# Den Europæiske Unions C 66/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 66 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang23. februar 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 66

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang23. februar 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2023/C 66/01 | Den Europæiske Centralbanks henstilling af 15. februar 2023 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2023/1) | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Den Europæiske Centralbank

2023/C 66/01

Den Europæiske Centralbanks henstilling af 15. februar 2023 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2023/1)

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 66/02 | Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer i henhold til artikel 33a, stk. 3, i direktivet om audiovisuelle medietjenester om omfanget af medlemsstaternes underretning af foranstaltninger til fremme og udvikling af mediekendskab | 3 |
| 2023/C 66/03 | Indledning af procedure (Sag M.10149 — KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  ) | 10 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 66/02

Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer i henhold til artikel 33a, stk. 3, i direktivet om audiovisuelle medietjenester om omfanget af medlemsstaternes underretning af foranstaltninger til fremme og udvikling af mediekendskab

3

2023/C 66/03

Indledning af procedure (Sag M.10149 — KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  )

1

10

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 66/04 | Euroens vekselkurs — 22. februar 2023 | 11 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 66/04

Euroens vekselkurs — 22. februar 2023

11

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 66/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11048 — MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 12 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 66/06 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 14 |
| 2023/C 66/07 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 21 |
| 2023/C 66/08 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 28 |
| 2023/C 66/09 | Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 | 32 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2023/C 66/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11048 — MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

12

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 66/06

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

14

2023/C 66/07

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

21

2023/C 66/08

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

28

2023/C 66/09

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Den Europæiske Centralbank

| 23.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/1

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS HENSTILLING

af 15. februar 2023

til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

(ECB/2023/1)

(2023/C 66/01)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 27.1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB’s Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(1)

Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB’s Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

| (2) | Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland valgte i 2016 Mazars som eksterne revisorer for regnskabsårene 2016 til 2020 (1). I 2021 blev Mazars mandat som eksterne revisorer for Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland forlænget til regnskabsårene 2021 og 2022 (2). |
| --- | --- |

(2)

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland valgte i 2016 Mazars som eksterne revisorer for regnskabsårene 2016 til 2020 (1). I 2021 blev Mazars mandat som eksterne revisorer for Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland forlænget til regnskabsårene 2021 og 2022 (2).

| (3) | Mandatet for de eksterne revisorer for Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, Mazars, udløber efter revision af regnskabsåret 2022. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2023. |
| --- | --- |

(3)

Mandatet for de eksterne revisorer for Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, Mazars, udløber efter revision af regnskabsåret 2022. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2023.

| (4) | Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland har valgt Grant Thornton Ireland som eksterne revisorer for regnskabsårene 2023 til 2017, med muligheden for at forlænge mandatet til regnskabsårene 2028 og 2029 — |
| --- | --- |

(4)

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland har valgt Grant Thornton Ireland som eksterne revisorer for regnskabsårene 2023 til 2017, med muligheden for at forlænge mandatet til regnskabsårene 2028 og 2029 —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

Det henstilles, at Grant Thornton Ireland udnævnes som eksterne revisorer for Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland for regnskabsårene 2023 til 2027, med muligheden for at forlænge mandatet til regnskabsårene 2028 og 2029.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 15. februar 2023.

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  Den Europæiske Centralbanks henstilling ECB/2016/29 af 28. oktober 2016 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (EUT C 413 af 10.11.2016, s. 1).

1

(2)  Den Europæiske Centralbanks henstilling ECB/2021/44 af 29. september 2021 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (EUT C 403 af 6.10.2021, s. 1).

2

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 23.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/3

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Retningslinjer i henhold til artikel 33a, stk. 3, i direktivet om audiovisuelle medietjenester om omfanget af medlemsstaternes underretning af foranstaltninger til fremme og udvikling af mediekendskab

(2023/C 66/02)

I.   INDLEDNING

Personer med mediekendskab er i stand til at træffe kvalificerede valg, forstå indholds og tjenesters karakter og drage fordel af hele det spektrum af muligheder, som forskellige kommunikationsteknologier giver. De er bedre i stand til beskytte sig selv og deres familie mod skadeligt eller ulovligt indhold. Mediekendskab kan også tjene som et værdifuldt redskab til at bekæmpe udbredelsen af desinformation ved at sætte brugerne i stand til kritisk at vurdere informationskilden og dermed afsløre, at indhold er falsk eller vildledende, som beskrevet i Kommissionens vejledning om styrkelse af adfærdskodeksen om desinformation (1). Mediekendskab giver derfor folk mulighed for at deltage i en mere åben og oplyst demokratisk debat.

Mediekendskabs kritiske betydning og behovet for at styrke det anerkendes i handlingsplanen for europæisk demokrati (2) og handlingsplanen for medierne og den audiovisuelle sektor (3). En af de strategiske prioriteter i handlingsplanen for digital uddannelse (4) er at forbedre digitale færdigheder og kompetencer med henblik på den digitale omstilling, herunder digital kunnen og mediekendskab.

I betragtning 59 i direktiv (EU) 2018/1808 anerkendes det, at »mediekendskab« omfatter de færdigheder, den viden og den forståelse, der er nødvendig for at sætte borgerne i stand til at bruge medierne effektivt og sikkert. For at gøre det muligt for dem at få adgang til information og på en ansvarlig og sikker måde at anvende, kritisk vurdere og skabe medieindhold har de brug for udvidede færdigheder vedrørende mediekendskab.

Mediekendskab bør ikke begrænses til læring om værktøjer og teknologier, men bør have til formål at udstyre mennesker med evnen til kritisk tænkning, som er nødvendig for at kunne udvise dømmekraft, analysere komplekse realiteter og sondre mellem holdninger og kendsgerninger. Det er derfor nødvendigt, at medlemsstaterne foruden både medietjenesteudbydere og udbydere af videodelingsplatforme fremmer udviklingen af mediekendskab i alle dele af samfundet i samarbejde med alle relevante interessenter for mennesker i alle aldre og for alle medier. Fremskridtene i denne forbindelse bør følges nøje.

I direktivet om audiovisuelle medietjenester (5) (artikel 33a, stk. 1) fastsættes nye forpligtelser for medlemsstaterne til at fremme og træffe foranstaltninger til udvikling af mediekendskab.

I henhold til artikel 33a, stk. 2, i direktivet om audiovisuelle medietjenester skal medlemsstaterne underrette Kommissionen om gennemførelsen af denne forpligtelse »senest den 19. december 2022 og hvert tredje år derefter«.

I henhold til artikel 33a, stk. 3, »udstikker Kommissionen, efter at have rådført sig med kontaktudvalget, retningslinjer for omfanget af sådanne underretninger«.

I artikel 28b i direktivet om audiovisuelle medietjenester fastsættes i forbindelse med beskyttelse af brugerne mod ulovligt og skadeligt indhold også forpligtelser for videodelingsplatforme vedrørende mediekendskab. I henhold til artikel 28b, stk. 3, litra j), skal medlemsstaterne sørge for, at alle udbydere af videodelingsplatforme under deres jurisdiktion sikrer effektive foranstaltninger og værktøjer til fremme af mediekendskab og iværksætter oplysningskampagner rettet mod brugerne om disse foranstaltninger og værktøjer.

I henhold til artikel 28b, stk. 5, skal medlemsstaterne fastlægge de nødvendige mekanismer til at vurdere, om sådanne foranstaltninger, som udbydere af videodelingsplatforme træffer, er hensigtsmæssige, og de skal overlade vurderingen af foranstaltningerne til de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer.

I overensstemmelse med betragtning 5 i direktiv (EU) 2018/1808 bør en social medietjeneste være omfattet af disse forpligtelser, hvis leveringen af programmer og brugergenererede videoer udgør en væsentlig funktion i den pågældende tjeneste. Levering af programmer og brugergenererede videoer kan anses for at udgøre en væsentlig funktion i den sociale medietjeneste, hvis det audiovisuelle indhold ikke blot er et supplement til eller udgør en mindre del af den sociale medietjenestes aktiviteter (6).

I artikel 30b, stk. 3, litra b), i direktivet om audiovisuelle medietjenester hedder det, at Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Audiovisuelle Medietjenester (ERGA) skal »udveksle erfaringer og bedste praksis vedrørende anvendelse af regelsættet for audiovisuelle medietjenester, herunder om tilgængelighed og mediekendskab«.

Et andet forum for udveksling af bedste praksis vedrørende mediekendskab og undersøgelse af synergi er Kommissionens Ekspertgruppe om Mediekendskab (MLEG) (7). Kommissionens Ekspertgruppe om Bekæmpelse af Desinformation og Fremme af Digitale Færdigheder gennem Uddannelse og Undervisning (8) har også været et vigtigt forum for udveksling af effektive europæiske initiativer på uddannelsesområdet.

I overensstemmelse med artikel 33a, stk. 3, i direktivet om audiovisuelle medietjenester har dette dokument til formål at udstikke retningslinjer for omfanget af medlemsstaternes underretninger om foranstaltninger til fremme og udvikling af mediekendskab. Som supplement til de generelle mål i direktivet om audiovisuelle medietjenester har retningslinjerne også til formål at hjælpe medlemsstaterne med at udveksle bedste praksis med hensyn til mediekendskab. Under udarbejdelsen af disse retningslinjer har Kommissionen hørt kontaktudvalget, som krævet i artikel 33a, stk. 3, i direktivet om audiovisuelle medietjenester.

Retningslinjerne er ikke bindende. I det omfang retningslinjerne måtte fortolke direktivet om audiovisuelle medietjenester, har Kommissionens holdning ingen betydning for Den Europæiske Unions Domstols fortolkning.

II.   RAPPORTERINGSPERIODE OG BERØRTE AKTØRER PÅ MEDIEMARKEDET

1.   Rapporteringsperiode

I henhold til artikel 2 i direktiv (EU) 2018/1808 skal medlemsstaterne gennemføre direktivet senest den 19. september 2020. I lyset heraf bør medlemsstaternes rapporter i første omgang dække perioden september 2020 til oktober 2022 (9). Efterfølgende rapporter bør dække de respektive perioder på tre år, der slutter i oktober i det sidste år i den pågældende periode.

2.   Berørte aktører på mediemarkedet

I overensstemmelse med artikel 33a, stk. 1, og artikel 28b, stk. 3, i direktivet om audiovisuelle medietjenester bør medlemsstaternes underretninger som minimum omfatte mediekendskabsforanstaltninger vedrørende audiovisuelle medietjenester og videodelingsplatforme som defineret i direktivet om audiovisuelle medietjenester.

III.   RAPPORTERNES OPBYGNING

1.   Generelt overblik

Rapporterne bør omfatte fem afsnit (a.-e. — se nedenfor). I de første to afsnit (a.-b.) bør som minimum angives de anførte oplysninger. Tredje, fjerde og femte afsnit (c., d. og e.) er baseret på »best effort«-tilgangen, når det gælder om at beskrive de anførte foranstaltninger. Medlemsstaterne har også mulighed for at medtage eventuelle yderligere oplysninger, som de anser for relevante for rapporten.

