GUERINI

Yhteisesittelijä:

Nicos EPISTITHIOU

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen neuvoa-antavassa valiokunnassa | 13.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 136/0/0 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen neuvoa-antavassa valiokunnassa

13.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

27.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

136/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on vahvasti sitä mieltä, että Euroopan talous voi hyötyä digitaalisesta ja vihreästä siirtymästä ja että siitä voi tulla kilpailukykyisempi, kestävämpi, häiriönsietokykyisempi ja riippumattomampi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n on parannettava tutkimus-, kehitys- ja innovointivalmiuksiaan ja lisättävä teknologioiden levittämistä kansalaisten, julkishallintojen ja yritysten keskuudessa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea katsoo, että EU:n tutkimus- ja kehitysinvestointeja olisi lisättävä kolmeen prosenttiin BKT:stä mahdollisimman pian. EU:n on kehitettävä erityisosaamista uuden sukupolven digitaaliteknologioiden alalla ja varmistettava, että niistä tulee osa EU:n yritysten liiketoimintamalleja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vihreä ja digitaalinen siirtymä tarjoaa monia mahdollisuuksia parantaa pk-yritysten kilpailukykyä mutta voi myös olla uhka. Eurooppalaisia pk-yrityksiä on asiaan liittyvien riskien välttämiseksi tuettava siirtymissä erilaisin toimintapolitiikoin ja välinein. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vaikka perinteiset pk-yritykset voivat olla erittäin innovatiivisia, niillä on rahoituksellisten ja organisatoristen rajoitteiden sekä osaamisen puutteen vuoksi vaikeuksia selviytyä vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pk-yritysten innovointirahoituksen saantia on parannettava merkittävästi kaikissa jäsenvaltioissa myös käyttämällä oman pääoman ehtoista rahoitusta ja digitaaliteknologioihin ja digitaalisiin taitoihin liittyviä verokannustimia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Digitaali-innovointikeskittymät toimivat keskitettyjen asiointipisteiden tavoin ja tarjoavat yrityksille analyyseja ja ratkaisuja vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä selviytymiseksi. ETSK katsoo, että useampien EU:n yritysten, myös yhteisötalouden yritysten, olisi osallistuttava digitaali-innovointikeskittymien toimiin ja että tuloksista olisi tiedotettava paremmin erityisesti pk-yrityksille. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Digitaali-innovointikeskittymät voivat toimia foorumeina, joilla testataan teknologisia ratkaisuja ennen investointia (”testaus ennen investointia”), vaihdetaan parhaita käytäntöjä ja kehitetään digitaalisia taitoja. Niillä voi myös olla merkittävä rooli digitaaliteknologioiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisessä kestävän kehityksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Komitea katsoo, ettei digitaali-innovointikeskittymien tulevasta kehittämisestä ole selkeää näkemystä, erityisesti kun otetaan huomioon äskettäin perustetut eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät. Tarvitaan keskeisiä tulosindikaattoreita, joilla mitataan digitaali-innovointikeskittymien suorituskykyä. Tavoitteena on muuttaa ne merkittäviksi eurooppalaisiksi pk-yritysten osallistavan innovoinnin keskuksiksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että digitaali-innovointikeskittymien olisi oltava ”välitason toimijoita”, joiden on tarkoitus kuunnella pk-yritysten tarpeita ja kartoittaa välineitä ja ratkaisuja niiden ohjaamiseksi. On erittäin tärkeää lisätä tietoisuutta digitaali-innovointikeskittymien mahdollisesta merkittävästä roolista. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komitea toteaa, että useita pk-yrityksille suunnattuja toimintapolitiikkoja ei ole pantu täytäntöön kansallisella tasolla. Viestinnässä näistä pk-yrityksille tarkoitetuista välineistä on suuria puutteita. EU:n ja jäsenvaltioiden on yhdessä pyrittävä lisäämään tietoisuutta nykyisistä pk-yrityksiä koskevista eurooppalaisista ja kansallisista aloitteista, myös digitaali-innovointikeskittymien verkostoon liittymisen eduista. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK katsoo, että digitaali-innovointikeskittymien toiminnalle on taattava asianmukainen rahoitus – liiketoiminnan kehittämisen ja tutkimuksen ja innovoinnin tukiohjelmista aina tukiin nojaavaan yritysrahoitukseen ja tarjouskilpailuihin osallistumiseen. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK on sitä mieltä, että digitaali-innovointikeskittymien olisi keskityttävä aluetalouksien ja paikallisten pk-yritysjärjestelyjen tukemiseen, ja suosittaa nykyisten keskittymien alueellista kartoitusta ja toimintasuunnitelmaa, jossa keskitytään aluekehitykseen ja osallisuuden ja osallistumisen lisäämiseen. Suurten yritysten ja pk-yritysten välinen yhteistyö voi tuoda digitaalisen innovoinnin uudelle tasolle, kun hyödynnetään vielä käyttämätöntä innovointipotentiaalia toimitusketjuissa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK toteaa, että digitaali-innovointikeskittymien jakautumisessa Euroopan alueille on eroja ja että Itä- ja Kaakkois-Eurooppa ovat jääneet tässä jälkeen. Jäsenvaltioiden ja alueiden välisten erojen kaventaminen on ratkaisevan tärkeää Euroopan kehitykselle. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Digitaali-innovointikeskittymien on tuettava pk-yrityksiä näiden työvoiman, myös yrittäjien, täydennys- ja uudelleenkoulutuksessa myös tulevien työllistymisvalmiuksien varmistamiseksi nopeasti muuttuvissa toimintaympäristöissä. Koulutusjärjestelmiä on kehitettävä keskittymällä vahvasti STEM-aineisiin peruskoulusta lähtien. Lisäksi tekninen ja ammatillinen keski- ja korkea-asteen koulutus sekä paikalliset korkeakoulut ovat tärkeässä roolissa. Digitaaliset taidot ovat ratkaiseva tekijä täydellisen digitalisaation saavuttamisessa ja nuorten osaajien houkuttelemisessa myös perinteisille aloille. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Ammattiliittojen, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työnantajajärjestöjen ja viranomaisten on tehtävä yhteistyötä digitaali-innovointikeskittymien tehtävien ja strategioiden hallinnoinnissa sekä kehitettävä elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen ohjelmia, joiden avulla varmistetaan jatkuva työllistyvyys ja ihmisarvoiset työpaikat ja palkat sekä työntekijöiden sosiaaliset oikeudet ja aktiivinen osallistuminen. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tässä yhteydessä olennaisen tärkeää, ja sukupuolten tasa-arvo on varmistettava. |
| --- | --- |

1.16

2.   Ehdotuksen tausta ja yleisiä huomioita

| 2.1 | Digitalisaatiolla on poikkeuksellisia vaikutuksia talouteen, ympäristöön ja koko yhteiskuntaan. Se lisää talousjärjestelmien tuottavuutta, parantaa julkisia palveluja ja ihmisten elämänlaatua sekä luo uutta kehitystä. Digitaaliseen muutokseen ryhtyneet yritykset ja organisaatiot (julkiset ja yksityiset, kaupalliset ja yhteiskunnalliset) ovat kehittäneet palvelujaan, tuotteitaan ja prosessejaan ja parantaneet kilpailukykyään. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Myös digitalisaation kielteisiä työllisyysvaikutuksia koskevat pelot ovat täsmentyneet: erittäin standardoitu toiminta kilpailulle alttiimmilla aloilla aiheuttaa siirtymävaikutusriskejä, mutta riskit ovat paljon pienemmät korkean lisäarvon aloilla sekä valmistusteollisuudessa. Euroopan talous voi kaiken kaikkiaan hyötyä digitaalisesta ja ympäristösiirtymästä, ja siitä voi tulla kilpailukykyisempi, kestävämpi, häiriönsietokykyisempi ja riippumattomampi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Digitalisaation mukanaan tuomat muutokset ovat perustavanlaatuisia ja nopeita. Muutokset edellyttävät, että kaikki organisaatiot pysyvät jatkuvasti mukana nopeassa kehitysvauhdissa, myös uudistumalla. Pk-yritykset, jotka ovat Euroopan talouden selkäranka, kuuluvat niihin organisaatioihin, jotka ovat kärsineet eniten digitaalisesta muutoksesta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Perinteisillä pk-yrityksillä on taipumus keskittää rahoituksen, inhimillisen pääoman ja organisaatiorakenteen niukkoja resursseja konsolidoituihin toimiin ja käytäntöihin. Vaikka pk-yritykset olisivatkin erittäin innovatiivisia, ne suosivat yleensä asteittaista innovointia (keskikorkea teknologia) digitaalialalle tyypilliseen radikaaliin innovointiin (huipputeknologia) verrattuna. Pk-yritykset luottavat myös rahoituksessa perinteisiin pankkilainoihin, mutta toisinaan sen esteenä ovat vakuuksien puute tai luottohistoria. Rahoitusmahdollisuuksia voidaan parantaa erityisesti liittyen oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen, joka on EU:ssa vähemmän kehittynyttä kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa, missä rahoitusmahdollisuuksia on runsaasti vaiheissa, joissa velkaa ei voida maksaa takaisin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-pandemia on nopeuttanut digitaalisen muutoksen prosesseja: talouden ja yhteiskunnan keskeisistä osa-aloista, kuten työstä, kaupasta, koulutuksesta, viestinnästä ja viihteestä, tehtiin yhtäkkiä virtuaalisia. Selviytyäkseen myös pk-yritykset ovat joutuneet kehittämään digitaalisen läsnäolon. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Covid-19-pandemia on lisäksi rajoittanut kauppavirtoja ja häirinnyt globaaleja arvoketjuja, mikä on osoittanut, että Euroopan on pikaisesti saavutettava nykyistä paljon suurempi teknologinen riippumattomuus. EU:n strategiat, joilla kehitetään itsenäisiä ja erittäin kilpailukykyisiä ratkaisuja tulevaisuuden keskeisiin teknologioihin, ovat etenemässä tähän suuntaan. Tämä edellyttää poliittisia päätöksiä, joihin on suhtauduttava myönteisesti ja joihin on kannustettava. Vaikka edistystä on tapahtunut, yritysten, viranomaisten ja muiden organisaatioiden digitalisaatiossa on edelleen huomattavasti parantamisen varaa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK katsoo, että kyky sekä tuottaa innovaatioita että levittää niitä yhteiskunnassa ja taloudessa ovat keskeisiä tekijöitä, jotka määrittävät EU:n kilpailukykyä nykyhetkestä vuoteen 2050. Tätä varten EU:n on, kuten Euroopan komissio toteaa Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa (1), kehitettävä erityisiä taitoja uuden sukupolven digitaalisissa teknologioissa, kuten esineiden internet, massadata, tekoäly, robotiikka, pilvipalvelut ja lohkoketjut, ja varmistettava, että näistä mahdollistavista teknologioista tulee pysyvä osa eurooppalaisten yritysten liiketoimintamalleja, myös digitaali-innovointikeskittymien toimien avulla. Selvennettäköön, että käsillä olevassa lausunnossa digitaali-innovointikeskittymiin luetaan myös eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Digitaalisesta siirtymästä edellä todettu pätee myös vihreään siirtymään. Näissä molemmissa systeemisen siirtymän osissa on paljon yhteistä, ja ne aiheuttavat pk-yrityksille kaksinkertaisen taakan (ja tietenkin erilaisia mahdollisuuksia, joita on arvioitava huolellisesti). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Euroopan teollisuuden digitalisaatio vaikuttaa suoraan vihreän kehityksen ohjelman ilmastotavoitteiden ja Agenda 2030:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen. Edistyneet digitaaliset hankkeet kuluttavat kuitenkin myös huomattavia määriä energiaa, ja ETSK katsoo, että eurooppalaisilla digitaali-innovointikeskittymillä voi olla merkittävä rooli arvioitaessa vihreään siirtymään kohdistuvia vaikutuksia. Vain investoimalla merkittävästi uusiin teknologioihin Euroopassa voidaan päästä kestäviin tuotantomalleihin ja kiertotalouden liiketoimintamalleihin. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Nämä haasteet edellyttävät EU:n teknologisten valmiuksien nopeaa ja tarmokasta kehittämistä. ETSK toteaa, että EU on edelleen jäljessä t&k-investoinneissa BKT:hen suhteutettuna (2,32 prosenttia vuonna 2020, kun vastaava osuus Yhdysvalloissa oli 3,08 prosenttia ja Japanissa 3,2 prosenttia) (2). Jotta EU voi kilpailla maailmanlaajuisesti digitaalisen siirtymän maailmassa, t&k-investointeja olisi lisättävä mahdollisimman pian niin, että niiden osuus on kolme prosenttia BKT:stä. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Euroopan tasolla yrityksillä, ei pelkästään pk-yrityksillä, on vaikeuksia uusien teknologioiden käyttöönotossa. ETSK on useissa lausunnoissaan korostanut, että vaikka digitaaliseen muutokseen liittyy merkittäviä mahdollisuuksia yrityksille kaikkialla EU:ssa, monet niistä kohtaavat edelleen esteitä ja oikeudellista epävarmuutta erityisesti rajatylittävässä toiminnassa. Näiden epävarmuustekijöiden lisäksi monilla pk-yrityksillä ei ole ulottuvillaan rahoitusta tai investointiresursseja ja niillä on osaamisvajeita. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Siksi olisi kehitettävä ja vahvistettava välineitä, joilla tuetaan pk-yrityksiä näiden puutteiden korjaamiseksi. Tässä yhteydessä digitaali-innovointikeskittymät ovat tärkein väline. ETSK katsoo, että useampien eurooppalaisten yritysten olisi tehtävä yhteistyötä digitaali-innovointikeskittymien kanssa ja että saavutetuista tuloksista olisi tiedotettava paremmin erityisesti pk-yrityksille. |
| --- | --- |

2.12

3.   Digitaali-innovointikeskittymät pk-yrityksiä tukevana infrastruktuurina

| 3.1 | Digitaali-innovointikeskittymät ovat erilaisia tahoja (organisatorisesti, hallinnollisesti ja tarjottujen palvelujen kannalta), ja niitä on perustettu eri puolille Eurooppaa auttamaan pk-yrityksiä digitalisaatiossa. Digitaali-innovointikeskittymät toimivat keskitettyjen asiointipisteiden tavoin ja tarjoavat yrityksille analyyseja ja ratkaisuja vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä selviytymiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Digitaali-innovointikeskittymät tarjoavat pk-yrityksille lisäarvopalveluja, kuten täydennys- ja uudelleenkoulutusta sekä neuvontaa innovoinnin, teknologioiden, strategioiden, rahoituksen, vihreän siirtymän ja kiertotalouden yhteydessä. Ne tarjoavat usein myös teknologisia välineitä ja alustoja teknologisten ratkaisujen testaamiseen ennen investointien tekemistä (”testaus ennen investointeja”). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Digitaali-innovointikeskittymien laajaa verkostoa Euroopassa uudistetaan parhaillaan merkittävästi. Hiljattain valituista eurooppalaisista digitaali-innovointikeskittymistä 50 prosenttia rahoitetaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelman varoista ja 50 prosenttia kansallisista ja alueellisista rahastoista, ja niiden tehtävänä on tukea pk-yritysten ja viranomaisten digitalisaatiota. Ensimmäiset eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät otetaan käyttöön Digitaalinen Eurooppa -ohjelman hyväksymisen jälkeen syyskuusta 2022 alkaen. Nykyiset digitaali-innovointikeskittymät jatkavat toimintaansa tukeakseen pk-yritysten ja alueiden digitaalista muutosta hyödyntäen Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja EAKR:n varoja. ETSK katsoo, että nimien päällekkäisyys saattaa aiheuttaa hämmennystä palvelujen vastaanottajien keskuudessa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK toteaa, ettei digitaali-innovointikeskittymien tulevasta kehityksestä ole selkeää näkemystä. ETSK kehottaakin laatimaan selkeitä keskeisiä tulosindikaattoreita, joilla mitataan digitaali-innovointikeskittymien tuloksellisuutta ajan mittaan, sekä kartoittamaan, miten pk-yritysten digitalisointistrategia etenee Euroopan tasolla. Digitaali-innovointikeskittymistä on muodostuttava keskitettyjen asiointipisteiden kattava verkosto, jotta voidaan tukea pk-yritysten digitaalisia tarpeita. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät tulevat olemaan kooltaan, hallinnoltaan ja tehtäviltään yhtenäisempiä. Ne tulevat kattamaan laajan maantieteellisen alan ja kehittämään erityisiä korkean tason valmiuksia Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa määritellyissä yksittäisissä ”keskeisissä mahdollistavissa teknologioissa”. Ne tulevat tukemaan yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä ja markkina-arvoltaan keskisuuria yrityksiä, sekä viranomaisia digitaalisessa siirtymässä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vaikka Euroopan komission eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien osalta noudattama keskeisiä mahdollistavia teknologioita ja korkeaa teknologiaa painottava toimintamalli on johdonmukainen Digitaalinen Eurooppa ohjelmassa asetettujen Euroopan teknologisen kilpailukyvyn tavoitteiden kanssa, sen yhteensopivuus pk-yritysten innovointipolkujen kanssa aiheuttaa huolta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että pk-yritysten digitaalisten valmiuksien parantamista koskevassa strategiassa on välttämättä kiinnitettävä enemmän huomiota tämäntyyppisten yritysten tarpeisiin sekä mahdollisiin kriittisiin kysymyksiin, joita näissä radikaaleissa muutosprosesseissa voi tulla esiin. Tähän päästään lisäämällä valmiuksia kuunnella pk-yritysten tarpeita ja tekemällä yhteistyötä eri sidosryhmien, myös suurten yritysten, kanssa erityisissä innovointiohjelmissa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Pk-yritysten organisaatiorakenteessa ei ole virallisia rooleja innovointia ja t&k-toimintaa varten, ja niiden innovointitoimintamallissa keskitytään pääasiassa keskikorkeaan teknologiaan (vakiintuneiden teknologioiden integrointi) ja asteittaiseen innovointiin (progressiivista ja hitaampaa kuin radikaali digitaalinen innovointi), joka kehittyy myös epävirallisilla ja puolivirallisilla tavoilla muiden yritysten kanssa tehdyn asiantuntemuksen vaihdon ja kokeilujen myötä, myös alihankintasuhteissa. Keskeisiä teknologioita voitaisiin ottaa käyttöön myös pk-yrityksissä luomalla strategisia ja teknologisia kehityspolkuja, jotka kattavat tällaisia teknologioita. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Pk-yrityksille tarkoitetut innovointiprosessit edellyttävät näin ollen kysynnän ja tarjonnan välisiä ”välitason toimijoita”. Niiden olisi kyettävä ottamaan huomioon (jopa heikko) kysyntä ja tunnistamaan erittäin runsaasta ja sekavasta teknologisten vastausten tarjonnasta sopivimmat välineet ja ratkaisut. Digitaali-innovointikeskittymät voivat olla tällaisia ”välitason toimijoita”. On erittäin tärkeää lisätä tietoisuutta eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien mahdollisesta merkittävästä roolista. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Digitaali-innovointikeskittymien tältä osin saavuttamia tuloksia voidaan jo pitää myönteisinä. EIP:n mukaan ”kerätyt tiedot osoittavat, että digitaali-innovointikeskittymillä on keskeinen rooli eurooppalaisten pk-yritysten tukemisessa digitaalisessa muutoksessa. – – Yli 70 prosenttia kyselyyn osallistuneista digitaali-innovointikeskittymiä hyödyntäneistä yrityksistä uskoo saamansa tuen helpottaneen niiden digitaalista kehittymistä.” |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Digitaali-innovointikeskittymillä voi myös olla erittäin tärkeä rooli yhteisötalouden yritysten digitalisaation edistämisessä. Tämä koskee erityisesti yhteiskunnallisia yrityksiä, jotka toimivat hyvinvointi- ja kotihoiva-alalla, jolla digitaaliteknologia voi auttaa parantamaan palveluja ottamalla huomioon vammaisten henkilöiden tarpeet. |
| --- | --- |

3.11

4.   Ehdotuksia pk-yritysten digitaalista innovointia koskevan eurooppalaisen toimintapolitiikan parantamiseksi

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen pk-yrityksiin kiinnitettyyn huomioon sekä lukuisiin niitä tukeviin toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin. Komitea toteaa kuitenkin, ettei Euroopan komission yleisessä toimintamallissa keskitytä riittävästi pk-yritysten prosesseihin ja tarpeisiin. Kaikkia toimintapolitiikkoja ei myöskään panna täytäntöön kansallisella tasolla, eikä näistä välineistä viestitä riittävästi pk-yrityksille. Eurooppalaisia ja kansallisia aloitteita koskevan tietoisuuden lisäämisestä on tultava ensisijainen tavoite, ja vastuu tästä on jaettava EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK katsoo, että digitaali-innovointikeskittymien tehtävien toteuttamiseksi on varmistettava asianmukainen rahoitus hyödyntäen erilaisia lähteitä liiketoiminnan kehittämisen ja tutkimuksen ja innovoinnin tukiohjelmista alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla aina tukiin nojaavaan yritysrahoitukseen ja tarjouskilpailuihin osallistumiseen. Pk-yritysten osalta on huolehdittava mahdollisuudesta hyödyntää verokannustimia, jotka liittyvät digitaalista innovointia ja siihen liittyviä taitoja koskeviin investointeihin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK katsoo, että digitaali-innovointikeskittymillä olisi oltava keskeinen rooli EU:n sujuvassa ja tasapainoisessa talous- ja työllisyyskehityksessä ja että niiden olisi erityisesti tuettava pk-yritysten digitaalista ja vihreää siirtymää. Tätä varten niiden olisi myös kehitettävä ns. markkinattomien palvelujen tarjontaa osana koulutus- ja valveutustoimia, ja näiden yhteiskunnan kannalta tärkeiden toimien kustannukset olisi katettava julkisella rahoituksella. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo, että digitaali-innovointikeskittymien olisi ennen kaikkea oltava järjestelmäintegraattoreita, jotka kokoavat yhteen pk-yritysten tarpeet ja teknologiset ratkaisut. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että digitaali-innovointikeskittymät kehittävät valmiuksia toimia paikallisina innovointialustoina, jotka tuovat yhteen paikallisten innovointiverkostojen (ja mahdollisesti ulkoisten verkostojen) osaamisen ja resurssit sekä paikallisten tuotantojärjestelmien kysynnän/mahdollisuudet, ennen kuin kehitetään erityistaitoja yksittäisissä keskeisissä teknologioissa, joihin paneudutaan muissa tutkimus- ja innovointiyksiköissä (tutkimuskeskukset, korkeakoulut, suuret yritykset). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kun otetaan huomioon prosessien standardointi sekä kannustimet rajatylittävään yhteistyöhön ja osaamisen, kokemusten ja käytäntöjen jakamiseen muun muassa yhteisen digitaalisen alustan kautta, ETSK katsoo, että digitaali-innovointikeskittymien olisi keskitettävä huomionsa aluetalouksien ja paikallisten pk-yritysjärjestelyjen tukemiseen. ETSK suositteleekin olemassa olevien keskusten alueellista kartoitusta yhteistyössä pk-yritysten työnantajajärjestöjen kanssa sekä alueelliseen kehitykseen ja osallisuuden ja osallistumisen lisäämiseen keskittyvää toimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK toteaa, että digitaali-innovointikeskittymien jakautumisessa Euroopan alueille on edelleen eroja ja että ne Itä- ja Kaakkois-Euroopan maat, missä digitalisaatio ei viime vuosina ole edennyt, ovat jääneet tässä jälkeen. ETSK on todennut aiemmassa lausunnossaan, että ”[e]rityisen tärkeää on puuttua – – digitaaliseen kuiluun – –. Pandemia on tuonut näkyviin sekä digitaalisen viestinnän mahdollisuuksia että sen haittoja, erityisesti maaseudulla asuvien kannalta.” Jäsenvaltioiden ja alueiden välisten erojen kaventaminen on ratkaisevan tärkeää Euroopan kehitykselle. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK katsoo, että pk-yritysten digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämiseksi on seurattava ja tarkasteltava asianmukaisesti kahta keskeistä ulottuvuutta: laajalle levinnyt digitaalinen osaaminen ja yritysten välinen yhteistyö, alkaen tuotanto- ja toimitusketjuista. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Digitaaliset taidot ovat ratkaiseva tekijä erityisesti pk-yrityksille, koska niiden puute on suurin este täydellisen digitalisaation saavuttamiselle, vaikka investoinneille olisi vahvoja taloudellisia kannustimia. Pk-yritysten osalta täydennys- ja uudelleenkoulutus koskee sekä työllistynyttä työvoimaa että yrittäjiä, jotka osallistuvat suoraan tuotantoprosesseihin sekä innovointi- ja investointipäätöksiin. Jos yrittäjillä ei ole digitaalisia taitoja, he eivät kykene hyödyntämään digitaaliteknologian tarjoamia mahdollisuuksia, mikä haittaa vakavasti yritysten kilpailukykyä ja vaikuttaa kielteisesti työllisyyteen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Pk-yritysten organisaatiorakenteessa ei ole virallisia rooleja innovointia ja t&k-toimintaa varten, ja niiden innovointitoimintamallissa keskitytään pääasiassa keskikorkeaan teknologiaan (vakiintuneiden teknologioiden integrointi) ja asteittaiseen innovointiin (progressiivista ja hitaampaa kuin radikaali digitaalinen innovointi), joka kehittyy myös epävirallisilla ja puolivirallisilla tavoilla muiden yritysten kanssa tehdyn asiantuntemuksen vaihdon ja kokeilujen myötä, myös alihankintasuhteissa. Keskeisiä teknologioita voitaisiin ottaa käyttöön myös pk-yrityksissä luomalla strategisia ja teknologisia kehityspolkuja, jotka kattavat tällaisia teknologioita. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Ammattiliittojen, valtiosta riippumattomien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työnantajajärjestöjen ja viranomaisten, jotka johtoasemassaan ohjaavat digitaali-innovointikeskittymien tehtäviä ja strategioita, on tehtävä yhteistyötä kehittääkseen täydennys- ja uudelleenkoulutuksen, elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen ohjelmia, joilla taataan työvoiman jatkuva työllistettävyys, ihmisarvoiset työpaikat ja palkat sekä sosiaaliset oikeudet. Työntekijöiden on oltava johtavassa asemassa digitalisaatioprosesseissa, ja sukupuolten tasa-arvo on varmistettava. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on ratkaisevan tärkeää tämän tavoitteen saavuttamiseksi, ja sitä on tuettava lyhyen ja keskipitkän aikavälin tarpeiden sekä pitkän aikavälin poliittisten vaikutusten kartoittamiseksi. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Suurten yritysten ja pk-yritysten välinen yhteistyö tuotanto- ja toimitusketjuista alkaen voisi tuoda digitaalisen innovoinnin uudelle tasolle ja poistaa monia osaamiseen, standardointiin ja kustannuksiin liittyviä esteitä. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK katsoo, että eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien tuleva strateginen rooli riippuu kahdesta tekijästä: valmiuksista välittää päätöksentekijöille pk-yritysten tutkimus-, kehitys- ja innovointitoimintaan liittyvät tarpeet, rajoitukset ja mahdollisuudet, jotta voidaan suunnitella paremmin pk-yritysten merkittävyyttä ja laatua edistäviä toimintapolitiikkoja, sekä valmiuksista parantaa sosiaalista ja yrittäjyysekosysteemiä ja tehdä siitä joustavampi ja tulevaisuuteen suuntautuvampi. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 27. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/694, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta ja päätöksen (EU) 2015/2240 kumoamisesta (EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1).

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=R%26D_expenditure&oldid=551418

2

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/88

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kohti kestävää EU:n kasviproteiini- ja kasviöljystrategiaa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/13)

| Esittelijä: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Lutz RIBBE

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 5.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 158/2/3 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

5.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

27.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

158/2/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Karjankasvatusala (johon sisältyy lihan, maitotuotteiden ja munien tuotanto) on EU:ssa taloudellisesti merkittävä osa maataloutta, mutta se on viime vuosina joutunut enenevässä määrin yhteiskunnallisen keskustelun kohteeksi muun muassa tehokarjanhoidon alueellisten ja maailmanlaajuisten ympäristövaikutusten vuoksi ja siksi, että ala on hyvin riippuvainen rehuntuonnista. Riippuvuus rehuntuonnista herättää huolta EU:n rehu- ja elintarviketurvasta. Erityisesti riippuvuus hyvin valkuaisainepitoisten kasvien tuonnista on huomattava (noin 75 prosenttia). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Karjankasvatusalan käytössä on epäsuorasti viljelymaata EU:n ulkopuolella, ja se vie myös suuren osan EU:n viljelymaasta. Sadosta käytetään noin 50 prosenttia eläinten ruokintaan, jotta saadaan tuotettua eläinperäisiä tuotteita, ja alle 20 prosenttia hyödynnetään suoraan ihmisten kasviperäiseksi ravinnoksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:n proteiinistrategiasta on keskusteltu vuosia, mutta ilmoitetuista aikeista huolimatta valkuaiskasvien viljelyn lisääminen Euroopassa ei ole tähän mennessä juurikaan edistynyt. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) tarkoituksena on esittää käsillä olevassa lausunnossa, mitä lisänäkökohtia olisi tässä yhteydessä otettava huomioon. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toteaa, että EU:ssa on vähän puutetta proteiinista varsinaisella (kasviperäisten) elintarvikkeiden alalla, mutta merkittävämpää puutetta on rehuseosten alalla. On paljon hyviä syitä laajentaa valkuaiskasvien viljelyä EU:ssa ja erityisesti hyödyntää nurmirehua entistä enemmän eläinten ruokinnassa. Olemassa olevasta potentiaalista huolimatta proteiinien valtavaa tuontia ei voida määrällisestikään ajateltuna täysin korvata eurooppalaisella tuotannolla aiheuttamatta merkittäviä vaikutuksia muilla maataloustuotannon aloilla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa lisäksi, että öljykasvien viljelyn laajentaminen EU:ssa voisi myös johtaa myönteisiin vaikutuksiin, kuten omavaraisuuteen traktoripolttoaineiden osalta, sellaisten öljykakkujen saatavuuden paranemiseen, joilla on erinomainen proteiinirehupotentiaali, ja viljelykierron lisäämiseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Keskeinen tuotantoa rajoittava tekijä on käytettävissä olevan maatalousmaan pinta-ala. Sekä perinteisessä että luonnonmukaisessa maataloudessa tapahtuu jatkuvasti innovatiivista edistystä tuottavuuden parantamiseksi, mutta silti myös ne ovat tuotantomääriltään rajallisia. ETSK pitääkin erittäin tärkeänä, että EU toteuttaa tutkimuksen EU:ssa viljeltäväksi soveltuvien valkuais- ja öljykasvien potentiaalista ja viljelyalaosuuksista Euroopassa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU:n proteiinistrategiassa tärkeänä osana on oltava karjankasvatuksen sovittaminen kokonaisuudessaan yhteen eurooppalaista ja maailmanlaajuista elintarviketurvaa, omavaraisuutta ja kestävää kehitystä koskevien EU:n omien tavoitteiden ja YK:n tavoitteiden kanssa. Valkuaiskasvien viljelyn lisääminen EU:ssa on tässä vain yksi osatekijä. Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että suuntaus, jossa lihan ja maitotuotteiden maailmanlaajuinen keskimääräinen kulutus henkeä kohti lähestyy kehittyneiden maiden nykytasoa, ei ole YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukainen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU:n kasviproteiini- ja kasviöljystrategialla olisi myös edistettävä maaseutualueiden kestävää kehitystä EU:n pitkän aikavälin maaseutuvision mukaisesti esimerkiksi kehittämällä uusia alueellisia arvoketjuja, jotka ovat omavaraisia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Saksassa liittohallituksen perustama maatalouden tulevaisuutta käsittelevä komitea (Zukunftskommission Landwirtschaft, ZKL), jossa ovat mukana kaikki asianosaiset ryhmät, on laatinut kokonaisvaltaista toimintamallia soveltaen ehdotuksia kestäväksi maatalous- ja elintarvikejärjestelmäksi, joka käsittää myös karjankasvatusalan. Kyseinen komitea on ehdottanut tuotantotapoihin muutoksia, jotka on määrä toteuttaa erilaisten välineiden avulla (markkinapohjaiset tulot ja palkkiot), jotta mahdollisuuksien mukaan kaikki maataloustuottajat kykenisivät mukautumaan. ETSK suosittelee, että komissio tutkii tarkkaan tätä mallia ja arvioi, soveltuisiko se myös EU:n proteiinistrategian kehittämiseen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Edistääkseen myös strategisen omavaraisuuden tavoitteita proteiinistrategian on sisällettävä seuraavat elementit:






  — | kasviperäisiä proteiineja sekä niiden tarvelähtöistä ja optimoitua käyttöä koskevan tutkimuksen ja innovoinnin edistäminen koko arvoketjussa; |
| --- | --- | --- |

1.10

—

kasviperäisiä proteiineja sekä niiden tarvelähtöistä ja optimoitua käyttöä koskevan tutkimuksen ja innovoinnin edistäminen koko arvoketjussa;

| — | EU:n proteiinipotentiaalin kehittäminen ja voimakkaampi edistäminen; |
| --- | --- |

—

EU:n proteiinipotentiaalin kehittäminen ja voimakkaampi edistäminen;

| — | tiukkojen eurooppalaisten standardien mukaisesti tuotettujen kasviperäisten proteiinien kestävän kotimaisen tuotannon vahvistaminen; |
| --- | --- |

—

tiukkojen eurooppalaisten standardien mukaisesti tuotettujen kasviperäisten proteiinien kestävän kotimaisen tuotannon vahvistaminen;

| — | alueellisten arvoketjujen ja alueellisten jalostusvalmiuksien kehittäminen ja laajentaminen; |
| --- | --- |

—

alueellisten arvoketjujen ja alueellisten jalostusvalmiuksien kehittäminen ja laajentaminen;

| — | jatkuva yhteistyö instituutioiden ja maatalousjärjestöjen kanssa kotimaisten kasviproteiinien viljelyn edistämiseksi ja niiden käytön lisäämiseksi elintarvike- ja rehuteollisuudessa; |
| --- | --- |

—

jatkuva yhteistyö instituutioiden ja maatalousjärjestöjen kanssa kotimaisten kasviproteiinien viljelyn edistämiseksi ja niiden käytön lisäämiseksi elintarvike- ja rehuteollisuudessa;

| — | satopotentiaalin lisääminen parantamalla ja laajentamalla edelleen jalostusstrategioita; |
| --- | --- |

—

satopotentiaalin lisääminen parantamalla ja laajentamalla edelleen jalostusstrategioita;

| — | koulutus- ja neuvontapalvelujen sekä tietämyksen siirron laajentaminen; |
| --- | --- |

—

koulutus- ja neuvontapalvelujen sekä tietämyksen siirron laajentaminen;

| — | valkuaiskasvien tuotannon mahdollistaminen ja helpottaminen ekologisilla aloilla; |
| --- | --- |

—

valkuaiskasvien tuotannon mahdollistaminen ja helpottaminen ekologisilla aloilla;

| — | karjankasvatuksen vahvempi kytkeminen alueelliseen rehupotentiaaliin; |
| --- | --- |

—

karjankasvatuksen vahvempi kytkeminen alueelliseen rehupotentiaaliin;

| — | päästöistä johtuvan pilaantumisen nykyisten raja-arvojen johdonmukainen noudattaminen (esim. nitraatti pinta- ja pohjavesissä, ammoniakki), ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin; |
| --- | --- |

—

päästöistä johtuvan pilaantumisen nykyisten raja-arvojen johdonmukainen noudattaminen (esim. nitraatti pinta- ja pohjavesissä, ammoniakki), ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin;

| — | eläinten hyvinvoinnin kannalta erityisen suotuisien kasvatuskäytäntöjen edistäminen kuluttajille suunnatun tiedotuksen ja tuotemerkintöjen avulla; |
| --- | --- |

—

eläinten hyvinvoinnin kannalta erityisen suotuisien kasvatuskäytäntöjen edistäminen kuluttajille suunnatun tiedotuksen ja tuotemerkintöjen avulla;

| — | tuotanto- ja laatunormien määrittäminen, jotta voidaan puuttua EU:ssa valmistettujen tuotteiden kanssa kilpailevien tuotteiden maahantuonnin terveydellisiin ja ympäristöön liittyviin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

—

tuotanto- ja laatunormien määrittäminen, jotta voidaan puuttua EU:ssa valmistettujen tuotteiden kanssa kilpailevien tuotteiden maahantuonnin terveydellisiin ja ympäristöön liittyviin vaikutuksiin;

| — | samanaikainen tiedotuskampanja erilaisten ruokavalioiden ympäristö- ja terveysvaikutuksista. |
| --- | --- |

—

samanaikainen tiedotuskampanja erilaisten ruokavalioiden ympäristö- ja terveysvaikutuksista.

2.   Johdanto ja tausta

| 2.1 | EU:n maatalouspolitiikka ja -käytännöt ovat olleet elintarvikehuollon kannalta onnistuneita. Nyt niissä kuitenkin keskitytään muun muassa Pellolta pöytään -strategian puitteissa entistä enemmän kestävyyskysymyksiin ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen. Viimeistään covid-19-pandemian ja Ukrainan sodan myötä uudeksi tavoitteeksi on noussut myös strateginen omavaraisuus. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Karjankasvatusala (johon sisältyy lihan, maitotuotteiden ja munien tuotanto) on EU:ssa taloudellisesti merkittävä ala, mutta se on viime vuosina joutunut enenevässä määrin yhteiskunnallisen keskustelun kohteeksi. Tämä johtuu useista eri syistä, ja yksi niistä on vahva riippuvuus rehuntuonnista. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan parlamentti toteaa unionin strategiaa valkuaiskasvien viljelyn edistämiseksi koskevassa päätöslauselmassaan (1), että unionissa ”vallitsee merkittävä kasvivalkuaisvaje teollisen karjankasvatusalan tarpeiden vuoksi” ja ettei ”tilanne ole valitettavasti juurikaan parantunut huolimatta – – biopolttoainetuotannon sivutuotteiden käytöstä eläinten rehussa”. ”[V]alkuaiskasvien viljely kattaa vain kolme prosenttia viljelymaasta, ja yli 75 prosenttia kasvivalkuaisen saannista muodostuu tuonnista, pääasiassa Brasiliasta, Argentiinasta ja Yhdysvalloista” (2), vaikka runsaasti proteiinia sisältävien raaka-aineiden tuotanto EU:ssa on kasvanut vuosien 1994 ja 2014 välisenä aikana yhteensä 24,2 miljoonasta tonnista 36,3 miljoonaan tonniin (+ 50 prosenttia). Kokonaiskulutus on kuitenkin kasvanut samalla ajanjaksolla 39,7 miljoonasta tonnista 57,1 miljoonaan tonniin (+ 44 prosenttia) (3). Poliittiset päätökset, kuten Blair House -sopimus, ovat vaikuttaneet ratkaisevasti näiden riippuvuuksien syntymiseen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Rehuteollisuuden kannalta olennaisen tärkeä erityisrooli on soijarouheella (4), joka ”on suuren proteiinipitoisuutensa (yli 40 %) ja aminohappopitoisuutensa sekä ympärivuotisen saatavuutensa vuoksi rehuseosten ensisijainen ainesosa, minkä vuoksi rehuseosten koostumusta ei tarvitse muuttaa usein” (5). Soijan kulutus Euroopassa on noussut 2,4 miljoonasta tonnista vuonna 1960 lähes 36 miljoonaan tonniin vuotta kohti. Tämän valtavan kysynnän kattamiseksi soijan kasvattamiseen tarvitaan lähes 15 miljoonaa hehtaaria maata, ”josta 13 miljoonaa hehtaaria sijaitsee Etelä-Amerikassa” (6). Se on enemmän kuin Saksan koko peltoala (11,7 miljoonaa hehtaaria) (7). Suurin osa tuontisoijasta (noin 94 prosenttia) koostuu muuntogeenisistä lajikkeista. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komission asiakirjassa (8) mainittujen hyvin proteiinipitoisten (yli 15 prosenttia) valkuaiskasvien ”osuus raakakasviproteiinitarjonnasta EU:ssa on noin neljäsosa. Vaikka viljakasvit ja nurmi vaikuttavat merkittävästi kasviproteiinien kokonaistarjontaan”, komissio ei yllättävää kyllä ota niitä huomioon kasviproteiineja koskevissa strategisissa pohdinnoissaan ”niiden alhaisen valkuaispitoisuuden ja vähäisen markkinarelevanssin vuoksi” (9). ETSK ei voi hyväksyä tällaista perustelua. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Erityisesti soijan laajamittainen tuonti johtuu lähinnä siitä, että sen luonnolliset viljelyolosuhteet ovat Yhdysvalloissa ja Etelä-Amerikassa paremmat, minkä vuoksi tuotanto on siellä merkittävästi edullisempaa. Tähän ovat myös syynä osittain huomattavasti heikommat ympäristö- ja sosiaalistandardit, mistä ovat esimerkkeinä luonnonmetsien hakkuut Etelä-Amerikassa sekä alkuperäiskansojen ja pienviljelijöiden karkottaminen (10). ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on pannut ongelman merkille ja sitoutunut ”metsäkatoa aiheuttamattomiin toimitusketjuihin” (11). |
| --- | --- |

2.6

EU ei ole tehnyt viimeisimmissä YMP:n uudistusehdotuksissa eikä Mercosur-valtioiden kanssa käydyissä neuvotteluissa riittäviä aloitteita, joilla voitaisiin tosiasiallisesti vähentää tuontiriippuvuutta.

| 2.7 | Tässä yhteydessä on todettava, että erityisesti valkuaiskasvien viljely on hyötynyt nykyisen YMP:n puitteissa ns. ekologisista aloista, joita ei uudistuksen jälkeen enää ole. Typpeä yhteyttävät kasvit ovat yleisimmin ekologisilla aloilla ilmoitettava kasvityyppi, ja 37 prosenttia (!) ekologisista aloista on vastaavassa käytössä. Koska toimitettujen kansallisten strategiasuunnitelmien arviointi uuden YMP:n täytäntöönpanoa varten on yhä kesken, ETSK ei kykene vielä ottamaan kantaa siihen, parantavatko vai heikentävätkö ne tilannetta. Jäsenvaltioilla on tosin käytössään useita vaihtoehtoja tuotannon edistämiseksi (erityisesti tuotantosidonnaiset tuet), mutta alustavien arvioiden pohjalta on pelättävissä, että a) kaikki jäsenvaltiot eivät tule käyttämään niitä ja että b) tukimäärät eivät ole riittävän houkuttavia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK:n kanta on selvä: ”EU:n proteiiniomavaraisuuden parantaminen on toivottavaa kaikilta kannoilta katsottuna. Soijapapujen tuonti kolmansista maista voi olla syynä metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja luonnon ekosysteemien tuhoutumiseen tietyissä tuottajamaissa. Paljon proteiinia sisältävien palkokasvien ja -hedelmien kehittäminen unionissa rajoittaisi tuontia ja vaikuttaisi siten myönteisesti ilmastoon ja ympäristöön.” (12) |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Kukaan ei kiistä tätä näkemystä, ja EU:ssa on keskusteltu jo pitkään tarvittavasta EU:n proteiinistrategiasta, mutta paljoa enempää kuin sitoutuminen valkuaiskasvien viljelyyn Euroopassa ja kohdassa 2.7 mainitut välineet ei tähän mennessä ole kuitenkaan saatu aikaan. Tehokkaaseen EU:n proteiinistrategiaan on siis vielä pitkä matka. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Covid-19-pandemian ja viimeistään Ukrainan sodan alkamisen myötä on käynyt selväksi, ettei maailmanlaajuisella työnjaolla ja kauppasuhteilla ole pelkästään myönteisiä vaikutuksia. Ne voivat johtaa ongelmiin, joita ei tähän asti ole otettu riittävästi tai lainkaan huomioon. Uutena avainsanana on strateginen omavaraisuus. Kasvosuojusten, lääkkeiden, puolijohteiden tai kaasun, öljyn ja hiilen kaltaisten fossiilisten energialähteiden toimitusvajeiden myötä on nähty, että riippuvuus voi johtaa vakaviin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin häiriöihin. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ukrainan sota ja sen odotettavissa olevat pitkäaikaisvaikutukset sekä Euroopan että koko maailman maatalouteen ja Euroopan elintarviketeollisuuteen ovat pysyviä ja edellyttävät muutoksia. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Päätöslauselmassaan ”Ukrainan sota ja sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset” (13) ETSK toteaakin, että ”konfliktista on väistämättä vakavia seurauksia EU:n maatalouselintarvikealalle, joka tarvitsee lisätukea, ja että EU:n on tätä varten vahvistettava sitoutumistaan kestävien elintarvikejärjestelmien varmistamiseen ja – – erityisesti parannettava elintarviketurvaansa vähentämällä riippuvuutta keskeisistä tuoduista maataloustuotteista ja tuotantopanoksista”. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Samalla ETSK tähdentää, ”ettei sodan vaikutusten tulisi vaarantaa – – ilmastotoimia ja kestävyyttä” ja että YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteet edistävät myös rauhaa, turvallisuutta ja köyhyyden vähentämistä. ETSK:n katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman avulla voidaan viedä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanoa ja oikeudenmukaista siirtymää eteenpäin. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EU:n valtion- tai hallitusten päämiehet ovat myös ottaneet asiaan kantaa 11. maaliskuuta 2022 antamassaan Versailles’n julistuksessa, jossa todetaan seuraavaa: ”Parannamme elintarviketurvaa vähentämällä riippuvuuttamme keskeisistä tuoduista maataloustuotteista ja tuotantopanoksista, erityisesti lisäämällä kasviperäisten proteiinien tuotantoa EU:ssa.” (14) |
| --- | --- |

2.14

3.   Faktoja ja suuntauksia

| 3.1 | ETSK katsoo, että kattavaa EU:n proteiinistrategiaa kehitettäessä on keskusteltava systeemisistä kysymyksistä paljon nykyistä enemmän ja otettava ne paremmin huomioon. Lisäksi on selvitettävä, miten nykyistä järjestelmää on arvioitava Euroopan strategisen omavaraisuuden sekä globaalien ja alueellisten kestävyysnäkökohtien kannalta ja mitä etuja ja haittoja järjestelmästä on maataloustuottajille, kuluttajille, ympäristölle ja tuotantoeläimille, ja kiinnitettävä huomiota myös ajankohtaisiin suuntauksiin, jotka vaikuttavat proteiinien hankintaan. |
| --- | --- |

3.1

Elintarvikkeeksi, polttoaineeksi vai rehuksi – mitä viljelemme ja mitä tapahtuu viljelykasvien sadolle?

| 3.2 | Nykyisten suurten lihamäärien tuottaminen ei olisi mahdollista Euroopassa ilman suuria proteiinien tuontimääriä, vaikka merkittävä osa maatalouden sadosta käytetäänkin jo nykyisin rehuna. Esimerkiksi Saksassa rehuna käytetään lähes kaksi kolmasosaa (!) koko sadosta eli melkein koko nurmiala (jonka satoa ei toki voida hyödyntää suoraan ihmisravinnoksi) ja 60 prosenttia sekä maissista että viljasta (15). Määrällisesti sadon toiseksi tärkein käyttötarkoitus ei ole kasviperäisten elintarvikkeiden vaan käyttöenergian tuotanto (maissista biokaasua, rapsista biodieseliä ja viljasta ja sokerijuurikkaasta bioetanolia). Kasvien suora hyödyntäminen ravinnoksi on vasta kolmannella sijalla. Saksassa kasviperäisten elintarvikkeiden (pääasiassa leipäviljat, perunat, sokeri, rapsiöljy ja avomaavihannekset) osuus on vain 11 prosenttia koko kasvintuotannosta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Myös tuoduista kasviproteiineista käytetään rehuna 93 prosenttia. Juuri kyseisestä tuonnista sekä lihantuotannon laajuudesta ja tehokkuudesta on käyty viime vuosina monia yhteiskunnallisia keskusteluja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | On huomioitava kaksi seikkaa: Ensinnäkin EU:ssa on vähän puutetta proteiinista varsinaisella (kasviperäisten) elintarvikkeiden alalla, mutta merkittävämpää puutetta on rehuseosten alalla. Toiseksi suuria proteiinien tuontimääriä ei voida täysin korvata eurooppalaisella tuotannolla aiheuttamatta merkittäviä vaikutuksia muilla maataloustuotannon aloilla. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Keskeisenä rajoittavana tekijänä on nimittäin käytettävissä olevan maatalousmaan pinta-ala. Sekä perinteisessä että luonnonmukaisessa maataloudessa tapahtuu jatkuvasti innovatiivista edistystä tuottavuuden parantamiseksi, mutta silti myös ne ovat tuotantomääriltään rajallisia. Saksalainen öljykasvien jalostusteollisuuden liitto tuleekin perusteellisen analyysin jälkeen siihen tulokseen, että ”näiden proteiinilähteiden hankintakanavat on edelleen turvattava, sillä kotimaisiin tuotteisiin perustuva täydellinen omavaraisuus ei edelleenkään ole realistista” (16). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Näitä keskeisiä toteamuksia ei pidä ymmärtää väärin. On monia hyviä syitä edistää voimakkaasti valkuais- ja öljykasvien viljelyn lisäämistä EU:ssa. Ne sitovat typpeä maaperässä, vähentävät mineraalitypen tarvetta, parantavat maaperän laatua ja hedelmällisyyttä sekä edistävät ilmastonsuojelua (esimerkiksi vähentämällä liikennettä, metsäkatoa ja tuotantopanosten käyttöä). Laajennettu viljelykierto vähentää tuholaisten määrää ja edistää luonnon monimuotoisuutta. Valkuaiskasvien viljelyyn käytetään nykyään vain hyvin pientä osaa (noin kolmea prosenttia) maatalousmaasta. Erittäin hyödyllinen valkuaiskasvien viljelyn lisääminen tapahtuisi kuitenkin väistämättä muiden viljelymuotojen, kuten muiden pelto- ja energiakasvien viljelyn, kustannuksella, tai se olisi ristiriidassa esimerkiksi muiden luonnonsuojelutoimien kanssa. |
| --- | --- |

3.6

Nykyisiä suuntauksia

| 3.7 | Onkin suositeltavaa ensin kuvata ja analysoida suuntauksia, jotka voivat vaikuttaa karjankasvatukseen ja eläinten ruokintaan tulevaisuudessa ja sitä kautta proteiinien tarpeeseen ja laatuun. |
| --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Kuluttajien käyttäytymisessä on jo nähtävissä muutoksia. Yhä useammat kuluttajat vähentävät lihankulutustaan tai luopuvat siitä kokonaan. Suuri lihankulutus on Euroopassa nyttemmin kyseenalaistettu myös ravitsemuksellisesti, ja eräissä jäsenvaltioissa lihankulutus on jo vähentynyt (17). Tämä on selkeästi nähtävissä tilastojen lisäksi myös supermarkettien hyllyissä, missä valkuaiskasveista valmistettujen lihankorvikkeiden määrä on lisääntynyt huomattavasti. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Toista suuntausta voidaan kuvata sanoin ”vähemmän mutta laadukkaampaa lihaa”. Eläinten hyvinvointia ja paikallistuotantoa painottavat laadukkaat tuotevalikoimat lisääntyvät, ja tällä on vaikutusta eläinten ruokintaan. Yhä useammat kuluttajat kiinnittävät huomiota siihen, miten eläimiä pidetään ja ruokitaanko niitä esimerkiksi paikallisesti tuotetulla ja/tai geenimuuntelemattomalla rehulla, pääsevätkö ne laiduntamaan jne. EU:ssa on jo havaittavissa tässä suhteessa huomattavaa eriytymistä. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Tätä suuntausta pidettiin aiemmin kapeana markkinasektorina, mutta merkittäviä muutoksia on jo käynnissä: useissa jäsenvaltioissa monet suuret supermarkettiketjut ovat asteittain nostaneet eläinten hyvinvointiin ja ympäristöön liittyviä vaatimuksiaan tuorelihatuotteidensa osalta. Odotettavissa on lisää radikaaleja muutoksia: vuodesta 2030 lähtien osa suurista halpamarketeista hankkii kaikki tuorelihatuotteensa ainoastaan maataloustuottajilta, joilla on ulkona laiduntavaa ja ensiluokkaisissa oloissa kasvatettua karjaa. Muutos koskee kaikkia tuotantoeläinryhmiä (nauta, sika, kana ja kalkkuna). |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | Suunniteltu tai jo käynnissä oleva luomuviljelyn lisääntyminen EU:ssa vaikuttaa myös rehun hankintaan (ja soijantuontiin). Euroopan komission mukaan luonnonmukainen karjankasvatus on lisääntynyt vuosittain 10 prosenttia. Tätä suuntausta saattaa osaltaan edistää Pellolta pöytään -strategian 25 prosentin tavoite, jos markkinat kehittyvät vastaavasti, mitä YMP pyrkii edesauttamaan. Koska soijapavuista myydään maailmanlaajuisesti vain kuusi prosenttia geenimuuntelemattomana soijana, maatalousyritysten on etsittävä vaihtoehtoja ja/tai tuotettava itse enemmän rehua. |
| --- | --- |

3.7.4

| 3.7.5 | Myös maitoalalla on jo havaittavissa selviä muutoksia: monissa jäsenvaltioissa elintarvikekauppiaat edellyttävät meijereiltä, että maito ja maitotuotteet on tuotettu siten, ettei lehmien ruokinnassa ole käytetty geenimuunneltua rehua. Tämän vuoksi esimerkiksi Saksassa noin 70 prosenttia maidosta tuotetaan nykyisin hyödyntämättä soijarouhetta rehuna. Markkinat alkavat eriytyä, ja esimerkkejä tästä ovat mm. laiduntavien lehmien maito, ilman säilörehua tuotettu maito ja vuoristoalueiden maito. Maitotuotteet ovat kuitenkin tulevaisuudessakin olennainen, kaikkien saatavilla oleva proteiinin lähde kaikkien ikäryhmien tasapainoisessa ruokavaliossa. |
| --- | --- |

3.7.5

| 3.7.6 | Tässä yhteydessä on syytä muistaa myös ETSK:n tiedonanto ”Laajaperäisen karjankasvatuksen ja eloperäisten lannoitteiden hyödyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä” (18). Tiedonannossa tunnustetaan (pysyviä laitumia ja niittyjä hyödyntävän) laajaperäisen karjankasvatuksen erityismerkitys, kun on kyse luonnon monimuotoisuuden edistämisestä ja muista ympäristön ja maaseutukulttuurin hyväksi annettavista panoksista, sekä otetaan huomioon, että sen ”merkitys kestävän kehityksen mukaisten, terveellisten, turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden tuottamisessa on avainasemassa erityisesti maailman väestön kasvaessa”. Myös toisessa komitean lausunnossa tuodaan esiin tarve korostaa enemmän ”laidunten ja apiloiden roolia märehtijöiden tärkeänä proteiinin lähteenä” (19). |
| --- | --- |

3.7.6

| 3.7.7 | Täysin erilainen kehityssuuntaus on niin kutsutun keinolihan kehittäminen, jolla voi olla tuhoisia taloudellisia seurauksia maataloudelle ja perinteiselle karjankasvatukselle sekä alan koko maatalous- ja elintarvikejärjestelmälle. Keinolihalla ei ole mitään tekemistä lihan kanssa, vaan se tuotetaan teollisesti reaktoreissa. Kyseinen suuntaus ei ole lähtöisin kuluttajilta eikä maataloustuottajilta, vaan Cargillin, Tyson Foodsin ja Nestlén kaltaisilta suurilta monikansallisilta yrityksiltä. Ne tutkivat tai kehittävät menetelmiä keinolihan valmistamiseksi teollisissa reaktoreissa perustelunaan, että ne kykenevät reaktorissa samaan kuin mitä maataloustuottajat ovat tehneet läpi ihmiskunnan historian harjoittaessaan perinteistä karjankasvatusta eli kasvattamaan soluja mutta käyttäen paljon vähemmän maata. Ei ole kuitenkaan varmaa, säästääkö tämä vettä ja muita resursseja, ja myös laatuun ja tuotantokustannuksiin liittyy epävarmuustekijöitä. ETSK kehottaa käynnistämään laajan yhteiskunnallisen keskustelun tämän mahdollisen kehityssuuntauksen herättämästä huolesta ja sen kielteisistä seurauksista karjankasvattajille ja lihatuotantoketjulle, sillä se saattaa vahingoittaa taloutta ja työllisyyttä kaikissa jäsenvaltioissa ja koko Euroopan unionia. |
| --- | --- |

3.7.7

Poliittisia toimia

| 3.8 | Aihepiiriin liittyy nykyisin selkeitä poliittisia toimia, jotka menevät sisällöllisesti jopa pidemmälle kuin Pellolta pöytään -strategia. Nämäkin toimet on toteutettu osana täysin erillistä yhteiskunnallista keskustelua. Esimerkiksi Saksassa liittohallitus perusti heinäkuussa 2020 maatalouden tulevaisuutta käsittelevän komitean (Zukunftskomission Landwirtschaft, ZKL), jonka 32 jäsentä edustavat hyvin erilaisia yhteiskuntaryhmiä, kuten perinteisiä maataloustuottajajärjestöjä ja tiedemaailmaa. Sen tavoitteena oli laatia yhteiskunnallisten tahojen laajalti hyväksymä visio maatalous- ja elintarvikejärjestelmän tulevaisuudesta. Komitean suositukset hyväksyttiin yksimielisesti ja ne julkaistiin kesäkuussa 2021. Ne perustuvat yhteiseen periaatteeseen: tehokkain ja kestävin tapa parantaa maatalouden ekologista ja (eläinten hyvinvointiin liittyvää) eettistä vastuuta on löytää keinoja palkita kestäväpohjaisempia tuotantotapoja taloudellisesti ottamalla käyttöön uusia välineitä ja tekemällä niistä näin taloudellisesti kannattavia. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Maatalouden tulevaisuutta käsittelevä komitea noudattaa karjankasvatusalalla Saksan maatalousministeriön perustaman karjankasvatuksen asiantuntijaverkoston (Kompetenznetzwerk Nutztierhaltung) suosituksia. Helmikuussa 2020 julkaistuissa suosituksissa (20) hahmotellaan muutosstrategia karjankasvatuksen uudistamiseksi tavoitteena parantaa merkittävästi eläinten hyvinvointia. Strategiassa esitetään verojen tai maksujen kautta tapahtuvaa rahoitusta täydennettynä korkeammilla markkinahinnoilla ja palkkiolla, joka on sidottu määriteltyjen karjankasvatusstandardien noudattamiseen, mistä on osoituksena pakollinen merkintä. Tällaiset toimet ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta asianomaisille maataloustuottajille voidaan varmistaa taloudelliset näkymät. Muutosstrategialla on määrä turvata karjankasvatustilojen toimeentulo ja samalla pienentää karjan määrää. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että nykyiset karjankasvatusmuodot Euroopassa ovat tietyiltä osin lähtökohtaisestikin erilaisia sekä tuontikysynnän (pääasiassa soijan) että alueellisten ympäristövaikutusten osalta. Perinteisemmät tai laajaperäiset ja luonnonmukaiset pinta-alasidonnaiset tuotantomuodot perustuvat yleensä alueellisten rehujen ja tuotantopanosten käyttöön, ja niiden ympäristövaikutukset ovat maltillisia ja toisinaan jopa välttämättömiä kulttuurimaiseman säilyttämisen kannalta, kun taas nykyisin lisääntyvä tehokarjankasvatus rasittaa alueellista ympäristöä ja perustuu (EU:n jo ennestään suuresta peltoalueiden käytöstä huolimatta) pääasiassa tuontirehuun, jonka viljelyllä on alkuperämaissa valtavia seurauksia (muun muassa maailmanlaajuisen metsäkadon ja ilmastonmuutoksen eteneminen ja yhteiskunnalliset häiriöt). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EU:n proteiinistrategiassa tärkeänä osana onkin oltava karjankasvatuksen sovittaminen kokonaisuudessaan yhteen eurooppalaista ja maailmanlaajuista elintarviketurvaa, omavaraisuutta ja kestävää kehitystä koskevien EU:n omien tavoitteiden ja YK:n tavoitteiden kanssa. Valkuaiskasvien viljelyn lisääminen EU:ssa on tässä vain yksi osatekijä, mutta yleisesti ottaen voidaan sanoa, että suuntaus, jossa lihan ja maitotuotteiden maailmanlaajuinen keskimääräinen kulutus henkeä kohti lähestyy kehittyneiden maiden nykytasoa, ei ole YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukainen. Karjan määrää on väistämättä vähennettävä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Maatalouden tulevaisuutta käsittelevä komitea on periaatteessa jo arvioinut nykyistä maatalous- ja elintarvikejärjestelmää osana yhteiskunnallista keskustelua, jota muidenkin EU-maiden ja Euroopan komission olisi syytä analysoida tarkemmin. Arvioinnissa tunnustetaan maatalouden kiistattoman myönteiset vaikutukset yhteiskunnan kannalta mutta kritisoidaan samalla sitä, mihin tuotannon kehittäminen on viime vuosina perustunut ja millaisia seurauksia sillä on ollut: ”Edistyksen kääntöpuolena on luonnon, ympäristön, eläinten ja luonnon kiertokulkujen liiallinen hyödyntäminen aina siihen pisteeseen, että toiminta vaikuttaa vaarallisella tavalla ilmastoon. Samaan aikaan myös maatalous on talouskriisissä. Erilaiset – myös poliittiset – tekijät ovat johtaneet tuotantotapoihin, jotka eivät ole ekologisesti, taloudellisesti tai sosiaalisesti tulevaisuuden vaatimusten mukaisia. – – Vallitsevien tuotantomuotojen aiheuttamien ulkoisten kustannusten vuoksi nykyisen maatalous- ja elintarvikejärjestelmän jatkaminen entisellään ei ole vaihtoehto sen paremmin ekologisista ja tuotantoeläinten hyvinvointiin liittyvistä kuin taloudellisistakaan syistä” (21). |
| --- | --- |

3.12

4.   Vaatimuksia: proteiinien kestävän saannin varmistaminen ja öljykasvien roolin vahvistaminen

| 4.1 | Omavaraisuutta yhä enemmän strategisena tavoitteena pitävässä Euroopassa on paikallaan tehdä vertailuja energiapolitiikkaan: olisi vähennettävä tuontiriippuvuutta mahdollisimman paljon ja keskityttävä tarpeiden kestävään kattamiseen omilla resursseilla. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Toisin kuin energia-alalla, jossa uusilla teknologioilla (kuten tuuli, aurinko, biomassa ja vety) voidaan kompensoida fossiilisten polttoaineiden puutetta, elintarvikealalla on maailmanlaajuisesti mukautettava tuotanto ja kulutus rajallisen luonnonpääoman (pääasiassa maan, mutta myös luonnon monimuotoisuuden) potentiaalin mukaan. Samalla on priorisoitava maatalouden tuotosten käyttöä. Kasvituotteiden (kuten viljat, hedelmät ja vihannekset) toimittaminen ihmisille on asetettava ehdottomalle etusijalle. Onneksi ei ole syytä huoleen, sillä EU pystyy huolehtimaan näistä väestönsä tarpeista. Maailman nälkäongelmasta johtuvien huolenaiheiden lisääntyessä olisi kuitenkin pidettävä mielessä, ettei ongelmaa voida ratkaista lihantuotannolla. Päinvastoin: rehuntuotanto (kuten myös energiakäyttöön tarkoitetun biomassan tuotanto) kilpailee elintarviketuotannon kanssa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tätä maankäytön konfliktia kärjistää se, että lähes kaikilla EU:n alueilla maatalous joutuu kilpailemaan osin voimakkaastikin maa-alasta. EU:n arvioiden mukaan maatalousmaan häviäminen esimerkiksi kaupungistumisen, rakentamisen ja infrastruktuurin kehittämisen johdosta saattaa vuoteen 2030 mennessä supistaa viljelyaloja lähes miljoonalla hehtaarilla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Maailmanlaajuisessa vertailussa EU:n tilanne on kuitenkin hyvä. Eurooppalaisen maatalousmallin (22) periaatteisiin pohjautuva EU:n maatalous pystyy kiistatta tarjoamaan kaikille kansalaisille riittävästi laadukkaita kasvituotteita ja lisäksi toimittamaan suuria määriä rehuja, vaikkakaan nykyisiin tarpeisiin ei kyetä vastaamaan. Kun lisäksi otetaan huomioon, ettei Ukrainan ja Venäjän viljatoimituksia luultavasti kyetä viemään nälkäongelmista kärsiville alueille, on pohdittava, pitäisikö EU:ssa käyttää vähemmän viljaa rehuna (tai polttoaineena), jotta voidaan osaltaan edistää pahenevan maailmanlaajuisen nälkäongelman ratkaisemista ja parantaa myös proteiinien saantia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU:n proteiinistrategian yhteydessä on muistettava, että märehtijöillä (mutta ei vain niillä) on kyky, jota ihmisillä ei ole: ne voivat käyttää ravinnokseen heinää. Nurmirehu voisi täydentää yksimahaistenkin eläinten (siat ja siipikarja) rehuannoksia. Sillä pitäisikin olla merkittävä rooli kestävässä proteiinien saannissa, mutta poliittisissa keskusteluissa siihen kiinnitetään tällä hetkellä aivan liian vähän huomiota. EU:n viime vuonna tekemä päätös sallia liha- ja hyönteisjauho uudelleen rehuissa voi osaltaan vähentää kasviproteiinin osuutta eläinten ruokinnassa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Saksalaisen öljy- ja valkuaiskasvien edistämisjärjestön (Union zur Förderung von Öl- und Proteinpflanzen, UFOP) asiantuntijaelinten tuoreimmat tutkimukset rapsin ja palkokasvien potentiaalista viljelyssä ja eläinten ruokinnassa osoittavat, että rapsia ja palkokasveja on mahdollista viljellä paljon nykyistä enemmän ja samalla voidaan laajentaa merkittävästi viljelykiertoa. Rapsin ja palkokasvien osuus peltoalasta voisi olla kummankin osalta noin 10 prosenttia, mikä yli kaksinkertaistaisi esimerkiksi palkokasvien (erityisesti herneet, härkäpavut, soijapavut, rehulupiinit) nykyisen osuuden. Öljykasvien viljelyn lisääminen ei siis ole kestävän maankäytön este – päinvastoin. Tämä voidaan kuitenkin toteuttaa vain muiden viljelymuotojen kustannuksella. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kyseiset tutkimukset osoittavat kuitenkin myös, ettei nykyisen tuotantoeläinkannan tarpeita voida kattaa omavaraisesti ja että kannan vähentäminen on välttämätöntä, jos halutaan päästä lähemmäs strategisen omavaraisuuden tavoitetta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK pitääkin erittäin tärkeänä, että EU toteuttaa tutkimuksen EU:n alueella viljeltäväksi soveltuvien valkuais- ja öljykasvien potentiaalista Euroopassa. Tutkimuksessa on otettava huomioon maankäytön kestävyys (viljelykierto, maaperän hedelmällisyys ja luonnon monimuotoisuus). Tutkimuksen tuloksia olisi hyödynnettävä määritettäessä Euroopan kansalaisten terveellisen kasvipohjaisen proteiiniruokavalion edellyttämää maa-alaa. Näin voidaan päätellä, mitä jää yli rehua (tai energiakäyttöä) varten ja kuinka paljon rehua on tuotava muualta karjankasvatusta varten, jotta voidaan varmistaa kestävyys ja eläinten hyvinvointi ylittämättä Euroopan ja koko maailman ekologisia rajoja. EU:n proteiinistrategialla on myös vastattava kysymykseen siitä, mitä seurauksia sillä on nykyisten kauppasopimusten (esim. Mercosur) kannalta ja miten kestävyysperiaatteiden mukaisesti toimivia maataloustuottajia voidaan EU:ssa suojella muuhun kuin kestävään tuotantoon perustuvalta tuonnilta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK:n mielestä on tärkeää korostaa, että öljyllä, joka saadaan öljykasvien viljelystä 10 prosentilla EU:n peltoalasta, voitaisiin saavuttaa maataloustraktoreiden polttoaineiden omavaraisuus, jos sitä käytettäisiin vain tähän tarkoitukseen. ETSK on jo korostanut aiemmissa lausunnoissaan (23), että on järkevää perustaa erillinen ohjelma esteröimättömien (eli puhtaiden) kasviöljyjen käytölle maatalouskoneissa sen sijaan, että niitä lisättäisiin dieselin sekaan. Olisi kuitenkin harkittava myös B100-tyyppisten polttoaineiden (100-prosenttista esteröityä kasviöljyä) käyttöä. Öljyn tuotannosta saatu öljykakku (24) on erinomainen proteiinirehu (sama koskee esimerkiksi alkoholituotannon sivutuotteita). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Eräät jäsenvaltiot (kuten Alankomaat) pyrkivät – hyvin erilaisista syistä – vähentämään jo nyt karjan määrää. Asiaan voidaan puuttua säädöksin tai markkinataloudellisten välineiden avulla. Selkeiden ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevien standardien lisäksi ETSK kannattaa ensisijaisesti markkinataloudellisia ratkaisuja, jotta voidaan luoda edellytykset uusille alueellisille arvoketjuille, jotka ovat omavaraisia eivätkä jatkuvasti riippuvaisia tuesta. Samalla tällaisten ratkaisujen tulisi avata näkymiä kaikille karjankasvatusyrityksille, mikäli mahdollista. Niiden on myös mahdollisuuksien mukaan tarjottava kaikille maataloustuottajille EU:ssa mahdollisuus kestäväpohjaiseen tuotantoon ja varmaan toimeentuloon. Tämä edellyttää suojaa epäreilua kilpailua ja epäreiluja kauppatapoja vastaan, ja sen vuoksi on edistettävä maataloustuottajien markkinavoimaa maailmanlaajuiseen kestävään elintarvikejärjestelmään tähtäävässä muutosprosessissa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Kaikki tämä osoittaa jälleen kerran, että kestävässä EU:n kasviproteiini- ja kasviöljystrategiassa on otettava huomioon maatalous- ja elintarvikejärjestelmä kokonaisuudessaan, sillä erillisestä viljelystrategiasta ei ole apua. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Markkinamekanismit on suunnattava siten, että ne heijastavat todellisia sosiaalisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä kustannuksia. Markkinahäiriöt voidaan korjata faktoihin ja tieteeseen perustuvilla julkisilla toimenpiteillä, joilla pyritään optimoimaan yhteiskunnalle koituvien kustannusten ja hyötyjen välinen kompromissi ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät intressit. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 27. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin 17. huhtikuuta 2018 antama päätöslauselma unionin strategiasta valkuaiskasvien viljelyn edistämiseksi (EUVL C 390, 18.11.2019, s. 2).

1

(2)  Euroopan parlamentin 17. huhtikuuta 2018 antama päätöslauselma (EUVL C 390, 18.11.2019, s. 2), kohta E. ETSK:n kommentti: 75-prosenttinen riippuvuus koskee hyvin proteiinipitoisia valkuaiskasveja. Useissa keskusteluissa kuitenkin sivuutetaan käsittämättömästä syystä se, että eläimet saavat runsaasti valkuaista heinästä ja viljasta.

2

(3)  Euroopan parlamentin 17. huhtikuuta 2018 antama päätöslauselma (EUVL C 390, 18.11.2019, s. 2), kohta L.

3

(4)  Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kasviproteiinien kehittämisestä Euroopan unionissa (COM(2018) 757 final), s. 2.

4

(5)  COM(2018) 757 final, s. 4.

5

(6)  Euroopan parlamentin 17. huhtikuuta 2018 antama päätöslauselma (EUVL C 390, 18.11.2019, s. 2), kohta L.

6

(7)  Eurostatin mukaan EU:ssa on yhteensä noin 174 miljoonaa hehtaaria maatalousmaata (mukaan lukien laitumet ja niityt) (määrä ennen brexitiä).

7

(8)  COM(2018) 757 final.

8

(9)  Euroopan parlamentin 17. huhtikuuta 2018 antama päätöslauselma (EUVL C 390, 18.11.2019, s. 2).

9

(10)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n markkinoille saatettaviin tuotteisiin liittyvän metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen riskin minimointi” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 88).

10

(11)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n markkinoille saatettaviin tuotteisiin liittyvän metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen riskin minimointi” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 88).

11

(12)  Puheenjohtajavaltio Ranskan pyytämä ETSK:n valmisteleva lausunto aiheesta ”Ruokaturva ja kestävät elintarvikejärjestelmät”, (EUVL C 194, 12.5.2022, s. 72), kohdan 1.3 ii alakohta.

