# Europos Sąjungos C 75/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 75 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. vasario 28d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 75

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. vasario 28d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 573-ioji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 10 26–2022 10 27 |
| 2023/C 75/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija Kartu kovoti su egzistencine grėsme. Socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė už plataus užmojo klimato politikos veiksmų įgyvendinimą | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 573-ioji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 10 26–2022 10 27 |
| 2023/C 75/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Skaitmeninis suverenumas – esminis ES skaitmenizacijos ir augimo ramstis (nuomonė savo iniciatyva) | 8 |
| 2023/C 75/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasirengimas ekstremaliosioms situacijoms (nuomonė savo iniciatyva) | 13 |
| 2023/C 75/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Skaitmeninis euras (nuomonė savo iniciatyva) | 22 |
| 2023/C 75/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento ES įmonių rekapitalizavimas. Novatoriškas sprendimas siekiant tvaraus ir įtraukaus atsigavimo (nuomonė savo iniciatyva) | 28 |
| 2023/C 75/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Papildomos pastabos dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui 2022 m. metinė tvaraus augimo apžvalga(COM(2021) 740 final) (nuomonė savo iniciatyva) | 35 |
| 2023/C 75/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Papildomi svarstymai dėl Rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos(COM(2021) 742 final) (nuomonė savo iniciatyva) | 43 |
| 2023/C 75/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Darbo jėgos judumo didinimas siekiant remti ekonomikos atsigavimą (nuomonė savo iniciatyva) | 50 |
| 2023/C 75/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Lygybės didinimas Europos Sąjungoje (nuomonė savo iniciatyva) | 56 |
| 2023/C 75/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Užtikrinti tvirtą Europos solidarumą su pacientais, sergančiais retosiomis ligomis (nuomonė savo iniciatyva) | 67 |
| 2023/C 75/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Šeimos narių, prižiūrinčių neįgaliuosius ir pagyvenusius žmones, vaidmuo: pandemijos metu itin išplitęs reiškinys (nuomonė savo iniciatyva) | 75 |
| 2023/C 75/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Skaitmeninių inovacijų centrai ir MVĮ (nuomonė savo iniciatyva) | 82 |
| 2023/C 75/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tvarios ES augalinių baltymų ir augalinių aliejų strategijos kūrimas (nuomonė savo iniciatyva) | 88 |
| 2023/C 75/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tvarių maisto produktų ženklinimo sistemų kūrimas, kad vartotojai galėtų rinktis tvarius maisto produktus (nuomonė savo iniciatyva) | 97 |
| 2023/C 75/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Strateginė energetikos pertvarkos vizija siekiant sudaryti sąlygas ES strateginiam savarankiškumui (nuomonė savo iniciatyva) | 102 |
| 2023/C 75/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Viešojo transporto svarba žaliajam Europos ekonomikos atsigavimui (nuomonė savo iniciatyva) | 115 |
| 2023/C 75/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Kultūrinė diplomatija kaip ES išorės santykių varomoji jėga. Naujos partnerystės ir PVO vaidmuo (nuomonė savo iniciatyva) | 122 |
| 2023/C 75/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Daugiašalis investuotojų ir valstybės arbitražo teismas. UNCITRAL proceso ir jo pasiekimų įvertinimas pagal pilietinės visuomenės rekomendacijas (nuomonė savo iniciatyva) | 130 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

573-ioji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 10 26–2022 10 27

2023/C 75/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija Kartu kovoti su egzistencine grėsme. Socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė už plataus užmojo klimato politikos veiksmų įgyvendinimą

1

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

573-ioji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 10 26–2022 10 27

2023/C 75/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Skaitmeninis suverenumas – esminis ES skaitmenizacijos ir augimo ramstis (nuomonė savo iniciatyva)

8

2023/C 75/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasirengimas ekstremaliosioms situacijoms (nuomonė savo iniciatyva)

13

2023/C 75/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Skaitmeninis euras (nuomonė savo iniciatyva)

22

2023/C 75/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento ES įmonių rekapitalizavimas. Novatoriškas sprendimas siekiant tvaraus ir įtraukaus atsigavimo (nuomonė savo iniciatyva)

28

2023/C 75/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Papildomos pastabos dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui 2022 m. metinė tvaraus augimo apžvalga(COM(2021) 740 final) (nuomonė savo iniciatyva)

(COM(2021) 740 final)

35

2023/C 75/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Papildomi svarstymai dėl Rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos(COM(2021) 742 final) (nuomonė savo iniciatyva)

(COM(2021) 742 final)

43

2023/C 75/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Darbo jėgos judumo didinimas siekiant remti ekonomikos atsigavimą (nuomonė savo iniciatyva)

50

2023/C 75/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Lygybės didinimas Europos Sąjungoje (nuomonė savo iniciatyva)

56

2023/C 75/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Užtikrinti tvirtą Europos solidarumą su pacientais, sergančiais retosiomis ligomis (nuomonė savo iniciatyva)

67

2023/C 75/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Šeimos narių, prižiūrinčių neįgaliuosius ir pagyvenusius žmones, vaidmuo: pandemijos metu itin išplitęs reiškinys (nuomonė savo iniciatyva)

75

2023/C 75/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Skaitmeninių inovacijų centrai ir MVĮ (nuomonė savo iniciatyva)

82

2023/C 75/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tvarios ES augalinių baltymų ir augalinių aliejų strategijos kūrimas (nuomonė savo iniciatyva)

88

2023/C 75/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tvarių maisto produktų ženklinimo sistemų kūrimas, kad vartotojai galėtų rinktis tvarius maisto produktus (nuomonė savo iniciatyva)

97

2023/C 75/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Strateginė energetikos pertvarkos vizija siekiant sudaryti sąlygas ES strateginiam savarankiškumui (nuomonė savo iniciatyva)

102

2023/C 75/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Viešojo transporto svarba žaliajam Europos ekonomikos atsigavimui (nuomonė savo iniciatyva)

115

2023/C 75/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Kultūrinė diplomatija kaip ES išorės santykių varomoji jėga. Naujos partnerystės ir PVO vaidmuo (nuomonė savo iniciatyva)

122

2023/C 75/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Daugiašalis investuotojų ir valstybės arbitražo teismas. UNCITRAL proceso ir jo pasiekimų įvertinimas pagal pilietinės visuomenės rekomendacijas (nuomonė savo iniciatyva)

130

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 573-ioji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 10 26–2022 10 27 |
| 2023/C 75/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso (COM(2022) 650 – final), Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vienos prašymų išduoti vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams gyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje teikimo procedūros ir dėl valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų bendrų teisių (COM(2022) 655 – final), Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Įgūdžių ir talentų pritraukimas į ES(COM(2022) 657 – final) | 136 |
| 2023/C 75/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl asmenų, užsiimančių visuomenine veikla, apsaugos nuo akivaizdžiai nepagrįstų ar piktnaudžiaujamojo pobūdžio teismo procesų (strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo) (COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD) | 143 |
| 2023/C 75/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl vizų išdavimo procedūros skaitmeninimo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (EB) Nr. 810/2009 ir (ES) 2017/2226, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1683/95, (EB) Nr. 333/2002, (EB) Nr. 693/2003 ir (EB) Nr. 694/2003 ir Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (COM(2022) 658 final) | 150 |
| 2023/C 75/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl iš žmogaus gautų medžiagų, skirtų naudoti žmogui, kokybės ir saugos standartų, kuriuo panaikinamos direktyvos 2002/98/EB ir 2004/23/EB (COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD)) | 154 |
| 2023/C 75/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 305/2011 (COM(2022) 144 final) | 159 |
| 2023/C 75/24 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Perėjimas prie ūkių tvarumo duomenų tinklo (ŪTDT)(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD)) | 164 |
| 2023/C 75/25 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Veiksmų plano dėl ES ir Ukrainos solidarumo koridorių Ukrainos žemės ūkio produkcijos eksportui ir dvišalei prekybai su ES palengvinti (COM(2022) 217 final) | 171 |
| 2023/C 75/26 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES saulės energijos strategija(COM(2022) 221 final) ir Komisijos rekomendacijos dėl greitesnio leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams išdavimo procedūrų ir palankesnių sąlygų elektros energijos pirkimo sutartims (C(2022) 3219 final) | 178 |
| 2023/C 75/27 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Veiksmų kryptis – intervencijos į energijos rinką trumpuoju laikotarpiu ir elektros energijos rinkos modelio tobulinimas ilguoju laikotarpiu(COM(2022) 236 final) | 185 |
| 2023/C 75/28 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/1153 bei Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 (COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD)) | 190 |
| 2023/C 75/29 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Konkrečios nuostatos dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo(COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD)) | 195 |
| 2023/C 75/30 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/629/EEB (COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD)) | 198 |
| 2023/C 75/31 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl taisyklių, kuriomis reglamentuojama įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinanti lengvata ir galimybės atskaityti palūkanas įmonių pelno mokesčio tikslais ribojimas, nustatymo (COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS)) | 199 |
| 2023/C 75/32 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1108/70, įvedantis geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transporto infrastruktūros išlaidų apskaitos sistemą, ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 851/2006, nustatantis įvairių sąskaitų formų pozicijų, nurodytų Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 I priede, turinį (COM(2022) 381 final) | 204 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

573-ioji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 10 26–2022 10 27

2023/C 75/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso (COM(2022) 650 – final), Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vienos prašymų išduoti vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams gyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje teikimo procedūros ir dėl valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų bendrų teisių (COM(2022) 655 – final), Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Įgūdžių ir talentų pritraukimas į ES(COM(2022) 657 – final)

(COM(2022) 650 – final)

(COM(2022) 655 – final)

(COM(2022) 657 – final)

136

2023/C 75/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl asmenų, užsiimančių visuomenine veikla, apsaugos nuo akivaizdžiai nepagrįstų ar piktnaudžiaujamojo pobūdžio teismo procesų (strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo) (COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD)

(COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD)

143

2023/C 75/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl vizų išdavimo procedūros skaitmeninimo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (EB) Nr. 810/2009 ir (ES) 2017/2226, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1683/95, (EB) Nr. 333/2002, (EB) Nr. 693/2003 ir (EB) Nr. 694/2003 ir Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (COM(2022) 658 final)

(COM(2022) 658 final)

150

2023/C 75/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl iš žmogaus gautų medžiagų, skirtų naudoti žmogui, kokybės ir saugos standartų, kuriuo panaikinamos direktyvos 2002/98/EB ir 2004/23/EB (COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD))

(COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD))

154

2023/C 75/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 305/2011 (COM(2022) 144 final)

(COM(2022) 144 final)

159

2023/C 75/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Perėjimas prie ūkių tvarumo duomenų tinklo (ŪTDT)(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD))

(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD))

164

2023/C 75/25

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Veiksmų plano dėl ES ir Ukrainos solidarumo koridorių Ukrainos žemės ūkio produkcijos eksportui ir dvišalei prekybai su ES palengvinti (COM(2022) 217 final)

(COM(2022) 217 final)

171

2023/C 75/26

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES saulės energijos strategija(COM(2022) 221 final) ir Komisijos rekomendacijos dėl greitesnio leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams išdavimo procedūrų ir palankesnių sąlygų elektros energijos pirkimo sutartims (C(2022) 3219 final)

(COM(2022) 221 final)

(C(2022) 3219 final)

178

2023/C 75/27

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Veiksmų kryptis – intervencijos į energijos rinką trumpuoju laikotarpiu ir elektros energijos rinkos modelio tobulinimas ilguoju laikotarpiu(COM(2022) 236 final)

(COM(2022) 236 final)

185

2023/C 75/28

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/1153 bei Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 (COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD))

(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD))

190

2023/C 75/29

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Konkrečios nuostatos dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo(COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD))

(COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD))

195

2023/C 75/30

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/629/EEB (COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD))

(COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD))

198

2023/C 75/31

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl taisyklių, kuriomis reglamentuojama įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinanti lengvata ir galimybės atskaityti palūkanas įmonių pelno mokesčio tikslais ribojimas, nustatymo (COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

199

2023/C 75/32

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1108/70, įvedantis geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transporto infrastruktūros išlaidų apskaitos sistemą, ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 851/2006, nustatantis įvairių sąskaitų formų pozicijų, nurodytų Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 I priede, turinį (COM(2022) 381 final)

(COM(2022) 381 final)

204

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

573-ioji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 10 26–2022 10 27

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija „Kartu kovoti su egzistencine grėsme. Socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė už plataus užmojo klimato politikos veiksmų įgyvendinimą“

(2023/C 75/01)

| Pranešėjai | Peter SCHMIDT


  Isabel CAÑO AGUILAR


  Sandra PARTHIE


  Josep PUXEU ROCAMORA


  Neža REPANŠEK


  Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Pranešėjai

Peter SCHMIDT

Isabel CAÑO AGUILAR

Sandra PARTHIE

Josep PUXEU ROCAMORA

Neža REPANŠEK

Lutz RIBBE

| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis
  Rezoliucija |
| --- | --- |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 104 / 1 / 0 |

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis

Rezoliucija

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

104 / 1 / 0

Metinis Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos susitikimas (COP 27) vyks lapkričio 6–18 d. Šarm aš Šeiche (Egipte).

Atsižvelgdamas į 2022 m. vasario 22 d. EESRK biuro pranešimą, EESRK įsteigė ad hoc grupę dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos, kad parengtų EESRK COP rezoliuciją, suderintą su kitos COP prioritetais ir UNFCCC derybų procesais, ir kad Komitetas apskritai geriau susipažintų su UNFCCC procesu ir įsitrauktų į derybas dėl klimato kaitos.

Ad hoc grupę sudaro šeši nariai iš NAT skyriaus ir reguliariai dalyvaujantis jaunimo atstovas, atsižvelgiant į nuomonę savo iniciatyva „Struktūruoto jaunimo dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese klimato ir tvarumo klausimais skatinimas“ (1). Per pastaruosius kelis mėnesius ad hoc grupė susitiko su atitinkamomis organizacijomis ir institucijomis, pavyzdžiui, Europos Komisija, Regionų komitetu, Aukšto lygio lyderių klimato kaitos srityje biuru ir organizacija „Climate Action Tracker“, taip pat pilietinės visuomenės grupių – jaunimo, verslo, ūkininkų, profesinių sąjungų ir aplinkosaugos NVO – atstovais, kad pasikeistų informacija ir skatintų sinergiją. Visuose šiuose pokalbiuose buvo pabrėžiama, jog klimato situacija yra ekstremali.

2022-ieji tampa metais, kai dėl klimato kaitos ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai darosi vis dažnesni nei kada nors anksčiau: pradedant karščio bangomis ir gaisrais Europoje ir kai kuriose Pietų Azijos dalyse, baigiant pražūtingais potvyniais Pakistane ir Bangladeše ir užsitęsusia sausra Rytų Afrikoje, kai tūkstančiai žmonių žuvo ir milijonai buvo priversti palikti savo gyvenamas vietas arba atsidūrė ties bado riba.

Šiuo atžvilgiu Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (2) neseniai pateiktoje ataskaitoje teigiama, kad, siekiant apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 oC, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis turi nustoti didėti „ne vėliau kaip iki 2025 m.“, kad iki 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekis turi būti sumažintas perpus ir kad tam būtina iš esmės ir nedelsiant sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį visuose sektoriuose. Tačiau prognozuojama, kad dėl šiuo metu vykdomos politikos visuotinį atšilimą pavyks apriboti iki maždaug 2,7 oC, o dėl dabartinių šalių įsipareigojimų – nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų – iki 2,4 oC (3).

Rusijos invazija į Ukrainą labai apsunkino ir taip sudėtingą ekonominę ir socialinę situaciją. Nepaisant to, klimato klausimo sprendimo negalima atidėlioti. Visos priimtos specialios priemonės turi būti išimtinės ir ribotos trukmės, o Europos Sąjunga turi paspartinti savo energetikos ir klimato politikos pertvarkymą, kad būtų galima įveikti trumpalaikius sukrėtimus ir kartu siekti neišvengiamo visuomenės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Europa turi pirmauti klimato politikos srityje ir panaikinti atotrūkį tarp užmojų ir politikos priemonių.

Ad hoc grupės narių parengtoje rezoliucijoje ES institucijos ir Vyriausybės raginamos, vadovaujantis mokslu ir moksline informacija, didinti klimato srities užmojus, ir ypatingas dėmesys skiriamas organizuotos pilietinės visuomenės vaidmeniui spartinant klimato politikos veiksmus. Socialinį atsparumą galima sustiprinti tik įgalėjus pilietinei visuomenei, socialiniams veikėjams ir visuomeniniams judėjimams.

Esame paskutinė karta, galinti sustabdyti klimato kaitą, ir EESRK, kalbantis Europos pilietinės visuomenės vardu, turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį skatindamas šiuos pokyčius siekiant neutralaus anglies dioksido poveikio, įtraukios ir socialiai teisingos visuomenės.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto politinės rekomendacijos

Didinti klimato srities užmojus reaguojant į kritinę klimato padėtį ir stiprinti ES klimato politikos veiksmus

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK), atstovaudamas Europos organizuotai pilietinei visuomenei ir veikdamas kaip Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos patariamoji institucija ir pasaulio pilietinės visuomenės organizacijų bendruomenės narys,

| 1. | primena, kad prieš 30 metų buvo priimta Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija (UNFCCC), kurios galutinis tikslas – „pasiekti [...], kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracija atmosferoje stabilizuotųsi tokiame lygyje, kuriame klimato sistemai negalėtų kilti pavojus dėl pavojingo žmogaus veiklos poveikio“ (2 straipsnis), ir kad šis tikslas nebuvo pasiektas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad 2015 m. priimtas Paryžiaus susitarimas mus visus paskatino pereiti nuo kokybinio Klimato kaitos konvencijos tikslo – išvengti poveikio klimatui, prie kiekybinio tikslo – „užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros didėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, dedant pastangas, kad temperatūros didėjimas neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu“ (4); |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad 1,5 oC tikslo nepakaks norint išvengti dramatiškų klimato kaitos padarinių. Esama akivaizdžių įrodymų, kad jau dabar klimato kaita keičia kiekvieną pasaulio regioną. Eksponentiškai dažnėjantys potvyniai, sausros, audros, gaisrai ir karščio bangos daro pragaištingą socialinį poveikį, o ekonominiai nuostoliai kasmet vertinami milijardais (5); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad šiuo metu gyvename kritinėmis klimato sąlygomis ir nors šiuo metu UNFCCC neturi pakankamai galimybių patenkinti lūkesčius, neturėtume atsisakyti Konvencijos 2-ojo straipsnio; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tvirtai tiki, kad priimant politinius sprendimus būtina remtis mokslu ir moksline informacija, ir pažymi, kad Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija (IPCC) yra nustačiusi aiškius kriterijus: iki 2025 m. pasaulyje išmetamas teršalų kiekis turi pasiekti aukščiausią tašką (6) ir tam, kad pavyktų sustabdyti klimato šilimą ties +1,5 oC riba, iki 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekis pasaulyje turi būti sumažintas 45 % žemiau 2010 m. lygio; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad Rusijos invazija į Ukrainą prisidėjo prie jau ir taip sudėtingos padėties, susidariusios dėl infliacijos, aukštų energijos ir maisto kainų ir galimo energijos trūkumo, skaudžiai atsiliepiančių piliečių gyvenimui ir sukeliančių didelių socialinių bei ekonominių sunkumų, bent jau trumpuoju laikotarpiu. EESRK mano, kad dėl dabartinės padėties reikia dar skubiau imtis Europos klimato politikos veiksmų ir kad dėl naujos geopolitinės situacijos ES turi sparčiau pertvarkyti savo energetikos ir klimato politiką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra įsitikinęs, kad reikia stiprinti Europos žaliąjį kursą, kad būtų galima pasiekti ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslą, labiau sumažinti priklausomybę nuo išorės, užtikrinti atsparumą ir sustiprinti teisingą pertvarką, ir kad išimtinės nukrypti leidžiančios nuostatos dėl sutartų tikslų turi būti taikomos tik tam tikrą laikotarpį (7); taip pat mano, kad plėtojant atvirą strateginį savarankiškumą reikėtų užtikrinti mažesnę priklausomybę energetikos, svarbiausiųjų žaliavų ir maisto srityse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina ES imtis vadovaujamojo vaidmens ir kviečia Europos Komisiją ir ES valstybes nares pagal Glazgo klimato paktą atnaujinti nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus; ragina užtikrinti pasaulyje sąžiningą paskirstymą, kuris būtų grindžiamas teisingumu, istorine atsakomybe ir pajėgumais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina Europos Parlamento sprendimus dėl ATLPS (8) ir anglies dioksido absorbentų (9), paskatinusius šiek tiek padidinti ES išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą, o tai yra raginimas, nors ir nepakankamas, padidinti ES nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia susirūpinimą, kad daug šalių yra paskelbusios savo ilgalaikius planus, pagal kuriuos iki 2050 m. arba 2060 m. norima pasiekti poveikio klimatui neutralumą, tačiau jų nepapildo atitinkamais trumpalaikiais ir vidutinės trukmės planais, todėl ragina Europos Komisiją sustiprinti ES diplomatines pastangas skatinant tarptautinę bendruomenę patvirtinti į Europos žaliąjį kursą panašias politikos programas; yra pasirengęs remti šias pastangas bendradarbiaudamas su pilietinės visuomenės organizacijomis visame pasaulyje ir artimiausiais lemiamais metais vadovaudamasis Darbotvarke iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslais kaip kelrodžiu lemtingais ateinančiais metais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prašo ES toliau plėtoti sektorinius metodus individualiai pritaikytoms priemonėms arba „klimato klubus“, kuriuos galėtų tarpusavyje įsteigti plačiausio užmojo klimato politikos veiksmų programas įgyvendinančios šalys, taip paskatindamos kitas šalis skubiau imtis veiksmų; viena iš šių priemonių galėtų būti pasienio anglies dioksido korekcinio mechanizmo (PADKM) įgyvendinimas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad reikia imtis ryžtingų ir aiškiai apibrėžtų veiksmų, kad Paryžiaus susitarimo 6 straipsnis pradėtų veikti ir būtų užbaigtas Paryžiaus taisyklių rinkinys, kuriuo nustatoma savanoriško tarptautinio šalių bendradarbiavimo sistema, kad šalys, siekdamos įvykdyti savo įsipareigojimus, galėtų sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį išvengdamos kai kurių kliūčių, susijusių su dviguba apskaita arba suklastotų anglies dioksido kreditų rizika; |
| --- | --- |

12.