Hvert afsnit i rapporten bør indeholde en liste over og om muligt en kort beskrivelse af foranstaltningerne, ordningerne, aktiviteterne og udviklingen. Den korte beskrivelse kan omfatte de vigtigste elementer, som f.eks. målsætninger, målorganer og/eller -demografi, gennemførelsesmetoder og, hvis de foreligger, resultater. Rapporten bør så vidt muligt også indeholde henvisninger til informationskilder, f.eks. relevante websteder, også selv om de kun er tilgængelige på det nationale sprog.

2.   Rapportens afsnit

a.   Retlige og/eller politiske foranstaltninger

Medlemsstaterne bør rapportere om lovgivningsmæssige foranstaltninger og andre foranstaltninger af retlig art, som de har indført, og, hvis det er relevant, om foranstaltninger, der er planlagt for at fremme og udvikle mediekendskab. De bør navnlig rapportere om de retsregler, der gælder for udbydere af audiovisuelle medietjenester og udbydere af videodelingsplatforme som defineret i direktivet om audiovisuelle medietjenester, også hvis sådanne regler er en del af en bredere ramme for mediekendskab, der f.eks. omfatter alle medietjenester og/eller alle informationssamfundstjenester.

Medlemsstaterne bør så vidt muligt også rapportere om bredere politiske foranstaltninger såsom nationale og/eller regionale strategier og handlingsplaner for fremme og udvikling af mediekendskab.

I det omfang de gældende retsregler pålægger udbydere af audiovisuelle medietjenester og udbydere af videodelingsplatforme forpligtelser til at gennemføre mediekendskabsforanstaltninger, bør medlemsstaterne så vidt muligt rapportere om disse foranstaltninger for så vidt angår udbydere under deres jurisdiktion. Med hensyn til videodelingsplatforme bør medlemsstaterne også rapportere om deres vurdering af, om de mediekendskabsforanstaltninger, der er gennemført af udbydere af videodelingsplatforme under deres jurisdiktion, er hensigtsmæssige, under hensyntagen til værktøjskassen til mediekendskab (10).

b.   Organisatoriske foranstaltninger

Medlemsstaterne bør rapportere om de organisatoriske foranstaltninger og ordninger, der er indført for at muliggøre gennemførelsen af forpligtelserne vedrørende mediekendskab i henhold til direktivet om audiovisuelle medietjenester. Medlemsstaterne bør navnlig angive, hvilke myndigheder eller organer på nationalt, regionalt og/eller lokalt plan, alt efter hvad der er relevant, der er ansvarlige for at fremme og udvikle mediekendskab og føre tilsyn med overholdelsen af eventuelle forpligtelser, der pålægges udbydere af audiovisuelle medietjenester og udbydere af videodelingsplatforme. De bør også angive, hvilke specifikke opgaver disse myndigheder eller organer har fået overdraget. I den forbindelse bør de uafhængige medietilsynsmyndigheders opgaver med hensyn til mediekendskab præciseres.

Rapporterne bør så vidt muligt også indeholde oplysninger om de berørte parters samarbejdsstruktur(er) og de forskellige interessenter, der samarbejder med medlemsstaternes myndigheder og organer om deres mediekendskabsaktiviteter.

c.   Offentlig finansiering og andre ordninger til finansiering af mediekendskabsaktiviteter

Medlemsstaterne bør gøre deres bedste for at beskrive omfanget af og tidsrammen for de offentlige finansielle midler, der er afsat til fremme og udvikling af mediekendskab. Dette bør som minimum omfatte budgettet på nationalt plan. Rapporterne kan endvidere kort beskrive de finansieringsinstrumenter, der anvendes til at finansiere mediekendskabsaktiviteter, herunder instrumenter der har til formål at tiltrække private midler.

d.   Inddragelses- og oplysningsaktiviteter, herunder undervisningsplaner om mediekendskab

Medlemsstaterne bør gøre deres bedste for at rapportere om enhver inddragelses- og oplysningsaktivitet, som de har iværksat for at fremme og udvikle mediekendskab blandt alle aldersgrupper i forbindelse med formel uddannelse og livslang læring. Medlemsstaterne kan så vidt muligt, og hvis det er relevant, også henvise til relevante inddragelses- og oplysningsaktiviteter, der udføres af markedsaktører, videnskabelige organer eller NGO'er. Dette kan omfatte mediekendskabsuger og kampagner og uddannelsesaktiviteter rettet mod en særlig demografisk gruppe, herunder unge.

I denne forbindelse kan medlemsstaterne undersøge muligheden for at etablere strukturerede kommunikationsmidler med de nationale knudepunkter inden for rammerne af Det Europæiske Observationscenter for Digitale Medier (EDMO) (11), der finansieres af Europa-Kommissionen. Målene for de nationale EDMO-knudepunkter omfatter i) samarbejde med nationale mediemyndigheder om overvågning af onlineplatformes politik og det digitale medieøkosystem og ii) tilrettelæggelse af mediekendskabsaktiviteter (12).

Hvis det er muligt, kan medlemsstaterne også rapportere om medtagelse af foranstaltninger til fremme og udvikling af mediekendskab i formelle undervisningsplaner på forskellige niveauer (folkeskole- og gymnasieniveau eller et andet, højere uddannelsesniveau, alt efter hvad der er relevant) (13), enten som et særskilt og/eller tværfagligt fag. Dette kan også omfatte særlige mediekendskabsmoduler for lærere og undervisere, navnlig i lærernes grunduddannelse og/eller videre faglige udvikling, som henstillet i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 20. december 2006 om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og om berigtigelsesretten i forbindelse med den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og onlineinformationstjenester (14).

Rapporterne kan henvise til de relevante mediekendskabsressourcer, der er til rådighed for offentligheden såsom særlige webportaler, også selv om de kun er tilgængelige på det nationale sprog.

e.   Evalueringsforanstaltninger og -metoder

Medlemsstater, der anvender eller ønsker at indføre foranstaltninger til at vurdere virkningen af regionale eller nationale medieinitiativer til fremme af mediekendskab, herunder resultatindikatorer til vurdering af virkningen af deres mediekendskabsforanstaltninger og -metoder, opfordres til at angive og beskrive disse foranstaltninger og deres resultater i rapporten (15).

IV.   PROCEDUREBEMÆRKNINGER

I artikel 30b, stk. 3, litra b), i direktivet om audiovisuelle medietjenester hedder det, at ERGA skal »udveksle erfaringer og bedste praksis vedrørende anvendelse af regelsættet for audiovisuelle medietjenester, herunder om tilgængelighed og mediekendskab«. I betragtning af dette krav opfordrer Kommissionen de nationale tilsynsmyndigheder til fortsat at udveksle oplysninger og bedste praksis om mediekendskab inden for rammerne af ERGA, herunder med hensyn til anvendelsen af disse retningslinjer.

For at fremme kendskabet til og udvekslingen af bedste praksis vil medlemsstaternes rapporter blive offentliggjort på Kommissionens websted.

Rapporterne vil også være nyttige i lyset af de mål for digitale færdigheder, der er en del af politikprogrammet for det digitale årti 2030 (16), og de kan bidrage til medlemsstaternes strategiske køreplaner for det digitale årti.

---

(1)  COM(2021) 262 final.

(2)  Meddelelse fra Kommissionen om handlingsplanen for europæisk demokrati (COM(2020) 790 final).

(3)  Meddelelse fra Kommissionen — Europas medier i det digitale årti: En handlingsplan til støtte for genopretning og transformering (COM(2020) 784 final).

(4)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027: Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder (COM(2020) 624 final).

(5)  I disse retningslinjer forstås henvisninger til »direktivet om audiovisuelle medietjenester« som henvisninger til direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 (EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69). Direktivet kan findes her: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L1808&from=SK

(6)  Se også meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for den praktiske anvendelse af kriteriet om væsentlig funktionalitet med hensyn til definitionen af en »videodelingsplatformstjeneste« i henhold til AVMS-direktivet (EUT C 223 af 7.7.2020, s. 3).

(7)  Ekspertgruppen mødes to gange om året og udgør et interaktivt forum for drøftelser mellem medlemsstaternes repræsentanter med deltagelse af indbudte eksperter fra europæiske og globale mediekendskabsfællesskaber. Se: https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2541

(8)  Som bidrag til handlingsplanen for digital uddannelse offentliggjorde Ekspertgruppen en endelig rapport om sit arbejde med en oversigt over god praksis og anbefalinger og retningslinjer for lærere og undervisere om bekæmpelse af desinformation og fremme af digitale færdigheder gennem uddannelse og undervisning. Se: https://education.ec.europa.eu/focus-topics/digital-education/action-plan/action-7

(9)  De medlemsstater, der måtte ønske det, kan også medtage henvisninger til foranstaltninger eller aktiviteter uden for denne rapporteringsperiode.

(10)  https://erga-online.eu/wp-content/uploads/2021/12/ERGA-AG3-2021-Report-on-Media-Literacy.pdf

(11)  https://edmo.eu/2021/05/26/national-edmo-hubs-announced/

(12)  I øjeblikket er 14 udvalgte nationale knudepunkter en del af EDMO-netværket, der dækker alle 27 EU-medlemsstater samt Norge i EØS.

(13)  Med henblik på at udarbejde undervisningsplaner om mediekendskab kan medlemsstaterne tage den digitale kompetenceramme for borgerne (som kan findes her: https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp/digital-competence-framework) og retningslinjerne for lærere og undervisere om bekæmpelse af desinformation og fremme af digitale færdigheder gennem uddannelse og undervisning (som kan findes her: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/a224c235-4843-11ed-92ed-01aa75ed71a1/language-en) i betragtning.

(14)  Henstillingen om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og om berigtigelsesretten i forbindelse med den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og onlineinformationstjenester kan findes her: EUR-Lex - 32006H0952 - DA - EUR-Lex (europa.eu).

(15)  Medlemsstaterne kan anvende eksisterende evalueringsrammer til at vurdere mediekendskabsniveauet. Rammerne omfatter »Study on Assessment Criteria for Media Literacy Levels: A comprehensive view of the concept of media literacy and an understanding of how media literacy levels in Europe should be assessed« (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/115550fe-a89f-4086-82e5-c7573e26c38a), »Testing and Refining Criteria to Assess Media Literacy Levels in Europe« (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/4cbb53b5-689c-4996-b36b-e920df63cd40) og »Global media and information literacy assessment framework: country readiness and competencies« udarbejdet af UNESCO (https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000224655).

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/2481 af 14. december 2022 om etablering af politikprogrammet for det digitale årti 2030 (EUT L 323 af 19.12.2022, s. 4).

---

TILLÆG

Skabelon til medlemsstaternes rapporter om mediekendskab

Følgende spørgsmål foreslås anvendt som struktur for medlemsstaternes rapporter om mediekendskab. For yderligere oplysninger om, hvad der kan medtages, henvises til afsnit 2 i retningslinjerne.

| a. | Retlige og/eller politiske foranstaltninger |
| --- | --- |

a.