12

(13)  ETSK:n täysistunnossaan 24. maaliskuuta 2022 hyväksymä päätöslauselma (EUVL C 290, 29.7.2022 s.1).

13

(14)  https://www.consilium.europa.eu/media/54798/20220311-versailles-declaration-fi.pdf

14

(15)  Käytössä olevaa maatalousmaata oli EU27-maissa vuonna 2017 yhteensä 178,7 miljoonaa hehtaaria. Tästä määrästä viljelymaata oli 105,5 miljoonaa hehtaaria, mistä 63 prosentilla (eli 66,8 miljoonalla hehtaarilla) viljeltiin rehua (https://de.statista.com/statistik/daten/studie/1196852/umfrage/landwirtschaftliche-flaechen-in-der-eu-nach-nutzungsart/).

15

(16)  Verband der ölsaatenverarbeitenden Industrie in Deutschland (OVID), Eiweißstrategie
  2.0 (Proteiinistrategia 2.0), 2019.

16

Eiweißstrategie

2.0

(17)  Saksassa sianlihan kulutus asukasta kohden on laskenut vuosien 1995 ja 2021 välisenä aikana 39,8 kilosta 31 kiloon.

17

(18)  ETSK:n tiedonanto aiheesta ”Laajaperäisen karjankasvatuksen ja eloperäisten lannoitteiden hyödyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä”.

18

(19)  Puheenjohtajavaltio Ranskan pyytämä ETSK:n valmisteleva lausunto aiheesta ”Ruokaturva ja kestävät elintarvikejärjestelmät” (EUVL C 194, 12.5.2022, s. 72).

19

(20)  https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/_Tiere/Nutztiere/200211-empfehlung-kompetenznetzwerk-nutztierhaltung.html

20

(21)  Maatalouden tulevaisuutta käsittelevän komitean loppuraportti.

21

(22)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen vuonna 2013” (EUVL C 354, 28.12.2010, s. 35).

22

(23)  ETSK:n lausunto uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytöstä (EUVL C 77, 31.3.2009, s. 43).

23

(24)  Rapsia puristettaessa saadaan noin 1/3 öljyä ja 2/3 ns. öljykakkua.

24

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/97 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/97

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kehys kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden merkintäjärjestelmää varten – kuluttajille mahdollisuus tehdä kestäviä elintarvikevalintoja”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/14)

| Esittelijä: | Andreas THURNER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Andreas THURNER

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 5.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 147/5/1 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

5.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

27.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

147/5/1

1.   Päätelmät ja suositukset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK)

| 1.1 | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen luoda kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskeva oikeudellinen kehys, johon sisältyy myös sääntöjä kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden merkinnöistä. Säännöille ja tietynasteiselle yhdenmukaistamiselle ja yhteensovittamiselle on selkeä tarve, jotta voidaan turvata uskottavuus ja tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | korostaa, että kestävyys on moniulotteinen käsite ja sen yhteydessä olisi aina otettava tasapuolisesti huomioon niin taloudellinen, ekologinen kuin sosiaalinenkin ulottuvuus. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | huomauttaa, että ihmisten ruokailutottumukset ovat hyvin erilaisia, riippuvat eri tekijöistä ja istuvat erittäin tiukassa. Kestävyysmerkintäjärjestelmään kohdistuvien odotusten olisi siis alusta alkaen oltava realistisia. Ihmiset ovat kuitenkin yleisesti kiinnostuneita muuttamaan kulutustottumuksiaan nykyistä kestävämpään suuntaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | suosittaakin, että kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden merkintöjä varten luodaan selkeä, tieteelliseen tietoon perustuva ja mahdollisimman yksinkertainen ja käytännöllinen kehys, joka auttaa talouden toimijoita arvioimaan ja parantamaan tuotteiden kestäväpohjaisuutta ja jonka ansiosta kuluttajat saavat hyödyllistä tietoa valintojensa pohjaksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ehdottaa, että yksinkertaisuuden ja käytännöllisyyden vuoksi voidaan myös tyytyä ottamaan huomioon esimerkiksi sellaiset kattavasti määritellyn ja luokitellun kestävyyden osatekijät kuin eläinten hyvinvointi, sosiaaliset tai ekologiset kriteerit. Tällöin ei kuitenkaan pitäisi käyttää ilmausta ”kestävä”, sillä sitä tulisi käyttää ainoastaan kattavan luokitusmallin yhteydessä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | kannattaa tässä vaiheessa vapaaehtoisuuteen perustuvaa lähestymistapaa, jonka on kuitenkin tuotava mukanaan velvoittavia ehtoja, mikäli sitä ryhdytään soveltamaan. Kestävyysmerkit tai -väittämät, jotka eivät ole näiden ehtojen mukaisia, olisi siis kiellettävä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | katsoo, että luokitusasteikkoon perustuvat merkintäjärjestelmät (esim. liikennevalomallit) voivat auttaa kuluttajia tekemään tietopohjaisia päätöksiä. Samalla tällaiset luokitusjärjestelmät voivat myös edistää edelläkävijyyttä kestävyyden alalla ja kannustaa yrityksiä parantamaan prosessejaan tätä silmällä pitäen kaikissa elintarvikeketjun vaiheissa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | toteaa, että luokitusalgoritmit ovat ratkaisevan tärkeitä asteikkomallin kannalta. Niillä on oltava tieteellinen perusta, ja niistä on annettava kuluttajille tietoa tarkoituksenmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | katsoo, että EU:n nykyisiin laatujärjestelmiin, kuten luonnonmukaisen tuotannon tai maantieteellisten merkintöjen järjestelmiin, sisältyy jo elintarvikejärjestelmän kestävyyttä vahvistavia osatekijöitä. Tämä olisi tunnustettava asianmukaisesti. Lisäksi ETSK suosittaa, että nykyisille järjestelmille tehdään kestävyystarkastus ja että niitä tarvittaessa täydennetään tarkoituksenmukaisilla kestävyyssäännöillä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | korostaa, että valistuksella on ratkaiseva merkitys pyrittäessä huolehtimaan siitä, että ihmisillä on peruskäsitys elintarvikkeisiin liittyvistä kestävyysnäkökohdista. Valistuskampanjoilla sekä asianmukaisilla tukitoimenpiteillä kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden kohtuuhintaisuuden varmistamiseksi voidaan myös edistää siirtymistä kestävämpiin elintarvikejärjestelmiin. |
| --- | --- |

1.10

2.   Lausunnon taustaa

| 2.1 | Pellolta pöytään -strategia (1) on keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, ja sen tavoitteena on tehdä elintarvikejärjestelmistä oikeudenmukaisia, terveyttä edistäviä ja ympäristöystävällisiä. Pellolta pöytään -toimintasuunnitelmassa esitetään muun muassa toimia, joilla edistetään kestävyysajattelun mukaista elintarvikkeiden kulutusta ja helpotetaan siirtymistä terveelliseen ja kestäväpohjaiseen ruokavalioon. Euroopan komissio on nyttemmin jo ryhtynyt valmistelemaan horisontaalista puitesäädöstä kestävään kehitykseen tähtäävän siirtymän nopeuttamiseksi ja helpottamiseksi. Tarkoituksena on myös varmistaa, että EU:n markkinoille saatettavat elintarvikkeet ovat yhä kestäväpohjaisempia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on jo kehittänyt vankan toimintakehyksen hahmottelemalla strategisen vision kokonaisvaltaisen elintarvikepolitiikan edistämisestä. Vision perusteet esitetään lausunnoissa, joissa käsitellään sellaisia aiheita kuin kattava elintarvikepolitiikka (2), terveelliset ja kestäväpohjaiset ruokavaliot (3), lyhyet elintarvikeketjut ja agroekologia (4), kestävä kulutus (5) sekä elintarvikealan liiketoimintastrategioiden ja toimien sovittaminen yhteen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa kestävän elpymisen varmistamiseksi covid-19-pandemian jälkeen (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yrityksillä on suuri vastuu yhtäältä siitä, että kuluttajia kannustetaan tekemään valintoja, jotka ovat hyväksi terveydelle ja joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisempiä, ja toisaalta siitä, että edistetään elintarvikejärjestelmien kestäväpohjaista muutosta ottamalla käyttöön kestäviä viljely-, jalostus- ja pakkauskäytäntöjä. Yritysten olisikin osallistuttava kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden merkintöjä koskevan kehyksen kehittämiseen kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Paitsi elintarviketuotantoalan yrityksillä ja alan muilla toimijoilla myös kuluttajilla on ratkaisevan tärkeä rooli pyrittäessä siirtymään kestävämpiin elintarvikejärjestelmiin. Jokainen ostopäätös käynnistää periaatteessa seuraavan tuotantotoimeksiannon. Kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden kysynnän kasvu ohjaa siten myös tarjontapuolta kohti kestävämpää kehitystä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Käsillä olevassa oma-aloitteisessa lausunnossa on näin ollen tarkoitus kartoittaa mahdollisia vaihtoehtoja kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden merkintöjä koskevan kehyksen luomiseksi sekä esittää päätelmiä ja suosituksia, joilla pyritään tukemaan komissiota tällaisen politiikkakehyksen laadinnassa jo varhaisesta vaiheesta. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | Kestävyys on moniulotteinen käsite, ja sen yhteydessä olisi aina otettava tasapuolisesti huomioon niin taloudellinen, ekologinen kuin sosiaalinenkin ulottuvuus. FAO:n määritelmän mukaan kestävä elintarvikejärjestelmä on elintarvikejärjestelmä, jonka avulla varmistetaan elintarviketurva ja ravitsemus kaikille siten, että tulevien sukupolvien elintarviketurvan ja ravitsemuksen varmistamiseen tarvittavat taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät perustekijät eivät vaarannu (7). Lyhyesti sanottuna: yksipuolinen keskittyminen kestävyyden ekologiseen puoleen, mikä on nykyään yleistä, tai sen sosiaalisiin ja taloudellisiin pilareihin ei lähtökohtaisesti ole kestävää. Olisi siis pyrittävä ottamaan huomioon koko arvoketju kestävyyden kaikkien kolmen ulottuvuuden näkökulmasta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Merkintöjä koskevan kehyksen tavoitteena ei pitäisi olla elintarvikkeiden luokitteleminen kestävyysperiaatteiden mukaisiksi tai niiden vastaisiksi, vaan sen pitäisi pikemminkin tukea kehitystä kohti kestävämpää elintarvikejärjestelmää. Kehyksen on tarkoitus auttaa talouden toimijoita arvioimaan ja parantamaan tuotteiden kestäväpohjaisuutta (parannuksiin kannustavat menetelmät, kuten vertailuanalyysi- tai viitejärjestelmä) ja antaa kuluttajille hyödyllistä osviittaa. Se olisi laadittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla yhdessä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, ja sen olisi perustuttava selkeisiin, tiedepohjaisiin menetelmiin. Yrityksillä olisi oltava mahdollisuus hyödyntää indikaattoreita, menetelmiä ja merkintäjärjestelmän avulla saavutettuja tuloksia. Kehyksen on ennen kaikkea oltava yksinkertainen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tarvitaan selkeät säännöt, jotta voidaan vähentää markkinoilla vallitsevaa sekaannusta, joka johtuu siitä, että ilmausta ”kestävä” käytetään joka käänteessä (yksi viherpesun muoto) ja se on siksi kärsinyt inflaation. Kestävyysmerkit tai -väittämät, jotka eivät perustu yleisesti tunnustettuun sertifiointijärjestelmään, olisi kiellettävä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Elintarvikkeiden kestävyysmerkintöjen olisi perustuttava koko tuotantoprosessin kestävyyteen ja oltava toistaiseksi vapaaehtoisia. Merkintöjä koskevan kehyksen lähtökohtana on kuitenkin ehdottomasti alusta alkaen oltava selkeä määritelmä tai metodiikka, joka rakentuu yhtä lailla kestävyyden kaikkien kolmen pilarin (ekologinen, sosiaalinen ja taloudellinen pilari) varaan. Sen olisi katettava koko elintarvikkeiden arvoketju tuotannosta kulutukseen saakka. Jatkossa pitäisi sitten arvioida, olisiko kenties tarpeen tehdä kestävyysmerkinnöistä pakollisia. EU-tason kehyksessä olisi jätettävä riittävästi liikkumavaraa kansallisille ja alueellisille järjestelmille, mutta määritelmät ja arviointisäännöt on yhdenmukaistettava kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kestävyysmerkintöjen roolia ei kuitenkaan pidä yliarvioida, vaan olisi oltava realistinen ja pragmaattinen käsitys siitä, mitä niiden avulla voidaan saada aikaan ja mitä ei. Jotta kuluttajat voivat tehdä kestävyysmerkintöjen pohjalta tietoon perustuvia elintarvikehankintoja ja terveellisempiä valintoja ruokavalion suhteen, heidän on Maailman terveysjärjestön mukaan tunnettava ja tunnistettava merkinnät, ymmärrettävä niiden merkitys sekä kyettävä ja oltava halukkaita hyödyntämään niitä asianmukaisesti (8). On tärkeää lisätä tietoisuutta EU:n kestävyys- ja laatumerkintäjärjestelmistä, sillä tämä voi yhdessä julkisiin hankintoihin liittyvien toimenpiteiden ja valistustoimien kanssa lisätä kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden kysyntää. Poliittisten päättäjien olisi myös pohdittava asianmukaisia tukitoimenpiteitä kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden kohtuuhintaisuuden ja saatavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kestävyysmerkinnät ovat tärkeitä silloin, kun valmistaja ei pysty antamaan tarvittavia tietoja suoraan. Jos valmistaja voi antaa asiaankuuluvat tiedot suoraan kuluttajalle (esim. paikallisella maatilatorilla tai tilapuodissa), merkintäjärjestelmää ei tarvita. Tämä on tärkeää pientuottajiin kohdistuvien byrokraattisten rasitteiden välttämiseksi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Valistuksella on keskeinen merkitys pyrittäessä huolehtimaan siitä, että ihmisillä on peruskäsitys elintarvikkeisiin liittyvistä kestävyysnäkökohdista. On tärkeää investoida kestäväpohjaista ruokavaliota koskevaan, jo varhaisessa iässä aloitettavaan valistukseen, jotta lapset ja nuoret oppivat ymmärtämään ruuan arvon. Lisäksi on todennäköistä, että lapset sitten ”opettavat” vanhempiaan toimimaan kestävämmällä tavalla, kuten on nähty muun muassa jätteiden lajittelun ja kierrätyksen yhteydessä. Keskeisiä kestävyysnäkökohtia olisi myös tuotava vahvemmin esiin esimerkiksi EU:n kouluhedelmä-, -vihannes- ja -maitojärjestelmässä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK toistaa suosituksensa laatia kestäväpohjaista ruokavaliota koskevat uudet ohjeet, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden väliset ja niiden sisäiset kulttuuriset ja maantieteelliset erot. Ne auttaisivat maataloustuottajia, jalostajia, vähittäiskauppiaita ja ravitsemispalvelujen tarjoajia toimintansa suuntaamisessa. Maatalous- ja elintarvikejärjestelmä hyötyisi uudesta kehyksestä, jonka puitteissa se voisi tuottaa, jalostaa, jakaa ja myydä terveellisempiä ja kestäväpohjaisempia elintarvikkeita oikeudenmukaisempaan hintaan (9). |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityistä

| 4.1 | Ihmisten ruokailutottumukset ovat erilaisia, ja henkilökohtainen ja kulttuurinen ympäristö vaikuttaa niihin voimakkaasti. Lisäksi ruokailutottumukset istuvat erittäin tiukassa: ruokavalion muuttaminen onnistuu vain vähin erin ja vie aikaa. Muita merkityksellisiä tekijöitä, jotka määräävät, onko kestävyydellä vaikutusta kulutuskäyttäytymiseen, ovat ihmisten elämäntapa ja sosiaalinen ympäristö. Huomattava ja yhä suurempi osa kuluttajista kuitenkin sanoo olevansa valmis muuttamaan kulutustapojaan kestävyyssyistä. Kestävyydestä halutaan saada tietoa, johon valinnat voidaan pohjata. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Yleisesti ottaen kestävyysmerkintöihin kiinnittävät usein huomiota ne, jotka ovat jo muutenkin kiinnostuneita asiasta. Merkintöjen tarkoituksena on helpottaa tämän ydinryhmän mahdollisuuksia tehdä kestäviä kulutuspäätöksiä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Toisaalta herää myös kysymys, onko ja miten on mahdollista tavoittaa ne, joita kestävyysasiat eivät kiinnosta. Kestävyydestä kiinnostuneet keskeiset kohderyhmät toimivat kuitenkin roolimalleina, ja tämä voi johtaa käyttäytymisen muutokseen, jos niistä otetaan esimerkkiä. Edistystä on sekin, jos asiasta vähemmän kiinnostuneet kohderyhmät tekevät kestäviä elintarvikevalintoja edes satunnaisesti tai joillakin osa-alueilla. Nämä ovat vain muutamia näkökohtia, jotka on pidettävä mielessä, jotta kestävyysmerkintöjä koskevat odotukset olisivat alusta alkaen realistisia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden merkintäjärjestelmän onnistuminen edellyttää ennen kaikkea sitä, että kuluttajat tiedostavat ja hyväksyvät järjestelmän ja että viesti on selkeä. Itse merkintöjen on oltava ymmärrettäviä, yksinkertaisia ja luotettavia. Lisäksi kuluttajapuolella olisi toteutettava täydentäviä toimenpiteitä, joilla edistetään kestäväpohjaista ruokavaliota koskevaa valistusta ja tiedotusta, lisätään merkintäjärjestelmän hyväksyntää ja vahvistetaan luottamusta sitä kohtaan sekä kannustetaan nykyistä kestävämpään kulutukseen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kestävyysväitteiden olisi perustuttava seuraaviin periaatteisiin: luotettavuus, läpinäkyvyys, merkityksellisyys, saavutettavuus ja selkeys (ks. YK:n ohjeet tuotteiden kestäväpohjaisuutta koskevien tietojen esittämisestä (10)). Sertifiointijärjestelmän yhteydessä on huolehdittava siitä, että rakenteelliset taustatekijät otetaan asianmukaisesti huomioon, jotta pienet toimijat ja rakenteet, kuten maataloustuottajat, pk-yritykset, tilamyynti, viikoittaiset markkinat jne., eivät joudu kärsimään. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Luokitusasteikkoon perustuvat merkinnät (esim. liikennevalomallit) voivat auttaa kuluttajia tekemään tietopohjaisia päätöksiä. Samalla tällaiset luokitusjärjestelmät voivat myös edistää edelläkävijyyttä kestävyyden alalla ja kannustaa yrityksiä parantamaan prosessejaan tätä silmällä pitäen kaikissa elintarvikeketjun vaiheissa. Sekaannusten välttämiseksi eri merkintäjärjestelmien olisi kuitenkin oltava tietyssä määrin johdonmukaisia keskenään. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kestävyysmerkintöjä koskevaa asianmukaista kehystä kehitettäessä olisi mahdollisuuksien mukaan sovellettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa: tavoitteena olisi pikemminkin oltava ”kestävä tuotanto ja kulutus” eivätkä pelkästään ”kestävyysperiaatteiden mukaiset elintarvikkeet”. Kulutuskäyttäytyminen on olennainen osatekijä, kun ajatellaan kestävää elintarvikejärjestelmää kokonaisuudessaan, ja pakkaaminen ja kuljetus (tuotteen alkuperä) ovat yhtä lailla tärkeitä aloja. Lisäksi tietty pragmaattisuus on tarpeen, kun on kyse asiaankuuluvien kestävyysindikaattoreiden määrittelystä (esim. mikä informaatio tai mitkä tiedot ovat saatavilla luotettavassa muodossa). Kestävyysmerkintöjä koskevat yhdenmukaistetut säännöt olisi joka tapauksessa laadittava mahdollisimman pian. Erilaisten kestävyysmerkkien yhä suurempi määrä kansallisella ja yritystasolla aiheuttaa vain hämmennystä ja heikentää luottamusta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Elintarvikkeiden vähittäismyyntiä harjoittavat eurooppalaiset yritykset ovat jo saaneet ensimmäisiä kokemuksia elintarvikkeiden kestävyysmerkintöjä koskevista pilottihankkeista. Näiden kokemusten pohjalta on tehty esimerkiksi seuraavia alustavia havaintoja: merkittyihin tuotteisiin suhtaudutaan yleensä myönteisemmin kuin merkitsemättömiin tuotteisiin, mutta tällä ei ole paljoakaan vaikutusta ostopäätöksiin, positiivista palautetta saadaan ennen kaikkea nuoremmilta kohderyhmiltä, luokitusjärjestelmää käytettäessä merkinnät menevät toisinaan sekaisin Nutri-Score-ravintoarvomerkintöjen kanssa, ja tietoja toivotaan myös pakkauksiin (eikä pelkästään hintalappuihin). Keskeisiä näkökohtia näyttävät olevan ovat muun muassa arviointijärjestelmän uskottavuus (riippumaton, tieteelliseen tietoon perustuva), tietojen selkeys (ymmärrettävyys), mahdollisimman pitkälti yhdenmukaistettu koko alan kattava lähestymistapa ja läpinäkyvyys (olisi selkeytettävä sen sijaan, että yksinkertaistetaan, esimerkiksi käyttämällä asianmukaiset tiedot sisältävää viivakoodia). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Sosiaalisen ja sosioekonomisen ulottuvuuden huomioon ottaminen on ratkaisevan tärkeää, vaikka vielä ei välttämättä ole aivan selvää, millaisia indikaattoreita tässä yhteydessä tulisi käyttää. Jäsenvaltioiden oikeudellisissa säännöksissä ja määräyksissä on eroja etenkin sosiaalialalla (työehdot, vähimmäispalkka), mikä todennäköisesti vaikeuttaa EU:n laajuisen yhdenmukaistetun lähestymistavan kehittämistä. Tästä huolimatta on tärkeää, että kestävyysmerkintäjärjestelmään sisällytetään sosiaalinen ja taloudellinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Pragmaattisen lähestymistavan mukaisesti vaikuttaa loogiselta tunnustaa, että esimerkiksi sellaiset EU:n nykyiset sertifiointijärjestelmät kuin luonnonmukaisen tuotannon, suojattujen maantieteellisten merkintöjen (SMM), suojattujen alkuperänimitysten (SAN) tai aitojen perinteisten tuotteiden (APT) järjestelmä edistävät elintarvikejärjestelmän kestävyyttä. Vaikka nämä järjestelmät eivät välttämättä kata kestävyyttä kauttaaltaan, niihin sisältyy elintarvikejärjestelmän kestävyyttä vahvistavia osatekijöitä. Nykyisille järjestelmille olisi tehtävä kestävyystarkastus, ja niitä olisi tarvittaessa täydennettävä tarkoituksenmukaisilla kestävyyssäännöillä. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Alueellisilla tai paikallisilla tuotteilla ja lyhyillä toimitusketjuilla voi olla merkitystä elintarvikejärjestelmien kestävyyden parantamisessa. Alueelliset tuottajat harjoittavat tuotantotoimintaa usein paikallisväestön välittömässä läheisyydessä ja ovat siten tietynlaisen ”sosiaalisen valvonnan” alaisia, minkä pitäisi yleensä edistää kestäviä tuotantomenetelmiä. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kausiluonteisuus vaikuttaa kestävyystasoon erityisesti hedelmien ja vihannesten kohdalla. Tiedotuksen ja valistuksen avulla voidaan lisätä tietoisuutta siitä, miten tähän nopeasti pilaantuvien ja runsaasti vettä vaativien elintarvikkeiden ryhmään kuuluvia tuotteita voidaan kuluttaa resursseja säästävällä tavalla. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Yhteisen maatalouspolitiikan äskettäisen uudistuksen avulla ja panemalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (biodiversiteettistrategia, Pellolta pöytään -strategia) täytäntöön maataloudessa pyritään huolehtimaan siitä, että Euroopassa harjoitettavasta maataloustuotannosta tulee entistä kestävämpää. Maatalousperäisten raaka-aineiden alkuperämerkintöjen avulla voidaan näin ollen tehdä päätelmiä myös niiden kestävyystasosta. |
| --- | --- |

4.13

Bryssel 27. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/farm-fork-strategy_fi

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18).

2

(3)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).

3

(4)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto ”Agroekologian merkitys edistettäessä lyhyitä ja vaihtoehtoisia elintarvikeketjuja Euroopan unionissa” (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 65).

4

(5)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Kohti kestävää kulutusta koskevaa EU:n strategiaa” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 51).

5

(6)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Elintarviketeollisuuden mukauttaminen kestävän kehityksen tavoitteisiin” (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 63).

6

(7)  https://www.fao.org/in-action/territorios-inteligentes/componentes/produccion-agricola/contexto-general/en/

7

(8)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/336988/WHO-EURO-2020-1569-41320-56234-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

8

(9)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).

9

(10)  https://www.oneplanetnetwork.org/knowledge-centre/resources/guidelines-providing-product-sustainability-information

10

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/102

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Strateginen visio energiakäänteestä EU:n strategisen riippumattomuuden mahdollistamiseksi”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/15)

| Esittelijät: | Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE


  Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Esittelijät:

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 197/9/12 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

4.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

197/9/12

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK päätti vuoden 2021 lopussa hahmotella kattavan vision energiakäänteestä. Se teki 18. tammikuuta 2022 päätöksen, jonka mukaan komitean kaikkien jaostojen ja CCMI:n tulisi energiakäänteen eri näkökohtia käsittelevien oma-aloitteisten lausuntojen pohjalta koostaa yhdessä kattava lausunto aiheesta ”Strateginen visio energiakäänteestä kestävän kehityksen mahdollistamiseksi”. |
| --- | --- |

1.1

Ukrainan nykyinen, Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuva tilanne on kuitenkin nostanut energiakäänteen painopisteluettelon kärkeen, sillä sodalla on ollut ennennäkemättömiä vaikutuksia EU:n energiahuoltoon ja energian hintoihin.

Vallitsevan kriisin valossa ja ottaen huomioon tavoite saada EU:n riippuvuus Venäjältä peräisin olevasta kaasusta lopetettua vuoteen 2030 mennessä tässä ETSK:n lausunnossa esitetään kattava visio energiakäänteestä EU:n strategisen riippumattomuuden rakentamiseksi ja edistämiseksi energia-alalla.

Pitkän aikavälin strategisen vision hahmottelemiseksi tässä puitelausunnossa esitetään kooste

| — | alakohtaisten oma-aloitteisten lausuntojen päätelmistä ja suosituksista (1) |
| --- | --- |

—

alakohtaisten oma-aloitteisten lausuntojen päätelmistä ja suosituksista (1)

| — | REPowerEU-tiedonantoa ja -suunnitelmaa ja kaavailtuja lainsäädäntöehdotuksia koskevien lausuntojen päätelmistä |
| --- | --- |

—

REPowerEU-tiedonantoa ja -suunnitelmaa ja kaavailtuja lainsäädäntöehdotuksia koskevien lausuntojen päätelmistä

| — | ETSK:n aiempien lausuntojen päätelmistä ja suosituksista. |
| --- | --- |

—

ETSK:n aiempien lausuntojen päätelmistä ja suosituksista.

| 1.2 | ETSK huomauttaa, että vallitsevan energiakriisin taloudelliset ja sosiaaliset yhteisvaikutukset saattavat koetella demokraattista järjestelmää, ellei asianmukaisia ratkaisuja löydetä. Komitea kannattaakin välittömien toimenpiteiden toteuttamista kiireellisimpien kysymysten ratkaisemiseksi ja erityisesti sen takaamiseksi, että niin kuluttajat kuin teollisuuskin, joita tämänhetkiset rajut hinnankorotukset koettelevat, saavat energiaa mahdollisimman kohtuullisin kustannuksin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ilmastonmuutoksesta on yhä enemmän tulossa karvasta todellisuutta Euroopassa. Lisäksi nykyinen energiakriisi, jota Venäjän aggressiivinen hyökkäys Ukrainaan on pahentanut entisestään, osoittaa selvästi, että sekä Euroopan energiaunionin että vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä ehdotetut tavoitteet ja toimenpiteet ovat pohjimmiltaan oikeita mutta eivät riittävän kunnianhimoisia. Ne eivät vielä riitä siihen, että EU pääsisi varmaan, kestävään ja kilpailukykyiseen strategiseen energiaomavaraisuuteen, ja mikä huolestuttavinta, niiden toteuttaminen on edelleen aivan liian pidättyväistä. Tässä suhteessa tarvitaan ajattelutavan muutosta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Euroopan potentiaali uusiutuvien energialähteiden alalla on kartoitettava mahdollisimman tarkasti ja siitä on tiedotettava laajalti, jotta voidaan edistää yhteisymmärrystä siitä, missä määrin riippumattomuus energiantuonnista on saavutettavissa. Erityisesti on otettava huomioon lämmitys- ja liikennealojen sähköistäminen ja EU:ssa tuotettavan vihreän vedyn tarve. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Uusiutuviin energialähteisiin liittyvän potentiaalin mahdollisimman pikaisen hyödyntämisen lisäksi vielä määrätietoisemmin on hyödynnettävä energiansäästömahdollisuuksia. Energian säästäminen on nykytilanteessa paras tapa saada aikaan välittömiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Lisäksi tarvitaan lyhyen ja mahdollisesti myös keskipitkän aikavälin toimenpiteitä Venäjältä peräisin olevien energiatoimitusten puutteen kompensoimiseksi. Yksi tällainen toimenpide on nesteytetyn maakaasun tuonti. ETSK pitää kuitenkin tärkeänä, että tämä ei johda uuteen pitkäkestoiseen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista. Tämä näkökohta on otettava etukäteen huomioon investointisyklissä. Kaiken kaikkiaan tavoitteena ei ole monipuolistaa riippuvuussuhteita vaan saavuttaa mahdollisimman pitkälle menevä strateginen riippumattomuus. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tällainen muutos ei ole vain merkittävä tekninen haaste, vaan siihen liittyy myös rakenteellisia kysymyksiä. Energiantuotanto on tulevaisuudessa paljon aiempaa hajautetumpaa. Tämä avaa mahdollisuuksia myös kunnille ja alueille sekä muille uusille sidosryhmille, kuten mikro- ja pk-yrityksille ja tuottajakuluttajina toimiville yksityishenkilöille ja yhteisöille. ETSK katsoo, että poliittiset päättäjät eivät ole vieläkään esittäneet selkeitä tietoja tai toimenpiteitä sen suhteen, miten etenkin toistaiseksi pelkkinä energian kuluttajina toimineista tahoista voi tulla uusia energia-alan toimijoita. Komitea on useissa lausunnoissaan korostanut, että hyväksyntä on olennainen edellytys nopean muutoksen varmistamiselle. Osallistumisoikeudet ja -mahdollisuudet ovat paras keino hyväksynnän saamiseen. Kyse ei siis ole ainoastaan siitä, missä energiaa tuotetaan ja mistä lähteestä, vaan myös siitä, kuka saa ansaita sen avulla rahaa. ETSK kehottaa jälleen kerran Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan laaja-alaisia ja kohdennettuja tiedotus- ja valveuttamistoimia koordinoidusti ja täydentävästi yhdessä elinkeinoelämän organisaatioiden, eri ryhmien etuja ajavien kamarien, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa (2). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK toistaa aiemmissa lausunnoissaan esittämänsä vakaan käsityksen: sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen tarkoitettuja varoja ja elpymistukea on käytettävä ilmastotoimia ja energiakäännettä tukevalla tavalla, mutta lisäksi ilmasto- ja energiapolitiikka on suunniteltava sellaiseksi, että se edistää sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK huomauttaa, että vallitsevan energiakriisin taloudelliset ja sosiaaliset yhteisvaikutukset saattavat koetella demokraattista järjestelmää, ellei asianmukaisia ratkaisuja löydetä. Komitea kannattaakin välittömien toimenpiteiden toteuttamista kiireellisimpien kysymysten ratkaisemiseksi ja erityisesti sen takaamiseksi, että niin kuluttajat kuin teollisuuskin, joita tämänhetkiset rajut hinnankorotukset koettelevat, saavat energiaa mahdollisimman kohtuullisin kustannuksin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ilmastokriisin seuraukset vaikuttavat merkittävästi Eurooppaan ja koko maailmaan. ETSK toistaa tukevansa voimakkaasti vihreän kehityksen ohjelmassa asetettuja tavoitteita, energiahuollon strategisen riippumattomuuden vahvistamista sekä siirtymistä kestävään ja ilmastoneutraaliin talouteen. Venäjän aloittaman ”energiasodan” vuoksi on entistäkin selvempää, että vihreän kehityksen ohjelmalla käynnistettyä muutosta on nopeutettava roimasti. REPowerEU-suunnitelma ja muut komission ehdottamat aloitteet auttavat mukauttamaan vihreän kehityksen ohjelmaa tämän mukaisesti, mutta ne eivät ole vielä riittävän kunnianhimoisia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sosiaalinen ulottuvuus on otettava huomioon kaikissa energiakäänteen yhteydessä suunnitelluissa toimenpiteissä. Tämä on tarpeen, jotta tarvittavien muutosten yleinen hyväksyntä ei vaarannu ja jotta voidaan varmistaa siirtymän oikeudenmukaisuus. Toisaalta energiamurros mahdollistaa myös aluetalouden myönteisen kehityksen, mm. uusien työpaikkojen syntymisen (3), mikä edistää hyväksyntää. ETSK on kansalaisyhteiskunnan edustajana antanut usein neuvoja siitä, miten kansalaiset olisi otettava toimintaan mukaan, jotta he pääsevät hyötymään oikeudenmukaisesta muutoksesta. Valitettavasti ne on useimmiten jätetty huomiotta, mikä voi johtaa entistä suurempiin vaikeuksiin hyväksynnän saannissa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK katsoo, että Euroopan talouden, erityisesti kestävän innovoinnin edistäjinä toimivien teollisuuden ja mikro- ja pk-yritysten, kilpailukyky on turvattava ja voidaan turvata. Älykkäät energiankäyttöratkaisut, esimerkiksi virtuaaliset voimalaitokset, tarjoavat pienehköille yrityksille huomattavia kasvumahdollisuuksia. Koska mikro- ja pk-yritykset ovat olennainen osa ratkaisua kilpailukykyisen, ilmastoneutraalin, kiertoperiaatteeseen perustuvan ja osallistavan talouden kehittämiseksi EU:hun, niille on luotava oikeanlaiset toimintaolosuhteet ja tällaisia olosuhteita on pidettävä yllä kohdennetuin tukimuodoin ja asianmukaisin puite-edellytyksin. Tämä on välttämätöntä talouskasvun ja laadukkaiden työpaikkojen turvaamiseksi ja luomiseksi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vaikka Euroopan unioni on edelläkävijä hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä, myös muiden toimijoiden on osallistuttava ilmastotoimiin. EU:n on tehostettava diplomaattisia ponnistelujaan, otettava käyttöön uusia yhteistyömuotoja ja hyödynnettävä yhteistyö- ja kauppasopimusten kaltaisia välineitä saadakseen kolmannet maat tekemään enemmän ilmastokriisin ratkaisemiseksi. Lisäksi EU:ssa on käytävä keskustelua siitä, tulisiko teollisuuden toimitusketjuja siirtää takaisin Eurooppaan, jotta voidaan vähentää riippuvuutta kiinalaisista tavarantoimittajista esimerkiksi aurinkokennomoduulien ja akkujen osalta ja taata samalla se, että toimitusketjut ovat täysin kestävyysperiaatteiden mukaisia, myös sosiaalipolitiikan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen näkökulmasta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vallitseva energia(hinta)kriisi sekä toimitusten varmuuden, vakauden ja ennakoitavuuden puute kuormittavat Euroopan unionia valtavasti. Kriisi olisi lievempi, jos kohdennetumpiin toimiin olisi ryhdytty aikaisemmin ja jos esimerkiksi EU:n omat (mm. Euroopan energiaunioniin liittyvät) tavoitteet olisi otettu vakavammin. ETSK suhtautuu myönteisesti REPowerEU-tiedonannossa ja -suunnitelmassa ehdotettuihin toimenpiteisiin vihreän energian tuotannon lisäämiseksi, toimitusten monipuolistamiseksi ja Venäjältä peräisin olevan kaasun kysynnän vähentämiseksi, sillä esitetyt ratkaisut ovat vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan energiaunionin tavoitteiden mukaisia. Komitea katsoo, että kyse ei saa olla ensisijaisesti riippuvuussuhteiden monipuolistamisesta vaan pikemminkin on mahdollisuuksien mukaan pyrittävä strategiseen riippumattomuuteen ja omavaraisuuteen energian suhteen. ETSK toteaa, että EU:n on oltava erityisen varovainen venäläisen kaasun korvaamiseen käyttävien resurssien kanssa ja kiinnitettävä huomiota niiden ympäristövaikutuksiin sekä mahdollisiin uusiin riippuvuuksiin sellaisista kolmansista maista, jotka eivät jaa eurooppalaisia arvoja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Energiamarkkinoiden tilanne elokuussa 2022 osoitti selvästi, ettei mikään energialähde ole aina täysin luotettava. Esimerkiksi huomattavan monet Ranskan ydinvoimalat olivat kuukausien ajan irti verkosta huoltojen, ilmastonmuutoksen vaikutusten ja muiden ongelmien takia. Hiilipohjaisella sähköntuotannolla taas on ollut merkittävä vaikutus ilmastokriisin syntymiseen, mutta se myös kärsii kriisistä suoraan: kuivuuden takia esimerkiksi Reinin vedenpinta on laskenut niin paljon, ettei hiilivoimaloihin pystytä enää toimittamaan polttoainetta. Samankaltaisista syistä vesivoimastakin on tullut epävakaampi energialähde, kuten muun muassa Italiassa on käynyt ilmi. Lisäksi maakaasu, siirretäänpä sitä kaasu- tai nestemuodossa, on haitallista ilmastolle, ja siihen liittyy myös valtavia geopoliittisia riskejä. Toisin sanoen tuuli- ja aurinkoenergia erottuvat EU:n tulevaa energiapolitiikkaa tarkasteltaessa strategisina tulevaisuuden energialähteinä monipuolisessa ja varmassa energialähteiden yhdistelmässä, johon kaikki jäsenvaltiot tällä hetkellä pyrkivät. Näiden kahden energialähteen saatavuuden vaihtelujen tasoittamiseksi tarvitaan ennen kaikkea varastointikapasiteettia ja lisäksi vihreää vetyä, jonka avulla tuuli- ja aurinkoenergiaa voidaan varastoida pitkäaikaisesti. EU:n strategisen riippumattomuuden kannalta ratkaisevaa on se, kuinka paljon vihreää vetyä pystytään täällä tuottamaan ja kuinka paljon sitä on tuotava muualta. Siirtymänkin aikana on pyrittävä hyödyntämään suhteellisesti luotettavinta ja ilmaston kannalta tehokkainta lähdettä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Viime vuosikymmenten kehityskulut ja erityisesti viimeaikaiset tapahtumat ovat paljastaneet kriittiseen infrastruktuuriin, kuten energiaverkkoon tai voimalaitoksiin, kohdistuvien kyberhyökkäysten ja sabotaasien vaaran. Vika tai häiriö tällaisessa infrastruktuurissa voi aiheuttaa tuhoisia toimitusvaikeuksia ja vaarantaa yleisen turvallisuuden. Kyberhyökkäykset ja fyysiset hyökkäykset voivat kohdistua sellaiseen kriittiseen infrastruktuuriin kuin kaasu- ja sähköverkot, merenalaiset internetkaapelit, merilaitokset, maatuulipuistot ja LNG-terminaalit, hiili- tai ydinvoimalat sekä kuljetus-, liikenne-, terveydenhuolto-, rahoitus- ja turvallisuuspalvelut. Kriittisen infrastruktuurin parempi suojelu on Euroopassa kaikkien edun mukaista. EU:n on valmistauduttava paremmin tämäntyyppisiin mahdollisiin hyökkäyksiin. ETSK kehottaakin arvioimaan välittömästi kriittisestä näkökulmasta tähän mennessä toteutettuja toimia sekä laatimaan kattavan strategian EU:n suojelemiseksi luonnonkatastrofien, fyysisten hyökkäysten ja kyberhyökkäysten kaltaisilta uhilta. ETSK suosittaa tässä yhteydessä, että kaikki unionin strategisiin aloihin tehtävät ulkomaiset investoinnit toteutetaan EU:n turvallisuuspolitiikan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti sosiaalisen ilmastorahaston (4) perustamiseen. Komitea on kuitenkin vakuuttunut siitä, ettei se tarjoa riittävää taloudellista tukea, jotta sosioekonomisiin vaikutuksiin voitaisiin puuttua vastuullisesti. Tehokkaan ja oikeudenmukaisen kompensointimekanismin suunnittelu 27 jäsenvaltion laajuisella heterogeenisellä talousalueella on valtava haaste, joka edellyttää kauaskantoisempia liitännäistoimenpiteitä ja resursseja EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Energiahintojen jyrkkä nousu on osoittanut selvästi, että nykyiset energiamarkkinat ovat vain osittain kestävällä pohjalla. Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen on itse todennut, että Euroopan sähköpörsseissä sovellettava rajatylittävän kustannusperusteisen hinnoittelun järjestelmä ei enää toimi, jos vihreän sähkön määrä kasvaa edelleen. Energiatulevaisuuteen liittyviä perusluonteisia kysymyksiä on syytä pohtia, jotta voidaan turvata ympäristöystävällinen, kohtuuhintainen ja luotettava energiahuolto ja oikeus energian saantiin. ETSK katsoo, että energiamarkkinoiden rakenne ja sääntely on mukautettava uusiin realiteetteihin, joita hallitsevaan asemaan nousevat uusiutuvat energiamuodot tuovat mukanaan. Samalla on luotava tarvittavat edellytykset teollisuudelle, mikro- ja pk-yrityksille ja yksittäisille toimijoille sekä uusien osallistumismahdollisuuksien luomiselle tuottajakuluttajia, kansalaisten energiayhteisöjä ja muita vastaavia tahoja varten ja vahvistettava asianmukaista kuluttajansuojaa. Markkinoiden rakennetta uudistettaessa on pyrittävä erityisesti välttämään nykyisiä rakenteellisia esteitä, jotka haittaavat pienten markkinatoimijoiden pääsyä markkinoille. Tämä koskee esimerkiksi mahdollisuuksia saada tasesähköä ja päästä tarvittaessa kapasiteettimarkkinoille, sillä nämä mahdollisuudet voivat olla tarpeen toimitusvarmuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Jotta voidaan huolehtia sosiaalisesti hyväksyttävistä ja jälleen kerran kilpailukykyisistä energiahinnoista samalla kun tasoitetaan tietä sille, että EU:lla on jatkossakin johtoasema uusiutuvan energian käytössä, ETSK kehottaa virtaviivaistamaan ja nopeuttamaan uusiutuvaan energiaan liittyviä lupamenettelyjä, sillä niitä pidetään suurimpana esteenä uusiutuvien energialähteiden nopeammalle käyttöönotolle. Lisäksi on parannettava huomattavasti hajauttamistoimien, energiaosuuskuntien ja kaikenlaisen tuottajakuluttajuuden edellytyksiä. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ETSK tukee voimakkaasti komission ehdotusta kaasun varastoinnista sekä asetusta koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä. Se kehottaa toimielimiä






  — | täydentämään näitä toimia lyhyen aikavälin investointivälineellä, jolla voidaan tukea vedylle sopivan infrastruktuurin, kuten yhdysputkien ja varastointilaitosten, kehittämistä |
| --- | --- | --- |

2.12

—

täydentämään näitä toimia lyhyen aikavälin investointivälineellä, jolla voidaan tukea vedylle sopivan infrastruktuurin, kuten yhdysputkien ja varastointilaitosten, kehittämistä

| — | harkitsemaan rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa sijaitsevien kaasun varastointilaitosten käyttöä |
| --- | --- |

—

harkitsemaan rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa sijaitsevien kaasun varastointilaitosten käyttöä

| — | laatimaan yksittäisiä jäsenvaltioita koskevia suunnitelmia alueellisesti epätasapainoisen taakanjaon välttämiseksi. |
| --- | --- |

—

laatimaan yksittäisiä jäsenvaltioita koskevia suunnitelmia alueellisesti epätasapainoisen taakanjaon välttämiseksi.

| 2.13 | ETSK huomauttaa, että keskitetyn ja hajautetun infrastruktuurin rinnakkainen kehittäminen on ongelmallista ja että vaarana on, että tehdään vääriä investointeja. Esimerkiksi valtakunnalliseen vetyputkiverkostoon ja matalalämpöisen kaukolämpöverkon laajentamiseen liittyy kilpailevia käyttömahdollisuuksia. Investointivarmuuden takaamiseksi komitea onkin kehottanut tekemään asiaa koskevia periaatepäätöksiä (5). |
| --- | --- |

2.13

3.   Energiakäänne yleisenä strategiana EU:ssa ja kansainvälisissä yhteyksissä

| 3.1 | Venäjän hyökkäys on aiheuttanut maailmanlaajuisen geopoliittisen kriisin, jolla on räjähdysmäisesti kasvava vaikutus sekä talouden tasapainoon että maailmanlaajuiseen energiaturvallisuuteen. Se on asettanut vuosikymmeniä jatkuneen energia-, puolustus- ja ulkosuhdepolitiikan kyseenalaiseksi ja pakottanut EU:n arvioimaan uudelleen sekä suunnitelmiaan että toistaiseksi liian epäröiviä toimiaan vihreän ja digitaalisen siirtymän hyväksi ja pohtimaan seurauksia, joita Venäjän hyökkäyksellä ja asetetuilla pakotteilla on maailman energiakäänteen jatkon kannalta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU on riippuvainen kolmansista maista tuotavasta primäärienergiasta, ja tästä on tullut välitön uhka unionin turvallisuudelle ja vakaudelle. Siksi Euroopan komissio on REPowerEU-suunnitelman puitteissa ehdottanut ripeästi toimenpiteitä EU:n energiapolitiikan mukauttamiseksi nykyiseen geopoliittiseen tilanteeseen. Ehdotetussa asetuksessa kaasun toimitusvarmuudesta ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä esimerkiksi luokitellaan kaasuvarastot kriittiseksi energiainfrastruktuuriksi sekä säädetään kaasun varastointilaitteistojen haltijoiden pakollisesta sertifioinnista ja asetetaan kaasun varastoinnille täyttötavoitteet. Näin on tarkoitus auttaa EU:ta saamaan omat energiamarkkinansa takaisin hallintaansa. ETSK suhtautuu kaikkiin näihin toimenpiteisiin myönteisesti, ja EU:n pitäisi niiden avulla todella saada energiamarkkinansa jälleen omiin käsiinsä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nykyisten poliittisten jännitteiden vuoksi ETSK katsoo myös, että on tarpeen tehdä entistä aktiivisempaa yhteistyötä useiden sellaisten maiden kanssa, jotka pystyvät toimittamaan EU:lle energiaa lyhyellä aikavälillä, kunnes komission kaavailema uusiutuvien energialähteiden käytön mittava lisääminen alkaa vaikuttaa. Näihin maihin kuuluvat Yhdysvallat ja vaihtelevassa määrin myös Etelä-Amerikan ja Afrikan maat, joiden fossiilisten polttoaineiden vienti on käynyt lyhyellä aikavälillä välttämättömäksi. Tämä vientitoiminta on kuitenkin kytkettävä tietämyksen siirtoon sekä uusiutuvaan energiaan liittyvän teknologian kehittämiseen, jotta ilmastonmuutoksen hillintää voidaan vauhdittaa myös kyseisissä maissa. |
| --- | --- |

3.3

4.   Suotuisan ympäristön luominen energiakäännettä varten

4.1   Julkiset investoinnit

| 4.1.1 | Jotta kasvavaan sähkönkysyntään pystytään vastaamaan ja EU:n ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa, sähköverkkoinvestoinnit on kaksinkertaistettava 55 miljardiin euroon vuodessa ja puhtaan tuotantokapasiteetin rakentamiseen tarkoitetut määrärahat on nostettava 75 miljardiin euroon vuotta kohden (6). Julkiset investoinnit älykkäisiin ja uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviin energiajärjestelmiin sekä varastointi-infrastruktuuriin ovat tässä yhteydessä erittäin tärkeitä toimitusvarmuuden takaamiseksi, energiaköyhyyden torjumiseksi, kohtuullisten hintojen varmistamiseksi ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK suosittaa jälleen kerran ECO/569 (7) lausunnon mukaisesti, että julkisiin investointeihin sovelletaan ”kultaista sääntöä” tuottavuuden sekä tulevien sukupolvien hyvinvoinnin sosiaalisen ja ekologisen perustan turvaamiseksi, kunhan ei vaaranneta julkisen talouden vakautta keskipitkällä aikavälillä eikä euron arvoa. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Rahoituslähteiden yhdistäminen siten, että mukana on myös yksityisiä sijoittajia, on vaihtoehto vain, jos voidaan varmistaa, että sopimusten teko on läpinäkyvää, sopimuksissa ei ole luottamuksellisuuslausekkeita eikä julkisen sektorin elimille aiheudu perusteettomia lisäkustannuksia julkiseen rahoitukseen verrattuna. Perusteltujen lisäkustannusten suhteen on noudatettava täyttä avoimuutta. Siksi on erityisen tärkeää, että oikeudet ja velvollisuudet määritellään tällaisten yhdistämismallien yhteydessä selkeästi, että vastuukysymykset selvitetään ja että otetaan käyttöön tehokas ja nopea konfliktinratkaisujärjestelmä, jotta vältytään pitkän aikavälin lisäkustannuksilta ja vastuukysymyksiin liittyviltä ongelmilta. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Energiajärjestelmien ja -infrastruktuurien tulevan organisoinnin osalta ETSK on toistuvasti korostanut, että kaikki kuluttajat – kotitaloudet, yritykset ja energiayhteisöt – on otettava aktiivisesti mukaan älykkäiden energiajärjestelmien kehittämiseen ja että on luotava kannustimia, jotta kansalaisyhteiskunta voi päästä osalliseksi energiakäänteestä. Yksityishenkilöiden, maataloustuottajien, kuntien, mikro- ja pk-yritysten sekä kansalaisten energiayhteisöjen roolia toimenpiteiden rahoittamisessa on selvästikin aliarvioitu kaikilta osin. Komitea muistuttaa, että esimerkiksi Saksassa yli 90 prosenttia asennetusta kapasiteetista ei ole suurten energiantoimittajien rakentamaa. Potentiaalia ja halukkuutta siis eittämättä on, mutta strategia sen hyödyntämiseksi puuttuu. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | EU:n energialainsäädännössä ei tunnusteta ilmastonmuutoksen hillintää verkkosääntelyn tavoitteeksi. Tästä johtuen myös kansallisten sääntelyviranomaisten on vaikea kannustaa muuttamaan, laajentamaan ja nykyaikaistamaan sähkönjakeluverkkoja niin, että ne täyttävät ilmastoneutraaliuden vaatimukset. EU:n energialainsäädännössä olisikin nimenomaisesti mainittava ilmastoneutraalius verkkosääntelyn tavoitteena. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Komissio toteaa perustellusti, että julkiset investoinnit voivat ja niiden tulee saada liikkeelle yksityisiä investointeja. REPowerEU-suunnitelmassa ei kuitenkaan käsitellä sitä, miten investointien julkiset rahoitusosuudet voidaan jälleenrahoittaa. Fossiilisten luonnonvarojen tukien poistaminen olisi yksi tapa järjestää rahoitusta, ja toinen olisi verottaa syvän öljy- ja kaasukriisin etenkin suurille öljy-yhtiöille tuottamia valtavia windfall-voittoja. ETSK pelkää, että energiayhtiöiden erittäin mittavat voitot ja toisaalta energiaköyhyyden lisääntyminen energiahintojen rajun nousun vuoksi tekevät tilanteesta yhteiskunnallisesti räjähdysherkän. ETSK ehdottaa, että nämä voitot leikataan verojen avulla ja että niitä siirretään taloudellisena korvauksena energiankuluttajille, esimerkiksi taloudellisesti heikommassa asemassa oleville kotitalouksille tai energiaintensiivisille yrityksille, ja käytetään uusiutuvan energian tuotannon laajentamiseen ja tarvittavan verkkoinfrastruktuurin kehittämiseen, varsinkin kun tästä keskustellaan tai tähän on jo ryhdytty joissakin jäsenvaltioissa. ETSK katsoo, että tällainen verotus olisi hoidettava erittäin hienovaraisesti, jotta ei heikennetä energiayhtiöiden halukkuutta investoida vähähiilisiin ratkaisuihin. Komitea kehottaa komissiota ehdottamaan viipymättä asiaan liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Energiahuoltopolitiikan on kuljettava käsi kädessä sellaisen infrastruktuurin kanssa, joka mahdollistaa sähkön ja kaasun asianmukaisen siirron Euroopan markkinoilla ja turvaa verkon vakauden. ETSK katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että verkkojen kehittäminen määritellään erittäin tärkeän yleisen edun mukaiseksi, ilmastonmuutoksen hillitseminen asetetaan sääntelytavoitteeksi ja uusiutuvien energiamuotojen ja sähköverkon suunnittelu sovitetaan yleisesti paremmin yhteen. Tätä varten tarvitaan kiireellisesti erityisiä EU-oikeudellisia säännöksiä. |
| --- | --- |

4.1.7

4.2   Ilmastorahasto

| 4.2.1 | EU:n nykyinen mekanismi luonnonkatastrofeihin vastaamiseksi on Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR). Sen käytettävissä olevat vuotuiset määrärahat ovat kuitenkin aivan liian pienet viimeaikaisten luonnonkatastrofien aiheuttamien vahinkojen valtaviin kustannuksiin (8) nähden, ja niitä on lisättävä roimasti. Vihreään energiaan siirtymiseen osoitettava EU-rahoitus on edellä mainittua merkittävämpää, mutta siinä ei ole otettu huomioon unionin nykyistä kiireellistä vihreisiin energialähteisiin perustuvan energiaomavaraisuuden tarvetta. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK katsoo, että EU tarvitsee uuden rahoitusmekanismin, joka voi tarjota jäsenvaltioille välitöntä ja huomattavaa apua luonnonkatastrofeihin liittyvissä hätätilanteissa. Komitea ehdottaakin uuden ilmastorahaston perustamista. Rahoitus olisi kanavoitava nykyisistä EU:n rahastoista, erityisesti koheesiorahastosta ja elpymis- ja palautumistukivälineestä, mutta sitä olisi hallinnoitava sujuvalla ja johdonmukaisella tavalla tämän uuden rahaston kautta. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Rahoitusympäristöä uudistettaessa voitaisiin myös laajentaa nykyisten ohjelmien soveltamisalaa, lisätä niiden määrärahoja ja käyttää NextGenerationEU-välinettä mallina uudelle rahoitusvälineelle. ETSK huomauttaa, että edessä olevien valtavien haasteiden ratkaisemiseksi on mahdollisesti hankittava uusia resursseja. Kaikki uudet omat varat on kuitenkin suunniteltava oikeudenmukaisiksi, jotta muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä ei kuormiteta enempää, eivätkä ne myöskään saa haitata taloudellista kehitystä. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | On ratkaisevan tärkeää, että nopeaan ja kiireelliseen reagointiin voimakkaammin keskittyvän ilmastorahaston toiminta on johdonmukaista EU:n yleisten ilmasto-, ympäristö- ja energiapolitiikkojen kanssa, jotka pitkällä aikavälillä vähentävät riippuvuutta hätätoimista ja suojelevat paitsi ihmiskuntaa myös luontoa. |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Teknologian edistäminen

| 4.3.1 | Valmistusteollisuuden vihreän siirtymän onnistuminen edellyttää riittävää, vakaata ja asianmukaista uusiutuvien energialähteiden valikoimaa sähköistämistä ja vihreän vedyn tuotantoa varten. Varastointiteknologioita kehitetään parhaillaan ja digitalisaation tarjoamista mahdollisuuksista pyritään saamaan kaikki hyöty irti, joten tutkimus- ja kehitystyötä tarvitaan edelleen huomattavasti. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Sähköyhtiöiden investoinnit ovat vähentyneet siitä lähtien, kun markkinoita ryhdyttiin vapauttamaan. Hiilestä irtautumista edistävän teknologian tutkimiseen ja kehittämiseen investoidaan EU:ssa suhteessa vähemmän julkisia varoja kuin kaikissa muissa suurissa talouksissa, mikä vaarantaa unionin kilpailukyvyn keskeisten tulevaisuuden teknologioiden alalla. ETSK kehottaa komissiota laatimaan strategisen investointisuunnitelman ja kannustamaan jäsenvaltioita käyttämään saataville asetetut varat optimaalisesti ja tehokkaasti puhtaan energian kehittämiseen. Sama koskee sähköverkkoinvestointeja. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Hiilestä irtautuminen edellyttää teollisuustoiminnan perusteellista muutosta (seuraavien 30 vuoden aikana). Vaikka monia vähähiilisiä teknologioita on jo tarjolla, niiden teknologisen valmiuden taso (TRL (9)) on alhainen. Tarvitaan kunnianhimoisia teknologian etenemissuunnitelmia, jotta näitä läpimurtoteknologioita voidaan kehittää ja ottaa laajalti käyttöön, ja EU:n on edistettävä innovointia ilmasto- ja innovointirahastojen avulla. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Vihreällä vedyllä on tulevaisuudessa kiistatta oma osuutensa eurooppalaisen energiajärjestelmän toimitusvarmuuden turvaamisessa. ETSK viittaa tältä osin lausuntoihinsa vetystrategiasta (10) ja energiajärjestelmän integrointistrategiasta (11). |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Mikro- ja pk-yritysten tukeminen (12)

| 4.4.1 | Mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset, olipa kyse sitten perinteisistä yrityksistä, perheyrityksistä, kaupan alan yrityksistä, yhteisötalouden yrityksistä, käsityöyrityksistä tai vapaiden ammattien harjoittajista, ovat olennainen osa ratkaisua, joka oikeanlaisten olosuhteiden syntyessä ja vallitessa vie kohti kilpailukykyistä, ilmastoneutraalia, kiertoperiaatteeseen perustuvaa ja osallistavaa EU:n taloutta. Mikro- ja pk-yritykset hyötyvät oman ympäristötehokkuutensa parantamisesta sekä asiantuntemuksen ja ratkaisujen tarjoamisesta muille yrityksille, suurelle yleisölle ja julkiselle sektorille. ETSK toteaa ja korostaa, että mikro- ja pk-yritykset ovat moninaisia ja niillä on erilaisia tarpeita, mutta kehottaa samalla kiinnittämään erityistä huomiota kaikkein pienimpiin ja haavoittuvimmassa asemassa oleviin yrityksiin. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | ETSK tähdentää, että mikro- ja pk-yritykset tarvitsevat kiireellisesti tukea ymmärtääkseen vihreän siirtymän mahdollisimman hyvin ja pystyäkseen hallitsemaan sitä parhaalla mahdollisella tavalla. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan laaja-alaisia ja kohdennettuja tiedotus- ja valveuttamistoimia koordinoidusti ja täydentävästi yhdessä elinkeinoelämän organisaatioiden, eri ryhmien etuja ajavien kamarien, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Toisaalta olisi korostettava mikro- ja pk-yritysten tärkeää roolia, kun on kyse EU:n teollisuuden vihreää muutosta edistävistä uusista teknologioista ja innovatiivisista ratkaisuista, ja otettava se huomioon kriteereissä, joiden mukaan oikeus rahoitusohjelmien hyödyntämiseen määräytyy. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita nopeuttamaan mikro- ja pk-yritysten vihreitä investointeja varmistamalla suotuisan, ennakoitavan ja kannustavan sääntely-ympäristön (sujuvat lupamenettelyt, ei raskaita hallinnollisia velvoitteita jne.) sekä huolehtimalla kaikkien erilaisten mikro- ja pk-yritysryhmien erityyppisiin tarpeisiin räätälöidyn rahoituksen nopeasta, helposta, yksinkertaisesta ja jäljitettävästä saatavuudesta. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Mikro- ja pk-yritysten resurssitehokkuuden parantamiseksi ETSK ehdottaa kiertotalouskeskusten (H4C) perustamista eri alueille. Tämän pitäisi tehostaa eri alojen yritysten välistä yhteistyötä ja helpottaa uusien käytäntöjen ja prosessien kehittämistä, uusien teknologioiden demonstrointi mukaan lukien. Kaikissa EU:n alueella toteutettavissa julkisissa hankintamenettelyissä tulee soveltaa ilmastoon liittyviä, sosiaalisia ja muita laadullisia kriteerejä. Näin edistetään mikro- ja pk-yritysten innovointia ja helpotetaan niiden mahdollisuuksia saada julkisia hankintasopimuksia. Mikro- ja pk-yritysten organisaatioiden, eri ryhmiä edustavien kamarien, tiedemaailman edustajien, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien olisi oltava erottamaton osa tätä prosessia. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | ETSK kehottaa koulutuksen tarjoajia ja mikro- ja pk-yrityksiä tekemään tiivistä yhteistyötä muokatakseen koulutusta vastaamaan vihreässä siirtymässä tarvittavia taitoja ja osaamista. Tällaisten taitojen ja osaamisen välittämisessä voidaan myös turvautua niin työntekijöiden kuin yrittäjienkin täydennys- ja uudelleenkoulutukseen. Lisäksi komitea kannattaa sitä, että mikro- ja pk-yritysten innovointitoimia tuetaan edistämällä ja helpottamalla yhteistyötä muiden yritysten, niiden organisaatioiden, eri ryhmiä edustavien kamarien, yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

4.4.5

5.   Oikeudenmukaisen ja osallistavan siirtymän yleinen edistäminen

5.1   Oikeudenmukainen siirtymä

| 5.1.1 | Oikeudenmukainen siirtymä pitää sisällään toimenpiteitä ja sosiaalipoliittisia toimia, joilla tuetaan siirtymistä kestävään, hiilineutraaliin talouteen ja tuotantojärjestelmään. ETSK korostaa, että oikeudenmukaisessa siirtymässä ei ole kyse pelkästään siirtymän rahoituksesta. Siihen kuuluu myös tavoite turvata työntekijöiden oikeudet, luoda ihmisarvoista työtä, laadukkaita työpaikkoja ja sosiaaliturvaa, vahvistaa demokraattista osallistumista (myös yritystasolla) sekä säilyttää eurooppalaisten yritysten kilpailukyky ja parantaa sitä entisestään, ja se edellyttää erityisiä toimenpiteitä kaikilla tasoilla, etenkin aluetasolla. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Niillä keskeisillä aloilla, joihin ekologinen modernisointi ja ilmastoneutraaliin Eurooppaan tähtäävä teollinen vallankumous vaikuttavat erityisen voimakkaasti, työtilanne on mullistumassa merkittävästi, minkä vuoksi uudelleenkoulutus ja laadukkaisiin vihreisiin työpaikkoihin tehtävät koulutusinvestoinnit ovat välttämättömiä. Ajankohtaisen tietämyksen välittäminen ja koulutukseen liittyvät oikeudet ovat tässä yhteydessä aivan yhtä tärkeitä kuin naisten hyväksynnän jatkuva edistäminen teknisillä ammattialoilla. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | 55-valmiuspaketissa esitetyt toimenpiteet ja siirtymän eri vaiheet voivat johtaa valtaviin muutoksiin taloudessa ja yhteiskunnallisiin häiriöihin. ETSK kehottaakin komissiota kiinnittämään kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien arvioinnissa enemmän huomiota myös oikeudenmukaista siirtymää koskevien strategioiden asianmukaisuuteen ja arvioimaan tässä yhteydessä erityisesti seuraavien tavoitteiden saavuttamista:






  — | työelämän siirtymien helpottaminen |
| --- | --- | --- |

5.1.3

—

työelämän siirtymien helpottaminen

| — | hiilestä irtautumisen vuoksi työpaikkansa menettävien työntekijöiden tukeminen (menetetty työpaikka olisi ainakin korvattava muulla vastaavalla työpaikalla) |
| --- | --- |

—

hiilestä irtautumisen vuoksi työpaikkansa menettävien työntekijöiden tukeminen (menetetty työpaikka olisi ainakin korvattava muulla vastaavalla työpaikalla)

| — | sellaisten aluetaloudellisten mahdollisuuksien kehittäminen, jotka perustuvat uusiutuviin energialähteisiin sekä uudenlaisiin mahdollisuuksiin päästä osalliseksi sähköntuotannosta |
| --- | --- |

—

sellaisten aluetaloudellisten mahdollisuuksien kehittäminen, jotka perustuvat uusiutuviin energialähteisiin sekä uudenlaisiin mahdollisuuksiin päästä osalliseksi sähköntuotannosta

| — | energiaköyhyyden tehokas torjunta. |
| --- | --- |

—

energiaköyhyyden tehokas torjunta.

| 5.1.4 | ETSK kehottaa koulutuksen tarjoajia ja yrityksiä tekemään tiivistä yhteistyötä suunniteltaessa koulutusta, jonka avulla voidaan välittää talouden vihreän muutoksen edellyttämiä taitoja ja osaamista. Tässä voidaan turvautua mm. työntekijöiden ja yrittäjien täydennys- ja uudelleenkoulutukseen. |
| --- | --- |

5.1.4

| 5.1.5 | Kuten ETSK on aiemmissa lausunnoissaan (13) todennut, se on vakaasti sitä mieltä, että sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden parantamiseen tarkoitettuja varoja ja elpymistukia on käytettävä ilmastonsuojelua ja energiakäännettä tukevalla tavalla mutta lisäksi ilmasto- ja energiapolitiikka on suunniteltava sellaiseksi, että se edistää sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Tällaisia toimintamalleja on jo olemassa, esimerkiksi hankkeet aurinkopuistojen rakentamiseksi entisille ruskohiilen louhintapaikoille Portugalissa ja Kreikassa sekä erittäin strategisesti kohdennettu tuottajakuluttajatuki Liettuassa. Nämä esimerkit ovat kuitenkin kaukana yleisestä tai vallitsevasta käytännöstä. |
| --- | --- |

5.1.5

5.2   Yksityisten investointien mahdollistaminen

| 5.2.1 | Yksittäiset jäsenvaltiot tarvitsevat ohjelmia uusiutuvien energialähteiden kehittämiseksi ruohonjuuritasolta käsin, sillä tällaiset energialähteet ovat välttämättömiä energiakäänteen kannalta ja vaikuttavat merkittävästi sekä toimitettavan energian laatuun että ennen kaikkea sen hintaan. Koska (valtakunnallisista sähköverkoista saatavan) energian hinnat ovat nousseet, yritykset, joille vihreästä energiasta on tullut elinehto, näyttävät jo nyt pyrkivän tyydyttämään energiatarpeensa omatoimisesti. Monet yritykset investoivat jo aktiivisesti omiin uusiutuviin energian- ja lämmönlähteisiinsä. Koska nämä lähteet ovat edullisempia, ne ovat kiinnostavia myös sellaisten paikallisten yritysten ja yhteisöjen kannalta, jotka voisivat hyödyntää sähköverkkoon syötettyä ylijäämäenergiaa. Valitettavasti järjestelmiä on monissa osissa Eurooppaa vielä kehitettävä, eikä niihin toistaiseksi pystytä liittämään monia uusia laitoksia. Lisäksi tällaisissa yksityisissä investoinneissa ei useinkaan pitäisi keskittyä vain yhden yrityksen tarpeisiin, sillä niistä voisi olla hyötyä paikallisille yhteisöille. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Uusiutuvan energian alan kehittämisessä näyttää olevan ongelmana se, että alan tuottaman sähkön määrä on kasvanut voimakkaasti erittäin lyhyessä ajassa, mikä on suuri haaste jäsenvaltioiden kansallisille sähköjärjestelmille, vaikka verkkojen nykyaikaistamiseen ja järjestelmien siirtokapasiteetin lisäämiseen on investoitu merkittävästi. Euroopassa onkin nyt kehitettävä paikallisia energiayhteisöjä, joissa investointitoiminta on pitkälti paikallisviranomaisten käsissä. Kyse on niin sanotuista energiaosuuskunnista, jotka perustetaan yhdessä asukkaiden kanssa ja rahoitetaan usein paikallisista investointirahastoista. Kun paikalliset yhteisöt osallistetaan energiakäänteeseen tällä tavoin, varmistetaan tuki tällaisille aloitteille ja minimoidaan riski siitä, että asukkaat vastustaisivat tuotanto-, jakelu- tai siirtolaitosten sijoittamista alueelle. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Tällaiset aloitteet olisi sisällytettävä EU:n lainsäädäntöön mahdollisimman pian, ja niitä olisi tuettava tämäntyyppisiä investointeja varten tarkoitetun valtiollisen rahoitusjärjestelmän avulla. Sähköverkon keski- ja pienjännitelinjojen kaupallistaminen on tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeää, jotta verkkoinfrastruktuuria voidaan rakentaa myös yksityisten sijoittajien varoin. Kansalaisten aurinkosähköjärjestelmien kehittyminen on osoitus yhteiskunnan ja yritysten suuresta investointipotentiaalista. Alan asianmukainen lainsäädäntö toisi ratkaisun sekä rahoituspulmiin että ongelmiin, jotka koskevat tällaisten investointikohteiden liittämistä sähköjärjestelmään. |
| --- | --- |

5.2.3

5.3   Energiaköyhyys

| 5.3.1 | EU:n ja sen jäsenvaltioiden ehdottomana prioriteettina on oltava energian yhtäläisen saatavuuden sekä kohtuuhintaisen ja varman energiahuollon takaaminen. Energiahintojen nousun myötä energiaköyhyys vaikuttaa yhä useampiin EU:n kansalaisiin ja kuluttajiin kaikkialla Euroopassa. Energiaköyhyydestä jo aiemmin kärsineiden tilanne pahenee, ja kuluttajat, joilla ei aiemmin ole ollut ongelmia energialaskujensa maksamisessa, ovat vaarassa ajautua köyhyyteen. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Asian tärkeyden vuoksi ETSK kehottaa EU:ta edistämään yhteistä lähestymistapaa energiaköyhyyden suhteen. Tällä hetkellä kukin jäsenvaltio voi määritellä energiaköyhyyden omien kriteeriensä mukaisesti, ja yhteisen lähestymistavan puuttuminen saattaa johtaa siihen, että komissio ei pysty arvioimaan tilannetta asianmukaisesti eivätkä jäsenvaltiot ymmärrä termillä samaa asiaa ja reagoivat eri tavoin. Energiatehokkuusdirektiivin uudelleenlaatimista koskevassa ehdotuksessa esitetty määritelmä ja Euroopan energiaköyhyyden seurantakeskuksen aiemmin määrittelemät indikaattorit ovat hyvä alku, mutta asian kiireellisyyden takia komitea katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on edistettävä yhteistä lähestymistapaa, joka mahdollistaa konkreettisen yhteisen käsityksen energiaköyhyydestä sekä tilastotietojen keräämisen. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | ETSK korostaa, että on tärkeää investoida oikeudenmukaiseen ja tehokkaaseen energiahuoltoon, jotta energiaköyhyyttä saadaan vähennettyä pitkällä aikavälillä. Tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää varmistaa, että uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen suunnatut investoinnit sekä rakennusten kattavat peruskorjaukset toteutetaan niin, että niiden avulla tuetaan pienituloisimpia ryhmiä. Kestävin tapa poistaa energiaköyhyys on viime kädessä se, että tuottajakuluttajista tulee strategisesti omavaraisia joko henkilökohtaisesti tai osana muiden kanssa muodostamaansa yhteisöä, ja tämä on mahdollista vain, jos huolehditaan siitä, että taloudellisesti heikommassa asemassa olevilla kotitalouksilla on varaa tarvittaviin investointeihin. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | ETSK muistuttaa tässä yhteydessä kannastaan, jonka mukaan kahden luokan energiayhteiskunnan muodostumista on vältettävä kaikin keinoin. Tilanne ei saa kehittyä sellaiseksi, että vain taloudellisesti ja teknisesti hyvässä asemassa olevat kotitaloudet kykenevät hyötymään energiakäänteestä ja kaikki muut kotitaloudet joutuvat maksumiehiksi. Näin ollen ETSK kannattaa energiatehokkuusdirektiivin täytäntöönpanoon liittyviä kannustimia ja välineitä haavoittuvassa asemassa olevien asiakkaiden ja kotitalouksien auttamiseksi ja huomauttaa, että kunnianhimoiset kaukolämmitys- ja -jäähdytystavoitteet saattavat heikentää sosiaalisen asuntotuotannon edellytyksiä. Komitea suhtautuukin myönteisesti ehdotukseen perustaa sosiaalinen ilmastorahasto ja kehottaa noudattamaan oikeudenmukaisen siirtymän periaatetta, jotta jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet tulisivat otetuiksi huomioon. |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Koska energiaköyhyyden perimmäisenä syynä on köyhyys yleensä, on myös olennaisen tärkeää, että komissio ja jäsenvaltiot keskittyvät jatkossakin vähentämään köyhyyttä yleisesti. Vallitseva kriisi korostaa tarvetta parantaa jatkuvasti työllistymismahdollisuuksia ja sosiaalista osallisuutta, turvata riittävä elintaso ja edistää talouskasvua jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.3.5

5.4   Maaseutualueet

| 5.4.1 | ETSK katsoo, että maaseutualueiden yhdistetty energiakäänne- ja digitalisaatiostrategia ei ole saanut odotetussa määrin huomiota ja tukea. Komitea kehottaa panemaan komission laatiman EU:n pitkän aikavälin maaseutuvision nopeasti täytäntöön ja aktivoimaan sidosryhmiä EU:n maaseutusopimuksen avulla. |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | ETSK on toistuvasti korostanut, että energiakäänne (siirtyminen suurista keskitetyistä tuotantolaitoksista hajautetumpiin rakenteisiin) tarjoaa todellisia mahdollisuuksia uusille tulonlähteille ja uusille työpaikoille maaseudulla (14). Komitea on myös tältä osin erittäin pettynyt Euroopan komission ja jäsenvaltioiden tähän mennessä esittämiin ideoihin. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Paikallisten ja alueellisten energiayhteisöjen rooli onkin tunnustettava ja sitä on hyödynnettävä, jotta oikeudenmukainen energiakäänne saadaan toteutettua ja yhteisöjä kehitettyä sen yhteydessä. Tämä on mahdollista perustamalla ja laajentamalla kansalaisten energiayhteisöjä, joissa kansalaiset, paikallisviranomaiset ja pk-yritykset tekevät vapaaehtoisesti yhteistyötä sosiaalisten ja taloudellisten hyötyjen edistämiseksi. |
| --- | --- |

5.4.3

| 5.4.4 | ETSK toteaa, että digitaaliteknologian käyttöönotto maaseutualueilla on keskeinen edellytys energiakäänteen tukemiseksi. Maaseudun energiajärjestelmän on oltava hajautettu, mikä merkitsee valtavaa tarvetta lisätä ja parantaa yhteenliitettävyyttä. Yhteenliitettävyys puolestaan edellyttää digitaaliteknologian käyttöönottoa tarjonnan ja kysynnän yhteensovittamiseksi sekä tehokkaiden energiavirtojen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

5.4.4

6.   Erityistä

| 6.1 | Vakaan teollisen perustan säilyttäminen EU:ssa turvaa vaurauden, laadukkaat työpaikat ja sitoutumisen ilmastonmuutoksen torjuntaan eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Euroopan teollisuuden on investoitava Euroopassa sekä tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaan että laitoksiin ja laitteistoihin, jotta se voi säilyttää kilpailuasemansa. Tämä edellyttää asianmukaista sääntelykehystä.
  Energiateollisuus on erittäin suuri talouden ala. Sen erityispiirteenä on, että se on muille talouden aloille olennaisen tärkeä mahdollistaja. Energia-ala on sukupuolirooleiltaan kuitenkin kaiken kaikkiaan hyvin stereotyyppinen: miehet ovat hallitsevassa asemassa, minkä johdosta sukupuolten välillä vallitsee energia-alalla huomattava ammatillinen epätasapaino sekä yksityisellä että julkisella sektorilla (15).
  ETSK suosittelee seuraavia toimenpiteitä:






  — | Tehostetaan sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla voimassa olevaa tasa-arvolainsäädäntöä ja huolehditaan siitä, että sitä noudatetaan. |
| --- | --- | --- |

6.1

Energiateollisuus on erittäin suuri talouden ala. Sen erityispiirteenä on, että se on muille talouden aloille olennaisen tärkeä mahdollistaja. Energia-ala on sukupuolirooleiltaan kuitenkin kaiken kaikkiaan hyvin stereotyyppinen: miehet ovat hallitsevassa asemassa, minkä johdosta sukupuolten välillä vallitsee energia-alalla huomattava ammatillinen epätasapaino sekä yksityisellä että julkisella sektorilla (15).