Peržiūrėti dabartinį mūsų ekonomikos modelį siekiant veiksmingai spręsti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos klausimus ir užtikrinti deramas galimybes gauti kovos su klimato kaita finansavimą

| 13. | pabrėžia, kad norėdami greičiau pereiti prie neutralaus poveikio klimatui visuomenės turime imtis dabartinio mūsų ekonomikos modelio peržiūros ir persvarstyti savo vartojimo ir gamybos būdus ir tai, kaip vertiname pakankamumą; taip pat ragina ES pasiūlyti naują žmonių ir planetos klestėjimo viziją, grindžiamą aplinkos tvarumo principais, teise į deramą gyvenimą ir socialinių vertybių apsauga (10); |
| --- | --- |

13.

| 14. | siūlo naują valdymo sistemą šiems transformaciniams pokyčiams skatinti ir ragina Vyriausybes bei regionų valdžios institucijas įsteigti teisingos pertvarkos komisijas, kad socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant jaunimo organizacijas, galėtų teikti rekomendacijas, derėtis ir kurti nacionalinius bei regioninius teisingos pertvarkos planus (11); mano, kad esamos iniciatyvos, kuriomis siekiama spręsti su žaliąja pertvarka susijusius socialinius iššūkius, išliko fragmentiškos (12); |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad dėl greito perėjimo prie nuo iškastinio kuro nepriklausomos ekonomikos kils didžiulių sunkumų piliečiams, darbuotojams, įmonėms ir regionams, ypač tiems, kurie labiausiai priklauso nuo sektorių ir pramonės šakų, kuriuose išskiriama daug anglies dioksido (13), ir kad nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai turėtų apimti detalizuoto žemėlapio rengimą ir tyrimą, parodančius, kokį poveikį užimtumui ir įgūdžiams pertvarka daro įvairiose šalyse, paregioniuose ir sektoriuose, taip pat subrangovams ir galutinėms vertės grandinės grandims, šiuo tikslu numatant nacionalinius užimtumo planus ir teisingos pertvarkos strategijas (14), grindžiamas TDO teisingos pertvarkos principu; todėl remia Konferencijoje dėl Europos ateities (15) pateiktą pasiūlymą užtikrinti teisingą pertvarką, apsaugančią darbuotojus ir darbo vietas šiuo tikslu tinkamai finansuojant pertvarką ir papildomus mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad privačiojo sektoriaus atsakomybė siekiant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslo įpareigos vykdyti sparčią precedento neturinčio masto sistemų transformaciją, ir atkreipia dėmesį į tai, kad šiame procese labai svarbus vaidmuo tenka privačiajam sektoriui; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripažįsta, kad visoje ES įmonės ir verslininkai labai ir įvairiapusiškai stengiasi rasti verslo sprendimus, kad sumažintų su klimato kaita susijusius iššūkius ir prie jų prisitaikytų, ir mano, kad inovatyvaus bei atsakingo verslo modeliai turėtų padėti kovoti su klimato kaita, dėmesį sutelkiant į pamatuojamus tvarumo tikslus, įskaitant vandens, energijos ar cheminių medžiagų naudojimo mažinimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiškia susirūpinimą, kad sumažinus išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ES didėja kitose šalyse išmetamųjų teršalų kiekis siekiant patenkinti ES vartojimo poreikius ir taip skatinamas ŠESD šalutinis poveikis (16), ir mano, kad vertinant ES ŠESD kiekį turi būti įtrauktas su importuotais produktais siejamas išmetamas ŠESD kiekis, kad pirmenybė turi būti teikiama socialinės ir ekonominės pažangos atsiejimui nuo neigiamo šalies ir importuotų prekių poveikio klimatui ir biologinei įvairovei, ir kad PADKM yra šį tikslą pasiekti padedanti priemonė; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad, kaip pabrėžė mokslo bendruomenė, biologinės įvairovės nykimas ir klimato kaita sustiprina vienas kito poveikį, todėl ragina laikytis holistinio požiūrio į aplinkosaugos veiksmus, kuriais siekiama spręsti biologinės įvairovės nykimo ir klimato kaitos sąsajų klausimus, taip pat siūlo peržiūrėti ir padidinti saugomų teritorijų dydį bei telkti pastangas likusiems gamtos ištekliams apsaugoti pagal 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją (17); |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra susirūpinęs dėl to, kad neproporcingai didelį klimato kaitos poveikį patiria pažeidžiamiausi asmenys ir kad bendruomenėms, kurioms tenka mažiausia atsakomybė už pasaulyje išmetamą teršalų kiekį, daromas didžiausias poveikis ir jos ne visada turi išteklių tam pasipriešinti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmai tampa vis svarbesni dažnėjant meteorologinėms anomalijoms ir kad labai svarbu geriau numatyti klimato kaitos poveikį; atkreipia dėmesį į tai, kad Paryžiaus susitarime pabrėžiama nacionalinio lygmens prisitaikymo prie klimato kaitos planavimo procesų svarba, taip įpareigojant visas šalis pranešti apie padarytą pažangą, ir primygtinai ragina visose srityse atsižvelgti į įtraukumą, kad dabartinė nelygybė dar labiau nepadidėtų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina padidinti bendro išsivysčiusių šalių klimato srities finansavimo įnašus ir „skirti vienodą dėmesį“ poveikio švelninimo ir prisitaikymo politikos finansavimui, nes be papildomo finansavimo prisitaikymui jo planavimas ir įgyvendinimas bus ribotas, ypač besivystančiose šalyse; ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti šio principo laikymąsi, nes klimato kaitos švelninimas apsaugo ateities kartas nuo gilesnės klimato krizės, o prisitaikymas apsaugo dabartines ir būsimas kartas nuo ekstremalių meteorologinių reiškinių, kuriuos sukelia jau vykstanti klimato kaita (18), ir primena, kad prisitaikymo prie klimato kaitos finansavimui šiuo metu tenka tik 25 % viso kovos su klimato kaita finansavimo ir kad anksčiau prisiimti įsipareigojimai iki 2025 m. 40 % padidinti prisitaikymo politikos finansavimą yra nevykdomi (19); |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, kad Komisija Prisitaikymo fondui skyrė 100 mln. EUR, o kartu ragina ES valstybes nares iki 2025 m., palyginti su 2019 m. lygiu, padvigubinti prisitaikymo finansavimą, ragina dėti daugiau pastangų, kad būtų įgyvendintas planas sutelkti 100 mlrd. JAV dolerių; pabrėžia, kad šiuo metu nėra pasaulinės finansavimo priemonės, kuria būtų remiamas nuostolių ir žalą patyrusių žmonių atsigavimas, taip pat primygtinai ragina ES valstybes nares ir Komisiją įsipareigoti sukurti finansinę „nuostolių ir žalos atlyginimo priemonę“, kad būtų šalinamos klimato kaitos pasekmės; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad ES šalių Vyriausybės ir institucijos, imdamosi veiksmų klimato teisingumo srityje, turi parengti į ateitį orientuotą ir visapusišką Europos migracijos ir prieglobsčio politiką, pagal kurią būtų užtikrinama dėl klimato kaitos perkeltų asmenų apsauga, pradedant nuo oficialaus pabėgėlių dėl klimato kaitos pripažinimo; |
| --- | --- |

24.

Skatinti veiksmingus sektorių veiksmus siekiant poveikio klimatui neutralumo

| 25. | pabrėžia, kad žiedinė ekonomika ir bioekonomika sudaro sąlygas plėtoti naują klestėjimo viziją žmonėms ir kad šias sritis reikia sparčiau vystyti (20); nurodo kad įvairiuose sektoriuose ir šalyse įgyvendintos žiedinės ekonomikos strategijos gali žymiai – 39 % – sumažinti pasaulyje išmetamą ŠESD kiekį (21); išreiškia susirūpinimą, kad nepaisant 2015 m. pagal pirmąjį ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą pradėto didelio teisėkūros atnaujinimo proceso, ES ekonomika yra tik apie 12 % žiedinė, ir mano, kad tolesnę pažangą galima pasiekti tik bendradarbiaujant su visais pilietinės visuomenės segmentais, visų pirma siekiant įveikti išliekančias politines, kultūrines, infrastruktūros, valdymo ir finansines kliūtis (22); |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina parengti pereinamojo laikotarpio strategijas, kuriomis remiantis į nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus būtų tinkamai įtrauktos tvarios maisto sistemos, ir pripažįsta, kad nors daugelis šalių savo nacionaliniu lygiu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose mini žemės ūkio potencialą klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityse, vis dėlto labai nedaugelis iš jų yra nustačiusios su kitais maisto sistemos etapais susijusius tikslus (23), todėl palieka daug neišnaudotų galimybių (24); pakartoja savo rekomendacijas patvirtinti išsamią maisto politiką, kaip antai strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, įskaitant atsako į klimato kaitą priemones, ir užtikrinti struktūruotą suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą maisto vertės grandinėje (25) ir visais valdymo lygmenimis, visų pirma žemės ūkio strategijose daug dėmesio skiriant gamintojams ir įtraukiant juos į politikos formavimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | yra susirūpinęs dėl padėties Afrikoje, kuri išmeta mažiau nei 4 % viso pasaulio išmetamųjų teršalų kiekio, tačiau neproporcingai išsiskiria kaip vienas iš pažeidžiamiausių pasaulio regionų, ir, atsižvelgiant į tai, kad COP27 vyksta Afrikoje, aiškiai ragina ES teikti pirmenybę Afrikos finansiniams, techniniams ir gebėjimų stiprinimo ištekliams, kad būtų remiamas žemyno įsipareigojimas Paryžiaus COP21 ir atsižvelgiama į tai, kad daugumoje Afrikos nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų nustatyti tokie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos tikslai, kurių įgyvendinimas priklauso nuo tinkamos tarptautinės paramos gavimo, todėl kyla klausimų dėl didelę išliekamąją vertę turinčių ekosistemų, pvz., miškų ar savanų, apsaugos, ir iškastinio kuro gavybos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina nedelsiant sustabdyti subsidijas iškastiniam kurui; palankiai vertina komunikatą dėl „REPowerEU“, nes jame pateikiami sprendimai, atitinkantys žaliojo kurso ir Europos energetikos sąjungos tikslus (26) (27), ir mano, kad Vyriausybės turi sukurti pagrindą investicijoms į proveržio technologijas tokiose srityse kaip energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba, remdamos mokslinius tyrimus, inovacijas ir plėtrą, ir kad reglamentavimas turėtų būti parengtas taip, kad sudarytų sąlygas ir įgalintų kurti naujas technologijas ir jas diegti rinkoje, įskaitant paklausos valdymo priemones, siekiant kurti pirmaujančias rinkas ir skatinti mažo anglies dioksido kiekio produktų vartojimą (28); |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina skaitmeninius sprendimus, kuriais sudaromos sąlygos aplinkos apsaugai ir transformacijai siekiant transporto, energetikos sistemų, pastatų, žemės ūkio ir kitų sektorių tvarumo, tačiau pažymi, kad bendra skaitmenizacija iki šiol neprisidėjo prie energijos paklausos ir išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo, ir todėl pabrėžia, kad būtina tam palanki politika siekiant sušvelninti grįžtamąjį ir indukcinį poveikį (29); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad klimato kaita taip pat daro didelį poveikį įmonėms, visų pirma MVĮ, nes dėl ekstremalių meteorologinių reiškinių nutrūksta tiekimo grandinės arba suniokojamos gamybos vietos; dėl to įmonės būna priverstos kartais brangiai keisti savo verslo ir veiklos modelius, taip pat skirti investicijų, kad atitiktų reguliavimo ir kitus reikalavimus; mano, kad pirmuosius naujus tvaraus verslo modelių taikytojus reikėtų remti siekiant užtikrinti, kad dėl savo inovacijų jie neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad remiant privatųjį sektorių turi būti laikomasi vienodos prieigos prie MVĮ skirto finansavimo priemonių principų ir kad parama turėtų būti grindžiama tik klimato srities tikslais (30), kad tam reikės atlikti didelį darbą vertės grandinėse ir kad sektoriams reikės bendradarbiauti tarpusavyje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad derinimas ir standartizavimas yra labai svarbūs norint sprendimus taikyti visose pramonės šakose pasitelkus technologijas, įgūdžių gerinimą ir reguliavimą, o tai ES valstybių Vyriausybės turėtų remti tarptautiniu lygmeniu, ir kad ypač MVĮ bus labai svarbu gauti papildomų priemonių ir stiprinti gebėjimus, kad jos patenkintų naujus reikalavimus ir pagerintų sąlygas patekti į ES rinką; |
| --- | --- |

32.

Įgalinti pilietinę visuomenę skatinti skubiau imtis klimato politikos veiksmų ir raginti sukurti naują valdymo sistemą

| 33. | pabrėžia, kad dėl būtinų veiksmų masto reikia integruotos, daugiapakopės politikos ir tarpsektorinių sprendimų, kai pilietinė visuomenė iš tikrųjų dalyvauja, todėl siūlo numatyti naują valdymo sistemą šiems transformaciniams pokyčiams plėtoti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad darbo vietos lygmeniu ši nauja valdymo sistema turėtų užtikrinti socialinį dialogą garantuojant darbuotojų teises ir dalyvavimą ir stiprinant kolektyvines sutartis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad taip pat reikėtų sustiprinti platesnį dialogą, prie kurio prisidėtų regionai, kaimo vietovės ir miestai, socialiniai partneriai, kooperatyvai ir pilietinė visuomenė, kad būtų užtikrintas socialinis teisingumas ir patikimumas, ir konkrečiai įvardyti įsipareigojimą nė vieno nepalikti nuošalyje (31). Pavyzdžiui, skatinant gaminančių vartotojų koncepcijas galima paspartinti perėjimą prie švaresnės energijos sistemos, sukurti naujus ekonomikos modelius ir padėti ginti pažeidžiamiausias mūsų visuomenės grupes, kad iš jų, pavyzdžiui, nebūtų atimta galimybė naudotis šildymu, apšvietimu ir informacinėmis technologijomis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tvirtai tiki, kad reikia iš tikrųjų remti ir skatinti pagal principą „iš apačios į viršų“ įgyvendinamas ir vietos lygmens iniciatyvas siekiant paspartinti klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos ir didinti socialinį atsparumą, taip išnaudojant bendradarbiavimo kultūros ir principu „iš apačios į viršų“ grindžiamų sprendimų potencialą; taip pat tiki, kad nemažiau svarbu daugiau investuoti į socialines inovacijas siekiant supaprastinti kultūrinius ir visuomeninius pokyčius, kurių reikia norint, kad klimato apsauga įmonėms, valdžios institucijoms ir namų ūkiams taptų kasdienybe; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad nereikėtų lyčių klausimo nagrinėti kaip atskiro ir uždaro klausimo, veikiau jis turėtų būti laikomas esminiu siekiant išvengti lyčių atžvilgiu trumparegiškų priemonių ir politikos. Klimato kaitos poveikis įvairioms gyventojų grupėms yra skirtingas ir jei kovos su klimato kaita politika nebus teisingai parengta, ji gali įtvirtinti šią neteisybę ir disbalansą. Pavyzdžiui, nevienodas moterų dalyvavimas sprendimų priėmimo procesuose ir darbo rinkose pagilina nelygybę ir dažnai užkerta moterims kelią visapusiškai prisidėti prie klimato priemonių planavimo, klimato srities politikos formavimo ir įgyvendinimo (32); |
| --- | --- |

37.

| 38. | yra įsitikinęs, kad jaunimui aktyviau dalyvaujant sprendimų priėmimo procese, pradedant pasiūlymų dėl teisės akto ir iniciatyvų rengimu ir baigiant jų įgyvendinimu, stebėsena ir tolesniu darbu, bus galima geriausiai atsižvelgti į šiems pokyčiams būdingą kartų aspektą (33). Todėl nuo 2021 m. EESRK pradėjo į UNFCCC COP posėdžiuose dalyvaujančią oficialią ES delegaciją įtraukti jaunimo atstovą ir įsipareigojo savo darbe labiau atsižvelgti į jaunimo ir jaunimo organizacijų nuomonę. EESRK primygtinai ragina kitas šalis ir suinteresuotuosius subjektus laikytis panašaus požiūrio; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripažįsta itin svarbų čiabuvių vaidmenį kovojant su klimato kaita, nes jie rūpinasi daugiau kaip 80 % planetoje likusios biologinės įvairovės (34); palankiai vertina aktyvesnį čiabuvių tautų dalyvavimą klimato politikos srityje ir primygtinai ragina šalis aktyviai įtraukti juos į klimato politikos veiksmų įgyvendinimo procesą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | EESRK įsipareigoja imtis veiksmų pirmiau išdėstytoms politinėms rekomendacijoms įgyvendinti. |
| --- | --- |

40.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 429, 2020 12 11, p. 44.

1

(2)  https://www.ipcc.ch/2022/04/04/ipcc-ar6-wgiii-pressrelease/

2

(3)  https://climateactiontracker.org/global/temperatures/

3

(4)  Paryžiaus susitarimas.

4

(5)  Remtasi „Economic losses from weather and climate-related extremes in Europe reached around half a trillion euros over past 40 years“ – European Environment Agency; „New report: World counts the cost of a year of climate breakdown“ – UK charity fighting global poverty; Christian Aid; Media Centre; „The Costs of Extreme Weather Events Caused by Climate Change“ – CMCC
  ; „
  Billion-Dollar Weather and Climate Disasters“; National Centers for Environmental Information (NCEI) (noaa.gov).