Retlige og/eller politiske foranstaltninger

| — | Hvilke lovgivningsmæssige foranstaltninger og andre foranstaltninger af retlig art, der gælder for udbydere af audiovisuelle medietjenester og videodelingsplatforme, har dit land indført eller planlægger at indføre for at fremme og udvikle mediekendskabet? |
| --- | --- |

—

Hvilke lovgivningsmæssige foranstaltninger og andre foranstaltninger af retlig art, der gælder for udbydere af audiovisuelle medietjenester og videodelingsplatforme, har dit land indført eller planlægger at indføre for at fremme og udvikle mediekendskabet?

| — | Pålægges udbydere af audiovisuelle medietjenester og videodelingsplatforme forpligtelser i dit land til at gennemføre mediekendskabsforanstaltninger? |
| --- | --- |

—

Pålægges udbydere af audiovisuelle medietjenester og videodelingsplatforme forpligtelser i dit land til at gennemføre mediekendskabsforanstaltninger?

| — | Hvilke bredere politiske foranstaltninger har dit land indført for at fremme og udvikle mediekendskab? |
| --- | --- |

—

Hvilke bredere politiske foranstaltninger har dit land indført for at fremme og udvikle mediekendskab?

| — | Hvad er din vurdering af hensigtsmæssigheden af de mediekendskabsforanstaltninger, der er gennemført af udbydere af videodelingsplatforme omfattet af dit lands jurisdiktion, under hensyntagen til værktøjskassen til mediekendskab? |
| --- | --- |

—

Hvad er din vurdering af hensigtsmæssigheden af de mediekendskabsforanstaltninger, der er gennemført af udbydere af videodelingsplatforme omfattet af dit lands jurisdiktion, under hensyntagen til værktøjskassen til mediekendskab?

| b. | Organisatoriske foranstaltninger |
| --- | --- |

b.

Organisatoriske foranstaltninger

| — | Hvilke myndigheder eller organer i dit land er ansvarlige for at fremme og udvikle mediekendskab og føre tilsyn med overholdelsen af eventuelle forpligtelser, der pålægges udbydere af audiovisuelle medietjenester og udbydere af videodelingsplatforme?
  Hvilke specifikke opgaver er de blevet overdraget? |
| --- | --- |

—

Hvilke myndigheder eller organer i dit land er ansvarlige for at fremme og udvikle mediekendskab og føre tilsyn med overholdelsen af eventuelle forpligtelser, der pålægges udbydere af audiovisuelle medietjenester og udbydere af videodelingsplatforme?

Hvilke specifikke opgaver er de blevet overdraget?

| — | Har du nogen oplysninger om de berørte parters samarbejdsstruktur(er) og de forskellige interessenter, der samarbejder med dit lands myndigheder og organer om deres mediekendskabsaktiviteter? |
| --- | --- |

—

Har du nogen oplysninger om de berørte parters samarbejdsstruktur(er) og de forskellige interessenter, der samarbejder med dit lands myndigheder og organer om deres mediekendskabsaktiviteter?

| c. | Offentlig finansiering og andre ordninger til finansiering af mediekendskabsaktiviteter |
| --- | --- |

c.

Offentlig finansiering og andre ordninger til finansiering af mediekendskabsaktiviteter

| — | Kan du beskrive omfanget af og tidsrammen for de offentlige finansielle midler, der er afsat i dit land til fremme og udvikling af mediekendskab, og de finansieringsinstrumenter, der anvendes til at finansiere mediekendskabsaktiviteter, herunder eventuelle instrumenter der skal tiltrække private midler? |
| --- | --- |

—

Kan du beskrive omfanget af og tidsrammen for de offentlige finansielle midler, der er afsat i dit land til fremme og udvikling af mediekendskab, og de finansieringsinstrumenter, der anvendes til at finansiere mediekendskabsaktiviteter, herunder eventuelle instrumenter der skal tiltrække private midler?

| d. | Inddragelses- og oplysningsaktiviteter, herunder undervisningsplaner om mediekendskab |
| --- | --- |

d.

Inddragelses- og oplysningsaktiviteter, herunder undervisningsplaner om mediekendskab

| — | Hvilke inddragelses- eller oplysningsaktiviteter har dit land gennemført, og hvilke er blevet gennemført af markedsaktører, videnskabelige organer eller NGO'er, for at fremme og udvikle mediekendskab? |
| --- | --- |

—

Hvilke inddragelses- eller oplysningsaktiviteter har dit land gennemført, og hvilke er blevet gennemført af markedsaktører, videnskabelige organer eller NGO'er, for at fremme og udvikle mediekendskab?

| — | Har dit land indført strukturerede midler til kommunikation med de nationale knudepunkter i Det Europæiske Observationscenter for Digitale Medier (EDMO) eller undersøgt muligheden herfor? |
| --- | --- |

—

Har dit land indført strukturerede midler til kommunikation med de nationale knudepunkter i Det Europæiske Observationscenter for Digitale Medier (EDMO) eller undersøgt muligheden herfor?

| — | Hvilke foranstaltninger er der truffet i dit land til at medtage fremme og udvikling af mediekendskab i formelle undervisningsplaner på forskellige niveauer og i lærere og underviseres grunduddannelse og videre faglige uddannelse samt for at stille relevante mediekendskabsressourcer til rådighed for offentligheden? |
| --- | --- |

—

Hvilke foranstaltninger er der truffet i dit land til at medtage fremme og udvikling af mediekendskab i formelle undervisningsplaner på forskellige niveauer og i lærere og underviseres grunduddannelse og videre faglige uddannelse samt for at stille relevante mediekendskabsressourcer til rådighed for offentligheden?

| e. | Evalueringsforanstaltninger og -metoder |
| --- | --- |

e.

Evalueringsforanstaltninger og -metoder

| — | Anvender dit land, eller vil det gerne indføre, foranstaltninger til at vurdere virkningen af regionale eller nationale medieinitiativer, herunder resultatindikatorer til vurdering af virkningen af mediekendskabsforanstaltninger og -metoder? I så fald bedes du angive og beskrive disse foranstaltninger og deres resultater. |
| --- | --- |

—

Anvender dit land, eller vil det gerne indføre, foranstaltninger til at vurdere virkningen af regionale eller nationale medieinitiativer, herunder resultatindikatorer til vurdering af virkningen af mediekendskabsforanstaltninger og -metoder? I så fald bedes du angive og beskrive disse foranstaltninger og deres resultater.

| Yderligere oplysninger |
| --- |
| — | Har du yderligere oplysninger af relevans for denne rapport? |

Yderligere oplysninger

—

Har du yderligere oplysninger af relevans for denne rapport?

---

| 23.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/10

---

Indledning af procedure

(Sag M.10149 — KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 66/03)

Den 17. februar 2023 har Kommissionen besluttet at indlede procedure i ovennævnte sag, efter at den har fundet, at den anmeldte fusion rejser alvorlig tvivl med hensyn til, om den er forenelig med det indre marked. Indledningen af proceduren åbner anden fase af undersøgelsen af den anmeldte fusion. Dette har ingen indflydelse på den endelige afgørelse i sagen. Beslutningen er baseret på artikel 6, stk. 1, litra c) i Rådets forordning (EF) Nr. 139/2004 (1).

Kommissionen opfordrer hermed andre interesserede til at fremsætte eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

For at bemærkningerne kan tages i betragtning i forbindelse med proceduren, skal de være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Bemærkningerne kan med angivelse af sagsnummer M.10149 — KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES sendes til Kommissionen pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 23.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/11

---

Euroens vekselkurs (1)

22. februar 2023

(2023/C 66/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0644 |
| JPY | japanske yen | 143,24 |
| DKK | danske kroner | 7,4459 |
| GBP | pund sterling | 0,87945 |
| SEK | svenske kroner | 11,0163 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9870 |
| ISK | islandske kroner | 154,30 |
| NOK | norske kroner | 10,9665 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,669 |
| HUF | ungarske forint | 382,33 |
| PLN | polske zloty | 4,7443 |
| RON | rumænske leu | 4,9238 |
| TRY | tyrkiske lira | 20,0908 |
| AUD | australske dollar | 1,5576 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4408 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,3512 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7066 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4252 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 386,99 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 19,4048 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,3367 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 178,12 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7275 |
| PHP | filippinske pesos | 58,648 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,775 |
| BRL | brasilianske real | 5,5008 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,5976 |
| INR | indiske rupee | 88,2380 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0644

JPY

japanske yen

143,24

DKK

danske kroner

7,4459

GBP

pund sterling

0,87945

SEK

svenske kroner

11,0163

CHF

schweiziske franc

0,9870

ISK

islandske kroner

154,30

NOK

norske kroner

10,9665

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,669

HUF

ungarske forint

382,33

PLN

polske zloty

4,7443

RON

rumænske leu

4,9238

TRY

tyrkiske lira

20,0908

AUD

australske dollar

1,5576

CAD

canadiske dollar

1,4408

HKD

hongkongske dollar

8,3512

NZD

newzealandske dollar

1,7066

SGD

singaporeanske dollar

1,4252

KRW

sydkoreanske won

1 386,99

ZAR

sydafrikanske rand

19,4048

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,3367

IDR

indonesiske rupiah

16 178,12

MYR

malaysiske ringgit

4,7275

PHP

filippinske pesos

58,648

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,775

BRL

brasilianske real

5,5008

MXN

mexicanske pesos

19,5976

INR

indiske rupee

88,2380

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 23.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/12

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.11048 — MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 66/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Macquarie Group Limited (»MGL«, Australien) |
| --- | --- |

—

Macquarie Group Limited (»MGL«, Australien)

| — | British Columbia Investment Management Corporation (»BCI«, Canada) |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation (»BCI«, Canada)

MGL og BCI erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3 (1) (b) og 3 (4), over hele Eku Energy Group Limited (»Eku Energy«, tidligere registreret som GIG Energy Storage UK (2), UK), der i øjeblikket udelukkende kontrolleres af MGL.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | MGL: global udbyder af banktjenester, finansielle tjenester, investerings- og fondsforvaltningstjenester |
| --- | --- |

—

MGL: global udbyder af banktjenester, finansielle tjenester, investerings- og fondsforvaltningstjenester

| — | BCI: en institutionel investor, der investerer på vegne af kunder i den offentlige sektor i British Columbia, herunder pensionsordninger i den offentlige sektor, forsikring og fonde med særligt formål. |
| --- | --- |

—

BCI: en institutionel investor, der investerer på vegne af kunder i den offentlige sektor i British Columbia, herunder pensionsordninger i den offentlige sektor, forsikring og fonde med særligt formål.

3.

EKU Energy: aktiv inden for udvikling, opførelse og drift af batterilagringsaktiver.

4.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (3).

5.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.11048 — MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

| Postadresse: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Postadresse:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EKU Energy var tidligere registreret som »GIG Energy Storage UK«. Den 29. november 2022 blev navnet ændret til Eku Energy.

2

(3)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

3

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 23.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/14

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 66/06)

Denne meddelelse er offentliggjort i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Médoc«

PDO-FR-A0730-AM05

Meddelelsesdato: 23.11.2022

BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Den officielle geografiske kodeks

Listen over kommuner er blevet ajourført under hensyntagen til den officielle geografiske kodeks 2022 for det geografiske område og området i umiddelbar nærhed.

Der er tale om en rent redaktionel ændring, og det geografiske område er ikke blevet ændret.

Enhedsdokumentets punkt 6 og 9 er blevet ændret som følge af denne ændring.

2.   Tilpasningsegnede sorter

Sorterne Arinarnoa N, Castets N Marselan N og Touriga nacional N er blevet føjet til produktspecifikationen. Disse druesorter er sene sorter, hvilket kan være en fordel i forbindelse med klimaforandringerne. Desuden er disse sorter mere modstandsdygtige over for skimmel og meldug. Disse fire sorter er egnede til fremstilling af komplekse og kraftige vine med en god struktur og en intens farve, hvilket stemmer overens med de typiske kendetegn ved rødvin med betegnelsen Médoc.