ETSK suosittelee seuraavia toimenpiteitä:

—

Tehostetaan sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla voimassa olevaa tasa-arvolainsäädäntöä ja huolehditaan siitä, että sitä noudatetaan.

| — | Luodaan jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla tasapuoliset edellytykset kouluttautua energia-alan ammatteihin ja perustetaan ”Euroopan LUMA-akatemia” (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka). |
| --- | --- |

—

Luodaan jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla tasapuoliset edellytykset kouluttautua energia-alan ammatteihin ja perustetaan ”Euroopan LUMA-akatemia” (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka).

| — | Huolehditaan tasa-arvosta energia-alan työmarkkinoilla kartoittamalla naisten mahdollisuuksia samalla kun pidetään huoli siitä, että energiakäänne ja digitaalinen siirtymä eivät muodostu naisille ura- ja palkkaloukuksi, ja kehitetään tasa-arvosta käytävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja tasa-arvoa koskevia kollektiivisia sopimuksia energia-alan yrityksissä kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan tasa-arvosta energia-alan työmarkkinoilla kartoittamalla naisten mahdollisuuksia samalla kun pidetään huoli siitä, että energiakäänne ja digitaalinen siirtymä eivät muodostu naisille ura- ja palkkaloukuksi, ja kehitetään tasa-arvosta käytävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja tasa-arvoa koskevia kollektiivisia sopimuksia energia-alan yrityksissä kaikkialla Euroopassa.

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 486, 21.12.2022, s. 67; EUVL C 486, 21.12.2022, s. 88; EUVL C 486, 21.12.2022, s. 53; EUVL C 486, 21.12.2022, s. 1; EUVL C 486, 21.12.2022, s. 59; EUVL C 486, 21.12.2022, s. 23; EUVL C 486, 21.12.2022, s. 198.

1

(2)  EUVL C 486, 21.12.2022, s. 1.

2

(3)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 1.

3

(4)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 158.

4

(5)  Ks. EUVL C 429, 11.12.2020, s. 85.

5

(6)  Tähän tulokseen on päätynyt Euroopan sähköteollisuuden liitto Eurelectric.

6

(7)  EUVL C 275, 18.7.2022, s. 50.

7

(8)  Saksassa jopa 80 miljardia euroa vuonna 2021.

8

(9)  TRL: teknologisen valmiuden tasot kuvaavat sijoittumista asteikolla, jolla mitataan teknologian edistys- tai kypsyystasoa.

9

(10)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 30.

10

(11)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 22.

11

(12)  EUVL C 486, 21.12.2022, s. 1.

12

(13)  Ks. EUVL C 47, 11.2.2020, s. 30 ja EUVL C 62, 15.2.2019, s. 269.

13

(14)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 1.

14

(15)  YK:n kestävän kehityksen tavoitteet 5, 7 ja 8; Joy Clancy, Twenten yliopisto, Give women a chance: engendering the energy supply chain.

15

---

LIITE

Käsittelyssä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 2.6

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vallitseva energia(hinta)kriisi sekä toimitusten varmuuden, vakauden ja ennakoitavuuden puute kuormittavat Euroopan unionia valtavasti. Kriisi olisi lievempi, jos kohdennetumpiin toimiin olisi ryhdytty aikaisemmin ja jos esimerkiksi EU:n omat (mm. Euroopan energiaunioniin liittyvät) tavoitteet olisi otettu vakavammin. ETSK suhtautuu myönteisesti REPowerEU-tiedonannossa ja -suunnitelmassa ehdotettuihin toimenpiteisiin vihreän energian tuotannon lisäämiseksi, toimitusten monipuolistamiseksi ja Venäjältä peräisin olevan kaasun kysynnän vähentämiseksi, sillä esitetyt ratkaisut ovat vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan energiaunionin tavoitteiden mukaisia. Komitea katsoo, että
  kyse ei saa olla
  ensisijaisesti
  riippuvuussuhteiden monipuolistamisesta vaan pikemminkin on
  mahdollisuuksien mukaan
  pyrittävä
  strategiseen riippumattomuuteen ja omavaraisuuteen energian suhteen. ETSK varoittaa, että EU:n on oltava erityisen varovainen venäläisen kaasun korvaamiseen käyttävien resurssien kanssa ja kiinnitettävä huomiota niiden ympäristövaikutuksiin sekä mahdollisiin uusiin riippuvuuksiin sellaisista kolmansista maista, jotka eivät jaa eurooppalaisia arvoja. | Vallitseva energia(hinta)kriisi sekä toimitusten varmuuden, vakauden ja ennakoitavuuden puute kuormittavat Euroopan unionia valtavasti. Kriisi olisi lievempi, jos kohdennetumpiin toimiin olisi ryhdytty aikaisemmin ja jos esimerkiksi EU:n omat (mm. Euroopan energiaunioniin liittyvät) tavoitteet olisi otettu vakavammin. ETSK suhtautuu myönteisesti REPowerEU-tiedonannossa ja -suunnitelmassa ehdotettuihin toimenpiteisiin vihreän energian tuotannon lisäämiseksi, toimitusten monipuolistamiseksi ja Venäjältä peräisin olevan kaasun kysynnän vähentämiseksi, sillä esitetyt ratkaisut ovat vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan energiaunionin tavoitteiden mukaisia. Komitea katsoo, että
  tässä yhteydessä olisi
  ensisijaisesti
  pyrittävä monipuolistamaan resursseja ja huolehtimaan
  mahdollisuuksien mukaan
  siitä, että päästään avoimeen
  strategiseen riippumattomuuteen ja omavaraisuuteen energian suhteen. ETSK varoittaa, että EU:n on oltava erityisen varovainen venäläisen kaasun korvaamiseen käyttävien resurssien kanssa ja kiinnitettävä huomiota niiden ympäristövaikutuksiin sekä mahdollisiin uusiin riippuvuuksiin sellaisista kolmansista maista, jotka eivät jaa eurooppalaisia arvoja.
  EU:n on nykytilanteessa kuitenkin pidettävä kiinni kaikista toimivista energialähteistään, sillä käytännössä vaarana eivät juuri nyt ole korvaavien energialähteiden mahdolliset ympäristövaikutukset vaan energian puute ja sähkökatkokset. Meillä ei ole varaa menettää tuotantokapasiteettia, joka tällä hetkellä toimittaa energiaa Euroopan energiamarkkinoille. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Vallitseva energia(hinta)kriisi sekä toimitusten varmuuden, vakauden ja ennakoitavuuden puute kuormittavat Euroopan unionia valtavasti. Kriisi olisi lievempi, jos kohdennetumpiin toimiin olisi ryhdytty aikaisemmin ja jos esimerkiksi EU:n omat (mm. Euroopan energiaunioniin liittyvät) tavoitteet olisi otettu vakavammin. ETSK suhtautuu myönteisesti REPowerEU-tiedonannossa ja -suunnitelmassa ehdotettuihin toimenpiteisiin vihreän energian tuotannon lisäämiseksi, toimitusten monipuolistamiseksi ja Venäjältä peräisin olevan kaasun kysynnän vähentämiseksi, sillä esitetyt ratkaisut ovat vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan energiaunionin tavoitteiden mukaisia. Komitea katsoo, että
  kyse ei saa olla
  ensisijaisesti
  riippuvuussuhteiden monipuolistamisesta vaan pikemminkin on
  mahdollisuuksien mukaan
  pyrittävä
  strategiseen riippumattomuuteen ja omavaraisuuteen energian suhteen. ETSK varoittaa, että EU:n on oltava erityisen varovainen venäläisen kaasun korvaamiseen käyttävien resurssien kanssa ja kiinnitettävä huomiota niiden ympäristövaikutuksiin sekä mahdollisiin uusiin riippuvuuksiin sellaisista kolmansista maista, jotka eivät jaa eurooppalaisia arvoja.

Vallitseva energia(hinta)kriisi sekä toimitusten varmuuden, vakauden ja ennakoitavuuden puute kuormittavat Euroopan unionia valtavasti. Kriisi olisi lievempi, jos kohdennetumpiin toimiin olisi ryhdytty aikaisemmin ja jos esimerkiksi EU:n omat (mm. Euroopan energiaunioniin liittyvät) tavoitteet olisi otettu vakavammin. ETSK suhtautuu myönteisesti REPowerEU-tiedonannossa ja -suunnitelmassa ehdotettuihin toimenpiteisiin vihreän energian tuotannon lisäämiseksi, toimitusten monipuolistamiseksi ja Venäjältä peräisin olevan kaasun kysynnän vähentämiseksi, sillä esitetyt ratkaisut ovat vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan energiaunionin tavoitteiden mukaisia. Komitea katsoo, että
  tässä yhteydessä olisi
  ensisijaisesti
  pyrittävä monipuolistamaan resursseja ja huolehtimaan
  mahdollisuuksien mukaan
  siitä, että päästään avoimeen
  strategiseen riippumattomuuteen ja omavaraisuuteen energian suhteen. ETSK varoittaa, että EU:n on oltava erityisen varovainen venäläisen kaasun korvaamiseen käyttävien resurssien kanssa ja kiinnitettävä huomiota niiden ympäristövaikutuksiin sekä mahdollisiin uusiin riippuvuuksiin sellaisista kolmansista maista, jotka eivät jaa eurooppalaisia arvoja.
  EU:n on nykytilanteessa kuitenkin pidettävä kiinni kaikista toimivista energialähteistään, sillä käytännössä vaarana eivät juuri nyt ole korvaavien energialähteiden mahdolliset ympäristövaikutukset vaan energian puute ja sähkökatkokset. Meillä ei ole varaa menettää tuotantokapasiteettia, joka tällä hetkellä toimittaa energiaa Euroopan energiamarkkinoille.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 77 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 113 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

77

Vastaan:

113

Pidättyi äänestämästä:

14

Kohta 4.3.1

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Valmistusteollisuuden vihreän siirtymän onnistuminen edellyttää riittävää, vakaata ja asianmukaista uusiutuvien energialähteiden valikoimaa sähköistämistä ja
  vihreän
  vedyn tuotantoa varten. Varastointiteknologioita kehitetään parhaillaan ja digitalisaation tarjoamista mahdollisuuksista pyritään saamaan kaikki hyöty irti, joten tutkimus- ja kehitystyötä tarvitaan edelleen huomattavasti. | Valmistusteollisuuden vihreän siirtymän onnistuminen edellyttää riittävää, vakaata ja asianmukaista uusiutuvien energialähteiden valikoimaa sähköistämistä ja vedyn tuotantoa varten. Varastointiteknologioita kehitetään parhaillaan ja digitalisaation tarjoamista mahdollisuuksista pyritään saamaan kaikki hyöty irti, joten tutkimus- ja kehitystyötä tarvitaan edelleen huomattavasti. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Valmistusteollisuuden vihreän siirtymän onnistuminen edellyttää riittävää, vakaata ja asianmukaista uusiutuvien energialähteiden valikoimaa sähköistämistä ja
  vihreän
  vedyn tuotantoa varten. Varastointiteknologioita kehitetään parhaillaan ja digitalisaation tarjoamista mahdollisuuksista pyritään saamaan kaikki hyöty irti, joten tutkimus- ja kehitystyötä tarvitaan edelleen huomattavasti.

Valmistusteollisuuden vihreän siirtymän onnistuminen edellyttää riittävää, vakaata ja asianmukaista uusiutuvien energialähteiden valikoimaa sähköistämistä ja vedyn tuotantoa varten. Varastointiteknologioita kehitetään parhaillaan ja digitalisaation tarjoamista mahdollisuuksista pyritään saamaan kaikki hyöty irti, joten tutkimus- ja kehitystyötä tarvitaan edelleen huomattavasti.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 92 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 112 |
| Pidättyi äänestämästä: | 9 |

Puolesta:

92

Vastaan:

112

Pidättyi äänestämästä:

9

Kohta 4.3.4

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vihreällä v
  edyllä on tulevaisuudessa kiistatta oma osuutensa eurooppalaisen energiajärjestelmän toimitusvarmuuden turvaamisessa. ETSK viittaa tältä osin lausuntoihinsa vetystrategiasta (1) ja energiajärjestelmän integrointistrategiasta (2). | V
  edyllä on tulevaisuudessa kiistatta oma osuutensa eurooppalaisen energiajärjestelmän toimitusvarmuuden turvaamisessa. ETSK viittaa tältä osin lausuntoihinsa vetystrategiasta (1) ja energiajärjestelmän integrointistrategiasta (2). |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Vihreällä v
  edyllä on tulevaisuudessa kiistatta oma osuutensa eurooppalaisen energiajärjestelmän toimitusvarmuuden turvaamisessa. ETSK viittaa tältä osin lausuntoihinsa vetystrategiasta (1) ja energiajärjestelmän integrointistrategiasta (2).

V
  edyllä on tulevaisuudessa kiistatta oma osuutensa eurooppalaisen energiajärjestelmän toimitusvarmuuden turvaamisessa. ETSK viittaa tältä osin lausuntoihinsa vetystrategiasta (1) ja energiajärjestelmän integrointistrategiasta (2).

Äänestystulos:

| Puolesta: | 92 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 112 |
| Pidättyi äänestämästä: | 9 |

Puolesta:

92

Vastaan:

112

Pidättyi äänestämästä:

9

Kohta 1.4

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan potentiaali uusiutuvien energialähteiden alalla on kartoitettava mahdollisimman tarkasti ja siitä on tiedotettava laajalti, jotta voidaan edistää yhteisymmärrystä siitä, missä määrin riippumattomuus energiantuonnista on saavutettavissa. Erityisesti on otettava huomioon lämmitys- ja liikennealojen sähköistäminen ja EU:ssa tuotettavan
  vihreän
  vedyn tarve. | Euroopan potentiaali uusiutuvien energialähteiden alalla on kartoitettava mahdollisimman tarkasti ja siitä on tiedotettava laajalti, jotta voidaan edistää yhteisymmärrystä siitä, missä määrin riippumattomuus energiantuonnista on saavutettavissa. Erityisesti on otettava huomioon lämmitys- ja liikennealojen sähköistäminen ja EU:ssa tuotettavan vedyn tarve. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Euroopan potentiaali uusiutuvien energialähteiden alalla on kartoitettava mahdollisimman tarkasti ja siitä on tiedotettava laajalti, jotta voidaan edistää yhteisymmärrystä siitä, missä määrin riippumattomuus energiantuonnista on saavutettavissa. Erityisesti on otettava huomioon lämmitys- ja liikennealojen sähköistäminen ja EU:ssa tuotettavan
  vihreän
  vedyn tarve.

Euroopan potentiaali uusiutuvien energialähteiden alalla on kartoitettava mahdollisimman tarkasti ja siitä on tiedotettava laajalti, jotta voidaan edistää yhteisymmärrystä siitä, missä määrin riippumattomuus energiantuonnista on saavutettavissa. Erityisesti on otettava huomioon lämmitys- ja liikennealojen sähköistäminen ja EU:ssa tuotettavan vedyn tarve.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 92 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 112 |
| Pidättyi äänestämästä: | 9 |

Puolesta:

92

Vastaan:

112

Pidättyi äänestämästä:

9

Kohta 1.6

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisäksi tarvitaan lyhyen ja mahdollisesti myös keskipitkän aikavälin toimenpiteitä Venäjältä peräisin olevien energiatoimitusten puutteen kompensoimiseksi. Yksi tällainen toimenpide on nesteytetyn maakaasun tuonti. ETSK pitää kuitenkin tärkeänä, että tämä ei johda uuteen pitkäkestoiseen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista. Tämä näkökohta on otettava etukäteen huomioon investointisyklissä. Kaiken kaikkiaan tavoitteena
  ei ole
  monipuolistaa
  riippuvuussuhteita vaan
  saavuttaa mahdollisimman pitkälle menevä strateginen riippumattomuus. | Lisäksi tarvitaan lyhyen ja mahdollisesti myös keskipitkän aikavälin toimenpiteitä Venäjältä peräisin olevien energiatoimitusten puutteen kompensoimiseksi. Yksi tällainen toimenpide on nesteytetyn maakaasun tuonti. ETSK pitää kuitenkin tärkeänä, että tämä ei johda uuteen pitkäkestoiseen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista. Tämä näkökohta on otettava etukäteen huomioon investointisyklissä. Kaiken kaikkiaan tavoitteena
  on
  monipuolistaa
  energialähteitä ja vähentää riippuvuutta yhdestä energiantuojasta, jotta voidaan
  saavuttaa mahdollisimman pitkälle menevä
  avoin
  strateginen riippumattomuus. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Lisäksi tarvitaan lyhyen ja mahdollisesti myös keskipitkän aikavälin toimenpiteitä Venäjältä peräisin olevien energiatoimitusten puutteen kompensoimiseksi. Yksi tällainen toimenpide on nesteytetyn maakaasun tuonti. ETSK pitää kuitenkin tärkeänä, että tämä ei johda uuteen pitkäkestoiseen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista. Tämä näkökohta on otettava etukäteen huomioon investointisyklissä. Kaiken kaikkiaan tavoitteena
  ei ole
  monipuolistaa
  riippuvuussuhteita vaan
  saavuttaa mahdollisimman pitkälle menevä strateginen riippumattomuus.

Lisäksi tarvitaan lyhyen ja mahdollisesti myös keskipitkän aikavälin toimenpiteitä Venäjältä peräisin olevien energiatoimitusten puutteen kompensoimiseksi. Yksi tällainen toimenpide on nesteytetyn maakaasun tuonti. ETSK pitää kuitenkin tärkeänä, että tämä ei johda uuteen pitkäkestoiseen riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista. Tämä näkökohta on otettava etukäteen huomioon investointisyklissä. Kaiken kaikkiaan tavoitteena
  on
  monipuolistaa
  energialähteitä ja vähentää riippuvuutta yhdestä energiantuojasta, jotta voidaan
  saavuttaa mahdollisimman pitkälle menevä
  avoin
  strateginen riippumattomuus.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 77 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 113 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

77

Vastaan:

113

Pidättyi äänestämästä:

14

---

(1)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 30.

(2)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 22.

(1)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 30.

(2)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 22.

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/115 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/115

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Julkisen liikenteen merkitys Euroopan vihreälle elpymiselle”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/16)

| Esittelijä: | Kristina KRUPAVIČIENĖ |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Dovilė JUODKAITĖ |

Esittelijä:

Kristina KRUPAVIČIENĖ

Yhteisesittelijä:

Dovilė JUODKAITĖ

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 173/1/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

4.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

173/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toteaa, että julkinen liikenne on avainasemassa Euroopan pandemian jälkeisessä vihreässä elpymisessä. Pandemia on toiminut katalysaattorina ja osoittanut julkisen liikenteen sekä tarjoavan yleisen edun mukaista palvelua että mahdollistavan etulinjan työntekijöiden ja haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien pääsyn töihin ja palveluiden äärelle. ETSK vaatii, että mahdollisuus liikkua paikasta toiseen tunnustetaan yksilön oikeudeksi ja julkiseksi hyödykkeeksi, jonka on oltava kaikkien saatavilla, koska se takaa pääsyn talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämään. EU:n yhtenä ensisijaisena tavoitteena on oltava esteettömien, kohtuuhintaisten, turvallisten ja laadukkaiden liikennepalveluiden tarjoaminen kaikille niin, että palveluja on tuottamassa riittävä määrä henkilöstöä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK ottaa huomioon julkisen liikenteen merkityksen yksityishenkilöille, käyttäjille ja työntekijöille ja toistaa kehotuksensa käyttää julkisen liikenteen suunnittelussa osallistavaa lähestymistapaa alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla (1). Tämä on ainoa tapa varmistaa, että elpymisstrategiat ja -toimenpiteet vastaavat kaikkien julkisen liikenteen harjoittajien ja käyttäjien tarpeita ja odotuksia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toteaa, että korkealaatuisten palvelujen kehittäminen on olennaisen tärkeää julkisen liikenteen pandemian jälkeisen elpymisen kannalta. Hyvät työolot ja -ehdot sekä motivoitunut ja hyvin koulutettu henkilöstö ovat välttämättömiä korkean palvelutason saavuttamiseksi. ETSK kehottaa paikallisia, alueellisia ja jäsenvaltiotason päättäjiä kehittämään parempaan, innovatiiviseen ja käyttäjiä houkuttelevaan liikennejärjestelmään johtavia sekä samalla korkealaatuiset palvelut ja asianmukaiset työolot ja -ehdot ja työntekijöiden sosiaalisen suojelun takaavia liiketoimintamalleja ja EU:n päättäjiä tukemaan tätä kaikin tavoin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Joukkoliikenne on työvoimavaltainen palvelu, joka tarjoaa vihreitä työpaikkoja, joita ei voida siirtää muualle. Joukkoliikenneyhtiöt kuuluvat kaupunkialueiden suurimpiin työnantajiin, ja ne tarjoavat työtä monille ihmisille ja edistävät siirtotyöläisten integroitumista työmarkkinoille. Jotta varmistetaan, että sosiaaliset näkökohdat otetaan alalla huomioon vastaisuudessakin, ETSK kehottaa päätöksentekijöitä sisällyttämään julkisen liikenteen sopimuksiin pakolliset kriteerit palvelun laadulle ja sosiaalisille tekijöille esimerkiksi sen suhteen, että on sovellettava työehtosopimuksia ja turvattava asianmukaisesti työntekijöiden asema toiminnanharjoittajan vaihtuessa. ETSK kehottaa lisäksi poliittisia päättäjiä varmistamaan, että käytössä ovat vahvat työmarkkinaosapuolten vuoropuhelumekanismit, jotta alasta saadaan taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävä. ETSK kehottaa myös soveltamaan kattavasti julkisia hankintoja koskevia menettelyjä (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007 (2) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU (3)). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kiinnittää huomion siihen, että kestävän liikkuvuuden saavuttaminen edellyttää vahvaa poliittista sitoutumista kaikilta toimijoilta ja kaikilta tasoilta. EU:n toimielinten on omaksuttava vahva rooli politiikkaa johtavana ja ohjaavana tahona, mikä tarkoittaa selkeiden tavoitteiden asettamista ja tarvittavan rahoituksen tarjoamista. ETSK kehottaa siksi Euroopan komissiota asettamaan mitattavissa olevia ja kunnianhimoisia tavoitteita siirtymiselle yksityisautoilusta joukkoliikenteeseen ja aktiivisiin liikkumismuotoihin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Jatkuvat investoinnit ovat ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että kestävään julkiseen liikenteeseen ja siten vihreään elpymiseen tähtäävät politiikat onnistuvat. EU:n jäsenvaltioiden käyttöön on annettu huomattava määrä taloudellisia resursseja elpymis- ja palautumistukivälineen kautta, ja monet valtioista ovat sitoutuneet investoimaan julkisen liikenteen järjestelmiinsä. ETSK kehottaa komissiota seuraamaan näiden sitoumusten toteutumista ja raportoimaan siitä sekä varmistamaan, että vihreä elpyminen kulkee käsi kädessä työpaikkojen, palvelujen laadun ja sosiaalisen osallisuuden säilyttämisen ja parantamisen kanssa. ETSK kehottaa jäsenvaltioita perustamaan osallistavia mekanismeja, joiden kautta kootaan käyttäjien ja työmarkkinaosapuolten näkemyksiä siitä, miten tätä julkisen liikenteen elpymisen kannalta erittäin tärkeää rahoitusta on hyödynnetty. ETSK huomauttaa, että kaikkeen liikenneratkaisujen kehittämistä varten osoitettuun EU-rahoitukseen ja julkiseen rahoitukseen tulee liittää liikenteen osallistavuutta, esteettömyyttä ja kestävyyttä koskevia kriteerejä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaakin poliittisia päättäjiä huolehtimaan eri tahojen laaja-alaisesta osallistamisesta, kun toteutetaan digitaalisen siirtymän prosesseja, joiden tarkoituksena on tehdä liikenteestä kaikkien osalta kestävää ja oikeudenmukaista. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita edistämään siirtymistä vihreämpiin liikennemuotoihin tekemällä näistä liikennemuodoista yleisemmin houkuttelevampia. Tietoisuuden lisääminen liikenteen ja henkilökohtaisten liikkumisvalintojen ympäristövaikutuksista on tärkeää myös, kun edistetään siirtymistä julkiseen ja kestävään liikenteeseen. ETSK kehottaa siksi komissiota omistamaan vuoden 2024 julkiselle liikenteelle, sen käyttäjille ja sen työntekijöille. |
| --- | --- |

1.8

2.   Taustaa

| 2.1 | Liikenne ja liikkuvuus ovat olennainen osa eurooppalaisten arkielämää, ja ne mahdollistavat ihmisten liikkumisen yhteiskunnan kaikilla aloilla ja kaikkialla Euroopassa. Samaan aikaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa on ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi asetettu tavoitteeksi vähentää liikenteen päästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Vähennystarve koskee kaikkia liikenteen osa-alueita. Vihreän kehityksen ohjelmassa todetaan, että ”multimodaaliliikenteeseen on panostettava voimakkaasti”, sillä se parantaa liikennejärjestelmän tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio nostaa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassaan kestävän kaupunkien välisen liikenteen ja kaupunkiliikenteen lippulaivahankkeeksi korostaen tarvetta tehdä ”liikkuvuudesta kaikille reilua ja oikeudenmukaista”, lisätä joukkoliikenteen osuutta ja parantaa multimodaaliliikenteen saumattomuutta kaupunki- ja esikaupunkialueilla. Strategiassa tuodaan myös esiin, että tilattavien palveluiden ja yhteiskäyttöön perustuvien liikennepalvelujen kaltaisten uusien ja innovatiivisten ratkaisujen kysyntä kasvaa jatkuvasti. Strategiassa asetetaan etusijalle tarve parantaa kaupunkiliikenteen kehystä.






  — | Komissio toteaa esittämässään kaupunkiliikenteen kehyksessä (4), että liikenteen osuus EU:n energiankäytöstä ja kasvihuonekaasupäästöistä kasvaa ja että kaupunkiliikenne muodostaa 23 prosenttia tästä osuudesta. Ilmanlaatuun liittyvät haasteet ovat suurimpia kaupungeissa, ja NO2- ja PM10-pitoisuudet ylittävät EU:n raja-arvot. EU:n kaupunkien ruuhkaisuus on pysynyt ennallaan tai pahentunut vuodesta 2013, mikä aiheuttaa yhteiskunnalle huomattavia kuluja ja hankaloittaa työmatkoja. Kaupunkialueiden osuus kaikista EU:n tieliikenteen kuolemantapauksista ja vakavista loukkaantumisista on 38 prosenttia. Yli 70 prosenttia eurooppalaisista asuu kaupungeissa ja odottaa ratkaisuja, jotka tekevät liikkumisesta helpompaa ja turvallisempaa ja vähentävät ruuhkia, ilmansaasteita ja melusaastetta. Lisäksi 30 prosenttia väestöstä asuu kylissä, pienissä kaupungeissa ja kaupunkien lähialueilla ja joutuu usein turvautumaan yksityisautoiluun matkatessaan lähistön kaupunkisolmukohtiin. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Komissio toteaa esittämässään kaupunkiliikenteen kehyksessä (4), että liikenteen osuus EU:n energiankäytöstä ja kasvihuonekaasupäästöistä kasvaa ja että kaupunkiliikenne muodostaa 23 prosenttia tästä osuudesta. Ilmanlaatuun liittyvät haasteet ovat suurimpia kaupungeissa, ja NO2- ja PM10-pitoisuudet ylittävät EU:n raja-arvot. EU:n kaupunkien ruuhkaisuus on pysynyt ennallaan tai pahentunut vuodesta 2013, mikä aiheuttaa yhteiskunnalle huomattavia kuluja ja hankaloittaa työmatkoja. Kaupunkialueiden osuus kaikista EU:n tieliikenteen kuolemantapauksista ja vakavista loukkaantumisista on 38 prosenttia. Yli 70 prosenttia eurooppalaisista asuu kaupungeissa ja odottaa ratkaisuja, jotka tekevät liikkumisesta helpompaa ja turvallisempaa ja vähentävät ruuhkia, ilmansaasteita ja melusaastetta. Lisäksi 30 prosenttia väestöstä asuu kylissä, pienissä kaupungeissa ja kaupunkien lähialueilla ja joutuu usein turvautumaan yksityisautoiluun matkatessaan lähistön kaupunkisolmukohtiin.

| — | Kaupunkien julkisen liikenteen infrastruktuuria ja palveluja on mukautettava esteettömyyden parantamiseksi, jotta esimerkiksi monien kaupunkien ikääntyvää väestöä sekä vammaisia ja liikuntarajoitteisia henkilöitä voidaan palvella paremmin. |
| --- | --- |

—

Kaupunkien julkisen liikenteen infrastruktuuria ja palveluja on mukautettava esteettömyyden parantamiseksi, jotta esimerkiksi monien kaupunkien ikääntyvää väestöä sekä vammaisia ja liikuntarajoitteisia henkilöitä voidaan palvella paremmin.

| 2.3 | Komissio korostaa myös ilmastonmuutoksen torjunnan kiireellisyyttä ja sen merkitystä sosiaaliselle osallisuudelle ja ihmisten hyvinvoinnille erityisesti heikommassa asemassa olevien ryhmien kohdalla. Komissio on asettanut tämän vuoksi vahvemman julkisen liikenneverkon rakentamisen yhdeksi kaupunkiliikenteen kehyksen tavoitteista. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pandemia on muutaman viime vuoden aikana muuttanut talouskasvua ja sitä tukevia sääntöjä ja mekanismeja. Se on paljastanut sudenkuoppia ja nostanut esiin EU:n sisämarkkinoiden kehittämiseen liittyviä arvoja. Se on kuitenkin myös luonut mahdollisuuksia vihreän kehityksen ohjelman kaltaisten toimintapolitiikkojen nopeampaan täytäntöönpanoon, osoittanut, että on tärkeää asettaa ihmiset elpymisprosessin ytimeen oikeudenmukaisen siirtymän käsitteen mukaisesti, ja johtanut siihen, että komissio on hyväksynyt toistaiseksi suurimman rahoitustukiohjelmansa, jolla pyritään lieventämään covid-19-pandemian vaikutuksia, sekä elpymis- ja palautumistukivälineen, jonka kuudesta pilarista kaksi ovat vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Joukkoliikenteessä pandemia on vaikuttanut työpaikkoihin, joukkoliikenteen käyttäjiin ja harjoittajiin ja viranomaisiin. Ministerineuvosto huomautti kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiaa koskevissa päätelmissään, että covid-19-kriisi on vaikuttanut vakavasti julkiseen liikenteeseen ja että kriisiin vastaavilla poliittisilla toimilla olisi pyrittävä palauttamaan luottamus julkiseen liikenteeseen ja parantamaan sen häiriönsietokykyä, nopeuttamaan sen kestävyyssiirtymää ja nykyaikaistamista ja varmistamaan samalla sen kohtuuhintaisuus, kun otetaan huomioon liikenteen keskeinen asema sosiaalisessa ja alueellisessa yhteenkuuluvuudessa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK korostaa sitä erittäin tärkeää seikkaa, että julkinen liikenne on koko pandemian ajan osoittanut arvonsa tarjoamalla paljon kaivattuja liikkumismahdollisuuksia etulinjan työntekijöille ja heikommassa asemassa oleville väestöryhmille. Näissä ryhmissä on paljon siirtotyöläisiä ja naisia, ja heidän tiedetään olevan työmatkojen ja peruspalveluiden saannin osalta hyvin riippuvaisia julkisesta liikenteestä. Vuoden 2020 Eurobarometri-tiedot osoittavat, että naiset käyttävät julkista liikennettä huomattavasti enemmän kuin miehet. Naisia ja liikennettä käsittelevässä Euroopan parlamentin tutkimuksessa (5) korostetaan, että eri sukupuolten liikkumistottumuksista ei ole saatavilla sukupuolittain eriteltyjä tietoja. Tutkimus tarjoaa kuitenkin mielenkiintoista tietoa aiheeseen liittyvistä valinnoista. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK kiinnittää huomion myös siihen, että liikennepalvelujen tarjoajien ja viranomaisten kustannukset ovat kasvaneet ja resurssit vähentyneet pandemian vuoksi. Vaikka kustannukset kasvoivat covid-19-pandemian ehkäisytoimien vuoksi ja käyttäjämäärien huomattava aleneminen pienensi yritysten tuloja merkittävästi, paikalliset ja valtion viranomaiset ymmärsivät, että julkisen liikenteen pitäminen toiminnassa oli osa niiden velvollisuutta palvella yhteisöjä ja erityisesti niitä ihmisiä, jotka tuottavat palveluja muille. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon tarkoituksena on antaa keskeisiä suosituksia kestävän, tehokkaan, osallistavan, esteettömän ja häiriönsietokykyisen julkisen liikenteen elpymisestä ja tulevasta kehityksestä covid-19-kriisin jälkeen tulevia sukupolvia varten, ottaen huomioon EU:n väestön ikääntyminen (6). Sen painopiste on rahoituksessa, houkuttelevuudessa ja julkisen liikenteen merkityksessä EU:n vihreälle elpymiselle, ja keskiössä ovat julkisen liikenteen työntekijöiden sosiaaliset olot. Kaikilla liikenteen aloilla on pulaa henkilöstöstä, mikä osoittaa, että tälle lähestymistavalle on selkeä tarve. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK toteaa, että julkisella liikenteellä on merkittävä rooli Euroopan vihreässä pandemian jälkeisessä elpymisessä. Sen lisäksi, että julkinen liikenne vastaa omalta osaltaan ilmastohuoliin, se parantaa elämänlaatua vähentämällä ruuhkia. ”Vuoteen 2020 asti Euroopan kaupunkialueiden joukkoliikenteessä tehtiin vuosittain lähes 60 miljardia matkaa, ja määrä oli kasvussa. (– –) Ruuhkat maksavat jo nyt Euroopan taloudelle 1 prosentin bruttokansantuotteesta, 100 miljardia euroa vuodessa.” (7). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK panee merkille, että pandemia on muuttanut ihmisten käyttäytymistä ja saanut paikallis- ja muutkin viranomaiset kohdistamaan huomionsa uudelleen julkisen liikenteen yhteiskunnalliseen arvoon. Joukkoliikenne oli kuitenkin yksi niistä aloista, joihin käyttäjien määrän voimakas väheneminen vaikutti eniten, ja sen elpyminen on kestänyt pisimpään. Näin tapahtui, kun ihmiset alkoivat suosia aktiivisia liikkumismuotoja ja yksityisautoilua välttääkseen tartuntaa. Vaikka aktiivisen liikkumisen lisääntyminen on terveellinen ja kannatettava suuntaus, eurooppalaisten päätöksentekijöiden sekä jäsenvaltio-, paikallis- ja aluetason viranomaisten on pohdittava vakavasti yksityisautoilun yleistymistä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kiinnittää huomion siihen, että julkisen liikenteen alan työllisyys on heikentynyt voimakkaasti siitä huolimatta, että julkista liikennettä on pidetty yllä pandemian aikana. Ennen ensimmäistä sulkua ala työllisti Euroopassa suoraan kaksi miljoonaa henkilöä (8), ja mikä tärkeää, julkinen liikenne tarjoaa monenlaisia varmoja paikallisia työpaikkoja vähäistä koulutusta vaativista töistä korkeaa osaamista vaativiin tehtäviin ja työllistää hyvin eritaustaisia henkilöitä (9). Merkittävä osa henkilöstöstä jouduttiin kuitenkin siirtämään tilapäisten valtiollisten työttömyysjärjestelyjen piiriin, ja monet päättivät olla palaamatta työhönsä. Näin on tapahtunut erityisesti jäsenvaltioissa, joissa sosiaaliturvaetuuksien taso on matala ja työehtosopimusneuvotteluiden kattavuus heikko. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK varoittaakin, että kaikilla liikenteen aloilla Euroopassa julkinen liikenne mukaan lukien on vakava henkilöstöpula. Työn laadusta ja työsuhdeturvasta on tullut työnhakijoille keskeisiä kriteereitä, ja sosiaaliturva ja työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ovat tässä suhteessa keskeisiä takeita. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on tyytyväinen siihen, että alueelliset ja valtion viranomaiset tarttuivat toimiin pitääkseen yllä tarvittavaa julkista liikennettä koko pandemian ajan monimutkaisissa olosuhteissa, jotka edellyttivät rahoitustuen myöntämistä ja investoimista covid-19-turvallisuuskäytäntöihin. On tosiasia, että asianomaiset viranomaiset joutuivat rajoittamaan ajoneuvokapasiteettia jyrkästi (10), ottamaan käyttöön digitaalisia ratkaisuja palvelujen käyttäjien ja työntekijöiden välisen suoran kosketuksen vähentämiseksi, käyttämään enemmän varoja terveys- ja hygieniatarvikkeisiin ja kompensoimaan julkisen liikenteen käyttäjämäärien äkillisestä ja pitkäkestoisesta pienentymisestä johtuvaa tulojen vähentymistä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että liikennealan covid-19-turvallisuuskäytäntöjä ei aina sovellettu osallistavasti eli kaikki asianosaiset henkilöt huomioon ottaen. Esimerkiksi tietyissä tapauksissa julkinen liikenne ei ollut vammaisten ja iäkkäiden henkilöiden käytettävissä liikuntarajoitteisille matkustajille tarjottavan avun vähentämisen tai keskeyttämisen takia (11) tai sen vuoksi, että digitaalisissa ratkaisuissa ei ollut otettu huomioon ihmisiä, joilla on heikommat digitaaliset taidot tai joilla ei ole varaa digitaalisiin laitteisiin tai sähköisiin viestintäpalveluihin, eikä digitaalisia ratkaisuja kehitetty EU:n esteettömyyspolitiikan ja tukistandardien mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK huomauttaa, että nyt tarvitaan pandemian jälkeisiä strategioita, joiden avulla julkisesta liikenteestä tehdään houkutteleva vaihtoehto ja mahdollistetaan sen käyttö yhä useammille ihmisille. Kuten asiakokonaisuuteen INT/909 kuuluvassa ETSK:n lausunnossa korostetaan, ”meillä on nyt mahdollisuus varmistaa oikeudenmukainen elpyminen ja rakentaa talouksiamme uudelleen nopeasti, jotta niistä tulisi vihreämpiä ja oikeudenmukaisempia ja ne kestäisivät paremmin tulevia häiriöitä” (12). Tämä kehotus toistetaan asiakokonaisuuteen TEN/728 kuuluvassa ETSK:n lausunnossa, jossa todetaan, että ”vihreän siirtymän pitää olla sosiaalisesti oikeudenmukainen ja turvata Euroopan liikennealan kilpailukyky, jota tukevat yhtenäisen Euroopan liikennealueen toteuttaminen sekä sisämarkkinoiden valmiiksi saattaminen” (13). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Edellä esitettyjen perusteiden valossa julkisen liikenteen houkuttelevuuden lisäämisen kannalta olennaisia tekijöitä ovat seuraavat:






  — | Saatavuus, joka tarkoittaa julkisten liikennemuotojen riittävän kapasiteetin tarjontaa kysynnän kasvaessa. Tämä on erityisen tärkeää maaseutualueilla ja syrjäseuduilla, missä ihmisillä on usein vähemmän vaihtoehtoja. |
| --- | --- | --- |

3.8

—

Saatavuus, joka tarkoittaa julkisten liikennemuotojen riittävän kapasiteetin tarjontaa kysynnän kasvaessa. Tämä on erityisen tärkeää maaseutualueilla ja syrjäseuduilla, missä ihmisillä on usein vähemmän vaihtoehtoja.

| — | Riittävä henkilöstö, jolla on asianmukaiset työolot ja -ehdot ja koulutusmahdollisuudet, vakaa ja laadukas työpaikka sekä täydet oikeudet ja edut. |
| --- | --- |

—

Riittävä henkilöstö, jolla on asianmukaiset työolot ja -ehdot ja koulutusmahdollisuudet, vakaa ja laadukas työpaikka sekä täydet oikeudet ja edut.

| — | Yhä enemmän toimivia vaihtomahdollisuuksia eri liikennemuotoihin kaupunkialueilla sekä kaupunkien ja niiden ulkopuolisten alueiden välillä, jotta kaikille matkustajille voidaan tarjota saumattomia intermodaalisia matkoja myös eri maantieteellisten alueiden välillä. |
| --- | --- |

—

Yhä enemmän toimivia vaihtomahdollisuuksia eri liikennemuotoihin kaupunkialueilla sekä kaupunkien ja niiden ulkopuolisten alueiden välillä, jotta kaikille matkustajille voidaan tarjota saumattomia intermodaalisia matkoja myös eri maantieteellisten alueiden välillä.

| — | Kohtuuhintaisuus kaikille yhteiskunnan jäsenille. Tämän varmistamiseksi julkisen liikenteen kustannuslaskelmissa olisi otettava huomioon, mikä on kohtuuhintaista henkilöille, jotka ovat sosioekonomisesti katsoen köyhiä ja syrjäytyneitä. Mahdollisuuksia ottaa käyttöön kohdennettuja järjestelmiä, joilla tuetaan sosioekonomisesti heikoimmassa asemassa olevia väestöryhmiä, olisi tutkittava tiiviissä yhteistyössä asianomaisten yhteisöjen kanssa. |
| --- | --- |

—

Kohtuuhintaisuus kaikille yhteiskunnan jäsenille. Tämän varmistamiseksi julkisen liikenteen kustannuslaskelmissa olisi otettava huomioon, mikä on kohtuuhintaista henkilöille, jotka ovat sosioekonomisesti katsoen köyhiä ja syrjäytyneitä. Mahdollisuuksia ottaa käyttöön kohdennettuja järjestelmiä, joilla tuetaan sosioekonomisesti heikoimmassa asemassa olevia väestöryhmiä, olisi tutkittava tiiviissä yhteistyössä asianomaisten yhteisöjen kanssa.

| — | Esteettömyys, joka mahdollistaa saumattoman ja itsenäisen käytön kaikille, myös vammaisille ja ikääntyneille henkilöille sekä (tilapäisesti) liikuntarajoitteisille henkilöille. |
| --- | --- |

—

Esteettömyys, joka mahdollistaa saumattoman ja itsenäisen käytön kaikille, myös vammaisille ja ikääntyneille henkilöille sekä (tilapäisesti) liikuntarajoitteisille henkilöille.

| — | Käyttäjien ja työntekijöiden turvallisuus, jossa keskiössä ovat sukupuoli- ja intersektionaalisuusulottuvuudet. Osallistavat kansanterveydelliset toimenpiteet ovat yhtä tärkeitä turvallisen matkustamisen kannalta, kuten viime vuosina on käynyt ilmi. Joukkoliikenteen työntekijät tarvitsevat turvallisen työympäristön, jossa ei esiinny väkivaltaa tai häirintää. |
| --- | --- |

—

Käyttäjien ja työntekijöiden turvallisuus, jossa keskiössä ovat sukupuoli- ja intersektionaalisuusulottuvuudet. Osallistavat kansanterveydelliset toimenpiteet ovat yhtä tärkeitä turvallisen matkustamisen kannalta, kuten viime vuosina on käynyt ilmi. Joukkoliikenteen työntekijät tarvitsevat turvallisen työympäristön, jossa ei esiinny väkivaltaa tai häirintää.

| — | Laatu liittyen käyttömukavuuteen, matka-aikoihin, riittäväksi mitoitettuun henkilöstöön, jolta saa apua, helppokäyttöisiin digitaalisiin ratkaisuihin sekä tiedon saantiin liikennevaihtoehdoista ja aikatauluista. |
| --- | --- |

—

Laatu liittyen käyttömukavuuteen, matka-aikoihin, riittäväksi mitoitettuun henkilöstöön, jolta saa apua, helppokäyttöisiin digitaalisiin ratkaisuihin sekä tiedon saantiin liikennevaihtoehdoista ja aikatauluista.

| 3.9 | ETSK huomauttaa, että pandemiaa edeltävinä vuosina luotiin asetuksella (EY) N:o 1370/2007 rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista mahdollisuuksia avata julkisia liikennepalveluja yksityisille toimijoille tarjouskilpailuilla ja julkisia palveluhankintoja koskevilla sopimuksilla, jotka tehdään EU:n yleisten julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti. Koska pandemia on osoittanut julkisen liikenteen strategisen merkityksen yhteiskunnassa ja liikkumisen kannalta ja koska julkisessa liikenteessä on ennennäkemätön henkilöstöpula, ETSK korostaa, että julkisissa palveluhankintasopimuksissa on tarjottava suojaa sosiaalisten olosuhteiden ja työolojen ja -ehtojen näkökulmasta, jotta alan osaaminen pystytään säilyttämään. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Julkinen liikenne on palvelu, josta koko yhteiskunnan kaikessa monimuotoisuudessaan on voitava hyötyä. Tämän vuoksi on ratkaisevan tärkeää pitää hankintamenettelyt läpinäkyvinä ja varmistaa sekä työntekijöiden että käyttäjien osallistuminen, kun hankintapäätöksiä tehdään. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK arvostaa sitä, että komissio käynnisti elpymis- ja palautumistukivälineen covid-19-pandemian sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten lieventämiseksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/241 (14) on määritelty edellytykset, jotka täyttämällä jäsenvaltiot voivat saada EU:lta avustuksia elpymis- ja tukivälineen varoista. Jäsenvaltioiden on täytynyt esittää kansallisia suunnitelmia ja sitoutua käyttämään 37 prosenttia EU:n avustuksista ilmastoinvestointeihin ja -uudistuksiin ja 20 prosenttia digitaaliseen siirtymään. Saastuttamattomat liikkumismuodot ovat näiden suunnitelmien ytimessä. ETSK huomauttaa kuitenkin, että näiden toimenpiteiden täytäntöönpano vaikuttaa sekä yhteiskuntaan että työntekijöihin, joten sitä ei voida tehdä suljettujen ovien takana. Kaikkien yhteiskunnallisten sidosryhmien olisi voitava osallistua vihreämpää ja kestävämpää julkista liikennettä koskevien toimintapolitiikkojen kehittämiseen (15). Samoin julkisten sidosryhmien olisi voitava tehokkaasti seurata julkisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja asiaankuuluvien julkisten varojen käyttöä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Olisi edistettävä laaja-alaista osallistumista joukkoliikenteen kehittämisratkaisuihin, jotta kaikki sidosryhmät kuten viranomaiset, palveluntarjoajat, julkisen liikenteen käyttäjät sekä esteettömyyden ja kaupunkisuunnittelun asiantuntijat pääsevät antamaan panoksensa (16). Joukkoliikenneratkaisujen yhteiskehittämisen parhaita käytäntöjä on edistettävä (17). YK:n vammaisyleissopimuksen mukaisen kaikille sopivaan suunnitteluun (18) pohjautuvan lähestymistavan palvelujen kehittämisen tulisi mahdollistaa se, että mahdollisimman monet käyttäjät, myös vammaiset, ikääntyneet ja liikuntarajoitteiset henkilöt, pystyvät käyttämään palveluja. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Komission tiedonannossa 55-valmiuspaketista todetaan, että ”monet kansalaiset, erityisesti nuoret, ovat asianmukaisen tiedon voimaannuttamina valmiita muuttamaan kulutus- ja liikkumistapojaan pienentääkseen hiilijalanjälkeään ja elääkseen vihreämmässä ja terveellisemmässä ympäristössä” (19). Tekemällä tällaisista liikkumistavoista houkuttelevampia kaikille voidaan edistää siirtymää vihreämpiin ja kestävämpiin liikennemuotoihin. On tärkeää lisätä tietoisuutta liikenteen ja henkilökohtaisten liikkumisvalintojen ympäristövaikutuksista. Edistämistoimilla ei kuitenkaan yksinään ole riittävää vaikutusta, ellei julkisen liikenteen saatavuuteen, kohtuuhintaisuuteen, esteettömyyteen ja turvallisuuteen liittyviä haasteita ratkaista asianmukaisesti. Vaikka monet ihmiset ovat tietoisia kiireellisestä tarpeesta siirtyä ympäristösyistä käyttämään vihreämpiä liikennemuotoja, he eivät pysty omalta osaltaan edistämään vihreää siirtymää merkittävästi, jos heillä ei yksinkertaisesti ole varaa tai mahdollisuutta käyttää ympäristöystävällisempiä liikennemuotoja. Tämä on EU:lle valtava menetetty mahdollisuus. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK korostaa, että covid-19-pandemia on nopeuttanut digitaaliteknologioiden integrointia julkiseen liikenteeseen. On enemmän kuin todennäköistä, että EU:n elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien käyttöönotto pitävät yllä ja edistävät näitä suuntauksia. Vaikka digitalisaatio voi edistää joukkoliikenteen tehokkuutta ja kestävyyttä sekä hyödyttää liikenteen käyttäjiä (esimerkiksi digitaaliset reittioppaat, reaaliaikaiset liikennetiedot), olisi huolehdittava siitä, ettei digitaalinen siirtymä tapahdu liikenteen työntekijöiden työmahdollisuuksien tai käyttäjien henkilökohtaisten tukipalveluiden kustannuksella ja ettei siirtymä kasvata liikkumismahdollisuuksiin liittyvää kuilua digitalisaatiosta hyötyvien käyttäjien ja niiden käyttäjien välillä, jotka eivät pysty hyötymään siitä, koska digitaaliset palvelut eivät ole esteettömiä tai kohtuuhintaisia tai koska heidän digitaaliset taitonsa ovat heikommat. ETSK kehottaakin poliittisia päättäjiä huolehtimaan eri tahojen laaja-alaisesta osallistamisesta, kun toteutetaan digitaalisen siirtymän prosesseja, joiden tarkoituksena on tehdä liikenteestä kaikkien osalta kestävää ja oikeudenmukaista. |
| --- | --- |

3.14

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto TEN/766 aiheesta ”EU:n uusi kaupunkiliikenteen kehys” (EUVL C 323. 26.8.2022, s. 107).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007 , rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, käyttöoikeussopimusten tekemisestä (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1).

3

(4)  Kaupunkiliikenteen kehys (COM(2021) 811 final).

4

(5)  Women and transport, Euroopan parlamentti, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta, joulukuu 2021, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/701004/IPOL_STU(2021)701004_EN.pdf, s. 34–35: ”Aineistoa on tarkasteltava naisten liikkumistarpeiden kontekstissa. Kuten edellisissä osioissa mainittiin, naiset työskentelevät useammin osa-aikaisesti, huolehtivat lapsista ja sukulaisista, elävät pidempään, heillä on harvemmin ajokortti ja oma auto, ja he käyttävät joukkoliikennettä ja kävelevät miehiä useammin. Heillä on miehiä monimutkaisemmat päivittäiset liikkumiskuviot. Samaan aikaan naisten valta määrätä kotitalouksien rahankäytöstä on usein rajallinen, koska he ovat todennäköisemmin kotitalouksien toissijaisia palkansaajia (Borgato ym., 2021; Rastrigina ja Verashchagina, 2015). Yleisesti ottaen naiset ovat todennäköisemmin köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa (EIGE, 2020), koska he kuuluvat todennäköisemmin haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja kohtuuhintaisuus on ratkaiseva tekijä heidän liikkuvuutensa kannalta”.

5

(6)  Ikääntyvä Eurooppa – tilastot väestön kehityksestä – Eurostat (englanniksi).

6

(7)  ETF:n & UITP:n yhteinen kannanotto COP26-kokousta silmällä pitäen: Tackling climate action with public transport is one of the EU’s largest economic opportunities of the 21st century.

7

(8)  Relaunching Transport and Tourism in the EU after COVID-19, toukokuu 2021, Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunnan tilaama tutkimus, jonka toteutti sisäasioiden pääosaston rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikkö.

8

(9)  ETF:n & UITP:n yhteinen kannanotto COP26-kokousta silmällä pitäen: Tackling climate action with public transport is one of the EU’s largest economic opportunities of the 21st century.

9

(10)  Vuonna 2020 ensimmäisen sulun aikana Milano laski ajoneuvojen käyttöasteen 25 prosenttiin ja Barcelona 50 prosenttiin, Irlanti 20 prosenttiin ja Portugali kahteen kolmasosaan – COVID-19 and urban mobility: impacts and perspectives, syyskuu 2020, Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunnan tilaama tutkimus, rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikkö, sisäasioiden pääosasto, PE 652.213.

10

(11)  EDF Recommendations on exit measures for transport services in light of covid-19.

11

(12)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 219.

12

(13)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 100.

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

14

(15)  YK:n yleissopimuksessa vammaisten henkilöiden oikeuksista edellytetään seuraavaa: ”Laadittaessa ja toimeenpantaessa lainsäädäntöä ja politiikkoja, joilla tätä yleissopimusta pannaan täytäntöön, sekä muissa vammaisia henkilöitä koskevissa päätöksentekoprosesseissa sopimuspuolten tulee neuvotella tiiviisti vammaisten henkilöiden kanssa ja aktiivisesti osallistaa heidät, mukaan lukien vammaiset lapset, heitä edustavien järjestöjen kautta.” (Vammaisyleissopimuksen 4 artiklan 3 kohta). Lisäksi ETSK:n lausunnon ”Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” mukaan ”kuten ETSK on jo todennut vuonna 2012 antamassaan lausunnossa, se kannustaa käymään vihreän kirjan täytäntöönpanosta avointa, jatkuvaa ja läpinäkyvää keskustelua, johon osallistuvat kansalaisyhteiskunta (yritykset, työnantajat, työntekijät, liikenteen käyttäjät, kansalaisjärjestöt, yliopistot jne.), komissio ja muut asiaankuuluvat tahot, kuten jäsenvaltioiden eri tasojen viranomaiset. Näin kansalaisyhteiskunta hyväksyisi ja ymmärtäisi asioita paremmin ja poliittiset päättäjät ja täytäntöönpanosta vastaavat tahot saisivat hyödyllistä palautetta.” (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 100).

15

(16)  ETSK:n lausunnossa aiheesta ”Meri- ja sisävesiliikenteen viherryttämiseen liittyvät yhteiskunnalliset haasteet” annettujen suositusten mukaisesti: ”ETSK katsoo, että kaikkien sidosryhmien, myös työmarkkinaosapuolten, osallistuminen on välttämätöntä, jotta löydetään käänteentekeviä ja kuitenkin toteuttamiskelpoisia ratkaisuja meriliikenteen viherryttämisen yhteydessä.” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 18).

16

(17)  Ks. esimerkiksi TRIPS-hanke ”TRansport Innovation for disabled People needs Satisfaction”.

17

(18)  Vammaisyleissopimuksen 2 artikla.

18

(19)  Valmiina 55:een (COM(2021) 550 final).

19

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/122 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/122

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kulttuuridiplomatia viputekijänä EU:n ulkosuhteissa – uudet kumppanuudet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/17)

| Esittelijä: | Luca JAHIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Luca JAHIER

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 178/1/1 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

14.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

27.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

178/1/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Kulttuuri on osallistavaa. Se on pääoma, joka valaisee tietämme Euroopassa ja säteilee kaikkialle maailmaan. Nyt kun sota on palannut Euroopan mantereelle aiheuttaen hävitystä, ihmishenkien menetyksiä ja tuhoa, tarvitsemme entistä enemmän kulttuurisuhteita vuoropuhelun, rauhan ja tulevaisuuden toivoa tuovana välineenä. Lukuisissa asiakirjoissa ja tärkeissä aloitteissa on jo 17 vuoden ajan toistuvasti vaadittu, että kulttuurista tehtäisiin Euroopan unionin ulkopolitiikan keskeinen, strateginen viputekijä, ja tästä on nyt tultava todellinen prioriteetti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kun otetaan huomioon Euroopan komission vuonna 2016 antama tiedonanto, useat neuvoston antamat päätökset ja suuntaviivat sekä Euroopan parlamentin suositukset, nyt on tullut aika hyväksyä todellinen monivuotinen strateginen toimintasuunnitelma, jota EU:n ulkosuhdehallinto koordinoi ja joka luo todellista synergiaa Euroopan komission ja jäsenvaltioiden eri politiikkojen ja rakenteiden kanssa ja tarjoaa foorumin laajemmille yhteyksille sekä alalla jo tuloksellisesti toimivien alueellisten viranomaisten että yksityisten ja institutionaalisten toimijoiden kanssa. Suunnitelmaa varten on varattava riittävät määrärahat. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sitä ennen on tehostettava välittömästi toimia kulttuuriperinnön suojelemiseksi, ennallistamiseksi ja jälleenrakentamiseksi luonnonkatastrofi-, kriisi- ja konfliktialueilla ja lisättävä paikallisille toimijoille tarkoitettua koulutusta sekä paikallisten instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksien kehittämistä. Luovilla toimialoilla olisi toteutettava kunnianhimoisempia toimia. Muun muassa Länsi-Balkanin, Välimeren ja Lähi-idän, Afrikan mantereen ja Ukrainan alueella olisi käynnistettävä merkittäviä pilottihankkeita. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Lisäksi olisi kartoitettava EU:n toimielinten, eurooppalaisten organisaatioiden, yksittäisten valtioiden ja jäsenvaltioiden lukuisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tasolla sekä erilaisten kansainvälisten kumppanuuksien puitteissa jo olemassa olevia toimia ja aloitteita, jotta voidaan luoda EU:n foorumi kansainvälisiä kulttuurisuhteita varten. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Euroopan ulkosuhdehallintoon tarvitaan ”EU:n kulttuurisuhdelähettilään” ympärille luotu erillinen rakenne, joka määrittelisi yleisen poliittisen suunnan, jolla olisi tarvittavat määrärahat ja joka pystyisi verkostoitumaan jäsenvaltioiden ja eri organisaatioiden kanssa. Lisäksi EU:n edustustoille olisi tarjottava välineitä ja pienimuotoista rahoitusta toimien kehittämiseksi kulloinkin kyseessä olevassa maassa. |
| --- | --- |

1.5

2.   Yleinen tausta

| 2.1 | Kulttuuri Euroopan unionin ulkopolitiikan välineenä on ollut jo pitkään EU:n toimielinten asialistalla, ja tavoitteena on ollut vahvistaa kulttuurien välistä vuoropuhelua, ihmisoikeuksia sekä sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta luovien alojen ja kulttuuriteollisuuden kasvun pohjalta. Euroopan unioni on määritellyt kulttuuridiplomatian ulkopoliittiseksi toimintavälineekseen, ja sen erityispiirteenä on, ettei siinä aseteta edellytyksiä kulttuuriyhteistyölle ja että siinä mennään pelkkää jäsenvaltioiden kulttuurituotannon edistämistä pidemmälle. Etusijalle asetetaan yhteisen kulttuurituotannon tilan jakaminen kumppanimaiden kanssa kansalaisyhteiskunnan tasolla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komissio antoi jo vuonna 2007 tiedonannon kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta (1). Sen yhtenä tavoitteena oli antaa kulttuuriulottuvuudelle tärkeämpi rooli EU:n ulkosuhteissa. Euroopan parlamentti tuki voimakkaasti tätä näkemystä vuonna 2008 ja vuonna 2011 antamissaan päätöslauselmissa. Seuraavana vuonna kulttuuria kansainvälisissä suhteissa koskevien valmistelutoimien toteuttamista varten osoitettiin erikseen 500 000 euron määrärahat, mikä johti vuonna 2014 julkaistuun merkittävään puitetutkimukseen (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Eurooppa-neuvosto on useaan otteeseen korostanut kulttuurisuhteiden diplomaattisia mahdollisuuksia erityisesti vuosina 2007, 2008, 2014 ja 2015 antamissaan päätelmissä, ja asia on tuotu esille komission toimintasuunnitelmissa vuodesta 2014 lähtien. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vuosikymmenen valmistelutyötä hyödynnettiin kesäkuussa 2016 annetussa komission ja ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisessä tiedonannossa
  Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia
   (3). Tiedonannossa esitettiin kolme toiminta-alaa strategian kehittämiseksi:






  — | sosioekonomisen kehityksen edistäminen kulttuuripolitiikan avulla, paikallisviranomaisten rooli kulttuurialoitteissa sekä kulttuurin ja luovien alojen rooli kumppanimaissa |
| --- | --- | --- |

2.4

—

sosioekonomisen kehityksen edistäminen kulttuuripolitiikan avulla, paikallisviranomaisten rooli kulttuurialoitteissa sekä kulttuurin ja luovien alojen rooli kumppanimaissa

| — | kulttuurien välinen vuoropuhelu rauhan ja vakauden edistämiseksi |
| --- | --- |

—

kulttuurien välinen vuoropuhelu rauhan ja vakauden edistämiseksi

| — | kulttuuriperinnön suojeleminen luonnonkatastrofeilta, aseellisilta konflikteilta ja esineiden kaupalta, jolla voidaan myös rahoittaa terrorismia. |
| --- | --- |

—

kulttuuriperinnön suojeleminen luonnonkatastrofeilta, aseellisilta konflikteilta ja esineiden kaupalta, jolla voidaan myös rahoittaa terrorismia.

| 2.5 | Tiedonannossa tuotiin myös esiin tarve edetä jäsenvaltioiden toimien koordinoinnissa, jotta voidaan poistaa vallitseva suuri hajanaisuus, vahvistaa kolmansissa maissa olevien EU:n edustustojen roolia keskuksina, lujittaa yhteistyötä Euroopan unionin kansallisten kulttuuri-instituuttien (EUNIC) verkoston kanssa niin, että taataan jäsenvaltioiden toimivalta kulttuurialalla, ja hyödyntää eri aloilla olemassa olevia välineitä ja rahoitusmahdollisuuksia. Samalla perustettiin kulttuuridiplomatian foorumi (4) helpottamaan asiaankuuluvien ohjelmien ja resurssien kartoittamista ja eri sidosryhmien koordinointia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK otti kantaa tähän tiedonantoon toukokuussa 2017 (5) ja ilmaisi vahvasti tukensa, mutta totesi myös, että on tarpeen edetä asiakirjasta, jossa asetetaan tavoitteeksi EU:n strategia, todellisen strategian ja toimintasuunnitelman hyväksymiseen ja sen jälkeen niiden täytäntöönpanoon. Toimintasuunnitelman olisi lausunnon mukaan vastattava neljään rakenteelliseen vaatimukseen: selkeyttää hallintoa EU-tasolla, pyrkiä koordinoimaan ja tarjoamaan täydentävää tukea jäsenvaltiotasolla, selkeyttää rahoitukseen liittyviä näkökohtia ja edistää toisiinsa kytkeytyvien kulttuurialan toimijoiden verkostoja, jotka edustavat kukoistavaa kulttuurista kansalaisyhteiskuntaa. ETSK kehotti myös määrittelemään kulttuurin kestävän kehityksen neljänneksi pilariksi ja kehittämään asianmukaisia verkostoja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri organisaatioiden ja muiden tällä alalla jo toimivien eri tasojen organisaatioiden osallistamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Euroopan parlamentti totesi heinäkuussa 2017 antamassaan päätöslauselmassa (6), että tiedonanto ei ollut riittävän hyvin jäsennelty, jotta se voisi mahdollistaa EU:n todellisen kulttuuridiplomatiastrategian kehittämisen ja sille varattavan riittävän rahoituksen. Myös AK ilmaisi vahvasti kantansa kesäkuussa 2017 antamassaan lausunnossa (7), jossa se korosti erityisesti keskeistä roolia, joka kaupungeilla ja paikallishallinnon tasoilla voi olla kulttuuriyhteistyöverkostojen kehittämisessä naapurustotasolla. Tätä aihetta käsiteltiin laajasti vuonna 2020 tehdyssä kattavassa tutkimuksessa (8), jossa hahmoteltiin kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva monitasoinen strategia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Toukokuussa 2017 antamissaan päätelmissä neuvosto kokosi yhteen komission ehdotukset ja esitti ne uudelleen. Se suositti myös puheenjohtajan tukiryhmän perustamista monialaiseksi foorumiksi helpottamaan strategian täytäntöönpanoa. Neuvosto on sittemmin palannut kulttuuridiplomatian aiheeseen antaessaan kesäkuussa 2019 tärkeät päätelmät kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevasta EU:n strategisesta lähestymistavasta ja toimintakehyksestä (9), syyskuussa 2019 päätelmät kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuudesta (10), toukokuussa 2020 päätelmät riskinhallinnasta kulttuuriperinnön alalla (11) ja lopulta kesäkuussa 2021 päätelmät kulttuuriperintöä konflikteissa ja kriiseissä koskevasta EU:n toimintamallista (12). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden (2018) jälkeen julkaistussa eurooppalaisessa toimintakehyksessä (13) komissio määritteli aiheen ”Kulttuuriperintö vahvempien maailmanlaajuisten kumppanuuksien tukena: kansainvälisen yhteistyön lujittaminen” yhdeksi EU:n toiminnan viidestä keskeisestä pilarista tällä alalla. |
| --- | --- |

2.9

3.   Huomioita ja ehdotuksia

| 3.1 | Edellä esitetty antaa kuvan vuosien mittaan tehdyn työn, esitettyjen suuntaviivojen ja ehdotusten ja tehtyjen päätösten laajuudesta sekä jo nyt vakiintuneesta yhteisymmärryksestä, jossa kulttuuri tunnustetaan identiteetin ja yhteenkuuluvuuden rakentamisen välineeksi, sosioekonomisen kehityksen liikkeellepanevaksi voimaksi ja merkittäväksi tekijäksi rauhansuhteiden rakentamisessa, myös ihmisten välisessä yhteistyössä (johon osallistuu sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita että yliopistoja, kulttuurikeskuksia, museoita, kaupunkeja ja muita välittäjänä toimivia organisaatioita).
  Lisäksi ollaan enenevässä määrin yhtä mieltä siitä, että kulttuuriulottuvuuden korostaminen on tärkeää kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

3.1

Lisäksi ollaan enenevässä määrin yhtä mieltä siitä, että kulttuuriulottuvuuden korostaminen on tärkeää kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamisen kannalta.

| 3.2 | Kulttuuri on nyt myös osa EU:n tärkeimpiä yhteistyövälineitä sekä useita EU:n kahdenvälisiä sopimuksia kolmansien maiden kanssa, ja EU:n teknisen ja taloudellisen tuen puitteissa on toteutettu monia erilaisia kulttuurihankkeita useiden vuosien ajan.
  Näillä toimilla on seuraavat tavoitteet: kulttuuriperintökohteiden säilyttäminen ja entistäminen, taideteosten tuottaminen ja levittäminen, museoiden perustaminen ja korjaaminen, paikallisten kulttuuritoimijoiden ja taiteilijoiden valmiuksien parantaminen ja maasta toiseen liikkumisen helpottaminen, merkittävien kulttuuritapahtumien järjestäminen, yleisen tietoisuuden parantaminen kulttuuriperinnön suojelusta sekä uuden, kestävän matkailun mallin kehittäminen. Komissio tukee myös kulttuuriteollisuuden syntymistä ja vahvistamista kumppanimaissa erityisesti audiovisuaali- ja elokuva-alalla sekä paikallisen kulttuuritarjonnan edistämistä. |
| --- | --- |

3.2

Näillä toimilla on seuraavat tavoitteet: kulttuuriperintökohteiden säilyttäminen ja entistäminen, taideteosten tuottaminen ja levittäminen, museoiden perustaminen ja korjaaminen, paikallisten kulttuuritoimijoiden ja taiteilijoiden valmiuksien parantaminen ja maasta toiseen liikkumisen helpottaminen, merkittävien kulttuuritapahtumien järjestäminen, yleisen tietoisuuden parantaminen kulttuuriperinnön suojelusta sekä uuden, kestävän matkailun mallin kehittäminen. Komissio tukee myös kulttuuriteollisuuden syntymistä ja vahvistamista kumppanimaissa erityisesti audiovisuaali- ja elokuva-alalla sekä paikallisen kulttuuritarjonnan edistämistä.

| 3.3 | Tämä toiminta on kuitenkin hyvin hajanaista, se ei ole yleisesti kovin näkyvää, ja siltä puuttuu konkreettinen strateginen visio.
  Tästä syystä ei pystytä hyödyntämään sen todellista potentiaalia yhä tärkeämpänä viputekijänä EU:n ulkopolitiikassa ja kumppanuutta edistävänä välineenä monissa osissa maailmaa. Se on todellinen kätketty aarre, pääoma, joka muodostuu jäsenvaltioiden tasolla käynnissä olevista ja toteuttavista aloitteista, mutta myös hyvin laajasta joukosta paikallisia toimijoita ja instituutioita sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Se luo kriittisen massan, joka olisi hyödynnettävä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ei pidä myöskään unohtaa, että ollakseen merkityksellistä Euroopan unionin kulttuuridiplomatia on nähtävä ja sitä on kehitettävä EU:n ulkopolitiikan välineenä, joten se tarvitsee vision halutusta vaikutuksesta, mikä Euroopan unionin tapauksessa tarkoittaa kansojen rauhanomaisen rinnakkaiselon ja yhdentymisen edistämistä maailmassa perusoikeuksia ja taiteellisen ilmaisun vapautta kunnioittaen ja demokratian ja oikeusvaltion periaatteita noudattaen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Lisäksi kulttuuri on tulosta työstä, joka on Euroopan perustana oleva pilari. Työ on mahdollistanut teollisuuden kehityksen, tehnyt Euroopasta tärkeän toimijan kaupan alalla, muovannut Euroopan kaupunkien historiaa, mahdollistanut sen väestön emansipaation ja samalla varmistanut sosiaalisten oikeuksien ja Euroopan sosiaalisen mallin vahvistamisen. Työn kulttuurin on jatkossakin oltava keskeisessä asemassa EU:n toiminnassa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kulttuuriperintö on aineellisessa ja aineettomassa ulottuvuudessaan luonteeltaan poliittisesti arkaluontoinen, erittäin monitahoinen ja täynnä symbolista ja tunneperäistä merkitystä oleva asia. Siihen liittyy tästä syystä suuri riski poliittisesta manipuloinnista sen suhteen, mikä on sen historia, mihin yhteiskunnan osaan se kuuluu ja miten sitä käytetään. Näin on erityisesti, kun on kyse vähemmistöistä tai kun on konfliktitilanne. Kulttuuriperinnöstä voi näin tulla konfliktin väline, mutta myös rauhan, sovinnon ja yhteisen kehityksen edistäjä. Tämä osoittaa selvästi, että se on vahva ja täydentävä diplomaattinen osatekijä rauhaa, turvallisuutta ja kestävää kehitystä koskevassa EU:n toimintamallissa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EU:n neuvoston 21. kesäkuuta 2021 antamissa päätelmissä, joissa keskitytään ensisijaisesti kulttuuriperinnön suojeluun konflikteissa ja kriiseissä, toistetaan, että tavoitteena on tehdä kulttuuridiplomatiasta tärkeä rauhaa ja kehitystä edistävä väline Euroopan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa. Niissä kehotetaan Euroopan ulkosuhdehallintoa, komissiota ja kaikkia asiaankuuluvia EU:n virastoja ja elimiä valmistelemaan tätä varten erityisiä toimenpiteitä, muun muassa perustamaan erityistyöryhmä ulkosuhdehallinnon johdolla, ja pyydetään raportoimaan neuvostolle vuosittain saavutetusta edistyksestä. Päätelmien kohdassa 8 korostetaan sitä, miten tärkeää on vahvistaa kaikkia tarvittavia kumppanuuksia asiaankuuluvien kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa sekä hallitustenvälisten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen (kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden) kanssa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Onkin tarpeen tuoda jälleen vakaasti esille se, mitä peräänkuulutettiin ETSK:n vuonna 2017 antamassa lausunnossa kuten myös Euroopan parlamentin vuonna 2017 antamassa päätöslauselmassa: on hyväksyttävä todellinen toimintasuunnitelma, kuten viime aikoina on tehty useilla muilla EU:n toiminta-aloilla, ja luotava joustava hallintorakenne sekä varattava tarvittava rahoitus, johon kuuluvat erilliset määrärahat ja muista, olemasta olevista ohjelmista saatavat varat.
  Suunnitelmassa olisi keskityttävä erityisesti seuraaviin seikkoihin: EU:n ulkopolitiikan ja sen välineiden johdonmukaisuuden vahvistaminen; aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön keskinäinen täydentävyys; yhteys ilmastonmuutokseen kriisien lähteenä; paikallisten toimijoiden, naisten ja nuorten osallistaminen ja voimaannuttaminen; koulutus ja tietämyksen vaihto; verkostojen luominen ja yhteydet olemassa oleviin verkostoihin, kuten Erasmus+-ohjelmaan; erilaiset mahdollisuudet kehittää konkreettista yhteistyötä ja kumppanuutta EU:n kulttuuri-instituuttien ja tällä alalla toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja kolmansien maiden vastaavien tahojen välillä; yhteistyön tehostaminen olemassa olevien alueellisten ja kansainvälisten elinten kanssa niin, että kulttuurista tehdään tärkeä osa näitä synergioita.
  Siinä olisi ennen kaikkea kehitettävä yhteyksiä seuraavien alojen välillä:






  — | kulttuurisuhteet ja kestävä kehitys |
| --- | --- | --- |

3.8

Suunnitelmassa olisi keskityttävä erityisesti seuraaviin seikkoihin: EU:n ulkopolitiikan ja sen välineiden johdonmukaisuuden vahvistaminen; aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön keskinäinen täydentävyys; yhteys ilmastonmuutokseen kriisien lähteenä; paikallisten toimijoiden, naisten ja nuorten osallistaminen ja voimaannuttaminen; koulutus ja tietämyksen vaihto; verkostojen luominen ja yhteydet olemassa oleviin verkostoihin, kuten Erasmus+-ohjelmaan; erilaiset mahdollisuudet kehittää konkreettista yhteistyötä ja kumppanuutta EU:n kulttuuri-instituuttien ja tällä alalla toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja kolmansien maiden vastaavien tahojen välillä; yhteistyön tehostaminen olemassa olevien alueellisten ja kansainvälisten elinten kanssa niin, että kulttuurista tehdään tärkeä osa näitä synergioita.