5

Economic losses from weather and climate-related extremes in Europe reached around half a trillion euros over past 40 years“ – European Environment Agency

New report: World counts the cost of a year of climate breakdown“ – UK charity fighting global poverty; Christian Aid; Media Centre

The Costs of Extreme Weather Events Caused by Climate Change“ – CMCC

; „

Billion-Dollar Weather and Climate Disasters“; National Centers for Environmental Information (NCEI) (noaa.gov)

(6)  Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change (ipcc.ch).

6

Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change (ipcc.ch)

(7)  EESRK rezoliucija „Karas Ukrainoje ir jo ekonominiai, socialiniai bei aplinkosauginiai padariniai“ (OL C 290, 2022 7 29, p. 1).

7

(8)  „Europos Parlamente priimti kertiniai sprendimai dėl klimato taršos mažinimo“.

8

(9)  Fit for 55: Parliament agrees to higher EU carbon sink ambitions by 2030.

9

Fit for 55: Parliament agrees to higher EU carbon sink ambitions by 2030

(10)  EESRK nuomonė „Tvari ekonomika, kurios mums reikia“ (OL C 106, 2020 3 31, p. 1).

10

(11)  EESRK nuomonė „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 101).

11

(12)  EESRK nuomonė „Socialinis dialogas įgyvendinant žaliąją pertvarką“ (OL C 486, 2022 12 21, p. 95).

12

„Socialinis dialogas įgyvendinant žaliąją pertvarką“

(13)  EESRK nuomonė „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 101).

13

(14)  EESRK nuomonė „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 101).

14

(15)  Konferencija dėl Europos ateities. Europos piliečių forumo priimtos rekomendacijos.

15

(16)  2021 m. Europos darnaus vystymosi ataskaita. Europos SDSN.

16

(17)  Rengiama EESRK nuomonė (NAT/841) „Gamtos atkūrimo tikslai pagal ES biologinės įvairovės strategiją“.

17

(18)  EESRK nuomonė „Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (OL C 374, 2021 9 16, p. 84).

18

(19)  António Guterres: „50 % of All Climate Finance Needed for Adaptation“.

19

António Guterres: „50 % of All Climate Finance Needed for Adaptation

(20)  EESRK nuomonė „Sąveikos įgyvendinant įvairius žiedinės ekonomikos veiksmų planus kūrimas“ (OL C 14, 2020 1 15, p. 29).

20

(21)  Circularity Gap Report 2021 „
  Climate Change Mitigation through the Circular Economy“.

21

Circularity Gap Report 2021 „

Climate Change Mitigation through the Circular Economy

(22)  EESRK nuomonė „Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (OL C 374, 2021 9 16, p. 84).

22

(23)  Enhancing NDCs For Food Systems – recommendations for decision-makers; NDC Action Project.

23

Enhancing NDCs For Food Systems – recommendations for decision-makers; NDC Action Project

(24)  EESRK nuomonė „Aprūpinimas maistu ir tvarios maisto sistemos“ (OL C 194, 2022 5 12, p. 72).

24

(25)  EESRK nuomonė „Nuo ūkio iki stalo“ – tvaraus maisto strategija“ (OL C 429, 2020 12 11, p. 268).

25

(26)  EESRK nuomonė „Klimato teisingumas“ (OL C 81, 2018 3 2, p. 22) ir „Naujoji ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“ (OL C 374, 2021 9 16, p. 84).

26

(27)  EESRK nuomonė „REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“(OL C 323, 2022 8 26, p. 123).

27

(28)  EESRK nuomonė „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 101).

28

(29)  EESRK nuomonė „Skaitmeninimas ir tvarumas – esama padėtis ir būtinybė imtis veiksmų pilietinės visuomenės požiūriu“ (OL C 429, 2020 12 11, p. 187).

29

(30)  EESRK nuomonė „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 101).

30

(31)  EESRK nuomonė „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 101).

31

(32)  2020 Pocket Guide to Gender Equality under the UNFCCC – WEDO.

32

2020 Pocket Guide to Gender Equality under the UNFCCC – WEDO

(33)  EESRK nuomonė Struktūruoto jaunimo dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese klimato ir tvarumo klausimais skatinimas (OL C 429, 2020 12 11, p. 44).

33

Struktūruoto jaunimo dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese klimato ir tvarumo klausimais skatinimas

(34)  „Indigenous peoples defend Earth’s biodiversity – but they’re in danger“.

34

Indigenous peoples defend Earth’s biodiversity – but they’re in danger

---

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

573-ioji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 10 26–2022 10 27

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/8

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Skaitmeninis suverenumas – esminis ES skaitmenizacijos ir augimo ramstis“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/02)

| Pranešėjas | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Pranešėjas

Philip VON BROCKDORFF

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 7 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 185 / 0 / 3 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 7

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

185 / 0 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Nepaisant reikšmingos pažangos didinant ES skaitmeninį suverenumą, vis dar esama didelės priklausomybės nuo už ES ribų įsikūrusių technologijų įmonių. Dėl tokios priklausomybės ES lyderystė ir strateginis savarankiškumas skaitmeniniame pasaulyje yra apriboti, todėl ribotas ir ES ekonomikos augimo potencialas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Internetinėje aplinkoje vis dar dominuoja ne ES technologijų įmonės, todėl kyla klausimas, kokiu mastu ES piliečiai, įmonės ir valdžios institucijos gali kontroliuoti savo skaitmeninius duomenis. Gali atrodyti, kad dabartinės krizės sąlygomis tai nėra prioritetas, tačiau negalima sumenkinti poreikio spręsti skaitmeninio suverenumo klausimą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Atsižvelgdamas į šias aplinkybes EESRK mano, kad ES turėtų sumažinti savo priklausomybę nuo ne ES technologijų gigantų dėdama dvigubai daugiau pastangų vystyti saugią, įtraukią ir vertybėmis pagrįstą skaitmeninę ekonomiką, galinčią konkuruoti su šiais gigantais, ir daugiau dėmesio skirdama saugiam junglumui, duomenų saugumui ir dirbtiniam intelektui (DI). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Todėl EESRK ragina skaitmeninio sektoriaus investicijas dideliu mastu nukreipti į atvirą strateginį savarankiškumą skaitmeninėje ekonomikoje. Tai turėtų apimti investicijas į skaitmeninius pajėgumus, švietimą ir profesinį mokymą, infrastruktūrą ir technologijas. EESRK taip pat ragina užtikrinti vienodas sąlygas vykstant skaitmeninei transformacijai, kurios metu būtų apsaugotos darbuotojų teisės ir bet kokio dydžio įmonės galėtų veikti kartu ir klestėti, nevaržomos pernelyg didelio reguliavimo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pažymi, kad ES šalyse tokios inovacijos kaip debesijos kompiuterija ir DI tapo svarbiu strateginiu turtu, skatinančiu potencialų ES ekonomikos augimą. Tačiau ES praranda pozicijas pasaulinio masto lenktynėse dėl naujų technologijų vystymo skaitmeniniame pasaulyje ir kai kurių technologijų atžvilgiu ES privačiomis investicijomis atsilieka nuo panašių investicijų JAV ir Kinijoje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK ragina atnaujinti pastangas, kad skaitmeninių technologijų srityje būtų steigiamos viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės, o naujų technologijų srityje būtų remiami didelio masto ES moksliniai tyrimai, siekiant konkretaus tikslo – neatsilikti nuo JAV ir Kinijos mokslinių tyrimų vykdymo pajėgumų. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK tvirtina, kad esamą disbalansą skaitmeninio suverenumo srityje iš dalies lemia nacionalinės kliūtys, kurios tebetrukdo sukurti tikrą bendrąją rinką. Šiuo metu bendroji rinka iš esmės yra junginys daugelio mažesnių nacionalinių rinkų, kurių masto nepakanka, kad bet kokia ES įsikūrusi įmonė galėtų varžytis su šio pasaulio skaitmeniniais gigantais. Be to, ES skaitmeninės plėtros, infrastruktūros ir pajėgumų lygiai skiriasi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina Komisiją daryti pažangą įgyvendinant savo skaitmeninę reguliavimo sistemą, kuria siekiama apsaugoti ES piliečius nuo skaitmeninio pasaulio kraštutinumų ir kartu sukurti pagrindą labiau į žmogų orientuotai ir etiškesnei aplinkai. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ne mažiau svarbu yra padaryti interneto platformas, ekosistemas ir internetinę veiklą atviresnes, sąžiningesnes ir nuspėjamesnes, nustatant taisykles, kuriomis būtų reglamentuojamas algoritmų skaidrumas ir neutralumas, ir atsižvelgiant į dalijimąsi duomenimis ir sąveikumą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK palaiko raginimus ES vystyti debesijos ir duomenų infrastruktūrą, siekiant didinti ES skaitmeninį suverenumą ir spręsti didžiulio disbalanso, kurį lemia beveik vien ne ES įmonių dominavimas debesijos ir duomenų saugojimo rinkose, problemą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK taip pat pripažįsta ES potencialą tapti pasauline lydere duomenų rinkimo ir tvarkymo, kurie sudaro skaitmeninės ekonomikos pagrindą, srityse. ES duomenų rinkimo ir dalijimosi jais sistema turi didžiulį potencialą tokiuose strateginiuose sektoriuose kaip sveikatos, darbo rinkos ir transporto sektoriai. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK ragina atnaujinti bendrosios rinkos konkurencijos ir vartotojų apsaugos politiką. Šis raginimas taip pat turėtų būti skiriamas už ES ribų veikiančių technologijų įmonių konkurenciją iškreipiančiai praktikai ir didėjančiai Kinijos skaitmeninių įmonių įtakai ES. Todėl EESRK palankiai vertina reguliavimo pokyčius, pavyzdžiui, Skaitmeninių rinkų aktą ir siūlomą Europos lustų aktą. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK pripažįsta, kad mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) atlieka svarbų vaidmenį formuojant ES skaitmeninį suverenumą, ypač per sąveikas su didelėmis ES technologijų įmonėmis. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Galiausiai vystant ES skaitmeninį suverenumą EESRK pabrėžia švietimo visais lygmenimis (ir profesinio, ir akademinio) svarbą. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Skaitmeninis suverenumas gali būti preliminariai apibrėžiamas kaip valdžios institucijų ir įmonių savarankiškumas valdyti ir konfigūruoti savo pačios duomenis ir techninę bei programinę įrangą. Susirūpinimas dėl didelės ES priklausomybės nuo nedidelio skaičiaus stambių technologijų įmonių, veikiančių už ES ribų, reiškiamas jau pernelyg ilgai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ši didelė ES priklausomybė nuo už ES ribų veikiančių technologijų įmonių įrodyta apskaičiavus, kad 92 % visų Vakarų pasaulio duomenų yra saugomi JAV priklausančiuose serveriuose. Tai apima duomenis internete, iš socialinių tinklų gaunamus duomenis ir nacionalinių Vyriausybių administruojamus duomenis (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nenuostabu, jog tokia padėtis kelia vis didesnį susirūpinimą dėl to, kad ES įmonės ir nacionalinės valdžios institucijos gali neturėti visiškos duomenų kontrolės ir išlikti labai priklausomos nuo didelių ne ES technologijų įmonių, todėl ES įsisteigusioms technologijų įmonėms sunku konkuruoti su JAV. Dar viena susirūpinimą kelianti problema yra tai, kad ES po truputį, bet nuosekliai praranda savo pajėgumus veiksmingai įgyvendinti teisės aktus skaitmeninėje aplinkoje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nerimą kelia tai, kad didelė priklausomybė nuo JAV įsikūrusių technologijų įmonių riboja ES lyderystę ir strateginį savarankiškumą skaitmeniniame pasaulyje, o dėl to gali būti ribojamas ES ekonomikos augimo potencialas. Ekonominės ne ES įsikūrusių technologijų įmonių įtakos negalima sumenkinti. Tą patį galima pasakyti apie jų įtaką ES piliečiams ir jų vartojimo modeliams, taip pat kaip jos formuoja bendravimą su kitais piliečiais ES ir už jos ribų. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Šiandien ne ES įsikūrusios didelės technologijų įmonės apie mus žino daugiau nei galbūt mūsų artimiausi šeimos nariai ir draugai – tokia privatumo stoka kelia nerimą. Iš esmės mes nekontroliuojame savo duomenų internete – juos kontroliuoja didelės technologijų įmonės, o saitynas vis dar yra praktiškai nereguliuojamas. Buvo imtasi pastangų apibrėžti naujas šios srities taisykles, pvz., priimtas ES Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (2). Problema kyla dėl to, kad sprendžiant šį klausimą technologijų įmonės juda greičiau nei ES. Didelės technologijų įmonės dažnai veikia erdvėse, kuriose jos turi didelį informacijos pranašumą reguliavimo institucijų atžvilgiu ir iš esmės gali toliau laisvai sekti piliečių elgesį internete, proceso metu kaupdamos informaciją ir pasinaudodamos šiomis įžvalgomis pelnui gauti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Į tai atsižvelgdama Komisijos pirmininkė skaitmeninę politiką nustatė kaip vieną svarbiausių savo 2019–2024 m. kadencijos prioritetų ir pažadėjo siekti technologinio suverenumo. Tačiau vis dar esame tolokai nuo šio tikslo ir pati Komisija išreiškė susirūpinimą dėl ne ES įsikūrusių didelių technologijų įmonių, nepaisančių ES taisyklių ir pagrindinių vertybių. Pastaraisiais metais interneto ekonomika susitelkė ties šiais technologijų gigantais, kurie naudoja slapukus duomenims kontroliuoti ir įtakai oligopolinėje rinkoje išlaikyti. Europos Parlamentas savo ruožtu išreiškė susirūpinimą dėl grėsmių saugumui, kurias kelia ES vis labiau plintančios Kinijos technologijos, ir ragina visų pirma imtis veiksmų ES lygmeniu siekiant sumažinti augančią Kinijos įtaką 5G infrastruktūroje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nerimą kelia tai, kad ištisi ES ekonomikos sektoriai išlieka labai priklausomi nuo didelių ne ES įsikūrusių interneto platformų. Šitaip iš valstybių narių atimamas skaitmeninis suverenumas tokiose svarbiose srityse kaip autorių teisės, duomenų apsauga ir mokesčių sistema. Šis susirūpinimas apima ir kitas sritis, pavyzdžiui, elektroninę prekybą ir dezinformaciją internete. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kyla klausimas, ar internetinėje aplinkoje, kurioje dominuoja ne ES technologijų įmonės, ES piliečiai gali atgauti savo skaitmeninių duomenų kontrolę ir ar ES gali veiksmingai ir per priimtiną laikotarpį išspręsti skaitmeninio suverenumo disbalanso problemą. Įžvalgos šiais klausimais pateikiamos 3 ir 4 skirsniuose. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Visų pirma ES turi sumažinti savo priklausomybę nuo ne ES technologijų gigantų dėdama dvigubai daugiau pastangų vystyti saugią, įtraukią ir vertybėmis pagrįstą skaitmeninę ekonomiką, galinčią konkuruoti su šiais gigantais, ir daugiau dėmesio skirdama saugiam junglumui, duomenų saugumui ir dirbtiniam intelektui (DI). EESRK mano, kad vertybėmis grindžiamas aspektas yra ypač svarbus, ir pabrėžia socialinį ir etinį aspektą, taip pat skaitmeninės ekonomikos darbuotojų teises. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Reaguodama į skaitmeninės ekonomikos pokyčius, 2021 m. Komisija parengė ES skaitmeninio dešimtmečio skaitmeninės politikos kelrodį, kuriame daugiausia dėmesio skiriama infrastruktūrai, valdymui, įmonėms ir įgūdžiams. Šiame kelrodyje nustatyti tikslai ES ir nacionaliniu lygmenimis, pasiūlyta patikima bendra valdymo sistema pažangai stebėti ir trūkumams šalinti, taip pat tolesni siūlomi daugiašaliai projektai, kuriuose derinamos ES, valstybių narių ir privačiojo sektoriaus investicijos. Jį papildė Skaitmeninių rinkų aktas – teisės aktų sistema, kuria siekiama užtikrinti didesnę konkurenciją Europos skaitmeninėse rinkose, užkertant kelią didelėms įmonėms piktnaudžiauti savo įtaka rinkoje ir sudarant sąlygas naujiems dalyviams patekti į rinką. Neseniai pasiūlytu Europos lustų aktu siekiama padidinti mikrolustų gamybą visoje ES reaguojant į didėjančią paklausą ir sumažinti priklausomybę nuo tiekėjų, esančių už Europos ribų. Tai atsvertų Kinijos dominavimą, ypač gaminant puslaidininkių lustus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ES ekonomikai atsigaunant po pandemijos ir augant kainoms, EESRK ragina sėkmingai įgyvendinti skaitmeninės politikos kelrodį, o ES Vyriausybes – teikti paskatas įmonėms toliau investuoti į skaitmeninius pajėgumus ir žmogiškuosius išteklius. Šios investicijos padėtų didinti strateginį savarankiškumą vykdant skaitmeninę ES ekonomikos transformaciją. ES valdžios institucijų investicijos į skaitmeninių pajėgumų, infrastruktūros ir technologijų gerinimą taip pat laikomos gyvybiškai svarbiomis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pažymi, kad ES šalyse tokios inovacijos kaip debesijos kompiuterija ir DI tapo svarbiu strateginiu turtu, skatinančiu ES ekonomikos augimo potencialą. Vis dėlto ES toliau praranda pozicijas pasaulinio masto lenktynėse dėl naujų technologijų vystymo skaitmeniniame pasaulyje. Pavyzdžiui, DI srityje ES privačiomis investicijomis atsilieka nuo panašių investicijų JAV ir Kinijoje. Tas pats pasakytina apie duomenų rinkimo ir prieigos prie duomenų technologijų bei kvantinės kompiuterijos sritis, kuriose ES investicijomis į blokų grandinės technologijas ir daiktų internetą atsilieka nuo panašių investicijų JAV ir Kinijoje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į įvairias esamas finansines priemones, skirtas sumažinti atotrūkį nuo JAV ir Kinijos investicijų į skaitmenines technologijas. Tokiomis priemonėmis tikrai būtų galima remti mokslinius tyrimus ir inovacijas skaitmeninių technologijų srityje, tačiau, kaip nurodyta 3.3 punkte, būtinos tolesnės investicijos ir EESRK ragina atnaujinti pastangas, kad skaitmeninių technologijų srityje būtų steigiamos viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės, o naujų technologijų srityje būtų remiami didelio masto ES moksliniai tyrimai, siekiant konkretaus tikslo – neatsilikti nuo JAV ir Kinijos mokslinių tyrimų vykdymo pajėgumų. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK mano, kad skaitmeninis suverenumas yra daugiau nei siekis ES atgauti savo prarastas pozicijas ar pasistūmėti į priekį skaitmeninių technologijų srityje. Taip pat kalbama ne apie tai, ar skaitmeninio suverenumo siekiama dėl ES protekcionistinės prigimties. Tikslas yra sukurti vienodas sąlygas ES įsikūrusioms technologijų įmonėms, siekiant, kaip nurodyta šios nuomonės savo iniciatyva pavadinime, padidinti ES ekonomikos augimo potencialą, taip suteikiant naudos visai ES visuomenei. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Yra svarių priežasčių, kodėl ES įsikūrusias technologijų įmones gali reikėti vertinti palankiau negu ne ES įsikūrusias įmones, norint, kad ES įmonės būtų tarp pasaulio skaitmeninių technologijų lyderių. Vis dėlto EESRK tvirtina, kad esamą disbalansą skaitmeninio suverenumo srityje iš dalies lemia nacionalinės kliūtys, kurios tebetrukdo sukurti tikrą bendrąją rinką. Šiuo metu bendroji rinka iš esmės yra junginys daugelio mažesnių nacionalinių rinkų, kurių masto nepakanka, kad bet kokia ES įsikūrusi įmonė galėtų varžytis su pasaulio „maikrosoftais“. Plėtros ir infrastruktūros lygiai Europos Sąjungoje skiriasi. Todėl nenuostabu, kad skaitmeninėje rinkoje toliau dominuoja ne ES įmonės. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK taip pat mano, kad skaitmeninio suverenumo klausimo sprendimas padės išspręsti susirūpinimą keliančius klausimus dėl privatumo ir asmens duomenų, mokesčių sistemos, duomenų ir viešųjų pirkimų. Tačiau šių tikslų nepasieksime per naktį, net ir su tvirtesne reguliavimo sistema. Kaip prieštaringai vertinama sritis ypač išryškėjo mokesčių sistema, kadangi JAV įsikūrusios technologijų įmonės gali gauti pajamas per sąveikas su klientais ES, dėl to kyla klausimų dėl fizinio buvimo, kuris įprastai nulemia apmokestinimą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Galiausiai, EESRK savo ankstesnėje nuomonėje (3) jau pabrėžė, kad skaitmeninis suverenumas yra labai svarbus Europos ekonominio, socialinio ir aplinkosauginio vystymosi ramstis ir kad šis suverenitetas turi būti grindžiamas pasauliniu konkurencingumu ir tvirtu valstybių narių bendradarbiavimu. Tai būtina sąlyga, kad ES taptų pasauline lydere tarptautinėje arenoje, ypač kalbant apie skaitmeninių technologijų patikimumą. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK ragina valstybes nares veiksmingai įgyvendinti skaitmeninę reguliavimo sistemą, kuria siekiama apsaugoti ES piliečius nuo skaitmeninio pasaulio kraštutinumų ir kartu sukurti pagrindą labiau į žmogų orientuotai ir etiškesnei aplinkai. EESRK mano, kad reguliavimo sistema turėtų padėti veiksmingiau valdyti ES skaitmeninį sektorių. Be to, darbuotojų apsauga ir teisė į kolektyvines derybas turėtų palengvinti perėjimą prie skaitmenizacijos. ES technologijų įmonėms taip pat turėtų būti suteikta pakankamai erdvės inovacijoms ir veiklos stiprinimui, palyginti su ne ES technologijų įmonėmis, ir, kai įmanoma, turėtų būti skatinamos tarptautinės partnerystės. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nustačius taisykles ES duomenims būtų padedama ES tapti labiau suverenia nominaliąja prasme, bet to neužtektų, kad ES technologijų įmonės galėtų pasiekti ne ES įsikūrusių technologijų įmonių įtakos pasaulyje lygį. Šį tikslą galima įgyvendinti tik nustačius politikos gaires, investuojant į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir sprendžiant esamus bendrosios rinkos trūkumus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Todėl reikia labiau ateities perspektyvomis grindžiamo požiūrio į reguliavimo sistemą, kuri formuos skaitmeninę ekonomiką artimiausiais metais. Ne mažiau svarbu yra padaryti interneto platformas, ekosistemas ir internetinę veiklą atviresnes, sąžiningesnes ir nuspėjamesnes, nustatant taisykles, kuriomis būtų reglamentuojamas algoritmų skaidrumas ir neutralumas, ir atsižvelgiant į dalijimąsi duomenimis ir sąveikumą.- |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kuriant ES skaitmeninį suverenumą EESRK ragina padidinti nacionalinių jurisdikcijų ir ypač šios srities reguliuotojų veiklos koordinavimą. Siekiant sustiprinti sąveiką tarp valstybių narių ir palengvinti bendrų su skaitmeninių technologijų sritimi susijusių sprendimų priėmimą, būtina permąstyti esamas valdymo struktūras. EESRK įsitikinimu, tai bus esminis žingsnis remiant pastangas pasiekti tam tikrą skaitmeninio suverenumo formą. EESRK taip pat įspėja dėl pernelyg didelio reguliavimo, kuris galėtų pakenkti ekonomikos augimo potencialui. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK palaiko raginimus ES vystyti debesijos ir duomenų infrastruktūrą, siekiant didinti ES skaitmeninį suverenumą ir spręsti didžiulio disbalanso, kurį lemia beveik vien ne ES įmonių dominavimas debesijos ir duomenų saugojimo rinkose, problemą. Tai taip pat padėtų sumažinti saugumo riziką ES piliečiams. Šiuo atžvilgiu EESRK dar kartą išreiškia pritarimą ES projekto „Gaia-X“ iniciatyvai, kuria piliečiams, įmonėms ir valdžios institucijoms siekiama užtikrinti saugią aplinką duomenų valdymui. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK taip pat pripažįsta ES potencialą tapti pasauline lydere duomenų rinkimo ir tvarkymo, kurie sudaro skaitmeninės ekonomikos pagrindą, srityse. ES duomenų rinkimo ir dalijimosi jais sistema turi didžiulį potencialą tokiuose strateginiuose sektoriuose kaip sveikatos, darbo rinkos ir transporto sektoriai. Piliečiams ir įmonėms būtų suteikiama prieiga prie duomenų visoje ES (laikantis privatumo ir duomenų apsaugos taisyklių) ir padidėtų bendrosios rinkos efektyvumas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Šiuo atžvilgiu EESRK ragina atnaujinti bendrosios rinkos konkurencijos politiką ir šalinti esamą disbalansą. Šis raginimas taip pat turėtų būti skiriamas už ES ribų veikiančių technologijų įmonių konkurenciją iškreipiančiai praktikai ir didėjančiai Kinijos skaitmeninių įmonių įtakai ES. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK pripažįsta, kad tai, ar bus pasiektas skaitmeninis suverenumas, priklausys nuo i) to, kaip ES įsikūrusios technologijų įmonės prisitaikys prie teisės aktų sistemos, ii) priemonių bendrosios rinkos trūkumams spręsti ir iii) ES vykdomų mokslinių tyrimų ir inovacijų skaitmeninėje srityje bei investavimo galimybių. Tačiau kartu EESRK negali ignoruoti galimo MVĮ vaidmens formuojant ES skaitmeninį suverenumą. MVĮ galbūt neturi finansinių išteklių skaitmeninei ekonomikai formuoti tiesiogiai, tačiau jos tikrai gali prisidėti sąveikaudamos su didelėmis ES technologijų įmonėmis. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Galiausiai, EESRK pabrėžia švietimo visais lygmenimis (ir profesinio, ir akademinio) svarbą vystant ES skaitmeninį suverenumą: švietimo įstaigos privalo investuoti į atitinkamus mokslinius tyrimus ir inovacijas ir turi būti sukurta kvalifikuotų darbuotojų sistema, pajėgi remti ES skaitmeninę strategiją. Taip pat rekomenduojama, kad visos ES švietimo įstaigos laikytųsi koordinuoto požiūrio. |
| --- | --- |