Disse sorter er begrænset til 5 % af vinstokbestanden og til 10 % i sammenstikningen.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

3.   Afstand mellem vinstokkene

Minimumsafstanden mellem vinstokkene i samme række reduceres fra 0,80 m til 0,70 m.

Denne foranstaltning øger beplantningstætheden, hvilket giver mulighed for større konkurrence mellem vinstokke og en bedre druekvalitet.

Enhedsdokumentets punkt 5 er ændret.

4.   Beskæring

Beskæringsreglerne er tilpasset for vinstokke med en afstand mellem 0,70 m og 0,80 m.

Enhedsdokumentets punkt 5 er ændret.

5.   Landbrugsmiljøbestemmelser

De forskellige miljøbestemmelser tilføjes:

| — | Døde vinstokke skal fjernes fra parcellerne, det er ikke tilladt at opbevare disse døde stokke på parcellerne. |
| --- | --- |

—

Døde vinstokke skal fjernes fra parcellerne, det er ikke tilladt at opbevare disse døde stokke på parcellerne.

| — | Før hver nyplantning skal alle erhvervsdrivende foretage en fysisk-kemisk analyse af jorden i dyrkningsområdet for at råde over alle de oplysninger, der er nødvendige for at få kendskab til vindyrkningssituationen og dens potentiale. |
| --- | --- |

—

Før hver nyplantning skal alle erhvervsdrivende foretage en fysisk-kemisk analyse af jorden i dyrkningsområdet for at råde over alle de oplysninger, der er nødvendige for at få kendskab til vindyrkningssituationen og dens potentiale.

| — | For at bevare karakteristikaene i det fysiske og biologiske miljø, der er et grundlæggende træk ved vindyrkningsjorden:






  — | Kemisk ukrudtsbekæmpelse på foragre er forbudt. |
| --- | --- | --- |

—

For at bevare karakteristikaene i det fysiske og biologiske miljø, der er et grundlæggende træk ved vindyrkningsjorden:

—

Kemisk ukrudtsbekæmpelse på foragre er forbudt.

| — | Fuld kemisk ukrudtsbekæmpelse på parcellerne er forbudt. |
| --- | --- |

—

Fuld kemisk ukrudtsbekæmpelse på parcellerne er forbudt.

| — | Alle erhvervsdrivende beregner og registrerer deres behandlingshyppighedsindeks. |
| --- | --- |

—

Alle erhvervsdrivende beregner og registrerer deres behandlingshyppighedsindeks.

Disse ændringer tager sigte på i højere grad at tage hensyn til såvel samfundets krav om at brugen af plantebeskyttelsesmidler som til miljøet.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

6.   Lagring

Den tidligste dato for lagring ændres fra den 31. maj efter høsten til den 31. marts efter høsten.

Denne forkortelse af muligheden for lagring gør det muligt at opnå flere frugter og forskellige udvalg af vine, der er lette at drikke, og mere sofistikerede gemmevine.

Dette har også indflydelse på datoen for markedsføring til forbrugerne.

Det fører også til en ændring af linket.

Enhedsdokumentets punkt 8 er ændret.

7.   Overgangsforanstaltninger

De udløbne overgangsforanstaltninger slettes.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

8.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

De ekstra individuelle høstmængder lægges til de vigtigste punkter, der skal kontrolleres.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

9.   Henvisning til kontrolinstansen

Affattelsen af henvisningen til kontrolstrukturen er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre produktspecifikationer. Denne ændring er rent redaktionel.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Médoc

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen(e)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Der er tale om stille rødvine med et fremragende lagringspotentiale. De er tanninholdige, har en intens farve og er hovedsagelig bygget op omkring Cabernet Sauvignon N (den traditionelle druesort) i kombination med Merlot N og i mindre omfang med Cabernet Franc N og Petit Verdot N eller — hvilket er sjældnere – med Cot N og Carmenère N. Cabernet Sauvignon N giver vinene krydrede noter. Merlot N tilfører vinene fyldighed, blødhed og aromaer af røde bær. Strukturen og kompleksiteten forstærkes, hvis den sammensættes med Cabernet Franc N eller Petit Verdot N, idet sidstnævnte også tilfører friskhed.

Efter berigelsen har de et totalt alkoholindhold på 13 % vol.

De har et naturligt alkoholindhold på mindst 11 % vol.

Alle partier af vin, som markedsføres i beholdere eller aftappet, har følgende:

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose+fruktose) på højst 3 g/l |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose+fruktose) på højst 3 g/l

| — | et æblesyreindhold på højst 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

et æblesyreindhold på højst 0,2 g/l.

Vin, som markedsføres i beholdere eller aftappet inden 1. oktober året efter høståret, skal have et indhold af flygtig syre på højst 12,25 meq/l. Efter denne dato skal vinene have et indhold af flygtig syre på højst 16,33 meq/l.

Alle partier af vin, som markedsføres i beholdere, skal have et indhold af svovldioxid på højst 140 mg/l.

| Generelle analytiske egenskaber |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af volumen) | 13 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % af volumen) | |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) | 16,33 |
| Maksimalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske egenskaber

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % af volumen)

13

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % af volumen)

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter)

16,33

Maksimalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingspraksis

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

| 1. | Berigelse
  Specifik ønologisk fremgangsmåde
  Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine indtil en koncentrationsgrad på 15 %. Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen på over 13 %. |
| --- | --- |

1.

Berigelse

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine indtil en koncentrationsgrad på 15 %. Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen på over 13 %.

| 2. | Dyrkning af vinstokkene
  Dyrkningspraksis
  Beplantningstæthed: Beplantningstætheden på vinmarkerne er 5 000 vinstokke pr. hektar Afstanden mellem rækkerne må højst være 2 meter, og afstanden mellem planterne i samme række skal være mindst 0,70 meter.
  Regler for beskæring: Beskæring er obligatorisk. Beskæringen udføres senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz stadium 9).
  Vinstokke, der er plantet med en afstand på mere end 0,80 m i en planterække, beskæres med følgende teknikker:






  — | beskæring med to grene, Guyot-beskæring eller Médoc-beskæring, med mindst 5 skud pr. gren |
| --- | --- | --- |

2.

Dyrkning af vinstokkene

Dyrkningspraksis

Beplantningstæthed: Beplantningstætheden på vinmarkerne er 5 000 vinstokke pr. hektar Afstanden mellem rækkerne må højst være 2 meter, og afstanden mellem planterne i samme række skal være mindst 0,70 meter.

Regler for beskæring: Beskæring er obligatorisk. Beskæringen udføres senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz stadium 9).

Vinstokke, der er plantet med en afstand på mere end 0,80 m i en planterække, beskæres med følgende teknikker:

—

beskæring med to grene, Guyot-beskæring eller Médoc-beskæring, med mindst 5 skud pr. gren

| — | enkel og blandet Guyot-beskæring, med mindst 7 skud pr. vinstok |
| --- | --- |

—

enkel og blandet Guyot-beskæring, med mindst 7 skud pr. vinstok

| — | kort sporebeskæring, vifteformet med 4 arme eller med 2 kordoner, med mindst 12 skud pr. vinstok, eller med 1 kordon, med mindst 7 skud pr. vinstok. |
| --- | --- |

—

kort sporebeskæring, vifteformet med 4 arme eller med 2 kordoner, med mindst 12 skud pr. vinstok, eller med 1 kordon, med mindst 7 skud pr. vinstok.

For vinstokke, der er plantet med en afstand på mellem 0,70 m og 0,80 m i en planterække, er kun beskæring af 1 kordon, vifteformet beskæring af højst 4 arme og enkel Guyot-beskæring tilladt. Desuden må der på disse vinstokke kun beskæres højst 7 skud pr. vinstok.

5.2.   Maksimumudbytte

65 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i følgende kommuner i departementet Gironde i henhold til den officielle geografiske kodeks af 1. januar 2022: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l'Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d'Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer og Vertheuil.

7.   Druesorter

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N — Malbec |
| --- | --- |

Cot N — Malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

8.   Beskrivelse af geografiske område(r)

Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Médoc« er beliggende i departementet Gironde ved Garonnes venstre flodbred og op til floden Gironde nord for Bordeaux. Dette vindyrkningsområde på Médoc-halvøen strækker sig over næsten 80 km fra nord til syd og lidt over en halv snes kilometer fra øst til vest, og det omfatter 50 kommuner.

Médoc-regionens flodside er kendetegnet ved moderate sæsonudsving og en meget moderat mængde nedbør for et Atlanterhavsklima. Selv om den nordlige placering i det geografiske område gør klimaet mindre varmt end i den sydlige del af halvøen, får området mindre nedbør. Disse klimaforhold, som er gunstige for vindyrkning, skyldes den regulerende termiske virkning, der kommer fra Atlanterhavet i vest, og Gironde-flodens udmunding i øst..Kystklimaet, som nogle år ledsages af regnfulde lavtryk om efteråret eller af meget varme og solrige sensomre, giver en udpræget årgangseffekt.

De heraf følgende vindyrkningslandskaber er kendetegnet ved et lavt relief (mellem 3 og 50 meter højt), hvis vestlige del afgrænses af skoven, mens den østlige del afgrænses af Gironde-flodens udmunding. Fra syd til nord er der rækker af grushøjderygge til vindyrkning, som afgrænses af vandløb, og mere sumpede områder, hvor der ikke dyrkes vin.

Udnyttelsen af de særlige kendetegn ved vindyrkningsområderne i Médoc-regionen, der er kendt i hele verden, er blevet sikret af generationer af vinavlere Med tiden har vinavlernes indgående kendskab til jorden og deres forsøg på at optimere jordens kvalitet ved hjælp af afvandingsteknikker gjort det muligt at udvikle de dyrkningsmetoder, der er mest velegnede til fremstilling af gemmeegnet rødvin. De sundhedsmæssige fremskridt og vindyrkningsarealernes mekanisering har ikke haft indflydelse på vinavlernes vilje til at holde fast i vindyrkningsmetoder, som er i overensstemmelse med målsætningen om at fremstille rødvin med et anerkendt særpræg.

I dag er vinstokbestanden i Médoc-regionen hovedsagelig baseret på druesorten Cabernet Sauvignon N, som er den foretrukne druesort til grusjord, druesorten Merlot N, som er efterspurgt på grund af sin frugtagtige karakter, druesorten Cabernet Franc N til overvejende kalkholdig jord og druesorten Petit Verdot N til varm jord med filtrerende egenskaber. Denne mangfoldighed af druesorter og jord med oprindelsesbetegnelsen »Médoc« kræver selektiv forvaltning af vinmarkerne.

En sådan selektiv dyrkning gør det muligt at opnå modne og sunde druer, hvor udbyttet kontrolleres. Der er således mulighed for maceration med henblik på at opnå de ønskede koncentrerede vine. Derfor er det nødvendigt med en lagring for at blødgøre druerne.