Siinä olisi ennen kaikkea kehitettävä yhteyksiä seuraavien alojen välillä:

—

kulttuurisuhteet ja kestävä kehitys

| — | kulttuurisuhteet ja kiertotalous |
| --- | --- |

—

kulttuurisuhteet ja kiertotalous

| — | kulttuurisuhteet ja digitaalinen siirtymä |
| --- | --- |

—

kulttuurisuhteet ja digitaalinen siirtymä

| — | kulttuurisuhteet, rauha ja vakaus |
| --- | --- |

—

kulttuurisuhteet, rauha ja vakaus

| — | kulttuurisuhteet ja perusoikeuksien ja ilmaisuvapauden edistäminen |
| --- | --- |

—

kulttuurisuhteet ja perusoikeuksien ja ilmaisuvapauden edistäminen

| — | kulttuurisuhteet ja vähemmistöt; vähemmistökulttuurien ja -kielten suojelu ja edistäminen |
| --- | --- |

—

kulttuurisuhteet ja vähemmistöt; vähemmistökulttuurien ja -kielten suojelu ja edistäminen

| — | kulttuurisuhteet ja sukupuolten tasa-arvon edistäminen. |
| --- | --- |

—

kulttuurisuhteet ja sukupuolten tasa-arvon edistäminen.

| 3.9 | Suunnitelman laatimisessa olisi varmistettava mahdollisimman laaja osallistuminen, kuten nykyisin on tapana, ja sille olisi annettava sama painoarvo ja merkitys kuin useille viimeaikaisille suunnitelmille. Samaan aikaan olisi myös käynnistettävä välittömästi joukko erityisiä toimenpiteitä, jotta neuvoston esittämä toimeksianto ja edellä mainitut lukuisat muiden toimielinten suositukset ja ehdotukset saadaan lopulta konkretisoitua ja jotta tätä prosessia voidaan viedä eteenpäin. Seuraavassa on esimerkkejä tällaisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.9.1 | Suojellaan, ennallistetaan ja jälleenrakennetaan kulttuuriperintöä luonnonkatastrofien koettelemilla alueilla sekä kriisi- ja konfliktialueilla nykyisten YTPP-operaatioiden (Afganistan, Ukraina, Georgia, Kosovo, Libya, palestiinalaisalueet [Ramallah ja Rafah], Niger, Mali ja Afrikan sarven alue [Somalia & Somalimaa]) pohjalta ja tarvittaessa niiden toimeksiantoa mukauttaen. Tätä varten on investoitava yhteisöjen sisäiseen ja etnisten ryhmien väliseen vuoropuheluun (ja tarvittaessa uskontojen väliseen vuoropuheluun); muutettava kulttuuriperinnön jälleenrakentaminen ja säilyttäminen välineeksi, jolla voidaan rakentaa uudelleen yhteistä muistia ja sovintoa, mutta myös mahdollisuudeksi luoda työpaikkoja, kestävää taloudellista toimintaa ja matkailua; kehitettävä paikallisia valmiuksia ja tarvittavia koulutustoimia; lisättävä satelliittikartoituksen ja digitaalisten kuvien käyttöä ennaltaehkäisevien toimien kehittämisessä. |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | Tehostetaan kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjumista koordinoidusti Europolin ja Interpolin kanssa ja parannetaan rajapoliisien koulutusta. Kulttuuriesineiden laitonta kauppaa käytetään myös kansainvälisen terrorismin rahoittamiseen, ja sitä tapahtuu erityisesti konfliktialueilla. |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.9.3 | Kehitetään luovia toimialoja koskeva erityinen aloite erityisesti nykytaiteen ja uuden teknologian alalle kiinnittäen erityistä huomiota nuorempiin sukupolviin. Tämä ala, jolla on jo laadittu joitakin merkittäviä aloitteita yhteistyössä WTO:n kanssa, on yksi lupaavimmista väylistä luoda kestävää kehitystä. Se on jo osoittautunut merkittäväksi AKT-maiden kanssa tehdyn uuden kumppanuussopimuksen yhteydessä. AKT-maiden kulttuurisäätiön odotettavissa oleva perustaminen ja ehdotus AKT-maiden ja EU:n kulttuuriministerien ensimmäisestä kokouksesta avaavat mahdollisuuden erittäin mielenkiintoiselle poliittiselle kehykselle, jolle on annettava sen ansaitsema etusija. Mainittakoon vielä Creative Forum -tapahtuma Ljubljanassa vuonna 2021 (14). Tapahtuma kokoaa yhteen luovia yrityksiä koko Välimeren alueelta ja edistää näin vihreää siirtymää, sosiaalista innovointia ja talouskasvua. |
| --- | --- |

3.9.3

| 3.9.4 | Kartoitetaan järjestelmällisesti eri tasoilla olemassa olevat erilaiset ja eri laajuiset aloitteet ja luodaan myös interaktiivinen sivusto, joka on avoin parhaiden käytäntöjen vaihdolle ja uusien synergioiden kehittämiselle toimijoiden välillä eri tasoilla ja rajojen yli. Tavoitteena on luoda EU:n foorumi kansainvälisiä kulttuurisuhteita varten muilla aloilla käynnistettyjen onnistuneiden aloitteiden tapaan (esim. kiertotalousfoorumi, New European Bauhaus Festival -tapahtuma). ETSK voi yhteistyössä keskeisten eurooppalaisten kulttuuriorganisaatioiden kanssa tarjota tällä alalla arvokkaan ja vakaan institutionaalisen foorumin. |
| --- | --- |

3.9.4

| 3.9.5 | Käynnistetään tietyillä alueilla pilottihankkeita, jotka ovat yhteydessä kullakin alueella jo määriteltyihin poliittisiin painopisteisiin. Seuraavassa on joitakin esimerkkejä siitä, missä EU:n koordinoiduilla toimilla voi olla merkitystä. |
| --- | --- |

3.9.5

| 3.9.5.1 | Länsi-Balkan on erityisesti Euroopan unioniin integroitumisen mahdollisuuksien takia alue, missä kulttuuriulottuvuutta on aiheellista kehittää voimakkaasti esimerkiksi niin, että tuetaan kulttuuri- ja luonnonperintöä yhteisenä perintönä vaalivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden alueellista verkostoa Länsi-Balkanin maissa. Serbian ja Kosovon välisten suhteiden normalisointia koskevassa Belgradin ja Pristinan välisessä vuoropuhelussa kulttuuriperintö ja uskonnollinen perintö olisi asetettava nykyistä paljon tärkeämmälle sijalle, kun otetaan huomioon näiden tekijöiden suuri merkitys eri yhteisöjen identiteetin kannalta. Olisi myös tuettava alueellisia yhteistyöhankkeita, joissa on mukana historioitsijoita ja taidehistorioitsijoita laajemmin Kaakkois-Euroopasta, jotta voidaan puuttua historiankirjoituksen muuttamiseen tai historian uudelleenkirjoittamiseen tähtääviin nouseviin suuntauksiin ja niihin liittyvään historiallisten muistomerkkien ja kulttuuriperintökohteiden (monitahoisen) identiteetin vääristymiseen. Tähän tulisi sisältyä myös seuraavaa: parannetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja paikallisten instituutioiden valmiuksia esimerkiksi toteuttamalla ystävyystoimintaohjelmia EU:n jäsenvaltioiden museoiden, säätiöiden jne. kanssa; käynnistetään ILUCIDARE Champions -ohjelman mallin mukaisesti EU:n ja Länsi-Balkanin Heritage Champions -ohjelma helpottamaan eurooppalaisten ja Länsi-Balkanin kulttuuriperintöalan ammattilaisten kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista; käytetään Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevaa ohjelmaa nuorten kannustamiseksi osallistumaan kulttuuriperinnön restaurointityöhön; luodaan alueelliselle tasolle erityinen (sekä EU:n kansalaisille että EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisille avoin) kulttuuriperintöön liittyvä vapaaehtoisohjelma, joka voisi edistää merkittävästi uuden solidaarisuuden hengen luomista alueella. |
| --- | --- |

3.9.5.1

| 3.9.5.2 | Välimeren alue ja Lähi-itä. Alue on ehdottomasti ensisijainen. Käynnissä on monia jatkuvia konflikteja, eikä alueella ole pulaa arvokkaasta kulttuuriperinnöstä ja kohteista, joilla voi olla tärkeä rooli sovinnon, rauhan, jälleenrakentamisen ja jopa kestävän kehityksen edistämisessä sekä uusien kriisien ehkäisemisessä, kun paikallisyhteisöjen ja paikallisten perinteiden tuottama arvokas energia saadaan uudelleen käyttöön. Olisi aiheellista käynnistää uudelleen kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston
  Mosulin alueella
  aiemmin eteenpäin viemä hanke vakavasti vahingoittuneen identiteetin ja hajaantumisen vaarassa olevan kulttuuriperinnön pelastamiseksi ja vahvistaa sitä kouluttamalla paikallisia kulttuurialan toimijoita ja ammattilaisia ja kehittämällä asiaan liittyvää taloudellista toimintaa. Vastaava hanke olisi toteutettava myös
  Syyriassa Palmyran jälleenrakentamiseksi
  .
  Libyassa
  käynnissä olevan mutkikkaan prosessin yhteydessä ei pidä unohtaa maan kulttuuriperinnön valtavaa arvoa.
  Sabrathan, Leptis Magnan, Kyrenen, Apollonian ja Ghadamésin
  alueita on jo pitkään pidetty suurimmassa vaarassa olevina kohteina konfliktin alettua, ja niillä on valtavan arvokasta omaisuutta, joka on suuressa vaarassa joutua laitonta kauppaa harjoittavien verkostojen käsiin.
  Välimeren unioni on vuodesta 2015 lähtien edistänyt
  Välimeren alueen ilmastonmuutosasiantuntijoiden riippumatonta verkostoa
   (15), joka on laatinut tärkeitä päätelmiä. Myös
  kaupunkikehityksen strateginen toimintasuunnitelma 2040
   (16) on merkityksellinen. Välimeren unionin kanssa toteutettavalla erityisellä hankkeella yhteisestä strategiasta aineellisen kulttuuriperinnön eri kohteiden turvaamiseksi olisi suuri poliittinen arvo, ja se auttaisi myös säilyttämään matkailua ja taloudellista toimintaa.
  Tärkein viiteasiakirja on nyt Napolissa16. ja 17. kesäkuuta 2022 pidetyn Välimeren kulttuuriministerien konferenssin loppujulistus. Tavoitteena on kehittää yhteisiä strategioita ja toimia kulttuurin suojelemiseksi ja vaalimiseksi alueen yhteisen edun mukaisesti ja käynnistää Napolin prosessi kulttuuriyhteistyön edistämiseksi Välimeren alueella (17). |
| --- | --- |

3.9.5.2

Välimeren unioni on vuodesta 2015 lähtien edistänyt
  Välimeren alueen ilmastonmuutosasiantuntijoiden riippumatonta verkostoa
   (15), joka on laatinut tärkeitä päätelmiä. Myös
  kaupunkikehityksen strateginen toimintasuunnitelma 2040
   (16) on merkityksellinen. Välimeren unionin kanssa toteutettavalla erityisellä hankkeella yhteisestä strategiasta aineellisen kulttuuriperinnön eri kohteiden turvaamiseksi olisi suuri poliittinen arvo, ja se auttaisi myös säilyttämään matkailua ja taloudellista toimintaa.

Tärkein viiteasiakirja on nyt Napolissa16. ja 17. kesäkuuta 2022 pidetyn Välimeren kulttuuriministerien konferenssin loppujulistus. Tavoitteena on kehittää yhteisiä strategioita ja toimia kulttuurin suojelemiseksi ja vaalimiseksi alueen yhteisen edun mukaisesti ja käynnistää Napolin prosessi kulttuuriyhteistyön edistämiseksi Välimeren alueella (17).

| 3.9.5.3 | Kulttuurin merkitys Afrikan mantereella tunnetaan kyllä hyvin, mutta sillä on ollut usein varsin marginaalinen merkitys sekä poliittisissa suhteissa että erityisissä hankkeissa ja investoinneissa. Hyvistä käytännöistä on kuitenkin monia esimerkkejä, ja kulttuurilla on yhä tärkeämpi rooli AKT-yhteisössä. Lisäksi se tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia suhteissa Afrikan unioniin. Yksi tärkeä elementti on Senegalin ensimmäisen presidentin Léopold Sédar Senghorin visioima Dakarin Mustien sivilisaatioiden museo (Musée des civilisations noires), joka avattiin vuoden 2018 lopussa. Se on koko mantereen kulttuurivaihdon tärkein keskus, ja se on sidoksissa Afrikan renessanssiin. Vielä olisi mainittava Tigray, missä on nyt käynnissä konflikti ja vallitsee äärimmäinen humanitaarinen hätätila. Alueella on valtava kulttuuriperintö, sillä se on koptilaisuuden kehto tärkeine luostareineen ja kirkkoineen.
  Afrikka on myös maanosa, jossa on eniten pakolaisia ja siirtymään joutuneita henkilöitä maailmassa. On investoitava näiden väestöryhmien kulttuuriseen ulottuvuuteen, jotta voidaan muun muassa edistää mahdollisuuksia säilyttää perinteet ja tehdä niistä perusta uudelle alulle ja jälleenrakentamiselle. On myös otettava huomioon kulttuurinen ulottuvuus suhteissa maasta muuttaneiden yhteisöihin, joita on lukuisia ja jotka voivat edistää kehitystä.

  Muotiteollisuus, erityisesti käsiteollisuuden ja pk-yritysten tasolla, on suuressa kasvussa mantereella. Se paitsi edistää taloudellista hyvinvointia ja työtä, luo myös identiteettiä luovuuden alalla ja on ylpeyden aihe. Erityisiä hankkeita sekä koulutuksen että Afrikan ja Euroopan talouden toimijoiden välisten kumppanuuksien alalla on vahvistettava huomattavasti. |
| --- | --- |

3.9.5.3

Afrikka on myös maanosa, jossa on eniten pakolaisia ja siirtymään joutuneita henkilöitä maailmassa. On investoitava näiden väestöryhmien kulttuuriseen ulottuvuuteen, jotta voidaan muun muassa edistää mahdollisuuksia säilyttää perinteet ja tehdä niistä perusta uudelle alulle ja jälleenrakentamiselle. On myös otettava huomioon kulttuurinen ulottuvuus suhteissa maasta muuttaneiden yhteisöihin, joita on lukuisia ja jotka voivat edistää kehitystä.

Muotiteollisuus, erityisesti käsiteollisuuden ja pk-yritysten tasolla, on suuressa kasvussa mantereella. Se paitsi edistää taloudellista hyvinvointia ja työtä, luo myös identiteettiä luovuuden alalla ja on ylpeyden aihe. Erityisiä hankkeita sekä koulutuksen että Afrikan ja Euroopan talouden toimijoiden välisten kumppanuuksien alalla on vahvistettava huomattavasti.

| 3.9.5.4 | Ukrainaa varten on kehitettävä erillinen aloite, koska maan monilla alueilla on jo raportoitu valtavasta kulttuuriperinnön tuhoutumisesta. Eurooppalaiset museot voisivat kerätä varoja Ukrainan kulttuuriperinnön tukemiseksi, ja jäsenvaltiot voisivat kannustaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin restaurointihankkeiden rahoittamiseksi. Euroopan parlamentin pilottihankkeessa European places of culture voitaisiin keskittyä Ukrainaan ja perustaa Kiovaan eurooppalaisen kulttuurin talo kirjaston tai muun kulttuuritilan muodossa EUNICin johdolla ja yhteistyössä ulkosuhdehallinnon kanssa. |
| --- | --- |

3.9.5.4

| 3.9.5.5 | Lisäksi on käynnistettävä erityisiä toimia, jotta Venäjän ja Valko-Venäjän väestölle ja Venäjän kulttuurielämälle voidaan välittää lännestä myönteinen viesti rauhasta ja kunnioituksesta Putinin propagandan horjuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.9.5.5

| 3.9.6 | Koordinoidaan toimia Euroopan neuvoston kanssa, joka toteuttaa jo eurooppalaista kulttuuripolitiikkaa (esim. Euroopan neuvoston kulttuurireitit) sekä Unescon, Kulttuuriomaisuuden säilyttämisen ja entistämisen kansainvälisen tutkimuskeskuksen (ICCROM) ja Kansainvälisen museoneuvoston (ICOM) kanssa, jotta voidaan vahvistaa monenvälistä yhteistyötä kulttuuripolitiikkaa ja kestävää kehitystä käsittelevää Unescon maailmankonferenssia (MONDIACULT 2022) silmällä pitäen. Konferenssi on tarkoitus järjestää Meksikossa 28.–30. syyskuuta 2022. |
| --- | --- |

3.9.6

| 3.9.7 | Laaditaan suuntaviivat ryöstettyjen taideteosten palauttamiseksi ja valmiuksien kehittämiseksi tuen antamisessa maille ja museoille, joissa näitä teoksia on, jotta voidaan rakentaa uudelleen ryöstöjen ja petosten kohteena olleita kulttuureja. Palauttaminen tapauksissa, joissa ihmiskunnalle erityisen merkittävät antiikkiesineet on siirretty pois valtion alueelta tavalla, joka vaikuttaa haitallisesti monumenttiin tai laajempaan arkeologiseen ympäristöön, on erityisen tärkeää syistä, jotka liittyvät sekä kulttuuriperintöoikeuden perusperiaatteisiin että tarpeeseen saattaa monumentti ennalleen historiallisessa, kulttuurisessa ja luonnollisessa ympäristössään. Tämä periaate tuodaan esille myös kulttuuriomaisuutta koskevassa Unescon vuoden 1970 yleissopimuksessa, jolla helpotetaan kansainvälistä palauttamista torjumalla arkeologisten löytöjen ryöstelyä, antiikkiesineiden laitonta kauppaa ja taideaarteiden salakuljetusta. Esimerkkeinä voidaan mainita Amerikan alkuperäisväestön haudat, mestari Zhang Gongin patsas ja Parthenonin veistokset. |
| --- | --- |

3.9.7

| 3.9.8 | Vahvistetaan kulttuurialalla ja kansainvälisten kulttuurisuhteiden alalla kussakin maassa toimivan kansalaisyhteiskunnan valmiuksien kehittämistä ja tuetaan riippumattomien ja erityisesti ruohonjuuritason järjestöjen kehittämistä. |
| --- | --- |

3.9.8

| 3.10 | Tätä ei voida toteuttaa ilman, että Euroopan ulkosuhdehallintoon luodaan erillinen rakenne, joka muodostaa verkoston muiden asiaankuuluvien komission pääosastojen kanssa. Se olisi ”EU:n kulttuurisuhdelähettilään” ympärille luotu erillinen rakenne, joka määrittelisi kattavan, tunnustetun ja vahvan poliittisen suunnan ja rakentaisi verkostoja ja jolla olisi yleinen vastuu edellä mainitun toimintasuunnitelman johtamisesta.
  Rakenteelle osoitettavien määrärahojen on ennen kaikkea taattava tämän tehtävän hoitaminen.
  Rinnalle tarvitaan EU:n eri edustustojen kulttuurialan yhteyspisteiden verkosto, joka perustuu erilaisiin poliittisiin painopisteisiin, mutta jonka keskeisenä tunnistettavana pilarina on aina Eurooppa rauhan edistäjänä. EU:n edustustoille olisi osoitettava erikseen varoja kentällä toteutettaviin kulttuuritoimiin. |
| --- | --- |

3.10

Rakenteelle osoitettavien määrärahojen on ennen kaikkea taattava tämän tehtävän hoitaminen.

Rinnalle tarvitaan EU:n eri edustustojen kulttuurialan yhteyspisteiden verkosto, joka perustuu erilaisiin poliittisiin painopisteisiin, mutta jonka keskeisenä tunnistettavana pilarina on aina Eurooppa rauhan edistäjänä. EU:n edustustoille olisi osoitettava erikseen varoja kentällä toteutettaviin kulttuuritoimiin.

| 3.11 | Jotta EU:n kansainvälisten suhteiden kulttuuriulottuvuudella olisi yhteys digitaaliseen ja kestävän siirtymään, kaikkiin kumppanimaissa toteutettaviin toimiin on sisällytettävä selkeät kulttuuri-investointien laatua koskevat periaatteet. Esimerkiksi aineelliseen kulttuuriperintöön tehtävien investointien yhteydessä on otettava huomioon uuden eurooppalaisen Bauhausin periaatteet (kestävyys, estetiikka, osallisuus) ja Davosin julistuksen rakennuskulttuuria koskeva laatujärjestelmä (Davos Baukultur Quality System). |
| --- | --- |

3.11

Bryssel 27. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2007) 242 final.

1

(2)  Engaging the World: Towards Global Cultural Citizenship (europa.eu).

2

(3)  JOIN(2016) 029 final.

3

(4)  Kulttuuridiplomatian foorumi (cultureinexternalrelations.eu).

4

(5)  Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia (EUVL C 288, 31.8.2017, s. 120).

5

(6)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2017 aiheesta ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (2016/2240(INI)) (EUVL C 334, 19.9.2018, s. 112).

6

(7)  Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (EUVL C 207, 30.6.2017, s. 95).

7

(8)  Towards a multi-level strategy for EU external cultural relations – saatavilla Euroopan unionin julkaisutoimistosta (op.europa.eu).

8

(9)  Neuvoston päätelmät EU:n strategisesta lähestymistavasta kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin ja toimintakehyksestä (EUVL C 192, 7.6.2019, s. 6).

9

(10)  Neuvoston päätöslauselma kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuudesta (EUVL C 410, 6.12.2019, s. 1).

10

(11)  Neuvoston päätelmät riskinhallinnasta kulttuuriperinnön alalla (EUVL C 186, 5.6.2020, s. 1).

11

(12)  Neuvoston päätelmät kulttuuriperintöä konflikteissa ja kriiseissä koskevasta EU:n toimintamallista (21.6.2021).

12

(13)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, European Framework of Action for Cultural Heritage (SWD(2018) 491 final, 5.12.2018), s. 29.

13

(14)  Future Unlocked! – Cultural and Creative Sectors as Agents of Change (creativeforum.si).

14

(15)  https://www.medecc.org/

15

(16)  Towards a new UfM Strategic Urban Development Action Plan 2040 – Union for the Mediterranean, Välimeren unioni (ufmsecretariat.org).

16

(17)  https://cultura.gov.it/medculture

17

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/130

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sijoittajien ja valtioiden välisiä riitoja käsittelevä monenvälinen välitystuomioistuin: UNCITRAL-menettelyn ja sen saavutusten arviointi kansalaisyhteiskunnan esittämien suositusten valossa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 75/18)

| Esittelijä: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |

Esittelijä:

Christophe QUAREZ

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 176/0/0 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

14.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

176/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tehokas ja toimiva kansainvälinen sijoitussuojajärjestelmä ja riitojenratkaisujärjestelmä ovat ETSK:n etujen mukaisia. ETSK on kuitenkin ollut samaa mieltä sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisujärjestelmän kritiikistä, jota on esitetty kauppa- ja investointisopimusten yhteydessä. Kansalaisyhteiskunnan esittämä kritiikki koskee pääasiassa kysymyksiä, jotka liittyvät välimiesmenettelyn legitiimiyteen, johdonmukaisuuteen ja avoimuuteen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK panee merkille Euroopan komission valtuudet neuvotella YK:n kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (UNCITRAL) puitteissa mahdollisen monenvälisen investointituomioistuimen perustamisesta. Se pitää kuitenkin valitettavana, että meneillään olevissa neuvotteluissa keskitytään enemmän menettelyihin liittyviin kysymyksiin kuin asiakysymyksiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ensimmäinen monenvälinen prosessi sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisujärjestelmän uudistamiseksi on ollut meneillään viisi vuotta, ja sinä aikana on edistytty vain vähän lukuun ottamatta välimiehiä koskevien käytännesääntöjen laatimista, ja niidenkin yksityiskohdat on vielä määriteltävä tarkemmin. Keskustelussa sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisujärjestelmän rakenteellisesta uudistamisesta, jonka keskeisenä osatekijänä on pysyvän tuomioistuimen perustaminen, on vaikea löytää kaikille UNCITRALin jäsenvaltioille kelpaava ratkaisu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Koska jäsenvaltioiden kesken ei ole päästy yhteisymmärrykseen asiaankuuluvissa kansainvälisissä järjestöissä, aineellista oikeutta ei ole tällä hetkellä tarkoitus tarkistaa. ETSK kehottaakin Euroopan komissiota jatkamaan aineellisen oikeuden ja menettelysääntöjen uudistamista. Asiakysymyksissä oikeudenmukaista ja tasapuolista kohtelua koskevien epämääräisten tai liian laajamittaisten määräysten olisi rajoituttava syrjimättömyyteen ja välittömään pakkolunastukseen investointisuojan olennaisina osina. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Lisäksi ETSK kehottaa varmistamaan, että neuvottelupöydässä pidetään edelleen eräitä monialaisia kysymyksiä, kuten sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun lamaannuttava vaikutus, paikallisten oikeussuojakeinojen loppuun käyttö ja kolmansien osapuolten, kuten investointien vaikutuspiiriin kuuluvien paikallisyhteisöjen, oikeus osallistua prosessiin. Prosessin tulosten on oltava todellisia ja niillä on oltava merkitystä. Prosessin ei tulisi rajoittua sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisuprosessin – jota pidetään kuitenkin onnistuneena – pieniin parannuksiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toteaa, että menettelysääntöjen (erityisesti avoimuutta koskevien, eettisten sekä välimiesmenettelyn saatavuutta ja kustannuksia koskevien sääntöjen) uudistaminen pohjustaa kuitenkin keskustelua aineellisten sääntöjen uudistamisesta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toivoo, että amicus curiae -malliin (1) sisältyisivät kaikkien sidosryhmien (esimerkiksi paikallisten asukkaiden, työntekijöiden, ammattiliittojen, ympäristöjärjestöjen tai kuluttajien) esittämät kolmansien osapuolten kannanotot. Olisi myös varmistettava, että tuomarit ottavat ne asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti OECD:n työskentelyyn, jonka tarkoituksena on ottaa kestävän kehityksen haasteet huomioon investointisopimuksissa, mutta kehottaa OECD:tä saattamaan työnsä päätökseen ottaen huomioon sosiaaliset kysymykset ja erityisesti tekemällä huolellisuusvelvoitteesta ulkomaisia sijoittajia koskevan kelpoisuusperusteen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK on aina korostanut (erityisesti asiakokonaisuuteen REX/501 liittyvässä, monenvälistä investointituomioistuinta koskevassa lausunnossaan (2)), että monenvälinen investointituomioistuin ei saa millään tavoin vaikuttaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden kykyyn täyttää kansainvälisten sopimusten mukaiset velvoitteensa, jotka koskevat ympäristöä, ihmisoikeuksia, työntekijöiden oikeuksia ja kuluttajansuojaa. Tarvitaan myös menettelytakeita sellaisia kanteita vastaan, jotka kohdistuvat yleisen edun nimissä annettuun kansalliseen lainsäädäntöön. ETSK katsoo, että tämä tavoite voitaisiin saavuttaa ottamalla käyttöön hierarkialauseke (3) ja yleistä etua koskeva poikkeus. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toteaa, että vaikka UNCITRALin työryhmä III keskittyy menettelyllisiin näkökohtiin, tämä voi tulevaisuudessa tuottaa hyötyjä selkeämmän ja vakaamman oikeuskäytännön muodossa, mikä helpottaisi myös investointisopimuksiin sovellettavan aineellisen oikeuden uudistamista. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK korostaa, että sekä kansainvälisen tapaoikeuden että ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaan yksityishenkilöiden on haettava muutosta kansallisissa tuomioistuimissa ennen kuin he panevat vireille kansainvälisiä menettelyjä valtiota vastaan. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että kansainvälinen investointioikeus ei yleensä edellytä kaikkien kotimaisten oikeussuojakeinojen käyttämistä ensin. ETSK toteaa, että tämä järjestelmä syrjii pk-yrityksiä, koska niiden taloudelliset resurssit ovat rajalliset. ETSK kannustaakin komissiota käsittelemään UNCITRAL-prosessissa paikallisten oikeussuojakeinojen käyttämistä ennen asian vireillepanoa kansainvälisellä tasolla. Sijoittajan ja valtion välinen riitojenratkaisu olisi tunnustettava ylimääräiseksi oikeussuojakeinoksi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK muistuttaa komissiota pyynnöstään, jonka mukaan se haluaisi osallistua tiiviimmin UNCITRALin työhön. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK toistaa, että on pyrittävä johdonmukaisuuteen EU:n kunnianhimoisten kestävän kehityksen tavoitteiden sekä sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisumallin uudistamiskehyksen välillä. Huonosti suunnitellut investointisopimukset voivat haitata edistymistä, kun taas hyvin suunnitellut sopimukset voivat auttaa yhteiskuntia vastaamaan nykyisiin haasteisiin. On kehitettävä uusi kansainvälisten investointien hallinnointimalli, jolla korjataan merkittävä kuilu yhtäältä investointijärjestelmän ja toisaalta ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien sekä ympäristön välillä. |
| --- | --- |

1.13

2.   Yleistä

| 2.1 | Sijoittajan ja valtion välinen riitojenratkaisu on useissa vapaakauppasopimuksissa ja kansainvälisissä investointisopimuksissa käytetty mekanismi sijoitussuojasopimusten täytäntöönpanoa koskevien riitojen ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kyseessä on yksityisessä välitystuomioistuimessa tehty muutoksenhaku, jonka sopimusvaltiossa toimiva ulkomainen sijoittaja on pannut vireille sellaista valtiota vastaan, joka on rikkonut kyseisen sopimuksen määräyksiä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yritys nimeää yhden välimiehen, valtio toisen välimiehen, ja kolmannen nimeää pysyvän välitystuomioistuimen pääsihteeri. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK on käsitellyt sijoittajan ja valtion väliseen riitojenratkaisuun liittyviä kysymyksiä jo useaan otteeseen (4). Tämän lausunnon tarkoituksena ei olekaan analysoida kaikkia sijoittajan ja valtion väliseen riitojenratkaisuun liittyviä puutteita ja haasteita, vaan tarkastella UNCITRALissa parhaillaan käsiteltävänä olevan riitojenratkaisumenettelyn uudistamis- ja nykyaikaistamisprosessia, jossa Euroopan komissiolla on keskeinen rooli, ja ottaa siihen kantaa. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleiset huomiot

| 3.1 | Sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun mallia on viime vuosina arvosteltu usein samalla kun kiinnostus investointisopimusten uudistamiseen on lisääntynyt jatkuvasti. Mallin on katsottu heikentävän valtioiden oikeutta säännellä, haastavan demokraattista legitimiteettiä tai rikkovan eurooppalaisia sääntelynormeja (terveys-, kasvinsuojelu-, sosiaali- tai ympäristönormit), tai välimiesten puolueettomuus ja riippumattomuus on asetettu kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Useimmin havaitut ongelmat liittyvät avoimuuden puutteeseen sijoitusriidoissa, päätösten epäjohdonmukaisuuteen ja ennakoitavuuteen, välimiesten rooliin ja riippumattomuuteen ja epäilyihin näiden legitiimiydestä sekä päätösten ehkäisevään vaikutukseen valtion sääntelyvaltuuksia ajatellen. Ehkäisevä vaikutus viittaa erityisesti siihen, että valtiot voivat olla vähemmän halukkaita antamaan yleisen edun mukaista lainsäädäntöä, koska ne pelkäävät joutuvansa investointisopimuksen mukaiseen vastuuseen ja mahdollisesti maksamaan suuria summia ulkomaisille sijoittajille riitatapauksissa, mikä koituisi niiden kansalaisten ja veronmaksajien vahingoksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kritiikki koskee usein myös sijoittajan ja valtion väliseen riitojenratkaisuun liittyviä lausekkeita, jotka sisältävät epämääräisiä ja liian laajamittaisia käsitteitä, kuten ”oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu” ja ”välillinen pakkolunastus”, ja voivat aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta ja mahdollisia väärinkäytöksiä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vastaavasti periaate, jonka mukaan päätöksiin ei voi hakea muutosta mitätöintiä tai uudelleentarkastelua varten, ellei toisin sovita, vaikuttaa oikeuteen tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin. Sijoittajat ovat viime vuosina hyödyntäneet näiden perinteisten sijoittajan ja valtion välisten riitojenratkaisujärjestelmien puutteita, mikä on johtanut sijoittajien ja valtion välisten riitojen ennennäkemättömään lisääntymiseen sekä sijoittajien tekemien kanteiden merkittävään kasvuun ja oikeudenkäyntikulujen nousuun. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | On välttämätöntä, että sijoittajan ja valtion välisiä riitojenratkaisumekanismeja uudistetaan perusteellisesti, koska nykyisiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen (jonka osalta on toteutettava työntekijöiden oikeudenmukainen siirtyminen vähähiiliseen talouteen), koronaviruksen edellyttämiin toimiin, digitalisaatioon ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen (ihmisarvoisen työn käsite mukaan lukien) voidaan vastata vain kansallisilla ja kansainvälisillä investoinneilla. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK toistaa, että tarvitaan nykyaikainen, tehokas ja toimiva kansainvälinen investointisuojajärjestelmä, johon sisältyy riitojen ratkaisu, mutta on myös pyrittävä johdonmukaisuuteen EU:n kunnianhimoisten kestävän kehityksen tavoitteiden sekä sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisumallin uudistamiskehyksen välillä. Huonosti suunnitellut investointisopimukset voivat haitata edistymistä, kun taas hyvin suunnitellut sopimukset voivat auttaa yhteiskuntia vastaamaan nykyisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

3.6

4.   EU:ssa ajankohtaiset kysymykset

| 4.1 | Sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisumalliin kohdistunut kritiikki sai Euroopan komission korvaamaan sen vuonna 2015 perustetulla pysyvällä investointiriitojen ratkaisuelimellä, joka on erityisesti suunniteltu vastaamaan edellä mainittuihin huolenaiheisiin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | On selvennettävä, että luomalla monenvälisen investointituomioistuimen komissio pyrkii ainoastaan käsittelemään riitojen ratkaisuun liittyviä menettelykysymyksiä eikä vastaa kattavasti sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun sisällölliseen kritiikkiin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Uudistusta koskevan nykyisen lähestymistavan mukaisesti olennaisia kysymyksiä, kuten sovellettavaa lakia tai tulkintasääntöjä, myös johdonmukaisuuden varmistamista muiden kansainvälisten velvoitteiden (esimerkiksi Kansainvälisen työjärjestön ja Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusten) kanssa voidaan tarkastella ainoastaan perustana olevissa investointisopimuksissa, joita käsitellään monenvälisessä investointituomioistuimessa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on näin ollen huolissaan siitä, että vaikka uudesta riitojenratkaisujärjestelmästä sovittaisiin monenvälisellä tasolla, se ei ratkaisisi kahdenvälisten investointisuojasopimusten sisällöllisiä ongelmia, sillä ne sisältävät epämääräisiä tai liian laajamittaisia sääntöjä, jotka jättävät tilaa väärinkäytöksille (esim. edellä kuvatut säännökset oikeudenmukaisesta ja tasapuolisesta kohtelusta ja välillisestä pakkolunastuksesta). ETSK kannattaakin oikeudenmukaista ja tasapuolista kohtelua koskevien määräysten rajoittamista yksinomaan syrjimättömyyteen ja välittömään pakkolunastukseen ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan menettelyllisten seikkojen lisäksi huomioon myös aineellisoikeudelliset kysymykset. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Monenvälisen investointituomioistuimen täsmälliset ominaisuudet (kuten sen kokoonpano, talousarvio, mahdollisuus saada tukea sihteeristöltä jne.) riippuvat uuteen järjestelmään liittyvien maiden välisten tulevien neuvottelujen tuloksesta. |
| --- | --- |

4.5

5.   Tarve johdonmukaiseen lähestymistapaan kestävän kehityksen ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen liittyvien tavoitteiden kanssa

| 5.1 | Nykyisen yleisen ja jopa asiantuntijoiden mielipiteen mukaan on olemassa merkittävä kuilu investointien suojelun – joka on oikeudellisesti sitovaa ja sen täytäntöönpanoa koskevat sitovat oikeudelliset välineet – ja ihmisoikeuksien sekä sosiaalisten, ympäristöön ja terveyteen liittyvien oikeuksien välillä, koska jälkimmäisiin liittyvät kansainväliset järjestelmät ovat joko osittain sitovia tai eivät ole sitä lainkaan, tai jos ne ovat sitovia, niiden asianmukaista täytäntöönpanoa varten ei ole välineitä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisujärjestelmän uudistamisesta käytävässä keskustelussa on otettava huomioon myös Euroopan komission uusi lähestymistapa EU:n vapaakauppasopimusten sisältämien kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanoon ja valvontaan. Sen yhteydessä tarkastellaan uudelleen vuoden 2018 15-kohtaista toimintasuunnitelmaa (5). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) aloitteeseen (6), joka koskee investointisopimusten tulevaisuutta. Siinä tarkastellaan, miten tulevilla sopimuksilla voitaisiin auttaa vastaamaan edellä mainittuihin haasteisiin ja käsitellään yleisesti uudistusideoita. Keskeisessä asemassa tässä aloitteessa on kiireellinen tarve vastata ilmastokriisiin. Komitea kehottaa kuitenkin OECD:tä saattamaan työnsä päätökseen ottaen huomioon sosiaaliset kysymykset ja erityisesti tekemällä huolellisuusvelvoitteesta ulkomaisia sijoittajia koskevan kelpoisuusperusteen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | OECD:n työskentelyllä on saavutettu merkittäviä virstanpylväitä, kuten neuvoston suositus (7), joka koskee suorien ulkomaisten investointien edellytyksiä kestävän kehityksen edistämiseksi ja jonka OECD-maiden ministerit hyväksyivät kesäkuussa 2022. Se on ensimmäinen monenvälinen väline, jolla autetaan poliittisia päättäjiä tehostamaan kansainvälisten investointien myönteistä vaikutusta kestävän kehityksen tavoitteisiin. Sitä täydennetään suorien ulkomaisten investointien laatupolitiikan työkalupakilla (8) ja suorien ulkomaisten investointien vuoden 2022 laatuindikaattoreilla (9). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Euroopan parlamentin (10) tavoin ETSK katsoo, että EU:n investointipolitiikassa tulisi ottaa sijoittajien ja vastaanottavan valtion odotusten lisäksi huomioon myös EU:n laajemmat taloudelliset edut, ulkopoliittiset tavoitteet sekä erityisesti ympäristönsuojelua ja ihmis- ja perusoikeuksien suojelua koskevat painopisteet. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK korostaa, että sekä kansainvälisen tapaoikeuden että ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaan yksityishenkilöiden on haettava muutosta kansallisissa tuomioistuimissa ennen kuin he panevat vireille kansainvälisiä menettelyjä valtiota vastaan. Komitea pitää valitettavana, että kansainvälinen investointioikeus ei kuitenkaan yleensä edellytä kaikkien kotimaisten oikeussuojakeinojen käyttämistä ennen kansainvälisen menettelyn käynnistämistä. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK kannustaakin komissiota tutkimaan vielä tarkemmin kysymystä paikallisten oikeussuojakeinojen loppuun käyttämisestä. |
| --- | --- |

5.7

6.   YK:n kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (UNCITRAL) työryhmän III asema

| 6.1 | Saatuaan neuvoston antaman valtuutuksen komissio aloitti neuvottelut YK:n jäsenvaltioiden kanssa UNCITRALin puitteissa työryhmässä III. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK muistuttaa komissiota pyynnöstään, jonka mukaan se haluaisi osallistua tiiviimmin UNCITRALin työhön. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Marraskuussa 2017 UNCITRAL antoi työryhmä III:lle laajat valtuudet työskennellä sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun mahdollisen uudistamisen parissa. Keskustelujen ensimmäisessä vaiheessa työryhmä havaitsi useita huolenaiheita.
  Sijoittajan ja valtion väliseen riitojenratkaisun kustannuksiin ja kestoon liittyvät huolenaiheet (11):






  — | Työryhmä pani merkille analyysit, jotka perustuivat saatavilla olevaan rajalliseen tietoon ja joiden mukaan 80–90 prosenttia sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun kustannuksista liittyi oikeudellisesta edustuksesta ja asiantuntijalausunnoista perittäviin maksuihin, ja että menettelykohtaiset kustannukset olivat keskimäärin 8 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- | --- |

6.3

Sijoittajan ja valtion väliseen riitojenratkaisun kustannuksiin ja kestoon liittyvät huolenaiheet (11):

—

Työryhmä pani merkille analyysit, jotka perustuivat saatavilla olevaan rajalliseen tietoon ja joiden mukaan 80–90 prosenttia sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun kustannuksista liittyi oikeudellisesta edustuksesta ja asiantuntijalausunnoista perittäviin maksuihin, ja että menettelykohtaiset kustannukset olivat keskimäärin 8 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

| — | Erityistä huomiota kiinnitettiin siihen, että julkisin varoin rahoitetun riitojenratkaisun korkeita kustannuksia oli vaikeaa perustella kehitysmaille, joiden taloudelliset resurssit olivat niukat. |
| --- | --- |

—

Erityistä huomiota kiinnitettiin siihen, että julkisin varoin rahoitetun riitojenratkaisun korkeita kustannuksia oli vaikeaa perustella kehitysmaille, joiden taloudelliset resurssit olivat niukat.

| — | Esiin tuotiin myös, että menettelyjen keston ja kustannusten vaikutukset johtuivat myös siitä, että sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisua koskevassa järjestelmässä ei noudatettu sitovaa ennakkotapausta koskevaa sääntöä, mikä johti ennakoitavuuden puutteeseen. |
| --- | --- |

—

Esiin tuotiin myös, että menettelyjen keston ja kustannusten vaikutukset johtuivat myös siitä, että sijoittajan ja valtion välistä riitojenratkaisua koskevassa järjestelmässä ei noudatettu sitovaa ennakkotapausta koskevaa sääntöä, mikä johti ennakoitavuuden puutteeseen.

| — | Lisäksi todettiin, että sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun korkeat kustannukset eräissä lähestymistavoissa voivat rajoittaa pk-yritysten pääsyä riitojenratkaisumekanismin piiriin ja siten viedä niiltä investointisopimusten mukaisen suojan. |
| --- | --- |

—

Lisäksi todettiin, että sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun korkeat kustannukset eräissä lähestymistavoissa voivat rajoittaa pk-yritysten pääsyä riitojenratkaisumekanismin piiriin ja siten viedä niiltä investointisopimusten mukaisen suojan.

| — | Samalla todettiin kuitenkin, että eräiden lähestymistapojen osalta liialliset kustannukset saattoivat johtua osittain väärinkäytöksistä, rinnakkaisista menettelyistä, selkeiden menettelysääntöjen puuttumisesta ja siitä, että perusteettomien vaatimusten hylkäämiseksi varhaisessa vaiheessa ei ollut olemassa mekanismia. |
| --- | --- |

—

Samalla todettiin kuitenkin, että eräiden lähestymistapojen osalta liialliset kustannukset saattoivat johtua osittain väärinkäytöksistä, rinnakkaisista menettelyistä, selkeiden menettelysääntöjen puuttumisesta ja siitä, että perusteettomien vaatimusten hylkäämiseksi varhaisessa vaiheessa ei ollut olemassa mekanismia.

| — | Tuotiin esiin myös, että kustannusten nousu liittyi systeemisiin kysymyksiin sekä valtion ja sijoittajan välisen riitojenratkaisujärjestelmän rakenteeseen tai jopa järjestelmän puuttumiseen. Nämä ongelmat olivat johtaneet johdonmukaisuuden puuttumiseen ja, mikä on erityisen tärkeää vastaajina toimiville valtioille, tulosten ennakoitavuuden vaikeuteen. |
| --- | --- |

—

Tuotiin esiin myös, että kustannusten nousu liittyi systeemisiin kysymyksiin sekä valtion ja sijoittajan välisen riitojenratkaisujärjestelmän rakenteeseen tai jopa järjestelmän puuttumiseen. Nämä ongelmat olivat johtaneet johdonmukaisuuden puuttumiseen ja, mikä on erityisen tärkeää vastaajina toimiville valtioille, tulosten ennakoitavuuden vaikeuteen.

Asiakysymyksiin liittyvät huolenaiheet, ottaen huomioon perustana olevat aineelliset normit (12):

| — | välimiesmenettelyn ulkopuoliset keinot investointiriitojen ratkaisemiseksi sekä riitojen ennaltaehkäisyyn tähtäävät menetelmät |
| --- | --- |

—

välimiesmenettelyn ulkopuoliset keinot investointiriitojen ratkaisemiseksi sekä riitojen ennaltaehkäisyyn tähtäävät menetelmät

| — | paikallisten oikeussuojakeinojen käyttäminen |
| --- | --- |

—

paikallisten oikeussuojakeinojen käyttäminen

| — | kolmansien osapuolten osallistuminen |
| --- | --- |

—

kolmansien osapuolten osallistuminen

| — | vastakanteet |
| --- | --- |

—

vastakanteet

| — | sääntelystä tai sen soveltamisesta pidättyminen |
| --- | --- |

—

sääntelystä tai sen soveltamisesta pidättyminen

| — | vahinkojen laskeminen. |
| --- | --- |

—

vahinkojen laskeminen.

| 6.4 | Työryhmä III on alusta alkaen työskennellyt kahden tärkeän etenemistavan parissa. Ensimmäinen niistä on mahdollinen rakenneuudistus, joka kattaa pysyvän tuomioistuimen ja muutoksenhakujärjestelmän perustamisen, tuomareiden nimittämisen ja muutoksenhaun laajuuden. Toinen rinnakkainen lähestymistapa koskee muita kuin rakenteellisia, asteittaisia uudistuksia, kuten välimiehiä ja tuomareita koskevien käytännesääntöjen laatimista (avoimuuden lisäämiseksi ja eturistiriitojen välttämiseksi), vahingonkorvausten ja korkojen arviointimenetelmää sekä tapoja edistää sovittelua osapuolten välillä. Rakenteellisen uudistuksen ja monialaisten kysymysten osalta ei ole kuitenkaan saavutettu merkittävää edistystä. Esimerkiksi pysyvän tuomioistuimen toimivallasta, kokoonpanosta ja jäsenten nimittämismenettelystä keskustellaan edelleen valiokunnissa. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Euroopan komissio puolestaan on tuonut esiin selkeät vaatimukset, jotka koskevat etiikkaa ja puolueettomuutta, nimityksiä, joita ei voida uusia, välimiesten kokoaikaista työskentelyä ja riippumattomien tuomareiden nimitysmekanismeja. ETSK kannattaa tätä lähestymistapaa, koska tiukat säännöt ovat tarpeen eturistiriitojen välttämiseksi. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Alunperin esiin nostetut monialaiset kysymykset, kuten sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun lamaannuttava vaikutus, paikallisten oikeussuojakeinojen loppuun käyttäminen ja kolmansien osapuolten, kuten investointien vaikutuspiiriin kuuluvien paikallisyhteisöjen oikeus osallistua prosessiin, saivat vähemmän huomiota, mikä aiheutti turhautumista monien kansalaisyhteiskunnan tarkkailijaryhmien parissa. Asiakokonaisuuteen REX/501 kuuluvassa lausunnossaan annettujen suositusten mukaisesti ETSK kannustaa komissiota varmistamaan, että nämä tärkeät kysymykset pidetään esillä ja että niitä käsitellään tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | ETSK pitää valitettavana, että työryhmä III:en verkkosivusto ja sen kokouspöytäkirjat ovat epäselviä, mikä estää asianomaisia osapuolia saamasta asianmukaista tietoa työn edistymisestä. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | ETSK toteaa, että vaikka työryhmä III keskittyy menettelyllisiin näkökohtiin, tämä voi tulevaisuudessa tuottaa hyötyjä esimerkiksi selkeämmän ja vakaamman oikeuskäytännön muodossa, mikä helpottaisi myös investointisopimuksiin sovellettavan aineellisen oikeuden uudistamista. Jotta sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun monenvälisellä uudistusprosessilla olisi todellista merkitystä, ETSK katsoo kuitenkin, että institutionaalisessa uudistuksessa on välttämätöntä mennä tilapäistä välimiesmenettelyä pidemmälle ja omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa investointien kansainväliseen hallinnointiin eikä vain korvata sijoittajan ja valtion välinen riitojenratkaisu sijoittajan ja valtion välisellä tuomioistuimella. |
| --- | --- |

6.8

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Amicus curiae (”tuomioistuimen ystävä”) -menettely viittaa tahoon tai henkilöön, joka ei ole riita-asian osapuoli, mutta haluaa esittää tuomioistuimelle oikeudellisia perusteluja. Amicus curiae -menettelyä voidaan noudattaa tiukoin edellytyksin, jotta voidaan varmistaa, että osapuolten oikeuksien tasapainoa kunnioitetaan oikeudenkäynnin aikana. Sen tarkoitus on kuitenkin myös vahvistaa investointeja koskevan välimiesmenettelyn legitimiteettiä.

1

Amicus curiae

https://www.iisd.org/itn/en/2019/04/23/protecting-social-rights-using-the-amicus-curiae-procedure-in-investment-arbitration-a-smokescreen-against-third-parties-maxime-somda/

(2)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 145.

2

(3)  Siltä varalta, että neuvotteluihin osallistuneet valtiot haluavat määrittää samaa aihetta koskevien myöhempien sopimusten tärkeysjärjestyksen, loppulausekkeisiin sisältyy määräyksiä, jotka koskevat samasta aiheesta tehdyn uuden sopimuksen ja voimassa olevien tai tulevien sopimusten välistä suhdetta.

3

(4)  EUVL C 110, 22.03.2019, s. 145, EUVL 487, 28.12.2016, s. 30, EUVL C 332, 8.10.2015, s. 45.

4

(5)  ETSK käsitteli tätä kysymystä asiakokonaisuuteen REX/535 kuuluvassa lausunnossaan ”Seuraavan sukupolven kauppa ja kestävä kehitys – 15-kohtaisen toimintasuunnitelman uudelleentarkastelu” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 40).

5

(6)  https://www.oecd.org/investment/investment-policy/investment-treaties.htm

6

(7)  https://legalinstruments.oecd.org/en/instruments/OECD-LEGAL-0476

7

(8)  https://www.oecd-ilibrary.org/finance-and-investment/fdi-qualities-policy-toolkit_7ba74100-en

8

(9)  https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=1144_1144750-u5ks4jvtnl&title=FDI-Qualities-Indicators-2022

9

(10)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 EU:n kansainvälisen investointipolitiikan tulevaisuudesta 2021/2176 (INI).

10

(11)  Sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun uudistamista käsittelevän työryhmä III:n kertomus ryhmän 34. kokouksen työskentelystä (Wien 27. marraskuuta – 1. joulukuuta 2017.

11

(12)  Sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun uudistamista käsittelevän työryhmä III:n kertomus ryhmän 37. kokouksen työskentelystä (New York 1.–5. huhtikuuta 2019).

12

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 573. täysistunto, 26.10.2022–27.10.2022

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/136

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta”

(COM(2022) 650 final)

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista”

(COM(2022) 655 final) ja

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Osaajien houkutteleminen EU:hun”

(COM(2022) 657 final)

(2023/C 75/19)

| Esittelijä: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Milena ANGELOVA |

Esittelijä:

José Antonio MORENO DÍAZ

Yhteisesittelijä:

Milena ANGELOVA

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 26.7.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 29.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 179/0/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 26.7.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

29.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

179/0/6

1.   Johdanto

| 1.1 | Euroopan komissio esitteli huhtikuussa 2022 osaamispaketin syyskuussa 2020 hyväksytyn uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen työohjelman mukaisesti. Uuden paketin tavoitteena on edistää hallittua muuttoliikettä unioniin ja kannustaa houkuttelemaan osaajia tavalla, joka hyödyttää sekä lähtö- että kohdemaita. Tarkistuksilla pyritään myös edistämään unionissa asuvien EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten oikeuksien ja työllistymismahdollisuuksien tehokkaampaa ja johdonmukaisempaa järjestelmää ja samalla osaltaan parantamaan unionin houkuttavuutta ammattitaitoisten kolmansien maiden kansalaisten määränpäänä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti tähän pakettiin, jossa omaksutaan rakentava ja johdonmukainen lähestymistapa muuttoliikkeeseen ja vastataan tarpeeseen parantaa laillista muuttoliikettä koskevia unionin välineitä. ETSK korostaa roolia, joka laillisella muuttoliikkeellä voi olla sen kannalta, että pystytään puuttumaan työvoimapulaan ja osaamisvajeeseen aloilla, joilla tähän on osoitettu olevan tarvetta, tilanteessa, jossa digitaalinen ja vihreä siirtymä kiihtyvät kaiken aikaa, ja aikana, jolloin työvoimapula ja osaamisvaje ovat ilmeisiä kaikilla taloudellisen toiminnan aloilla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on jo ilmaissut huolensa siitä, että uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa keskitytään rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeen valvontaan, ja pitää siksi järjestäytyneen ja laillisen maahanmuuton hallinnoinnissa saavutettua edistymistä myönteisenä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK arvostaa sitä, että komissio tunnustaa ratkaisevan tärkeän roolin, joka maahanmuuttajilla jo on Euroopan taloudessa ja yhteiskunnassa, sillä he auttavat vastaamaan kehittyvien työmarkkinoiden tarpeisiin ja tarvittaessa korjaamaan työvoimapulaa ja osaamisvajetta: näkökulman muuttaminen normalisoivan ja myönteisen keskustelun avulla on erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää siksi tervetulleena sitä, että osaajien virtaa kolmansista maista helpotetaan, jotta pystytään vastaamaan näihin kasvaviin tarpeisiin erityisesti aloilla, joilla on rakenteellisia puutteita. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kyseenalaistamatta asian merkitystä ETSK ehdottaa, että olisi tarkasteltava mahdollisuutta luoda yhteys EU:n ulkopuolelta peräisin olevien työntekijöiden saapumisen ja jäsenvaltioiden työmarkkinoiden tarpeiden välille, jotta estetään äskettäin saapuneiden EU:n ulkopuolisten työntekijöiden alityöllisyys ja huonot työolot ja -ehdot. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että on tarpeen kehittää uusia kanavia osaajien houkuttelemiseksi unioniin, mutta huomauttaa myös, että jäsenvaltioiden työmarkkinoilla on muitakin tarpeita, joihin vastaaminen edellyttää, että suunnitellaan toimenpiteitä ehdotetussa paketissa esitettyjen toimenpiteiden lisäksi. Erityisesti on tärkeää tehostaa toimia, joilla tuetaan työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien integroitumista työmarkkinoille kohdennettujen tukitoimenpiteiden avulla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että komission tulisi pyrkiä kunnianhimoisemmin etsimään työvoiman muuttoliikkeen laillisia ja organisoituja kanavia, joissa otetaan huomioon myös kansainvälisen suojelun tarpeessa olevat henkilöt. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti tiedonantoon osaajien houkuttelemisesta EU:hun, sillä se näkee tämän askeleena eteenpäin työvoiman muuttoliikkeen alalla, joka edellyttää asianmukaisia, realistisia ja tehokkaita välineitä uusissa tilanneyhteyksissä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että osaamisreservin (1) suhteen on saatava aikaan edistymistä alkaen alustavasta kokeiluvaiheesta ja ensi vuonna käynnistettävästä täydellisestä versiosta, ja huomauttaa, että osaamisreservin onnistuminen ja tavoittavuus riippuvat riittävien resurssien käyttöönotosta välineen käytettävyyden ja toimivuuden mahdollistamiseksi. Komitea suhtautuu myönteisesti myös osaamiskumppanuuksiin ja katsoo, että niitä on kehitettävä yhteistyössä kolmansien maiden kanssa. ETSK kehottaa ottamaan käyttöön asianmukaisia arviointimekanismeja, joilla varmistetaan erottuvuus ja avoimuus osaamiskumppanuuksien täytäntöönpanossa ja jotka koskevat paitsi itse välineitä myös niiden maiden yksilöimistä, joiden kanssa tehdään yhteistyötä; unionin maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan alan ulkosuhteissa on aina noudatettava oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Vaikka naiset muodostavat merkittävän osan eräistä keskeisistä aloista, liikkuva naispuolinen työvoima ja maahanmuuttajanaiset voivat olla riippuvaisia epävarmoista työsuhteista ja epävirallisesta taloudesta, ja he ovat usein erityisen alttiita syrjinnälle, sosiaaliselle syrjäytymiselle ja työ- ja koulutusmahdollisuuksien puuttumiselle sekä altistuvat hyväksikäytölle, väkivallalle ja häirinnälle. ETSK katsoo, että naisten oikeuksien suojelu ja sukupuolinäkökulma on valtavirtaistettava voimakkaammin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK pitää tervetulleena pitkäaikaista oleskelua Euroopan unionissa koskevan direktiivin ehdotettua tarkistamista. ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotuksella helpotetaan prosessia, jolla tämä asema saavutetaan, kerryttämällä laskettavissa olevia vuosia oleskelujaksoista eri jäsenvaltioissa, edistetään EU:n sisäistä liikkumista ja pyritään ulottamaan sosiaalisen suojelun yhdenvertainen saatavuus toisessa jäsenvaltiossa pitkään oleskelleisiin EU:n kansalaisiin. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhdistelmälupadirektiivin tarkistamiseen, mukaan lukien tavoitteeseen helpottaa ja yksinkertaistaa hakumenettelyä ja varmistaa, että yhdistelmälupaa ei ole sidottu yhteen tiettyyn työnantajaan. Komitea katsoo kuitenkin, että oikeuksia olisi voitu pyrkiä laajentamaan vuonna 2011 esitetyn ensimmäisen direktiiviehdotuksen sisällön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että tarkistuksessa korostetaan tarvetta vahvistaa työntekijöiden, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, yhdenvertaista kohtelua erityisesti työolojen ja -ehtojen, yhdistymis- ja liittymisvapauden ja sosiaaliturvaetuuksien osalta. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK korostaa myös, että on tärkeää ottaa työmarkkinaosapuolet ja muut asiaankuuluvat sidosryhmät mukaan keskusteluun työvoiman muuttoliikkeen hallinnoinnin parantamisesta EU:n tasolla. Komitea suhtautuukin myönteisesti ehdotetun EU:n tason vuoropuhelufoorumin perustamiseen. |
| --- | --- |

1.15

2.   Yleistä

| 2.1 | Euroopan komissio esitteli huhtikuussa 2022 osaamispaketin syyskuussa 2020 hyväksytyn uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen työohjelman mukaisesti. Pakettiin sisältyy pitkäaikaisesta oleskelusta annetun direktiivin 2003/109/EY (2) ja yhdistelmäluvasta annetun direktiivin 2011/98/EU (3) tarkistaminen sekä tiedonanto osaajien houkuttelemisesta unioniin (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Uuden paketin tavoitteena on edistää hallittua muuttoliikettä unioniin ja kannustaa houkuttelemaan osaajia tavalla, joka hyödyttää sekä lähtö- että kohdemaita. Tarkistuksilla pyritään myös edistämään unionissa asuvien EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten oikeuksien ja työllistymismahdollisuuksien tehokkaampaa ja johdonmukaisempaa järjestelmää ja samalla osaltaan parantamaan sitä, että unioni on houkutteleva ammattitaitoisten kolmansien maiden kansalaisten määränpää. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Osaajien houkuttelemista koskevassa tiedonannossa pyritään asettamaan järjestykseen periaatteet, jotka koskevat taloudellisista syistä tapahtuvaa laillista maahanmuuttoa unioniin. Tiedonanto kuvastaa halua parantaa lainsäädäntöpilaria mainituilla kahdella tarkistusehdotuksella, kehittää osaamiskumppanuuksia ja unionin osaamisreserviä sekä edistää laillista muuttoliikettä koskevaa politiikkaa hoiva- ja nuorisoalalla sekä innovoinnin alalla. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK huomauttaa, ettei ehdotukseen sisälly analyysia eikä arviointia siitä, miksi nykyiset yhdistelmälupaa tai pitkäaikaisia lupia koskevat direktiivit eivät ole toimineet kunnolla. Komission olisi analysoitava näiden ongelmien syitä, kerrottava niistä sekä selvitettävä, onko syynä jäsenvaltioiden haluttomuus panna ne täytäntöön vai liiallinen byrokratia, muiden syiden ohella, jotta voidaan estää samojen ongelmien toistuminen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Yhdistelmälupadirektiivin tarkistamista koskeva ehdotus tarjoaa mahdollisuuden laajentaa tämän välineen saatavuutta ja helpottaa EU:n ulkopuolisten työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille sekä samalla vahvistaa siihen olennaisesti kuuluvia oikeuksia ja edistää sen soveltamisen yhdenmukaistamista jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:ssa pitkään oleskelleita henkilöitä koskevan direktiivin ehdotetulla tarkistuksella pyritään myös parantamaan sen soveltamista eri jäsenvaltioissa ja helpottamaan samalla EU:n sisäistä liikkumista yksinkertaistamalla prosessia ja lyhentämällä pitkäaikaisten oleskelulupien saamiseen kuluvaa aikaa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK suhtautuu yleisesti ottaen myönteisesti tähän pakettiin, jossa sovelletaan rakentavaa ja johdonmukaista lähestymistapaa muuttoliikkeeseen, vastataan tarpeeseen parantaa laillista muuttoliikettä koskevia unionin välineitä ja korostetaan roolia, joka laillisella muuttoliikkeellä voi olla sen kannalta, että pystytään puuttumaan työvoimapulaan – aloilla, joilla tähän on osoitettu olevan tarvetta – ja osaamisvajeeseen. ETSK on jo ilmaissut huolensa siitä, että uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen painopiste on rajaturvallisuudessa ja muuttoliikkeen valvonnassa, ja pitää siksi järjestäytyneen ja laillisen muuttoliikkeen hallinnoinnissa saavutettua edistymistä tervetulleena. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK arvostaa maahanmuuttajien jo nykyisin keskeistä roolia Euroopan taloudessa ja yhteiskunnassa, sillä he auttavat vastaamaan työmarkkinoiden tarpeisiin ja tarvittaessa korjaamaan työvoimapulaa ja osaamisvajetta. ETSK pitääkin tervetulleena sitä, että osaajien virtaa kolmansista maista helpotetaan, jotta pystytään vastaamaan näihin kasvaviin tarpeisiin erityisesti aloilla, joilla on rakenteellisia puutteita. ETSK suhtautuu myönteisesti myös pyrkimyksiin houkutella innovatiivisia ja mittakaavaltaan laajentamiskelpoisia yrityksiä, jotka tuovat merkittävää lisäarvoa EU:n taloudelle ja yhteiskunnalle. Kansainväliset tutkimushankkeet ovat edelleen yksi tehokas keino edistää ja houkutella maailmanluokan osaamista ja pitää osaajista kiinni. Tätä varten on nopeutettava ja yksinkertaistettava sellaisten kolmansista maista tulevien ammattilaisten pääsyä EU:n työmarkkinoille, joista on kysyntää, jotta Euroopasta tehtäisiin houkuttelevampi muuhun maailmaan verrattuna. ETSK myös kannustaa ja suhtautuu myönteisesti siihen, että kehitetään ja otetaan käyttöön käytännön välineitä, joilla voidaan entistä helpommin luoda yhteyksiä kolmansien maiden osaajien ja jäsenvaltioiden potentiaalisten työnantajien välille ja sovittaa osaaminen yritysten tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | On pohdittava näkemystä, jossa ulkomaisen työvoiman saapuminen yhdistetään jäsenvaltioiden työmarkkinoiden tarpeisiin. Joissakin EU-maissa tietyillä työllisyyden aloilla ja ammateissa esiintyy rakenteellista työttömyyttä, joka voi johtua osaamisen kohtaamattomuudesta, tiettyjen alojen/ammattien vähäisestä houkuttelevuudesta ja työoloihin ja -ehtoihin liittyvistä huolenaiheista. Näissä maissa on tärkeää pyrkiä parantamaan tällaisten alojen ja ammattien houkuttelevuutta kotimaan työntekijöiden kannalta (kyseisen maan kansalaiset, EU:n kansalaiset ja kolmansista maista tulevat työntekijät, joilla on työlupa), jotta voidaan estää äskettäin saapuneiden EU:n ulkopuolisten työntekijöiden alityöllisyys ja huonot työolot ja -ehdot. Samaan aikaan EU:n osaamisreservi voi auttaa helpottamaan EU:n ulkopuolisten työntekijöiden ja EU:n työpaikkojen kohdennettua yhteensovittamista, jotta voidaan välttää näiden työntekijöiden alityöllisyys. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vaikka ETSK katsoo, että on tarpeen kehittää uusia kanavia osaajien houkuttelemiseksi EU:hun, se myös huomauttaa, että jäsenvaltioiden työmarkkinoilla on muitakin tarpeita, joihin vastaaminen edellyttää, että suunnitellaan toimenpiteitä ehdotetussa paketissa esitettyjen toimenpiteiden lisäksi. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK toivoo tässä yhteydessä, että kausityöntekijöitä koskevan direktiivin ja yrityksen sisäisiä siirtoja koskevan direktiivin parantamisessa, joka on määrä toteuttaa vuonna 2023, voidaan saada aikaan edistymistä (seurantakertomuksissa suunnitellun mukaisesti). Tältä osin se korostaa, että Euroopan parlamentin ja sen omien päätöslauselmien mukaisesti on pyrittävä varmistamaan kausityöntekijöiden suojelu ja erityisesti torjumaan työvoiman hyväksikäyttö siellä, missä sitä havaitaan, sekä vahvistamaan ja lisäämään työsuojelutarkastuksia tätä tarkoitusta varten Euroopan työviranomaisen työskentelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Kun otetaan huomioon Euroopan osaamisohjelman (5) hyväksyminen 1. heinäkuuta 2020, ETSK katsoo, että muuttajia, pakolaisia ja kansainvälisen suojelun hakijoita olisi kohdeltava yhdenvertaisesti heidän osaamis- ja pätevyystasostaan riippumatta. Siksi kaikilla työntekijöillä olisi oltava mahdollisuus validoida taitonsa ja osaamisensa ja osallistua laadukkaaseen ja tehokkaaseen oppisopimuskoulutukseen, uudelleenkoulutukseen ja täydennyskoulutukseen, jotta heidät voidaan integroida työmarkkinoille heidän erityistarpeitaan vastaavien joustavien oppimispolkujen pohjalta ja ottaen asianmukaisesti huomioon eri ikäryhmät. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | ETSK katsoo, että komission tulisi pyrkiä kunnianhimoisemmin etsimään työvoiman muuttoliikkeen laillisia ja organisoituja kanavia, joissa otetaan huomioon myös kansainvälisen suojelun tarpeessa olevat henkilöt. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Mitä tulee kolmansien maiden opiskelijoihin, jotka tulevat EU:hun opiskelua varten, asianmukaista huomiota olisi kiinnitettävä heidän sujuvaan integroitumiseensa EU:n työmarkkinoille ja samalla olisi lievennettävä aivovuotoa: olisi myönteistä sisällyttää mukaan ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, kuten eettisiä rekrytointilausekkeita (6), heidän lähtömaihinsa suunnattuja tuettuja palautusmekanismeja ja uudelleenkotouttamista takaisin heidän lähtömaihinsa, tai ottaa käyttöön tätä koskevia erityisiä lausekkeita kahdenvälisissä työvoiman muuttoliikettä koskevissa sopimuksissa. |
| --- | --- |