4.9.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.weforum.org/agenda/2021/03/europe-digital-sovereignty/

1

(2)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

2

(3)  OL C 365, 2022 9 23, p. 13.

3

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/13

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasirengimas ekstremaliosioms situacijoms“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/03)

| Pranešėjas | Paul RÜBIG |
| --- | --- |

Pranešėjas

Paul RÜBIG

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 2 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 str. 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 7 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 184 / 8 / 9 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 2 24

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 str. 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 7

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

184 / 8 / 9

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) prašo Europos Komisijos ir valstybių narių skubiai parengti planą, kaip gerokai padidinti ES bendrosios rinkos autonomiją ir (arba) suverenumą energijos gamybos įrenginių, maisto ir vandens gamybos ir būtinų žaliavų gavybos, įskaitant apsirūpinimo reikiamomis technologijomis suverenumą ir autonomiją, srityse. Šią ES autonomiją ir (arba) suverenumą turi užtikrinti atitinkami moksliniai tyrimai ir plėtra, medžiagų perdirbimas, įrenginių projektavimas, gamyba, montavimas, paleidimas ir techninė priežiūra ES bendrojoje rinkoje, kad būtų išvengta energijos nepritekliaus ir nedarbo tarp ES piliečių ir vartotojų. Veiksmingiausias pasirengimas ekstremaliosioms situacijoms grindžiamas atsparumu – nesvarbu, ar jis techninio, ar socialinio pobūdžio. Nuolatinis energetikos sistemų atsparumo gamtinėms, politinėms ar kitoms grėsmėms didinimas turėtų būti integruotas į visas energetikos politikos sritis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK rekomenduoja ES skubiai nustatyti trumpalaikes energijos gamybos įrenginių kiekio didinimo ES bendrojoje rinkoje priemones, kuriomis būtų siekiama ES autonomijos ir (arba) suverenumo tikslo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad plataus masto ir ilgalaikio energijos trūkumo Europoje galima išvengti imantis šių veiksmų:






  — | taikant technologinį atvirumą (energijos gamybos ir naudojimo prietaikų atžvilgiu); |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

taikant technologinį atvirumą (energijos gamybos ir naudojimo prietaikų atžvilgiu);

| — | stiprinant ir plėtojant Europos bendrąją rinką; |
| --- | --- |

—

stiprinant ir plėtojant Europos bendrąją rinką;

| — | stiprinant bendradarbiavimą ir koordinavimą su bendraminčiais partneriais, taip pat glaudžiau bendradarbiaujant su kaimyninėmis ir ES nepriklausančiomis valstybėmis; |
| --- | --- |

—

stiprinant bendradarbiavimą ir koordinavimą su bendraminčiais partneriais, taip pat glaudžiau bendradarbiaujant su kaimyninėmis ir ES nepriklausančiomis valstybėmis;

| — | vykdant ambicingą prekybos politiką ir įvairinant pasiūlą; |
| --- | --- |

—

vykdant ambicingą prekybos politiką ir įvairinant pasiūlą;

| — | sprendžiant neatitikties problemas darbo rinkoje; |
| --- | --- |

—

sprendžiant neatitikties problemas darbo rinkoje;

| — | gerinant komunikaciją ir didinant informuotumą; |
| --- | --- |

—

gerinant komunikaciją ir didinant informuotumą;

| — | spartinant inovacijas ir skaitmeninę pertvarką; |
| --- | --- |

—

spartinant inovacijas ir skaitmeninę pertvarką;

| — | sudarant geresnes sąlygas gauti finansavimą; |
| --- | --- |

—

sudarant geresnes sąlygas gauti finansavimą;

| — | užtikrinant pakankamas investicijas (be kita ko, siekiant sudaryti palankias sąlygas žaliajai pertvarkai); |
| --- | --- |

—

užtikrinant pakankamas investicijas (be kita ko, siekiant sudaryti palankias sąlygas žaliajai pertvarkai);

| — | užtikrinant, kad politika būtų realistiška. Pavyzdžiui, energetikos ir klimato srityje turime iš naujo įvertinti Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, kad būtų galima rasti pusiausvyrą tarp 2030 ir 2050 metams nustatytų tikslų ir ekonomiškai ir socialiai priimtino būdo šiai pertvarkai įgyvendinti. Iš prekybos apyvartiniais taršos leidimais gautas pelnas turėtų būti naudojamas dujų kainų viršutinei ribai pagal JAV „Henry Hub“ indeksą finansuoti ir investicijoms į naujus energijos gamybos įrenginius ES teritorijoje. |
| --- | --- |

—

užtikrinant, kad politika būtų realistiška. Pavyzdžiui, energetikos ir klimato srityje turime iš naujo įvertinti Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, kad būtų galima rasti pusiausvyrą tarp 2030 ir 2050 metams nustatytų tikslų ir ekonomiškai ir socialiai priimtino būdo šiai pertvarkai įgyvendinti. Iš prekybos apyvartiniais taršos leidimais gautas pelnas turėtų būti naudojamas dujų kainų viršutinei ribai pagal JAV „Henry Hub“ indeksą finansuoti ir investicijoms į naujus energijos gamybos įrenginius ES teritorijoje.

| 1.4. | Kad nereikėtų persvarstyti žaliojo kurso tvarkaraščio ir siekiant įgyvendinti realistišką energetikos politiką, ES žaliojo kurso ir energetikos politikos galimybių, poveikio ir rizikos vertinimo procedūros turėtų apimti ne tik priemonių poveikį klimatui, bet ir poveikį ES vartotojų perkamajai galiai ir ES ekonomikos konkurencingumui, taip apsaugant darbo vietas ES. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Krizė labai rimta, todėl EESRK laikosi nuomonės, kad sprendžiant šią krizę, nereikėtų atmesti jokių priemonių. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK nuomone, imantis būtinų priemonių, dalis veiksmų turėtų būti skirta ES strateginio energetikos technologijų planui (angl.

  S


  trategic


  E


  nergy


  T


  echnology, SET) ir planui „REPowerEU“ įgyvendinti, visų pirma:






  — | energijos vartojimo efektyvumo gerinimas ir žiediškumo skatinimas; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

energijos vartojimo efektyvumo gerinimas ir žiediškumo skatinimas;

| — | plano „REPowerEU“ įgyvendinimas siekiant panaikinti ES priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro; |
| --- | --- |

—

plano „REPowerEU“ įgyvendinimas siekiant panaikinti ES priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro;

| — | dujų saugojimo pajėgumų didinimas ir saugyklų užpildymo operacijų koordinavimas; elektros energijos rinkų stebėjimas ir optimizavimas; investicijų nukreipimas į energetikos sistemas ir junglumo su artimiausiais kaimynais stiprinimas per Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER) (1), Europos elektroninių ryšių reguliuotojų instituciją (BEREC), ENTSO-G (2), ENTSO-E (3) ir Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB) „InnoEnergy“, žaliavų ir gamybos srityse atsižvelgiant į poslinkius Europos vandenilio bazinės infrastruktūros, H2 ir CO2 saugojimo srityse; |
| --- | --- |

—

dujų saugojimo pajėgumų didinimas ir saugyklų užpildymo operacijų koordinavimas; elektros energijos rinkų stebėjimas ir optimizavimas; investicijų nukreipimas į energetikos sistemas ir junglumo su artimiausiais kaimynais stiprinimas per Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER) (1), Europos elektroninių ryšių reguliuotojų instituciją (BEREC), ENTSO-G (2), ENTSO-E (3) ir Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB) „InnoEnergy“, žaliavų ir gamybos srityse atsižvelgiant į poslinkius Europos vandenilio bazinės infrastruktūros, H2 ir CO2 saugojimo srityse;

| — | 1 000 ES energijos gamybos įrenginių sukūrimas, taikant 14 dienų leidimų išdavimo procedūrą, ir neatidėliotinos investicijos, skiriant 50 % ES finansinę paramą iš prekybos apyvartiniais taršos leidimais pajamų. |
| --- | --- |

—

1 000 ES energijos gamybos įrenginių sukūrimas, taikant 14 dienų leidimų išdavimo procedūrą, ir neatidėliotinos investicijos, skiriant 50 % ES finansinę paramą iš prekybos apyvartiniais taršos leidimais pajamų.

| 1.7. | EESRK rekomenduoja skatinti ir remti vartotojus, kad jie investuotų į savo pačių energijos gamybą ir energijos vartojimo efektyvumą. Tam reikės informavimo kampanijų ir mokestinių paskatų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Be to, EESRK mano, kad ES turėtų kurti naują infrastruktūrą energijos ir energijos išteklių perdavimui (vamzdynas iš Šiaurės Afrikos į Ispaniją) ir atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, pvz., vandeniliui, biometanui ir amoniakui, skirtą transporto infrastruktūrą („Campfire“). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Reaguojant į krizę, EESRK rekomenduoja imtis trumpalaikių priemonių:






  — | apsaugoti kitus šaltinius, ypač naftą, anglį, dujas, uraną, vandenį, maistą ir pašarus; |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

apsaugoti kitus šaltinius, ypač naftą, anglį, dujas, uraną, vandenį, maistą ir pašarus;

| — | parengti energijos taupymo ir normavimo planus ir koncepcijas visose 27 ES valstybėse narėse:






  — | normavimas turėtų būti grindžiamas aiškiais prioritetais, pvz., derybomis dėl planų, pagal kuriuos energijai imliems sektoriams taikomas normavimas, ir derybomis dėl naujų PPO prekybos susitarimų, kuriuose būtų numatyti nauji prioritetai, susiję su maistu, pašarais, vandeniu ir sanitarija; |
| --- | --- | --- |

—

parengti energijos taupymo ir normavimo planus ir koncepcijas visose 27 ES valstybėse narėse:

—

normavimas turėtų būti grindžiamas aiškiais prioritetais, pvz., derybomis dėl planų, pagal kuriuos energijai imliems sektoriams taikomas normavimas, ir derybomis dėl naujų PPO prekybos susitarimų, kuriuose būtų numatyti nauji prioritetai, susiję su maistu, pašarais, vandeniu ir sanitarija;

| — | pirmenybė turėtų būti teikiama elektros energijos ir dujų saugojimui ir tiekimui ligoninėms, sveikatos priežiūros įstaigoms, skubios pagalbos tarnyboms, taip pat vyresnio amžiaus ir pažeidžiamais gyventojais besirūpinančioms įstaigoms; |
| --- | --- |

—

pirmenybė turėtų būti teikiama elektros energijos ir dujų saugojimui ir tiekimui ligoninėms, sveikatos priežiūros įstaigoms, skubios pagalbos tarnyboms, taip pat vyresnio amžiaus ir pažeidžiamais gyventojais besirūpinančioms įstaigoms;

| — | nustatyti taisykles dėl pakankamo naftos ir dujų rezervo lygio saugyklose; |
| --- | --- |

—

nustatyti taisykles dėl pakankamo naftos ir dujų rezervo lygio saugyklose;

| — | skatinti energijos taupymą ir naujus energijos šaltinius; |
| --- | --- |

—

skatinti energijos taupymą ir naujus energijos šaltinius;

| — | intensyvinti ES MTP energetikos mokslinių tyrimų srityje, visų pirma alternatyvių energijos išteklių, branduolių sintezės energijos, energijos kaupimo, vandenilio ir amoniako technologijų srityse, taip pat skatinti efektyvų energijos vartojimą daug energijos suvartojančiuose pramonės procesuose ir vartotojų prietaisuose; |
| --- | --- |

—

intensyvinti ES MTP energetikos mokslinių tyrimų srityje, visų pirma alternatyvių energijos išteklių, branduolių sintezės energijos, energijos kaupimo, vandenilio ir amoniako technologijų srityse, taip pat skatinti efektyvų energijos vartojimą daug energijos suvartojančiuose pramonės procesuose ir vartotojų prietaisuose;

| — | spartinti naujų projektų, leidžiančių apsirūpinti papildoma energija trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, pvz., vandenilio iškrovimo stočių ES uostuose, vamzdynų ir suskystintų gamtinių dujų (SGD) pakartotinio dujinimo įrenginių uostuose viešo patvirtinimo procedūras; |
| --- | --- |

—

spartinti naujų projektų, leidžiančių apsirūpinti papildoma energija trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, pvz., vandenilio iškrovimo stočių ES uostuose, vamzdynų ir suskystintų gamtinių dujų (SGD) pakartotinio dujinimo įrenginių uostuose viešo patvirtinimo procedūras;

| — | paprašyti visų ES įmonių, gaminančių ar teikiančių produktus ir paslaugas, kurios reikalingos ekstremaliosiose situacijose, užtikrinti elektros energijos tiekimą ekstremaliosios situacijos atveju, atnaujinti savo ekstremaliosios situacijos planus ir nuolat rengti su ekstremaliąja situacija susijusius mokymus ir pan. (tai, pvz., pasakytina apie įmones, dalyvaujančias teikiant telekomunikacijos ir transliavimo paslaugas, skubiosios pagalbos tarnybas, viešų IT serverių ir elektros energijos paslaugų teikėjus). |
| --- | --- |