Vinene er tanninholdige, har en intens farve og er hovedsagelig bygget op omkring Cabernet Sauvignon N i kombination med Merlot N og i mindre omfang med Cabernet Cranc N og Petit Verdot N eller — hvilket er sjældnere — med Cot N og Carmenère N. Cabernet Sauvignon N er den traditionelle druesort og giver vinene fra Médoc krydrede noter. Når den sammensættes med Merlot N, tilfører denne vinene fyldighed, blødhed og aromaer af røde bær. Hvis Merlot N er dominerende, gør den det muligt hurtigere at opnå den ønskede udvikling i aromaerne. Strukturen og kompleksiteten forstærkes, hvis den sammensættes med Cabernet Franc N eller Petit Verdot N, idet sidstnævnte også tilfører friskhed.

Vinene har et fremragende lagringspotentiale.

Vinruten går igennem dette vindyrkningsområde, som har en lang historie, og hvor der ligger mange vinslotte. Det består af vidtstrakte arealer med forskellig arkitektonisk kulturarv, hvor der er meget små familiebedrifter, hvis vinfremstilling, afsætning og markedsføring fremmes af de forskellige vinkooperativer.

Omdømmet for vin med denne kontrollerede oprindelsesbetegnelse går langt tilbage i tiden, og det bygger på begrebet »Château« (vinslot). Med brylluppet i 1152 mellem Eleanor, hertuginde af Aquitanien, og Henrik Plantagenet, Englands kommende konge, kom udviklingen i handelen med England til at spille en vigtig rolle for »Médoc«-vinenes omdømme i udlandet.

Da vinlaugsrådet i Bordeaux i 1647 udarbejdede den første klassificering af vin fra Guyenne i historien, havde vine fra sognene i Médoc allerede opnået anseelse. Under Ludvig den 15. blev denne klassificering yderligere inddelt efter regioner, idet den først blev opdelt efter sogne og herefter efter vinens voksesteder (»crus«). Disse forskellige klassificeringer førte i 1855 til en klassificering af Bordeauxvine, hvor »Médoc«-vinene blev anerkendt som vine fra Gironde. Endvidere blev klassificeringen af »Crus Bourgeois du Médoc« offentliggjort i 1932.

9.   Andre væsentlige betingelser (emballage, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Juridiske rammer

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende forarbejdningen og lagringen af vinene, består af parceller i følgende kommuner i departementet Gironde i henhold til den officielle geografiske kodeks af 1. januar 2022: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy og Monprimblanc,

Område i umiddelbar nærhed (1)

Juridiske rammer

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Laurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois og Saint-Laurent-du-Plan.

Område i umiddelbar nærhed (2)

Juridiske rammer

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac og Yvrac.

Større geografisk enhed

Juridiske rammer

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten kan angives den større geografiske enhed »Vin de Bordeaux — Médoc« eller »Grand Vin de Bordeaux — Médoc«. Bogstaverne for betegnelsen må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen af de bogstaver, der angiver den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Område i umiddelbar nærhed (4)

Juridiske rammer

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac og Yvrac.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c44a6487-9266-41d7-a328-1602d767c741

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 23.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/21

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 66/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Valençay«

PDO-FR-A0320-AM02

Meddelelsesdato: 23.11.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Den officielle geografiske kodeks

Listen over kommuner er blevet ajourført ifølge den officielle geografiske kodeks 2021 for det geografiske område og området i umiddelbar nærhed.

Der er tale om en rent redaktionel ændring, og det geografiske område er ikke blevet ændret.

Punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet ændres.

2.   Beskæring

Beskæringsreglerne er blevet forenklet.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

3.   Udbytte pr. vinstok

Det maksimale udbytte pr. vinstok er fjernet. Opretholdelse af et gennemsnitligt maksimal udbytte pr. parcel sikrer, at høsten er af god kvalitet.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

4.   Agroøkologiske bestemmelser

De forskellige miljøbestemmelser tilføjes:

| — | Kemisk ukrudtsbekæmpelse på foragre er forbudt. |
| --- | --- |

—

Kemisk ukrudtsbekæmpelse på foragre er forbudt.

| — | Fuld kemisk ukrudtsbekæmpelse på parcellen er forbudt. |
| --- | --- |

—

Fuld kemisk ukrudtsbekæmpelse på parcellen er forbudt.

| — | I alle områder mellem rækkerne kontrolleres det naturlige eller såede vegetation med fysiske eller mekaniske midler. |
| --- | --- |

—

I alle områder mellem rækkerne kontrolleres det naturlige eller såede vegetation med fysiske eller mekaniske midler.

Disse ændringer tager sigte på i højere grad at tage hensyn til såvel samfundets krav om at mindske brugen af plantebeskyttelsesmidler som til miljøet.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

5.   Analysestandarder

Sukkerindholdet og det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen er blevet forhøjet for at forbedre høstens kvalitet.

Det maksimale indhold af flygtig syre og af jern er blevet fjernet i overensstemmelse med de europæiske standarder.

I forbindelse med forhøjelsen af druesukker er det maksimale alkoholindhold udtrykt i volumen efter tilsætning blevet forhøjet fra 12,5 % til 13 %.

Punkt 4 og 5 i enhedsdokumentet ændres.

6.   Kul til ønologisk brug

Brugen af kul, der tidligere har været forbudt, men nu er brugen tilladt på en reguleret og begrænset måde: »Til fremstilling af rosévin er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug, alene eller blandet i præparater, til fremstilling af vinmost og ung vin, der stadig er i gæringsfasen, for op til 20 % af de rosévine, der fremstilles af den berørte vinproducent, for den pågældende høst og en maksimal dosis på 60 g pr. hektoliter.« Formålet er at fokusere anvendelsen på partier, der er af lavere organoleptisk eller analytisk kvalitet (navnlig aromatiske ændringer i forbindelse med iltning), uden at det ændrer produktets typiske egenskaber.

Denne ændring medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 5.

7.   Vinlagringskapacitet

Vinlagringskapaciteten øges det tal, der fremkommer ved at produktionsarealets udbytte ganges med 1,6 det gennemsnitlige udbytte pr. hektar, der er produceret på bedriften i løbet af de seneste fem år.

Formålet med at øge vinlagringskapaciteten er at forbedre forvaltningen af lagrene og betingelserne for fremstillingen af rødvinene.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

8.   Cirkulation mellem godkendte oplagshavere

Kapitel 1, afsnit IX, nr. 5, litra b), vedrørende den dato, hvor vine bringes i omsætning mellem godkendte oplagshavere, udgår.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

9.   Tilknytning

Henvisningen til 2008 er udgået.

Enhedsdokumentets punkt 8 er ændret.

10.   Overgangsforanstaltninger

De udløbne overgangsforanstaltninger udgår.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

11.   Indberetningsforpligtelser

Indberetningsforpligtelserne er blevet ændret til også at omfatte indberetning til kontrolorganet.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

12.   Registerføring

Det gøres obligatorisk at føre et register til at overvåge modenhed og emballering.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

13.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

De vigtigste punkter, der skal kontrolleres, er blevet revideret for at bringe dem i overensstemmelse med kontrolmetoderne og ændringerne af produktspecifikationen.

Enhedsdokumentet er ikke blevet ændret.

14.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolstrukturen er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre produktspecifikationer. Denne ændring er rent redaktionel.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Valençay

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen(e)

1.   Hvid— og rosévine

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene har et naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 10 %. Efter tilsætning er vinenes totale alkoholindhold i volumen højst 13 %. Efter emballering har vinene:

| — | et maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose + fruktose) på 4 g/l for hvidvin og rosévin |
| --- | --- |

—

et maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose + fruktose) på 4 g/l for hvidvin og rosévin

| — | et totalt minimumssyreindhold udtrykt i gram vinsyre pr. liter på 3,5 for hvidvin og rosévin. |
| --- | --- |

—

et totalt minimumssyreindhold udtrykt i gram vinsyre pr. liter på 3,5 for hvidvin og rosévin.

Det totale indhold af svovldioxid og det totale syreindhold for hvidvin og rosévin svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne.

Hvidvinenes aroma er generelt domineret af intense blomsternoter (gyvel, hvide blomster osv.), eventuelt kombineret med en antydning af noget mineralsk som f.eks. flint, svarende til jordens kraftige indhold af flint. Disse friske vine har dog også en rund smag.

Rosévinene er generelt lette og livlige uden at være aggressive og har markante aromaer af modne frugter.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Rødvine

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene har et naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 10 %. Efter tilsætning er vinenes totale alkoholindhold i volumen højst 13 %. Efter emballering har vinene et maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose + fruktose) på 2 g/l for rødvinene. Efter æble-mælkesyre-gæringen af rødvinene er deres æblesyreindhold højst 0,3 g/l. Det totale indhold af svovldioxid og det totale syreindhold for rødvinene svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne.

Rødvinene har en farve, der ofte hælder mod rubinrød, med aromaer af små røde frugter og surkirsebær samt krydrede og friske noter. De unge vine er behagelige, og nogle opnår deres fulde potentiale efter lagring i 3 til 5 år.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Specifik ønologisk fremgangsmåde

Til fremstilling af rosévin er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug, alene eller blandet i præparater, til fremstilling af vinmost og ung vin, der stadig er i gæringsfasen, for op til 20 % af de rosévine, der fremstilles af den berørte vinproducent, for den pågældende høst og en maksimal dosis på 60 g pr. hektoliter. Efter tilsætning er vinenes totale alkoholindhold i volumen højst 13 %. Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs— og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

2.   Beplantningstæthed

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er på mindst 6 000 vinstokke pr. hektar, med en afstand mellem rækkerne på højst 1,70 m. Afstanden mellem vinstokkene i samme række skal være mindst 0,90 m.

3.   Beskæring

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres med følgende teknikker:

| — | Enkelt Guyot-beskæring |
| --- | --- |

—

Enkelt Guyot-beskæring

| — | Såkaldt »Y«-beskæring |
| --- | --- |

—

Såkaldt »Y«-beskæring

| — | Kort sporebeskæring (vifteformet eller med kordoner eller enkelt eller dobbelt Royat-beskæring) |
| --- | --- |

—

Kort sporebeskæring (vifteformet eller med kordoner eller enkelt eller dobbelt Royat-beskæring)

Afhængigt af druesorten må det gennemsnitlige antal skud pr. vinstok højst være:

| — | i alt 9 skud for Côt og Gamay |
| --- | --- |

—

i alt 9 skud for Côt og Gamay

| — | 12 skud for de øvrige druesorter |
| --- | --- |

—

12 skud for de øvrige druesorter

5.2.   Maksimale udbytter

1.   Rød— og rosévine

65 hektoliter pr. hektar.

2.   Hvidvine

68 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, fremstillingen, forarbejdningen og lagringen af vinene finder sted i det geografiske område, der blev godkendt af »Institut national de l'origine et de la qualité« (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det kompetente nationale udvalg den 16. december 2010. På datoen for det kompetente nationale udvalgs godkendelse af nærværende produktspecifikation omfatter dette områdes perimeter følgende kommuners område ifølge den officielle geografiske kodeks 2021:

| — | Departementet Indre: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon (kun for de delegerede kommuner Parpeçay og Varennes-sur-Fouzon), La Vernelle, Veuil og Villentrois-Faverolles. |
| --- | --- |

—

Departementet Indre: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon (kun for de delegerede kommuner Parpeçay og Varennes-sur-Fouzon), La Vernelle, Veuil og Villentrois-Faverolles.