2.14

3.   Tiedonanto osaajien houkuttelemisesta EU:hun

| 3.1 | Huhtikuussa 2022 annetussa tiedonannossa otetaan huomioon vuoden 2020 muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen suositukset laillisesta muuttoliikkeestä, ja sen tavoitteena on edistää alan lainsäädännöllisiä ja operatiivisia aloitteita. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti tiedonantoon, sillä se pitää tätä askeleena eteenpäin työvoiman muuttoliikkeen alalla, joka edellyttää asianmukaisia välineitä uudenlaisissa tilanteissa. ETSK katsookin, että ukrainalaisia pakolaisia koskevien erityistoimien omaksuminen on oikea-aikaista, ja myös pitää valitettavana, ettei näitä toimia toteutettu aiemmin yleisesti kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden osalta, erityisesti Syyrian sodan vuonna 2015 aiheuttaman kriisin aikana. ETSK on vakuuttunut siitä, että Ukrainasta pakenevien ihmisten hyväksi toteutetut toimet ja aloitteet ovat käännekohta ja että niiden tulisi olla normi EU:n toimille vastaavissa tapauksissa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK katsoo, että osaamiskumppanuuksissa on saatava aikaan edistymistä yhteistyössä kolmansien maiden kanssa. Komitea kehottaa kuitenkin ottamaan käyttöön asianmukaisia arviointimekanismeja, jotka koskevat paitsi itse välineitä myös niiden maiden yksilöimistä, joiden kanssa tehdään yhteistyötä. Unionin maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan alan ulkosuhteissa on aina noudatettava oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia. ETSK pitää myös tarpeellisena tarkistaa ja arvioida jo päätökseen saatettujen kokeiluhankkeiden menettelyjä ja tuloksia, jotka on otettava huomioon ja joita on hyödynnettävä uusia hankkeita käynnistettäessä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Esitettyään ehdotuksen EU:n osaamisreserviksi on tärkeää, että Euroopan komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa kehittääkseen reserviä tavalla, jolla minimoidaan byrokratia ja vältetään tarpeeton monimutkaisuus, jotta se saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti. Reservin tavoitteena olisi oltava nykyisten ja tulevien osaamistarpeiden tyydyttäminen. Siinä olisi käytettävä hyväksi tekoälyn ja muiden kehittyneiden teknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia siten, että hyödynnetään täysimääräisesti kolmansien maiden kansalaisten osaamista ja lahjakkuuksia ja täydennetään jäsenvaltioiden kansalaisten roolia ja työvoiman liikkuvuutta unionissa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kun otetaan huomioon työnantajien kokema akuutti työvoimapula ja osaamisvaje, jotka monissa tapauksissa ovat luonteeltaan rakenteellisia, tarkoituksenmukainen lähtökohta reservin täydellisen version käynnistämiselle olisi se, että työvoiman kysynnän ja tarjonnan yhteensovittamista koskevan kohdennetun lähestymistavan perustana käytetään työvoimapulasta kärsiviä ammatteja koskevia luetteloja. Koska on tärkeää varmistaa, että kansalliset työvoimapulasta kärsiviä ammatteja koskevat luettelot ovat ajan tasalla, komission olisi kartoitettava mahdollisuuksia vastavuoroiseen oppimiseen ja vertaisarviointiin tähän aihepiiriin liittyen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Yhdessä osaamisreservin mallin kehittämisen rinnalla on kehitettävä edelleen työnantajien ja ammattiliittojen myötävaikutuksella reaaliaikaista tietoa työmarkkinoista ja osaamisesta, jotta mahdollistetaan reservin onnistunut toiminta. Samalla on tärkeää parantaa unionin valmiuksia kerätä ja tulkita vertailukelpoisia ja luotettavia tietoja kolmansista maista peräisin olevan muuttoliikkeen tarpeesta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhteensovittamisvälineen käyttöönottoon tarjonnan ja kysynnän välisten yhteyksien helpottamiseksi. Komitea katsoo, että nämä toimet ovat tarpeen osaajien rekrytoimiseksi, mutta muistuttaa, että on välttämätöntä kiinnittää samanaikaisesti huomiota jäsenvaltioiden työmarkkinoiden muihin aloihin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että näiden aloitteiden onnistuminen edellyttää talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden yhteistyötä ja osallistumista, ja katsoo, että on olennaisen tärkeää edistyä niiden välisen vuoropuhelun mahdollisuuksien luomisessa Euroopan tasolla. ETSK soveltuu erityisen hyvin foorumiksi työvoiman muuttoliikkeeseen liittyvistä operatiivisista ja käytännön kysymyksistä käytävälle keskustelulle. Tältä osin ETSK:n olisi osallistuttava korkean tason konferenssiin, jonka komissio on suunnitellut järjestettäväksi vuoden 2022 loppuun mennessä uudesta työvoiman muuttoliikettä käsittelevästä foorumista. ETSK korostaa myös, että on tärkeää ottaa työmarkkinaosapuolet ja muut asiaankuuluvat sidosryhmät mukaan keskusteluun työvoiman muuttoliikkeen hallinnoinnin parantamisesta EU:n tasolla. Komitea suhtautuukin myönteisesti ehdotetun EU:n tason vuoropuhelufoorumin perustamiseen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK katsoo, että työperäisen muuttoliikkeen tulevien väylien selvittäminen hoitoalan kaltaisella alalla on askel eteenpäin, mutta pitää valitettavana, että edistyminen näissä kysymyksissä perustuu erityisiin menettelyihin, jotka pirstovat yhteisen eurooppalaisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan yhtenäisyyden ja estävät näin kokonaisvaltaisen vision. ETSK on joka tapauksessa samaa mieltä siitä, että näillä aloilla on saatava aikaan edistymistä nostamalla esiin eettisen rekrytoinnin sekä työntekijöiden oikeuksien suojelua koskevien normien kaltaisia kysymyksiä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Vaikka naiset muodostavat merkittävän osan hyvin keskeisisistä aloista, liikkuva naispuolinen työvoima ja maahanmuuttajanaiset voivat olla riippuvaisia epävarmoista työsuhteista ja epävirallisesta taloudesta, ja he ovat usein erityisen alttiita syrjinnälle, sosiaaliselle syrjäytymiselle ja työ- ja koulutusmahdollisuuksien puuttumiselle sekä altistuvat hyväksikäytölle, väkivallalle ja häirinnälle. ETSK katsoo, että naisten oikeuksien suojelu ja sukupuolinäkökulma on valtavirtaistettava voimakkaammin. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti myös nuorten liikkuvuusjärjestelyiden edistämiseen, mutta korostaa jälleen tarvetta varmistaa liikkuvuus ja työmarkkinoille integroituminen, joilla suojellaan nuorten työntekijöiden oikeuksia, sillä heidän työolonsa ja -ehtonsa ovat toisinaan muita huonommat (tilapäiset työsuhteet, matalat palkat jne.). Vastaavasti vammaisia työntekijöitä varten olisi otettava käyttöön erityistoimenpiteitä, joilla helpotetaan heidän asianmukaista integroitumistaan. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK pitää tervetulleena aloitetta tarkastella maahanpääsyjärjestelmiä EU:n ulkopuolisille innovatiivisille yrittäjille. ETSK pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että näitä maahanpääsyjärjestelmiä tarkastellaan digitaalisen ja kestävän talouden yhteydessä, mutta katsoo, että jos ne on asianmukaisesti jäsennelty, ne voivat myös tarjota laajat mahdollisuudet helpottaa monien muiden ammattiprofiilien pääsyä EU-maihin. |
| --- | --- |

3.12

4.   Pitkäaikaista oleskelua unionissa koskevan direktiivin tarkistaminen

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti tarkasteltavana olevaan direktiiviehdotukseen, jolla pyritään vahvistamaan pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asemaa unionissa parantamalla sitä, millä tavoin pitkään oleskelleen henkilön asema saadaan, erityisesti silloin, kun henkilö oleskelee toisessa jäsenvaltiossa. Komitea pitää tervetulleena myös sitä, että ehdotuksella pyritään ulottamaan sosiaalisen suojelun yhdenvertainen saatavuus toisessa jäsenvaltiossa pitkään oleskelleisiin EU:n kansalaisiin. ETSK suhtautuu myönteisesti myös siihen, että direktiivillä pyritään varmistamaan yhdenvertainen kohtelu ja helpottamaan perheenyhdistämistä koskevien tietojen saantia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pitkäaikainen oleskelu unionissa on yksi EU:n maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan tärkeimmistä välineistä. Unionissa pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman saamiseen sovellettavat menettelyt, jotka otettiin käyttöön vuonna 2003, ovat kehittyneet epätasaisesti EU:ssa, ja komission ehdottamalla tarkistuksella pyritään luomaan johdonmukaisempi järjestelmä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Unionin kansalaiset voivat hakea pitkäaikaista oleskelulupaa oleskeltuaan toisessa jäsenvaltiossa viisi vuotta. Tämä säännös on säilytetty ehdotetussa tarkistetussa direktiivissä. Ehdotuksella pyritään helpottamaan sellaisten henkilöiden liikkuvuutta unionissa, joilla on tällainen oleskeluasema, lyhentämällä vaaditun oleskelun kesto kolmeen vuoteen. Lisäksi ehdotukseen sisältyy eri jäsenvaltioissa kertyneiden oleskelujaksojen yhdistäminen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK toteaa, että se, että hakijoille annetaan mahdollisuus yhdistää eri jäsenvaltioissa kertyneitä oleskelujaksoja pitkäaikaista oleskelua unionissa koskevien vaatimusten täyttämiseksi, on askel eteenpäin, mutta katsoo, että tämän säännöksen seuranta- ja koordinointimekanismeja eri jäsenvaltioissa on parannettava. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti oleskelun erilaisten tyyppien, kuten opiskelua varten tapahtuvan oleskelun, kansainvälisen suojelun perusteella tapahtuvan oleskelun ja tilapäisen oleskelun, sisällyttämiseen direktiiviin. Lyhytaikaisia viisumeja ei lasketa mukaan, vaikka ne voitaisiin ottaa huomioon säännöksen nojalla, jos hakija pystyy osoittamaan, että hänellä on säännöllinen työsuhde tai vastaava työsuhde. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK pitää tervetulleena myös pitkäaikaiseen oleskeluun unionissa ja perheenjäseniin liittyvien oikeuksien vahvistamista, mukaan lukien oikeus muuttaa toiseen jäsenvaltioon ja työskennellä siellä tai vaihtaa työpaikkaa ja muuttaa toiseen jäsenvaltioon. ETSK pitää erityisen kiinnostavana sitä, että ehdotetun uuden artiklan mukaan kansallista työmarkkinatilannetta ei tarvitse ottaa huomioon pitkäaikaista oleskelua toisessa jäsenvaltiossa koskevissa lupahakemuksissa (eli kun unionin alueella pitkään oleskelleen henkilön asema on jo saatu), on kyse sitten palkkatyöstä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana toimimisesta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK on tyytyväinen siihen, että mahdollisuutta työskennellä tai opiskella 30 päivän kuluessa pitkäaikaista oleskelua toisessa jäsenvaltiossa koskevan lupahakemuksen jättämisestä on yksinkertaistettu. Komitea suhtautuu myönteisesti myös siihen, että (toisessa jäsenvaltiossa pitkään oleskelleen henkilön) oikeus harjoittaa säänneltyä ammattia tunnustetaan samoin edellytyksin, jotka koskevat EU:n kansalaisia. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot takaavat unionin alueella pitkään oleskelleille henkilöille (ja heidän perheenjäsenilleen) samat vapaudet ja oikeudet kuin henkilöille, joilla on kansallinen pysyvä oleskelulupa. Lisäksi ETSK pitää myönteisenä sitä, että jäsenvaltiot myös varmistavat, etteivät pitkäaikaisen EU-oleskeluluvan hakijat joudu maksamaan hakemustensa käsittelystä korkeampia maksuja kuin kansallisten oleskelulupien hakijat. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK katsoo, että oikeus elää perheenä on perustavanlaatuinen kysymys, joka helpottaa sosiaalista integroitumista. Komitea suhtautuukin myönteisesti hallinnollisten ja byrokraattisten esteiden poistamiseen, erityisesti EU:n alueella pitkään oleskelleiden henkilöiden kotoutumisedellytyksiin. Komitea suhtautuu myönteisesti myös siihen, että EU:n alueella pitkään oleskelleiden henkilöiden lapset, jotka ovat syntyneet tai jotka on adoptoitu EU:ssa, saavat automaattisesti EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman. |
| --- | --- |

4.9

5.   Yhdistelmälupadirektiivin tarkistaminen

| 5.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhdistelmälupadirektiivin tarkistamiseen, joka tuo mukanaan useita parannuksia nykyiseen direktiiviin:






  — | Lupamenettelyn kestoa lyhennetään neljään kuukauteen. |
| --- | --- | --- |

5.1

—

Lupamenettelyn kestoa lyhennetään neljään kuukauteen.

| — | Menettely voidaan käynnistää joko alkuperämaasta tai määräjäsenvaltiosta käsin. |
| --- | --- |

—

Menettely voidaan käynnistää joko alkuperämaasta tai määräjäsenvaltiosta käsin.

| — | Direktiivi kattaa myös työvoiman vuokrausyritysten kautta työskentelevät ulkomaalaiset. |
| --- | --- |

—

Direktiivi kattaa myös työvoiman vuokrausyritysten kautta työskentelevät ulkomaalaiset.

| — | Luvan voimassaoloaikana on mahdollista vaihtaa työnantajaa, vaikka jäsenvaltioilla on jatkossakin mahdollisuus olla hyväksymättä työantajan vaihtamista. |
| --- | --- |

—

Luvan voimassaoloaikana on mahdollista vaihtaa työnantajaa, vaikka jäsenvaltioilla on jatkossakin mahdollisuus olla hyväksymättä työantajan vaihtamista.

| — | Yhdistelmälupaa ei voida peruuttaa ainakaan kolmeen kuukauteen sen jälkeen, kun luvanhaltija on menettänyt työpaikkansa, mikä luo vakautta ja parantaa siirtotyöläisten työsuhteiden laatua sekä työoloja ja -ehtoja. |
| --- | --- |

—

Yhdistelmälupaa ei voida peruuttaa ainakaan kolmeen kuukauteen sen jälkeen, kun luvanhaltija on menettänyt työpaikkansa, mikä luo vakautta ja parantaa siirtotyöläisten työsuhteiden laatua sekä työoloja ja -ehtoja.

| — | Yhdistelmälupadirektiivi ulotetaan koskemaan tilapäistä suojelua saavia henkilöitä. |
| --- | --- |

—

Yhdistelmälupadirektiivi ulotetaan koskemaan tilapäistä suojelua saavia henkilöitä.

| — | Pyritään löytämään keinoja antaa tietoa yhdistelmälupaan liittyvistä oikeuksista. |
| --- | --- |

—

Pyritään löytämään keinoja antaa tietoa yhdistelmälupaan liittyvistä oikeuksista.

| 5.2 | ETSK katsoo kuitenkin, että on jätetty käyttämättä tilaisuus laajentaa oikeuksia vuonna 2011 esitetyn ensimmäisen direktiiviehdotuksen sisällön mukaisesti. Tämä koskee työttömyysetuuksien saatavuuden kaltaisia kysymyksiä, vaikka ETSK korostaa edelleen, että on tärkeää antaa jäsenvaltioille tällä alalla jonkin verran joustovaraa, kuten nykyisessä direktiivissä säädetään. Lisäksi ETSK pitää valitettavana, ettei ole tutkittu mahdollisuutta ulottaa direktiivi koskemaan tilapäisessä työsuhteessa olevia muuttajia. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että tarkistuksessa korostetaan tarvetta vahvistaa työntekijöiden, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, yhdenvertaista kohtelua erityisesti sosiaalisia oikeuksia sekä työoloja ja -ehtoja koskevan neuvonnan, yhdistymis- ja liittymisvapauden ja sosiaaliturvaetuuksien osalta, jotta helpotetaan työmarkkinoille integroitumista yhtäläisin edellytyksin. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK kannattaa jäsenvaltioille esitettyä kehotusta kehittää asianmukaisia mekanismeja riskinarviointia, tarkastuksia ja seuraamuksia sekä työnantajien valvontaa varten. Komitea toteaa kuitenkin, että koska työsuojelutarkastukset kuuluvat kansalliseen toimivaltaan, EU:n tasolla kehitettävissä olevia viestejä ja seurantavälineitä olisi vahvistettava Euroopan työviranomaisen (7) toimeksiannon mukaisesti. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK katsoo, että olisi saatava aikaan lisäedistymistä sellaisten siirtotyöläisten suojelussa, jotka hyödyntävät työsuojeluviranomaisen valitusmekanismeja. Ilman mekanismeja, joilla estetään työelämään liittyvien valitusten käyttö muuttoliikkeen valvontatarkoituksiin, vaarana on, että työnantajat rankaisevat hyväksikäyttöön perustuvista työoloista ilmoittavia henkilöitä, millä on kielteisiä vaikutuksia heidän oleskeluasemaansa. Tältä osin on kehitettävä edelleen toimenpiteitä työvoiman hyväksikäytön torjumiseksi ja pantava ne paremmin täytäntöön. |
| --- | --- |

5.5

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EU:n osaamisreservi on EU:n laajuinen sellaisten EU:n ulkopuolisista maista tulevien hakijoiden reservi, jotka valitaan erityisten pätevyystasojen, kriteerien ja maahanmuuttoa koskevien vaatimusten perusteella hakijoiden tutkintojen tarkistamisen jälkeen. Se on ensimmäinen EU:n laajuinen foorumi ja yhteensovittamisväline tätä tarkoitusta varten (COM(2022) 657 final).

1

(2)  COM(2022) 650 final.

2

(3)  COM(2022) 655 final.

3

(4)  COM(2022) 657 final.

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=fi&catId=89&furtherNews=yes&newsId=9723

5

(6)  General principles and operational guidelines for fair recruitment and definition of recruitment fees and related costs.

6

(7)  https://www.ela.europa.eu/en/what-we-do

7

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/143

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkista osallistumista harjoittavien henkilöiden suojelemisesta ilmeisen perusteettomilta tai aiheettomilta kanteilta (’strategiset häirintätarkoituksessa nostetut kanteet’)”

(COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD)

(2023/C 75/20)

| Esittelijä: | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Christian MOOS |

Esittelijä:

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Yhteisesittelijä:

Christian MOOS

| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| --- | --- |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 29.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 143/2/6 |

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

29.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

143/2/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää komission aloitetta tervetulleena. Se on edistysaskel Euroopassa vuodesta 2015 lisääntyneiden, vaientamiseen tähtäävien menettelyjen torjumisessa (1). Julkiseen osallistumiseen liittyvien strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden (SLAPP-kanteiden), jotka ovat kokonaan tai osittain perusteettomia ja joiden pääasiallisena tarkoituksena on estää tai rajoittaa julkista osallistumista tai rangaista siitä, torjuminen on keskeisessä asemassa pyrittäessä rakentamaan tiedostavaa kansalaisyhteiskuntaa ja avointa julkista elämää. Koska myös EU:n ulkopuoliset tahot nostavat SLAPP-kanteita, niiden vastaiset toimenpiteet auttavat suojelemaan eurooppalaista demokratiaa ulkoisilta uhkilta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | SLAPP-kanteissa on usein huomattava epätasapaino valtasuhteissa: kantajilla on suuremmat taloudelliset tai institutionaaliset resurssit, mikä tekee kanteiden nostamisesta suhteellisen helppoa. Onkin tärkeää varmistaa, että vastaajilla on käytössään oikeat välineet puolustautumiseen nykyisessä epätasapainoisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | On syytä korostaa, että SLAPP-kanteet ovat oikeuden väärinkäyttöä eikä niitä voida hyväksyä demokraattisissa oikeusvaltioissa. Toimittajat, erityisesti riippumattomat toimittajat, ovat kaikkein altteimpia tälle uhkalle, mutta ongelma voi koskea myös kaikkia muita julkiseen keskusteluun osallistuvia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | On myös tärkeää erottaa SLAPP-kanteet henkilökohtaisten oikeuksien suojelusta ja mahdollisuudesta puolustaa hyvää mainettaan kunnianloukkaustapauksissa. SLAPP-kanteet ovat perusteettomia toimia, joilla pyritään tukahduttamaan julkista keskustelua ja vaientamaan siihen osallistuvia. SLAPP-vastakanteet eivät siten vaaranna oikeutta vedota tuomioistuimeen eivätkä suojele niitä, jotka levittävät väärää tai loukkaavaa sisältöä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin mekanismeihin, mutta lainsäädäntötyön edetessä olisi aiheellista harkita luettelon laajentamista. Ehdotusten joukosta voitaisiin mainita ennakkoratkaisu, jolla päätetään asian käsittely, jos menettely todetaan sääntöjen vastaiseksi, menettelyjen yhdistäminen vastaajan pyynnöstä hänen oikeudenkäyttöalueellaan, määräajan asettaminen menettelylle taikka nopeutettu menettely tai sen mahdollisuuden poissulkeminen, että kannetta rahoittaa joku muu henkilö kuin kantaja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Sen lisäksi, että otetaan käyttöön uutta lainsäädäntöä, missä koko lainsäädäntöprosessiin voi mennä useita vuosia, on syytä käydä läpi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sellaisten mekanismien löytämiseksi, joita voitaisiin käyttää jo nyt SLAPP-kanteiden torjumiseen. Sen selvittäminen, miksi nykyisiä mekanismeja ei käytetä tehokkaasti, voi auttaa parantamaan julkiseen keskusteluun osallistuvien suojelua. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tärkeitä kysymyksiä ovat myös SLAPP-kanteiden seuranta ja käyttöön otettujen ratkaisujen tehokkuus. Olisi mietittävä, kenelle tällaisten arviointien tekeminen kuuluisi ottaen erityisesti huomioon, että myös julkiset instituutiot voivat nostaa SLAPP-kanteita. Jos tehtävä annetaan jäsenvaltioille, ei siis välttämättä saavutettaisi asianmukaisesti tarkoitettuja tavoitteita. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Jotta voitaisiin varmistaa, että direktiivin tavoite saavutetaan mahdollisimman tehokkaasti, sen soveltamista olisi arvioitava mahdollisimman pikaisesti. ETSK katsoo, että uudelleentarkastelulle sopisi ehdotettua viittä vuotta lyhyempi määräaika. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Koska suunniteltua direktiiviä sovelletaan ainoastaan rajatylittäviin menettelyihin, on myös tärkeää pyrkiä siihen, että yksittäiset jäsenvaltiot tekevät vastaavia aloitteita kansallisista menettelyistä. Rajatylittävissä menettelyissä pitäytyminen suojaa vain tiettyä joukkoa julkiseen keskusteluun osallistuvia henkilöitä ja sivuuttaa erityisesti paikalliset toimittajat, aktivistit ja väärinkäytösten paljastajat. Kattavat toimet SLAPP-kanteiden torjumiseksi edellyttävät yhtenäistä lähestymistapaa sekä rajatylittävissä että kansallisissa tapauksissa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Jäsenvaltioita olisi myös kehotettava tarkistamaan omaa lainsäädäntöään kunnianloukkauksen rangaistavuuden poistamiseksi. Kaikkien henkilökohtaisia oikeuksia koskevien menettelyjen olisi oltava luonteeltaan yksityisoikeudellisia. Mahdollinen rikosoikeudellinen vastuu johtaa tilanteeseen, jossa julkiseen keskusteluun osallistuvat saattavat pelätä entistä enemmän esittää mielipiteitään tai paljastaa väärinkäytöksiä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK korostaa, että lainsäädännön lisäksi on erittäin tärkeää toteuttaa asianmukaisia koulutustoimia, jotka on tarkoitettu sekä oikeusalan ammattilaisille (erityisesti tuomareille ja osapuolten asianajajille) että julkiseen keskusteluun osallistuville – toimittajille, yhteiskunnallisille aktivisteille, ihmisoikeuksien puolustajille, väärinkäytösten paljastajille ja tavallisille kansalaisille. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | Sananvapaus ja siihen liittyvä tiedotusvälineiden vapaus kuuluvat niihin perusarvoihin, jotka demokraattisten valtioiden olisi taattava oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklassa vahvistettu oikeus sananvapauteen pitää sisällään vapauden mielipiteisiin ja vapauden levittää tietoja ja ajatuksia viranomaisten siihen puuttumatta ja alueellisista rajoista riippumatta. Samalla korostetaan tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden kunnioittamista. Vastaavia takeita sisältyy moniin muihin oikeudellisiin asiakirjoihin, kuten ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen, Euroopan ihmisoikeussopimukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin (EU) 2019/1937 (2) unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (väärinkäytösten paljastajia koskeva direktiivi) ja yksittäisten jäsenvaltioiden antamiin säädöksiin, mikä osoittaa niiden yleismaailmallisen luonteen ja tärkeän roolin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Viime vuosikymmeninä teknologian kehitys on muuttanut dramaattisesti sitä, miten julkista keskustelua käydään. Vielä jokin aika sitten keskustelua käytiin ennen kaikkea televisiossa, radiossa ja sanomalehdissä, ja keskustelua synnyttivät pääasiassa ammattitoimittajat ja väärinkäytösten paljastajat. Nyt verkkomedia on ottanut tärkeän roolin, ja kuka tahansa voi esittää siellä mielipiteitään laajalle yleisölle, myös nimettömänä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Media-alan kehityksen ja teknologisten muutosten yhteydessä on ratkaisevan tärkeää ottaa käyttöön mekanismeja, joilla varmistetaan ammattitoimittajien ohella kaikkien julkiseen keskusteluun osallistuvien sananvapauden todellinen suojelu: ympäristöaktivistien (3), yhteiskunnallisten aktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien, kansalaisjärjestöjen, väärinkäytösten paljastajien (4) laajassa merkityksessään, kansalaisaktivistien, ammattiyhdistysten ja kaikkien muiden yhteiskunnallisesti merkittäviä asioita esille tuovien yksittäisten henkilöiden ja järjestöjen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tiedotusvälineiden vapauden lisäksi on tärkeää korostaa myös tarvetta varmistaa niiden moniarvoisuus. ETSK muistuttaa päätelmistään, jotka koskevat tiedotusvälineiden vapauden ja monimuotoisuuden turvaamista Euroopassa (5). Avoin keskustelu, jota ei ole millään tavalla rajoitettu, on perusta osallistavalle yhteiskunnalle, jota ilman demokratia ei voi toimia hyvin (6). Jonkin tahon jättäminen julkisen keskustelun ulkopuolelle voi johtaa, niin kuin aiemmin on jo tapahtunut, yhteiskunnallisiin jännitteisiin ja väkivaltaan. Tiedotusvälineitä ei pitäisi ymmärtää kapea-alaisesti erityisenä ryhmänä media-alan ammattimaista toimintaa harjoittavia tahoja, vaan sen tulisi kattaa myös niiden yksittäisten ihmisten aktiivinen osallistuminen, jotka jakavat mielipiteitään tai esittävät näkemyksiään eri lähteissä: internetissä, keskustelufoorumeilla, blogeissa tai podcasteissa. Tämä on erityisen tärkeää maissa, joissa julkiset tiedotusvälineet ovat poliittisten puolueiden valvonnassa, tai maissa, joissa yksityisiä tiedotusvälineitä valvoo pieni joukko omistajia, jotka pyrkivät hallitsemaan välitettävää viestiä ja rajoittamaan julkisen keskustelun monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:ssa kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventuminen heikentää kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksia keskeiseen rooliin demokratian ja oikeusvaltion toiminnassa ja suojelussa. Strateginen häirintätarkoituksessa nostettu kanne (SLAPP-kanne) on yksi välineistä, joita käytetään kriittisen kansalaisyhteiskunnan vaientamiseen. ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin päätöslauselmaan toimenpiteistä kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisen torjumiseksi (7) ja pitää ehdotettua direktiiviä paitsi EU:n välineistöön kuuluvana toimenpiteenä myös ratkaisevana askeleena näiden käytäntöjen lopettamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Laajemmat mahdollisuudet julkaista ilmoituksia ja varoituksia ja lisääntynyt yhteiskunnallinen aktivismi antavat mahdollisuuden laajentaa julkista keskustelua ja myös torjua yhteiskunnallisesti huolestuttavia ilmiöitä paljastamalla valtion tai yksityisten instituutioiden harjoittamaa vallan väärinkäyttöä, kuten korruptiota tai julkisten varojen väärinkäyttöä. ETSK huomauttaa, että tiedotusvälineiden (laajasti määriteltynä kattaen myös julkiseen keskusteluun osallistuvien ammattimaisen ja ei-ammattimaisen toiminnan) tehtävänä on neljäntenä valtiomahtina muovata mielipiteitä, mutta myös valvoa viranomaisten ja yksityisten toimijoiden toimintaa. Neljännen valtiomahdin suojelu onkin äärimmäisen tärkeää demokraattisten normien ja oikeusvaltioperiaatteen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Oikeudenkäyntien väärinkäyttö julkisen keskustelun tukahduttamiseksi on jäsenvaltioissa yhä yleisempää. Vaikutusvaltaiset henkilöt, instituutiot ja yritykset, joilla on suuret taloudelliset ja organisatoriset resurssit, käyttävät valtaansa kritiikin vaientamiseksi innovatiivisin välinein, kuten käyttämällä väärin yleisen tietosuoja-asetuksen säännöksiä tai vaatimalla toimittajien tietolähteiden julkistamista. Sen sijaan kriitikoilta, kuten väärinkäytöksiä paljastavilta yksittäisiltä toimittajilta ja kansalaisyhteiskunnan toimijoilta puuttuu usein taloudelliset tai organisatoriset resurssit puolustautuakseen perusteettomilta oikeudenkäynneiltä. Osa luonnollisista henkilöistä ja oikeushenkilöistä, jotka käyttävät SLAPP-kanteita kansalaisia ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita vastaan EU:ssa, tulevat unionin ulkopuolelta. Geopoliittisten jännitteiden lisääntyessä EU:lla on oltava käytössään välineistö demokratian suojaamiseksi ulkoisilta uhkilta, muun muassa SLAPP-kanteiden vastaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | SLAPP-kanteet eivät kuulu oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden piiriin: niillä ei pyritä siihen, että kantajan oikeudet toteutuvat, vaan tavoitteena on vastustajien pelottelu ja heikentäminen ja vastaajan voimavarojen kuluttaminen loppuun. Kanteita nostetaan usein ilman perusteita ja toistuvasti, ja niiden todellinen tarkoitus on syytettyjen organisaatioiden, yksittäisten ihmisten tai jopa heidän sukulaistensa pelotteleminen ja vaientaminen julkisessa keskustelussa sekä toiminnan jatkamisen estäminen. Jos tällaista pelon ilmapiirin luomista ei pystytä torjumaan, seurauksena voi olla tiedotusvälineiden monopolisoituminen tai oligopolisoituminen, mikä ei sovi yhteen demokraattisen oikeusvaltion ihanteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Kun otetaan huomioon tiedotusvälineiden, kansalaisjärjestöjen, muiden kansalaisyhteiskunnan rakentamiseen ja yleisen edun edistämiseen osallistuvien tahojen ja väärinkäytösten paljastajien keskeinen rooli, on äärimmäisen tärkeää varmistaa, että niitä suojellaan asianmukaisesti, jos sananvapautta loukataan tai yritetään loukata, erityisesti tilanteessa, jossa vallan ja resurssien välillä on selkeä epätasapaino. Epätasapaino saattaa johtaa kielteisiin vaikutuksiin vastaajien kieltäytyessä jatkossa osallistumasta julkiseen keskusteluun ja paljastamasta väärinkäytöksiä, korruptiota tai ihmisoikeusrikkomuksia. Oikeudenkäyntien korkeat kustannukset, joita käsittelyn pitkittämiseen tähtäävä strategia nostaa entisestään, ovat merkittävä ongelma niille, jotka ovat SLAPP-kanteiden ilmeisiä kohteita. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Toisinaan julkisen keskustelun tukahduttamisen tarkoitettuihin strategisiin kanteisiin liittyy muuta tuomittavaa toimintaa, kuten pelottelua, häirintää ja uhkailua vastaajaa kohtaan. Myös nämä toimet ovat tuhoisia kansalaisyhteiskunnan ja yleisen edun kannalta, ja niihin olisi puututtava ankarilla ja välittömillä toimilla riippumatta asianomaisten toimijoiden taloudellisista resursseista tai etuoikeuksista. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Samaan aikaan on otettava huomioon myös väärän tiedon tai ilmeisen vihapuheen ongelma, joka olisi todennettava ja, jos se todetaan rikkomukseksi, poistettava julkisesta tilasta. ETSK vaatii kuitenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (8) täytäntöönpanon myötä käyttöön otettujen nykyisten menettelysääntöjen tiukkaa ja asianmukaista soveltamista, koska tähän liittyvät toimet eivät saa johtaa sananvapauden rajoittamiseen tilanteessa, jossa esitetyt tiedot ja mielipiteet eivät ole valeuutisia eivätkä yllytä vihaan (9). Nämä käytännöt eivät missään tapauksessa saa olla verukkeena sananvapauden rajoittamiselle. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen direktiiviksi julkista osallistumista harjoittavien henkilöiden suojelemisesta ilmeisen perusteettomilta tai aiheettomilta kanteilta (10) sekä komission suositukseen (EU) 2022/758 (11) julkista osallistumista harjoittavien toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien suojelemisesta ilmeisen perusteettomilta tai aiheettomilta kanteilta. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | ETSK kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään direktiivin viipymättä, sillä toimittajien, kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja muiden julkista osallistumista harjoittavien suojelemiseksi toteutettavilla toimenpiteillä on kiire. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | ETSK on tyytyväinen Irlannin hallituksen päätökseen osallistua ehdotetun direktiivin antamiseen ja soveltamiseen. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 3 artiklan ja 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti Irlanti voi päättää ilmoittaa osallistumisestaan direktiivin antamiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | SLAPP-kanteista annetussa komission säädöksessä esitettyjen suositusten lisäksi ETSK kannustaa Tanskan hallitusta antamaan kansallista lainsäädäntöä, jolla varmistetaan julkista osallistumista harjoittaville henkilöille samantasoinen suoja strategisilta oikeudenkäynneiltä kuin ehdotetussa direktiivissä. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin antamiseen, direktiivi ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | ETSK katsoo, että käyttöön otettavat toimenpiteet eivät saa rajoittaa aiheettomasti oikeutta oikeussuojaan ja niitä olisi käytettävä vain väärinkäyttötapauksissa. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | ETSK katsoo, että perusteettomien ja aiheettomien kanteiden käyttöä estäviä oikeudellisia toimenpiteitä olisi täydennettävä koulutustoimilla ja sellaisten organisaatioiden verkostolla, jotka tarjoavat oikeudellista tukea yksittäisille ihmisille ja instituutioille, joita vastaan tällaisia kanteita nostetaan. Oikeusalan ammattilaiset – sekä tuomarit että puolustusasianajajat – tarvitsevat tärkeän roolinsa vuoksi asianmukaista koulutusta, sillä heidän päätöksensä ja toimensa ovat ratkaisevan tärkeitä tavoitteen kannalta ja takaavat sananvapauden. |
| --- | --- |

2.18

3.   Erityistä

| 3.1 | Julkisen keskustelun tukahduttamiseen tähtäävien strategisten kanteiden (SLAPP-kanteiden) kielteisen ilmiön leviäminen on vakava ongelma. Euroopan komission ja Euroopan parlamentin toimet tämän ilmiön torjumiseksi ovatkin erittäin tärkeitä, jotta voidaan taata riittävä suojelu niille, jotka osallistuvat julkiseen keskusteluun, jossa oikeutta oikeudenkäyntiin on käytetty väärin lamaannuttavan vaikutuksen aikaan saamiseksi pyrkien vaientamaan vastaajat ja estämään heitä jatkamasta toimintaansa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | SLAPP-kanteilta olisi suojattava kaikkia julkiseen keskusteluun osallistuvia riippumatta siitä, ovatko SLAPP-kanteet luonteeltaan yhden valtion sisäisiä vai rajat ylittäviä. ETSK on yhtä mieltä siitä, että yhden jäsenvaltion lainkäyttöalueella aloitettu menettely toisessa jäsenvaltiossa asuvaa henkilöä vastaan on yleensä monimutkaisempi ja kalliimpi vastaajalle. Ongelma voi olla kuitenkin sama myös silloin, kun kanne nostetaan toisessa kaupungissa tai kun taktikoidaan niin, että oikeudenkäynneistä samassa maassa tulee pidempiä ja kalliimpia. Sääntelyn rajoittaminen vain tapauksiin, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia, voi johtaa niiden henkilöiden ja organisaatioiden oikeuksien perusteettomaan erotteluun, joiden toiminnalla on paikallisia vaikutuksia ja joilla on siten yleensä rajalliset talous-, henkilöstö- ja organisaatioresurssit. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Jotta direktiivi toimisi moitteettomasti, toteutettaville toimille on tarpeen määritellä asianmukainen ja yksiselitteinen oikeusperusta. Huomattakoon, että SLAPP-kanteiden vastaisten mekanismien päätarkoituksena ei ole varmistaa asian moitteetonta käsittelyä (joka voidaan toteuttaa asianmukaisesti kansallisia menettelyjä noudattaen) vaan suojella niiden vastaajien oikeuksia, joilla ei ehkä ole riittäviä oikeudellisia ja taloudellisia resursseja. ETSK katsoo, että vastaajille, jotka ovat yleensä kantajia heikommassa asemassa, on tarjottava mekanismit, joiden avulla he voivat puolustautua, jos heitä vastaan nostetaan perusteettomia kanteita, joissa käytetään väärin oikeudenkäyntiä koskevaa oikeutta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK huomauttaa, että rajatylittävyyden asettaminen edellytykseksi vaatii sitä, että tutkitaan tapauskohtaisesti, 1) onko menettelyn molempien osapuolten kotipaikka tai sijoittautumispaikka toisessa jäsenvaltiossa, 2) onko osallistuminen julkiseen keskusteluun yleistä etua koskevasta asiasta merkityksellistä useamman kuin yhden valtion kannalta tai 3) ovatko kantaja tai kantajaan yhteydessä olevat tahot nostaneet rinnakkaisia tai aikaisempia kanteita samaa vastaajaa tai vastaajaan yhteydessä olevia tahoja vastaan toisessa jäsenvaltiossa. Erityisesti toinen edellytys voi johtaa vastaajalle annettavan suojan harkinnanvaraiseen arviointiin ja rajoittamiseen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on samaa mieltä siitä, että suojaa SLAPP-kanteilta ei pitäisi kohdistaa yksinomaan yksityisoikeudellisiin asioihin. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kansainvälisten järjestöjen (YK:n ihmisoikeuskomitea, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö, Euroopan neuvosto) kannanottoihin kunnianloukkauksen poistamisesta rikoslainsäädännöstä. Tähän mennessä toteutetuilla toimenpiteillä ei ole saavutettu odotettuja tuloksia, sillä joissakin jäsenvaltioissa kunnianloukkaus on edelleen rikos, josta voidaan määrätä sekä sakkoja että vankeustuomioita. Julkiseen keskusteluun on mahdotonta osallistua vapaasti, jos uhkana on syytteeseenpano. ETSK suosittaa toteuttamaan tehokkaita ja vaikuttavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot poistavat häpeällisen, menneisyyden jäänteenä olevan kunnianloukkausrikoksen, joka uhkaa sanan- ja ilmaisunvapautta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Rikosoikeudellisilla seuraamuksilla on niiden lopullisesta soveltamisesta riippumatta pelotevaikutus. Ne hillitsevät näin julkista keskustelua vielä todennäköisemmin kuin yksityisoikeudelliset menettelyt. Rikosoikeudellisesta suojasta luopuminen voi johtaa siihen, että siirrytään tarkoituksellisesti siviilikanteista rikoskanteisiin, jos vastaaja ei saa lisäsuojaa jälkimmäisessä tapauksessa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK huomauttaa, että SLAPP-kanteita voivat nostaa paitsi yksityisoikeudelliset elimet tai instituutiot myös valtion elimet, kuten syyttäjälaitos, ja näin ollen direktiivin soveltamisalan on katettava kaikki nämä tahot. ETSK kehottaa suojelemaan julkiseen keskusteluun osallistuvia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä ja heidän lähteitään myös tällaisissa tapauksissa. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota SLAPP-kanteiden seurantaan. Tämän tehtävän siirtäminen jäsenvaltioille, kun myös viranomaiset voivat olla kantajina SLAPP-menettelyissä, herättää oikeutetusti kysymyksiä. Olisi harkittava riippumattomien organisaatioiden osallistumista näihin toimiin tai seurantamenettelyä ylikansallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | SLAPP-kanteiden mahdollisina kohteina eivät ole pelkästään toimittajat tai ihmisoikeuksien puolustajat, vaikka näitä ryhmiä olisi pidettävä erityisen alttiina tällaisille toimille. Kohderyhmä olisi määriteltävä toiminnallisesti (toteutettavien toimien perusteella) ennemminkin kuin koulutuksen tai ammatin pohjalta. Näin voidaan suojella paitsi ihmisiä, jotka eivät osallistu suoraan median toimintaan, myös esimerkiksi kansalaisaktivisteja, jotka paljastavat väärinkäytöksiä paikallisyhteisöissään, tai muuntyyppisiä väärinkäytösten paljastajia laajemmassa yhteydessä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Direktiiviehdotuksessa ehdotetut menettelylliset takeet – suojatoimet, selvästi perusteettomien kanteiden hylkääminen varhaisessa vaiheessa, oikeussuojakeinot perusteettomia kanteita vastaan ja suoja kolmansien maiden tuomioita vastaan – ovat tervetulleita. Olisi kuitenkin harkittava mahdollisuutta ottaa käyttöön lisätoimenpiteitä, joilla täydennettäisiin ja helpotettaisiin oikeuslaitoksen työtä, esimerkiksi helpottamalla samojen tai toisiinsa yhteydessä olevien kantajien samaa vastaajaa vastaan nostamien eri kanteiden yhdistämistä tai määräämällä niiden yhdistämisestä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK katsoo, että myös tietty automaattisuus olisi hyödyllistä ennakkoratkaisun muodossa niin, että tuomioistuinkäsittely katsottaisiin sääntöjen vastaiseksi, jos se täyttäisi selkeästi SLAPP-kanteen kriteerit. Tämä antaisi jopa mahdollisuuden välttää oikeudenkäynnin aloittamisen ilmeisissä tapauksissa. Näin vähennettäisiin kustannuksia (sekä yksityisiä että julkisia) ja rajoitettaisiin niiden tapausten määrää, joita voidaan viedä eteenpäin. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | On myös aiheellista harkita lisäratkaisuja, jotka perustuvat olemassa oleviin mekanismeihin, kuten






  — | menettelyjen yhdistäminen vastaajan pyynnöstä hänen oikeudenkäyttöalueellaan |
| --- | --- | --- |

3.11

—

menettelyjen yhdistäminen vastaajan pyynnöstä hänen oikeudenkäyttöalueellaan

| — | määräajan asettaminen menettelylle tai nopeutettu menettely (vaalimenettelyjen tapaan) |
| --- | --- |

—

määräajan asettaminen menettelylle tai nopeutettu menettely (vaalimenettelyjen tapaan)

| — | sen mahdollisuuden poissulkeminen, että kannetta rahoittaa joku muu henkilö kuin kantaja (rahoitus kolmannelta osapuolelta). |
| --- | --- |

—

sen mahdollisuuden poissulkeminen, että kannetta rahoittaa joku muu henkilö kuin kantaja (rahoitus kolmannelta osapuolelta).

| 3.12 | Kun otetaan huomioon SLAPP-kanteiden määrän kasvu, ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot soveltavat direktiiviin sisältyviä SLAPP-kanteiden vastaisia uusia sääntöjä ajallisesti tapauksiin, jotka ovat vireillä tai jotka on pantu vireille uusien sääntöjen tullessa voimaan. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Samaan aikaan on tarpeen tarkastella kansallista lainsäädäntöä, joka koskee nykyisiä toimenpiteitä SLAPP-kanteiden torjumiseksi. Käytössä olevat tehokkaat mekanismit voivat auttaa parantamaan suunniteltuja toimenpiteitä ja antamaan todellista suojaa vaarassa oleville. Jos valtion lainsäädännössä on jo välineitä, joilla voitaisiin ainakin osittain puuttua kyseessä olevaan ongelmaan, olisi selvitettävä syyt, miksi niitä ei sovelleta asianmukaisesti. Tällainen analyysi voisi suunnitellusta direktiivistä riippumatta parantaa niiden yhteiskunnalliseen keskusteluun osallistuvien tilannetta, jotka saattavat joutua SLAPP-kanteiden kohteeksi, ja olla mielenkiintoinen tutkimus uuden lainsäädännön laatimista ja täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Koska ehdotettu direktiivi ei kata maan sisäisiä tapauksia, ETSK pitää tervetulleena suositusta (EU) 2022/758 julkista osallistumista harjoittavien toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien suojelemisesta ilmeisen perusteettomilta tai aiheettomilta kanteilta ja kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan samantasoisen suojan kuin tarjotaan ehdotetussa direktiivissä. EU:n toimien ei kuitenkaan pitäisi rajoittua suosituksiin, vaan jäsenvaltioilta olisi vaadittava alan lainsäädännön yhdenmukaistamista, jotta SLAPP-kanteita vastaan voidaan tarjota yhtäläinen suoja kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä koskee SLAPP-kanteiden tapauksessa erityisesti oikeudellisia määritelmiä ja suojan laajuutta, jotta vältetään jäsenvaltioiden erilaiset tulkinnat ja erilaiset suojan tasot. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Kun otetaan huomioon julkisen keskustelun tukahduttamiseen tähtäävien strategisten kanteiden dynamiikka, ETSK suosittaa, että direktiivin soveltamista tarkastellaan uudelleen enintään kolmen vuoden kuluttua nykyisten viiden vuoden sijaan. Jäsenvaltioiden olisikin toimitettava komissiolle kaikki asiaankuuluvat tiedot direktiivin soveltamisesta kahden vuoden kuluttua sen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Komission olisi annettava kertomus direktiivin soveltamisesta vuoden kuluttua tästä eli kolmen vuoden kuluttua sen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK kehottaa komissiota kuulemaan uudelleentarkastelua valmistellessaan toimittajia ja kaikkia sidosryhmiä, työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, jotta jäsenvaltioiden toimittamia tietoja voidaan täydentää direktiivin soveltamista koskevilla riippumattomilla arvioinneilla. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | On erittäin tärkeää toteuttaa suosituksessa (EU) 2022/758 mainitut koulutustoimet. Erityisesti tarvitaan asianmukaista koulutusta oikeusalan ammattilaisille (sekä tuomareille että puolustusasianajajille) ja laajempia koulutustoimia suurelle yleisölle jäsenvaltioissa, sillä kuka tahansa voi osallistua julkiseen keskusteluun ja saattaa tällöin joutua SLAPP-kanteen uhriksi. Koulutustoimissa olisi kiinnitettävä riittävästi huomiota SLAPP-kanteisiin, joilla on kansainvälinen ulottuvuus ja jotka kuuluvat ehdotetun direktiivin soveltamisalaan. Lisäksi kaikissa jäsenvaltioissa on järjestettävä yleisiä kampanjoita tiedon levittämiseksi ilmaisunoikeuksista ja -vapauksista ja niiden edistämisestä täydennyksenä ja vahvistuksena direktiiville. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Tärkeä osa järjestelmää julkista keskustelua tukahduttavien strategisten kanteiden torjumiseksi olisi myös maksuttoman oikeusavun tarjoaminen vaarassa oleville henkilöille ja organisaatioille. ETSK kannattaa sitä, että perustetaan oikeudellisia instituutioita yliopistoihin ja että oikeusalan ammattilaisten järjestöt ja muut tahot, jotka voivat tarjota tällaista tukea, perustavat ja kehittävät niitä. On kuitenkin varmistettava, että elimet, joita jäsenvaltiot suosittelevat näiden toimien toteuttajiksi, ovat uskottavia, riippumattomia ja ammattimaisia ja että asianomaisen jäsenvaltion viranomaiset tarkastavat niiden toiminnan asianmukaisesti ja riippumattomasti. |
| --- | --- |

3.18

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  CASE Report (https://www.the-case.eu/slapps-in-europe).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

2

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tiedonanto aiheesta ”Ympäristönsuojelu perusoikeuksien kunnioittamisen ennakkoedellytyksenä” (NAT/824).

3

(4)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Väärinkäytösten paljastajille parempi suojelu EU:ssa” (SOC/593) (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 155).

4

(5)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tiedotusvälineiden vapauden ja monimuotoisuuden turvaaminen Euroopassa” (oma-aloitteinen lausunto) (SOC/635, EESC 2021/01539), (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 9).

5

(6)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tiedonanto aiheesta ”Valko-Venäjän riippumattoman media-alan tukeminen” (REX/545).

6

(7)  Euroopan parlamentin päätöslauselma kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta Euroopassa (2021/2103(INI)) (EUVL C 347, 9.9.2022, s. 2).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57).

8

(9)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset” (EESC 2022/00299) (EUVL C 323, 26.8.2022, s. 83).

9

(10)  COM(2022) 177.

10

(11)  Komission suositus (EU) 2022/758, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2022, julkista osallistumista harjoittavien toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien suojelemisesta ilmeisen perusteettomilta tai aiheettomilta kanteilta (”strategiset häirintätarkoituksessa nostetut kanteet”) (EUVL L 138, 17.5.2022, s. 30).

11

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/150

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EY) N:o 810/2009 ja (EU) 2017/2226, neuvoston asetusten (EY) N:o 1683/95, (EY) N:o 333/2002, (EY) N:o 693/2003 ja (EY) N:o 694/2003 sekä Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta viisumimenettelyn digitalisoimiseksi”

(COM(2022) 658 final)

(2023/C 75/21)

| Esittelijä: | Ionuţ SIBIAN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Ionuţ SIBIAN

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 29.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 187/0/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 28.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

29.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

187/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa voimakkaasti aloitetta täysin digitaalisen viisumimenettelyn käyttöönotosta. Helposti saatavilla oleva, nopea ja luotettava digitaalinen viisumi ja yleensäkin paperittomampi maahanmuuttojärjestelmä vähentäisivät merkittävästi maahanmuuttoon liittyvää hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu digitalisointialoitteeseen myönteisesti, sillä se vastaa EU:n yleistä lähestymistapaa, jonka tarkoituksena on edistää julkisten palvelujen nykyaikaistamista ja digitalisointia, sekä komission tiedonantoa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten”. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että käsillä oleva ehdotus tarjoaa mahdollisuuden parantaa tehokkaasti viisumihakemusmenettelyä vähentämällä jäsenvaltioille ja viisuminhakijoille aiheutuvia kustannuksia ja rasitteita sekä mahdollisuuden varmistaa oikeusvarmuus ja lisätä samalla Schengen-alueen turvallisuutta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotettu hakumenettelyn digitalisointi minimoi viisumia hakevien kolmansien maiden kansalaisten liikkumiseen kohdistuvat rajoitukset, kun näiden ei enää tarvitse toimittaa matkustusasiakirjaansa henkilökohtaisesti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Viisumihakemusmenettelyn digitalisoinnissa on vältettävä kaikkea (tahatonta) syrjintää: siinä on kunnioitettava vammaisten henkilöiden sekä sellaisten henkilöiden oikeuksia, joilta puuttuu digitaalinen lukutaito tai joilla ei ole pääsyä internetiin. Viisumimenettelyn digitalisoinnin on täytettävä verkkosisällön saavutettavuutta koskevassa EU:n direktiivissä (1) ja esteettömyyttä koskevassa eurooppalaisessa säädöksessä (2) asetetut esteettömyysvaatimukset. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa painokkaasti, että EU:n hakemusalustalla käytettävät tietotekniset ratkaisut tarjoavat välineitä ja keinoja lapsen oikeuksien turvaamiseksi ja ihmiskaupan estämiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU:n digitaalisen viisumihakemusalustan ja jäsenvaltioiden hallinnoimien kansallisten viisumijärjestelmien olisi oltava täysin yhteenliitetyt. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että EU:n tasolla olisi oltava yksi ainoa ”EU:n digitaalinen suurlähetystö”, jossa asetetaan yhdenmukaiset EU-tason vaatimukset liiteasiakirjoille ja annetaan matkustajille tietoa ja opastusta hakumenettelystä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK uskoo, että viisumimenettelyn digitalisointi lisää EU:n houkuttelevuutta matkakohteena ja edistää matkustusta sinne. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK toteaa, että viisumimenettelyn digitalisointi voisi vaikuttaa myönteisesti ympäristöön ja että keskitetty hakemusalusta on energiatehokas ratkaisu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suosittaa, että komissio sitoutuu vahvasti yhteistyöhön kolmansien maiden hallintotahojen, jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja konsulaattien sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan informoida ja valmistaa viisuminhakijoita koko viisuminhakumenettelyä silmällä pitäen ja auttaa heitä siinä. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

2.1   Lausunnon tausta ja aiheesta annettu säädösehdotus

| 2.1.1 | Ajatus digitalisoidusta Schengen-viisumista on peräisin vuodelta 2018. Euroopan komissio ehdotti tuolloin viisumisäännöstön muuttamista ja korosti, että digitaaliset viisumit ovat pitkällä aikavälillä oikea etenemistapa. Tämän jälkeen Euroopan parlamentti ja neuvosto aloittivat EU:n viisumisäännöstön tarkistuksen vuonna 2019. Ne totesivat, että tavoitteena on hyödyntää täysimääräisesti viimeaikaista oikeudellista ja teknologista kehitystä sellaisen yhteisen ratkaisun kehittämiseksi, joka mahdollistaa Schengen-viisumihakemusten jättämisen verkossa. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Vuonna 2020 covid-19-pandemia hidasti Schengen-viisumitoimintaa kaikkialla maailmassa, koska hakemuksia oli vaikea vastaanottaa suurlähetystöissä ja konsulaateissa. Tämän seurauksena jäsenvaltiot esittivät jälleen vaatimuksia prosessin digitalisoimisesta. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Euroopan komissio ilmoitti vuoden 2021 työohjelmassaan viisumimenettelyjen digitalisointia koskevasta lainsäädäntöehdotuksesta, joka oli määrä antaa vuoden 2021 viimeisen neljänneksen aikana. Komission syyskuussa 2020 ehdottamassa uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa asetettiin tavoitteeksi tehdä viisumimenettelystä täysin digitaalinen vuoteen 2025 mennessä, jolloin viisumit muuttuvat digitaalisiksi ja viisumihakemuksen voi tehdä verkossa. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Komissio esitti ehdotuksen EU:n viisumien digitalisoinnista 27. huhtikuuta 2022. Ehdotuksen tavoitteena on






  — | viisuminhakuprosessin nykyaikaistaminen, yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen digitalisoimalla viisumimenettely |
| --- | --- | --- |

2.1.4

—

viisuminhakuprosessin nykyaikaistaminen, yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen digitalisoimalla viisumimenettely

| — | (henkilöllisyyteen liittyvien) petosten ja väärennösten riskin vähentäminen ja tarkastamismenettelyn helpottaminen rajalla. |
| --- | --- |

—

(henkilöllisyyteen liittyvien) petosten ja väärennösten riskin vähentäminen ja tarkastamismenettelyn helpottaminen rajalla.

| 2.1.5 | Ehdotuksella perustetaan yksi verkkoalusta. Järjestelmän etuja ovat seuraavat:






  — | Viisuminhakijat voivat hakea viisumia verkossa ja myös maksaa viisumimaksun yhden ainoan EU-alustan kautta riippumatta siitä, missä Schengen-maassa he haluavat vierailla. |
| --- | --- | --- |

2.1.5

—

Viisuminhakijat voivat hakea viisumia verkossa ja myös maksaa viisumimaksun yhden ainoan EU-alustan kautta riippumatta siitä, missä Schengen-maassa he haluavat vierailla.

| — | Alusta määrittää automaattisesti, mikä Schengen-maa on vastuussa hakemuksen käsittelystä, erityisesti silloin, kun hakija aikoo vierailla useissa Schengen-maissa. |
| --- | --- |

—

Alusta määrittää automaattisesti, mikä Schengen-maa on vastuussa hakemuksen käsittelystä, erityisesti silloin, kun hakija aikoo vierailla useissa Schengen-maissa.

| — | Alusta tarjoaa hakijalle ajantasaista tietoa Schengen-alueen lyhytaikaisista viisumeista sekä kaikki tarvittavat tiedot vaatimuksista ja menettelyistä (kuten vaadituista liiteasiakirjoista, viisumimaksusta ja tarpeesta tehdä ajanvaraus biometristen tunnisteiden keräämiseksi). |
| --- | --- |

—

Alusta tarjoaa hakijalle ajantasaista tietoa Schengen-alueen lyhytaikaisista viisumeista sekä kaikki tarvittavat tiedot vaatimuksista ja menettelyistä (kuten vaadituista liiteasiakirjoista, viisumimaksusta ja tarpeesta tehdä ajanvaraus biometristen tunnisteiden keräämiseksi).

| — | Henkilökohtainen käynti konsulaatissa olisi pakollinen vain ensimmäistä viisumia hakeville, biometristen tunnisteiden keräämiseksi sekä hakijoille, joiden biometriset tiedot eivät enää ole voimassa tai jotka ovat saaneet uuden matkustusasiakirjan. |
| --- | --- |

—

Henkilökohtainen käynti konsulaatissa olisi pakollinen vain ensimmäistä viisumia hakeville, biometristen tunnisteiden keräämiseksi sekä hakijoille, joiden biometriset tiedot eivät enää ole voimassa tai jotka ovat saaneet uuden matkustusasiakirjan.

| — | Viisumiin sisältyy uusinta kehitystä edustavia turvaominaisuuksia, jotka ovat nykyistä viisumitarraa turvallisempia. |
| --- | --- |

—

Viisumiin sisältyy uusinta kehitystä edustavia turvaominaisuuksia, jotka ovat nykyistä viisumitarraa turvallisempia.

| 2.1.6 | Ehdotetussa asetuksessa korostetaan, että uudella järjestelmällä varmistetaan perusoikeuksien turvaaminen kaikissa tilanteissa. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA) vastaa EU:n hakemusalustan ja sen komponenttien teknisestä kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista osana viisumitietojärjestelmää (VIS-järjestelmä). |
| --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | Kun Schengen-viisumihakemusalusta on otettu käyttöön, sitä voivat käyttää kaikki ulkomaalaiset, jotka tarvitsevat viisumin mihin tahansa Schengen-alueeseen kuuluvasta 26 maasta. Alustaa ei sovelleta Schengen-alueeseen kuulumattomiin viiteen muuhun EU-maahan, sillä niillä ei ole vielä toimivaltaa myöntää Schengen-viisumeja. |
| --- | --- |

2.1.8

| 2.1.9 | Schengen-alueelle matkustavien, viisumipakosta vapautettujen maiden kansalaisten ei tarvitse käyttää alustaa. Sen sijaan vuoden 2023 marraskuun alusta alkaen näiltä matkustajilta edellytetään, että he jättävät ETIAS-lupahakemuksen (3) matkustaakseen Eurooppaan. |
| --- | --- |

2.1.9

2.2   Yleisiä huomioita

| 2.2.1 | ETSK tukee voimakkaasti aloitetta täysin digitaalisen viisumijärjestelmän käyttöönotosta. Helposti saatavilla oleva, nopea ja luotettava digitaalinen viisumi ja yleensäkin paperittomampi maahanmuuttojärjestelmä vähentäisivät merkittävästi maahanmuuttoon liittyvää hallinnollista taakkaa. Paperiasiakirjojen hallinnointi, käsittely ja arkistointi (sekä tuhoaminen) on konsulaateille pitkällinen ja kallis prosessi, ja jäsenvaltiot sekä viisumia hakevat kolmansien maiden kansalaiset hyötyisivät suuresti viisumimenettelyn digitalisoinnista. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Ehdotettu sähköinen järjestelmä on suunniteltava siten, että se on nopea, käyttäjäystävällinen, turvallinen (on tarjottava riittävät takeet siitä, että tallennetut tiedot ovat turvassa) ja ennakoitava (on noudatettava oikeusvarmuuden periaatetta). Järjestelmän on toimittava varmasti, ja hakijoiden on voitava luottaa siihen, että sähköinen hakumenettely kestää enintään muutaman päivän. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Viisumihakemusmenettelyjen yhdenmukaistaminen ja yhtenäistäminen Schengen-alueella auttaa ehkäisemään ns. visa shopping -ilmiötä eli mahdollisimman edullisen viisumikohtelun etsimistä niiden hakijoiden taholta, joilla saattaa olla houkutus jättää hakemus sellaiseen Schengen-maahan, jossa viisumihakemusten käsittely on nopeampaa ja kätevämpää kuin heidän tosiasiallisessa kohdemaassaan (esimerkiksi Venäjän kansalaisten harjoittama edullisimman viisumikohtelun etsiminen siinä tapauksessa, että yleistä sopimusta viisumikäytäntöjen helpottamista koskevan sopimuksen keskeyttämisestä ei saada EU:ssa aikaan). Viisumiprosessin digitalisointi vähentää myös turvallisuusriskejä, joita liittyy fyysisiin viisumitarroihin, sillä ne voisivat edelleen joutua väärennösten, petosten ja varkauksien kohteeksi. Ehdotus vastaa myös EU:n yleistä pyrkimystä edistää julkisten palvelujen nykyaikaistamista ja digitalisointia. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | ETSK katsoo, että käsillä oleva ehdotus tarjoaa mahdollisuuden parantaa tehokkaasti viisumihakemusmenettelyä vähentämällä jäsenvaltioille ja viisuminhakijoille aiheutuvia kustannuksia ja rasitteita samalla kun lisätään Schengen-alueen turvallisuutta. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotettu hakumenettelyn digitalisointi minimoi viisumia hakevien kolmansien maiden kansalaisten liikkumiseen kohdistuvat rajoitukset. Koska hakijan ei enää tarvitse esittää matkustusasiakirjaansa konsulaatissa tai viisumikeskuksessa, hänellä on vapaus matkustaa ulkomaille viisumihakemuksensa käsittelyn aikana. ETSK katsoo, että tästä on hyötyä henkilöille, jotka matkustavat säännöllisesti (4) työnsä vuoksi, sekä vähemmistöryhmien (esim. hlbtiq+, romanit) aktivisteille ja jäsenille, joille avautuu enemmän mahdollisuuksia löytää itselleen tarvittaessa turvallinen paikka. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Digitaalisen viisumihakemusalustan ja jäsenvaltioiden hallinnoimien kansallisten viisumijärjestelmien olisi oltava täysin yhteenliitetyt. Näin varmistettaisiin, että uusi digitaalinen viisumijärjestelmä ja myös itse digitaalinen viisumi integroidaan alusta alkaen jäsenvaltioiden digitaalisiin viisumijärjestelmiin ja että järjestelmä on täysin yhteentoimiva jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | EU:n tasolla olisi kuitenkin oltava yksi ainoa ”EU:n digitaalinen suurlähetystö”, jossa asetetaan yhdenmukaiset EU-tason vaatimukset liiteasiakirjoille ja annetaan matkustajille hakumenettelyä koskevaa tietoa ja opastusta. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | ETSK yhtyy näkemykseen siitä, että viisumimenettelyn digitalisointi lisää EU:n houkuttelevuutta matkakohteena ja edistää matkustusta sinne. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | ETSK suosittaa, että komissio sitoutuu vahvasti yhteistyöhön kolmansien maiden hallintotahojen ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan informoida ja valmistaa kyseisten maiden kansalaisia koko viisuminhakumenettelyä silmällä pitäen ja auttaa heitä siinä. |
| --- | --- |

2.2.9

2.3   Erityistä

| 2.3.1 | Viisumihakemusmenettelyn digitalisointi vähentää jäsenvaltioiden riippuvuutta ulkoisista palveluntarjoajista ja vähentää siten riskejä, jotka liittyvät henkilötietojen luovuttamiseen kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Digitaalinen viisumi vaikeuttaa viisumitarrojen väärentämistä (koska viisumi ei ole fyysinen). Lisäksi se poistaisi viisumitarran käytöstä aiheutuvat korkeat kustannukset. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Yksi digitaalisen viisumin eduista olisi havaittavissa tilanteessa, jossa matkustusasiakirja varastetaan tai katoaa, sillä uusi matkustusasiakirja voitaisiin helposti yhdistää voimassa olevaan viisumiin ilman, että on tarpeen hakea uutta viisumia kuten nykyisessä menettelyssä (viisumitarran ja matkustusasiakirjan välisen fyysisen yhteyden vuoksi). Näin ollen jäsenvaltioille uuden viisumin myöntämisestä aiheutuvat sekä hakijalle aiheutuvat lisäkustannukset poistuvat ehdotetun uuden digitalisoidun järjestelmän myötä. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Viisumimenettelyn digitalisoinnin yhteydessä on varmistettava erityistarpeiden huomioon ottaminen ja vammaisten henkilöiden oikeuksien kunnioittaminen, jotta näillä on syrjimätön mahdollisuus hakea viisumia. Menettelyn on mm. täytettävä verkkosisällön saavutettavuutta koskevassa EU:n direktiivissä (direktiivi verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta) ja esteettömyyttä koskevassa eurooppalaisessa säädöksessä asetetut esteettömyysvaatimukset. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | ETSK suosittaa painokkaasti, että EU:n hakemusalustalla käytettävät tietotekniset ratkaisut tarjoavat välineitä ja keinoja lapsen oikeuksien turvaamiseksi ja ihmiskaupan estämiseksi. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Digitalisaation ei pidä tarkoittaa automaatiota ja turvautumista pelkkään tekoälyyn: henkilöstön määrää ei saa vähentää vain siksi, että viisumimenettely digitalisoituu. |
| --- | --- |

2.3.6

| 2.3.7 | Viisumien käsittelystä vastaava hallintohenkilöstö tarvitsee myös asianmukaista koulutusta pystyäkseen hyödyntämään menettelyn digitalisoinnin etuja ja välttääkseen virheitä. |
| --- | --- |

2.3.7

| 2.3.8 | EU:n jäsenvaltioiden suurlähetystöille (konsulaateille) ja kansalaisyhteiskunnalle on tarjottava lisätukea sellaisista mahdollisista haasteista selviytymiseksi, jotka liittyvät kolmansien maiden hakijoiden pääsyyn internetiin ja tietokonelukutaitoon, jotta kyseiset henkilöt eivät tulisi syrjityiksi siltä osin kuin on kyse mahdollisuudesta käyttää viisumihakemusjärjestelmää. |
| --- | --- |

2.3.8

| 2.3.9 | ETSK katsoo, että viisumimenettelyn digitalisointi voisi vaikuttaa myönteisesti ympäristöön, koska viisumihakemusjärjestelmään ja viisumitarran myöntämiseen liittyvä paperin käyttö ja tuhlaus vähenee ja koska viisuminhakijoiden ei enää tarvitse matkustaa jättämään hakemustaan tai noutamaan matkustusasiakirjoja sen jälkeen, kun hakemus- ja tutkintaprosessi on saatu päätökseen. ETSK on tietoinen siitä, että digitalisaatio (tietojen tallentaminen ja hallinta) vaatii energiaa ja tuottaa siten hiilidioksidipäästöjä, mutta katsoo, että keskitetty hakemusalusta on energiatehokkaampi ratkaisu kuin erillinen hakemusalusta kutakin jäsenvaltiota varten. |
| --- | --- |

2.3.9

Bryssel 26. lokakuuta 2022

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2102, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/882, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70).

2

(3)  https://www.etiasvisa.com/etias-form-application

3

(4)  Esimerkiksi liike-elämän, ammattiliittojen tai järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajat.