—

paprašyti visų ES įmonių, gaminančių ar teikiančių produktus ir paslaugas, kurios reikalingos ekstremaliosiose situacijose, užtikrinti elektros energijos tiekimą ekstremaliosios situacijos atveju, atnaujinti savo ekstremaliosios situacijos planus ir nuolat rengti su ekstremaliąja situacija susijusius mokymus ir pan. (tai, pvz., pasakytina apie įmones, dalyvaujančias teikiant telekomunikacijos ir transliavimo paslaugas, skubiosios pagalbos tarnybas, viešų IT serverių ir elektros energijos paslaugų teikėjus).

| 1.10. | Be trumpalaikių priemonių, EESRK taip pat rekomenduoja imtis įvairių vidutinės trukmės ir ilgalaikių priemonių. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.10.1. | EESRK prašo Europos Komisiją parengti planus ir imtis šių ES mastu koordinuojamų priemonių ir veiksmų:






  — | vykdyti metano skaidymą elektrolizės/pirolizės ir garinio riformingo būdu, siekiant gaminti vandenilį ir kietąją anglį; |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

—

vykdyti metano skaidymą elektrolizės/pirolizės ir garinio riformingo būdu, siekiant gaminti vandenilį ir kietąją anglį;

| — | naudoti diversifikuotus ir ilgalaikius metano rezervus kaip vandenilio (energijos nešiklio) ir anglies žaliavą ir visapusiškai išnagrinėti jų, kaip dirvožemio gerinimo medžiagų, naudą žemės ūkiui siekiant padidinti derlių ir pagerinti apsirūpinimą maistu; |
| --- | --- |

—

naudoti diversifikuotus ir ilgalaikius metano rezervus kaip vandenilio (energijos nešiklio) ir anglies žaliavą ir visapusiškai išnagrinėti jų, kaip dirvožemio gerinimo medžiagų, naudą žemės ūkiui siekiant padidinti derlių ir pagerinti apsirūpinimą maistu;

| — | labai paspartinti ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros viešuosius pirkimus, t. y. supaprastinti ir racionalizuoti ES reglamentus, dėl kurių sulėtėja ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros viešieji pirkimai; |
| --- | --- |

—

labai paspartinti ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros viešuosius pirkimus, t. y. supaprastinti ir racionalizuoti ES reglamentus, dėl kurių sulėtėja ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros viešieji pirkimai;

| — | nauja ES vandens pagrindų direktyva. Pirmenybė turi būti teikiama greito apsirūpinimo energija užtikrinimui; |
| --- | --- |

—

nauja ES vandens pagrindų direktyva. Pirmenybė turi būti teikiama greito apsirūpinimo energija užtikrinimui;

| — | supaprastinti naujos ES tiekimo grandinės reglamentavimą. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tam, kaip užsitikrinti tvarų svarbiausiųjų žaliavų ir prekių tiekimą, dėl ko deramasi dvišaliuose prekybos susitarimuose; |
| --- | --- |

—

supaprastinti naujos ES tiekimo grandinės reglamentavimą. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tam, kaip užsitikrinti tvarų svarbiausiųjų žaliavų ir prekių tiekimą, dėl ko deramasi dvišaliuose prekybos susitarimuose;

| — | stiprinti gamybos grandines ir transporto sistemas, kad ateityje ES (gamybos ir prekybos) įmonės išvengtų galimų sutrikimų apsirūpinant svarbiausiosiomis žaliavomis; |
| --- | --- |

—

stiprinti gamybos grandines ir transporto sistemas, kad ateityje ES (gamybos ir prekybos) įmonės išvengtų galimų sutrikimų apsirūpinant svarbiausiosiomis žaliavomis;

| — | mažinti priklausomybę nuo svarbiausiųjų medžiagų ir pusgaminių importo; |
| --- | --- |

—

mažinti priklausomybę nuo svarbiausiųjų medžiagų ir pusgaminių importo;

| — | daug dėmesio skirti ES technologiniam suverenumui ir (arba) autonomijai; |
| --- | --- |

—

daug dėmesio skirti ES technologiniam suverenumui ir (arba) autonomijai;

| — | plėtoti tarpvalstybinių elektros tinklų infrastruktūrą (380 kV arba aukštesnės įtampos); |
| --- | --- |

—

plėtoti tarpvalstybinių elektros tinklų infrastruktūrą (380 kV arba aukštesnės įtampos);

| — | užsitikrinti elektros įtampai keisti (aukšta/žema įtampa) reikalingų transformatorių gamybą; |
| --- | --- |

—

užsitikrinti elektros įtampai keisti (aukšta/žema įtampa) reikalingų transformatorių gamybą;

| — | atgaivinti tūkstančius energijos gamybos projektų (hidroenergijos, geoterminės energijos, siurblinės hidroenergijos saugyklų ir kt.), kurie daugeliui metų buvo atidėliojami dėl prasto atsiperkamumo (nes dujos iš Rusijos buvo pigios) arba dėl biurokratinių kliūčių; |
| --- | --- |

—

atgaivinti tūkstančius energijos gamybos projektų (hidroenergijos, geoterminės energijos, siurblinės hidroenergijos saugyklų ir kt.), kurie daugeliui metų buvo atidėliojami dėl prasto atsiperkamumo (nes dujos iš Rusijos buvo pigios) arba dėl biurokratinių kliūčių;

| — | išnagrinėti naujas eksploatavimo technologijas. ES yra keletas regionų, kuriuose yra nemaži gamtinių dujų ištekliai, kuriuos būtų galima išgauti naudojant naujas neseniai Europos universitetų sukurtas technologijas. Atsižvelgiant į ES tikslą užsitikrinti energetikos suverenumą ir (arba) autonomiją, ES turėtų rimtai pažvelgti į šias naujas technologijas ir paskatinti regionus jas išbandyti; |
| --- | --- |

—

išnagrinėti naujas eksploatavimo technologijas. ES yra keletas regionų, kuriuose yra nemaži gamtinių dujų ištekliai, kuriuos būtų galima išgauti naudojant naujas neseniai Europos universitetų sukurtas technologijas. Atsižvelgiant į ES tikslą užsitikrinti energetikos suverenumą ir (arba) autonomiją, ES turėtų rimtai pažvelgti į šias naujas technologijas ir paskatinti regionus jas išbandyti;

| — | kaip trumpalaikę priemonę, persvarstyti galimybę vykdyti vietos dujų ir (arba) naftos ir elektrolizinių degalų gamybą, kai tai įmanoma ir reikalinga, arba padidinti esamą gamybą. |
| --- | --- |

—

kaip trumpalaikę priemonę, persvarstyti galimybę vykdyti vietos dujų ir (arba) naftos ir elektrolizinių degalų gamybą, kai tai įmanoma ir reikalinga, arba padidinti esamą gamybą.

| 1.10.2. | Reikia tobulinti elektrikų ir ūkininkų profesinį mokymą ir jų įgūdžius bei kurti darbo vietas vandens valdymo srityje. |
| --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | EESRK rekomenduoja padidinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) studentų Europoje skaičių, nes čia jis išlieka nepakitęs, o Azijos šalys gerokai padidino fizikos, IRT ir inžinerijos studentų skaičių. EESRK rekomenduoja nustatyti iniciatyvas ir paskatas, kad Europoje būtų daugiau papildomų darbo vietų inžinerijos, technikos ir aukštųjų technologijų srityse, siekiant Europos technologinio suverenumo ir (arba) autonomijos tikslų. |
| --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | Galiausiai EESRK mano, kad svarbu išlaikyti didelę ES piliečių ir vartotojų perkamąją galią sutelkiant dėmesį į ES technologinį suverenumą ir (arba) autonomiją ir taip mažinant jos priklausomybę nuo importo (technologijų ir energijos importo) ir didinant darbo vietų aukštųjų technologijų srityje skaičių Europoje. |
| --- | --- |

1.10.4.

| 1.11. | Apibendrinant išvadas ir rekomendacijas, kyla klausimas, ar vartotojų požiūriu prioritetų tvarka pasikeitė iš 1) aplinka, 2) kaina ir 3) tiekimo saugumas į 1) tiekimo saugumas, 2) kaina ir 3) aplinka. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | „Ekstremaliųjų situacijų valdymo“ apibrėžtis: „ekstremalių situacijų valdymas“ – tai išteklių ir atsakomybės, susijusių su visais ekstremaliųjų situacijų humanitariniais aspektais, organizavimas ir valdymas, t. y.:






  — | prevencija; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

prevencija;

| — | pasirengimas; |
| --- | --- |

—

pasirengimas;

| — | atsakas; |
| --- | --- |

—

atsakas;

| — | poveikio švelninimas; |
| --- | --- |

—

poveikio švelninimas;

| — | atsigavimas. |
| --- | --- |

—

atsigavimas.

| 2.2. | Niekas nežino, kiek laiko truks šis žiaurus karas Ukrainoje, kiek infrastruktūros bus sunaikinta arba kiek milijonų ukrainiečių pabėgėlių pabėgs į ES valstybes nares, dėl ko bendroji rinka pasipildys milijonais naujų vartotojų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Karas Ukrainoje neabejotinai turės drastiškų pasekmių ES, nes ES labai priklauso nuo iškastinio kuro ir žaliavų, importuojamų iš Rusijos ir Ukrainos. Rekomenduojama skubiai investuoti į nuosavus kasybos ir elektros energijos gamybos įrenginius, kad būtų pasiekta autonomija ir (arba) suverenumas – vienas iš pagrindinių ES tikslų. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2021 m. kai kurios Europos šalys importavo 100 % savo sunaudojamų gamtinių dujų iš Rusijos, o kai kurios importavo apie 70 % naftos iš Rusijos. Nuo 2022 m. rugsėjo mėn. kai kurios ES šalys (pvz., Lenkija, Bulgarija ir visos trys Baltijos valstybės) nustojo importuoti dujas iš Rusijos, o daugeliui ES šalių pavyko gerokai sumažinti Rusijos gamtinių dujų importą didinant suskystintų gamtinių dujų (SGD) importą iš kitų šalių, visų pirma naudojantis SGD terminalais. Todėl dujų kainos ES išaugo ir vis dar didėja. 2022 m. liepos mėn. vidutinės dujų kainos ES buvo maždaug aštuonis kartus didesnės nei JAV, o tai neigiamai paveikė ES konkurencingumą. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Todėl didėja masinio darbo vietų netekimo ES rizika. EUROFER duomenimis, ES plieno pramonėje tiesiogiai dirba 330 000 aukštos kvalifikacijos darbuotojų, taip pat iš jos pajamas netiesiogiai gauna dar iki 2,2 mln. žmonių. Aliuminio, cemento, popieriaus, stiklo ir chemijos pramonėje tiesiogiai ir netiesiogiai dirba šimtai tūkstančių žmonių. Bendrojoje rinkoje energijos gamybos įrenginiai galėtų padėti sukurti šimtus tūkstančių naujų gerai apmokamų darbo vietų ir taip padidinti ES vartotojų perkamąją galią. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kalbant apie apsirūpinimą maistu saugumą, Europos šalys sistemingai sieks tapti mažiau priklausomos nuo kviečių tiekimo iš Ukrainos ir Rusijos. Turime nagrinėti galimybes teikti subsidijas trąšoms, numatyti žemės plotą maisto ir pašarų gamybai ir naudoti žemės ūkio maisto produktų atliekas biodujų gamybai. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Pasirengimas nelaimėms (4)

| 3.1. | ES padarė didelę pažangą rengdamasi ekstremaliosioms situacijoms, tačiau karas Ukrainoje parodė, kad ES turi tęsti šias pastangas ir netgi nuveikti daugiau šiose srityse:






  — | elektros energijos tiekimo nutraukimas (elektros dingimas) dėl techninių gedimų, kibernetinių atakų ir pan., kuris gali turėti įtakos:






  — | ryšių sistemoms; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

—

elektros energijos tiekimo nutraukimas (elektros dingimas) dėl techninių gedimų, kibernetinių atakų ir pan., kuris gali turėti įtakos:

—

ryšių sistemoms;

| — | nuotekų tvarkymo sistemoms, vandentiekai ir nuotekų valymui; |
| --- | --- |

—

nuotekų tvarkymo sistemoms, vandentiekai ir nuotekų valymui;

| — | pramonės veiklos tęstinumui; |
| --- | --- |

—

pramonės veiklos tęstinumui;

| — | elektros energijos ir dujų normavimo planai ES vartotojams ir ES pramonei. Prasidėjus karui Ukrainoje ši rizika smarkiai išaugo; |
| --- | --- |

—

elektros energijos ir dujų normavimo planai ES vartotojams ir ES pramonei. Prasidėjus karui Ukrainoje ši rizika smarkiai išaugo;

| — | sumažėjusi galimybė apsirūpinti žaliavomis dėl gamybos grandinės ar transporto sistemos sutrikimų (pvz., 2022 m. balandžio mėn. dėl COVID-19 karantino Šanchajuje šiame jūrų uoste susidarė 400 didelių krovininių laivų spūstis); |
| --- | --- |

—

sumažėjusi galimybė apsirūpinti žaliavomis dėl gamybos grandinės ar transporto sistemos sutrikimų (pvz., 2022 m. balandžio mėn. dėl COVID-19 karantino Šanchajuje šiame jūrų uoste susidarė 400 didelių krovininių laivų spūstis);

| — | kibernetinės grėsmės ar incidentai: kaip ES galėtų didinti verslo atsparumą ir užtikrinti veiklos tęstinumą, kad būtų užtikrintas ES vartotojams reikalingas tiekimas? |
| --- | --- |

—

kibernetinės grėsmės ar incidentai: kaip ES galėtų didinti verslo atsparumą ir užtikrinti veiklos tęstinumą, kad būtų užtikrintas ES vartotojams reikalingas tiekimas?

| — | kitos išpuoliai: įmonės turi būti pasirengusios atlaikyti išpuolius ir greitai po jų atsigauti. |
| --- | --- |

—

kitos išpuoliai: įmonės turi būti pasirengusios atlaikyti išpuolius ir greitai po jų atsigauti.

| 3.2. | Dėl ekstremaliųjų situacijų ir nelaimių 17 JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) (5) tampa dar svarbesni. Nelaimės gali būti stichinės (6), dėl pramoninių ar technologinių avarijų kilusios nelaimės (žmogaus sukeltos su mechanizmais susijusios katastrofos, atominio, biologinio ir cheminio (ABC) tipo katastrofos), karas, politinės bei civilinės nelaimės (7), epidemijos ir badas, poveikis maisto ir pašarų gamybai. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Svarbios Europos Komisijos organizacijos

| 4.1. | ES netrūksta kompetentingų ir specializuotų organų, kurie padėtų vadovauti diskusijoms ir pasirengimui ekstremaliosioms situacijoms. Pavyzdžiui:






  — | ECHO GD (Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijos) (8); |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

ECHO GD (Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijos) (8);

| — | RNKC (Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras) (9); |
| --- | --- |

—

RNKC (Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras) (9);

| — | SCS (Sąjungos civilinės saugos) žinių tinklas (10); |
| --- | --- |

—

SCS (Sąjungos civilinės saugos) žinių tinklas (10);

| — | Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (ES CSM) (11). |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (ES CSM) (11).

5.   Dabartiniai galimų ypatingos svarbos ekstremaliųjų situacijų ES valstybėse narėse pavyzdžiai, ypač energijos gamybos įrenginių sektoriuje

| 5.1. | Iškastinių energijos išteklių (akmens anglies, naftos, gamtinių dujų, urano) gavybos ir tiekimo grandinės sutrikimas. 2021 m. iškastinis kuras sudarė apie 80 % visos ES suvartojamos pirminės energijos, didžioji dalis šio kuro buvo importuojama. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Elektros dingimas ir po to atsiradę ryšio sutrikimai dėl techninių gedimų, kibernetinis karas ar teroro išpuoliai. Elektros energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių yra nepastovi: vėjas ne visada pučia ir saulė ne visada šviečia tada, kai ES reikia daug energijos, todėl ES didinant vėjo ir fotovoltinės elektros energijos gamybos pajėgumus kartu reikia įrengti daug energijos kaupimo įrenginių. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Gebėjimas užtikrinti apsirūpinimą svarbiausiosiomis žaliavomis (variu, ličiu, kobaltu, retųjų žemių elementais ir kt.) taikant naujas ES bendrosios rinkos kasybos, perdirbimo ir kt. strategijas. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Gebėjimas užtikrinti konkurencingą bendrąją rinką apsirūpinant pusgaminiais (pvz., prasidėjus karui Ukrainoje ES automobilių pramonei labai trūksta Ukrainoje gaminamų kabelių pynių). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Žaliavų poreikiai, susiję su milžinišku vėjo jėgainių, reikalingų elektros energijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslams pasiekti, skaičiumi, pasaulinę metinę vario gamybą viršija 14 kartų (25 mln. tonų, palyginti su 350 mln. tonų poreikiu), pasaulinę metinę aliuminio gamybą viršija 7,2 karto, o pasaulinę metinę specialaus plieno, reikalingo vėjo jėgainėms, gamybą viršija 3,9 karto. Daugiausia fotovoltinių plokščių pagaminama Kinijoje. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Skubiai reikia pasirūpinti didelio kiekio iškastinio kuro tiekimu, kol ES neįsidiegs pakankamai atsinaujinančios energijos gamybos įrenginių. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Atsakas

| 6.1. | Atsižvelgiant į didelį ES suvartojamos energijos kiekį, ES žalioji pertvarka užtruks apie du dešimtmečius. Versalyje posėdžiavusi Taryba rekomendavo paspartinti pertvarką, o tai būtų labai sudėtinga užduotis. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Didžiausia kliūtis, trukdanti greitesnei pertvarkai, yra ne tik pinigai, o medžiagos, reikalingos maždaug 700 000 didelių 5 MW galios vėjo jėgainių, kurių reikia visoje ES, ir milijonams fotovoltinių įrenginių, branduolių sintezės energijos, hidroelektrinių ir energijos kaupimo įrenginių. Be to, reikės įrengti geoterminius įrenginius ir vandenilio, amoniako bei CO2 saugyklas. Siekiant paskirstyti itin padidėjusį decentralizuotai gaminamos elektros energijos kiekį, reikės nepaprastai išplėsti aukštos ir vidutinės įtampos elektros perdavimo linijų tinklą. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kiekviena iš šių 700 000 didelių 5 MW galios vėjo jėgainių (kurios paprastai gamina 12,5 GWh elektros energijos per metus) yra apie 200 metrų aukščio, jų pagrindą sudaro apie 2 000 tonų gelžbetonio, o tam reikia maždaug 600 tonų specialaus plieno, 20 tonų vario ir itin mažais kiekiais randamų retųjų žemių elementų, kurie importuojami daugiausia iš Kinijos ar Rusijos. Padauginus šias reikiamų medžiagų tonas iš maždaug 700 000 ES reikalingų vėjo jėgainių, paaiškėja, kad mums reikės didžiulio kiekio betono, plieno, vario ir kitų medžiagų, dėl kurių gamybos atsiras didžiuliai papildomi CO2 kiekiai. Retųjų žemių elementų (elektros generatoriams ir baterijoms), neodimio, disprozio ir kt. trūkumo problema yra dar sudėtingesnė, ją iki 2050 m. bus labai sunku išspręsti. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Poveikio švelninimas

| 7.1. | Jei Vokietija ir toliau statytų vėjo jėgaines 2021 m. tempu, 70 000 vėjo jėgainių, reikalingų žaliajam kursui įgyvendinti, pastatyti užtruktų 160 metų. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Apibendrinant, daugelis inžinierių teigia, kad iki 2050 m. pasiekti žaliojo kurso tikslus yra labai sudėtinga dėl medžiagų (retųjų žemių elementų, vario, plieno ir kt.) ir inžinierių bei kvalifikuotų darbuotojų (pvz., elektrikų), kurie būtini siekiant įgyvendinti ES žaliąjį kursą, trūkumo. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Prevencija