7.   Druesorter til vinfremstilling

Cabernet franc N

Chardonnay B

Gamay N

Orbois B

Pineau d'Aunis N

Pinot noir N

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Valençay«, ca. 10 km sydvest for byen Romorantin-Lanthenay, består af et stort plateau med dale, hvor små floder løber nordpå. Nogle af dem løber sammen i Fouzon-dalen, som ligger parallelt med Cher-dalen, inden de slutter sig til Cher-floden i den nordlige grænse af det geografiske område. Det geografiske område strækker sig over 13 kommuner nord for departementet Indre og i en kommune i Loir-et-Cher i departementet Selles-sur-Cher. Landskabet, der er kendetegnet ved mange små skovområder, rester af kratbevoksning og Valençay-skovens højland, er afskærmet. Vindyrkningsparcellerne ligger overvejende i plateauets udkant, som erosionen har blotlagt, og på de små bakker i landskabet.

De parceller, der er specifikt afsat til druehøst, har en jordbund, som primært har udviklet sig:

| — | syd for det geografiske område i de bløde kalkholdige Turon-lag (rendzina, brun kalkstensjord) og moræneler i de øvre kridtlag (udvasket brun jord eller erosionsjord) |
| --- | --- |

—

syd for det geografiske område i de bløde kalkholdige Turon-lag (rendzina, brun kalkstensjord) og moræneler i de øvre kridtlag (udvasket brun jord eller erosionsjord)

| — | i den sydøstlige del af det geografiske område i ler— og sandholdigt materiale i det kalkagtige forvitrede Eocæn-lag, undertiden med en stor andel af grove sten |
| --- | --- |

—

i den sydøstlige del af det geografiske område i ler— og sandholdigt materiale i det kalkagtige forvitrede Eocæn-lag, undertiden med en stor andel af grove sten

| — | nord for det geografiske område i nærheden af Cher— og Fouzon-dalene, hovedsagelig i lakustrine kalklag i områderne Berry og Beauce i Eocæn— og Aquitanien-lagene (rendzina og brun kalkstensjord) og undertiden i de ler— og sandholdige formationer i Sologne (Burdigalien-lag). |
| --- | --- |

—

nord for det geografiske område i nærheden af Cher— og Fouzon-dalene, hovedsagelig i lakustrine kalklag i områderne Berry og Beauce i Eocæn— og Aquitanien-lagene (rendzina og brun kalkstensjord) og undertiden i de ler— og sandholdige formationer i Sologne (Burdigalien-lag).

I dette regionale klima er det moderate havklima kendetegnet ved lidt højere gennemsnits— og minimumstemperaturer og lidt mere kølige maksimumstemperaturer i vinstokkenes vækstsæson.

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Regionen »Valençay« var en del af den tidligere provins Berry. De første kendte henvisninger til vinstokke, som vedrører en donation til klosteret, går tilbage til det 10. århundrede. I et notarialdokument fra det 15. århundrede nævnes »mange vinstokke langs Nahon«, og mange andre henvisninger i dokumenter fra de følgende århundreder viser, at vindyrkningen blev, om ikke udviklet, så dog opretholdt.

Ejeren af Valençay-slottet, Talleyrand, ejede også en halv snes hektar med vinstokke på sin jord og hans niece, hertuginden af Dino, nævnte i 1830 at der i kantonen Valençay høstes gode vine, som drikkes i hele departementet.

I 1876 bemærkede Jules Guyot i sin »Etude des vignobles de France« (værk om vindyrkningsområder i Frankrig), at vindyrkningsområdet langs vandløbene i kantonen Valençay producerede den bedste vin i departementet. Selv om der ikke kan sejles i disse vandløb, blev en del af produktionen allerede i det 19. århundrede eksporteret, navnlig via Cher-floden, men de fleste vine blev dog solgt på et mere lokalt marked.

Rødvine tegner sig for 50 % af de producerede mængder, hvidvine for 40 % og rosévine for 10 %. Hvidvinenes aroma er generelt domineret af intense blomsternoter (gyvel, hvide blomster osv.), eventuelt kombineret med en antydning af noget mineralsk som f.eks. flint, svarende til jordens kraftige indhold af flint. Disse friske vine har dog også en rund smag.

8.2.   Rødvinene har en farve, der ofte hælder mod rubinrød, med aromaer af små røde frugter og surkirsebær samt krydrede og friske noter. De unge vine er behagelige, og nogle opnår deres fulde potentiale efter lagring i 3 til 5 år.

Rosévinene er generelt lette og livlige uden at være aggressive og har markante aromaer af modne frugter. I tråd med traditionerne omfatter det afgrænsede parcelområde, hvor druerne høstes, udelukkende rendzina, brun jord eller overfladisk jord og sandet lerjord. Disse sunde jordområder har typisk gode varmeegenskaber og moderate vandreserver og fremmer en tidlig udvikling af vegetationen og af druernes modning. Vindyrkningsparcellerne ligger overvejende i udkanten af plateauer.

Disse forhold kræver en optimal håndtering af planten og dens produktionspotentiale, hvilket afspejles i vinstokkenes formning og omhyggelige beskæring.

Valget af druesorter og arbejdet med vinstokkene er tilpasset jorden og klimaet, der præges af både oceaniske og kontinentale påvirkninger, hvor Cher-dalen spiller en varmeregulerende rolle. Det er en knowhow, der er opnået på grundlag af erfaringer fra flere generationer af vinavlere, som til stadighed søger at forbedre deres produkter. Denne knowhow kommer også til udtryk i vinavlernes valg af de rette sorter til deres sammenstikninger.

Disse valg resulterer i fremstilling af friske, runde hvidvine med noter af blomster, der er typiske for ler— og kalkholdig jord, eller mineralitet fra jord med et højt flintindhold. Disse overfladiske jordområder, der hurtigt varmes op, frembringer rødvine med noter af små røde frugter og krydderier. De rosévine, der produceres under disse forhold, som fremmer en god modning, har både noter af modne frugter og friskhed.

Lokalsamfundets arbejde med at skabe en særegen vin blev anerkendt for første gang ved anerkendelsen af oprindelsesbetegnelsen for vin af bedre kvalitet fra et afgrænset område i 1970 og derefter ved anerkendelsen af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse i 2004.

Med ekkoer fra digte af Ronsard eller Peguy, som henviser til stolte tider i Frankrigs historie, tilbyder »Valençay« stadig sine vine, som engang prydede konge— eller prinsefamiliers borde, og som er en af Cher-dalens store stoltheder.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Retlig ramme

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstillingen, forarbejdningen og lagringen af vinene, består af det område, der blev godkendt af »Institut national de l'origine et de la qualité« (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det kompetente nationale udvalg den 10. februar 2011. På datoen for det kompetente nationale udvalgs godkendelse af nærværende produktspecifikation omfatter dette område følgende kommuners område ifølge den officielle geografiske kodeks 2021:

| — | Departementet Indre: Saint Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon og Val-Fouzon (kun for den delegerede kommune Sainte-Cécile) |
| --- | --- |

—

Departementet Indre: Saint Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon og Val-Fouzon (kun for den delegerede kommune Sainte-Cécile)

| — | Departementet Indre-et-Loire: Nouans-les-Fontaines |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Nouans-les-Fontaines

| — | Departementet Loir-et-Cher: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy og Meusnes. |
| --- | --- |

—

Departementet Loir-et-Cher: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy og Meusnes.

Retlig ramme

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

| a) | Alle valgfrie angivelser skal anføres på etiketterne med bogstaver, som hverken i højden, bredden eller tykkelsen være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttyper, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med. |
| --- | --- |

a)

Alle valgfrie angivelser skal anføres på etiketterne med bogstaver, som hverken i højden, bredden eller tykkelsen være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttyper, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

| b) | På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:






  — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet, |
| --- | --- | --- |

b)

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet,

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fb136ab-6126-4e61-a569-7094f9a12b65

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 23.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/28

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 66/08)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Südsteiermark«

PDO-AT-A0228-AM01

Meddelelsesdato: 29.11.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Maksimalt udbytte pr. hektar

Det maksimale udbytte pr. hektar udgjorde 9 000 kg/ha før høsten i 2020 og blev fastsat til 10 000 kg/ha fra høsten 2020.

2.   Druesorter

For Südsteiermark BOB var alle druesorter, som var tilladt for vine af høj kvalitet, tilladt uden begrænsninger indtil høsten i 2018. Fra høsten 2018 blev listen over tilladte druesorter indskrænket.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Südsteiermark

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Südsteiermark BOB

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

I området for Südsteiermark BOB produceres der udelukkende hvidvine.

Farve: Hvidvinene har en lys strågul til grøngul farve. Hvidvine af høj kvalitet (f.eks. »Reserve«-vine) kan efter langvarig lagring have en let til mellemkraftig gyldengul farve.

Aroma: Ved vine med Südsteiermark BOB dominerer aromaer af æble, pære og kvæde. Fælles for alle vinene er en liflig, aromaforstærkende syrestruktur. Unge vine kan også indeholde græsagtige noter af nyslået eng, grøn paprika eller brændenælde.

Smag: Et væsentligt element i smagsprofilen ved vine med Südsteiermark BOB er syren, som danner baggrund for og støtter smagen af frugt. Malolaktisk gæring benyttes kun i sjældne tilfælde ved vine med Südsteiermark BOB.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | 15,0 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9,0 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4,0 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 200 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

15,0

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9,0

Minimalt totalt syreindhold

4,0 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

200

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

—

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | Südsteiermark BOB |
| --- | --- |

1.

Südsteiermark BOB

10 000 kg druer pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Oprindelsesbetegnelsen omfatter distriktet Leibnitz, med undtagelse af kommunerne Strass in der Steiermark, St. Veit in der Südsteiermark, Allerheiligen bei Wildon, St. Georgen an der Stiefing, Gabersdorf, Schwarzautal og Heiligenkreuz am Wasen.

7.   Druesort(er)

| | Chardonnay — Morillon |
| --- | --- |

Chardonnay — Morillon

| | Grauer Burgunder — Pinot Gris |
| --- | --- |

Grauer Burgunder — Pinot Gris

| | Grauer Burgunder — Ruländer |
| --- | --- |

Grauer Burgunder — Ruländer

| | Muskateller — Gelber Muskateller |
| --- | --- |

Muskateller — Gelber Muskateller

| | Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon Blanc

| | Traminer — Gelber Traminer |
| --- | --- |

Traminer — Gelber Traminer

| | Traminer — Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer — Gewürztraminer

| | Traminer — Roter Traminer |
| --- | --- |

Traminer — Roter Traminer

| | Weißer Burgunder — Klevner |
| --- | --- |

Weißer Burgunder — Klevner

| | Weißer Burgunder — Pinot Blanc |
| --- | --- |

Weißer Burgunder — Pinot Blanc

| | Weißer Burgunder — Weißburgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder — Weißburgunder

| | Weißer Riesling — Rheinriesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling — Rheinriesling

| | Weißer Riesling — Riesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling — Riesling

| | Welschriesling |
| --- | --- |

Welschriesling

8.   Tilknytning til det geografiske område

Südsteiermark BOB

Klima: Klimaet i området for Südsteiermark BOB er præget af indflydelse fra Middelhavet og det pannoniske klima. Middelhavsklimaet giver fugtige og varme betingelser og dermed en lang vækstsæson. Indvirkningen fra det pannoniske klima manifesterer sig først og fremmest gennem lave nattemperaturer og høj luftfugtighed i løbet af den første halvdel af dagen.