4

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/154 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/154

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ihmisessä käytettäväksi tarkoitettujen ihmisperäisten aineiden laatu- ja turvallisuusvaatimuksista ja direktiivien 2002/98/EY ja 2004/23/EY kumoamisesta”

(COM(2022) 0338 –2022/0216 (COD))

(2023/C 75/22)

| Yleisesittelijä: | Tymoteusz Adam ZYCH |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Tymoteusz Adam ZYCH

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 12.9.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 22.7.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan 4 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.10.2022 |
| Täysistunnon nro | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 151/0/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 12.9.2022

Euroopan unionin neuvosto, 22.7.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan 4 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen täysistunnossa

27.10.2022

Täysistunnon nro

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

151/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa Euroopan komission ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ihmisessä käytettäväksi tarkoitettujen ihmisperäisten aineiden laatu- ja turvallisuusvaatimuksista ja direktiivien 2002/98/EY ja 2004/23/EY (1) kumoamisesta. Ehdotuksella on suuri merkitys kansanterveyden suojelulle, potilaiden hyvinvoinnille Euroopan unionin jäsenvaltioissa ja EU:n innovointipotentiaalille. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ihmisperäisten aineiden laatua ja turvallisuutta koskevien yhteisten perusvaatimusten määritteleminen nykyisen lääketieteellisen tietämyksen pohjalta on hyödyllistä, ja ETSK on samaa mieltä siitä, että tällä alalla tarvitaan uusia johdonmukaisia sääntöjä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pitää asianmukaisena asetuksen soveltamisalan määrittelemistä siten, että siinä otetaan huomioon paitsi ne ihmisperäiset aineet, joita ei vielä säännellä EU:n tasolla (esim. rintamaito), myös mahdollisesti tulevaisuudessa käytettävät ihmisperäiset aineet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea kannattaa lainsäädäntömuutoksia, joilla vähennetään EU:n toimielimille, jäsenvaltioille ja EU:n kansalaisille aiheutuvia kustannuksia: erityisesti vanhentuneiden testien ja järjestelmällisten seulontatoimenpiteiden poistamista lainsäädännöstä. Asetuksen säännösten tehokkuutta olisi seurattava jatkuvasti, jotta voidaan varmistaa ihmisperäisten aineiden turvallisuus ja laatu ja noudattaa Euroopan unionin perusoikeuskirjaan perustuvia vaatimuksia. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhdenmukaisten perusvaatimusten käyttöönottoon ihmisperäisiä aineita käsittelevien yksikköjen rekisterien pitämistä varten. Tätä tehostetaan perustamalla ihmisperäisiä aineita käsittelevä EU-alusta, joka auttaa parantamaan EU:n kansanterveydellistä turvallisuutta jatkuvan ja nopean tiedonvaihdon ansiosta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komitea kannattaa sellaisten toimenpiteiden hyväksymistä, joilla vahvistetaan ihmisperäisten aineiden luovuttajien oikeuksia ja täydennetään nykyisiä oikeudellisen sääntelyn puutteita. ETSK pitää myös olennaisen tärkeänä, että ehdotuksessa vahvistetaan periaate ihmisperäisten aineiden luovutusten maksuttomuudesta, jotta voidaan estää ihmisperäisten aineiden väärinkäyttö ja varmistaa niiden turvallinen hankinta. Komitea muistuttaa, että tämän periaatteen tinkimätön noudattaminen perustuu EU:n perusoikeuskirjan 3 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan yksi lääketieteen ja biologian alalla noudatettavista vaatimuksista on ”kielto hankkia taloudellista hyötyä ihmisruumiista ja sen osista sellaisinaan”. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tarpeeseen valvoa luotettavasti ja järjestelmällisesti ihmisperäisiä aineitä käsittelevien yksiköiden toiminnan turvallisuutta ja laatua ja niiden käyttämiä ihmisperäisten aineiden hankintatapoja. Erityisen tärkeää on huolehtia tuontia harjoittavien ihmisperäisiä aineita käsittelevien yksikköjen toiminnan asianmukaisuuden jatkuvasta seurannasta ja valvonnasta. Euroopan unionin ulkopuolelta tuotavien ihmisperäisten aineiden olisi täytettävä samat laatu- ja turvallisuusvaatimukset kuin EU:sta hankittujen ihmisperäisten aineiden. |
| --- | --- |

1.7

2.   Yleistä

| 2.1 | Tässä lausunnossa käsitellään Euroopan komission ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ihmisessä käytettäväksi tarkoitettujen ihmisperäisten aineiden laatu- ja turvallisuusvaatimuksista ja direktiivien 2002/98/EY ja 2004/23/EY kumoamisesta (”asetus ihmisperäisistä aineista”). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kuten perusteluosassa todetaan, ihmisperäisistä aineista annettavalla asetuksella varmistetaan seuraavat takeet ja hyödyt: 1) varmistetaan turvallisuus ja laatu ihmisperäisiin aineisiin perustuvilla hoitomuodoilla hoidettujen potilaiden kannalta ja suojellaan heitä näihin aineisiin liittyviltä vältettävissä olevilta riskeiltä, 2) varmistetaan turvallisuus ja laatu ihmisperäisten aineiden luovuttajien kannalta sekä luovutetuista munasoluista, spermasta tai alkioista syntyneiden lasten kannalta, 3) vahvistetaan valvontakäytäntöjä ja mahdollistetaan niiden yhdenmukaistaminen jäsenvaltioissa, 4) helpotetaan turvallisten ja tehokkaiden ihmisperäisiin aineisiin perustuvien innovatiivisten hoitomuotojen kehittämistä, ja 5) parannetaan alan häiriönsietokykyä ja lievennetään näiden aineiden pulaan liittyviä riskejä. Ehdotetuilla ratkaisuilla vastataan tarpeeseen suojella paremmin potilaita, veren, kudosten ja solujen luovuttajia ja luovutetuista munasoluista tai alkioista syntyneitä jälkeläisiä vältettävissä olevilta riskeiltä, jotka johtuvat vanhentuneista teknisistä säännöistä, poistaa eroja jäsenvaltioiden lähestymistavoissa valvontaan, sillä tämä haittaa veren, kudosten ja solujen vaihtoa valtioiden rajojen yli, vähentää potilaiden alttiutta veren, kudosten ja solujen tarjonnan häiriöille ja parantaa heidän mahdollisuuksiaan hyötyä uusilla tavoilla käsitellyistä tai käytetyistä verestä, kudoksista ja soluista. |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleiset huomiot

| 3.1 | ETSK on tietoinen lääketieteen ja erityisesti bioteknologian kehitykseen liittyvistä uusista vaatimuksista, jotka tarjoavat uusia mahdollisuuksia ihmisperäisten aineiden hyödyntämiseen erilaisissa potilaiden hoitomuodoissa kaikkialla EU:ssa. Samalla ETSK toteaa, että uusien hoitomuotojen kehittymisen vuoksi kaikki nykyiset säännöt eivät ole enää ajan tasalla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen asetukseksi ihmisperäisistä aineista, sillä asetusehdotus kattaa tarkemmin rajaamatta kaikki ihmisperäiset aineet ”veren, kudosten ja solujen” muodossa. Tämä on asianmukainen ja kaukonäköinen lähestymistapa, sillä aineet, joita ei tällä hetkellä tunneta mutta joita saatetaan tulevaisuudessa käyttää hoitotarkoituksiin, kuuluvat siten näiden lainsäädäntöön sisältyvien turvallisuus- ja laatuvaatimusten piiriin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti oikeudellisen kehyksen mukauttamiseen Euroopan neuvoston bioetiikkakomitean suositteleman ”taloudellisen neutraaliuden” periaatteen mukaiseksi. Ehdotuksella myös yhdenmukaistetaan nykyistä oikeudellista kehystä ja vahvistetaan erityisesti säännöksiä, jotka koskevat luovuttajien suojelua ja seurantaa sekä hedelmöityshoidon tuloksena syntyneiden jälkeläisten geneettisistä sairauksista ilmoittamista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää asianmukaisena ja kannattaa ehdotusta yhtenäisestä sääntelylähestymistavasta, jota sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa. Se auttaa suoraan varmistamaan, että ihmisperäisten aineiden laatu- ja turvallisuusvaatimuksia noudatetaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti asetuksen voimaantulon odotettuihin vaikutuksiin, kuten yhteisten yleisten turvallisuus- ja laatuvaatimusten määrittelyyn, kaikkien sellaisten ihmisperäisten aineiden sisällyttämiseen asetuksen soveltamisalaan, joita ei hetkellä säännellä, ihmisperäisten aineiden vaihdon helpottumiseen jäsenvaltioiden välillä, velvoitteiden asettamiseen kriisivalmiustoimien toteuttamiseksi yksiköiden ja valtioiden tasolla sekä tarjonnan seuraamiseksi, innovointimyönteisen oikeudellisen ympäristön luomiseen ja ihmisperäisten aineiden turvallisuutta, saatavuutta ja tehokkuutta parantavan sekä tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavan sääntely-ympäristön luomiseen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK on erityisen tyytyväinen siihen, että tekniset ohjeet perustuvat eurooppalaisten asiantuntijaorganisaatioiden tutkimustuloksiin. Tämä on tehokkain tapa varmistaa, että lainsäädäntö pysyy ajan tasalla lääketieteelliseen näyttöön perustuvan lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK on tyytyväinen siihen, että vapaaehtoisen ja maksuttoman luovutuksen periaate, joka on tähän mennessä ilmaistu selkeästi verenluovutusta koskevissa vaatimuksissa, on nyt ulotettu koskemaan kaikkia tällä hetkellä käytettyjä ihmisperäisiä aineita (esim. rintamaito) sekä ihmisperäisiä aineita, joita ei vielä voida määritellä mutta joita saatetaan käyttää tulevaisuudessa. On huomattava, että asetuksessa sallitaan luovuttajalle maksettava korvaus luovutuksesta aiheutuvan taloudellisen haitan hyvittämiseksi mutta todetaan, että korvaus ei saisi koskaan toimia kannustimena, joka voisi johtaa siihen, että mahdolliset luovuttajat antavat vääriä tietoja tai luovuttavat sallittua useammin. On muistettava, että periaate ihmisperäisten aineiden luovutusten maksuttomuudesta on olennaisen tärkeä, jotta voidaan estää ihmisperäisten aineiden väärinkäyttö ja varmistaa niiden turvallinen hankinta. Komitea muistuttaa, että tämän periaatteen tinkimätön noudattaminen perustuu EU:n perusoikeuskirjan 3 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan yksi lääketieteen ja biologian alalla noudatettavista vaatimuksista on ”kielto hankkia taloudellista hyötyä ihmisruumiista ja sen osista sellaisinaan”. Jäsenvaltioiden olisi otettava tämä huomioon määritellessään sääntöjä tällaisten etuuksien myöntämisestä kansallisessa lainsäädännössään. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kannattaa sitä, että jäsenvaltioissa otetaan käyttöön ihmisperäisiä aineita käsittelevien yksikköjen rekisterien pitämiseen sovellettavat yhdenmukaiset perusvaatimukset. Tätä tehostetaan perustamalla ihmisperäisiä aineita käsittelevä EU-alusta, joka auttaa parantamaan EU:n kansanterveydellistä turvallisuutta jatkuvan ja nopean tiedonvaihdon ansiosta. Myönteistä on myös ihmisperäisten aineiden koordinointielimen perustaminen, sillä se voi olla tehokas väline asetuksen laatu- ja turvallisuusvaatimusten tehokkaan täytäntöönpanon varmistamisessa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ehdotuksessa todetaan, että vastuu eettisistä ja organisatorisista päätöksistä on jäsenvaltioilla. Tätä voidaan pitää asianmukaisena, kun otetaan huomioon perussopimuksissa vahvistetut unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltuudet, ja ymmärrettävänä, kun otetaan huomioon luonteeltaan organisatorisen ja teknisen asetusehdotuksen soveltamisala. Ihmisperäisistä aineista annettavan asetuksen tavoitteena on varmistaa ihmisperäisten aineiden laatu, turvallisuus ja saatavuus sekä valmistus- ja kuljetusprosessien valvonta. ETSK huomauttaa kuitenkin, että turvallisuuden ja laadun valvonnan tavoin myös bioteknologian kehitystä on arvioitava Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen vaatimusten valossa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ehdotetussa asetuksessa määritellään toimivaltaisten viranomaisten henkilöstön ja valvontatehtäviä suorittavien henkilöiden pätevyys. Asetuksessa mainitaan asianmukainen ammatillinen tausta ja säännöllinen koulutus, myös EU:n tasolla. Asetuksessa ei kuitenkaan täsmennetä henkilöstön koulutuksen ja kokemuksen yksityiskohtia (poikkeuksena 51 artikla, jossa määritellään ihmisperäisiä aineita käsittelevän laitoksen lääkärin pätevyys). Ihmisperäisiin aineisiin liittyvän työn erityisluonne edellyttää kuitenkin useiden asiantuntijoiden ryhmätyötä: välillä tarvitaan bioteknologia-asiantuntijan osaamista, välillä alan erikoislääkärin osaamista ja välillä eettisiin kysymyksiin perehtyneen asiantuntijan tai asianajajan tukea. ETSK ehdottaakin, että toimivaltaisten viranomaisten kokoonpanoon olisi kuuluttava myös monialainen asiantuntijaryhmä. |
| --- | --- |

3.10

4.   Sääntelyn taso ja soveltamisala

| 4.1 | ETSK panee tyytyväisenä merkille, että asetuksessa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta. Asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttaminen olisi paljon vaikeampaa yksittäisille jäsenvaltioille, eikä se onnistuisi yhtä tehokkaasti. Asetus tuo näin ollen selvää lisäarvoa. Hyötyjä ovat erityisesti sääntöjen ja ohjeiden täytäntöönpanon perustuminen asiantuntijaelinten (esim. ECDC ja EDQM) työhön sekä tiedonvaihto ihmisperäisiä aineita käsittelevän EU-alustan kautta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ”Hedelmöityshoidon” määritelmäksi ehdotetaan ”hedelmöityksen avustamista kohdunsisäisellä inseminaatiolla, koeputkihedelmöityksellä tai muulla laboratorio- tai lääketieteellisellä toimenpiteellä, jolla autetaan hedelmöittymistä”. ETSK:n mielestä määritelmä voisi olla täsmällisempi. Olisi loogista, että asetuksen soveltamisalaan sisällytetään menetelmät, joissa käytetään ihmisperäisiä aineita tai joiden aikana ihmisperäisiä aineita luodaan. Edellä olevan määritelmän ilmaisu ”muu [– –] lääketieteellinen toimenpide, jolla autetaan hedelmöittymistä” johtaa kuitenkin siihen, että soveltamisala kattaa muitakin menetelmiä, jotka eivät liity ihmisperäisten aineiden käyttöön ja joihin asetuksen vaatimukset eivät liity. |
| --- | --- |

4.2

5.   Valmisteiden turvallisuus ja ihmisperäisiä aineita käsittelevien yksiköiden valvonta

| 5.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ihmisperäisten aineiden laatu- ja turvallisuusvaatimuksia selkiytetään ja että otetaan käyttöön tehokkaita mekanismeja ihmisperäisiä aineita käsittelevien yksiköiden valvomiseksi. Ehdotetuilla ratkaisuilla parannetaan potilaiden mahdollisuuksia saada laadukasta hoitoa, ja niillä on myönteinen vaikutus kansanterveyden tilaan Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komitea huomauttaa, että laatu- ja turvallisuusvaatimuksia olisi sovellettava kaikkiin Euroopan unionissa käytettäviin ihmisperäisiin aineisiin, myös EU:n ulkopuolelta tuotuihin. ETSK korostaa, että asetuksessa säädettyjä ihmisperäisten aineiden tuontia harjoittaviin yksiköihin kohdistuvia valvontamekanismeja on sovellettava tehokkaasti ja järjestelmällisesti erityisesti valmisteiden laadun ja turvallisuuden valvomiseksi. Tämä on erityisen tärkeää, kun helpotetaan ihmisperäisten aineiden tuontia EU:n ulkopuolelta. ETSK kehottaa EU:n toimielimiä tekemään kaikkensa estääkseen sen, että jossain päin maailmaa ilmenisi solujen ja kudosten maksullista luovutustoimintaa. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Asetusehdotuksen säännösten mukaan silloin, kun jäsenvaltio päättää sallia uuden käytännön, sen turvallisuuteen ja laatuun sovelletaan ihmisperäisiä aineita koskevaan asetukseen sisältyviä EU:n turvallisuus- ja laatuvaatimuksia. ETSK huomauttaa, että EU-tason toimivaltaisten asiantuntijaelinten olisi jatkuvasti arvioitava myös EU:n ulkopuolella käyttöön otettuja uusia käytäntöjä. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Ehdotetun asetuksen 7 artiklassa edellytetään, että toimivaltaiset viranomaiset varmistavat henkilöstönsä puolueettomuuden eturistiriitojen välttämiseksi. Jotta tämä tavoite toteutuisi tehokkaasti, ETSK ehdottaa, että vaatimus koskisi myös tehtävässä aloittamista välittömästi edeltävää ajanjaksoa. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Ehdotetun asetuksen 29 artiklan 7 kohdassa säädetään tarkastajien valtuuksista todentaa, että ihmisperäisiä aineita käsittelevät laitokset täyttävät luovuttajien ja vastaanottajien suojaa, tietojen antamista ja luovutusten vapaaehtoista ja maksutonta luonnetta koskevat vaatimukset. ETSK katsoo, että tarkastajien valtuuksia olisi laajennettava niin, että niihin sisältyisi kattava tarkastusmenettely. |
| --- | --- |

5.5

6.   Ihmisperäisten aineiden luovuttajien oikeudet

| 6.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ihmisperäisiä aineita koskevaan asetusluonnokseen on sisällytetty ratkaisuja, joilla vahvistetaan järjestelmällisesti ihmisperäisten aineiden luovuttajien oikeuksia ja paikataan nykyisen lainsäädännön puutteita. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Ehdotuksen 53 artiklassa vahvistetaan luovuttajien suojelua koskevat vaatimukset, ja sen b alakohdassa säädetään, että luovuttajille tai heidän puolestaan toimiville henkilöille annetaan tiedot tavalla, joka vastaa heidän kykyään ymmärtää nämä tiedot. Tulkintaepäselvyyksien välttämiseksi ETSK pitää tarpeellisena täsmentää, että annettavien tietojen on oltava täydellisiä ja selkeitä, jotta lääketieteessä yleisesti sovellettava edellytys tietoisesta suostumuksesta täyttyy. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Asetuksen 55 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetään toimijoiden velvollisuudesta antaa luovuttajille tietoja oikeudesta peruuttaa suostumus ja mahdollisista rajoituksista, jotka koskevat oikeutta peruuttaa suostumus. ETSK katsoo, että oikeutta peruuttaa suostumus voidaan rajoittaa vain tosiseikoilla, kuten sillä, että menettely on jo käynnistynyt. Potilaan yhden perusoikeuden eli itsemääräämisoikeuden loukkaamisen estämiseksi vaikuttaa perustellulta laatia tyhjentävä luettelo tilanteista, joissa oikeutta peruuttaa suostumus voidaan rajoittaa. |
| --- | --- |

6.3

7.   Tietosuoja

| 7.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että asetuksessa vahvistetaan tarve noudattaa yleisen tietosuoja-asetuksen (2) mukaisia tiukkoja luottamuksellisuusvaatimuksia ihmisperäisten aineiden luovuttajien ja vastaanottajien henkilötietojen käsittelyssä. Näihin kuuluvat muun muassa henkilötietojen käsittelyn tarkoituksen rajaaminen ja tietojen minimointi. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | ETSK:n mielestä on perusteltua erottaa toisistaan asetusluonnokseen sisältyvä vaatimus, joka koskee tietoista ja vapaaehtoista suostumusta luovuttamiseen, ja vaatimus antaa erillinen suostumus yleisessä tietosuoja-asetuksessa tarkoitettuun luovuttajan terveyttä koskevien henkilötietojen käsittelyyn. Nämä ovat kaksi eri vaatimusta. |
| --- | --- |

7.2

Bryssel 27. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 338.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

2

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/159

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rakennustuotteiden kaupan pitämistä koskevien ehtojen yhdenmukaistamisesta, asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 305/2011 kumoamisesta”

(COM(2022) 144 final)

(2023/C 75/23)

| Esittelijä: | Manuel GARCÍA SALGADO |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Domenico CAMPOGRANDE |

Esittelijä:

Manuel GARCÍA SALGADO

Yhteisesittelijä:

Domenico CAMPOGRANDE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18.5.2022 |
| --- | --- |
| | Euroopan unionin neuvosto, 30.5.2022 |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 13.9.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 139/0/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18.5.2022

Euroopan unionin neuvosto, 30.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen CCMI:ssä

13.9.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

27.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

139/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että Euroopan komissio ei tarjoa minkäänlaisia lyhyen aikavälin ratkaisuja, joilla voitaisiin ratkaista tämänhetkiset viivästykset uusien standardien julkaisemisessa Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komission tavoitteena on muuttaa rakennustuoteasetusta (1), mikä onnistuessaankin tuottaa tuloksia vasta kymmenen vuoden aikajänteellä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK panee huolestuneena merkille, että nykyisestä asetuksesta tarkistettuun asetukseen siirtymistä varten ehdotetaan 20 vuoden siirtymäkautta, mikä voi aiheuttaa käytännön ongelmia, sillä 20 vuotta on liian pitkä aika yhdenmukaistettujen teknisten eritelmien vähittäiselle käyttöönotolle. Standardointijärjestelmä ei ole tällä hetkellä toimiva, koska se ei pysty reagoimaan komission esille ottamiin kysymyksiin eikä vastaamaan asetettuihin poliittisiin painopisteisiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK panee huolestuneena merkille, että vaikka komissio on esittänyt jäsenvaltioille useita politiikkavaihtoehtoja, se palaa vanhaan toimintamalliin, jossa sääntelyviranomaiset laativat teknisiä standardeja EU:n tasolla. Tämä on erityisen huolestuttavaa, koska näin keskitetty prosessi rajoittaisi alan pienempien toimijoiden mahdollisuuksia ilmaista näkemyksensä ja saada niitä läpi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa yhteisymmärryksessä rakennusalan kanssa sitä, että kehitetään komission esittämälle mallille vaihtoehtoinen toimintamalli, jossa standardointi pysyy keskeisellä sijalla. Keskusteluja on jatkettava, ja kaikkia asianomaisia osapuolia [jäsenvaltiot, Euroopan standardointikomitea (CEN), komissio jne.] on kehotettava pyrkimään yhdessä kohti sellaista toteuttamiskelpoista ratkaisua, jossa yhdenmukaistetuilla standardeilla on järjestelmässä olennainen rooli. Tavoitteena on saada kaikki asianomaiset osapuolet mukaan vuoropuheluun ja kehittää asianmukainen järjestelmä, joka mahdollistaa rakennustuotteiden vapaan liikkuvuuden. Työnantajien ja työntekijöiden välinen sosiaalinen vuoropuhelu ja yhteiskunnan sidosryhmien osallistuminen standardointiin ovat tässä keskeisiä välineitä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK panee merkille, että standardointia pidetään usein toimialalähtöisenä ja alhaalta ylöspäin suuntautuvana prosessina. Onkin erittäin tärkeää varmistaa, että kaikki sidosryhmät tekevät joustavasti yhteistyötä, jotta saadaan aikaan ajantasaisia standardeja, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä kestävän kehityksen ja digitalisaation mahdollistamiseksi, samalla kun edistetään rakennusalan innovointia. Tätä prosessia olisi myös tuettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla, ja siinä olisi varmistettava työnantajien, työntekijöiden ja yhteiskunnan sidosryhmien osallistuminen standardointiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että hyvin toimiva ja standardointijärjestelmään nivottu rakennustuotteiden EU-sääntelykehys ei ainoastaan vastaa eri toimialojen tarpeisiin vaan palvelee myös yhteiskuntaa yleisesti, mikä selittää työmarkkinaosapuolten osallistumisen merkityksen. Sen avulla EU voi saattaa digitaaliset sisämarkkinat valmiiksi, saada talouden elpymään covid-19-kriisistä ja toteuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvät strategiset suunnitelmat sekä kiertotaloustavoitteet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toteaa, että ehdotetussa uudessa rakennustuoteasetuksessa edellytetään rakennusalan kaikkien toimijoiden käyttävän eurooppalaisia arviointimenetelmiä, luokituksia ja kriteerejä. Tämä koskee EU:ssa yli kolmea miljoonaa yritystä, joista suurin osa on pk-yrityksiä. Vaatimusten on oltava perusteltuja ja oikeasuhteisia, eivätkä ne saa aiheuttaa tarpeetonta byrokratiaa ja hallinnollista taakkaa etenkään, jos niiden lisäarvo on vähäinen. ETSK katsoo, että tämä ongelma on aliarvioitu ehdotetussa tarkistetussa rakennustuoteasetuksessa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää toivottavana ottaa käyttöön kattava suoritustasoilmoitus ja mukauttaa 6 artiklaa ja liitettä III liitteessä I määriteltyjen vaatimusten osalta. Rakennustuotteiden CE-merkintä ei näet takaa, että ne vastaavat rakennuskohteisiin liittyviä perusvaatimuksia, mikä estää rakennustuotteiden eurooppalaisten sisämarkkinoiden muodostumisen, sillä jäsenvaltiot saattavat joutua 8 artiklan nojalla estämään tällaisten rakennustuotteiden markkinoille saattamisen ja käytön, koska ne voivat vaarantaa rakennustyömaiden turvallisuuden. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa, että rakennustuoteasetukseen liittyviä menettelyjä on parannettava tai kehitettävä edelleen etenkin standardoinnin ja kansallisten täytäntöönpanostandardien rajapintojen määrittelyn osalta. Olisi varmistettava, että Euroopan komissio vahvistaa kaikki testivaatimukset, suorituskykyvaatimukset ja ominaisuudet yhdenmukaistettuina standardeina. Jos näin ei tehdä, rakennustuotteille olisi voitava asettaa kansallisia vaatimuksia, mikäli niiden käyttöön liittyy jäsenvaltiossa erityisiä huolenaiheita. Tämä tarkoittaisi, että kansallisia vaatimuksia ja liitteitä olisi hyväksyttävä tietyksi ajaksi. Jos suoritustasoilmoituksesta tehdään aiempaa kattavampi, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet vastaavuuden varmistamiseksi rakennuskohteen tasolla (suunnittelu, asennukset jne.) sekä tietojen sisällön että niiden luotettavuuden osalta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kiinnittää huomiota siihen ongelmaan, ettei rakennustuoteasetuksen tarkistusehdotuksessa täsmennetä, millaisen mekanismin avulla julkisten hankintasopimusten eritelmissä tarkoitetuista tuotteista on tarkoitus kerätä tietoja nyt kun ne on sisällytetty uuteen 7 artiklaan. Kaikkien julkisia hankintoja tekevien tahojen tarpeita ja kaikkia käyttötarkoituksia vastaavien ominaisuuksien kokoaminen yhteen on valtava ja loputon työsarka. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä, etteivät rakennusalan yritysten toimet kiertotalouden toteuttamiseksi lykkäydy, vaikeudu tai jopa keskeydy uuden rakennustuoteasetuksen sääntelyllisen epäselvyyden vuoksi. Tarvitaankin selkeämpää sääntelyä, jotta kiertotalouden kehitys ei pysähtyisi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK katsoo, että ehdotettuun tarkistettuun rakennustuoteasetukseen on sisällytettävä selkeät ja oikeasuhteiset säännökset, joissa otetaan huomioon, että uudelleenkäytettävien tai uudelleenvalmistettujen, 20, 50 tai 150 vuotta sitten käyttöön otettujen tuotteiden osalta tietoja ei ole, koska tällaisten CE-merkittyjen tuotteiden suorituskykytiedot ovat saatavilla vain paikallisesti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK on vakuuttunut siitä, että rakennustuoteasetuksen tarkistusehdotuksen on alan kilpailukyvyn kannalta tärkeää paitsi mahdollistaa innovatiivisten tuotteiden saattaminen markkinoille myös helpottaa niiden käyttöä. Tämä edellyttää, että eurooppalaisten teknisten arviointien järjestelmään sisällytetään myös tietoja, jotka vähentävät käyttäjien haluttomuutta ottaa innovaatioita käyttöön. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK korostaa, että on oltava selvää, että ilmaisulla ”rakennustuote” viitataan edelleen vain ja ainoastaan nykyisen rakennustuoteasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin eikä määritelmää laajenneta. Epäselvää on, mitä uudessa ehdotuksessa rakennustuoteasetukseksi tarkoitetaan termillä ”palvelu”. On varmistettava, että tilauksesta valmistettavat tuotteet jäävät rakennustuoteasetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK yhtyy Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) myönteiseen arvioon komission ehdotuksesta siltä osin kuin on kyse rakennustuotteiden toiminta- ja turvallisuusvaatimuksiin liittyvistä lisäkriteereistä, erityisesti ympäristö- ja työterveys- ja työturvallisuuskriteereistä, jotka liittyvät usein kiertotalouteen ja kestävyyteen. Kaikki tämä osoittaa yhä vahvemmin työterveys- ja työturvallisuusasioiden hyvän hallinnon myönteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK on huolissaan siitä, että jäsenvaltioiden säännöksissä sallitaan yleisesti (vanhan tervan, PCB:n, PCP:n, asbestin, vanhan mineraalivillan) saastuttaman jätteen käyttö teiden pohjamateriaalina (tiettyyn prosenttiosuuteen saakka). Tällaista jätettä sijoitetaan myös erityisille kaatopaikoille. Kaikesta EU:ssa syntyvästä jätteestä yli kolmannes on rakennus- ja purkujätettä (2). Asiaan liittyy paikoin eturistiriitoja, esimerkiksi jos tienrakennuksen ja muun infrastruktuurin pohjamaata ei käytetä laajassa mittakaavassa rakennusjätteen varastointipaikkana. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK ilmaisee huolensa sen johdosta, että valmius uudelleenkäyttöön, uudelleenvalmistukseen ja kierrätykseen edellyttää tuotesuunnittelua, jolla helpotetaan komponenttien ja materiaalien erottelua kierrätysvaiheessa ja jossa vältetään materiaaliseosten ja vaikeasti hyödynnettävien materiaalien käyttöä, ja että kaikki uudelleenhyödyntämiseen liittyvät toimet altistavat työntekijöitä hyvin paljon kyseisille aineille. EU-OSHA antaa kannustusta yrityksille, jotka ovat esittäneet innovatiivisia ratkaisuja tällaisiin ongelmiin, esimerkiksi vaarallisten liuottimien poistamista tienrakennus- ja teidenkorjausalan uusiomateriaalien analyysimenetelmistä. ETSK katsookin, että nämä työterveyden ja -turvallisuuden kannalta olennaiset näkökohdat on otettava huomioon uudessa asetuksessa. ETSK:n näkemyksen mukaan tässä yhteydessä on varmistettava työpaikkojen ja taloudellisen kehityksen lisäksi myös sosioekonomiset ja ympäristöön liittyvät parannukset yritysten yhteiskuntavastuun periaatteiden ja asianomaisen asetuksen pohjalta. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK katsoo, että ehdotusta on tarkistettava huomattavasti, jotta sen avulla voidaan saavuttaa sille asetetut päätavoitteet. |
| --- | --- |

1.18

2.   Yleistä

| 2.1 | Rakennustuoteasetuksen täytäntöönpanoa koskevan komission vuoden 2016 kertomuksen mukaan asetuksen täytäntöönpanossa on tiettyjä puutteita. Rakennustuoteasetuksen arviointi, REFIT-foorumin lausunnot sekä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien palaute ovat tuoneet selvästi esille sääntelykehyksen puutteet, jotka haittaavat rakennustuotteiden sisämarkkinoiden toimintaa ja joiden takia rakennustuoteasetuksen tavoitteita ei ole saavutettu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossa (3), kiertotalouden toimintasuunnitelmassa ja rakennusten perusparannusaaltoa koskevassa tiedonannossa (4) korostettiin rakennustuoteasetuksen roolia energia- ja resurssitehokkaisiin rakennuksiin ja peruskorjauksiin tähtäävissä ja rakennustuotteiden kestävyysnäkökohtiin ja kiertotalouteen siirtymiseen liittyvissä toimissa. Rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tarkistusehdotuksessa (5) korostettiin rakennusten ja rakennusaineiden elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen merkitystä määritettäessä uusien rakennusten lämmitysvaikutusta vuodesta 2030 alkaen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n metsästrategiassa ja kestävää hiilen kiertoa koskevassa tiedonannossa (6) ilmoitettiin, että rakennustuoteasetuksen tarkistukseen liittyen laaditaan menetelmä ja luotettava ja selkeä standardi rakennustuotteiden ja hiilidioksidin talteenoton ja hyötykäytön ilmastohyötyjen määrittämiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat vaatineet toimia, joilla edistetään rakennustuotteiden kiertoa, puututaan rakennustuotteiden sisämarkkinoiden esteisiin ja edistetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja kiertotalouden toimintasuunnitelman tavoitteita. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Rakennustuoteasetuksen tarkistuksen kahtena yleistavoitteena on 1) saavuttaa rakennustuotteiden hyvin toimivat sisämarkkinat ja 2) edistää vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteita sekä etenkin resurssien käytön ja kilpailun kannalta nykyaikaisia ja toimivia markkinoita. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Rakennustuoteasetuksella rajoitetaan merkittävästi alan mahdollisuuksia ilmoittaa johdonmukaisella ja yhdenmukaistetulla tavalla tuotteiden suoritustasosta ja erotella tuotteita ilmastoon, ympäristöön ja kestävyyteen liittyvän suoritustason perusteella. Se rajoittaa merkittävästi myös jäsenvaltioiden mahdollisuuksia määrittää kansallisia vaatimuksia rakennuksille tai sisällyttää julkisiin hankintoihin kestävyystavoitteita koskevia kriteereitä niin, ettei vaaranneta sisämarkkinoiden toimintaa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Maaliskuussa 2020 annetussa tiedonannossa ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (7) esitetään suunnitelma, jonka on tarkoitus taata EU:n teollisuudelle johtoasema vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä. Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittämistä koskevassa tiedonannossa yksilöitiin rakennusala yhdeksi niistä ensisijaisista ekosysteemeistä, joilla on edessään merkittävimmät haasteet ilmasto- ja kestävyystavoitteiden saavuttamisessa ja digitalisaation toteuttamisessa ja joiden kilpailukyky riippuu tästä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotuksella asetukseksi, jolla kumotaan nykyinen rakennustuoteasetus, pyritään korjaamaan rakennustuoteasetuksessa havaittuja puutteita ja etenemään kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja kiertotalouden toimintasuunnitelman tavoitteita rakennustuotteiden osalta. Rakennustuoteasetuksen ydintoimintojen ja etenkin standardointiprosessin parantaminen on ratkaisevan tärkeää toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotuksessa ei kuitenkaan oteta huomioon työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviä välttämättömiä näkökohtia eikä muita EU-OSHAn suosituksia. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK katsoo, että perus- ja ammattikoulutuksella, uudelleenkoulutuksella, elinikäisellä oppimisella ja sertifioinnilla on äärimmäisen suuri merkitys ja että alan tulevaisuuden kannalta on tärkeää, että niitä toteutettaessa käydään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua. ETSK toteaa myös, että tarvittavien taitojen hankkiminen vaatii aikaa ja rahoitusvaroja. |
| --- | --- |

2.9

3.   Erityistä

| 3.1 | Standardoinnilla on keskeinen merkitys Euroopan rakennusalalle. Se on sisämarkkinoiden peruspilari, sillä se helpottaa rakennustuotteiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa ja edistää rakennustoimintaa. Tämä tärkeä rooli tunnustetaan EU:n lainsäädännössä, erityisesti rakennustuoteasetuksessa ja eurooppalaisessa standardointiasetuksessa (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Rakennuskohteiden kestävyysnäkökohtia koskevassa standardointityössä olisi pyrittävä arvioimaan yhtäläisesti tuotteiden, rakennusten ja palvelujen ekologisia, taloudellisia ja sosiaalisia kestävyysnäkökohtia ja huolehtimaan siitä, että näistä näkökohdista tiedotetaan kuluttajille (mieluiten merkinnöin). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Rakennustuotteiden sisämarkkinoita ei voida saavuttaa eikä ylläpitää ilman ajantasaisia standardeja. Standardien nivominen sääntelyjärjestelmään on kuitenkin viime vuosina usein epäonnistunut, mikä on heikentänyt rakennusalan tehokkuutta ja vahingoittanut sisämarkkinoita sekä muun muassa lisännyt yrityksille (varsinkin pienille ja keskisuurille yrityksille) aiheutuvia välittömiä tai välillisiä kustannuksia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Euroopan komissio voi määrittää yhdenmukaistettujen standardien kehitystason esittämällä standardointipyyntöjä. Komissio on kuitenkin ollut passiivinen eikä ole toiminut näin, minkä vuoksi Euroopan standardointikomitean (CEN) on ollut pakko jatkaa työtään vanhentuneiden toimeksiantojen perusteella eikä asiantuntijoilla ole ollut kannustimia työstää standardeja, sillä niiden laatiminen on ollut usein mahdotonta heistä riippumattomista syistä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komissio on pannut merkille ongelmat CENin kautta toteutettavassa nykyisessä standardointimenettelyssä (jota voitaisiin varmasti parantaa) ja keskeyttänyt ongelmien takia useiden standardien laadinnan. ETSK ei pidä komission ehdottamaa ratkaisua eli delegoitujen säädösten yhä laajempaa käyttöä tyydyttävänä, koska se jättää työnantajat, työntekijät ja standardointiin liittyvät yhteiskunnan sidosryhmät standardointiprosessin ulkopuolelle. Monien standardien laadinta on sitä paitsi pysähdyksissä komission aloitteesta, ja esteiden poistamiseksi niiden tieltä on siksi löydettävä lyhyen aikavälin ratkaisu. ETSK pohtii kriittisesti, johtaako edellä mainitun kaltainen laajennus viime kädessä mahdollisesti toimivallan päällekkäisyyteen jäsenvaltioiden kanssa, ja katsoo, että ehdotettua menettelyä olisi sovellettava vain poikkeustapauksissa, kun siihen on asianmukaiset perusteet, ja että olisi vahvistettava selkeät ehdot, joiden on täytyttävä, jotta menettelyä voidaan soveltaa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komission esittämässä ehdotuksessa uudeksi asetukseksi viitataan vaikutukseen, joka laadukkaiden tuotteiden ja materiaalien käyttöä ja markkinoille saattamista edistävillä toimitusketjun hallintaan ja julkisiin hankintoihin liittyvillä käytännöillä on ympäristön, työterveyden ja työturvallisuuden kannalta. Myös EU-OSHA on todennut tämän olevan tärkeä vaikuttava tekijä, joka voi lisätä ympäristöystävällisten ja työntekijöille turvallisempien tuotteiden käyttöä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EU-OSHAn uusi työsuojelun edistämisvälineitä koskeva LIFT-OSH-hanke osoittaa yhä vahvemmin työterveys- ja työturvallisuusasioiden hyvän hallinnon myönteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK ilmaisee huolensa sen johdosta, että valmius uudelleenkäyttöön, uudelleenvalmistukseen ja kierrätykseen edellyttää tuotesuunnittelua, jolla helpotetaan komponenttien ja materiaalien erottelua kierrätysvaiheessa ja jossa vältetään materiaaliseosten ja vaikeasti hyödynnettävien materiaalien käyttöä, ja että kaikki uudelleenhyödyntämiseen liittyvät toimet altistavat työntekijöitä hyvin paljon kyseisille aineille. EU-OSHA antaa kannustusta yrityksille, jotka ovat esittäneet innovatiivisia ratkaisuja tällaisiin ongelmiin, esimerkiksi vaarallisten liuottimien poistamista tienrakennus- ja teidenkorjausalan uusiomateriaalien analyysimenetelmistä. ETSK katsookin, että nämä työterveyden ja -turvallisuuden kannalta olennaiset näkökohdat on otettava huomioon uudessa asetuksessa. ETSK:n näkemyksen mukaan tässä yhteydessä on varmistettava työpaikkojen ja taloudellisen kehityksen lisäksi myös sosioekonomiset ja ympäristöön liittyvät parannukset yritysten yhteiskuntavastuun periaatteiden ja asianomaisen asetuksen pohjalta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ehdotetussa tarkistetussa rakennustuoteasetuksessa todetaan, että rakennuspaikalla valmistettuihin rakennustuotteisiin, jotka on tarkoitus liittää välittömästi rakennuskohteeseen, sovelletaan turvallisuuden ja ympäristönsuojelun varmistamiseksi ja sääntelyn mahdollisen porsaanreiän tukkimiseksi samoja sääntöjä kuin muihinkin valmistajien markkinoille saattamiin rakennustuotteisiin. Komitean mielestä sääntelyssä ei ole tällaista porsaanreikää, kun kyseisiä tuotteita ei saateta markkinoille. Urakoitsijoihin, jotka valmistavat työmaalla tuotteita suoraan kohteeseen liitettäväksi (esim. betoniset päällyspalkit, ruiskutettava polyuretaanivaahto, ikkunoiden ja ovien kehykset jne.), sovelletaan kyseisiä kohteita (tai niiden osia) koskevia lakisääteisiä vaatimuksia, jotka perustuvat useimmiten (lähes aina) täysin samoihin teknisiin vaatimuksiin kuin mitä valmistajiin sovelletaan. Ne edellyttävät tehdastuotannon valvontajärjestelmän käyttöä, teknisten asiakirjojen laatimista, tuotteiden arviointia, suoritustasosta ja vaatimustenmukaisuudesta raportoimista sekä CE-merkinnän kiinnittämistä. Ehdotettu säännös on tarpeeton, ja se olisi erityisen haitallinen pk-yrityksille. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ehdotetun tarkistetun rakennustuoteasetuksen 7 artiklassa laajennetaan soveltamisalaa koskemaan myös kaikkia julkisten hankintasopimusten eritelmissä esitettyjä tuotevaatimuksia. Siinä ei kuitenkaan täsmennetä, millaisen mekanismin avulla kyseisiä tietoja on tarkoitus kerätä. Kyse voi olla hyvin monenlaisista rakennuskohteista, kuten poliisikoirien koulutustiloista, viranomaiskäyttöön tulevista hallintorakennuksista, valtateistä, ydinlaitoksista jne. ETSK on huolissaan siitä, pystytäänkö kaikki ominaisuustiedot keräämään, sekä siitä, miten voidaan määrittää asianmukaiset arviointimenetelmät, jotka vastaavat kaikkien julkisten hankintojen tekijöiden tarpeita kaikissa käyttötarkoituksissa. Julkisten hankintojen tekijöiden tavoittelema luotettavuus on lisäksi käyttötarkoituksesta riippuen hyvin erilaista (koirankoulutustiloihin tarkoitettujen vesieristyskalvojen suorituskyvyn luotettavuus on erilainen kuin samalla tuotteella silloin, kun sitä käytetään taidemuseon katossa), eikä se välttämättä vastaa rakennustuoteasetuksen tarkistusehdotuksessa määritellyissä arviointi- ja todentamisjärjestelmissä käytettävää tasoa. ETSK epäilee ehdotetun lähestymistavan realistisuutta. |
| --- | --- |

3.10

Bryssel 27. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 305/2011, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, rakennustuotteiden kaupan pitämistä koskevien ehtojen yhdenmukaistamisesta ja neuvoston direktiivin 89/106/ETY kumoamisesta ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 5).

1

(2)  https://ec.europa.eu/environment/topics/waste-and-recycling/construction-and-demolition-waste_en

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

(4)  COM(2020) 662 final.

4

(5)  COM(2021) 802 final.

5

(6)  COM(2021) 800 final.

6

(7)  COM(2020) 102 final.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).

8

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/164 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/164

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Siirtyminen maatilojen kestävyyttä koskevaan tietoverkkoon (FSDN)”

(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD))

(2023/C 75/24)

| Esittelijä: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Florian MARIN

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 4.7.2022
  neuvosto, 11.7.2022 |
| --- | --- |
| Komitean täysistunnon päätös | 17.5.2022 |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 5.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 188/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 4.7.2022

neuvosto, 11.7.2022

Komitean täysistunnon päätös

17.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

5.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

188/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää myönteisenä ja kannattaa maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) muuttamista maatilojen kestävyyttä koskevaksi tietoverkoksi (FSDN) Pellolta pöytään -strategiassa esitetyn mukaisesti. FSDN:n tehtävänä on kerätä kestävyystietoja, parantaa neuvontapalveluja ja antaa palautetta viljelijöille. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää FSDN:ää tärkeänä näyttöön perustuvan politiikan välineenä ja suosittaa seuraavaa:






  — | Ilmastonmuutosta, maaperän laatua ja hiilen sitomista, torjunta-aineiden käyttöä, veden ja ilman laatua, energiaa ja biologista monimuotoisuutta koskevia tietoja olisi käsiteltävä ympäristötietoina, joita keräisivät viljelijät tai jotka kerättäisiin FSDN:n kanssa yhteentoimivilla muilla välineillä. Kerätyt tiedot tulisi eritellä tuotetyypin (luonnonmukainen jne.) mukaan. Tietoverkkoon sisällytettävien kestävyyttä koskevien tietomuuttujien validiteettia, laatua ja vertailukelpoisuutta on arvioitava perusteellisesti, jos niitä halutaan käyttää politiikan välineinä. |
| --- | --- | --- |

1.2

—

Ilmastonmuutosta, maaperän laatua ja hiilen sitomista, torjunta-aineiden käyttöä, veden ja ilman laatua, energiaa ja biologista monimuotoisuutta koskevia tietoja olisi käsiteltävä ympäristötietoina, joita keräisivät viljelijät tai jotka kerättäisiin FSDN:n kanssa yhteentoimivilla muilla välineillä. Kerätyt tiedot tulisi eritellä tuotetyypin (luonnonmukainen jne.) mukaan. Tietoverkkoon sisällytettävien kestävyyttä koskevien tietomuuttujien validiteettia, laatua ja vertailukelpoisuutta on arvioitava perusteellisesti, jos niitä halutaan käyttää politiikan välineinä.

| — | Työoloja ja -ehtoja, sopimustyyppejä, terveyttä ja turvallisuutta (tilakohtaisten terveys- ja turvallisuussuunnitelmien olemassaolo, tapaturmien määrä itsenäisten ammatinharjoittajien tapaturmat mukaan luettuina), osaamista ja palkkoja, yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvää sosiaalista ehdollisuutta, itsenäisten ammatinharjoittajien määrää sekä tilapäis- ja kausityöntekijöiden määrää koskevia tietoja tulisi käsitellä sosiaalisina tietoina, joita keräisivät viljelijät tai jotka kerättäisiin FSDN:n kanssa yhteentoimivilla muilla välineillä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naisiin ja nuoriin. |
| --- | --- |

—

Työoloja ja -ehtoja, sopimustyyppejä, terveyttä ja turvallisuutta (tilakohtaisten terveys- ja turvallisuussuunnitelmien olemassaolo, tapaturmien määrä itsenäisten ammatinharjoittajien tapaturmat mukaan luettuina), osaamista ja palkkoja, yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvää sosiaalista ehdollisuutta, itsenäisten ammatinharjoittajien määrää sekä tilapäis- ja kausityöntekijöiden määrää koskevia tietoja tulisi käsitellä sosiaalisina tietoina, joita keräisivät viljelijät tai jotka kerättäisiin FSDN:n kanssa yhteentoimivilla muilla välineillä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naisiin ja nuoriin.

| — | Ympäristöön ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyville tiedoille tulisi antaa sama painoarvo kuin taloudellisille tiedoille. Kun otetaan huomioon, että FADN on viime vuosikymmeninä arvioinut pääasiassa viljelijöiden taloustilannetta, taloudellisella ulottuvuudella on ympäristöön ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyvien haasteiden ohella keskeinen merkitys. |
| --- | --- |

—

Ympäristöön ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyville tiedoille tulisi antaa sama painoarvo kuin taloudellisille tiedoille. Kun otetaan huomioon, että FADN on viime vuosikymmeninä arvioinut pääasiassa viljelijöiden taloustilannetta, taloudellisella ulottuvuudella on ympäristöön ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyvien haasteiden ohella keskeinen merkitys.

| — | Olisi varmistettava FSDN:n sekä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS), yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) täytäntöönpanosta saatujen tietojen ja Eurostatin tuottamien tietojen linkittäminen toisiinsa erityisesti sosiaalisia kysymyksiä ja ympäristöä koskevien tietojen osalta. |
| --- | --- |

—

Olisi varmistettava FSDN:n sekä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS), yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) täytäntöönpanosta saatujen tietojen ja Eurostatin tuottamien tietojen linkittäminen toisiinsa erityisesti sosiaalisia kysymyksiä ja ympäristöä koskevien tietojen osalta.

| — | Kaikilla viljelijöillä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä antamaan panoksensa FSDN:ään, tulee olla siihen mahdollisuus erityisen menetelmän pohjalta ja edustavuus ja budjettirajoitukset huomioon ottaen. Viljelijöille, jotka kuuluvat otantaryhmään mutta jotka eivät halua antaa tietoja, ei tule koitua tästä seuraamuksia. Tietojen antamisen on pysyttävä viljelijöille vapaaehtoisena. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin määritettävä asianmukaisia keinoja ja kannustimia, joilla viljelijöitä kannustetaan osallistumaan FSDN:ään. |
| --- | --- |

—

Kaikilla viljelijöillä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä antamaan panoksensa FSDN:ään, tulee olla siihen mahdollisuus erityisen menetelmän pohjalta ja edustavuus ja budjettirajoitukset huomioon ottaen. Viljelijöille, jotka kuuluvat otantaryhmään mutta jotka eivät halua antaa tietoja, ei tule koitua tästä seuraamuksia. Tietojen antamisen on pysyttävä viljelijöille vapaaehtoisena. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin määritettävä asianmukaisia keinoja ja kannustimia, joilla viljelijöitä kannustetaan osallistumaan FSDN:ään.

| — | Byrokratian vähentämiseen olisi kiinnitettävä jatkuvasti huomiota. Olisi myös hyödynnettävä nykyaikaista datateknologiaa, kuten tekoälyä, esineiden internetiä, automaattista validointia ja etäkeräysinfrastruktuuria. |
| --- | --- |

—

Byrokratian vähentämiseen olisi kiinnitettävä jatkuvasti huomiota. Olisi myös hyödynnettävä nykyaikaista datateknologiaa, kuten tekoälyä, esineiden internetiä, automaattista validointia ja etäkeräysinfrastruktuuria.

| — | FSDN:n pitäisi auttaa ymmärtämään paremmin tilan koko ekosysteemiä, ja siksi on varmistettava sen yhteentoimivuus muiden tietokantojen kanssa analysoimalla toimitusketjun muita osia koskevia erillisiä tietoaineistoja kokonaisuutena. |
| --- | --- |

—

FSDN:n pitäisi auttaa ymmärtämään paremmin tilan koko ekosysteemiä, ja siksi on varmistettava sen yhteentoimivuus muiden tietokantojen kanssa analysoimalla toimitusketjun muita osia koskevia erillisiä tietoaineistoja kokonaisuutena.

| — | Omavaraistilat ja osittaiset omavaraistilat tulisi sisällyttää FSDN-otantaan. |
| --- | --- |

—

Omavaraistilat ja osittaiset omavaraistilat tulisi sisällyttää FSDN-otantaan.

| — | Koska tilanteet jäsenvaltioissa vaihtelevat, olisi erot tietojen luonteessa, lähteissä, formaateissa, mittaluokassa ja yksityiskohtaisuudessa otettava järjestelmässä huomioon. |
| --- | --- |

—

Koska tilanteet jäsenvaltioissa vaihtelevat, olisi erot tietojen luonteessa, lähteissä, formaateissa, mittaluokassa ja yksityiskohtaisuudessa otettava järjestelmässä huomioon.

| — | Jäsenvaltioiden ja viljelijöiden välillä olisi huolehdittava jatkuvasta viljelyä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihdosta, ja tätä varten olisi kehitettävä erityisvälineitä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden ja viljelijöiden välillä olisi huolehdittava jatkuvasta viljelyä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihdosta, ja tätä varten olisi kehitettävä erityisvälineitä.

| — | Tehokkuuden ja päätöksentekoprosessien parantamiseksi tilatasolla ja etenkin pientiloilla tarvittaisiin lisätoimia, joilla vahvistetaan valmiuksia kerätä, jakaa, hallinnoida ja käyttää tietoja. |
| --- | --- |

—

Tehokkuuden ja päätöksentekoprosessien parantamiseksi tilatasolla ja etenkin pientiloilla tarvittaisiin lisätoimia, joilla vahvistetaan valmiuksia kerätä, jakaa, hallinnoida ja käyttää tietoja.

| — | FSDN:n tulisi myötävaikuttaa tilanhoidon parantamiseen, ja olisi tarjottava myös räätälöityjä neuvontapalveluja luomalla selkeä yhteys maatalouden tuotantoprosessin ulkoisia muuttujia koskeviin tietoihin, kuten sääennusteisiin. |
| --- | --- |

—

FSDN:n tulisi myötävaikuttaa tilanhoidon parantamiseen, ja olisi tarjottava myös räätälöityjä neuvontapalveluja luomalla selkeä yhteys maatalouden tuotantoprosessin ulkoisia muuttujia koskeviin tietoihin, kuten sääennusteisiin.

| — | Olisi vahvistettava FSDN:n edellyttämien prosessien kestävyyteen ja tietojen kerääjien työoloihin ja -ehtoihin liittyvät erityiset kriteerit. |
| --- | --- |

—

Olisi vahvistettava FSDN:n edellyttämien prosessien kestävyyteen ja tietojen kerääjien työoloihin ja -ehtoihin liittyvät erityiset kriteerit.

| 1.3 | ETSK huomauttaa, että tietosuoja, tietojen omistus, yksityisyydensuoja ja luottamuksellisuus (takuu täydestä anonymisoinnista) on turvattava aina ja että viljelijöillä on oltava koko ajan mahdollisuus hallita omia tietojaan. Lisäksi olisi suojeltava viljelijöiden etuja, ja heidän tietojensa jakamiseen olisi saatava heiltä suostumus riippumatta siitä, kenelle ja mihin tarkoitukseen tietoja jaetaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suosittaa, että viljelijöille tarjotaan kannustimia tiedonkeruuseen osallistumiseksi ja että he saavat neuvontapalvelujen lisäksi tietojensa jakamisesta selvää ja suoraa hyötyä, kuten taloudellisia etuja tai mahdollisuuden osallistua EU:n rahastoista rahoitettaviin kohdennettuihin ehdotuspyyntöihin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | FSDN:ää varten kerättyjä tietoja ei saa missään tapauksessa käyttää viljelijöiden valvomiseen ja seuraamusten määräämiseen. Jos tämän periaatteen noudattaminen vaarantuu, viljelijöillä olisi oltava mahdollisuus pidättyä tietojen toimittamisesta. Tämä kuitenkin haittaisi merkittävästi FSDN:n käyttöä toimintapoliittisena välineenä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | FSDN:n toiminta perustuu yleisesti ottaen digitaaliteknologian hyödyntämiseen, ja ETSK suosittaakin, että lisätään toimia yhteisen data-avaruuden rakentamiseksi maataloutta varten ja edistetään datan yhteisomistajuutta ja dataosuuskuntia. ETSK toteaa, että maatalouselintarvikealalta puuttuu yhteinen menetelmä tietojen vertailukelpoisuuden ja yhteisen käytön varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että olisi perustettava maatalouselintarvikealan digitalisointia koskeva yhdennetty ohjelma, sillä osa viljelijöistä joutuu jo nyt keräämään ympäristötietoja voidakseen myydä tuotteitaan ja itsenäiset ja älykkäät laitteet ja anturit ovat tiedontuottajia. Olisi kiinnitettävä huomiota digitaaliseen osallisuuteen ja lukutaitoon ja helpotettava datan, laitteistojen ja ohjelmistoteknologioiden saatavuutta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että toimia katvealueiden vähentämiseksi ja puhelin- ja laajakaistayhteyksien tarjoamiseksi maaseutualueilla olisi tehostettava. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa, että komissio ja jäsenvaltiot turvaavat FSDN:n täytäntöönpanoon osoitettavat määrärahat ja että kerätyissä tiedoissa otetaan huomioon hintojen epävakaus ja erilaiset kriisit maatalouselintarvikkeiden ketjuissa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio suunnitteli Pellolta pöytään -strategiassa (1) muuntavansa maatalouden kirjanpidon tietoverkon (FADN) maatilojen kestävyyttä koskevaksi tietoverkoksi (FSDN) kestävyystietojen keräämiseksi, neuvontapalvelujen parantamiseksi ja palautteen antamiseksi viljelijöille. Tiedot kerätään tilatasolla erityisten kriteerien ja jaksotuksen mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. FADN-verkkoa mukautetaan, jotta voidaan varmistaa FSDN-verkon avulla toteutettavan tiedonkeruun tehokkuus. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Jokainen jäsenvaltio laatii kirjanpitotilojen valintaa varten erityisen suunnitelman, jolla varmistetaan tiedoista kerättävän otoksen edustavuus. Maatilat luokitellaan yhdenmukaisella tavalla, ja tietojen kerääjät, kuten kirjanpitotoimistot, osallistuvat kulloisenkin jäsenvaltion yhteyselimen koordinoimaan prosessiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tilojen toimittamia tietoja käytetään kirjanpitotilan luonnehtimiseen, tilan tulonmuodostuksen ja taloudellisen, ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden arviointiin sekä toimitettujen tietojen todenmukaisuuden varmistamiseen paikalla tehtävien tarkastusten avulla. |
| --- | --- |

2.3

3.   FSDN-tietoverkon toimivuus

| 3.1 | ETSK kannattaa FADN-tietoverkon muuttamista FSDN-tietoverkoksi ja katsoo, että samoja tietoja ei tulisi kerätä useaan kertaan, koska osa jäsenvaltioista kerää jo nyt joitakin sosiaalisiin kysymyksiin ja ympäristöön liittyviä tietoja. Olisi varmistettava FSDN:n sekä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS), yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) täytäntöönpanosta saatujen tietojen ja Eurostatin tuottamien tietojen linkittäminen toisiinsa erityisesti sosiaalisia kysymyksiä ja ympäristöä koskevien tietojen osalta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tietojen jakaminen FSDN-verkon ja eri toimijoiden, kuten hallinto- ja tilastoviranomaisten ja yksityisten tahojen, välillä tulisi toteuttaa valvotusti ja mukautetusti. Edistämällä jo kehitettyjä EU:n rahoittamia digitaaliteknologioita (FAIRshare (2), Horisontti Eurooppa -puiteohjelman hankkeet ym.) voidaan myötävaikuttaa tilanhoidon sekä digitaaliteknologioiden hyödyntämisen tehostumiseen tilatasolla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tietojen keräämisen ja käsittelyn välinen viive ei saisi vaikuttaa FSDN-tietojen ja viljelijöille tarjottavien neuvontapalvelujen laatuun. Jos viljelijöiden tietoja käytetään muihin kuin FSDN:ään liittyviin tarkoituksiin, kuten tutkimukseen, innovointiin, koulutukseen jne., heidän tulisi olla tästä tietoisia ja heiltä tulisi saada siihen suostumus. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tietosuojakysymyksissä, asiaa koskevissa yleisen tietosuoja-asetuksen (3) säännöissä sekä mittauslaitetietoihin, tietojen käyttöä koskevaan luottamukseen, tarkastus- ja valvontamenettelyihin, tietojen omistukseen, yksityisyydensuojaan, tuotanto-oikeuksiin sekä avoimuuteen liittyvissä kysymyksissä on otettava huomioon viljelijöiden edut. Viljelijöiden olisi myös voitava hyötyä kerätyistä tiedoista. Byrokratian vähentämisen tulisi aina olla ensisijainen tavoite. Viljelijöiden kannustaminen tältä osin edellyttää selkeää EU:n tason menetelmää. Olisikin harkittava viljelijäjärjestöjen osallistamista prosesseihin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK pitää tärkeänä, että otetaan huomioon järjestelmän täytäntöönpanon kestäväpohjaisuus sekä FSDN:n täytäntöönpanoon liittyvään tietojen keruuseen, hallintaan, tallentamiseen ja käsittelyyn osallistuvien henkilöiden työolot ja -ehdot. ETSK viittaa digitalisaatiosta ja kestävyydestä antamaansa lausuntoon (4), jossa se suosittaa, että energiatehokkaimmista datakeskuksista olisi tultava normi ja että uusien datakeskusten olisi käytettävä sataprosenttisesti uusiutuvaa energiaa. Komission olisi vahvistettava prosessin kestävyyteen ja tietojen kerääjien työoloihin ja -ehtoihin liittyvät erityiset kriteerit, ja ne olisi otettava huomioon kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | FSDN:n ei pitäisi olla pelkästään viranomaisille suunnattu väline julkisten toimintapolitiikkojen suunnittelua varten. Siinä tulisi ottaa huomioon myös työmarkkinaosapuolten, tutkimusyksiköiden, yliopistojen, viljelijöiden ja kansalaisjärjestöjen tarpeet. FSDN voisi auttaa lisäämään viljelijöiden osallistumista rahoitusjärjestelmään (luotot jne.). FSDN:n olisi laadittava säännöllisesti yleiskatsauksia Euroopan, jäsenvaltioiden ja aluetason maataloudesta ja maatalouden eri muodoista. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kaikilla EU:n viljelijöillä tulisi olla mahdollisuus halutessaan antaa panoksensa FSDN-tietoverkkoon FSDN:n edustavuus, budjettirajoitukset ja tavoitteet huomioon ottaen. Otantaan kuulumattomien tilojen olisi voitava osallistua siihen vapaaehtoisesti mukautettujen erityiskriteerien ja -menetelmien pohjalta. Viljelijöitä ei pitäisi velvoittaa toimittamaan tietoja FSDN-tietoverkkoon, eikä järjestelmään tulisi lisätä tähän liittyviä seuraamuksia. Myös omavaraistilat ja osittaiset omavaraistilat tulisi ottaa huomioon. Kerätyt tiedot tulisi eritellä tuotetyypin (luonnonmukainen jne.) mukaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | FSDN-tietoverkon tehokkuuden lisäämiseksi olisi hyödynnettävä tekoälyyn, esineiden internetiin, automaattiseen validointiin, tekstintunnistusohjelmiin ja etäkeräysinfrastruktuureihin perustuvaa nykyaikaista ja innovatiivista tiedonkeruuta ja -käsittelyä sekä EU:n avaruusohjelman kautta tuotettua paikkatietoa. FSDN:n, YMP:n ja eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen välille tulisi luoda selkeä yhteys. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | FSDN:ssä tulisi ottaa huomioon jäsenvaltioiden eri lainsäädännöt erityisesti ympäristö- ja sosiaalinäkökohtien osalta, ja sen tulisi olla riittävän joustava, jotta siihen voidaan sisällyttää uusia indikaattoreita. FSDN:n menestyksekäs toiminta edellyttää yhteyselinten, jäsenvaltioissa toimivien elinten ja komission maatalouden pääosaston välistä tehokasta yhteistyötä. Ympäristöön ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyville tiedoille tulisi antaa sama painoarvo kuin taloudellisille tiedoille ja pien- ja suurtiloja sekä eri alueita koskeville tiedoille. Avoimuus ja halukkuus osallistua FSDN-tietoverkkoon vaihtelee jäsenvaltioittain. Tiettyjen tietojen arkaluonteisuus ja tarkka arvo olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK kehottaa tekemään selvän eron vuosittain tarvittavien ja määräajoin kerättävien tietojen välillä. Koska samoja tietoja ei tulisi kerätä useaan kertaan, eroavuudet tietojen luonteessa, lähteissä, formaateissa, mittaluokassa ja yksityiskohtaisuudessa asettavat haasteita FSDN-järjestelmälle. Tiedonkeruun kustannusrakenteissa on suuria eroja jäsenvaltioiden välillä, joten on tarpeen lisätä joustavuutta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Tiedonkeruussa olisi otettava huomioon erilaiset kriisit ja lisääntynyt hintojen epävakaus, josta on tulossa vakiomuuttuja maatalouselintarvikkeiden ketjuissa. Ukrainan sota ruokkii tätä epävakautta, ja elintarvikekeinottelu lisää toimitusketjuihin kohdistuvaa painetta. Komission ja jäsenvaltioiden olisi turvattava FSDN:lle osoitettavat määrärahat. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kun otetaan huomioon datan kysyntään liittyvät yhteiskunnalliset haasteet ja dynamiikka, ETSK ehdottaa, että perustetaan EU-tason neuvoa-antava elin, johon osallistuu avoimien kriteerien perusteella valittuja kansalaisyhteiskunnan tahoja ja jonka tehtävänä olisi seurata tiedonkeruuta ja ratkaista tiedon käyttöön ja tietoa koskevien vaatimusten strategisiin muutoksiin liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Lisäksi ETSK katsoo, että FSDN-tietokantaan tulisi sisällyttää viljelykäytäntöjä ja etenkin maankäyttöä, kasvinsuojelua, kasviravinteita sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevia tietoja. FSDN:n toiminnan tuloksena olisi kerättävä ja levitettävä erityisesti ympäristö- ja sosiaalialaan liittyviä maatalouden parhaita käytäntöjä (koulutus, mallivälineet, hyvät käytännöt, neuvonantajien välinen vaihdanta jne.). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Ilmastonmuutosta, maaperän laatua ja hiilen sitomista, torjunta-aineiden käyttöä, veden ja ilman laatua, energiaa ja biologista monimuotoisuutta koskevia tietoja olisi käsiteltävä ympäristötietoina, joita keräisivät viljelijät tai jotka kerättäisiin FSDN:n kanssa yhteentoimivilla muilla välineillä. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Työoloja ja -ehtoja, sopimustyyppejä, terveyttä ja turvallisuutta (tilakohtaisten terveys- ja turvallisuussuunnitelmien olemassaolo, tapaturmien määrä itsenäisten ammatinharjoittajien tapaturmat mukaan luettuina), yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvää sosiaalista ehdollisuutta, itsenäisten ammatinharjoittajien määrää, tilapäis- ja kausityöntekijöiden määrää sekä osaamista ja palkkoja koskevat tiedot tulisi katsoa sosiaalisiksi tiedoiksi, joita keräisivät viljelijät tai jotka kerättäisiin FSDN:n kanssa yhteentoimivilla muilla välineillä. Olisi myös huolehdittava jatkuvasti siitä, että kerätyt tiedot auttavat seuraamaan edistystä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK ehdottaa, että maaseudun kehittämisessä otetaan tulevaisuudessa keskeiseksi painopisteeksi ja erityishuomion kohteeksi naiset ja nuoret. FSDN voi epäsuorasti edistää mahdollisuuksien hyödyntämistä, vakaita työsopimuksia, mukautettuja julkisia palveluja ja korkeaa elämänlaatua. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös kansainvälisesti toimivia tiloja koskeviin tietoihin, sillä maatilojen organisointi on muuttumassa monitahoisemmaksi ja osalla tiloista on tuotantoa myös EU:n ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | FSDN-lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ETSK on huolissaan ehdotuksesta myöntää komissiolle valta antaa useita delegoituja säädöksiä (esimerkiksi tiedonhallinnasta, tilatunnisteesta, tietojen käytöstä tai primaaritietojen saatavuudesta ja siirtämisestä). Tämä mahdollisuus olisi rajoitettava minimiin, ja mieluummin olisi käytettävä täytäntöönpanosäädöksiä. |
| --- | --- |

3.17

4.   FSDN:n panos tilojen ekologisen, taloudellisen ja sosiaalisen suorituskyvyn sekä elintarvikeketjun avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden parantamiseen

| 4.1 | FSDN:n avulla voitaisiin edistää tilanhoidon tehostamista kehittämällä tietojen keräämiseen ja analysointiin perustuvia päätöksenteon tukivälineitä maatilojen suorituskyvyn parantamiseksi (mm. edistämällä täsmäviljelyä). Jäsenvaltioita olisi myös ohjattava tähän suuntaan. FSDN:ään pohjautuvien neuvontapalvelujen kannalta olisi hyödyllistä tehostaa tietoaineistojen yhdistämistä, jotta voidaan antaa tietoon perustuvaa neuvontaa kestävyyden eri ulottuvuuksista (taloudelliset, ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset näkökohdat). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Tilatasolla kerättyjä tietoja käytetään osittain maatilan potentiaalin ja kestäväpohjaisen suorituskyvyn kasvattamiseen. Viljelijöiden on voitava hallita omia tietojaan. Kestäväpohjaisten viljelykäytäntöjen edistämiseksi heitä tulisi myös auttaa ja neuvoa käyttämään tietojaan niin, että he pystyvät toimimaan täsmällisemmin, tehokkaammin ja kestävämmin. Tietoja olisi käytettävä siihen nimenomaiseen tarkoitukseen, jota varten ne on kerätty. Jäsenvaltioiden olisi osallistuttava tähän asianmukaisesti. Komission tulisi puolestaan antaa selkeitä suosituksia ja tarjota maatilojen ekosysteemeihin mukautettuja avoimia ohjelmistoratkaisuja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK ehdottaa, että luodaan EU:n maatalouselintarvikkeiden julkiseen dataluotettavuusmerkkiin perustuva yhteinen data-avaruus toimitusketjuja koskevien menettelyjen parantamiseksi ja tehostamiseksi. Käytännön tavoitteet tulisi asettaa kussakin jäsenvaltiossa. Tietojen yhteisomistus, maatalouden dataosuuskunnat ja datavetoista viljelyä koskevien kumppanuuksien kehittäminen edellyttävät erityisiä taloudellisia resursseja ja erityistä strategiaa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Maatalouselintarvikealalta puuttuvat standardit ja yhteinen menetelmä tietojen vertailukelpoisuuden ja yhteisen käytön varmistamiseksi. Tältä osin olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toteutettava konkreettisia toimia, sillä joidenkin viljelijöiden on kerättävä tietoja voidakseen myydä tuotteitaan vähittäismyyjille. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK:n mielestä FSDN:n tulisi auttaa ymmärtämään paremmin tilan koko ekosysteemiä. Sen olisi lisäksi oltava yhteentoimiva toimitusketjua koskevia tietoja sisältävien tai erillisiä tietoaineistoja kokonaisuutena analysoivien muiden tietokantojen kanssa, jotta voidaan seurata lisäarvon jakautumista ja varmistaa kaikkien elintarvikeketjun toimijoiden oikeudenmukainen kohtelu. FSDN:n tulisi tuottaa perusluonteisia tilojen suorituskykyyn ja myös alueelliseen ja tuotetilanteeseen liittyviä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | FSDN-tietoverkon olisi edistettävä älykästä, innovatiivista ja kestävää tilanhoitoa, tilanhoidon ja tuotannon parantamista sekä yhteyksiä maatalouden ulkoisia muuttujia (sää jne.) koskeviin tietokantoihin. Viljelijöiden ja osuuskuntien osallistumista tutkimushankkeisiin olisi lisättävä, ja EU:n varoja voitaisiin osoittaa erityisesti maatalouselintarvikealan digitalisointiin. Alan erityisluonteen vuoksi olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa käynnistettävä asiaa koskeva ehdotuspyyntö. |
| --- | --- |

4.6

5.   FSDN:n panos maatalouden ja maatalouselintarvikealan digitalisointiin

| 5.1 | Tietotekniikan sisäistäminen on hidas prosessi, sillä maatalous on edelleen yksi vähiten digitalisoituneista aloista. Maiden, alueiden ja maatilojen välillä on tässä suhteessa myös merkittäviä eroja. Digitaaliseen osallisuuteen liittyy valtavia ongelmia, joihin olisi puututtava eriarvoisuuden vähentämiseksi. Maatalouselintarvikealan digitalisoituminen lisää toimitusketjun avoimuutta sekä minimoi ruokakeinottelun riskiä. ETSK ehdottaa, että komissio perustaa yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa maatalouselintarvikealan digitalisointia koskevan yhdennetyn ohjelman. Koska digitaalinen siirtymä on ensisijainen tavoite, laitteiston ja ohjelmistoteknologian saatavuutta olisi helpotettava jäsenvaltioiden ja etenkin pienviljelijöiden kannalta erityisten ohjelmien turvin. Tietojen keräämiseen ja jakamiseen käytettävien ohjelmistolisenssien uusiminen tulisi kattaa määräajoin. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää EU:n varoja, mutta jäsenvaltioiden osallistuminen on tärkeää. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Automatisoidut ja älykkäät koneet ja anturit ovat tiedontuottajia, jotka voivat auttaa päätöksentekoprosessissa maatiloilla sekä vahvistaa tiedonhallintaa toimitusketjun tasolla. Toimitusketjun toimijoiden yhteenliitettävyyden ja yhteentoimivuuden sekä paikkatietojen pitäisi auttaa varmistamaan pienviljelijöiden yhteydet markkinoille sekä toimitusketjujen vakiinnuttaminen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Viljelijöiden integroimiseksi paremmin toimitusketjuihin ja tilojen tehokkuuden lisäämiseksi on tärkeää vahvistaa valmiuksia kerätä, jakaa, hallinnoida ja käyttää tietoja tilatasolla, erityisesti pientiloilla. Nämä kustannukset olisi katettava YMP:stä ja jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä erityistoimenpiteitä strategiasuunnitelmiinsa. Pienviljelijöiden heikkoa tietämystä digitaalisista prosesseista on hallittava harkiten ja digitaalisen tietämyksen lisäämiseen olisi kohdistettava selkeästi ja jatkuvasti huomiota YMP:ssä ja muissa asiaankuuluvissa politiikoissa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Sosiaalisia kysymyksiä ja ympäristöä koskevien tietojen keräämisen ei pitäisi olla erillinen prosessi tai lisätoimi, vaan sen tulisi pikemminkin olla tilan koosta tai tyypistä riippumatonta jatkuvaa, tilatasolla tapahtuvaa toimintaa, jota jäsenvaltioiden olisi tuettava. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK on huolissaan siitä, että datan ja digitalisaation kysyntä maatalouselintarvikealalla voi aiheuttaa hintasyrjintää sekä keinottelua perushyödykemarkkinoilla. Datamarkkinoiden keskittymistä muutamiin yrityksiin on hallinnoitava siten, että varmistetaan datasuvereniteetti. Lisäksi toimitusketjun toimijoiden välinen tietojen jakaminen on toteutettava oikeudenmukaisella, avoimella ja syrjimättömällä tavalla, jotta FSDN voi auttaa luomaan oikeudenmukaisemman toimitusketjun ja vähentämään epäsuoria päästöjä. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Maatalouselintarvikealalla olisi kiinnitettävä jatkuvasti huomiota datademokratian puitteiden luomiseen ja datasta saataviin hyötyihin liittyvän neuvotteluvallan tasapainottamiseen. ETSK suhtautuu myönteisesti tilatunnisteen käyttöönottoon mutta katsoo, että tietosuojaa, tietojen omistamista, niihin liittyvää vastuuta ja niiden siirrettävyyttä on maatalouden alalla selkiytettävä. Olisi huolehdittava datan tuottamien hyötyjen tasapuolisesta jakamisesta tietojen toimittajien ja niiden koostajien välisen vastavuoroisuuden pohjalta. FSDN-tietojen tulee myös olla helposti löydettävissä. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | On tarvetta erityisesti pienviljelijöille kohdistetuille valistuskampanjoille, joissa korostetaan tietojen merkitystä tilojen taloudellisen, sosiaalisen ja ekologisen suorituskyvyn kannalta, jotta voidaan vahvistaa luottamusta ja lisätä ymmärrystä siitä, miten tiedot vaikuttavat tulevien julkisten politiikkojen merkityksellisyyteen ja tehokkuuteen. Maatalouselintarvikkeiden toimitusketjujen toimijoilla tulisi olla pääsy avoimiin data-alustoihin tuotteiden toimitusketjujen vertailtavuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi. FSDN voisi motivoida viljelijöitä käyttämään digitaalisia alustoja toimitusketjuihin integroitumisen helpottamiseksi ja parhaiden käytäntöjen siirtämiseksi. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Tietojen keräilijöille tarjottavan koulutuksen ohella erityisesti pientiloille ja ikääntyneille viljelijöille olisi tarjottava jatkuvasti digilukutaidon kehittämismahdollisuuksia. Kyberturvallisuuskoulutusten, -harjoitusten ja -kampanjoiden tulisi olla jatkuvia. Digitalisaation ja data-alan edistyksestä huolimatta tarvitaan käyttäjäystävällisempiä järjestelmiä. ETSK korostaa tarvetta varmistaa laajakaistan kattavuus ja digitalisaatio, sillä ne ovat täsmäviljelyn ja robotiikan ennakkoedellytys. On myös tuettava investointeja kestäviin tekniikoihin. Olisi harkittava selkeän yhteyden luomista paitsi FSDN:n ja Verkkojen Eurooppa -välineen myös FSDN:n ja Verkkojen Eurooppa -välineen laajakaistainvestointirahaston välille. |
| --- | --- |

5.8

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto ”Pellolta pöytään: kestäväpohjainen elintarvikestrategia” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

1

(2)  https://www.h2020fairshare.eu/

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

3

(4)  ETSK:n valmisteleva lausunto aiheesta ”Digitalisaatio ja kestävyys – nykytilanne ja toimien tarve kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 187).