| 8.1. | Daug energijai imlių pramonės šakų, be kita ko, plieno, chemijos ir cemento pramonė, iki 2050 m. turi pereiti prie žaliojo vandenilio ar amoniako, gaunamų iš atsinaujinančiųjų elektros energijos šaltinių. Daugelis žmonių nežino, kad visų šių energijai imlių pramonės šakų pertvarkai reikia maždaug 10 kartų daugiau atsinaujinančiosios elektros energijos, palyginti su perėjimu prie elektromobilumo ir plieno pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Geležies ir plieno gamyboje išskiriamas ketvirtadalis visų pasaulio pramoninių CO2 emisijų. 2020 m. visame pasaulyje pagaminta apie 1 870 mln. tonų plieno, iš jų Kinijoje pagaminta apie 57 %, o ES – 7 % Iš 1 870 mln. tonų visame pasaulyje pagaminto plieno, apie 1 300 mln. tonų (65 %) pagaminama naudojant integruotas aukštakrosnes, kur geležies rūda redukuojama naudojant koksą, todėl išmetamas labai didelis CO2 kiekis (maždaug 1,4 tonų CO2 vienai tonai plieno). |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | 27 ES valstybėse narėse pagaminama apie 150 mln. tonų plieno per metus, iš kurių apie 90 mln. tonų – aukštakrosnėse. Norint pakeisti šių 90 mln. tonų luitinio ketaus (redukuojamo aukštakrosnėje naudojant koksą) gamybą žaliąja geležimi, pagaminta naudojant iš atsinaujinančiųjų išteklių gautą vandenilį, reikėtų apie 360 TWh atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos per metus (iki 2050 m.). 360 TWh per metus yra didžiulis atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekis! Tai daugiau atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos nei reikia visų lengvųjų automobilių elektrifikavimui visoje ES. Šiai atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijai, kurios reikia ES plieno pramonei, reikės ne mažiau kaip 30 000 didelių vėjo jėgainių. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Europos Sąjungoje elektros energijos gamyba 2019 m. apytiksliai sudarė 2 904 TWh ir tik apytiksliai 35 % šios elektros energijos buvo pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių. Tačiau maždaug 38 % (1 112 TWh) buvo pagaminta iš iškastinio kuro ir apie 26 % – iš branduolinės energijos (765 TWh). Tik 13 % buvo pagaminta iš vėjo energijos, 12 % – iš hidroelektrinių, 4 % – iš saulės elektrinių, 4 % – iš bioenergijos ir 2 % – iš geoterminių šaltinių. Didžioji dalis atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos Europos Sąjungoje 2019 m. (1 005 TWh) buvo pagaminta iš vėjo energijos (367 TWh, 42 % iš visų atsinaujinančiųjų energijos išteklių). Dar 39 % šios energijos buvo pagaminta hidroelektrinėse (345 TWh), 12 % – saulės elektrinėse (125 TWh), o likę 6 % – iš bioenergijos (55 TWh). |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Hidroakumuliacinių hidroelektrinių plėtra yra būtina siekiant stabilizuoti tinklą gresiančio elektros energijos tiekimo nutraukimo atveju. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Energetikos ir klimato politikos darbotvarkėje vandens energijai būtina skirti daugiau dėmesio. Tvariai kuriamos hidroelektrinės turi būti pripažintos kaip atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltiniai. Vyriausybės turėtų dideles ir mažas hidroelektrines įtraukti į savo ilgalaikius diegimo tikslus, energetikos planus ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos skatinimo schemas taip pat kaip ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją iš kintamų atsinaujinančiųjų energijos išteklių. |
| --- | --- |

8.6.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  ES energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra.

1

(2)  https://www.entsog.eu/

2

(3)  https://www.entsoe.eu/

3

(4)  https://ec.europa.eu/echo/what/humanitarian-aid/disaster-preparedness_en

4

(5)  https://sdgs.un.org/goals

5

(6)  https://www.conserve-energy-future.com/10-worst-natural-disasters.php

6

(7)  https://www.samhsa.gov/find-help/disaster-distress-helpline/disaster-types/incidents-mass-violence

7

(8)  https://ec.europa.eu/echo/index_en

8

(9)  https://erccportal.jrc.ec.europa.eu/

9

(10)  https://civil-protection-knowledge-network.europa.eu/

10

(11)  https://ec.europa.eu/echo/what/civil-protection/eu-civil-protection-mechanism_en

11

---

PRIEDAS

Asamblėjai priėmus pakeitimus, šie skyriaus nuomonės punktai buvo atmesti, tačiau už juos balsavo mažiausiai ketvirtadalis narių:

| „1.3. | EESRK mano, kad plataus masto ir ilgalaikio energijos trūkumo Europoje galima išvengti imantis šių veiksmų:






  — | stiprinant ir plėtojant Europos bendrąją rinką; |
| --- | --- | --- |

„1.3.

—

stiprinant ir plėtojant Europos bendrąją rinką;

| — | stiprinant bendradarbiavimą ir koordinavimą su bendraminčiais partneriais; |
| --- | --- |

—

stiprinant bendradarbiavimą ir koordinavimą su bendraminčiais partneriais;

| — | vykdant ambicingą prekybos politiką ir įvairinant pasiūlą; |
| --- | --- |

—

vykdant ambicingą prekybos politiką ir įvairinant pasiūlą;

| — | sprendžiant neatitikties problemas darbo rinkoje; |
| --- | --- |

—

sprendžiant neatitikties problemas darbo rinkoje;

| — | gerinant komunikaciją ir didinant informuotumą; |
| --- | --- |

—

gerinant komunikaciją ir didinant informuotumą;

| — | spartinant inovacijas ir skaitmeninę pertvarką; |
| --- | --- |

—

spartinant inovacijas ir skaitmeninę pertvarką;

| — | sudarant geresnes sąlygas gauti finansavimą; |
| --- | --- |

—

sudarant geresnes sąlygas gauti finansavimą;

| — | užtikrinant pakankamas investicijas (be kita ko, siekiant sudaryti palankias sąlygas žaliajai pertvarkai); |
| --- | --- |

—

užtikrinant pakankamas investicijas (be kita ko, siekiant sudaryti palankias sąlygas žaliajai pertvarkai);

| — | užtikrinant, kad politika būtų realistiška. Pavyzdžiui, energetikos ir klimato srityje turime iš naujo įvertinti Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, kad būtų galima rasti pusiausvyrą tarp 2030 ir 2050 metams nustatytų tikslų ir ekonomiškai ir socialiai priimtino būdo šiai pertvarkai įgyvendinti.“ |
| --- | --- |

—

užtikrinant, kad politika būtų realistiška. Pavyzdžiui, energetikos ir klimato srityje turime iš naujo įvertinti Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, kad būtų galima rasti pusiausvyrą tarp 2030 ir 2050 metams nustatytų tikslų ir ekonomiškai ir socialiai priimtino būdo šiai pertvarkai įgyvendinti.“

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 95 |
| --- | --- |
| Prieš | 67 |
| Susilaikė: | 25 |

Už

95

Prieš

67

Susilaikė:

25

| „1.6. | EESRK nuomone, imantis būtinų priemonių, dalis veiksmų turėtų būti skirta ES strateginio energetikos technologijų planui (angl. Strategic Energy Technology, SET) ir planui „REPowerEU“ įgyvendinti, visų pirma:






  — | energijos vartojimo efektyvumo gerinimas ir žiediškumo skatinimas; |
| --- | --- | --- |

„1.6.

—

energijos vartojimo efektyvumo gerinimas ir žiediškumo skatinimas;

| — | plano „REPowerEU“ įgyvendinimas siekiant panaikinti ES priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro; |
| --- | --- |

—

plano „REPowerEU“ įgyvendinimas siekiant panaikinti ES priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro;

| — | dujų saugojimo pajėgumų didinimas ir saugyklų užpildymo operacijų koordinavimas; elektros energijos rinkų stebėjimas ir optimizavimas; investicijų nukreipimas į energetikos sistemas ir junglumo su artimiausiais kaimynais stiprinimas per Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER) (*1), Europos elektroninių ryšių reguliuotojų instituciją (BEREC), ENTSO-G, ENTSO-E ir Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB) „InnoEnergy“, žaliavų ir gamybos srityse. |
| --- | --- |

—

dujų saugojimo pajėgumų didinimas ir saugyklų užpildymo operacijų koordinavimas; elektros energijos rinkų stebėjimas ir optimizavimas; investicijų nukreipimas į energetikos sistemas ir junglumo su artimiausiais kaimynais stiprinimas per Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER) (*1), Europos elektroninių ryšių reguliuotojų instituciją (BEREC), ENTSO-G, ENTSO-E ir Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB) „InnoEnergy“, žaliavų ir gamybos srityse.

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 104 |
| --- | --- |
| Prieš | 61 |
| Susilaikė: | 18 |

Už

104

Prieš

61

Susilaikė:

18

| „1.10.1. | EESRK prašo Europos Komisiją parengti planus ir imtis šių ES mastu koordinuojamų priemonių ir veiksmų:







  — | labai paspartinti ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros viešuosius pirkimus, t. y. supaprastinti ir racionalizuoti ES reglamentus, dėl kurių sulėtėja ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros viešieji pirkimai;







  — | nauja ES vandens pagrindų direktyva. Pirmenybė turi būti teikiama greito apsirūpinimo energija užtikrinimui; |
| --- | --- | --- | --- |

„1.10.1.

—

labai paspartinti ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros viešuosius pirkimus, t. y. supaprastinti ir racionalizuoti ES reglamentus, dėl kurių sulėtėja ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros viešieji pirkimai;

—

nauja ES vandens pagrindų direktyva. Pirmenybė turi būti teikiama greito apsirūpinimo energija užtikrinimui;

| — | reikia supaprastinti naujos ES tiekimo grandinės reglamentavimą. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tam, kaip užsitikrinti tvarų svarbiausiųjų žaliavų ir prekių tiekimą, dėl ko deramasi dvišaliuose prekybos susitarimuose; |
| --- | --- |

—

reikia supaprastinti naujos ES tiekimo grandinės reglamentavimą. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tam, kaip užsitikrinti tvarų svarbiausiųjų žaliavų ir prekių tiekimą, dėl ko deramasi dvišaliuose prekybos susitarimuose;

| — | stiprinti gamybos grandines ir transporto sistemas, kad ateityje ES (gamybos ir prekybos) įmonės išvengtų galimų sutrikimų apsirūpinant svarbiausiosiomis žaliavomis; |
| --- | --- |

—

stiprinti gamybos grandines ir transporto sistemas, kad ateityje ES (gamybos ir prekybos) įmonės išvengtų galimų sutrikimų apsirūpinant svarbiausiosiomis žaliavomis;

| — | mažinti priklausomybę nuo svarbiausiųjų medžiagų ir pusgaminių importo; |
| --- | --- |

—

mažinti priklausomybę nuo svarbiausiųjų medžiagų ir pusgaminių importo;

| — | daug dėmesio skirti ES technologiniam suverenumui ir (arba) autonomijai; |
| --- | --- |

—

daug dėmesio skirti ES technologiniam suverenumui ir (arba) autonomijai;

| — | plėtoti tarpvalstybinių elektros tinklų infrastruktūrą (380 kV arba aukštesnės įtampos); |
| --- | --- |

—

plėtoti tarpvalstybinių elektros tinklų infrastruktūrą (380 kV arba aukštesnės įtampos);

| — | užsitikrinti elektros įtampai keisti (aukšta/žema įtampa) reikalingų transformatorių gamybą; |
| --- | --- |

—

užsitikrinti elektros įtampai keisti (aukšta/žema įtampa) reikalingų transformatorių gamybą;

| — | atgaivinti tūkstančius energijos gamybos projektų (hidroenergijos, geoterminės energijos, siurblinės hidroenergijos saugyklų ir kt.), kurie daugeliui metų buvo atidėliojami dėl prasto atsiperkamumo (nes dujos iš Rusijos buvo pigios) arba dėl biurokratinių kliūčių; |
| --- | --- |

—

atgaivinti tūkstančius energijos gamybos projektų (hidroenergijos, geoterminės energijos, siurblinės hidroenergijos saugyklų ir kt.), kurie daugeliui metų buvo atidėliojami dėl prasto atsiperkamumo (nes dujos iš Rusijos buvo pigios) arba dėl biurokratinių kliūčių;

| — | išnagrinėti naujas eksploatavimo technologijas. ES yra keletas regionų, kuriuose yra nemaži gamtinių dujų ištekliai, kuriuos būtų galima išgauti naudojant naujas neseniai Europos universitetų sukurtas technologijas. Atsižvelgiant į ES tikslą užsitikrinti energetikos suverenumą ir (arba) autonomiją, ES turėtų rimtai pažvelgti į šias naujas technologijas ir paskatinti regionus jas išbandyti.“ |
| --- | --- |

—

išnagrinėti naujas eksploatavimo technologijas. ES yra keletas regionų, kuriuose yra nemaži gamtinių dujų ištekliai, kuriuos būtų galima išgauti naudojant naujas neseniai Europos universitetų sukurtas technologijas. Atsižvelgiant į ES tikslą užsitikrinti energetikos suverenumą ir (arba) autonomiją, ES turėtų rimtai pažvelgti į šias naujas technologijas ir paskatinti regionus jas išbandyti.“

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

| Už | 96 |
| --- | --- |
| Prieš | 66 |
| Susilaikė: | 30 |

Už

96

Prieš

66

Susilaikė:

30

---

(*1)  ES energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra.““

*1

ES energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/22

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Skaitmeninis euras“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/04)

| Pranešėjas | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Pranešėjas

Juraj SIPKO

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 183 / 1 / 1 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

183 / 1 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Spartus technologinių inovacijų finansų sektoriuje procesas lėmė tai, kad centriniai bankai visame pasaulyje palaipsniui pradėjo kurti skaitmenines valiutas. Kaip ir kiti centriniai bankai, pasaulyje Europos Centrinis Bankas (ECB/Eurosistema) 2021 m. liepos mėn. priėmė sprendimą prieš galimą skaitmeninio euro įvedimą pradėti „tyrimo etapą“. EESRK palankiai vertina tai, kad ECB toliau siekia įvesti skaitmeninį eurą. Šiuo metu ECB / Eurosistema vadovaujasi požiūriu, kad skaitmeninį eurą reikia įvesti palaipsniui, taigi, laikosi nustatyto tvarkaraščio. Tačiau sprendimas, ar įvesti skaitmeninį eurą, dar nepriimtas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad įvedant skaitmeninį eurą labai svarbus vaidmuo tenka finansinei ir skaitmeninei įtraukčiai. Taigi, Komitetas tikisi, kad skaitmeninis euras bus naudingas visiems euro zonos gyventojams. Skaitmeninis euras turėtų sudaryti sąlygas greičiau ir veiksmingiau atlikti mokėjimo operacijas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ESSRK pažymi, kad skaitmeninis euras bus nauja pinigų forma. Šiuo klausimu Komitetas pabrėžia, kad svarstant skaitmeninio euro įvedimo klausimą reikia atsižvelgti į visus jo teigiamus aspektus ir teikiamas galimybes, tačiau taip pat būtina atkreipti dėmesį į visą galimą riziką, ypač susijusią su finansų sektoriumi. Todėl kuriant skaitmeninį eurą reikės atsižvelgti į su šiuo procesu susijusios galimos rizikos stebėseną, priežiūrą ir valdymą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad finansinis stabilumas yra vienas iš svarbiausių klausimų siekiant įvesti skaitmeninį eurą. Todėl toliau įgyvendinant šį procesą bus svarbu, kad ECB imtųsi visų būtinų priemonių priežiūros srityje, siekdamas kovoti su neteisėtomis operacijomis, ypač pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo tikslais, taip pat kovoti su kibernetinėmis atakomis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kadangi rengiamasi galimam skaitmeninio euro įvedimui, EESRK mano, kad tai suteikia galimybių pagerinti mokėjimo sistemos veiksmingumą ir konkurencingumą. Skaitmeninis euras padėtų sumažinti riziką ir kartu skatinti finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pritaria ECB/Eurosistemos atliktiems veiksmams siekiant įvesti skaitmeninį eurą. Atsižvelgiant į tai, kad šis projektas labai sudėtingas – jam didelę įtaką daro ir dabartinė dinamiška novatoriškų technologijų raida – bus svarbu, kad ECB pateiktų įvairias projekto kūrimo galimybes. Atitinkamai bus svarbu sudaryti sąlygas, leisiančias vykdyti operacijas ir internetu, ir ne internetu. Be to, reikės užtikrinti, kad sistemos derėtų tarpusavyje atliekant tarptautines mokėjimo operacijas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK atidžiai stebi ir toliau stebės ECB darbą, susijusį su skaitmeninio euro įvedimu. Todėl bus svarbu, kad, vykstant sprendimų priėmimo procesui ECB/Eurosistemos lygmeniu, būtų imtasi visų esminių ir sisteminių priemonių siekiant pasirinkti tinkamiausią modelį, užtikrinantį finansinę įtrauktį, finansinį stabilumą ir privatumą. Šiuo metu ECB nagrinėja ir peržiūri įvairias kūrimo galimybes. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Atsižvelgdamas į tai, kad tai sudėtingas ir ypač daug pastangų reikalaujantis projektas, darantis poveikį visiems Europos Sąjungos valstybių narių gyventojams, EESRK pabrėžia, kad pilietinė visuomenė turi dalyvauti tolesniuose pasirengimo, derybų ir diskusijų dėl skaitmeninio euro įvedimo etapuose. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Nuolatinė technologijų raida lemia sparčią skaitmenizaciją visuose ekonomikos sektoriuose, taip pat ir visoje socialinėje struktūroje. Spartus technologinių naujovių vystymasis ir jų poveikis taip pat juntami finansų sektoriuje ir mokėjimo paslaugas teikiančiose įstaigose. Taip pat toliau sparčiai vyksta viešojo sektoriaus skaitmenizacijos procesas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šiuo metu viso pasaulio centriniai bankai diskutuoja ir sprendžia, ar įvesti centrinio banko skaitmeninę valiutą. Šiuo metu Bahamų ir Nigerijos centriniai bankai yra įdiegę skaitmeninę valiutą kaip teisėtą mokėjimo priemonę. Be to, daugiau kaip 110-je pasaulio šalių nagrinėjama galimybė įvesti skaitmeninę valiutą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kinijos Liaudies Respublika (1) pirmoji iš G20 valstybių sėkmingai pradėjo vykdyti skaitmeninės valiutos projektą, kuris kol kas nėra susietas su kitais pasaulio centriniais bankais. 2022 m. sausio mėn. JAV federalinio rezervo sistema paskelbė tyrimą apie skaitmeninio dolerio įvedimo pranašumus ir trūkumus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šiuo metu apie 90 % centrinių bankų, kuriems tenka 95 % viso pasaulio BVP, svarsto galimybę įvesti skaitmeninę valiutą (2). Maždaug pusė pasaulio centrinių bankų rengia arba vykdo konkrečius bandomuosius projektus, susijusius su centrinių bankų skaitmeninių valiutų įvedimu. Be to, du trečdaliai centrinių bankų artimiausiu metu arba vidutinės trukmės laikotarpiu ketina įvesti centrinių bankų skaitmenines valiutas, kurias būtų galima naudoti vykdant mažmenines operacijas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Visuotinai pritariama minčiai, kad centriniams bankams įvedus skaitmenines valiutas galima tikėtis, kad bus patiriama mažesnių sąnaudų, o mokėjimo operacijos taps efektyvesnės, greitesnės ir saugesnės. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Šis centrinių bankų vykdomas skaitmeninių valiutų diegimo procesas susijęs su dinamiškais pokyčiais kriptovaliutų rinkoje. Be to, kilus ir labai sparčiai išplitus COVID-19 pandemijai šis skaitmeninimo procesas dar paspartėjo. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Priimant sprendimus dėl centrinių bankų skaitmeninių valiutų įvedimo, bus svarbu atsižvelgti į tokio veiksmo poveikį makrofinansiniam stabilumui. Tikėtina, kad valstybės, nusprendusios patvirtinti ir galimai įdiegti skaitmenines valiutas, pajus didelę naudą ne tik dėl operacijų spartos, efektyvumo ir apimties, bet ir dėl nenutrūkstamo mokėjimo ir atsiskaitymo sistemos veikimo. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Europos Centriniam Bankui (ECB) įvedus skaitmeninį eurą, reikėtų siekti išsaugoti viešųjų lėšų, kaip mokėjimų sistemos atramos, vaidmenį, taip pat prisidėti prie Europos strateginio savarankiškumo ir ekonominio efektyvumo. Be to, skaitmeninis euras turėtų būti naudingas kuriant teisingesnę, įvairesnę ir atsparesnę Europos mažmeninių mokėjimų rinką, kartu užtikrinant aukštą privatumo ir saugumo lygį. Eurosistema iš tiesų yra įsipareigojusi užtikrinti aukštus privatumo standartus. Tačiau į reglamentavimo sistemą reikėtų įtraukti privatumo reikalavimus, kurie būtų aukštesni nei dabartiniai mokėjimo sprendimai. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Pagrindinės pastabos