Jordbund: Der er ikke nogen dominerende jordbundstype i området for Südsteiermark BOB. De primære typer er skiferjord, sandjord, mergel og kalkjord.

Tilknytning: Ud over klima- og jordbundsforholdene bidrager også de stejle skråninger, der er typiske for området for Südsteiermark BOB (med hældninger på over 100 %), også til den særlige vintype. De kølige nætter, som skyldes det pannoniske klima, giver meget frugtagtige og syrlige vine. De fugtige og varme betingelser, som klimapåvirkningen fra Middelhavet skaber, giver vinene en høj grad af modenhed, der beror på sorterne. Særlig druesorten Sauvignon Blanc nyder godt af denne blanding af klimatiske betingelser. Resultatet er sortstypiske vine med kraftige smagsnoter af grøn paprika og nyslået eng. Endnu et særtræk ved området for Südsteiermark BOB er højden på omkring 600 m over havets overflade, hvilket yderligere forstærker indvirkningen fra det pannoniske klima (kølige nætter). Sorter, som allerede har en udtalt aromatisk profil (som f.eks. Gelber Muskateller eller sorter i Burgunder-familien) får ved denne højde over havets overflade en endnu mere intens aroma.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, supplerende krav)

Produktion

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Det er for alle BOB-vine fastsat i den østrigske vinlov, at produktionen af en BOB-vin skal finde sted i det vindyrkningsområde (BGB-oprindelsesregion), hvori BOB-området er beliggende, eller i et tilgrænsende vindyrkningsområde. Østrig gør derfor generelt brug af undtagelsen i artikel 5 i forordning (EU) 2019/33.

Fremstilling uden for vindyrkningsområdet Steiermark, f.eks. hos vinproducenter med aktiviteter i flere regioner og med hovedsæde uden for Südsteiermark, må kun finde sted efter anmeldelse til og godkendelse fra det regionale vinudvalg i Steiermark. Oprindelsesområdet for Südsteiermark BOB skal tydeligt fremgå på relevante fakturaer, følgesedler og fragtbreve.

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Den østrigske vinlov indeholder ikke generelle regler for aftapningen af BOB-vine.

For at sikre kvaliteten af og de typiske egenskaber hos vinene med Südsteiermark BOB er der fastsat følgende betingelser for aftapningen heraf:

Aftapning uden for vindyrkningsområdet Steiermark må kun finde sted efter anmeldelse til og godkendelse fra det regionale vinudvalg i Steiermark. Oprindelsesområdet Südsteiermark skal tydeligt fremgå på relevante fakturaer, følgesedler og fragtbreve.

Link til produktspecifikationen

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 23.2.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/32

---

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

(2023/C 66/09)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6b, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Meddelelse om godkendelse af en standardændring

(Forordning (EU) nr. 1151/2012)

1.   Produktets betegnelse

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes

2.   Tredjeland, som det geografiske område tilhører

Det Forenede Kongerige

3.   National myndighed eller ansøgende sammenslutning, der meddeler standardændringen

Defra

4.   Beskrivelse af den eller de godkendte ændringer

1.   Oprindelig tekst

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes dyrkes fra basissorter af læggekartofler, der er opført i EU-medlemsstaternes nationale sortsregistre.

Ændret tekst

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes dyrkes fra basissorter af læggekartofler, der er opført i de nationale sortsregistre.

2.   Oprindelig tekst

Den første høst i maj sælges med jord på for at beskytte kartoflernes bløde skræl. Som sæsonen skrider frem, bliver skrællen tilstrækkelig hård til, at den kan vaskes. Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes høstes fra starten af maj til slutningen af juli.

Ændret tekst

Den første høst sælges med jord på for at beskytte kartoflernes bløde skræl. Som sæsonen skrider frem, bliver skrællen tilstrækkelig hård til, at den kan vaskes.

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes høstes normalt fra starten af maj til slutningen af juli alt efter vejrforholdene.

3.   Oprindelig tekst

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes dyrkes fra læggekartofler, der er indkøbt i det foregående efterår. (...)

Ændret tekst

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes dyrkes fra læggekartofler, der er indkøbt fra certificerede bladlusfri kilder. (...)

4.   Oprindelig tekst

Umiddelbart efter høsten og inden kartoflerne forlader bedriften, tildeles hvert parti kartofler et entydigt og sporbart nummer, der henviser til høstdatoen og -marken samt navn og adresse på den bedrift i Pembrokeshire, hvor det kommer fra. Disse oplysninger er tilgængelige for forarbejdningsvirksomhederne.

Ændret tekst

Ved høsten og inden kartoflerne forlader bedriften, tildeles hvert parti kartofler en entydig og sporbar kode. Den henviser til høstdatoen og -marken samt navnet på den bedrift i Pembrokeshire, hvor det kommer fra. Disse oplysninger er tilgængelige for forarbejdningsvirksomhederne.

5.   Oprindelig tekst

Hvis der sker yderligere forarbejdning, f.eks. hvis kartofler fra en kasse med 1 ton vaskes og lægges i mindre pakker med ovennævnte vægt, tildeles hver pakke et separat nummer, der henviser til den kasse med 1 ton, som de kommer fra.

Ændret tekst

Hvis der sker yderligere forarbejdning, f.eks. hvis kartofler fra en kasse med 1 ton vaskes og lægges i mindre pakker med ovennævnte vægt, tildeles hvert parti et separat nummer, der kan spores tilbage til marken og avleren.

6.   Oprindelig tekst

Sporbarhedssystemet omfatter primær emballage (i direkte kontakt med fødevarer), andre relevante emballagematerialer såsom trykt ydre emballage og tekniske hjælpestoffer.

Ændret tekst

Sporbarhedssystemet omfatter primær emballage (i direkte kontakt med fødevarer) og tekniske hjælpestoffer.

7.   Oprindelig tekst

Når jordtemperaturen nærmer sig 10 °C, hvilket som regel sker i de to sidste uger af februar (men det kan også ske allerede i januar på frostfri kystjord), harves jorden kraftigt for at findele den yderligere og gøre den så fin og veldrænet som muligt. Derefter er jorden klar til lægning.

Ændret tekst

Når jordtemperaturen er over 0 °C, og fugtniveauet gør jorden tilstrækkelig løs til at blive dyrket, hvilket som regel sker i de to sidste uger af februar (men det kan også ske allerede i januar på frostfri kystjord), bearbejdes jorden, hvorefter der fjernes sten, for at findele den yderligere og gøre den så fin og veldrænet som muligt. Derefter er jorden klar til lægning.

8.   Oprindelig tekst

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes dyrkes fra læggekartofler, der er registreret i frøklassifikationsordningen eller tilsvarende. Læggekartofler leveres ofte til bedriften i det foregående efterår. (...) Spiringshuset er godt ventileret for at minimere risikoen for sygdom og kondens og for at hindre, at temperaturen i spiringshuset kommer over 10 °C (...)

Ændret tekst

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes dyrkes fra læggekartofler, der er registreret i frøklassifikationsordningen eller tilsvarende. (...)

Spiringshuset er godt ventileret for at minimere risikoen for sygdom og kondens og for at hindre, at temperaturen i spiringshuset kommer over 15 °C. (...)

9.   Oprindelig tekst

Planterne kommer op i midten af marts. Fra starten af maj og indtil slutningen af juli sprøjtes afgrøderne (...)

Ændret tekst

Når planterne er kommet op, sprøjtes afgrøderne (...)

10.   Oprindelig tekst

Efter prøvegravninger finder høsten sted fra starten af maj til slutningen af juli.

Ændret tekst

Efter prøvegravninger finder høsten normalt sted fra starten af maj til slutningen af juli alt efter vejrforholdene.

11.   Oprindelig tekst

Manuel optagning er nødvendig, hvis der dyrkes Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes på stejle skråninger, og i de to første uger af høsten, når kartoflernes skræl er meget blød.

Ændret tekst

Manuel optagning kan være nødvendig, hvis der dyrkes Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes på stejle skråninger, og i de to første uger af høsten, når kartoflernes skræl er meget blød.

12.   Oprindelig tekst

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes markedsføres hurtigst muligt, så produktet er så friskt som muligt — normalt senest 48 timer efter høsten.

Ændret tekst

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes markedsføres hurtigst muligt, så produktet er så friskt som muligt.

13.   Oprindelig tekst

Som nævnt i punkt 4.5. Manuel optagning er nødvendig, hvis der dyrkes Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes på stejle skråninger, og i de to første uger af høsten, når kartoflerne er meget bløde.

Ændret tekst

Som nævnt i punkt 4.5. Manuel optagning kan være nødvendig, hvis der dyrkes Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes på stejle skråninger, og i de to første uger af høsten, når kartoflerne er meget bløde.

Disse ændringer er standardændringer, da de ikke berører slutproduktets endelige egenskaber.

Ændringer af enhedsdokumentet

Punkter i enhedsdokumentet, som berøres af ændringen/ændringerne

| 3.2 | Beskrivelse |
| --- | --- |

3.2

| 5.2 | Produktets egenart |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Sammenhæng |
| --- | --- |

5.3

| 3.2 | Beskrivelse af produktet
  Oprindelig tekst
  (...) og høstes fra starten af maj til slutningen af juli.
  Ændret tekst
  (...) og høstes normalt fra starten af maj til slutningen af juli alt efter vejrforholdene. |
| --- | --- |

3.2

Oprindelig tekst

(...) og høstes fra starten af maj til slutningen af juli.

Ændret tekst

(...) og høstes normalt fra starten af maj til slutningen af juli alt efter vejrforholdene.

| 5.2 | Produktets egenart
  Oprindelig tekst
  I forbindelse med jordens klargøringsproces får mindre sten lov til at blive i jorden for at bidrage til jordens opvarmning. Når jordtemperaturen nærmer sig 10 °C, harves jorden maskinelt for at findele den yderligere og gøre den så fin og veldrænet som muligt.
  Ændret tekst
  I forbindelse med jordens klargøringsproces får mindre sten lov til at blive i jorden for at bidrage til jordens opvarmning. Når jordtemperaturen er over 0 °C, og fugtniveauet gør jorden tilstrækkelig løs til at blive dyrket, bearbejdes jorden for at findele den yderligere og gøre den så fin og veldrænet som muligt.
  Oprindelig tekst
  Kartoflerne høstes manuelt og sælges med jord på for at minimere skader. Som sæsonen skrider frem, bliver kartoflernes skræl tilstrækkelig hård til at muliggøre en forsigtig maskinel høst, men på grund af de nye kartoflers bløde karakter skal maskinel høst altid ske med stor forsigtighed.
  Ændret tekst
  Manuel optagning kan være nødvendig, hvis der dyrkes Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes på stejle skråninger, og i de to første uger af høsten, når kartoflernes skræl er meget blød. |
| --- | --- |

5.2

Oprindelig tekst

I forbindelse med jordens klargøringsproces får mindre sten lov til at blive i jorden for at bidrage til jordens opvarmning. Når jordtemperaturen nærmer sig 10 °C, harves jorden maskinelt for at findele den yderligere og gøre den så fin og veldrænet som muligt.