4

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/171

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ja Ukrainan välisiä solidaarisuuskaistoja koskeva toimintasuunnitelma Ukrainan maataloustuotteiden viennin ja EU:n kanssa käytävän kahdenvälisen kaupan helpottamiseksi”

(COM(2022) 217 final)

(2023/C 75/25)

| Esittelijä: | Marcin NOWACKI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Marcin NOWACKI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 156/12/17 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 28.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

4.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

156/12/17

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK toteaa, että Venäjän federaation provosoimaton sotilaallinen hyökkäys Ukrainaan on tuhonnut merkittävän osan maan infrastruktuurista ja sulkenut merisatamat ja -tiet, mikä on johtanut Ukrainan ulkomaankaupan romahtamiseen. Tämän vuoksi on tarpeen tutkia mahdollisuuksia avata vaihtoehtoisia maantie- ja rautatieliikennettä hyödyntäviä kauppareittejä EU:n ja Ukrainan välillä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja neuvostoa ryhtymään toimiin tulliselvitysten tehostamiseksi rajanylityspaikoilla lisäämällä sekä virkailijoiden määrää että EU:n ja Ukrainan välistä viranomaisyhteistyötä. Näillä toimenpiteillä olisi jatkettava kehitystä, joka on jo nähtävissä joissakin EU-maissa. Puola on esimerkiksi avannut Korczowa–Krakovetsin ja Dorohusk–Jahodynin rajanylityspaikoille erilliset tavaraliikenteelle varatut kaistat. Komitea korostaa myös tarvetta EU-maiden ja Ukrainan väliseen yhteistyöhön tulliselvitysten parantamiseksi muun muassa siten, että kaikki asiaankuuluvat tahot suorittavat tulliselvityksen samanaikaisesti noudattaen sekä EU:n jäsenvaltioiden että Ukrainan kaikkia menettelyjä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Muistutettakoon, että viimeisimpiin keskeisiin pyrkimyksiin lisätä maitse käytävää kauppaa kuuluvat kaksi sopimusta, jotka EU, Ukraina ja Moldova ovat allekirjoittaneet Ukrainasta Moldovan kautta EU:hun tuotavien tavaroiden maantiekuljetusten vapauttamiseksi. Tieliikennesopimukset edistävät näitä pyrkimyksiä, sillä ne helpottavat EU:n, Ukrainan ja Moldovan välistä maanteiden tavaraliikennettä mahdollistamalla sen, että ukrainalaiset, moldovalaiset ja EU:n rahdinkuljettajat voivat ajaa kyseisten alueiden kautta ja liikennöidä niiden välillä ilman tarvetta hankkia lupia tätä varten. EU:n ja Ukrainan sopimuksessa määrätään lisäksi ukrainalaisten ajokorttien ja ammattipätevyystodistusten tunnustamisesta (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK huomauttaa, että rajanylityspaikkojen lisäämiseksi ja rautateitse käytävän kaupan mahdollistamiseksi tarvitaan kiireellisesti infrastruktuuri-investointeja. Tällaiset investoinnit ovat mahdollisia vain, jos niitä tuetaan EU-rahoituksella. Kuljetusmäärien lisäämiseksi on tuettava investointitoimintaa ja myönnettävä maksutakauksia ja vakuutuksia EU:n ja Ukrainan väliseen tavaraliikenteeseen osallistuville yrittäjille. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että ukrainalaiskumppanien kanssa on tehtävä tiivistä yhteistyötä paitsi investointien toteuttamiseksi ja tavarankuljetusmenettelyjen parantamiseksi myös ukrainalaisten työntekijöiden työskentelyn mahdollistamiseksi EU:ssa. Tämä koskee sekä valtiollisia kumppaneita että työmarkkinaosapuolia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toteaa, että Euroopan komission tiedonannossa yksilöidään EU:n ja Ukrainan välisen kaupan merkittävät rasitteet ja niiden syyt paikkansapitävästi. Ukrainan alueella meneillään oleva aseellinen konflikti, joka johtuu Venäjän täysin perusteettomasta hyökkäyksestä, on johtanut Ukrainan infrastruktuurin laajamittaiseen tuhoutumiseen ja sulkenut sen Mustanmeren merisatamat, mikä on katkaissut maan kansainväliset kauppayhteydet. |
| --- | --- |

1.6

2.   Taustaa

| 2.1 | Tämä lausunto on vastaus komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 12. toukokuuta 2022 antamaan tiedonantoon ”EU:n ja Ukrainan välisiä solidaarisuuskaistoja koskeva toimintasuunnitelma Ukrainan maataloustuotteiden viennin ja EU:n kanssa käytävän kahdenvälisen kaupan helpottamiseksi” (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Yksi tärkeimmistä Ukrainan tuottamista ja EU:hun sekä lukuisiin Afrikan ja Aasian maihin viemistä hyödykkeistä on ruoka ja ennen kaikkea vilja. Ukraina kuuluu suurimpiin elintarvikkeiden tuottajiin, ja sen ulkomaankaupan estyminen merkitsee monien elintarvikkeiden tarjonnan huomattavaa vähenemistä EU:ssa ja maailmanlaajuisesti. Ukraina ja Venäjä tuottavat yhteenlaskettuna 10 prosenttia maailman vehnästä, ja niiden osuus maailman vehnäkaupasta on 30 prosenttia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen luoda vaihtoehtoisia ja optimaalisia logistiikkareittejä – uusia EU:n ja Ukrainan välisiä solidaarisuuskaistoja – helpottamaan ukrainalaisten maataloustuotteiden kauppaa sekä kahdenvälistä ulkomaankauppaa. Kaistat takaavat lisäksi Ukrainalle yhteydet Euroopan kauppareitteihin merisatamien kautta, mikä mahdollistaa itäisen naapurimme osallistumisen kansainväliseen kauppaan. Yleisesti ollaan kuitenkin yhtä mieltä siitä, että maitse toteutettavalla viennillä voidaan kompensoida vain kolmannes tai enintään puolet Ukrainan tavallisesti Mustanmeren kautta viemistä määristä. Vientitavaroiden kuljettaminen Eurooppaan maitse on sitä paitsi paljon kalliimpaa kuin niiden laivaaminen Mustanmeren kautta. Lisäksi Ukrainan vienti rajoittuu EU:n sisämarkkinoille, mikä kaventaa viljelijöiden mahdollisuuksia eikä auta monia Afrikan ja Aasian maita saamaan kipeästi kaipaamiaan elintarvikkeita. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Mustallemerelle on avattu turvalliseksi tarkoitettu viljankuljetuskäytävä, ja se voi merkitä hyvää elintarvikkeiden tuojamaille ja Ukrainan viljelijöille. Todellinen testi on kuitenkin vielä edessä, sillä luottamus Venäjään on heikkoa. Kaiken kukkuraksi polttoaineiden ja lannoitteiden hinnat ovat tällä hetkellä korkeita ja suuri osa Ukrainan maatalousmaasta on Venäjän hallinnassa tai vaarassa joutua Venäjän hyökkäysten kohteeksi. Jos viljelijät eivät voi enää harjoittaa maataloutta korkeiden kustannusten ja heikon turvallisuuden vuoksi, he saattavat luopua maanviljelystä, mikä koettelee kansainvälistä ruokaturvaa ja vie myös työpaikkoja. Ratkaisuja on löydettävä pikaisesti. Aikaa ei ole hukattavaksi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK toteaa, että komissio määrittää asianmukaisesti pullonkaulat eli EU:n ja Ukrainan välisen kaupan pahimmat ongelmakohdat ja ehdottaa useita toimenpiteitä havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:n ja Ukrainan välisen kaupan kehityksen suurimmat hankaluudet johtuvat infrastruktuurin ongelmista. Tarvitaankin kiireellisiä investointeja, jotta rajanylityspaikat saadaan pidettyä ruuhkattomina ja Ukrainan ja EU:n jäsenvaltioiden välistä rautatieliikennettä voidaan helpottaa. Olisi käynnistettävä ja laajennettava yhteistyötä EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, Ukrainan sekä Moldovan välillä, sillä tällä maalla voi olla aktiivinen rooli tavarankuljetusten alalla. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | Ukrainaan kohdistuvan Venäjän hyökkäyksen aiheuttamia vahinkoja on vaikea arvioida, varsinkin kun emme tiedä, kuinka kauan sota kestää. On kuitenkin jo aiheellista pohtia, miten Ukrainan jälleenrakentaminen, taloudellinen kehittäminen ja yhdentyminen Euroopan unionin taloudelliseen ekosysteemiin hoidetaan. Tärkeä askel kohti Ukrainan jälleenrakentamista oli 4.–5. heinäkuuta 2022 pidetty Luganon konferenssi, jonka merkitystä lisää entisestään se, että EU:n johtajat päättivät 23. kesäkuuta 2022 myöntää Ukrainalle Euroopan unionin jäsenehdokkaan aseman. Euroopan komission ehdottama suunnitelma luoda ns. solidaarisuuskaistoja Euroopan unionin ja Ukrainan välisen kaupan lisäämiseksi on epäilemättä olennainen askel kohti tätä tavoitetta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ukrainassa on 18 satamaa, joista käsin tavaroita voidaan viedä Euroopan maihin ja muualle maailmaan. Tuoreiden Ukrainasta saatujen tietojen mukaan 15 niistä on saarrettu. Toiminnassa on vain kolme satamaa: Reni, Izmail ja Ust-Donaisk. Venäjä on lisäksi estänyt lähes 80 ulkomaisen aluksen ja niiden miehistöjen lähdön. Ukrainalaisten lähteiden mukaan satamista lähti maaliskuussa vain 400 000 tonnia rahtia. Toukokuussa satamien vienti nousi 1,3 miljoonaan tonniin (3). Tämä on kuitenkin vain pisara valtameressä verrattuna siihen, mitä tarvittaisiin. Toivoa merikaupan lisääntymisestä on nähty sopimuksessa, jonka mukaan Venäjän on määrä sallia kauppa-alusten liikennöinti Ukrainan satamista. Ensimmäiset ukrainalaista viljaa kuljettavat alukset ovat jo lähteneet Odessan satamasta. On syytä korostaa, että Venäjän kanssa tehty sopimus on hauras ja että satamat voidaan saartaa taas kokonaan milloin tahansa (4). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ukraina on kaiken kaikkiaan maailman suurimpia elintarvikkeiden tuottajia. Noin puolet maailmalle vietävästä auringonkukkaöljystä, 16 prosenttia maissista ja 10 prosenttia vehnästä on peräisin sieltä. Ukraina on myös muiden viljojen ja elintarvikkeiden tärkeä tuottaja ja viejä (5). Elintarvikevienti on Ukrainan keskeisiä tulonlähteitä ja tuotti vuonna 2021 maalle 27,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria (6). Ukrainalaisia maataloustuotteita myydään Kaakkois-Aasiaan, Lähi-itään ja Afrikkaan. EU:n jäsenvaltioista esimerkiksi Espanja, Alankomaat ja Italia ovat niin ikään näiden tuotteiden suurimpia tuojia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan noin kaksi kolmasosaa Ukrainan tavaraviennistä tapahtui meriteitse. Viljaa vietiin tuolloin lähes yksinomaan meritse ja kasviöljyistäkin yli 90 prosenttia (7). Mustanmeren kaupallisten merisatamien saarrolla on välitön vaikutus kansainväliseen ruokaturvaan ja monien maailman maiden taloudelliseen tilanteeseen. Ukrainan elintarvikeviennin supistuminen on varmasti tärkeä hintainflaatiotekijä kaikkialla EU:ssa nyt ja tulevaisuudessakin. Sota on haitannut sadonkorjuuta, sillä Venäjän joukot ovat varastaneet satoja miehitetyillä alueilla ja lisäksi miinoittaneet alueita ja polttaneet peltoja. Näissä olosuhteissa Ukrainan sato on jäänyt paljon pienemmäksi kuin aiempina vuosina. Yhdistettynä vientivaikeuksiin tämä voi johtaa nälkään monilla maailman alueilla. Lisäksi arviolta noin 30 prosenttia Ukrainan vehnäntuotantoalueista on nyt Venäjän hallinnassa (elokuu 2022). Miehitettyjen alueiden tuotantotilanne on epäselvä: kuka valvoo niiltä tapahtuvia toimituksia, ja voidaanko tuotteita edelleen saada maailmanmarkkinoille? On myös arvioitu, että sodan puhjettua 20–25 miljoonaa tonnia satovuoden 2021 viljaa jäi jumiin Ukrainaan. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kyseiset ongelmat oikeuttavat täysin komission ehdotukset solidaarisuuskaistojen luomisesta. ETSK huomauttaa kuitenkin, että komission ehdotukseen olisi sisällytettävä rajanylityspaikkojen kapasiteetin kasvattamiseen tähtäävien toimenpiteiden lisäksi myös toimia investointivarmuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.5

4.   Erityistä

4.1   EU:n jäsenvaltioiden ja Ukrainan tulliviranomaisten työn koordinointi

| 4.1.1 | Yhteinen tullivalvonta EU:n ja Ukrainan rajalla ei ole uusi asia. Samanlaista mekanismia käytettiin jalkapallon vuoden 2012 euroopanmestaruuskilpailujen (UEFA Euro) aikana, jolloin yli miljoona ihmistä ylitti Puolan ja Ukrainan rajan. Tuolloin erityismenettelyt koskivat kuitenkin ainoastaan henkilöiden eivätkä tavaroiden liikkumista. Tullipalvelujen koordinointi on joka tapauksessa mahdollistanut rajanylityspaikkojen kapasiteetin lisäämisen. Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen aiheuttamat erityisolosuhteet oikeuttavat varmasti harkitsemaan vastaavia toimenpiteitä tavarankuljetusten osalta. On selvää, että Ukrainan rajanylityspaikoilla tarvitaan tullitarkastuksia. Komitea suosittelee kuitenkin, että EU:n jäsenvaltioiden ja Ukrainan viranomaiset suorittavat tarkastukset yhdessä paikassa ja samanaikaisesti, saumattomassa yhteistyössä ja toimintaansa koordinoiden. |
| --- | --- |

4.1.1

4.2   Rajanylityspaikkojen kapasiteetin lisääminen, maantiekuljetusratkaisut ja uusien rajanylityspaikkojen ja -kaistojen avaaminen tavaroiden, erityisesti maatalous- ja elintarviketuotteiden, tulliselvitystä varten

| 4.2.1 | Rajanylityspaikkojen avaaminen ja niiden kapasiteetin lisääminen on ratkaisevan tärkeää EU:n jäsenvaltioiden ja Ukrainan välisen vapaan tavarakaupan mahdollistamiseksi. Ukrainan naapurimaissa on jo havaittavissa tällaista kehitystä, ja sitä olisi tuettava myös taloudellisesti investoimalla tarvittavaan infrastruktuuriin. On tarpeen sekä kasvattaa nykyisten rajanylityspaikkojen kapasiteettia esimerkiksi tullihenkilöstöä lisäämällä että avata erityisesti tavaroiden tulliselvityksiä varten uusia rajanylityspaikkoja siellä, missä se on mahdollista. Esimerkkinä mainittakoon Puola, joka on lisännyt tavarankuljetuskapasiteettia Korczowa–Krakovetsin ja Dorohusk–Jahodynin rajanylityspaikoilla. Hyödyntämällä ja laajentamalla nykyistä infrastruktuuriaan Puola on onnistunut lyhentämään nopeasti tavarankuljetusten tulliselvitysten odotusaikoja muissa rajanylityspaikoissaan. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Kannattaa ottaa huomioon, että ukrainalaisen viljan kaupassa voidaan hyödyntää paitsi Puolan myös Baltian maiden merisatamia. Puolan rautatieverkkoa on käytettävä tehokkaasti, ja Ukrainan viranomaisten ja yritysten on voitava hyödyntää Puolan, Liettuan, Latvian ja Viron satamia. Komitea pitää tärkeänä mainita, että huomattava määrä ukrainalaista viljaa on varastoissa Puolan ja Ukrainan välisellä rajalla. Tämä tarkoittaa, että kaupan logistiikan tiellä on edelleen esteitä, jotka on poistettava. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | On huomionarvoista, että komissio ehdottaa myös neuvottelujen aloittamista Euroopan unionin ja Ukrainan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen tekemiseksi. Sopimus voisi alkuperäisen voimassaoloaikansa jälkeen pysyä voimassa niin kauan kuin Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen vakavat vaikutukset liikenneinfrastruktuuriin ja kuljetustoimintaan jatkuvat. Komitea painottaa kuitenkin, että ukrainalaisten ja eurooppalaisten yritysten liiketoimintaympäristöt eroavat toisistaan huomattavasti. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että kaikkiin EU:n ja Ukrainan välisiin sopimuksiin sisältyy etenemissuunnitelma Ukrainan sääntelyn muuttamiseksi siten, että sikäläiset määräykset saadaan vastaamaan eurooppalaisia standardeja liikkuvuuspaketti mukaan lukien. Muussa tapauksessa ukrainalaiset kuljetusyritykset voivat saada merkittävän kilpailuedun eurooppalaisiin kuljetusyhtiöihin nähden, mikä johtaa vakaviin taloudellisiin seurauksiin Euroopan kuljetusalalla. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Toimessa 4 komissio kehottaa suuntaamaan ukrainalaisten maataloustuotteiden vientikuljetukset ensisijaisesti sellaisiin tavaraliikennekäytäviin, joissa on käytettävissä eniten kapasiteettia. Tämä on hallinnollisesti tärkeää, mutta on syytä korostaa, että ilman taloudellisia lisäkannustimia ja riittäviä vakuutuksia yksityiset liikenteenharjoittajat eivät välttämättä ole valmiita ottamaan maataloustuotteiden kuljetukseen liittyviä riskejä. Yksityisyritykset noudattavat voiton maksimoimisen ja riskin minimoimisen periaatetta ja saattavat siksi valita muita hyödykkeitä tai suunnata toimintansa kokonaan muualle sen asemesta, että kuljettaisivat maataloustuotteita Ukrainasta. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | ETSK pitää myönteisenä, että komissio viittaa perustellusti tarpeeseen poistaa ukrainalaisten kuljettajien EU:ssa työskentelemistä haittaavat lukuisat esteet. Ukrainalaiskumppanien kanssa olisi ryhdyttävä yhteisiin toimiin sen mahdollistamiseksi, että ukrainalaiset voivat työskennellä eurooppalaisissa kuljetusyhtiöissä ja ylittää rajat vapaasti. Alueella toimivilla eurooppalaisilla kuljetusyhtiöillä on nimittäin huomattava työvoimapula. EU-maissa työskenteli ennen sotaa paljon ukrainalaisia, mutta sodan alettua heidän oli palattava kotimaahansa eivätkä he voi tällä hetkellä lähteä Ukrainasta töihin Euroopan unionin alueelle, mikä vaikuttaa eurooppalaisten yritysten tilanteeseen. |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   EU:n ja Ukrainan väliset rautatieyhteydet

| 4.3.1 | ETSK toteaa, että Euroopan komissio yksilöi rautateiden tavaraliikenteen ongelmat oikein. EU:ssa käytetään 1 435 mm:n raideleveyttä ja Ukrainassa 1 520 mm:n raideleveyttä, mikä estää EU-maiden tavarajunia kulkemasta Ukrainan raiteilla ja päinvastoin. Komissio viittaa vaunujen telien vaihtamisen tarjoamaan ratkaisuun, mutta se ei välttämättä riitä kaikissa tapauksissa. On syytä ottaa huomioon, että ukrainalaiset vaunut ovat joskus leveämpiä kuin EU:ssa käytetyt vaunut, mikä voi estää niiden käytön eurooppalaisilla raiteilla. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Toimessa 5 komissio sitoutuu tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden ja toimialan kanssa kartoittaakseen uudelleenlastauksen ja raideleveyden vaihdon kannalta tärkeimmät keskukset EU:n ja Ukrainan välisillä rajoilla ja niiden ulkopuolella, jotta voidaan määrittää päivittäin uudelleenlastattavissa olevat irto- ja konttirahtimäärät. Komitea korostaa, että EU:n koordinointiavun tulisi ulottua itse kuljetusta pidemmälle ja kattaa myös rahdin huolinta. Ukrainalaisilla yrityksillä on tällä hetkellä suuria vaikeuksia perustaa uusia logistiikkaketjuja (rajaterminaalien varaaminen, rautateiden tavaraliikenteen järjestäminen, satamaterminaalien varaaminen, sopimusten laatiminen varustamoiden kanssa). Vilja toimitetaan usein vain rajalle saakka, mikä luo pullonkauloja. Ongelma voitaisiin ratkaista laaja-alaisilla (myös verkossa toteutettavilla) kumppaninhakutapahtumilla ja -mekanismeilla, esimerkiksi luomalla yhteyksiä ukrainalaisten viejien ja eurooppalaisten huolitsijoiden, logistiikkayritysten jne. välille. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Solidaarisuuskaistojen toteuttaminen edellyttää moninaisia investointeja infrastruktuuriin, erityisesti rautateihin. Huomionarvoinen esimerkki tästä on Euroopan rautatieinfrastruktuurin laajentaminen ehdotetulla Puolan, Ukrainan ja Romanian välisellä liikennekäytävällä, reitillä Gdańsk–Lublin/Przemyśl–Lviv–Tšernivtsi–Suceava–Constanța. Hanke voisi muodostaa itäisen haaran uudessa Itämeren, Mustanmeren ja Egeanmeren välisessä Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) käytävässä, josta keskustellaan parhaillaan TEN-T-verkon kausitarkistuksen yhteydessä. Kun Puolassa on tehty tarvittavat investoinnit, esim. saatu valmiiksi Puolan tasavallan keskusliikenneasema ja mukautettu suurnopeusrautatiet rahtikuljetuksiin soveltuviksi, tämä on todennäköisesti nopein reitti kuljettaa tavaroita Ukrainasta Itämeren satamiin. Rautatieinvestointien toteuttaminen osana TEN-T-verkkoa parantaa Moldovan ja EU:n välisiä yhteyksiä ja auttaa avaamaan lisää tavaraliikennereittejä Odessaan ja Chișinăuhun. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   Yrittäjien taloudellinen tukeminen ja riskien vähentäminen

| 4.4.1 | Ukrainan jälleenrakentaminen vaatii valtavia investointeja. Sotatoimet ovat tuhonneet merkittävän osan maan infrastruktuurista ja maataloudesta. Investoinnit edellyttävät rahoituslähteitä ja maksutakauksia varmuuden saamiseksi siltä varalta, että investoiva taho ei pysty maksamaan toimeksisaajalle. Ukrainaan investointeja tekeviä yrittäjiä onkin tuettava EU-rahoituksella. Monet viljelijät eivät ota riskiä ja tee investointeja, koska polttoaine-, lannoite- ja vakuutuskustannukset ovat korkeat. Monet miehitetyillä alueilla sijaitsevat maatilat hylätään, mikä tarkoittaa, että väestöllä ei ole työpaikkoja ja että ruoantuotanto tyrehtyy. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Komissio korostaa kuitenkin perustellusti, että EU-alueen vaunujen omistajat ovat haluttomia lähettämään liikkuvaa kalustoaan ja ajoneuvojaan Ukrainaan. Ukrainan vastaus näihin huoliin on hallituksen asetus, jonka mukaan Ukraina sitoutuu korvaamaan vaunujen tai proomujen katoamisesta aiheutuvat kustannukset. Asetus ei kuitenkaan poista vakuutusriskejä eikä koske maantieliikennettä. Eurooppalaista liikkuvaa kalustoa on jo saapunut Ukrainaan mutta toistaiseksi vähäisessä määrin. On järkevää tukea EU:ta yhteistyössä Ukrainan kanssa ja kohdentaa ehdotetulle välineelle erityistä rahoitusta. Ukrainan alueella tapahtuvaan sotilaalliseen toimintaan liittyvä riski heikentää merkittävästi yritysten (tieliikenneala mukaan lukien) halukkuutta harjoittaa rahtiliikennettä EU:n ja Ukrainan välillä. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Komissio viittaa useissa kohdissa tarpeeseen investoida merkittävästi esimerkiksi rautatieyhteyksien rakentamiseen, rahdin uudelleenlastausinfrastruktuuriin ja varastointi-infrastruktuuriin. On syytä muistaa, että viljan kuljetukseen tarvittavaan infrastruktuuriin tehtävien yksityisten investointien (terminaalit, nostolaitteet, vaunujen ja liikkuvan kaluston hankinnat, satamalaitureiden kehittäminen jne.) keskeisenä haasteena on sodanaikainen epävarmuus ja siten investointien ylimitoittamisen riski. Ongelman maailmanlaajuinen ulottuvuus huomioiden on perusteltua, että valtiot ja kansainväliset järjestöt pyytävät tukea sellaisten rahoitusvälineiden luomiseen, joilla katetaan yksityisten yritysten viljakuljetus- ja -varastointi-infrastruktuuriin tekemien keskeisten investointien riskit. Mahdollisia sidosryhmiä ovat Euroopan investointipankki tai muut alueen maiden kehityspankit. |
| --- | --- |

4.4.3

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Supporting Ukrainian exports and improving connections to the EU: EU strengthens cooperation with Ukraine and Moldova (europa.eu).

1

(2)  COM(2022) 217 final.

2

(3)  https://ubn.news/russian-invaders-have-seized-and-blocked-15-ukrainian-ports/

3

(4)  https://www.business-standard.com/article/international/ukraine-russia-sign-un-deal-to-export-grain-and-fertiliser-on-black-sea-122072201213_1.html

4

(5)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492; https://www.apk-inform.com/en/news/1526701; ks. myös The importance of Ukraine and the Russian Federation for global agricultural markets and the risks associated with the war in Ukraine, Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö.

5

(6)  https://www.weforum.org/agenda/2022/07/ukraine-s-food-exports-by-the-numbers/

6

(7)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492

7

---

LIITE

Käsittelyssä hylättiin seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

MUUTOSEHDOTUS

Esittäjät:

CAÑO AGUILAR Isabel

HAJNOŠ Miroslav

QUAREZ Christophe

SZYMAŃSKI Mateusz

TEN/781 – EU:n ja Ukrainan väliset solidaarisuuskaistat

Kohta 4.5

Lisätään uusi kohta kohdan 4.4.3 jälkeen.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 4.5 | Työntekijöiden oikeuksien suojelu uudessa työlakiehdotuksessa |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

4.5

Ukrainan parlamentti on äskettäin luopunut pitkään soveltamastaan periaatteesta kuulla ammattiliittoja ja työnantajajärjestöjä työlainsäädännön muutoksiin liittyvistä toimintalinjauksista. Tämän seurauksena Ukrainan parlamentti on hyväksynyt elokuussa 2022 voimaan tulleen lain 2434-IX, joka syrjii alle 250 työntekijän organisaatioissa työskenteleviä ja vähimmäispalkkatasoon verrattuna yli kahdeksankertaista palkkaa saavia työntekijöitä sallimalla työnantajan ehdottaa, että he allekirjoittavat yksilöllisen työsopimuksen, joka voi hyväksytyksi tultuaan tuoda kyseiselle työntekijälle työlainsäädännön ja työehtosopimusten ulkopuolisia lisävastuita ja -velvoitteita. Laki hyväksyttiin sotalain johdosta, mutta se on selvästi osa laajempia pyrkimyksiä purkaa sääntelyä ja kaventaa työntekijöiden oikeuksia. Lain hyväksyminen ja sen säännösten sisällyttäminen uuteen työlainsäädäntöön olisivat rauhan aikana vastoin EU:n sääntöjä mm. palvelujen tarjoamisen vapaudesta, työntekijöiden työ- ja elinoloista, kestävistä työehdoista ja syrjimättömyyden periaatteesta ja sitä paitsi ristiriidassa myös Kansainvälisen työjärjestön ratifioituihin yleissopimuksiin pohjautuvien velvoitteiden sekä varmaa ja sopeutuvaa työllisyyttä, riittävää vähimmäispalkkaa ja vähimmäistoimeentuloa koskevien Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden kanssa.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 81 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 97 |
| Pidättyi äänestämästä: | 17 |

Puolesta:

81

Vastaan:

97

Pidättyi äänestämästä:

17

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/178 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/178

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n aurinkoenergiastrategia”

(COM(2022) 221 final)

ja

”Komission suositus uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttamisesta ja energian ostosopimusten helpottamisesta”

(C(2022) 3219 final)

(2023/C 75/26)

| Esittelijä: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Alena MASTANTUONO |

Esittelijä:

Kęstutis KUPŠYS

Yhteisesittelijä:

Alena MASTANTUONO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 171/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 28.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

4.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

171/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK korostaa, että EU:n on edistettävä aurinkoenergiaa ja parannettava kiireellisesti Euroopan valmiuksia tällä alalla monista syistä: on saavutettava ilmastotavoitteet, lisättävä EU:n strategista energiariippumattomuutta, edistettävä julkisia ja yksityisiä investointeja ja kunnollisten työpaikkojen luomista, vahvistettava teollista perustaa ja edistettävä liiketoimintamahdollisuuksia sekä kohtuuhintaisen energian saantia kotitalouksissa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Samalla ETSK korostaa tarvetta tunnustaa jäsenvaltioiden väliset erot niiden energialähteiden yhdistelmässä. Erot heijastavat niiden maantieteellisiä ja ilmasto-olosuhteita sekä erilaisten uusiutuvien energialähteiden saatavuutta. Aurinkoenergian tehostamisessa on otettava huomioon tekniset edellytykset ja ympäristökestävyys. Aurinkoenergian täyden potentiaalin hyödyntäminen edellyttää jäsenvaltioiden yhteistyön tiivistämistä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n aurinkoenergiastrategiaan (1), jäljempänä ”strategia”, mutta pitää valitettavana, että se johtaa tuloksiin vasta niin myöhään. Se kehottaa jäsenvaltioita olemaan odottamatta EU:n uusien sääntöjen hyväksymistä ja helpottamaan jo nyt hallinnollisia menettelyjä ja lyhentämään lupaprosessia. ETSK kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan keskitettyjä palvelupisteitä sekä integroituja ja yksinkertaistettuja lupamenettelyjä ja nopeuttamaan välittömästi ydinkehittämisalueiden nimeämistä sekä rajoittamaan täytäntöönpanoprosessin keston enintään kahteen vuoteen. Se korostaa myös, että aurinkoenergiastrategia edellyttää varastointikapasiteetin määrätietoista käyttöönottoa ja sitä, että siirto- ja jakeluverkot ovat valmiit. |
| --- | --- |

1.3

ETSK kehottaa poliittisia päättäjiä edistämään ja tukemaan ihmisten ryhtymistä itse tuottamaansa aurinkoenergiaa käyttäviksi kuluttajiksi sekä energiayhteisöjen muodostamista. ETSK suosittaa, että paikallisviranomaiset käynnistävät hankkeita energiaköyhyyden torjumiseksi alueilla, joilla ihmisillä ei ole varaa investoida energiayhteisöjen avulla. ETSK kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota maatalouden aurinkosähköön, jotta maataloustuottajille voitaisiin tarjota uusia mahdollisuuksia ja hyötyjä.

| 1.4 | Komitea toteaa, että lämpöpumppujen käytön laajentamista on tarkasteltava yhdessä aurinkosähköjärjestelmien lisäämisen kanssa, koska (katolle asennetun) aurinkosähköjärjestelmän ja lämpöpumpun yhdistelmä on ilmasto-olosuhteiden salliessa energiatehokkain ja taloudellisesti saavutettavissa oleva vaihtoehto jäähdytykseen. ETSK katsoo myös, että on edistettävä voimalaitosmittakaavan aurinkolämpöjärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Jotta voidaan varmistaa aurinkosähkön laajamittainen käyttöönotto, on vahvistettava Euroopan teollista perustaa ja taattava sujuvat ja luotettavat toimitusketjut aurinkoenergia-alalla. ETSK katsookin olevan välttämätöntä, että EU etsii tapoja tuottaa aurinkosähköjärjestelmiä Euroopassa, parantaa julkisia ja yksityisiä investointeja edistävää toimintaympäristöä ja luoda yrityksille suotuisat olosuhteet, mukaan lukien asianmukainen rahoituksen saanti ja vahva keskittyminen tutkimukseen ja innovointiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Aurinkoenergiajärjestelmien asentamiselle on olemassa suuria esteitä, koska ammattitaitoisista työntekijöistä on valtava pula, ja sen lisäksi on sääntely- ja jopa teknisiä esteitä. ETSK kehottaa edistämään koulutusta ja osaamisen kehittämistä tehokkaasti yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa, että on tärkeää luoda EU:n oma teollisuuskapasiteetti kestäville ja kohtuuhintaisille aurinkoenergiatuotteille, ja kehottaa tukemaan päättäväisesti aurinkosähköalan yhteenliittymää. Se korostaa selkeää tarvetta saada mukaan kaikki asianomaiset sidosryhmät viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten tuella, jotta voidaan varmistaa käytännön tietämys ja asiantuntemus sekä laaja tuki aurinkosähköjärjestelmien käyttöönotolle. |
| --- | --- |

1.7

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio ehdotti 18. toukokuuta 2022 Ukrainan sodan ja Venäjää koskevien EU:n pakotteiden valossa ja EU:n energiaomavaraisuuden parantamiseksi REPowerEU-suunnitelmaa (2), jolla pyritään ”vähentämään nopeasti Euroopan riippuvuutta Venäjän fossiilisista polttoaineista vauhdittamalla puhdasta siirtymää ja yhdistämällä voimat kestävämmän energiajärjestelmän ja todellisen energiaunionin aikaansaamiseksi”. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Puhtaan energian tuotannon osalta REPowerEU-suunnitelmassa ehdotetaan tapoja, joilla EU voi nopeuttaa vihreää siirtymää ja vauhdittaa mittavia investointeja uusiutuvaan energiaan (3). Euroopan komissio esitti osana REPowerEU-suunnitelmaa EU:n aurinkoenergiastrategian (jäljempänä ”strategia”). Strategiassa keskitytään neljään aloitteeseen:






  a) | EU:n aurinkokattoaloite; |
| --- | --- | --- |

2.2

a)

EU:n aurinkokattoaloite;

| b) | lupamenettelypaketti; |
| --- | --- |

b)

lupamenettelypaketti;

| c) | EU:n laajamittainen osaamiskumppanuus; |
| --- | --- |

c)

EU:n laajamittainen osaamiskumppanuus;

| d) | EU:n aurinkosähköalan yhteenliittymä. |
| --- | --- |

d)

EU:n aurinkosähköalan yhteenliittymä.

| 2.3 | Strategia perustuu EU:n ehdottamiin aloitteisiin, jotka koskevat uusiutuvia energialähteitä, rakennusten energiatehokkuutta ja yleistä energiatehokkuutta (jäljempänä ”COM(2022) 222 final” (4)), Ehdotuksessa esitetään uusiutuvaa energiaa tuottaviin laitoksiin sovellettavan lupamenettelyn enimmäiskeston määrittämistä. Komissio on esittänyt aloitteen uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin (5) ja energiatehokkuusdirektiivin (6) tarkistamista koskevissa aiemmissa ehdotuksissa asetettujen tavoitteiden nostamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Käsillä oleva lausunto on yksi monista energiaan liittyvistä ETSK:n lausunnoista, ja sitä on tarkasteltava tässä yleisessä kontekstissa, joka kattaa muun muassa REPowerEU-suunnitelmaa (7), energiamarkkinoita, energiaturvallisuutta ja energian hintoja koskevat lausunnot. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleiset huomiot

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuun strategiaan ja erityisesti siihen, että siinä käsitellään tarvetta toteuttaa toimia koko aurinkoenergia-alalla: investointeja, innovointia, energiantuotantoa, sähköä, markkinarakennetta, kannustimia, infrastruktuuria, työntekijöiden osaamista, tietoisuuden lisäämistä, kestävää kehitystä ja arvoketjuja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Aurinkoenergian lisääminen ja Euroopan kapasiteetin parantaminen tällä alalla on monista syistä kiireellistä. On saavutettava ilmastotavoitteet ja lisättävä EU:n strategista riippumattomuutta energia-alalla. Aurinkoenergian lisääminen vahvistaa myös julkisia ja yksityisiä investointeja ja helpottaa kunnollisten työpaikkojen luomista, tarjoaa liiketoimintamahdollisuuksia ja edistää kotitalouksien mahdollisuutta saada kohtuuhintaista energiaa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Johdonmukainen ja kestävyysperiaatteiden mukainen EU:n aurinkoenergiastrategia edellyttää, että EU varmistaa






  1) | asianmukaiset sääntelykehykset, jotka säästävät aikaa ja alentavat kustannuksia; |
| --- | --- | --- |

3.3

1)

asianmukaiset sääntelykehykset, jotka säästävät aikaa ja alentavat kustannuksia;

| 2) | kuluttajien aktiivisen panoksen aurinkoenergian tuotantoon; |
| --- | --- |

2)

kuluttajien aktiivisen panoksen aurinkoenergian tuotantoon;

| 3) | mittakaavaetujen hyödyntämisen; |
| --- | --- |

3)

mittakaavaetujen hyödyntämisen;

| 4) | mittavat julkiset ja yksityiset investoinnit infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

4)

mittavat julkiset ja yksityiset investoinnit infrastruktuuriin;

| 5) | kannustimet tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin; |
| --- | --- |

5)

kannustimet tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin;

| 6) | ammattitaitoiset ihmiset ja laadukkaat työpaikat heidän houkuttamisekseen; |
| --- | --- |

6)

ammattitaitoiset ihmiset ja laadukkaat työpaikat heidän houkuttamisekseen;

| 7) | raaka-aineiden riittävyyden; |
| --- | --- |

7)

raaka-aineiden riittävyyden;

| 8) | kiertotalouden periaatteet ja energiatehokkuuden koko aurinkosähköalalla; |
| --- | --- |

8)

kiertotalouden periaatteet ja energiatehokkuuden koko aurinkosähköalalla;

| 9) | riittävän rahoituksen. |
| --- | --- |

9)

riittävän rahoituksen.

| 3.4 | Samalla ETSK korostaa, että strategiassa on tunnustettava jäsenvaltioiden väliset erot niiden energialähteiden yhdistelmässä. Erot heijastavat niiden maantieteellisiä ja ilmasto-olosuhteita sekä erilaisten uusiutuvien energialähteiden saatavuutta. Lisäksi aurinkoenergian tehostamisessa on otettava huomioon tekniset edellytykset ja ympäristökestävyys. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komitea toivoo, että aurinkoenergiastrategiasta tulee ilmastoneutraaliin energiajärjestelmään siirtymisen kulmakivi ja että uusiutuvilla energialähteillä on järjestelmässä keskeinen rooli. Sitä varten on kiinnitettävä erityistä huomiota varastointiteknologian kehittämiseen, kysynnän hallintaan ja energiajärjestelmän integraatioon kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että on kiireellisesti luotava suotuisat olosuhteet tutkimukselle, tuotekehitykselle ja EU:n teollisuuskapasiteetin luomiselle kestävien ja kilpailukykyisesti hinnoiteltujen aurinkoenergialaitteiden tuotantoa varten. Sen vuoksi ETSK kehottaa tukemaan voimakkaasti aurinkosähköalan yhteenliittymää, jonka odotetaan löytävän ratkaisuja EU:n teollisuuskapasiteetin jatkuvaan vähenemiseen liittyvään ongelmaan. Tässä yhteydessä olisi hyödynnettävä kokemuksia ja mahdollisia synergioita muiden liittoutumien, kuten Euroopan akkualan yhteenliittymän, kanssa. Kansalaisyhteiskunta olisi otettava mukaan tähän alusta alkaen, koska sillä on keskeinen rooli käytännön tietämyksen ja asiantuntemuksen tarjoamisessa, laajemman yleisön tavoittamisessa sekä yhteiskunnallisen tuen ja kuulemisen varmistamisessa. |
| --- | --- |

3.6

Aurinkoenergian käyttöönoton vahvistaminen

| 3.7 | Jotta voitaisiin lisätä aurinkoenergian käyttöönottoa, tarvitaan politiikkaa, joka motivoi kuluttajia ja kaikkia energiajärjestelmän sidosryhmiä ottamaan tämän tavoitteen huomioon energianhankinnassaan. Samalla näitä on kannustettava sitoutumaan energiatehokkuuteen ja energiansäästötoimiin. Tähän voitaisiin päästä lisäämällä kuluttajien tietoisuutta odotetuista hyödyistä, kuten energialaskujen pienenemisestä, päivittäisen hyvinvoinnin paranemisesta ja omaisuuden arvon noususta, ja suunnittelemalla asianmukaisia rahoitusvälineitä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kehottaa poliittisia päättäjiä kannustamaan ja tukemaan ihmisiä siinä, että heistä tulee tiedostavia energiankuluttajia mutta myös energian tuottajakuluttajia ja että he perustavat energiayhteisöjä. Tämä auttaisi heitä olemaan aiempaa tietoisempia ja riippumattomampia yhteismarkkinoiden hinnoista. ETSK suosittaa, että paikallisviranomaiset käynnistävät kollektiivisia aurinkoenergiahankkeita hyödyntämällä julkisia rakennuksia, kuten toimistoja, kouluja ja sairaaloita, jotta voidaan torjua energiaköyhyyttä alueilla, joilla ihmisillä ei ole varaa investoida energiayhteisöjen avulla. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kun otetaan huomioon energiatehokkuuden ja energian säästämisen ensisijainen rooli, jäsenvaltioiden olisi helpotettava älykkäiden mittareiden käyttöönottoa, jotta energiankäyttäjät saisivat paremman kuvan kulutuksestaan ja ymmärtäisivät paremmin, miten sitä voi hallita. ETSK kehottaa ottamaan huomioon energiatehokkuuden parantamisen ja aurinkoenergian roolin lisäämisen välisen yhteyden rakennusten kunnostamisessa. Jäsenvaltioita kannustetaan ohjeistamaan energiankäyttäjiä jakamaan energiatarpeensa viisaasti 24 tunnin ajalle kysyntähuippujen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Komitea toteaa, että aurinkosähkön asentamisen lisäämistä olisi tarkasteltava yhdessä lämpöpumppujen käytön yleistymisen kanssa, koska aurinkoenergian tuotantohuiput osuvat yhteen rakennusten viilentämiseen tarvittavan sähkön kysynnän lisääntymisen kanssa. Katolle asennetun aurinkosähköjärjestelmän ja lämpöpumpun yhdistelmä onkin ilmasto-olosuhteiden salliessa energiatehokkain ja taloudellisesti saavutettavissa oleva ratkaisu jäähdytykseen (tiettyinä vuorokaudenaikoina). Muulloin tuotanto liittyy auringon säteilyintensiteetin vaihteluun, mikä tarkoittaa sitä, että energian kysynnän kattamiseksi on käytettävä toista energialähdettä. Vaihtelua voidaan osittain tasoittaa ottamalla käyttöön mittava varastointikapasiteetti, jota ei ole nykyisin vieläkään saatavissa riittävästi, ja parantamalla siirtoyhteyksiä, mikä edellyttää jäsenvaltioiden yhteistyön parantamista. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Aurinkolämpöenergia on laajalti aliarvioitu vaihtoehto useimmissa jäsenvaltioissa. ETSK kehottaa lisäämään aurinkolämpöjärjestelmien käyttöä mahdollisuuksien mukaan voimalaitosmittakaavassa energiasiirtymää koskevissa jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien suunnitelmissa. Kun otetaan huomioon nykyinen kaasuntoimituksiin liittyvä kriisi ja tarve korvata maakaasu, jota käytetään pääasiassa lämmitykseen ja teollisuuden tarpeisiin, aurinkolämpöenergiasta tulee tärkeä osatekijä energiajärjestelmässä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK katsoo, että mahdollisuuksia ottaa käyttöön katoille asennettavia aurinkosähköjärjestelmiä on arvioitava laajemmin ja lisättävä luomalla pysyviä kuulemis- ja yhteistyömekanismeja, joihin osallistuu monia asiaankuuluvia sidosryhmiä. Tämä edellyttäisi paikallisten ja alueellisten uusiutuvaa energiaa käsittelevien virastojen ja yksiköiden perustamista ja asianmukaista rahoittamista, jotta voidaan tukea kansalaisia, pk-yrityksiä ja paikallisviranomaisia samalla kun käynnistetään koulutusaloitteita ja edistetään kunnollisten työpaikkojen luomista. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Rakennuksiin integroiduilla aurinkosähköjärjestelmillä on tärkeä rooli aurinkoenergian tuotannon maksimoinnissa. Jos katon lisäksi myös rakennuksen julkisivussa on aurinkoenergiaa tuottavia pintoja, käyttäjällä on mahdollisuus hyödyntää aurinkoenergiaa paljon pidempi osa päivästä. Tämä ratkaisu on hyvä koko energiajärjestelmän kannalta, koska se mahdollistaa aurinkosähkön tuotantohuippujen tasaamisen. Komitea suosittaa edistämään integroitujen aurinkosähköjärjestelmien tarkempaa tutkimusta ja lisäämään aurinkokattoaloitteeseen lisäulottuvuuden, jossa painotetaan erityisesti itä-länsi-suunnattujen aurinkopaneelien asentamisen tukemista. |
| --- | --- |

3.13

Lupamenettelyjen nopeuttaminen ja taloudellisten resurssien varmistaminen

| 3.14 | ETSK korostaa, että lupamenettelyjä on nopeutettava välittömästi, jotta voidaan helpottaa uusiutuvan energian käyttöönottoa ja sen tuotantoa, varastointia, jakelua ja siirtoa. Vaikka lupien myöntäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, ETSK kannattaa asiakirjassa COM(2022) 222 final ja komission suosituksessa C(2022) 3219 final (8) esitettyjä yleisiä linjauksia ja kannustaa jäsenvaltioita keskittämään toimensa menettelyjen kehittämiseen. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Toimialan analyysin mukaan (9) aurinkosähkövoimalaitosten lupien myöntämisajat vaihtelevat Liettuan 12 kuukaudesta Kroatian 48 kuukauteen. Niistä 12 maasta, joista tietoja oli saatavilla, vain kolmessa luvan myöntämisaika oli alle EU:n asettaman 24 kuukauden määräajan. ETSK kehottaakin jäsenvaltioita asettamaan määritellyt ja lyhyemmät määräajat hallinto- ja lupamenettelyille ja yksinkertaistamaan prosesseja tehostamalla keskitettyjä palvelupisteitä sekä integroituja ja yksinkertaistettuja lupamenettelyjä. Komitean näkemyksen mukaan jäsenvaltioiden ei tulisi odottaa ehdotuksen hyväksymistä vaan aloittaa jo menettelyjen lyhentäminen. Lisäksi komitea korostaa tarvetta digitalisoida mahdollisimman monet menettelyt lupaprosessin eri vaiheissa. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK kannattaa varauksetta komission suosituksen osaa ”Kansalaisten ja yhteisön osallistumisen helpottaminen” (10). Kansalaisten ja energiayhteisöjen osallistuminen uusiutuvaan energiaan liittyviin hankkeisiin on olennaista kansalaisten sitoutumisen ja heiltä energiasiirtymälle saatavan tuen kannalta. ETSK korostaa, että aurinkoenergian käyttöönotto ei saisi olla vain joidenkin kuluttajien etuoikeus ja että energiaköyhillä ja heikossa asemassa olevilla kuluttajilla on oltava mahdollisuus käyttää aurinkoenergiaa esimerkiksi sosiaalisiin vuokra-asuntoihin asennettavien järjestelmien, energiayhteisöjen tai yksittäisiin laitteistoihin myönnettävän taloudellisen tuen avulla. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Asiakirjan COM(2022) 222 final mukaan jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä suunnitelma tai suunnitelmat ydinkehittämisalueiden nimeämiseksi yhtä tai useampaa uusiutuvaa energialähdettä varten kahden vuoden kuluessa direktiiviin tehtyjen muutosten voimaantulosta. Komitea korostaa, että tällaiset suunnitelmat olisi laadittava mahdollisimman nopeasti ja että niiden koko täytäntöönpanoprosessin kesto olisi rajattava enintään kahteen vuoteen. Katot ovat jokseenkin samantyyppinen alusta kaikkialla muualla paitsi tietenkin kulttuurisyistä suojelluilla alueilla. ETSK kannattaa aloitteiden käynnistämisaikojen lyhentämistä silloin, kun tekniset ratkaisut ovat hyvin tunnettuja, kuten katolle asennettavien aurinkopaneelien tapauksessa. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK panee merkille myös, että järvien tai vesialtaiden pinnalla kelluvat aurinkosähkömoduulit vähentävät veden haihtumista, ja niiden tehomuunnoksen hyötysuhde on parempi veden luontaisen jäähdytyksen ansiosta. Padoissa päiväsähkö voidaan tuottaa kelluvilla aurinkosähkömoduuleilla ja yösähkö padosta vapautettavalla vesivoimalla käyttäen kummassakin tapauksessa olemassa olevaa verkkoliitäntää. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | On kuitenkin noudatettava huolellista lähestymistapaa silloin, kun tekniset ratkaisut ovat vähemmän edistyneitä eikä vaikutuksia biologisen monimuotoisuuden köyhtymiseen ole tutkittu kattavasti. Yksi tällainen esimerkki voisivat olla kelluviin aurinkosähkölaitoksiin liittyvät hankkeet erityisesti luonnonvesistöissä. Yksityiskohtaisen lähestymistavan puute on yksi edellä mainitun ehdotuksen harvoista puutteista. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | ETSK kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota maatalouden aurinkosähköön, mahdollisesti komission täydentävän suosituksen muodossa. Jäsenvaltioiden tällä alalla toteuttamat toimet eivät saisi vääristää tuottavan maatalousmaan käyttöä tai haitata elintarviketuotantoa (näin ollen aurinkoenergian tuotantoa olisi kannustettava vähemmän arvokkaammilla maa-alueilla). Maatalouspolitiikan alalla olisi samalla korostettava mahdollisuuksia, jotka liittyvät maataloustuottajien energiantuotannosta saamiin lisätuloihin ja viljelykasvien ja eläinten parempaan suojeluun (varjon luominen ja jäähdytysvaikutus, lämpökuormituksen vähentäminen, suojaaminen raekuuroilta ja pakkaselta). Jälkimmäistä tekijää olisi tarkasteltava myös paremman ilmastomuutokseen sopeutumisen näkökulmasta. Laajoja aurinkopuistoja olisi asennettava ensisijaisesti syrjäisille alueille ja hylätyille teollisuusalueille. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Aurinkoenergian lisääminen on kiireellinen asia, ja sen vuoksi on välttämätöntä, että siihen liittyvät, kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät hankkeet asetetaan etusijalle. Koska alueiden valmiudet tuottaa vihreää energiaa ja erityisesti aurinkoenergiaa vaihtelevat merkittävästi, EU:n energiahuoltoa kokonaisuutena voitaisiin ja pitäisi edistää ratkaisevasti koheesiopolitiikalla. InvestEU-ohjelmalla tai muulla vastaavalla ohjelmalla tulisi olla myös merkittävä rooli. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että strategiassa kiinnitetään huomiota entisen teollisuus- tai kaivosmaan käyttötarkoituksen muuttamiseen, sillä tällainen maa tarjoaa mahdollisuuden aurinkoenergiajärjestelmien käyttöönottoon. Tässä yhteydessä ETSK kannattaa modernisaatiorahaston ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston hyödyntämistä ydinkehittämisalueilla. |
| --- | --- |

3.21

Tuotanto- ja asennuskapasiteetin vahvistaminen

| 3.22 | EU:n nykyinen aurinkoenergiatavoite, joka on 320 gigawattia vuoteen 2025 mennessä ja 600 gigawattia vuoteen 2030 mennessä (Saksa yksin haluaa 215 gigawattia), on hyvin kunnianhimoinen, mutta välttämätön EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. REPowerEU-suunnitelman mukaan käyttöön on otettava 42 gigawattia vuosittain vuoteen 2025 saakka, ja sen jälkeen vauhtia on nopeutettava 53 gigawattiin vuodessa. Suunnitelman mukaan EU:n on kaksinkertaistettava vuonna 2021 saavutettu aurinkoenergialaitteistojen asennustahti: vuonna 2021 käyttöönotetusta 21 gigawatista on hypättävä välittömästi 42 gigawattiin vuodessa. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Nykyisellään Euroopan talous ei ole valmis toimittamaan tarvittavia komponentteja näin laajaan aurinkosähkön käyttöönottoon valmistuskapasiteetin puutteen vuoksi. Asentamiselle on olemassa suuria esteitä, koska ammattitaitoisista työntekijöistä on valtava pula, ja sen lisäksi on sääntely- ja jopa teknisiä esteitä. Vertailun vuoksi ja jyrkkänä kontrastina EU:lle Kiinan odotetaan asentavan vielä 100 gigawattia aurinkosähkökapasiteettia vuonna 2022, mikä lähes kaksinkertaistaa sen asennusvauhdin (11), ja se kattaa lähes koko aurinkosähköteollisuuden arvoketjun. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Komitea korostaakin, että on vahvistettava Euroopan teollista perustaa ja taloutta, turvattava strateginen riippumattomuus (erityisesti energiatoimitusten omavaraisuus) ja varmistettava sujuvat ja luotettavat toimitusketjut. ETSK huomauttaa, että EU voi olla johtavassa asemassa aurinkoenergia-alalla vain, jos olosuhteet mahdollistavat liiketoiminnan, ja korostaa, että mukaan on saatava viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten tuella kaikki asianomaiset sidosryhmät. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kaikki tarvittavat edellytykset innovatiivisten eurooppalaisten aurinkosähköratkaisujen kaupallistamiselle Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden (IPCEI) puitteissa kaikissa aurinkovoima-arvoketjun vaiheissa. Tällaisilla puitteilla voitaisiin varmistaa pitkällä aikavälillä ja kestäväpohjaisesti eurooppalaisten aurinkosähköjärjestelmien valmistajien kilpailukyky ja EU:n johtava asema aurinkosähköteknologian, kestävän kehityksen, kierrätyksen ja integroitujen aurinkosähköratkaisujen alalla. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | ETSK katsoo, että EU:n on ehdottomasti lisättävä julkisia ja yksityisiä investointeja ja luotava aurinkoenergia-alalle suotuisat olosuhteet esimerkiksi lisäämällä alan koulutusta ja varmistamalla rahoituksen asianmukainen saatavuus muun muassa kestävää toimintaa koskevan EU:n luokitusjärjestelmän avulla. Koska Euroopan investointipankin odotetaan kehittyvän Euroopan ilmastopankiksi, ETSK kehottaa painottamaan aurinkosähkölaitteiden valmistuksen tukemista pankin tarjoamissa rahoitusohjelmissa. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | ETSK kehottaa luomaan kannustimia esimerkiksi vaihtoehtoisia materiaaleja hyödyntävien uusien aurinkosähköteknologioiden tutkimukselle. Jotta voitaisiin ratkaista ammattitaitoisen työvoiman puutteeseen liittyvät ongelmat, on ratkaisevan tärkeää edistää koulutusta ja taitojen kehittämistä yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. ETSK kehottaakin toimivaltaisia laitoksia etsimään keinoja kehittää työvoimaa, jolla on tarvittavat tiedot, taidot ja osaaminen, jotta kaikki käytettävissä olevat energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvät teknologiavaihtoehdot saadaan toimintavalmiiksi. |
| --- | --- |

3.27

4.   Erityishuomioita valmistusteollisuuden toimitusketjuista

| 4.1 | Tuotantoketjun alkupään tuotantosegmenteille ovat ominaisia merkittävät strategiset riippuvuudet, jotka voivat haitata aurinkoenergian nopeaa kasvua. Suurimpana esteenä on edelleen rajallinen kapasiteetti, jotta voitaisiin toimittaa strategian kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia materiaaleja. Euroopalla, joka on aiemmin ollut aurinkosähkön tuotannon kärjessä, ei ole juuri missään aurinkosähkön arvoketjun osissa näkyvää roolia, vaikka sillä onkin edelleen tärkeä rooli aurinkosähköalan tutkimuksessa ja merkittäviä tutkimuslaitoksia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EU:lla on vain rajallinen kapasiteetti hankkia tarvittavaa raaka-ainetta eli monikiteistä piitä teollisuuden arvoketjun eri vaiheisiin. Tämän raaka-aineen hankintaan liittyviä ongelmia pahentaa se, että neljä suurinta aurinkokennotasoisen monikiteisen piin tehdasta, jotka kattavat lähes puolet maailmanlaajuisesta tuotannosta, sijaitsee Kiinassa Xinjiangin alueella. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission lainsäädäntöaloitteeseen (12), jolla kielletään pakkotyöllä valmistettujen tuotteiden pääsy sisämarkkinoille. Tämä on samankaltainen toimenpide kuin Yhdysvaltain Uyghur Forced Labor Prevention Act -laki, jolla oli suora vaikutus monikiteisen piin markkinoihin, koska tämän pääasiassa Kiinassa tuotettavan raaka-aineen hinnan odotetaan nousevan koko aurinkosähköteollisuuden osalta. ETSK toteaa kuitenkin, että tällainen toimenpide maailmanlaajuisesti toteutettuna edistää ihmisarvoista työtä koskevan, kestävän kehityksen tavoitteen 8 saavuttamista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Mahdollinen, joskin yksinkertaistettu ratkaisu haasteeseen on lisätä kapasiteettia Euroopassa. ”Raa’an” monikiteisen piin ja piiharkkojen tuotannossa käytettävät nykyiset tekniikat ovat kuitenkin erittäin energiaintensiivisiä, mikä on varsin paradoksaalista. Kapasiteetin lisääminen on realistisesti ajatellen toteutettavissa, ja se voitaisiin tehdä, jos saatavilla on halpaa ja luotettavaa energiaa myös uusiutuvista energialähteistä (esim. hybridivoimalaitokset, joissa yhdistetään tuuli- ja aurinkoenergiaa ja varastointiteknologiaa). Kaiken kaikkiaan raaka-aineiden ja komponenttien puute ja EU:n tiukat säännöt muun muassa energiatehokkuudesta tekevät aurinkoenergiasta eurooppalaisen teollisuuden kannalta vähemmän houkuttelevan liiketoimintamahdollisuuden. Lisäksi eurooppalaisella teollisuudella on vaikeuksia rahoituksen saamisessa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK on vakuuttunut siitä, että eurooppalainen yhteistyö täysin kierrätettävien aurinkosähköjärjestelmien kehittämiseen tähtäävässä innovoinnissa on välttämätöntä, jotta voidaan rakentaa elinvoimainen EU:n aurinkoenergiateollisuus. Olisi tutkittava, olisiko mahdollista käyttää piitä lupaavampia raaka-aineita, jotta aurinkokennoja voitaisiin asentaa muun muassa kalvoihin tai niistä voitaisiin tehdä läpikuultavia ja hyödyntää esimerkiksi sähköä tuottavissa ikkunoissa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Arvoketjun myöhempiä vaiheita eli aurinkokiekkoja ja -kennoja ajatellen Euroopan unioni on vieläkin huonommassa asemassa. Vain 1 prosentti aurinkokiekoista ja vain 0,4 prosenttia kennoista valmistetaan Euroopassa. SolarPower Europe -teollisuusliiton mukaan Eurooppa kärsii ”harkkojen ja kiekkojen valmistuskapasiteetin kriittisestä puutteesta”. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | European Solar Manufacturing Council -järjestön (ESMC) mukaan vain 3 prosenttia aurinkosähkömoduuleista tuotetaan Euroopassa 29 yrityksessä. Tämä tarkoittaa sitä, että vain noin yksi Euroopassa kootuista noin 30 moduulista on eurooppalaista alkuperää. Vuonna 2020 aurinkoenergiatuotteiden kauppavaje oli 8,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Muut aurinkosähkölaitosten tarvitsemat tuotantopanokset ovat myös vähissä. Niiden kriittiset pulatilanteet ovat kuitenkin lievempiä. Asennusrakenteet eivät ole kovin monimutkaisia tuotteita, ja niitä voidaan tuoda niin, että kriittiset riippuvuudet ovat vähäisempiä, tai tuottaa paikallisesti, jos kysyntä on suurta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Aurinkopaneeleissa käytettävä lasi on olennainen osa paikallisesti tuotettuja aurinkosähköpaneeleja, ja niiden tilanne on täydellinen esimerkki EU:n kauppapolitiikan lyhytnäköisyydestä. Kiinasta Eurooppaan tuotavien lopputuotteiden (aurinkopaneelien) suojatullit poistettiin, mikä altisti eurooppalaiset tuottajat ankaralle kilpailulle ulkomailta, mutta vastaavia suojatoimenpiteitä sovelletaan edelleen välituotteisiin, kuten aurinkopaneeleissa käytettävään lasiin. Sen vuoksi eurooppalaisten aurinkosähkön tuottajien käyttämästä, Euroopassa valmistetusta aurinkopaneelilasista on tullut kohtuuttoman kallista verrattuna muiden maailman alueiden vastaavien tuottajien tuotteisiin. Tämä on johtanut myös aurinkopaneeleissa käytettävän tuontilasin hinnoittelupaineisiin. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Aurinkopaneelien käytöllä voidaan edistää merkittävästi kestävää kehitystä, jos koko sykli ei vaadi liikaa energiaa, kierrätys ja uudelleenkäyttö mukaan luettuna. Minkä tahansa teknologian valmistus, kuljetus ja hävittäminen aiheuttaa päästöjä. Paneelien valmistus- ja kierrätystapa auttaa määrittämään, kuinka hyödyllisiä ne todella ovat kokonaispäästöjen vähentämisessä. Lisäksi ETSK katsoo olevan tärkeää, että kestävän kehityksen tavoitteita noudatetaan koko toimitusketjussa. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ehdotus COM(2022) 221.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (EUVL C 323, 26.8.2022, s. 123) ja ETSK:n lausunto aiheesta ”REPowerEU-suunnitelma” (EUVL C 486, 21.12.2022, s. 185).

3

(4)  COM(2022) 222 final.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

6

(7)  ETSK:n lausunto aiheesta ”REPowerEU-suunnitelma” (EUVL C 486, 21.12.2022, s. 185).

7

(8)  Komission suositus, annettu 18. toukokuuta 2022, uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttamisesta ja energian ostosopimusten helpottamisesta (C(2022)3219 final).

8

(9)  https://ember-climate.org/insights/research/europes-race-for-wind-and-solar/

9

(10)  C(2022)3219 final.

10

(11)  https://www.pv-magazine.com/2022/05/31/chinese-pv-industry-brief-chinas-nea-predicts-108-gw-of-solar-in-2022/

11

(12)  COM(2022) 71, COM(2022) 66 ja COM(2022) 453.