| 3.1. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad siekdamas įvesti skaitmeninį eurą ECB daugiausia dėmesio turėtų skirti galimos rizikos mažinimui ir šalinimui. Kalbant apie patį skaitmeninį eurą, svarstomi keli modeliai, įskaitant modelius, pagrįstus trečiosios šalies patvirtinimu ir tarpusavio patvirtinimu bei turinčius veikimo ne internete arba internete funkciją (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK tikisi, kad ECB skaitmeninio euro įvedimo strategijoje bus išnagrinėta su juo susijusi visų rūšių rizika ir daugiausia dėmesio bus skiriama priemonėms, kuriomis siekiama pašalinti galimą riziką. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pabrėžia, kad ECB planuose įvesti skaitmeninį eurą taip pat reikėtų sutelkti dėmesį į finansinio stabilumo palaikymą ir sklandaus perėjimo prie naujos pinigų sistemos užtikrinimą. Todėl bus svarbu toliau išsamiai analizuoti įvairias skaitmeninio euro kūrimo ypatybes, taip pat būsimą skaitmeninio euro poveikį makrofinansiniam stabilumui. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK mano, kad technologinės plėtros procese reikės atsižvelgti ir į kitą galimą su šiuo procesu susijusią riziką. Taigi įgyvendinant ECB skaitmeninio euro strategiją teks spręsti du uždavinius: užtikrinti finansinį stabilumą ir sklandų perėjimą prie naujos pinigų politikos bei užtikrinti dinamišką technologinės plėtros ir inovacijų procesą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad atliekant mokėjimus užsienyje reikės imtis visų būtinų priemonių, nukreiptų prieš terorizmo finansavimą ir kitas neteisėtas operacijas (4). Todėl EESRK įžvelgia daug galimybių abipusiai naudingam tarptautiniam bendradarbiavimui ir centrinių bankų bei tarptautinių pinigų ir finansų bei ekonomikos institucijų veiklos koordinavimui vykdyti (5). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK atkreipia dėmesį, kad vertinant įvairias pinigų formas reikėtų atsižvelgti į jų atliekamas funkcijas, t. y. vertės išsaugojimo, apskaitos vieneto ir atsiskaitymo priemonės funkcijas. Siekiant išvengti neigiamų pasekmių finansų sektoriui, skaitmeninis euras turėtų būti daugiausia naudojamas kaip mokėjimo priemonė ir netapti finansinių investicijų priemone. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK mano, kad siekiant kuo didesnio šios mokėjimo funkcijos poveikio, bus svarbu, kad lėšų teikimas būtų pakankamas ir kad jam nebūtų taikomi jokie apribojimai. EESRK taip pat pažymi, jog svarbu, kad abipusiuose mokėjimo ir atsiskaitymo santykiuose galėtų dalyvauti tiek fiziniai, tiek juridiniai asmenys. Tačiau reikės parengti priemones, kad skaitmeninis euras nebūtų naudojamas investavimo tikslais (6). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK mano, kad ECB, svarstydamas galimybę įvesti skaitmeninį eurą, turės spręsti tam tikras problemas, ypač susijusias su mokėjimų saugumu, jų veiksmingumu, finansine įtrauktimi, įskaitant finansinį stabilumą ir pinigų politikos perdavimą, ir kt. Dėl privačiojo sektoriaus įmonių planų įvesti skaitmenines valiutas pradėta sparčiau įgyvendinti centrinių bankų skaitmeninių valiutų projektus. Labai svarbu, kad ECB numatytų tolesnę privačiojo sektoriaus skaitmeninių valiutų konkurenciją (7). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK pažymi, kad ECB bus svarbu nuspręsti, kaip nustatyti sąlygas siekiant išvengti galimo rinkos nepakankamumo. Be to, reikės nustatyti, kaip elgtis su privačiais bankais, taip pat su finansų įstaigomis, teikiančiomis vidaus ir užsienio mokėjimo paslaugas. Todėl parengiamajame etape ECB turės priimti svarbų sprendimą dėl to, kurį centrinio banko skaitmeninės valiutos modelį pasirinkti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Šiuo metu pripažįstami šie centrinių bankų skaitmeninių valiutų modeliai: tiesioginis modelis, netiesioginis modelis, tarpinis modelis ir hibridinis modelis. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad vienas didžiausių iššūkių diegiant vieną iš galimų ECB skaitmeninės valiutos modelių bus centrinių bankų sąveikumas (8). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK norėtų tikėtis, kad tarptautinių mokėjimų sistemos mažmeninėms operacijoms naudojant skaitmeninį eurą atlikti bus pakankamai greitos, pigesnės, skaidresnės, saugesnės ir gerokai prieinamesnės. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK pabrėžia, kad susiejus mažmeninius mokėjimus bus paprasčiau vykdyti atskiras operacijas pagal skirtingus modelius, kuriuos atskiri centriniai bankai bus priėmę įvedant skaitmeninį eurą. Kuo didesnis mokėjimo paslaugų teikėjų sąveikumas, tuo labiau patenkinti vartotojai ir paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ESSRK numato, kad skaitmeninis euras bus nauja pinigų forma. Technologinė pažanga skatina kurti dviejų formų skaitmeninę valiutą: a) centrinių bankų skaitmeninis turtą ir b) privačiojo sektoriaus skaitmeninį turtą. Šiuo atveju reikia atsižvelgti ne tik į galimą konkurenciją, bet ir į skaitmeninio euro, kaip antros pagal svarbą atsargų valiutos, statusą tarptautiniuose monetariniuose santykiuose. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkrečios rekomendacijos

| 4.1. | EESRK nurodo, kad jei bus įvestas skaitmeninis euras, ECB, bendradarbiaudamas su komerciniais bankais, užtikrins, kad grynieji pinigai ir toliau būtų teikiami ir kad juos toliau būtų galima naudoti atliekant mažmenines operacijas (9). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ECB turėtų vykdyti visos galimos rizikos stebėseną. Stabilizuotoji virtualioji valiuta bus viena iš svarbių priemonių valiutos stabilumui vertės grandinėje užtikrinti (10). Todėl bus svarbu konkrečiai nurodyti, kaip ECB elgsis su šia skaitmeninės valiutos forma – stabilizuotąja virtualiąja valiuta, kuri taip pat galėtų būti susieta su skaitmeniniu euru. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pabrėžia, kad grynieji pinigai išliks labai svarbiu valiutos įtraukties veiksniu. Tam tikros visuomenės grupės, ypač vyresnio amžiaus ir finansiškai pažeidžiami asmenys, ne visada turi galimybę naudotis skaitmeninėmis sąskaitomis ir kredito kortelėmis. Jiems grynieji pinigai yra vienintelė mokėjimo priemonė. Be to, grynieji pinigai apsaugo nuo pernelyg didelio kišimosi į privatų piliečių gyvenimą. Didėjantis banknotų kiekis ekonomikoje – tai įrodymas, kad pasitikima šia pinigų forma. Regis, šis pasitikėjimas nemažėja nuo 2008 m. finansų krizės, kuri jį ir nulėmė. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK pažymi, kad šiuo metu beveik visi pasaulio centriniai bankai, patvirtinę centrinio banko skaitmeninės valiutos įvedimo strategiją, siekia sukurti savo būsimų skaitmeninių valiutų formą, sistemą, dizainą ir modelį bei išbando šiuos aspektus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK įžvelgia dilemą, su kuria ECB susiduria dėl technologinių inovacijų proceso (11), t. y. kaip tęsti pradėtą euro skaitmeninimo procesą, užtikrinant sąsajas su kitų centrinių bankų skaitmeninėmis valiutomis ir kartu finansinę įtrauktį bei makroekonominį ir finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK tikisi, kad įvedant skaitmeninį eurą nesiekiama spręsti visų su vykstančia technologine revoliucija susijusių klausimų. Manytina, kad bus taikoma gerokai mažiau mokėjimo metodų, kuriuose naudojami grynieji pinigai. Be to, reikės spręsti monetarinio suverenumo klausimą, taip pat remti skaitmeninimo procesą, susijusį su užsienio mokėjimais ir pervedimais, įskaitant svarbiausio – finansinės įtraukties – klausimo sprendimą. Tai neišspręsti klausimai, su kuriais ECB vis dar susiduria. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad universalaus sprendimo principo, susijusio su skaitmeniniu euru, negalima taikyti visose valstybėse narėse, nes esama nacionalinių skirtumų. Todėl pereinant prie skaitmeninio euro pirmiausia reikės atsižvelgti į tai, kiek jis naudojamas kiekvienoje šalyje. Skaitmeninis euras bus siūlomas visiems euro zonos piliečiams, taip, kaip ir grynieji pinigai siūlomi visiems euro zonos piliečiams, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje jie gyvena. Atsižvelgiant į atskirose šalyse įsitvirtinusius įpročius ir normas, jis gali būti naudojamas nevienodai. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK suvokia, kad siekiant nustatyti įvairius skaitmeninio euro įvedimo ypatumus, bus ypač svarbu atsižvelgti į privatumo sąlygas ir jo įvedimo į rinką laiką. Taip pat bus svarbu pasinaudoti esama infrastruktūra ir nauja technine architektūra, siekiant užtikrinti mokėjimo operacijų ir procedūrų, susijusių su klientų tapatybės nustatymu, saugumą. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK tiki, kad naudojant skaitmeninį eurą iš tiesų bus tvirtai užtikrinama privatumo apsauga. Nors dar nėra nustatytas tikslus įvedimo laikas, šiuo metu labai svarbu kruopščiai pasirengti. Be to, EESRK pažymi, kad išleisdamas skaitmeninį eurą ECB atsižvelgs į visus kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reikalavimus, tačiau tai nereiškia, kad pats ECB atliks patikras, kiek tai susiję su principu „pažink savo klientą“; atsižvelgiant į skaitmeninio euro koncepciją, jas galėtų atlikti, pavyzdžiui, prižiūrimi subjektai. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK mano, kad taip pat bus svarbu įvertinti nacionalinį suverenitetą ir poveikį Europos bankų sistemai. Nors šiuo metu visa Europos mokėjimų sistema nėra visiškai suvienodinta, tai, kad ja gali naudotis tiek fiziniai, tiek juridiniai asmenys, yra didelis pranašumas. Ji tebėra gana veiksminga, stabili ir saugi iki šiol ir pasibaigus pasaulinei finansų krizei. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK ragina baigti kurti bankų sąjungą. Baigta kurti ir tikra bankų sąjunga būtų naudinga siekiant dar labiau sustiprinti Europos bankų sektoriaus atsparumą ir vienodumą. Šis aspektas itin svarbus ir naudingas kalbant apie galimą skaitmeninį eurą. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu euro zonos šalių komerciniai bankai naudojasi palankiomis mokėjimo operacijų sąlygomis. Atsižvelgiant į tai, tikimasi, kad komerciniai bankai ir kitos finansų sektoriaus įstaigos, įskaitant mokėjimo paslaugas teikiančias įstaigas, intensyviai bendradarbiaus su ECB kuriant ir įvedant skaitmeninį eurą. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | euro zonos šalyse įvedant ir diegiant centrinių bankų skaitmenines valiutas reikės atsižvelgti bent į šiuos labai svarbius aspektus:






  i) | įdiegiant skaitmeninį eurą kaip pagrindinę mokėjimo priemonę, vis tiek reikės sudaryti galimybę atlikti mokėjimo operacijas grynaisiais pinigais; |
| --- | --- | --- |

4.13.

i)

įdiegiant skaitmeninį eurą kaip pagrindinę mokėjimo priemonę, vis tiek reikės sudaryti galimybę atlikti mokėjimo operacijas grynaisiais pinigais;

| ii) | reikės, kad skaitmeninis euras būtų naudojamas ir prieinamas euro zonoje, o galbūt ir užsienyje; ir tai, kad, |
| --- | --- |

ii)

reikės, kad skaitmeninis euras būtų naudojamas ir prieinamas euro zonoje, o galbūt ir užsienyje; ir tai, kad,

| iii) | skaitmeninimo procesas turėtų reikšti, kad skaitmeninis euras galės būti naudojamas operacijoms naujomis sąlygomis, kurių nebuvo atliekant mokėjimus grynaisiais pinigais. |
| --- | --- |

iii)

skaitmeninimo procesas turėtų reikšti, kad skaitmeninis euras galės būti naudojamas operacijoms naujomis sąlygomis, kurių nebuvo atliekant mokėjimus grynaisiais pinigais.

| 4.14. | EESRK tikisi, kad ECB rengia ir ketina įgyvendinti įvairias priemones skaitmeniniam eurui įvesti, laikydamasis patvirtinto tvarkaraščio. Be to, Komitetas pabrėžia, kad reikia labai glaudžiai bendradarbiauti užtikrinant, kad mokėjimų sistemos būtų susietos ne tik euro zoną sudarančiose valstybėse narėse, bet ir su kitais pasaulio centriniais bankais bei atitinkamomis pinigų ir finansų institucijomis, kurios taip pat teiks reikiamą techninę pagalbą. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Norint įvesti skaitmeninį eurą, reikės sudaryti visas esmines ir sistemines sąlygas jo veiksmingam veikimui užtikrinti. Kadangi tai turės poveikio visiems euro zonos valstybių narių piliečiams, įskaitant ES valstybes nares, akivaizdu, kad pilietinė visuomenė, tyrėjai ir akademinė bendruomenė turi būti įtraukti į tolesnius diskusijų dėl skaitmeninio euro įvedimo ir įvedimo etapus. |
| --- | --- |

4.15.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  2014 m. Kinija įvedė skaitmeninį juanį, kuris buvo naudojamas 2022 m. žiemos olimpinių žaidynių metu. Kol kas skaitmeninis juanis buvo naudojamas tik Kinijos teritorijoje.

1

(2)  Daugiau informacijos pateikiama adresu https://news.bitcoin.com/105-countries-are-exploring-central-bank-digital-currencies-cbdc-tracker-shows/.

2

(3)  Daugiau informacijos pateikiama tinklalapyje https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220504_magdesignfeatures.en.pdf?2e15ee7911b93a720fbdebe09cfa1a79.

3

(4)  Daugiau informacijos pateikiama naujausioje EESRK nuomonėje šiuo klausimu „Kovos su pinigų plovimu teisės aktų rinkinys“ (OL C 152, 2022 4 6, p. 89).

4

(5)  Centrinio banko skaitmeninės valiutos įvedimo procese aktyviausiai dalyvauja šios institucijos: Tarptautinis valiutos fondas, Tarptautinių atsiskaitymų bankas, Pasaulio bankas ir kitos viešojo sektoriaus ir privačios pinigų, finansų ir ekonomikos institucijos.

5

(6)  Daugiau informacijos pateikiama tinklalapyje https://www.ecb.europa.eu/paym/digital_euro/investigation/governance/shared/files/ecb.degov220711_tools.en.pdf?fb2430528d8f964513dd66ffcd8cbaf7.

6

(7)  Privačiojo sektoriaus skaitmeninės valiutos (kriptovaliutos) gali konkuruoti su centrinių bankų skaitmeninėmis valiutomis. Po pasaulinės finansų krizės atsirado gerokai daugiau privačiojo sektoriaus skaitmeninių valiutų.

7

(8)  Susiejant skirtingus tarptautinių mokėjimo sistemų modelius, svarbu, kad jie būtų suderinami tarpusavyje.

8

(9)  Daugiau informacijos ankstesnėje EESRK nuomonėje ES mažmeninių mokėjimų strategijos (OL C 220, 2021 6 9, p. 72).

9

ES mažmeninių mokėjimų strategijos

(10)  Stabilizuotoji virtualioji valiuta yra fiksuotos kainos kriptovaliuta, kurios rinkos vertė susieta su kitu turtu. Skirtingai nuo kitų kriptovaliutų, pvz., bitkoino, stabilizuotoji virtualioji valiuta gali būti susieta su turtu, pavyzdžiui, tam tikru rezervu arba konvertuojamomis valiutomis, kurios gali būti biržinės, įskaitant JAV dolerį arba eurą.

10

(11)  Technologinė plėtra šiuo atveju grindžiama finansų decentralizavimo procesu, kaip, pavyzdžiui, didžiųjų technologijų įmonių vykdomi eksperimentai. Valiuta „Diem“ („Libra“) ir elektroninės valiutos įvedimas – proveržio technologijų proceso rezultatas.