Ændret tekst

I forbindelse med jordens klargøringsproces får mindre sten lov til at blive i jorden for at bidrage til jordens opvarmning. Når jordtemperaturen er over 0 °C, og fugtniveauet gør jorden tilstrækkelig løs til at blive dyrket, bearbejdes jorden for at findele den yderligere og gøre den så fin og veldrænet som muligt.

Oprindelig tekst

Kartoflerne høstes manuelt og sælges med jord på for at minimere skader. Som sæsonen skrider frem, bliver kartoflernes skræl tilstrækkelig hård til at muliggøre en forsigtig maskinel høst, men på grund af de nye kartoflers bløde karakter skal maskinel høst altid ske med stor forsigtighed.

Ændret tekst

Manuel optagning kan være nødvendig, hvis der dyrkes Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes på stejle skråninger, og i de to første uger af høsten, når kartoflernes skræl er meget blød.

| 5.3 | Sammenhæng
  Oprindelig tekst
  Desuden er det sådan, at Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes i den første del af høstperioden høstes manuelt (ikke maskinelt) og sælges med jord på for at beskytte kartoflernes bløde skræl.
  Ændret tekst
  Desuden er det sådan, at det i den første del af høstperioden kan være nødvendigt at høste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes manuelt og sælge dem med jord på for at beskytte kartoflernes bløde skræl.
  Disse ændringer er standardændringer, da de ikke berører slutproduktets endelige egenskaber. |
| --- | --- |

5.3

Oprindelig tekst

Desuden er det sådan, at Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes i den første del af høstperioden høstes manuelt (ikke maskinelt) og sælges med jord på for at beskytte kartoflernes bløde skræl.

Ændret tekst

Desuden er det sådan, at det i den første del af høstperioden kan være nødvendigt at høste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes manuelt og sælge dem med jord på for at beskytte kartoflernes bløde skræl.

Disse ændringer er standardændringer, da de ikke berører slutproduktets endelige egenskaber.

ENHEDSDOKUMENT

»Pembrokeshire Earlies« / »Pembrokeshire Early Potatoes«

EU.nr.: PGI-GB-1087-AM01 — 30.11.2022

BGB (X) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Pembrokeshire Earlies« / »Pembrokeshire Early Potatoes«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Det Forenede Kongerige

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6: Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet.

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes er betegnelsen for umodne kartofler af arten Solanum tuberosum, som hører til natskyggefamilien. De skal lægges, dyrkes og høstes i det afgrænsede område, amtet Pembrokeshire i Vestwales.

Kartoflen er lille (15-70 mm i diameter) med en rund eller oval form og blød skræl og har en karakteristisk kraftig og frisk jord- og nøddeagtig smag og aroma. Den har en cremet tekstur og en hvid til lysegul farve, som er ensartet i hele kartoflen. Knoldene lægges fra midten af februar hvert år (men det kan gøres så tidligt som sidst i januar på frostfri kystjord) og høstes normalt fra starten af maj til slutningen af juli alt efter vejrforholdene.

Dette er langt tidligere end i andre dele af Wales, fordi det varmere klima og den frugtbare, let bearbejdelige og veldrænede jord i det afgrænsede område betyder, at der er en mindre risiko for frost end andre steder inde i landet i Wales.

De unikke egenskaber ved Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes skyldes det milde klima og den unikke jord i Pembrokeshire, som gør det muligt at lægge, dyrke og høste kartoflerne tidligt på året. Deres korte dyrkningssæson og friskhed giver dem deres friske og karakteristiske »jordagtige« smag af tidlige kartofler.

Kartoflerne sælges enten i løs vægt eller emballeret i pakker med forskellig vægt alt efter kundernes ønske.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Foder (kun for animalske produkter)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes skal lægges, dyrkes og høstes i det afgrænsede område.

3.6.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7.   Særlige regler for mærkning

Mærkningen skal indeholde enten betegnelsen »Pembrokeshire Early Potatoes« eller »Pembrokeshire Earlies«.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Amtet Pembrokeshire i Vestwales.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Amtet Pembrokeshire er beliggende i den vestligste del af Wales og er omgivet af hav på tre sider. Pembrokeshire nyder godt af den varme, der frembringes af havet, som opvarmes af Den Nordatlantiske Strøm, der er en fortsættelse af Golfstrømmen. Golfstrømmen er en varm havstrøm, der holder Storbritanniens vestkyst varmere end østkysten. Det er havets varmevirkning og klimaets ensartethed, som gør, at Pembrokeshires jord opvarmes tidligere, og at amtet egner sig til produktion af tidlige kartofler. Klimaets varmevirkning minimerer også risikoen for frost, hvilket er meget vigtigt for at forhindre beskadigelse af de nye afgrøder.

Jordbunden og klimaet i det afgrænsede område er med til at sikre, at Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes har et godt omdømme. Det er disse jordbunds- og klimaforhold, som gør det muligt at dyrke og høste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes tidligt på året. Den korte og tidlige dyrkningssæson giver en lille kartoffel med en frisk og karakteristisk jordagtig smag og nøddeagtig aroma.

Geologisk set består Pembrokeshire af ældgamle klipper fra Prækambrium, Tidlig Palæozoikum og Sen Palæozoikum, der danner karakteristiske jordarter. De fleste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes dyrkes i rød sandstensjord på sydvendte kystskråninger, som er naturligt frugtbare, let bearbejdelige og veldrænede og opvarmes hurtigt om foråret. Pembrokeshires tempererede klima og frugtbare jord muliggør en gennemsnitlig dyrkningssæson på ni måneder, som er længere og ligger tidligere end i andre af Wales' amter. Jorden er stenet, og selv om større sten kan fjernes for at minimere beskadigelsen af knoldene, bidrager de tilbageværende mindre sten til jordens opvarmning ved at holde på jordens varme om natten.

5.2.   Produktets egenart

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes er karakteriseret ved og værdsat på grund af deres karakteristiske udseende og smag. Efterspørgslen efter dem og deres gode omdømme understøttes af det forhold, at de er de tidligste kartofler, der kan fås i Wales, og at deres udseende, smag og konsistens er karakteristisk.

I forbindelse med jordens klargøringsproces får mindre sten lov til at blive i jorden for at bidrage til jordens opvarmning. Når jordtemperaturen er over 0 °C, og fugtniveauet gør jorden tilstrækkelig løs til at blive dyrket, bearbejdes jorden for at findele den yderligere og gøre den så fin og veldrænet som muligt. Jorden skubbes op, så der dannes rækker, der ligger over jordoverfladen, og kartoflerne lægges manuelt eller maskinelt. For at opnå hurtig vækst hyppes jorden op over kartoflerne, til kammen er ca. 75 mm høj og således, at der er samme mængde jord nedenunder. Det, at rækkerne ligger over jordoverfladen, gør, at jorden hurtigere opvarmes, hvilket fremmer en hurtig fremspiring. Den lille knoldstørrelse af Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes ved høst nødvendiggør lægning i rækker, der ligger over jordoverfladen.

Knoldstørrelsen hos Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes er lille, fordi de høstes tidligt. De har en karakteristisk kraftig og frisk jord- og nøddeagtig smag og aroma. I de første to uger af høsten er kartoflernes skræl blød og sart og kræver forsigtig håndtering. Manuel optagning kan være nødvendig, hvis der dyrkes Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes på stejle skråninger, og i de to første uger af høsten, når kartoflernes skræl er meget blød.

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes er velkendte og bredt anerkendt af fødevareindustrien både i Det Forenede Kongerige og resten af verden. Som det kvalitetsprodukt, de er, anvendes de af mange stjernekokke og gastronomer, og de optræder jævnligt som en navngiven ingrediens på deres menuer. Mange anerkendte restauratører og landbrugsfødevarevirksomheder har vist, at de foretrækker disse tidlige kartofler.

5.3.   Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Efterspørgslen efter Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes og deres gode omdømme beror på, at de er de tidligste kartofler, der kan fås i Wales, og at de har en karakteristisk kraftig og frisk jord- og nøddeagtig smag og aroma. Klimaet i det afgrænsede område og den frugtbare, let bearbejdelige, veldrænede og stenede jord betyder, at jorden opvarmes hurtigere, hvilket giver Pembrokeshire den tidligste og længste dyrkningssæson i Wales. Dette gør det muligt at lægge, dyrke og høste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes tidligere end noget andet sted inde i landet i Wales. Muligheden for at høste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes så tidligt efter lægning betyder, at deres organoleptiske egenskaber er kvalitativt forskellige fra de modne knoldes egenskaber.

Avlere af Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes har et indgående kendskab til de lokale karakteristika og særlige færdigheder, der er forbundet med at dyrke disse tidlige kartofler. De er område- og afgrødespecifikke, og de er blevet udviklet i årenes løb og videregivet fra generation til generation. Klargøringen af jorden er vigtig, og små sten får ofte lov til at blive i jorden for at bidrage til jordens opvarmning. Det kræver færdigheder og erfaring hos avlerne at vide, hvornår de spirede kartofler har nået det udviklingsstadium, hvor det er optimalt at lægge dem. Viden om, hvornår knoldene skal lægges for at maksimere udbyttet, forudsætter en »fornemmelse« for og forståelse af en kombination af faktorer som jordbundsforhold, jordtemperatur og vejret. Desuden er det sådan, at det i den første del af høstperioden kan være nødvendigt at høste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes manuelt og sælge dem med jord på for at beskytte kartoflernes bløde skræl.

Det afgrænsede område har en historie, som er ensbetydende med tidlig kartoffelavl og understreger den økonomiske og kulturelle betydning af Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes for amtet Pembrokeshire. Redcliffe Salaman nævner i sin bog »The History and Social influence of the potato« (kartoflens historie og sociale indflydelse), at kartoffelavl var udbredt i Pembrokeshire helt tilbage i 1776. Under Anden Verdenskrig blev der dyrket kartofler på et betydeligt areal i Pembrokeshire, og dyrkning af Pembrokeshire Early Potatoes i amtet havde fortsat stor betydning op igennem 1950'erne og har det stadig i dag. Der blev nedsat en gruppe til markedsføring af kartoflerne, Pembrokeshire Potato Marketing Group, i 1980'erne, og i 1995 blev der bygget et forarbejdningsanlæg, som nu sorterer og forarbejder Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes til samtlige markeder.

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes er velkendte for deres kvalitet og meget anerkendt af fødevareindustrien både lokalt i Pembrokeshire, i Wales, i Det Forenede Kongerige og i resten af verden. Som det kvalitetsprodukt, de er, anvendes de af mange stjernekokke og gastronomer, og de optræder jævnligt som en navngiven ingrediens og regional specialitet på deres menuer. Selv om de kan tilberedes på mange forskellige måder, er det mest populært blot at servere de nyopgravede kartofler kogt med smør til. Anerkendte restauratører og landbrugsfødevarevirksomheder har vist, at de foretrækker disse tidlige kartofler.

Owen Hall, kok på Wolfscastle Hotel, Pembrokeshire, Wales

»... efter min mening har Pembrokeshire Earlies en unik smag på grund af den næringsrige jord i Pembrokeshire.«

I 2009 blev Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes tildelt flere »True Taste of Wales«-priser.

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---