12

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/185 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/185

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiamarkkinoihin kohdistuvat lyhyen aikavälin interventiot ja sähkömarkkinoiden markkinarakenteen parannukset pitkällä aikavälillä – toimintalinja”

(COM(2022) 236 final)

(2023/C 75/27)

| Esittelijä: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Alena MASTANTUONO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 28.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 179/3/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 28.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

4.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

179/3/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on erittäin huolissaan energiamarkkinoiden kehityksestä ja suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että komission tiedonannossa tarkastellaan energiamarkkinoihin kohdistuvia lyhyen aikavälin interventioita ja sähkömarkkinoiden markkinarakenteen parannuksia pitkällä aikavälillä, ja korostaa seuraavaa komission päätelmää: ”On – – aloja, joilla EU:n sähkömarkkinoiden rakennetta on mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon tuleva energiaympäristö ja tuotantotapavalikoima, uudet kehittyvät teknologiat, geopoliittinen kehitys sekä tämänhetkisestä kriisistä saadut kokemukset. Tällaisilla mukautuksilla olisi edistettävä sähkömarkkinoiden rakenteen toiminnan optimointia ja parannettava niiden kykyä edistää sähköalan kustannustehokasta hiilestä irtautumista, tarjota kuluttajille kohtuullisia hintoja ja parantaa sen kykyä kestää hintojen epävakautta.” |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Koska hyvin toimivat energiamarkkinat ovat avainasemassa pyrittäessä saavuttamaan kaikki kestävän energiajärjestelmän perustavoitteet eli toimitusvarmuus, kohtuulliset kustannukset ja hinnat sekä ilmastoneutraalius, ETSK katsoo myös, että on tärkeää luoda oikeat olosuhteet tulevaisuutta varten ja ylläpitää niitä. Tulevat toimenpiteet eivät saisi heikentää näitä perusedellytyksiä tai haitata ilmastotoimien toteuttamista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Samalla ETSK kuitenkin huomauttaa, että nykyinen energian hintakriisi vaikuttaa kielteisesti eurooppalaisiin kotitalouksiin ja yrityksiin. Energian huippuhinnat ruokkivat inflaatiota ja lisäävät taloudellista epävarmuutta. ETSK kannattaakin komission mallia, jonka mukaan toteutetaan lyhyen aikavälin toimenpiteitä kohtuullisten hintojen varmistamiseksi ja EU:n kansalaisille ja yrityksille aiheutuvien kustannusten pienentämiseksi. Tähän kuuluvat suorat taloudelliset tuet haavoittuvassa asemassa oleville kuluttajille sekä eniten kärsiville pk-yrityksille ja energiavaltaisille teollisuudenaloille. ETSK katsoo kuitenkin, että väliaikaisten toimenpiteiden jälkeen EU:n sähkömarkkinoiden rakennetta tulee mukauttaa niillä aloilla, joilla se on tarpeen, kuten komissio toteaa.
  Jatkuviin korvauksiin tukeutumisen sijasta ETSK kehottaa poliittisia päättäjiä edistämään ja tukemaan ihmisten ryhtymistä itse tuottamaansa energiaa käyttäviksi kuluttajiksi sekä paikallisten energiayhteisöjen muodostamista ja luomaan edellytykset tällaiselle kehitykselle, joka auttaa ihmisiä olemaan aiempaa riippumattomampia yhteismarkkinoiden hinnoista. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota helpottamaan erityisten tukiohjelmien avulla haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien ryhtymistä tuottajakuluttajiksi. |
| --- | --- |

1.3

Jatkuviin korvauksiin tukeutumisen sijasta ETSK kehottaa poliittisia päättäjiä edistämään ja tukemaan ihmisten ryhtymistä itse tuottamaansa energiaa käyttäviksi kuluttajiksi sekä paikallisten energiayhteisöjen muodostamista ja luomaan edellytykset tällaiselle kehitykselle, joka auttaa ihmisiä olemaan aiempaa riippumattomampia yhteismarkkinoiden hinnoista. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota helpottamaan erityisten tukiohjelmien avulla haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien ryhtymistä tuottajakuluttajiksi.

| 1.4 | ETSK:n mielestä suurin ongelma on maakaasun korkea hinta ja kaikkien EU:n ja kansallisen tason toimenpiteiden tavoitteena on oltava tämän nousevien sähkönhintojen perimmäisen syyn eliminoiminen, tuotannon lisäämisen edistäminen ja muiden kuin fossiilisten energianlähteiden käyttö siinä määrin, että niillä vastataan energian kysyntään. Komitea suhtautuukin myönteisesti kysyntäpuolen toimiin, joita Euroopan komissio ehdotti 14. syyskuuta 2022, ja kehottaa niin kotitalouksia, julkista sektoria kuin yrityksiäkin tarttumaan niihin. Kysynnän vähentäminen on helpoin tapa selviytyä energialaskuista ja vähentää päästöjä. ETSK kehottaa myös lisäämään investointeja, jotta siirtymistä muihin kuin fossiilisiin polttoaineisiin perustuvaan ilmastoneutraaliin energiajärjestelmään voidaan nopeuttaa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK huomauttaa, että mitä tahansa jatkotoimenpiteitä tulee edeltää perusteellinen keskustelu ja vaikutusarviointi. ETSK haluaa osallistua tähän keskusteluun. Komission ja jäsenvaltioiden on vältettävä tekemästä lyhyellä aikavälillä ehdotuksia, jotka vaarantaisivat kestävän energiajärjestelmän perustavoitteet. |
| --- | --- |

1.5

2.   Yleistä

| 2.1 | Komission tiedonanto energiamarkkinoihin kohdistuvista lyhyen aikavälin interventioista ja sähkömarkkinoiden markkinarakenteen parannuksista pitkällä aikavälillä perustuu useisiin viimeaikaisiin asiakirjoihin, jotka käsittelevät energian hintojen nopeaa nousua ja Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan seurannutta huolta energian toimitusvarmuudesta. Se liittyy myös olennaisesti aloitteisiin, jotka koskevat energiasiirtymää kohti ilmastoneutraaliutta. ETSK korostaa, että tiedonantoa on tarkasteltava tässä yleisessä asiayhteydessä, ja viittaa näistä aiheista aiemmin antamiinsa lausuntoihin (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Hyvin toimivat energiamarkkinat ovat avainasemassa pyrittäessä saavuttamaan kaikki kestävän energiajärjestelmän perustavoitteet eli toimitusvarmuus, kohtuulliset kustannukset ja hinnat sekä ilmastoneutraalius. Koska kaikki nämä tavoitteet ovat tällä hetkellä vaakalaudalla, EU:n on keskityttävä toimenpiteisiin, joista on hyötyä tavoitteiden saavuttamisessa kokonaisuudessaan, ja otettava huomioon eurooppalaiseen talous- ja sosiaalimalliin liittyvät tarpeet. ETSK pitää siksi tärkeänä palaamista perusasioihin ja keskittymistä otollisten olosuhteiden luomiseen energiamarkkinoiden paremmalle yhdentämiselle. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Energiamarkkinat kytkeytyvät yhä enemmän toisiinsa eri alojen integroitumisen takia, mikä auttaa vähentämään energiajärjestelmän hiilipäästöjä kustannustehokkaasti ja torjumaan energiajärjestelmän kasvavaa epävakautta. Markkinoiden nykyisen rakenteen pitäisi kannustaa toimijoita pyrkimään hiilestä irtautumiseen, joka on välttämätöntä Euroopan saattamiseksi ilmastoneutraaliuteen johtavalle tielle. Toisaalta kun nykyisessä markkinatilanteessa sähkön hinnat määräytyvät ajojärjestyksen mukaisesti, erittäin korkeista kaasun hinnoista aiheutuu valtavasti haittaa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sisämarkkinat ovat keskeisessä osassa sen varmistamisessa, että EU:n voimavarat kohdennetaan tehokkaasti, ja tämä koskee myös energiaa. Kansainvälisillä markkinoilla on samaan aikaan myös huomattava vaikutus EU:n energiajärjestelmään erityisesti polttoainemarkkinoiden kautta. Geopoliittiset tapahtumat ovat osoittaneet, että EU:n on pyrittävä parantamaan strategista omavaraisuutta energian ja energiaan liittyvien raaka-aineiden osalta. Pyrkimys vähentää EU:n riippuvuutta epäluotettavista kolmansista maista edellyttää tiiviimpää yhteistyötä ja korostaa jäsenvaltioiden keskinäistä riippuvuutta. Vaikka on tärkeää, että EU hyödyntää omia käytettävissä olevia resurssejaan ja olemassa olevaa kapasiteettiaan mahdollisimman paljon, ei ole realistista tai hyödyllistä toimia erillään kansainvälisistä markkinoista; sen sijaan on pyrittävä suuriarvoiseen yhteistyöhön luotettavien kumppanien kanssa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Toimivat markkinat on mahdollista saavuttaa vain, jos perusasiat ovat kunnossa, ja ETSK korostaakin, että asianmukainen energiainfrastruktuuri on kaikille energiajärjestelmille välttämätön perusta, joka edistää energiamarkkinoiden yleistä toimintaa energian saatavuus ja kohtuuhintaisuus mukaan lukien. Esteiden poistaminen energiavirtojen tieltä on siten keskeinen toimenpide, jolla parannetaan markkinoiden toimivuutta. Asianmukaiset markkinasäännöt ovat toimivien markkinoiden toinen keskeinen edellytys, sillä niiden avulla muun muassa määritetään kilpailusäännöt ja siten lisätään läpinäkyvyyttä sekä luodaan ja vahvistetaan tasapuolisia toimintaedellytyksiä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Investointi energiainfrastruktuuriin on välttämätöntä, jos energiajärjestelmien ja -markkinoiden halutaan kehittyvän ja reagoivan tehokkaasti nykysuuntauksiin kuten sähköistymiseen, lokalisaatioon, digitalisaatioon ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian kasvavaan tuotantoon ja käyttöön. Investointien helpottamiseksi poliittisten päättäjien ja toimivaltaisten viranomaisten on nopeutettava luvitusta ja hallinnollisia menettelyitä sekä varmistettava samalla, että asianomaisia sidosryhmiä kuullaan riittävän laajasti. Siirto- ja jakeluyhteyksien lisäksi nykyaikaiseen ja tulevaisuuden vaatimukset täyttävään infrastruktuuriin tulee sisältyä sähkön varastointikapasiteetti sekä ”älykkäiden” energiajärjestelmien luomiseen tarvittavat digitaaliset järjestelmät. Samalla on vältettävä omaisuuserien arvottomuutta aiheuttavia lukkiutumisia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK katsoo, että lyhyen ja pitkän aikavälin toimenpiteiden erottaminen toisistaan on järkevää, kun haetaan ratkaisuja ja parannuksia nykytilanteeseen. On tunnustettava, että monien toimenpiteiden ja erityisesti suurten investointien toteutuminen kysyy aikaa. Tiettyjen toimenpiteiden kohdalla tarvitaan enemmän aikaa, jotta voidaan mahdollistaa asianmukainen suunnittelu, varmistaa toteutettavuus ja yhteensopivuus energiaan liittyvien perustavoitteiden kanssa ja välttää lyhyen aikavälin toimenpiteet, jotka saattavat osoittautua haitallisiksi pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Myös energian toimitusvarmuuden turvaaminen sekä poikkeustilanteisiin ja markkinahäiriöihin varautuminen edellyttävät pitkäjänteistä ajattelua. Tällöin ennakointitoimien merkitys korostuu riskien tunnistamisessa sekä kestävyyden parantamisen ja riskien torjunnan mahdollistamisessa muun muassa varautumissuunnitelmien avulla. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK katsoo myös, että tietynlaiset kapasiteettimekanismit voivat auttaa toimitusvarmuuden turvaamisessa erityisesti huippukulutustilanteissa samalla, kun vältetään tarpeettomia markkinavääristymiä sähkön sisämarkkinoista annetun asetuksen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK kehottaa poliittisia päättäjiä noudattamaan jatkuvasti ja johdonmukaisesti kaikkia kestävän energiajärjestelmän perustavoitteita, mutta myös keskittymään ongelmien perimmäisiin syihin. Ilman tällaista lähestymistapaa on todellisena vaarana, että akuutteihin oireisiin puututaan toimenpiteillä, jotka ovat joko tehottomia tai pahimmassa tapauksessa perustavoitteiden vastaisia. Poliittisten päättäjien olisikin määriteltävä tarkasti tällaisten hätätilatoimien aikataulu. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK korostaa, että kaikkien sekä jäsenvaltiotason että EU-tason toimenpiteiden tulee perustua luotettaviin tieteellisiin tietoihin, vankkaan näyttöön ja perusteellisiin vaikutusarviointeihin. Asianomaisia sidosryhmiä, myös kansalaisyhteiskuntaa, on kuultava politiikasta ja toimenpiteistä perusteellisesti. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Kaiken kaikkiaan kriisin jälkeisten energiamarkkinoiden kehityksen on tukeuduttava entistä enemmän innovointiin ja kilpailukykyyn tukien ja kaupan esteiden sijasta. Lisäksi on tiedostettava, että missä tahansa EU:n energiamarkkinoilla toteutetuilla toimilla saattaa olla seurauksia markkinoiden muissa osissa. Sen vuoksi jäsenvaltioissa toteutettujen toimenpiteiden on oltava asianmukaisesti kohdennettuja ja väliaikaisia, ja niiden vääristävän vaikutuksen EU:n markkinoihin on oltava mahdollisimman pieni. |
| --- | --- |

2.12

3.   Erityistä

| 3.1 | Mahdollisia interventioita energiamarkkinoilla on arvioitava perustavoitteiden pohjalta sen varmistamiseksi, että ne eivät vaaranna sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä ja tasapuolisia toimintaedellytyksiä tai aiheuta sijoitusympäristöä heikentäviä epävarmuustekijöitä. Ne eivät saa myöskään vaarantaa hiilestä irtautumista ja energiatehokkuutta edistäviä toimia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vaatimus on tiukka, koska millä tahansa energiamarkkinoihin kohdistuvilla interventioilla saattaa olla negatiivisia seurauksia. Monissa tapauksissa kyse voi olla markkinoiden vääristymisestä, julkisen talouden kustannuksista, toimitushäiriöistä tai kielteisistä vaikutuksista investointeihin tai kuluttajien käyttäytymiseen. ETSK korostaa sen vuoksi, että mahdollisten interventioiden on perustuttava niiden taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien seurausten huolelliseen analyysiin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK katsoo, että kriisitilanteessa realistisin vaihtoehto kiireelliseksi toimenpiteeksi on epäilemättä energian hintojen nousun vaikutuksia lieventävän suoran taloudellisen tuen antaminen avun tarpeessa oleville. Kriisin lieventämiseen tähtäävien mahdollisten tukitoimenpiteiden on kuitenkin oltava väliaikaisia, ja ne on kohdennettava tilanteesta eniten kärsivien hyväksi, olipa kyse sitten kansalaisista, pk-yrityksistä tai energiavaltaisista teollisuudenaloista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Jatkuviin korvauksiin tukeutumisen sijasta ETSK kehottaa poliittisia päättäjiä edistämään ja tukemaan ihmisten ryhtymistä itse tuottamaansa energiaa käyttäviksi kuluttajiksi sekä paikallisten energiayhteisöjen muodostamista ja luomaan edellytykset tällaiselle kehitykselle, joka auttaa ihmisiä olemaan aiempaa riippumattomampia yhteismarkkinoiden hinnoista. Voimavaroja on myös keskitettävä aiempaa enemmän kansalaisten ja pienyritysten ohjaamiseen ja tukemiseen energiansäästö- ja energiatehokkuustoimenpiteissään sekä tuotannon vaihteluihin vastaamiseen joustavan kysynnän avulla. Kuten ETSK on laajasti analysoinut, nimenomaan haavoittuvassa asemassa olevilla kuluttajilla, jotka kärsivät korkeista energian hinnoista eniten, on kaikkein heikoimmat mahdollisuudet eikä usein edes minkäänlaisia mahdollisuuksia ryhtyä tuottajakuluttajiksi. Sekä Euroopan komission että jäsenvaltioiden – valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla – tulee käynnistää ohjelmia tällaisten kuluttajien auttamiseksi yli heitä haittaavista monenlaisista esteistä (esim. tiedotus- ja aktivointikampanjat, rahoitus, pääoma, mahdollisuudet hyödyntää maa-aloja ja kattopintoja aurinkoenergialaitteistojen asentamiseksi). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on ilmaissut aiemmassa lausunnossaan (2) olevansa samaa mieltä ACERin äskettäisen raportin (3) päätelmistä, joiden mukaan sähkömarkkinat osoittivat kriisien aikana toimivansa hyvin ja pystyivät välttämään jopa sähkökatkoksia tietyillä seuduilla. ACERin arvion mukaan hintojen epävakaus olisi myös ollut paljon pahempaa missä tahansa yksin toimineessa maassa. Komitea on kuitenkin erittäin tietoinen siitä, että nykyisessä markkinarakenteessa, jossa hinta määräytyy ajojärjestyksen perusteella, kaasun hinnat puskevat energian hintoja ylöspäin. ETSK viittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 14 artiklassa tarkoitettuihin yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin liittyviin unionin yhteisiin arvoihin, jotka esitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen (SEU) liitetyssä pöytäkirjassa N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista (4). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Yleisemmällä tasolla on myös todettava, että EU:n energiamarkkinoiden yhdentymisessä on viime vuosikymmeninä saavutettu paljon. Se on tuonut huomattavia etuja usein itsestäänselvyyksinä pidettyjen energian saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden muodossa. Ilman markkinoiden yhteistyötä ja yhdentymistä energian toimitusvarmuuden turvaamisen ja energiajärjestelmän ympäristöystävällisyyden parantamisen kustannukset olisivat paljon korkeammat. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Energiamarkkinoiden yhdentymisen myönteistä kehitystä olisi jatkettava. Kiinnostus sähkömarkkinoiden yhdistämiseen valtiollisten rajojen yli ja yhdistämisestä saatavat hyödyt ovat entistä tärkeämpiä, kun uusiutuvien energianlähteiden käyttö lisääntyy. Maiden sisäisten ja rajat ylittävien yhteyksien lisääntyminen parantaa toimitusvarmuutta, mutta myös tasapainottaa hintoja. Lyhyellä aikavälillä siitä voi olla haittaa hintahaarukan halvemman pään hinnoista nauttiville, mutta pitkällä aikavälillä se auttaa laskemaan ja tasapainottamaan hintoja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ACERin arvion mukaan nykyinen markkinarakenne kannattaa säilyttää. ETSK yhtyy kuitenkin komission näkemykseen siitä, että EU:n sähkömarkkinoiden rakennetta on mukautettava tietyillä aloilla EU:n hiilestä irtautumista koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi alhaisemmilla kustannuksilla ja toimitusvarmuuden turvaamiseksi erityisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotannon ja käytön lisääntymisen vuoksi sekä hintojen vakauden ja kohtuullisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK:n mielestä olisi esimerkiksi tutkittava, tarjoaako nykyinen markkinarakenne sääntelykehyksineen riittävästi kannustimia investoida joustovaihtoehtoihin (kuten varastointiin, kuormituksen siirtoon ja vihreään vetyyn). Myös ilman tarjousprosessin muuttamista, joka toisi mukanaan huomattavia riskejä, on olemassa monia mahdollisuuksia kannustaa hyödyntämään järjestelmän kannalta suotuisia teknologioita, kuten sellaista verkkomaksujärjestelmää, joka palkitsee kuormituksen tasapainoa edistävästä sähkön tuotannosta ja käytöstä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Lisäksi ETSK pitää välttämättömänä aloittaa viipymättä poliittisen tason keskustelu siitä, miten tulevassa markkinarakenteessa varmistetaan investoinnit uusiutuvan energian tuotantokapasiteettiin ja tällaisten investointien jälleenrahoitus kaukaisessa tulevaisuudessa, jolloin kaikki tarvittava sähkö tuotetaan pääsääntöisesti uusiutuvalla energialla ja markkinahinta voi olla säännöllisesti nollatasolla tai jopa miinusmerkkinen. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Korkeista sähkön hinnoista käytävässä keskustelussa on ilmennyt hyvin selvästi, että nykyinen marginaalihinnoittelu on korvattava toisenlaisella järjestelmällä, koska kaasu on usein marginaalin määräävässä asemassa ja määrittää siten sähkön kokonaishinnan. Komitea viittaa tässä yhteydessä ETSK:n puheenjohtajan ja ETSK:n TEN-jaoston puheenjohtajan 8. syyskuuta 2022 antamaan lausuntoon, jossa ETSK kehottaa toteuttamaan yhteisiä eurooppalaisia toimia, jotta voidaan taata sähkönhintojen vakaus ja uudistaa kiireesti energiamarkkinoita, sekä nopeuttamaan sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista ja infrastruktuurin kehittämistä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Hinnankorotukset johtuvat pohjimmiltaan odottamattomista ulkoisista tekijöistä, kuten sodasta, ja samaan aikaan myös siitä, että sähkön markkinahinnat ovat nousseet ajojärjestyksen takia ennätystasolle. Kun otetaan huomioon, että tämänhetkisten korkeiden energianhintojen perimmäinen syy on kaasu, ihanteellinen ratkaisu olisi se, että kaasua käytettäisiin mahdollisimman vähän ja että energian kysyntään vastattaisiin lisäämällä muiden kuin fossiilisten energianlähteiden tuotantoa ja käyttöä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Fossiilista energianlähteistä saatu energia vaikuttaa sähkön hintaan myös merkittävästi kallistuneiden päästöoikeuksien kautta, mutta niiden vaikutus on vielä vähäinen kaasun hintaan verrattuna. Lisäksi suuri osa sähkön kuluttajahinnasta koostuu edelleen erilaisista veroista. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Sodan kaltaisten poikkeustilanteiden aiheuttamat hintahäiriöt ja säännöllisemmät hinnanvaihtelut on erotettava toisistaan. Vaihtelut riippuvat monista energian tarjontaan ja kysyntään liittyvistä tekijöistä. Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan, epäsäännöllisen energian tuotannon valtava lisääntyminen johtaa todennäköisesti hintojen vaihtelun lisääntymiseen sähköjärjestelmissä. Markkinoiden on siksi lähetettävä riittäviä hintasignaaleja vastauksena joustavuuden tarpeeseen. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK korostaa, että hintakatot tai muut energian tukkumarkkinoita koskevat toimet ovat usein tarpeen nykyisillä kireillä energiamarkkinoilla mutta ne voivat vaikuttaa toimitusvarmuuteen, investointiympäristöön ja energiansäästöön. ETSK tiedostaa kuitenkin, että markkinapohjaisia hintasignaaleja tarvitaan energiantuotantoon tehtäviin investointeihin kannustamiseksi ja että hinta on myös kannustin energiansäästöön ja energiatehokkuuteen. Huippuunsa nousseiden energianhintojen vaikutuksen lievittämiseksi tarvitaan kuitenkin niistä eniten kärsiville – niin kotitalouksille kuin yrityksillekin – tarkasti kohdennettuja väliaikaisia korvauksia. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen tutkia mahdollisuuksia tarkistaa REMIT-kehystä (asetus energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta), jotta voidaan vähentää markkinoiden väärinkäytön riskejä parantamalla markkinoiden läpinäkyvyyttä ja markkinatietojen laatua. Yrityksiin, kotitalouksiin ja yhteiskuntaan kohdistuvien kielteisten seurausten välttämiseksi ETSK kehottaa lisäksi tutkimaan, millaisin toimenpitein voitaisiin puuttua mahdollisen markkinoiden väärinkäytön ja keinottelun vääristäviin vaikutuksiin kaasun hinnoittelussa. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK kiinnittää huomion siihen, että kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia on tarkistettava muuttuneiden olosuhteiden johdosta, jotta pitkän aikavälin sähkötarpeet pystytään täyttämään koordinoidusti. |
| --- | --- |

3.17

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 275, 18.7.2022, s. 80, EUVL C 323, 26.8.2022, s. 123, EUVL C 443, 22.11.2022, s. 140.

1

(2)  EUVL C 443, 22.11.2022, s. 140.

2

(3)  ACERin lopullinen arvio EU:n sähkön tukkumarkkinoiden rakenteesta.

3

(4)  EUVL C 275, 18.7.2022, s. 80.

4

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/190 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/190

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, asetuksen (EU) 2021/1153 ja asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 1315/2013 kumoamisesta”

(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD))

(2023/C 75/28)

| Yleisesittelijä: | Stefan Back |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Stefan Back

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 3.10.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 6.10.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 155/0/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 3.10.2022

Euroopan unionin neuvosto, 6.10.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

27.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

155/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK muistuttaa suhtautuneensa lausunnossaan (1) ehdotuksesta TEN-T-asetuksen ja rautateiden tavaraliikennekäytäviä koskevan asetuksen tarkistamisesta (jäljempänä TEN-T-ehdotus (2)) myönteisesti siihen, että yhteydet naapurimaihin, muun muassa kumppanimaihin ja liittymisneuvotteluja käyviin maihin, saavat lisähuomiota. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | TEN-T-ehdotus julkaistiin joulukuussa 2021, ja Venäjän hyökkäsi Ukrainaan helmikuussa 2022. ETSK yhtyy muutetussa ehdotuksessa esitettyyn arvioon, jonka mukaan hyökkäys on muuttanut geopoliittista tilannetta ja tuonut esiin EU:n haavoittuvuuden unionin rajojen ulkopuolella tapahtuville ennakoimattomille häiriöille sekä sen, ettei EU:n sisämarkkinoita ja liikenneverkkoa voida unionin toimintapolitiikkaa laadittaessa tarkastella erillisinä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tilanne on tuonut aiheellisesti esiin kiireellisen tarpeen auttaa Ukrainaa muun muassa parantamalla liikenneyhteyksiä EU:n kanssa, jotta voidaan ylläpitää ja parantaa liikkumista ja tavaraliikennevirtoja Ukrainan ja EU:n välillä. Erityisen kiireellistä on auttaa kuljettamaan viljaa ulos Ukrainasta, sillä Mustanmeren satamia ei voida käyttää Venäjän saarrettua ne. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on samaa mieltä siitä, että vaihtoehtoisten logistiikkareittien nopea perustaminen käyttäen kaikkia EU:n ja Ukrainan välillä olevia liikennemuotoja on ratkaisevan tärkeää Ukrainan talouden ja talouden elpymisen sekä maailman elintarvikemarkkinoiden vakauttamisen ja elintarviketurvan kannalta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannattaa myös solidaarisuuskaistoja koskevassa tiedonannossa esitettyä toimintasuunnitelmaa, jotta voitaisiin parantaa (eri maanteiden välisiä, rautateiden ja maanteiden välisiä sekä eri rautateiden välisiä) rajatylittäviä yhteyksiä EU:n ja Ukrainan välillä myös lisäämällä rajanylityspaikkoja ja arvioida TEN-T-ydinverkkokäytävien laajentamista Ukrainaan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK panee myös tyytyväisenä merkille, että toimintasuunnitelmassa esitetään lisäksi Verkkojen Eurooppa -välineen ehdotuspyyntöjä, joiden avulla tuki voidaan keskittää erityisesti hankkeisiin, joilla pyritään parantamaan unionin liikenneverkon yhteentoimivuutta ja yhteenliitettävyyttä Ukrainan kanssa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaakin varauksetta TEN-T-verkon laajentamista Ukrainaan ja Moldovaan niin kuin on esitetty muutetun ehdotuksen liitteeseen IV sisältyvissä alustavissa kartoissa. Ehdotus on oikea-aikainen, ja ajan mittaan se voisi tuoda lisäarvoa erityisesti parantamalla mahdollisuuksia sujuviin ja saumattomiin liikennevirtoihin Ukrainan ja EU:n välillä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK antaa täyden tukensa vahvalle poliittiselle viestille, joka välitetään sisällyttämällä yhteydet Ukrainaan TEN-T-verkon ensisijaiseen painopisteeseen eli eurooppalaisiin liikennekäytäviin, joilla on vahva täytäntöönpanojärjestelmä koordinaattoreineen, työsuunnitelmineen ja eri työryhmineen, ja esittämällä TEN-T-ehdotuksessa velvoite antaa työsuunnitelmille lainvoima täytäntöönpanosäädöksillä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pitää kuitenkin valitettavana, etteivät kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevat yleiset säännökset eivätkä eurooppalaisten liikennekäytävien välineen ja horisontaalisten painopisteiden täytäntöönpanoa koskevat säännökset näytä antavan oikeusperustaa liikennekäytävien painopisteiden tai niiden täytäntöönpanojärjestelmän, kuten koordinaattoreiden, hallinnon, eurooppalaisen koordinaattorin työsuunnitelman tai täytäntöönpanosäädöksen, soveltamisen laajentamiselle kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaakin luomaan vahvan ja uskottavan täytäntöönpanojärjestelmän niille yhteyksille, jotka on katsottava osaksi eurooppalaisia liikennekäytäviä, mahdollisesti vahvistamalla ja moninkertaistamalla kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä käsitteleviä työryhmiä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Nykyisessä poliittisessa tilanteessa vaikuttaa myös aiheelliselta ja määrättyjen pakotteiden mukaiselta poistaa Venäjää ja Valko-Venäjää koskevat alustavat TEN-T-yhteydet. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK on yllättynyt siitä, että muutettuun ehdotukseen sisältyy nimenomainen sitoumus harkita Valko-Venäjän yhteyksien sekä Valko-Venäjän ja EU:n jäsenvaltioiden välisten yhteyksien palauttamista, jos maassa tapahtuu demokratiakehitystä, kun vastaavaa sitoumusta ei tehdä Venäjän suhteen. ETSK katsoo, että olisi vältettävä tekemästä tällaisia tulevaisuuden sitoumuksia. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK panee merkille, että jäsenvaltioiden ja Venäjän välisten yhteyksien poistaminen näyttää aiheuttaneen ongelmia osalle jäsenvaltioista, sillä jotkin näistä yhteyksistä ovat edelleen tärkeitä tietyille jäsenvaltioille. ETSK suosittaa, että asianmukaista huomiota kiinnitetään tällaisten yhteyksien mahdolliseen merkitykseen EU:n sisällä. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK on samaa mieltä siitä, että on luonnollisesti tarpeen käsitellä myös EU:n ja Ukrainan eri raideleveyksien ongelmaa, vaikka muutokset saattavat viedä aikaa, eivätkä ne näin ollen todennäköisesti tarjoa ratkaisuja välittömiin ja kiireellisiin tehokkuusongelmiin. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK ehdottaa, että vaatimus siirtymisestä 1 435 mm:n standardiraideleveyteen EU:ssa olisi rajattava koskemaan eurooppalaisia liikennekäytäviä yhtenäisen ja hyvin koordinoidun siirtymän varmistamiseksi, sillä jäsenvaltioiden velvollisuus laatia siirtymissuunnitelmia rajoittuu näihin käytäviin. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK varoittaa, että ehdotus, jonka mukaan TEN-T-ydinverkon tai kattavan TEN-T-verkon uusi rautatieinfrastruktuuri olisi rakennettava noudattaen EU:n 1 435 mm:n standardiraideleveyttä, saattaa aiheuttaa erittäin mutkikkaita sisäiseen yhdenmukaisuuteen liittyviä ongelmia jäsenvaltioissa, joilla on eri raideleveydet. |
| --- | --- |

1.16

2.   Yleistä – taustaa

2.1   Yhteydet Ukrainaan ja Moldovaan sekä Venäjän ja Valko-Venäjän yhteyksien poistaminen tai uudelleenluokittelu

| 2.1.1 | Komission joulukuussa 2021 esittämän TEN-T-ehdotuksen muuttamisesta 27. heinäkuuta 2022 annetun ehdotuksen (3) (jäljempänä ”muutettu ehdotus”) taustalla ovat Venäjän sota Ukrainaa vastaan ja sen vaikutukset toimitusketjuihin. Ne ovat tuoneet korostetusti esille TEN-T-yhteyksien merkityksen naapureina olevien kumppanimaiden kanssa. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Komission joulukuussa esittämän ehdotuksen (TEN-T-ehdotus) 9 artiklassa säädetään yhteistyöstä kolmansien maiden kanssa Euroopan laajuisen liikenneverkon liittämiseksi niiden infrastruktuuriverkkoihin kestävän talouskasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi. Siinä korostetaan muun muassa Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan toimintapolitiikan laajentamista kolmansiin maihin, rajavalvontamenettelyjä ja seurantaa saumattomien liikennevirtojen mahdollistamiseksi, oleellisten infrastruktuuriyhteyksien loppuun saattamista, yhteentoimivuutta, vesiliikenteen helpottamista sekä tieto- ja viestintäteknisten järjestelmien kehittämistä. Kartoissa määritellään ydinverkon ja kattavan verkon asema TEN-T-asetuksen (4) kriteerien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Eurooppalaisille liikennekäytäville vahvistetaan erityiset kriteerit, jotka poikkeavat ydinverkkoon ja kattavaan verkkoon sovellettavista kriteereistä. Käytävät ovat strategisesti merkittävimmät TEN-T-verkon osat (TEN-T-ehdotuksen 7 artikla), ja niillä on omat yleiset painopisteet, jotka eroavat ydinverkon ja kattavan verkon painospisteistä (12 ja 13 artikla), ja omat täytäntöönpanosäännöt (V luku, 50–54 artikla). |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Komission tiedonannossa EU:n ja Ukrainan välisistä solidaarisuuskaistoista (5) yksilöidään useita infrastruktuurihaasteita, joihin EU:n ja sen naapurimaiden on puututtava Ukrainan talouden ja elpymisen tukemiseksi ja EU:n, Ukrainan ja maailmanmarkkinoiden välisten toimitus- ja yhteysongelmien ratkaisemiseksi. Siinä ehdotetaan arvioimaan mahdollisuutta laajentaa eurooppalaisia liikennekäytäviä Ukrainaan ja Moldovaan tuonnin ja viennin turvaamiseksi, muun muassa viljan viennin turvaamiseksi Ukrainasta. TEN-T-verkkoa Ukrainassa koskevista alustavista kartoista allekirjoitettiin korkean tason sopimus toukokuussa 2022. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Komissio antoi 14. heinäkuuta 2022 delegoidun asetuksen, joka sisältää alustavat kartat TEN-T-verkosta Ukrainassa ja Moldovassa. Tarkoituksena on laajentaa TEN-T-standardien soveltamista naapurimaihin saumattomien yhteyksien mahdollistamiseksi. Nämä kartat ovat nyt osa muutettua ehdotusta, johon sisältyy myös karttoja useiden TEN-T-käytävien laajentamisesta Ukrainaan ja Moldovaan. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Muutetussa ehdotuksessa myös poistetaan Venäjällä ja Valko-Venäjällä olevat alustavat TEN-T-yhteydet. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Lisäksi yhteydet, jotka yhdistävät jäsenvaltioiden verkon alustaviin TEN-T-yhteyksiin Venäjällä ja Valko-Venäjällä, on luokiteltu uudelleen osaksi kattavaa verkkoa. |
| --- | --- |

2.1.7

2.2   Raideleveys

| 2.2.1 | EU:n ja Ukrainan välisiä solidaarisuuskaistoja koskevassa tiedonannossa kartoitetaan myös pullonkauloja, jotka johtuvat erosta raideleveyksissä: Ukrainassa raideleveys on 1 520 mm ja EU:ssa se on 1 435 mm. Tämä aiheuttaa ongelman nykyisen riittämättömän uudelleenlastauskapasiteetin takia. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Muutetulla ehdotuksella pyritään yhdenmukaistamaan EU:n ydinverkon ja kattavan verkon raideleveyttä, jotta lopulta päästäisiin 1 435 mm:n yhteiseen raideleveyteen. Uusi rautatieinfrastruktuuri on rakennettava kyseisen raideleveyden mukaisesti, ja jäsenvaltioiden, joilla on kokonaan tai osittain eri raideleveys, on kahden vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta laadittava suunnitelma eurooppalaisiin liikennekäytäviin kuuluvien nykyisten ratojen siirtämisestä 1 435 mm:n raideleveyteen. Suunnitelmat on koordinoitava asianomaisten naapurijäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Siirtymissuunnitelmissa on määriteltävä rataosuudet, joita ei muuteta, ja niihin on sisällyttävä kustannus-hyötyanalyysi, jossa perustellaan kyseinen päätös, sekä arvio päätöksen vaikutuksesta yhteentoimivuuteen |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Siirtymissuunnitelmiin liittyvät infrastruktuuri- ja investointisuunnittelun painopisteet on sisällytettävä eurooppalaisten koordinaattorien ensimmäiseen työsuunnitelmaan eurooppalaisille liikennekäytäville, joihin kuuluvat tavaraliikenneradat poikkeavat raideleveydeltään eurooppalaisesta standardiraideleveydestä. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Irlanti vapautetaan vaatimuksesta yhdenmukaistaa raideleveys (TEN-T-ehdotuksen 15 ja 16 artikla). |
| --- | --- |

2.2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK muistuttaa suhtautuneensa lausunnossaan TEN-T-ehdotuksesta myönteisesti siihen, että yhteydet naapurimaihin, muun muassa kumppanimaihin ja liittymisneuvotteluja käyviin maihin, saavat lisähuomiota. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | TEN-T-ehdotus julkaistiin joulukuussa 2021, ja Venäjän hyökkäsi Ukrainaan helmikuussa 2022. ETSK yhtyy muutetussa ehdotuksessa esitettyyn arvioon, jonka mukaan hyökkäys on muuttanut geopoliittista tilannetta ja tuonut esiin EU:n haavoittuvuuden unionin rajojen ulkopuolella tapahtuville ennakoimattomille häiriöille sekä sen, ettei EU:n sisämarkkinoita ja liikenneverkkoa voida unionin toimintapolitiikkaa laadittaessa tarkastella erillisinä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tilanne on tuonut aiheellisesti esiin kiireellisen tarpeen auttaa Ukrainaa muun muassa parantamalla liikenneyhteyksiä EU:n kanssa, jotta voidaan ylläpitää ja parantaa liikkumista ja tavaraliikennevirtoja Ukrainan ja EU:n välillä. Erityisen kiireellistä on auttaa kuljettamaan viljaa ulos Ukrainasta, sillä Mustanmeren satamia ei voida käyttää Venäjän saarrettua ne. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tarve toteuttaa toimenpiteitä asianmukaisen liikkumisen ja liikenteen varmistamiseksi EU:n ja Ukrainan välillä otettiin ensimmäisen kerran esiin edellä mainitussa EU:n ja Ukrainan välisiä solidaarisuuskaistoja koskevassa tiedonannossa, ja siihen on sittemmin puututtu useilla toimenpiteillä, muun muassa edistämällä infrastruktuurin asianmukaista kehittämistä Ukrainassa ja laajentamalla alustavasti TEN-T-yhteyksiä Ukrainaan kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien TEN-T-ehdotuksen säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on samaa mieltä siitä, että vaihtoehtoisten logistiikkareittien nopea perustaminen käyttäen kaikkia EU:n ja Ukrainan välillä olevia liikennemuotoja on ratkaisevan tärkeää Ukrainan talouden ja talouden elpymisen sekä maailman elintarvikemarkkinoiden vakauttamisen ja elintarviketurvan kannalta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK panee myös merkille, että kyseessä olevien terminaalien ja rajanylityspaikkojen kapasiteettia, esimerkiksi kaksoisraiteella varustetuissa rajanylityspaikoissa, on parannettava kiireellisesti, kuten solidaarisuuskaistoja koskevassa tiedonannossa todetaan. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kannattaa myös solidaarisuuskaistoja koskevassa tiedonannossa esitettyä toimintasuunnitelmaa, jotta voitaisiin parantaa (eri maanteiden välisiä, rautateiden ja maanteiden välisiä sekä eri rautateiden välisiä) rajatylittäviä yhteyksiä EU:n ja Ukrainan välillä muun muassa lisäämällä rajanylityspaikkoja, arvioida TEN-T-ydinverkkokäytävien laajentamista Ukrainaan yhteyksien lisäämiseksi kehittämällä EU:n vakioraideleveyden mukaisia ratoja sekä Ukrainaan että Moldovaan ja parantaa yhteyksiä ja kulkukelpoisuutta Reinin ja Tonavan välisellä käytävällä liikenteen tehostamiseksi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK panee myös tyytyväisenä merkille, että toimintasuunnitelmassa esitetään lisäksi Verkkojen Eurooppa -välineen ehdotuspyyntöjä, joiden avulla tuki voidaan keskittää erityisesti hankkeisiin, joilla pyritään parantamaan unionin liikenneverkon yhteentoimivuutta ja yhteenliitettävyyttä Ukrainan kanssa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK kannattaakin varauksetta TEN-T-verkon laajentamista Ukrainaan ja Moldovaan niin kuin on esitetty muutetun ehdotuksen liitteeseen IV sisältyvissä alustavissa kartoissa. Ehdotus on oikea-aikainen, ja ajan mittaan se voisi tuoda lisäarvoa erityisesti parantamalla mahdollisuuksia sujuviin ja saumattomiin liikennevirtoihin Ukrainan ja EU:n välillä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK toteaa, että muutetun ehdotuksen liitteessä IV olevissa Ukrainan TEN-T-infrastruktuuria koskevissa alustavissa kartoissa luokitellaan yhteydet, terminaalit, satamat ja lentoasemat osaksi ydinverkkoa tai kattavaa verkkoa TEN-T-ehdotuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Alustavista yhteyksistä Ukrainan sisällä on myös tehty osa eurooppalaisia liikennekäytäviä niin, että laajennetaan Pohjanmeri–Itämeri-, Skandinavia–Välimeri-, Itämeri–Adrianmeri-, Rein–Tonava- ja Itämeri–Mustameri-käytäviä Ukrainaan muutetun ehdotuksen liitteessä III olevien karttojen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK antaa täyden tukensa vahvalle poliittiselle viestille, joka välitetään sisällyttämällä yhteydet Ukrainaan TEN-T-verkon pääasialliseen prioriteettiin eli eurooppalaisiin liikennekäytäviin, joilla on vahva täytäntöönpanojärjestelmä koordinaattoreineen, työsuunnitelmineen ja eri työryhmineen, ja esittämällä TEN-T-ehdotuksessa velvoite antaa työsuunnitelmille lainvoima täytäntöönpanosäädöksillä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK pitää kuitenkin valitettavana, etteivät kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevat yleiset säännökset eivätkä eurooppalaisten liikennekäytävien välineen ja horisontaalisten painopisteiden täytäntöönpanoa koskevat säännökset näytä antavan oikeusperustaa liikennekäytävien painopisteiden tai niiden täytäntöönpanojärjestelmän, kuten koordinaattoreiden, hallinnon, eurooppalaisen koordinaattorin työsuunnitelman tai täytäntöönpanosäädöksen, soveltamisen laajentamiselle kolmansiin maihin. Ainoastaan liikennekäytävien hallinnointia koskeva 52 artiklan 3 kohdan f alakohta mahdollistaa kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä käsittelevät työryhmät, mutta tämä ei näytä muuttavan Euroopan laajuisia liikennekäytäviä koskevien säännösten soveltamisalaa. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK kehottaakin luomaan vahvan ja uskottavan täytäntöönpanojärjestelmän niille yhteyksille, jotka on katsottava eurooppalaisten liikennekäytävien jatkoksi, mahdollisesti vahvistamalla ja moninkertaistamalla kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä käsitteleviä työryhmiä. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Nykyisessä poliittisessa tilanteessa vaikuttaa myös aiheelliselta ja määrättyjen pakotteiden mukaiselta poistaa Venäjää ja Valko-Venäjää koskevat alustavat TEN-T-yhteydet. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK on kuitenkin yllättynyt siitä, että muutettuun ehdotukseen sisältyy nimenomainen sitoumus harkita Valko-Venäjän yhteyksien sekä Valko-Venäjän ja EU:n jäsenvaltioiden välisten yhteyksien palauttamista, jos maassa tapahtuu demokratiakehitystä asiaa koskevan EU:n suunnitelman mukaisesti, kun vastaavaa sitoumusta ei tehdä Venäjän suhteen. Vaikka EU:lla ei ehkä olekaan erityistä suunnitelmaa, joka koskisi demokratiaa Venäjällä, erilaisia lähestymistapoja on vaikea ymmärtää. ETSK suosittaakin välttämään tällaisten tulevaisuuden sitoumusten tekemistä. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK panee merkille, että jäsenvaltioiden ja Venäjän välisten yhteyksien poistaminen näyttää aiheuttaneen ongelmia osalle jäsenvaltioista. Esimerkiksi Suomen liikenneministeri on kritisoinut näiden toimenpiteiden yleistä luonnetta, sillä jotkin näistä yhteyksistä ovat edelleen tärkeitä kyseisen jäsenvaltion yhteyksien toimivuuden kannalta. ETSK suosittaa, että asianmukaista huomiota kiinnitetään tällaisten yhteyksien mahdolliseen merkitykseen EU:n sisällä. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK on samaa mieltä siitä, että on luonnollisesti tarpeen käsitellä myös EU:n ja Ukrainan eri raideleveyksien ongelmaa, vaikka muutokset saattavat viedä aikaa, eivätkä ne näin ollen todennäköisesti tarjoa ratkaisuja välittömiin ja kiireellisiin tehokkuusongelmiin. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ETSK toteaa, että vaatimusta siirtyä 1 435 mm:n raideleveyteen on laajennettu ja mahdollisuutta säilyttää muut raideleveydet kavennettu, kun 15 ja 16 artiklaan on ehdotettu muutoksia ja on ehdotettu lisättäväksi uusi 16 a artikla. Kun otetaan huomioon, että 1 435 mm:n raideleveyteen siirtymisessä painopiste on eurooppalaisissa liikennekäytävissä – sillä kaikkien jäsenvaltioiden laatimat siirtymissuunnitelmat rajoittuvat näihin käytäviin – yleinen velvoite rakentaa kaikki uudet radat 1 435 mm:n raideleveydellä tuntuu olevan ristiriidassa 16 a artiklan päätarkoituksen kanssa eli sen kanssa, että pyritään varmistamaan yhtenäisyys ja saumaton rautatieliikenne Euroopan laajuisilla liikennekäytävillä. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | ETSK ehdottaakin, että siirtymisvaatimus olisi rajattava koskemaan eurooppalaisia liikennekäytäviä yhtenäisen ja hyvin koordinoidun siirtymän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | ETSK on yllättynyt ehdotetun 16 a artiklan 1 kohdassa esitetystä yleisestä velvoitteesta, jonka mukaan uusi rautatieinfrastruktuuri on rakennettava noudattaen eurooppalaista 1 435 mm:n nimellistä standardiraideleveyttä ilmeisesti riippumatta ympäröivän verkon konfiguraatiosta, sillä tämä velvoite saattaa aiheuttaa erittäin mutkikkaita sisäisiä yhtenäisyys- ja pullonkaulaongelmia jäsenvaltioissa, joissa on eri raideleveys. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | On syytä huomata, että raideleveydestä poikkeamisen mahdollisuuksien kaventaminen on aiheuttanut huolta esimerkiksi Suomessa, missä ehdotuksen oikeasuhteisuus on kyseenalaistettu tältä osin. |
| --- | --- |

3.22

Bryssel 27. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 290, 29.7.2022, s. 120.

1

(2)  COM(2021) 812 final.

2

(3)  COM(2022) 384 final.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013 , unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).

4

(5)  COM(2022) 217 final.

5

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/195 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/195

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan naapuruusvälineestä ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta tuettavia kauden 2014–2020 yhteistyöohjelmia koskevat ja ohjelman täytäntöönpanon häiriöiden vuoksi sovellettavat erityissäännökset”

(COM(2022) 362-2022/227 (COD))

(2023/C 75/29)

| Yleisesittelijä: | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Andris GOBIŅŠ

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 27.9.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 17.8.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ulkosuhteet |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 117/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 27.9.2022

Euroopan unionin neuvosto, 17.8.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

ulkosuhteet

Hyväksyminen täysistunnossa

27.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

117/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston aikomusta tehdä kaikkensa ehdotetun asetuksen hyväksymiseksi mahdollisimman pian ja kehottaa niitä saattamaan sen voimaan viimeistään marraskuun 2022 alussa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Koska asetus on hyväksyttävä nopeasti, on todennäköistä, että ensimmäisessä vaiheessa asetus saatetaan hyväksyä muutoksitta, joten ETSK ehdottaa, että toisessa vaiheessa harkitaan uudelleentarkastelua jäljempänä esitettyjen parannusten pohjalta. Ehdotettujen muutosten tulisi myös antaa virikkeitä seuranta-asetuksiin ja -ohjelmiin tehtävistä muutoksista käytävään keskusteluun ja niiden valmisteluun. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n toimielinten nopeaan toimintaan ja tarvittavaan joustavuuteen hankkeiden toteuttamisessa heti Venäjän Ukrainaa vastaan aloittaman provosoimattoman ja perusteettoman sodan käynnistyttyä. Nopea toiminta oli ainoa keino pysyä EU:n arvojen ja periaatteiden tasalla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa pyrkimystä joustavuuteen meneillään olevien hankkeiden tarkoituksen muuttamisessa, jotta voidaan ottaa huomioon esiin nousevat tarpeet antamalla hallintoviranomaisille tarvittavaa joustonvaraa ja oikeusvarmuus siitä, että hankkeet toteutetaan sääntöjen mukaisesti ja että tarkastukseen ei liity suuria rajoituksia. Tämä on erityisen tärkeää, koska asetusta sovelletaan takautuvasti täysimittaisen sodan alusta alkaen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK muistuttaa Ukrainan-sodan viime kuukausien uusista tapahtumista. Koska Ukrainalla on EU:n ehdokasmaan asema ja Ukrainassa on yhä suurempi tarve jälleenrakentamiseen ja talveen valmistautumiseen, tukikelpoisten toimien joustavuutta olisi lisättävä entisestään ja käynnissä olevien ja suunniteltujen hankkeiden rajatylittävät ja alueelliset yhteistyötoimet olisi määriteltävä laajemmin asetukseen ehdotettujen muutosten mukaisesti (ks. jäljempänä olevat ehdotukset). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kun otetaan huomioon Venäjän federaation ja Valko-Venäjän viranomaisille myönnettävän rahoituksen keskeyttäminen ja siihen liittyvä Venäjän federaation ja Valko-Venäjän kanssa tehtävän rajatylittävän yhteistyön keskeyttäminen, ETSK kannattaa ajatusta siitä, että tehtäisiin kaikki mahdollinen näihin yhteistyöohjelmiin alun perin osoitettujen varojen siirtämiseksi Ukrainan kanssa tehtävään yhteistyöhön. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Koska kansalaisyhteiskunta on eturintamassa Ukrainan jälleenrakentamisessa ja maan valmistautumisessa EU:hun liittymiseen, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota varojen myöntämiseen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toimintaan samoin kuin varojen uudelleen suuntaamiseen. |
| --- | --- |

1.7

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK kannattaa ehdotuksen tavoitteita ja on tyytyväinen aikomukseen suhtautua joustavasti Euroopan naapuruusvälineen yhteistyöohjelmiin, jotta voidaan ottaa huomioon tarpeet, jotka johtuvat Venäjän provosoimattomasta ja perusteettomasta sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaan ja sen vaikutuksista Euroopan unioniin ja erityisesti useisiin EU:n itäisiin alueisiin samoin kuin covid-19-pandemian laajoista vaikutuksista EU:hun. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK panee merkille Ukrainan naapureina olevien EU:n jäsenvaltioiden, Moldovan ja Ukrainan kansallisten hallitusten, paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan valtavat ponnistelut, kun ne ovat ottaneet vastaan suuren määrän Venäjän hyökkäystä paenneita ukrainalaisia, ja suhtautuu myönteisesti tukeen rajatylittävien yhteistyöohjelmien räätälöidylle käytölle humanitaarisen avun tarpeiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK panee merkille Ukrainan viranomaisten kaikilla tasoilla kohtaamat erityiset haasteet, sillä näiden on varmistettava samanaikaisesti maan sotilaallinen puolustus ja ylläpidettävä taloutta Ukrainan kärsiessä uhrien suuresta määrästä, kotien ja infrastruktuurin tuhoutumisesta, merkittävän väestönosan siirtymisestä muualle, tuotannon ja kuljetusten keskeytymisestä, talousarvioon kohdistuvista ennennäkemättömistä paineista ja monista muista Venäjän hyökkäyksen aiheuttamista ongelmista. Ukrainan kanssa toteutettavilla rajatylittävillä yhteistyöohjelmilla olisi helpotettava tätä taakkaa ja tarjottava edunsaajille mahdollisuuksia vastata sota-ajan tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Ukrainalle ja Moldovalle on äskettäin myönnetty EU:n ehdokasvaltion asema, ja korostaa, että EU:n on annettava näille maille kattavaa tukea EU:hun yhdentymiseen liittyvissä uudistuksissa, joita ne toteuttavat samalla kun ne joutuvat kärsimään Ukrainassa käytävän täysimittaisen sodan rasitteista. Rajatylittävissä yhteistyöohjelmissa olisi tarvittaessa otettava Ukrainan ja Moldovan EU:hun liittymiselle asetetut vahvistetut tavoitteet osaksi ohjelman toimia muun muassa hyödyntämällä naapureina olevien EU-maiden kokemuksia uudistuksista. Tähän olisi sisällytettävä valmistelut paikallis- ja aluetasolla sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja myös työmarkkinaosapuolten vahva rooli. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kun otetaan huomioon Venäjän federaation ja Valko-Venäjän viranomaisille myönnettävän rahoituksen keskeyttäminen ja siihen liittyvä Venäjän federaation ja Valko-Venäjän kanssa tehtävän rajatylittävän yhteistyön keskeyttäminen, ETSK kannattaa ajatusta siitä, että tehtäisiin kaikki mahdollinen näihin yhteistyöohjelmiin alun perin osoitettujen varojen siirtämiseksi Ukrainan kanssa tehtävään yhteistyöhön. Asiaan liittyvän suuren symbolisen merkityksen ja kasvavien tarpeiden vuoksi on syytä käyttää aikaa ja vaivaa oikeudellisen perustan valintaan ja valmisteluun. Vahvat emotionaaliset ja arvoihin perustuvat yhteydet voidaan nähdä väylänä ”naapuruuteen” Ukrainan kanssa ja tulkita ohjelman tavoitteisiin hyvin soveltuviksi näinä poikkeuksellisina aikoina. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK korostaa, että monet ukrainalaisia siirtymään joutuneita henkilöitä vastaanottavat naapuriyhteisöt joutuvat kantamaan poikkeuksellisen taloudellisen taakan, ja suhtautuu siksi myönteisesti aikomukseen poistaa kansallista osarahoitusta koskeva velvoite viideltä Euroopan naapuruusvälineestä tuetulta rajatylittävältä ohjelmalta Moldovan tasavallan ja Ukrainan kanssa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK korostaa, että Venäjän hyökkäys ja siitä johtuva kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden virta ovat jälleen kerran osoittaneet kansalaisyhteiskunnan keskeisen roolin ja lisänneet merkittävästi kansalaisyhteiskunnan toimintaa sekä Ukrainassa että sen naapureina olevissa EU-maissa, kun on käynnistetty satoja valtakunnallisia mutta myös ruohonjuuritason vapaaehtoisaloitteita ruoan ja suojan tarjoamiseksi ja muiden humanitaaristen tarpeiden turvaamiseksi, ja sen vuoksi rajatylittävissä ohjelmissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kansalaisyhteiskunnan työn tukemiseen. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan merkitys korostuu myös Ukrainan ja sen alueiden jälleenrakentamisen ja EU:hun liittymisen edellyttämien valmistelujen aikana. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK muistuttaa nykyisen energiakriisin valossa tarpeesta vauhdittaa siirtymistä vihreään energiaan ja parantaa energiatehokkuutta entisestään. Rajatylittävien yhteistyöohjelmien olisi tarjottava edunsaajilleen mahdollisuus lieventää talven mukanaan tuomia haasteita samalla kun ne voivat pysyä kestävän kehityksen tiellä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK pitää valitettavana, ettei ehdotettuja muutoksia laadittaessa järjestetty sidosryhmäkuulemisia. Asianmukaisesti toteutettuina ne eivät hukkaa aikaa, vaan useimmissa tapauksissa parantavat laadittavan päätöksen laatua. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Kumppanuusperiaatetta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen parhaiden käytäntöjen hyödyntäminen voi edistää muutetun asetuksen mukaisesti toteutettujen hankkeiden onnistumista. |
| --- | --- |

2.10

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK korostaa, että EU toteuttaa laaja-alaisia toimia, joilla pyritään tukemaan Ukrainasta siirtymään joutuneita henkilöitä, esimerkiksi CARE- ja FAST-CARE-tukitoimien ja koheesiopolitiikan muutosten avulla. Rahoituksen päällekkäisyyden riskejä olisi lievennettävä. Euroopan naapuruusvälineen erityisluonne olisi säilytettävä pitäytymällä sen päätavoitteessa, joka on EU:n ja sen itäisten kumppanien välinen yhteistyö. Koska häiriöt Venäjää ja Valko-Venäjää koskevissa ohjelmissa pitkittyvät ja tarve ja kiinnostus yhteistyöhön Ukrainassa ja Moldovassa kasvavat, oikeusperustaa muutoksille ja yhteistyölle näiden valtioiden kanssa olisi valmisteltava esimerkiksi 9 artiklassa mutta myös 5, 6 ja 8 artiklassa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että siirtymään joutuneiden henkilöiden saapumisen lisäksi Venäjän hyökkäyksellä Ukrainaan on ollut muita syvällisiä vaikutuksia EU:n, Ukrainan ja sen naapurimaiden väliseen yhteistyöhön. Koska Venäjä on saartanut Ukrainan merisatamat ja häiritsee kuljetusreittejä itäisessä Ukrainassa, suuri osa Ukrainan kaupasta, mukaan lukien viljakuljetukset, on ohjattu maan EU:n puolisille rajoille, mikä asettaa huomattavia paineita rajatylittävälle infrastruktuurille. Kun otetaan huomioon, että viljan ja muiden tuotteiden vienti Ukrainasta on ratkaisevan tärkeää maailmanlaajuisen elintarvikekriisin estämiseksi, rajatylittävissä ohjelmissa olisi puututtava uusiin logistiikkaongelmiin, jotta voidaan varmistaa tavaravirtojen maksimaalinen kapasiteetti, muun muassa parantamalla rajatylittävää hallinnointia, rakentamalla varastotiloja lähelle rajaa ja toteuttamalla muita asiaankuuluvia toimia. Nämä hankkeet saattavat edellyttää suurempaa joustavuutta määräaikojen suhteen kuin 6 artiklan 2 kohdassa nyt säädetään. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Venäjän käynnistämän sodan vauhdittamasta poikkeuksellisesta inflaatiosta johtuvien korkeampien kustannusten olisi oltava tukikelpoisia kaikissa hankkeissa, ei ainoastaan 6 artiklan 3 kohdassa mainituissa hankkeissa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kannattaa ehdotusta helpottaa rajatylittävien ohjelmien hallinnointia, muun muassa muutoksia ohjelmien toimissa, kun otetaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet. Se korostaa kuitenkin, että varojen mahdollisen väärinkäytön estämiseksi tarvitaan suojatoimia, ja ehdottaa, että kansalaisyhteiskunnan (myös työmarkkinaosapuolten) osallistumista rajatylittäviä ohjelmia koskevaan päätöksentekoon ja seurantaan vahvistetaan. Näitä näkökohtia voitaisiin korostaa 7 ja/tai 15 artiklassa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun yksipuoliseen keskeyttämiseen olisi liitettävä tähän asetukseen viittaava perustelu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kuten kohdissa 1.7 ja 2.5 todetaan, ETSK ehdottaa, että keskeytettyjen kumppanuuksien tilalle voitaisiin ottaa uusia kumppaneita kansalaisyhteiskunnasta (mukaan lukien mahdollisuudet suunnata varoja uudelleen) ja Ukrainasta. 10 artiklan 3 kohtaa olisi muutettava vastaavasti. Lisäksi demokratiaa kannattavia valkovenäläisiä tai venäläisiä maahanmuuttajayhteisöjä voitaisiin poikkeustapauksissa pitää kumppaneina. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | On otettava huomioon lisätoimenpiteet petosten ehkäisemiseksi tai täytäntöönpanoprosessissa mahdollisesti ilmenevien sääntöjenvastaisuuksien hallinnoimiseksi. Kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten roolia olisi vahvistettava myös näissä prosesseissa ja seurantakomiteoissa (14 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

3.7

Bryssel 27. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/198 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/198

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoamisesta”

(COM(2022) 465 final – 2022/0282 (COD))

(2023/C 75/30)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 3.10.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 26.9.2022
  Euroopan komissio, 16.9.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 26.10.2022 |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 169/0/03 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 3.10.2022

Euroopan unionin neuvosto, 26.9.2022

Euroopan komissio, 16.9.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

26.10.2022

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

169/0/03

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/199

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen verokohtelua tasavertaistavaa vähennystä ja korkojen vähennyskelpoisuuden rajoittamista yhteisöverotuksessa koskevien sääntöjen vahvistamisesta”

(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

(2023/C 75/31)

| Esittelijä: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Krister ANDERSSON |

Esittelijä:

Petru Sorin DANDEA

Yhteisesittelijä:

Krister ANDERSSON

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 8.6.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 115 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.10.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 187/0/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 8.6.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 115 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

6.10.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

187/0/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komission ehdotuksella vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen verokohtelua tasavertaistavasta vähennyksestä (debt-equity bias reduction allowance, DEBRA) pyritään puuttumaan velkarahoituksen edulliseen yhteisöverokohteluun EU:ssa vahvistamalla säännöt oman pääoman lisäyksiin liittyvän nimelliskoron vähennyskelpoisuudesta sekä rajoittamalla nimenomaisesti vieraan pääoman nettomenojen verovähennyskelpoisuutta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komissio on laatinut tätä varten kohdennetut säännöt sekä oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevasta vähennyksestä että korkovähennyksen rajoituksesta. Rahoitusalan yritykset eivät kuulu toimenpiteiden piiriin, koska niihin sovelletaan lakisääteisiä omaa pääomaa koskevia vaatimuksia, jotka estävät rahoitusrakenteiden liiallisen velkariippuvuuden. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komission esittämä oman pääoman ehtoista rahoitusta koskeva vähennys lasketaan kaavalla vähennyksen peruste x nimelliskorkokanta. Vähennyksen peruste on verovuoden lopun oman pääoman ja edellisen verovuoden lopun oman pääoman erotus eli oman pääoman vuotuinen muutos. Velkapuolella rajoitetaan korkojen vähennyskelpoisuutta suhteellisesti 85 prosenttiin vieraan pääoman nettomenoista eli maksetuista koroista, joista on vähennetty saadut korot. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa komission asettamia tavoitteita, sillä niiden avulla pyritään löytämään ratkaisu vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen eriarvoisen verokohtelun kaltaiseen merkitykselliseen ja pitkäkestoiseen yhteisöverotuksen ongelmaan. Ehdotuksen varsinaisella rakenteella ja sisällöllä on kuitenkin ratkaiseva merkitys asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK onkin sitä mieltä, että komission päätös suosia omaa pääomaa velan sijasta paitsi myöntämällä vähennys yritysten ajan mittaan tekemistä oman pääoman lisäyksistä myös pienentämällä yritysten velkakustannusten vähennyskelpoisuutta 15 prosentilla saattaa vahingoittaa eurooppalaisia yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on huolissaan siitä, että komission ehdotus saattaa heikentää Euroopan talouden selkärangan muodostavien pk- ja mikroyritysten taloudellista tilannetta. Tällaisten yritysten ei ole helppo päästä pääomamarkkinoille, minkä vuoksi niiden korkokustannusten vähennyskelpoisuuden rajoittaminen voisi haitata investointeja, kasvua ja työpaikkojen luomista Euroopan laajuisesti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että pienten ja mikroyritysten tapauksessa oman pääoman painottamiseen pitäisi kannustaa pääasiassa tai jopa ainoastaan oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevien vähennysten avulla ilman, että velan korkojen vähennyskelpoisuutta leikataan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK ei pidä komission ehdotuksessa sovellettua 1–1,5 prosentin riskipreemiota ensinnäkään markkinoiden todellisuutta vastaavana eikä myöskään riittävänä korvaamaan korkomenojen vähennyskelpoisuuden heikennystä. Markkinariskipreemio oli vuonna 2021 yli 5 prosenttia kaikissa jäsenvaltioissa ja on vastaavalla tasolla yhä edelleen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pelkää, että jos korkomaksujen tapaisten perusteltujen liiketoimintakustannusten vähentämistä ei sallita, eurooppalaiset yritykset saattavat joutua epäedulliseen kilpailuasemaan verrattuna muiden keskeisten kaupparyhmittymien alueella toimiviin yrityksiin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK huomauttaa, että korkomaksujen vähennyskelpoisuuden poistaminen eurooppalaisilta yrityksiltä kannustaisi niitä käyttämään leasingjärjestelyjä sen sijasta, että ne investoisivat suoraan koneisiin ja laitteisiin. Se myös vaikeuttaisi keskitettyjen kassanhallintatoimintojen avulla hoidettavaa suurten konsernien sisäistä rahoitusta ja heikentäisi tällaisen toiminnan edellytyksiä, mikä tekisi investointien rahoittamisesta kalliimpaa ja vähentäisi siten investointeja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK esittääkin rakentavana ehdotuksenaan ja tuodakseen julki kaikki huolenaiheensa, että komissio arvioisi ehdotustaan perusteellisesti uudestaan ja harkitsisi muun muassa sitä, että erityisesti pk- ja mikroyritykset vapautettaisiin kokonaan tai osittain velan korkojen vähennyskelpoisuuden rajoituksista. |
| --- | --- |

1.11

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Komission DEBRA-ehdotuksella (1) pyritään puuttumaan velkarahoituksen edulliseen yhteisöverokohteluun EU:ssa vahvistamalla säännöt oman pääoman lisäyksiin liittyvän nimelliskoron vähennyskelpoisuudesta sekä rajoittamalla nimenomaisesti vieraan pääoman nettomenojen verovähennyskelpoisuutta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotus on linjassa 2000-luvun yritysverotusta koskevan komission tiedonannon (2) kanssa, jossa todetaan, että velanoton suosiminen verosäännöksissä on tärkeä kysymys, johon EU:n toimielinten on puututtava oikeudenmukaisen ja tehokkaan verojärjestelmän aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komissio toteaa tiedonannossaan, että tällä hetkellä ”yritys voi vähentää verotuksessa velkarahoitukseen liittyvät korot muttei oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen liittyviä kustannuksia, kuten osinkomaksuja. Näin yritystä kannustetaan rahoittamaan investointeja pääoman sijasta velalla. Tämä voi myötävaikuttaa liialliseen velkaantumiseen, millä on mahdollisia kielteisiä heijastusvaikutuksia koko EU:hun, jos joissakin maissa paljon yrityksiä menettää maksukykynsä. Velanoton suosiminen myös vaikeuttaa innovoinnin rahoittamista pääomalla.” |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komission ehdotus on myös vastaus Euroopan parlamentin nimenomaiseen pyyntöön puuttua velkarahoituksen edulliseen verokohteluun ja ehkäistä samanaikaisesti tehokkain säännöksin verojen välttelyä, jotta oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevia vähennyksiä ei käytettäisi uutena välineenä veropohjan rapauttamiseen (3). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komissio kuuli ennen ehdotuksen esittämistä laajasti eri sidosryhmiä tutkijoista viranomaisiin, kansalaisjärjestöihin, elinkeinoelämän järjestöihin ja yrityksiin. Kuulemisessa kävi ilmi, että valtaosa sidosryhmistä pitää tarpeellisena esittää aloite, jonka avulla vähennetään velan suosimista oman pääoman kustannuksella. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komissio on myös tehnyt yhteistyötä niiden kuuden jäsenvaltion kanssa, joilla on jo käytössä sääntöjä vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen eriarvoiseen verokohteluun puuttumiseksi. Tavoitteena oli koota kyseisistä maista ensi käden kokemuksiin perustuvaa asiantuntijatietoa nimenomaan tällaisten sääntöjen toimivuudesta (4). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komissio tarkasteli ehdotusta laatiessaan viittä mahdollista sääntelyvaihtoehtoa: i) vaihtoehdossa 1 yritysten omaa pääomaa koskevan verovähennyksen käyttöönottoa ennalta määräämättömäksi ajaksi, ii) vaihtoehdossa 2 vähennyksen käyttöönottoa vain uuden oman pääoman osalta ja kymmenen vuoden ajaksi, iii) vaihtoehdossa 3 yrityspääomaa koskevan vähennyksen käyttöönottoa siten, että samalla poistetaan korkomaksujen nykyinen vähennyskelpoisuus, iv) vaihtoehdossa 4 korkomenojen vähennyskelpoisuuden poistamista kokonaan ja v) vaihtoehdossa 5 nimelliskorkojen vähennyksen käyttöönottoa yritysten uuden oman pääoman osalta kymmenen vuoden ajaksi ja verovähennyskelpoisuuden rajoittamista osittain kaikilta yrityksiltä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Parhaaksi katsottiin vaihtoehto 5, ja komission ehdotus sisältää näin ollen kohdennetut säännöt sekä oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevasta vähennyksestä että velkojen korkovähennyksen rajoituksesta. Rahoitusalan yritykset on suljettu nimenomaisesti toimenpiteiden ulkopuolelle, koska niitä sitovat jo lakisääteiset omaa pääomaa koskevat vaatimukset, jotka estävät rahoitusrakenteiden liiallisen velkariippuvuuden. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Komission esittämä oman pääoman ehtoista rahoitusta koskeva vähennys lasketaan tarkalleen ottaen seuraavalla kaavalla: vähennyksen peruste x nimelliskorkokanta. Vähennyksen perusteena on puolestaan verovuoden lopun oman pääoman ja edellisen verovuoden lopun oman pääoman erotus eli oman pääoman vuotuinen lisäys. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Jos verovelvollisella, joka on jo hyötynyt oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevasta vähennyksestä, vähennyksen peruste on jollakin verokaudella negatiivinen (vähentynyt oma pääoma), vastaavasta määrästä tulee veronalainen kymmenen peräkkäisen verokauden ajan siihen oman nettopääoman kokonaislisäykseen asti, josta vähennys on tehty, ellei verovelvollinen pysty esittämään näyttöä siitä, että tilanne johtuu verokauden aikana syntyneistä tappioista tai lakisääteisestä velvoitteesta. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ehdotettu direktiivi sisältää tarkat säännöt sovellettavasta nimelliskorosta, ja siinä säädetään korkeamman verokannan soveltamisesta pk-yritysten hyväksi, koska niiden on vaikea saada rahoitusta. Jäsenvaltioille ei säädetä mahdollisuutta poiketa tästä säännöstä. Verovilpin estämiseksi vähennysoikeus on jo rajoitettu veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan BEPS-hankkeen puitteissa sekä sen täytäntöönpanoon EU:ssa liittyvällä veron kiertämisen estämistä koskevalla ATAD-direktiivillä (5) enintään 30 prosenttiin verovelvollisen tuloksesta ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia (EBITDA) (6) kunakin verovuonna. Molempia rajoituksia ehdotetaan sovellettavan koordinoidusti. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Velkapuolella rajoitetaan korkojen vähennyskelpoisuutta suhteellisesti 85 prosenttiin vieraan pääoman nettomenoista eli maksetuista koroista, joista on vähennetty saadut korot. Näin voidaan komission mukaan puuttua vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen eriarvoiseen verokohteluun samanaikaisesti sekä oman että vieraan pääoman puolella. Toimissa ei kuitenkaan oteta huomioon yritysten sisäisistä siirroista tai omaisuuden arvonkorotuksista johtuvia oman pääoman lisäyksiä. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 115 artikla, joka koskee direktiivin muodossa toteutettavia lähentämistoimenpiteitä, ja komissio katsoo, että direktiiviehdotus on suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden mukainen. Direktiivi edellytetään saatettavan osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoden 2024 alkuun mennessä. Jäsenvaltiot, joilla on jo käytössä sääntöjä vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen eriarvoiseen verokohteluun puuttumiseksi, voivat myöntää nykyisiä vähennyksiä niin kauan kuin kyseiset kansalliset säännöt ovat voimassa ja enintään kymmenen vuoden ajan. |
| --- | --- |

2.13

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa komission asettamia tavoitteita, sillä niiden avulla pyritään löytämään ratkaisu vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen eriarvoisen verokohtelun kaltaiseen merkitykselliseen ja pitkäkestoiseen yhteisöverotuksen ongelmaan. Komitea katsoo, että kaikenkokoiset eurooppalaiset yritykset voisivat hyötyä suuresti asianmukaisista ja harkiten laadituista säännöistä tässä asiassa, mikä voisi parantaa kilpailukykyä sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK palauttaa mieliin lausuntonsa ”Yhtiöverotuksen merkitys yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä” (7), jossa kehotetaan löytämään ratkaisu vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen verokohtelun tasapuolistamiseen, korostetaan liiallisen velkavetoisuuden riskejä ja todetaan, että ”velanoton suosiminen yritysten verotuksessa vaikuttaa sosioekonomisiin kustannuksiin sekä yritysten velkaantumisasteeseen ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään” (8).
  ETSK on myös korostanut, että puuttumalla velanoton suosimiseen voitaisiin omalta osaltaan edistää komission kunnianhimoista ohjelmaa, jonka tavoitteena on tehdä Euroopan taloudesta kestävämpi ja digitaalisempi (9), ja todennut, että ”liiallinen tukeutuminen velkarahoitukseen voi haitata Euroopan komission määrittämien tavoitteiden saavuttamista, sillä se tekee yrityksistä taloudellisesti haavoittuvia ja heikentää niiden mahdollisuuksia toteuttaa uusia ja riskialttiita vihreitä investointihankkeita”. Sovellettavilla säännöillä on kuitenkin puututtava asianmukaisesti DEBRA-kysymykseen. Komitea katsoo erityisesti, että komission esittämät toimet vahingoittaisivat pk-yrityksiä ja etenkin mikroyrityksiä ja heikentäisivät niiden taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

3.2

ETSK on myös korostanut, että puuttumalla velanoton suosimiseen voitaisiin omalta osaltaan edistää komission kunnianhimoista ohjelmaa, jonka tavoitteena on tehdä Euroopan taloudesta kestävämpi ja digitaalisempi (9), ja todennut, että ”liiallinen tukeutuminen velkarahoitukseen voi haitata Euroopan komission määrittämien tavoitteiden saavuttamista, sillä se tekee yrityksistä taloudellisesti haavoittuvia ja heikentää niiden mahdollisuuksia toteuttaa uusia ja riskialttiita vihreitä investointihankkeita”. Sovellettavilla säännöillä on kuitenkin puututtava asianmukaisesti DEBRA-kysymykseen. Komitea katsoo erityisesti, että komission esittämät toimet vahingoittaisivat pk-yrityksiä ja etenkin mikroyrityksiä ja heikentäisivät niiden taloudellista tilannetta.

| 3.3 | Korkokustannusten vähennyskelpoisuuden rajoittaminen haittaa investointeja, kasvua ja työpaikkojen luomista. Tällaiset kielteiset vaikutukset ovat vielä todennäköisempiä vallitsevassa taloustilanteessa, jossa korot nousevat. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK toteaa, että EU:n tasolla toteutettavat toimet ovat suositeltavampia kuin useat koordinoimattomat jäsenvaltioiden aloitteet. Koska kuusi jäsenvaltiota soveltaa jo omia sääntöjään oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevista vähennyksistä, on kuitenkin syytä huomata, että vaikka tarkasteltavana oleva direktiivi hyväksyttäisiin, oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevan vähennyksen ja korkokustannusten vähennyskelpoisuuden rajoituksen yhteenlaskettu vaikutus ei tee investointikustannuksista täysin yhdenmukaisia kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK arvostaa komission DEBRA-ehdotuksesta käynnistämää laajaa ja yksityiskohtaista kuulemista, joka tarjosi monille eri sidosryhmille – elinkeinoelämän järjestöille, yrityksille, viranomaisille ja tutkijoille – mahdollisuuden ilmaista kantansa EU:n yhteisöverotuksen ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän kannalta ratkaisevan tärkeästä asiasta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK pitää hyödyllisenä myös kohdennettua kuulemista, jonka komissio järjesti niille kuudelle jäsenvaltiolle, jotka ovat jo ottaneet käyttöön sääntöjä vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen eriarvoiseen verokohteluun puuttumiseksi, sillä sen ansiosta sääntelyvallan käyttäjät voivat ottaa huomioon kansallisille lainsäätäjille ja veroviranomaisille tästä asiasta jo kertyneen kokemuksen. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on sitä mieltä, että komission päätös suosia omaa pääomaa velan sijasta paitsi myöntämällä vähennys yritysten ajan mittaan tekemistä oman pääoman lisäyksistä myös supistamalla yritysten velkakustannusten vähennyskelpoisuutta 15 prosentilla vahingoittaa eurooppalaisia yrityksiä, erityisesti pk- ja mikroyrityksiä. Tällaisten yritysten tapauksessa oman pääoman painottamiseen pitäisi kannustaa pääasiassa tai jopa ainoastaan oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevien vähennysten avulla ilman, että velan korkojen vähennyskelpoisuutta leikataan. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK pitää etenkin pk- ja mikroyritysten kannalta riskialttiina rajoittaa velan korkojen vähennyskelpoisuutta nykyisessä taloustilanteessa, jota varjostaa jatkuvasti kiihtyvän inflaation ja keskuspankkien inflaation hillitsemiseksi tekemien koronnostojen aiheuttama kaksinkertainen kielteinen vaikutus. Monet yritykset ovat sitä paitsi ottaneet lisää velkaa pandemian aikana. Verovähennyskelpoisuuden rajoittaminen voisi vaikeuttaa velkataakan hallintaa pienissä ja mikroyrityksissä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK huomauttaa, että suhteellisuusperiaate – sellaisena kuin sitä on kehitelty unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä – edellyttäisi EU:n toimielinten laativan sellaisia sääntöjä, joiden avulla sääntelyn tavoitteet voidaan saavuttaa siten, että sääntelyn kohteille aiheutuu mahdollisimman vähän menetyksiä. ETSK toteaa tähän liittyen, että velkarahoituksen vähennyskelpoisuuden huomattava supistaminen voisi aiheuttaa pk-yrityksille ja erityisesti mikroyrityksille tahattomia seurauksia: esim. vaikeuttaa yritysten velkojen hoitoa ja johtaa irtisanomisiin ja rahoitusvakauden yleiseen heikkenemiseen sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK toteaa, että korkomaksujen vähennyskelpoisuuden poistaminen kannustaisi yrityksiä käyttämään leasingjärjestelyjä sen sijasta, että ne investoisivat koneisiin ja laitteisiin itse. Tällaisen kannustimen käyttöönotto ei ole suotavaa ainakaan ilman perusteellista analyysia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Monet yritykset käyttävät konsernin sisäistä rahoitusta ja keskitettyjä kassanhallintatoimintoja voidakseen rahoittaa investointeja kustannustehokkaasti. Ehdotetuissa säännöissä edellytettäisiin pohjimmiltaan sitä, että jokainen konserniin kuuluva yritys rahoittaa omat investointinsa. Tämä lisää rahoituskustannuksia ja johtaa siten valitettavasti investointien vähenemiseen. ETSK katsoo, että kyseinen ongelma on ratkaistava, jotta investointeja voidaan edelleen rahoittaa tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK kehottaa rajoittamaan oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevan uuden vähennyksen hyödyntämisestä kiinnostuneiden eurooppalaisten yritysten sääntöjennoudattamiskustannuksia takaamalla uusien sääntöjen yhteydessä riittävän oikeusvarmuuden ja ennakoitavuuden, jotta ei syntyisi epävarmuutta ja tulkintaongelmia, jotka saattavat johtaa pitkittyneisiin neuvotteluihin tai jopa kiistoihin veroviranomaisten ja yritysten välillä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK esittääkin edellä esitettyjen perustelujen valossa rakentavana ehdotuksenaan, että komissio arvioisi ehdotustaan perusteellisesti uudestaan ja harkitsisi muun muassa sitä, että pk- ja mikroyritykset vapautettaisiin DEBRA-säännöistä kokonaan tai ainakin osittain. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen verokohtelua tasavertaistavaa vähennystä ja korkojen vähennyskelpoisuuden rajoittamista yhteisöverotuksessa koskevien sääntöjen vahvistamisesta (COM(2022) 216 final).

1

(2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – 2000-luvun yritysverotus (COM(2021) 251 final).

2

(3)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 kansallisten verouudistusten vaikutuksesta EU:n talouteen (2021/2074(INI)) (EUVL C 342, 6.9.2022, s. 14).

3

(4)  Jäsenvaltiot, joilla on omia sääntöjä oman pääoman lisäystä koskevasta vähennyksestä, voivat lykätä ehdotetun direktiivin säännösten soveltamista niin kauan kuin kansallisissa säännöissä jo vahvistetut oikeudet ovat voimassa. Verovelvolliset, jotka hyötyvät [1. tammikuuta 2024] oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevasta vähennyksestä kansallisen lainsäädäntönsä nojalla (Belgiassa, Kyproksella, Italiassa, Maltalla, Puolassa ja Portugalissa), voivat jatkaa kyseisen vähennyksen hyödyntämistä kansallisen lainsäädännön nojalla enintään kymmenen vuoden ajan.

4

(5)  Neuvoston direktiivi (EU) 2016/1164, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, sisämarkkinoiden toimintaan suoraan vaikuttavien veron kiertämisen käytäntöjen torjuntaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta (EUVL L 193, 19.7.2016, s. 1).

5

(6)  EBITDA: earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation.

6

(7)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 13.

7

(8)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 13, kohdat 4.1–4.7.

8

(9)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 13.

9

---

| 28.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 75/204 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 75/204

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurikuluja koskevasta kirjanpitojärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 liitteessä I olevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä annetun komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoamisesta”

(COM(2022) 381 final)

(2023/C 75/32)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 12.9.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 12.8.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 26.10.2022 |
| Täysistunnon numero | 573 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 170/0/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 12.9.2022

Euroopan unionin neuvosto, 12.8.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

26.10.2022

Täysistunnon numero

573

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

170/0/0

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 26. lokakuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---