11

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/28

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „ES įmonių rekapitalizavimas. Novatoriškas sprendimas siekiant tvaraus ir įtraukaus atsigavimo“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/05)

| Pranešėjas | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Pranešėjas

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 str. 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 6 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 186 / 0 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 str. 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 6

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

186 / 0 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Remiantis naujausiais duomenimis apskaičiuota, kad nuosavo ir mišraus kapitalo trūkumas siekia 450–600 mlrd. eurų. Dėl to daugeliui įmonių kyla pavojus, ypač atsižvelgiant į tai, kad atsiranda nauja ekonominė įtampa ir kad ES įmonės yra pernelyg įsiskolinusios. ES įmonės daugiausia naudojasi bankų finansavimu, todėl reikėtų skatinti kitus finansavimo šaltinius. Tam reikia įtraukti kitus subjektus, pavyzdžiui, turto valdytojus, draudimo bendroves ir pensijų fondus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Todėl EESRK rekomenduoja sukurti sistemą, pagal kurią būtų stiprinamos mišrios finansinės priemonės, kad jas būtų lengva įgyvendinti, ir kuri sustiprintų įmonių balansą bei suteiktų joms galimybę išlaikyti investicijų lygį nedidinant įsiskolinimo. Taip įmonės išliktų konkurencingos ir ateityje galėtų prisitaikyti sparčiau vykdydamos žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Esama keleto priežasčių, kodėl geriausia alternatyva yra labai subordinuotos priemonės:






  i) | Jos jau egzistuoja ir yra reglamentuojamos įvairiose Europos valstybėse, todėl tai saugi priemonė labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ). |
| --- | --- | --- |

1.3.

i)

Jos jau egzistuoja ir yra reglamentuojamos įvairiose Europos valstybėse, todėl tai saugi priemonė labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ).

| ii) | Palyginti su sudėtingesnėmis alternatyvomis, tokiomis kaip obligacijos ar akcijos, jos yra lankstus ilgalaikis sprendimas, kurį lengva taikyti bet kokio dydžio įmonėms. |
| --- | --- |

ii)

Palyginti su sudėtingesnėmis alternatyvomis, tokiomis kaip obligacijos ar akcijos, jos yra lankstus ilgalaikis sprendimas, kurį lengva taikyti bet kokio dydžio įmonėms.

| iii) | Tai yra produktas, tinkamas šeimos verslo įmonėms, o šios sudaro 60 % ES įmonių ir paprastai šios šeimos nori išlaikyti savo įmonės kontrolę. |
| --- | --- |

iii)

Tai yra produktas, tinkamas šeimos verslo įmonėms, o šios sudaro 60 % ES įmonių ir paprastai šios šeimos nori išlaikyti savo įmonės kontrolę.

| 1.4. | Kad šios priemonės būtų veiksmingas sprendimas, jos turėtų turėti kvazinuosavo kapitalo statusą, kad balanse nebūtų apskaitomas kaip skola, o įmonės likvidavimo atveju padengiant nuostolius turėtų eiti prieš pat nuosavą kapitalą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Norint daryti didelį poveikį, kurį galėtų pajusti įvairaus dydžio įmonės, geriausia būtų taikyti schemą, kai privačiosios ir viešosios institucijos (bankai, turto valdytojai ir viešasis sektorius) bendradarbiauja su instituciniais investuotojais (draudikais ir pensijų fondais). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Šia rekomendacija siekiama ilgalaikio tikslo ir sprendimo, kurį būtų galima įgyvendinti per trumpą laiką. be to, ja būtų remiama kapitalo rinkų sąjunga (KRS). ES masto priemonės modeliui būtų naudingas bendrosios rinkos matomumas, likvidumas ir mastas, ir jis būtų labai patrauklus instituciniams investuotojams, ieškantiems skolos ir mišraus tipo rizikos profilio, tačiau su didesne grąža, kartu tenkinant mažesnių įmonių poreikius. Jei sistema būtų sėkmingai taikoma ir pasiektas pakankamas mastas visoje ES, ji galėtų tapti aiškiai apibrėžta turto klase, skatinančia investicijas ir ES integraciją. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Mažosios ir vidutinės įmonės yra ekonomikos pagrindas: 27 ES valstybėse narėse jos sudaro 99,8 % visų įmonių, beveik du trečdalius (65 %) darbo vietų ir daugiau nei pusę (53 %) pridėtinės vertės, sukuriamos ne finansų verslo sektoriuje (1). Jos yra realioji ekonomika ir pagrindinis socialinės sanglaudos veiksnys daugelyje Europos regionų. 2020 m. buvo daugiau kaip 22,5 milijono MVĮ. Vidutinio dydžio MVĮ yra šiek tiek mažiau nei 200 000, tačiau joms tenka 17,3 % pridėtinės vertės ir 16 % darbo vietų (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2020 m. ir iš dalies 2021 m. ekonomikai stipriai smogė COVID-19, tačiau greitas Vyriausybių atsakas laikinomis viešosiomis priemonėmis padėjo išvengti plataus masto su COVID-19 susijusių bankrotų bangos – tam iš esmės padėjo sprendimai, skirti likvidumo ir trumpalaikėms problemoms, dėl kurių ES įmonės buvo pernelyg įsiskolinusios, spręsti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Daugumos jau suteiktų valstybės paramos priemonių taikymo pabaiga sutampa su nauja įtampa, darančia įtaką pasaulio ir Europos ekonomikai, pavyzdžiui, energetikos krize, infliacija, ECB skatinamosios pinigų politikos pabaiga, didėjančiais rizikos priedais, išaugusiomis finansavimo sąnaudomis, tiekimo grandinių problemomis ir Rusijos invazija į Ukrainą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kad Europa būtų žaliosios pertvarkos lyderė, reikės didelių viešųjų ir privačiųjų subjektų investicijų. Dėl susilpnėjusios MVĮ padėties joms gali būti sunku prisitaikyti prie naujų standartų, dėl to jos gali atsilikti nuo didžiųjų korporacijų ar kitų pasaulio šalių vidutinio dydžio įmonių. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Atsižvelgiant į tai, kad didelė dalis įmonių yra pernelyg įsiskolinusios (3), be to, joms reikia ilgalaikių išteklių būsimiems sunkumams įveikti, reikia naujų sprendimų, kuriais būtų sustiprintas MVĮ ir mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių kapitalas. Esamos Europos lygmens iniciatyvos, pavyzdžiui, Europos investicijų banko iniciatyva ESCALAR, paprastai taikomos sparčiai augančioms įmonėms, kurios laikomos veiklą plečiančiomis įmonėmis, arba ankstyvojo etapo įmonėms, finansuojamoms rizikos kapitalo fondų. Dabar taikomi sprendimai turėtų būti papildyti naujais sprendimais, šie turėtų būti skirti esamoms ir įsisteigusioms MVĮ bei mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, sudarančioms didžiąją dalį Europos įmonių. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kai kurios valstybės ėmėsi atrankiųjų priemonių, kad sustiprintų įmonių investicinį pajėgumą, kartu išvengdamos rizikos, kad atsiras įmonių „zombių“. Ispanijoje ir Prancūzijoje pagal šias programas 15 000 įmonių skirta daugiau kaip 30 mlrd. EUR (4), kaip pagrindinę priemonę naudojant labai subordinuotas paskolas, o atrankos kriterijais laikant kredito reitingus, siekiant užtikrinti, kad paskolas gautų gyvybingos įmonės. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Dėl pernelyg didelio Europos įmonių įsiskolinimo reikia tam tikros rekapitalizavimo priemonės, kuri joms leistų išlaikyti arba padidinti savo investicines pastangas. Viešosios rinkos iki šiol gana gerai rėmė esamas biržines bendroves, tačiau privačiosiose rinkose trūksta gilumo, kad būtų galima remti mažesnes bendroves. Apskaičiuota, kad nuosavo ir mišraus kapitalo trūkumas, su kuriuo ES gali susidurti dėl pandemijos ir valstybės paramos priemonių sumažinimo, gali siekti 450–600 mlrd. EUR (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | MVĮ ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės paprastai teigia, kad gauti finansavimą, ypač ilgalaikį, joms sunkiau nei didelėms įmonėms: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Įmonių galimybių gauti finansavimą tyrimo (SAFE) duomenimis (6), MVĮ dažniau nurodo, kad teikdamos paraiškas paskolai gauti susiduria su kliūtimis (7 % MVĮ, palyginti su 4 % didelių įmonių), jų sėkmės rodikliai yra prastesni (72 %, palyginti su 85 %), aukštesni paraiškos atmetimo rodikliai (6 %, palyginti su 2 %) ir sąlygos – blogesnės. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Šeimos verslo įmonės sudaro daugiau kaip 60 % visų Europos įmonių (jų dar daugiau Ispanijoje (85 %), Italijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje (75 %) (7)). Šios įmonės yra mažiau linkusios ilgalaikiam finansavimui pakeisti ieškoti nuosavo kapitalo alternatyvų, dėl kurių reikia atsisakyti įmonės kontrolės. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Be to, MVĮ paprastai turi mažiau diversifikuotą išorinių finansinių priemonių portfelį, tos priemonės dažnai būna susijusios su bankais ir skirtos trumpalaikiam naudojimui.






  i) | euro zonoje MVĮ priklausomybė nuo bankų išlieka didelė – nuo bankų priklauso 70 % išorės finansavimo, palyginti su 40 % JAV (8). |
| --- | --- | --- |

3.3.

i)

euro zonoje MVĮ priklausomybė nuo bankų išlieka didelė – nuo bankų priklauso 70 % išorės finansavimo, palyginti su 40 % JAV (8).

| ii) | Kad lėšas naudoja ilgalaikėms investicijoms, nurodo 63 % didelių įmonių, palyginti su 38 % MVĮ ir tik 28 % labai mažų įmonių (9). |
| --- | --- |

ii)

Kad lėšas naudoja ilgalaikėms investicijoms, nurodo 63 % didelių įmonių, palyginti su 38 % MVĮ ir tik 28 % labai mažų įmonių (9).

| 3.4. | Todėl šioje nuomonėje savo iniciatyva rekomenduojama parengti bendrą labai subordinuotų finansinių priemonių sistemą, kuri skatintų ES įmonių rekapitalizavimą. Šia sistema turėtų būti užtikrinta, kad taikant šias priemones būtų atsižvelgiama į kvazinuosavą kapitalą ir kad tai neturėtų įtakos įmonių skolos santykiui ir jų reitingui. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Šioje nuomonėje ES raginama drauge imtis veiksmų, kad ši bendra sistema būtų tinkamai parengta laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, kuriuos taikant Sąjungai leidžiama įsikišti, kai dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio jo tikslus galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Ši labai subordinuotų priemonių sistema turėtų:






  i) | suteikti galimybę panaikinti minėtą ilgalaikio finansavimo trūkumą, siekiant sustiprinti balansą ir paremti investicijas; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

i)

suteikti galimybę panaikinti minėtą ilgalaikio finansavimo trūkumą, siekiant sustiprinti balansą ir paremti investicijas;

| ii) | šeimos verslo įmonėms suteikti priemonę jų ilgalaikėms investicijoms didinti, neatsisakant įmonės kontrolės, joms norint paskirstyti pelno dalį ir (arba) išleisti mišrias priemones (10); |
| --- | --- |

ii)

šeimos verslo įmonėms suteikti priemonę jų ilgalaikėms investicijoms didinti, neatsisakant įmonės kontrolės, joms norint paskirstyti pelno dalį ir (arba) išleisti mišrias priemones (10);

| iii) | būti suderinama su pagrindinių finansinių paslaugų teikėjų (komercinių bankų, turto valdytojų, viešojo sektoriaus) praktika, kad ji būtų tinkama daugumai įmonių; |
| --- | --- |

iii)

būti suderinama su pagrindinių finansinių paslaugų teikėjų (komercinių bankų, turto valdytojų, viešojo sektoriaus) praktika, kad ji būtų tinkama daugumai įmonių;

| iv) | padėti pagal Mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų reglamentą (11) pritraukti institucinius investuotojus, pavyzdžiui, draudimo bendroves ir pensijų fondus, valdančius santaupas ir esančius pagrindiniais veikėjais, galinčiais daugiau turto nukreipti į realiąją ekonomiką. |
| --- | --- |

iv)

padėti pagal Mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų reglamentą (11) pritraukti institucinius investuotojus, pavyzdžiui, draudimo bendroves ir pensijų fondus, valdančius santaupas ir esančius pagrindiniais veikėjais, galinčiais daugiau turto nukreipti į realiąją ekonomiką.

| 3.5. | MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių balansui stiprinti galima naudoti įvairias labai subordinuotas priemones, pavyzdžiui, obligacijas, konvertuojamąsias obligacijas, dviejų klasių akcijų sistemas ir hibridines paskolas (pvz., dalyvaujamąsias paskolas):






  i) | Obligacijas leidžia daugiausia didelės kapitalizacijos įmonės ir emisijos būna didelės. Tai sudėtinga ir brangu. Pavyzdžiui, nors pastaraisiais metais įmonių obligacijų naudojimas gerokai išaugo, iš viso yra tik 2 000 aktyvių emitentų, ir daugiausia tai yra didesnės įmonės (12). |
| --- | --- | --- |

3.5.

i)

Obligacijas leidžia daugiausia didelės kapitalizacijos įmonės ir emisijos būna didelės. Tai sudėtinga ir brangu. Pavyzdžiui, nors pastaraisiais metais įmonių obligacijų naudojimas gerokai išaugo, iš viso yra tik 2 000 aktyvių emitentų, ir daugiausia tai yra didesnės įmonės (12).

| ii) | Pagrindinis privačių konvertuojamųjų obligacijų pranašumas yra tas, kad jų struktūra yra labai lanksti, nes tai yra privati sutartis. Tačiau tai taip pat reiškia, kad mažesnėms įmonėms, kurių finansinis raštingumas paprastai būna menkesnis, saugumo lygis yra mažesnis, o sandorių sąnaudos – didesnės. Jomis dažniausiai naudojasi patyrę rizikos kapitalo teikėjai. |
| --- | --- |

ii)

Pagrindinis privačių konvertuojamųjų obligacijų pranašumas yra tas, kad jų struktūra yra labai lanksti, nes tai yra privati sutartis. Tačiau tai taip pat reiškia, kad mažesnėms įmonėms, kurių finansinis raštingumas paprastai būna menkesnis, saugumo lygis yra mažesnis, o sandorių sąnaudos – didesnės. Jomis dažniausiai naudojasi patyrę rizikos kapitalo teikėjai.

| iii) | Dviejų klasių akcijų schemoms būdinga tai, kad išleidžiamos dviejų klasių akcijos, iš kurių viena turi ribotą balsavimo teisę arba jos neturi, nors nuosavas kapitalas suteikiamas. Nors kai kuriose valstybėse narėse šią priemonę leidžiama naudoti (13) (pavyzdžiui, Šiaurės šalys, Lenkija, Portugalija ir Italija), daugelyje kitų (Vokietijoje, Prancūzijoje ir Ispanijoje) ši priemonė neleidžiama, o ją plačiai taikyti, atrodo, sunkiau, nes kiekvienu atveju reikia labai prisitaikyti prie akcijas išleidžiančios įmonės. |
| --- | --- |

iii)

Dviejų klasių akcijų schemoms būdinga tai, kad išleidžiamos dviejų klasių akcijos, iš kurių viena turi ribotą balsavimo teisę arba jos neturi, nors nuosavas kapitalas suteikiamas. Nors kai kuriose valstybėse narėse šią priemonę leidžiama naudoti (13) (pavyzdžiui, Šiaurės šalys, Lenkija, Portugalija ir Italija), daugelyje kitų (Vokietijoje, Prancūzijoje ir Ispanijoje) ši priemonė neleidžiama, o ją plačiai taikyti, atrodo, sunkiau, nes kiekvienu atveju reikia labai prisitaikyti prie akcijas išleidžiančios įmonės.

| iv) | Hibridinės paskolos yra skolos priemonės, kurios yra labai subordinuotos ir orientuotos į ilgalaikę perspektyvą (paprastai įskaitant lengvatinius laikotarpius). Tai daugelyje jurisdikcijų reglamentuojama priemonė, suteikianti įmonėms daugiau saugumo, ir dėl jos procesas tampa lankstesnis, nes produktas kuriamas ne kiekvienai operacijai. Be to, naudodamosi šia priemone įmonės nenukenčia dėl įsiskolinimo, nes grąžinimo eilėje ji yra paskutinėje vietoje prieš nuosavą kapitalą. |
| --- | --- |

iv)

Hibridinės paskolos yra skolos priemonės, kurios yra labai subordinuotos ir orientuotos į ilgalaikę perspektyvą (paprastai įskaitant lengvatinius laikotarpius). Tai daugelyje jurisdikcijų reglamentuojama priemonė, suteikianti įmonėms daugiau saugumo, ir dėl jos procesas tampa lankstesnis, nes produktas kuriamas ne kiekvienai operacijai. Be to, naudodamosi šia priemone įmonės nenukenčia dėl įsiskolinimo, nes grąžinimo eilėje ji yra paskutinėje vietoje prieš nuosavą kapitalą.

| | Diegimas | Įgyvendinamumas | Pasiekti rezultatai | Įmonės apsauga | Investuotojų apsauga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obligacijos | Silpnas | Aukštas | Žemi | Vidutiniška | Aukšta |
| Konvertuojamosios obligacijos | Vidutiniškas | Vidutiniškas | Žemi | Silpna | Aukšta |
| Dviejų klasių akcijos | Silpnas | Vidutiniškas | Vidutiniški | Aukšta | Vidutiniška |
| Hibridinės paskolos | Aukštas | Aukštas | Vidutiniški ir aukšti | Aukšta | Vidutiniška |

Diegimas

Įgyvendinamumas

Pasiekti rezultatai

Įmonės apsauga

Investuotojų apsauga

Obligacijos

Silpnas

Aukštas

Žemi

Vidutiniška

Aukšta

Konvertuojamosios obligacijos

Vidutiniškas

Vidutiniškas

Žemi

Silpna

Aukšta

Dviejų klasių akcijos

Silpnas

Vidutiniškas

Vidutiniški

Aukšta

Vidutiniška

Hibridinės paskolos

Aukštas

Aukštas

Vidutiniški ir aukšti

Aukšta

Vidutiniška

Šaltinis: Inbonis Rating.

| 3.6. | Hibridinės paskolos priemonė yra geriausia alternatyva dėl kelių priežasčių:






  i) | Tai ilgalaikis sprendimas, kurį lengva įgyvendinti ir kuris, palyginti su obligacijomis ar akcijomis, įmonėms užtikrina didesnę apsaugą. |
| --- | --- | --- |

3.6.

i)

Tai ilgalaikis sprendimas, kurį lengva įgyvendinti ir kuris, palyginti su obligacijomis ar akcijomis, įmonėms užtikrina didesnę apsaugą.

| ii) | Labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms užtikrinama, kad nebus susilpninta ar prarasta kontrolė, kartu suteikiant su sąnaudomis susijusių pranašumų, pavyzdžiui., mokesčių atskaitą arba mažesnes emisijos išlaidas. |
| --- | --- |

ii)

Labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms užtikrinama, kad nebus susilpninta ar prarasta kontrolė, kartu suteikiant su sąnaudomis susijusių pranašumų, pavyzdžiui., mokesčių atskaitą arba mažesnes emisijos išlaidas.

| iii) | Skolintojams tai suteikia patrauklią grąžą ir jiems nereikia dalyvauti priimant įmonės sprendimus. |
| --- | --- |

iii)

Skolintojams tai suteikia patrauklią grąžą ir jiems nereikia dalyvauti priimant įmonės sprendimus.

| iv) | Dalyvaujamosios paskolos, kurios yra hibridinės paskolos tipas, jau egzistuoja ir yra reglamentuojamos daugelyje Europos šalių, pavyzdžiui, Ispanijoje (préstamos participativos), Prancūzijoje (prêts participatifs), Vokietijoje (Partiarisches Darlehen) arba neseniai Portugalijoje (empréstimos participativos) (14). |
| --- | --- |

iv)

Dalyvaujamosios paskolos, kurios yra hibridinės paskolos tipas, jau egzistuoja ir yra reglamentuojamos daugelyje Europos šalių, pavyzdžiui, Ispanijoje (préstamos participativos), Prancūzijoje (prêts participatifs), Vokietijoje (Partiarisches Darlehen) arba neseniai Portugalijoje (empréstimos participativos) (14).

| 3.6.1. | Hibridinės paskolos, kaip priemonė, yra pasirenkamos įgyvendinant įvairias viešąsias ir privačiąsias iniciatyvas, skirtas kapitalo lėšų trūkumo problemai spręsti visoje ES: šios mišrios paskolos, suteikiančios teisę dalyvauti pelno skirstyme, naudojamos bent šešiose trijų valstybių narių programose:






  i) | Prancūzija vykdo 12,7 mlrd. EUR vertės Vyriausybės remiamą subordinuotosios skolos programą Relance, skirtą 10 000 įmonių, daugiausia MVĮ, naudojant dalyvaujamąsias paskolas ir subordinuotąsias obligacijas. Šią programą įgyvendina bankai, finansuoja – instituciniai investuotojai. |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

i)

Prancūzija vykdo 12,7 mlrd. EUR vertės Vyriausybės remiamą subordinuotosios skolos programą Relance, skirtą 10 000 įmonių, daugiausia MVĮ, naudojant dalyvaujamąsias paskolas ir subordinuotąsias obligacijas. Šią programą įgyvendina bankai, finansuoja – instituciniai investuotojai.

| ii) | Ispanijoje 1 mlrd. EUR fondas nuo COVID-19 nukentėjusių įmonių rekapitalizavimui, skirtas MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms, kurios turi mokumo problemų, bet yra gyvybingos, – tam naudojamos dalyvaujamosios paskolos. |
| --- | --- |

ii)

Ispanijoje 1 mlrd. EUR fondas nuo COVID-19 nukentėjusių įmonių rekapitalizavimui, skirtas MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms, kurios turi mokumo problemų, bet yra gyvybingos, – tam naudojamos dalyvaujamosios paskolos.

| iii) | Ispanijoje taip pat įsteigtas 15 metų trukmės iš viso 9 mlrd. EUR dydžio paramos fondas gamybinėms pramonės investicijoms (600 mln. EUR per metus), finansuojamas valstybės lėšomis, naudojant įprastą skolą, dalyvaujamąsias paskolas ir nuosavą kapitalą, ir skirtas įmonėms, vykdančioms pramonės investicijų projektus. |
| --- | --- |

iii)

Ispanijoje taip pat įsteigtas 15 metų trukmės iš viso 9 mlrd. EUR dydžio paramos fondas gamybinėms pramonės investicijoms (600 mln. EUR per metus), finansuojamas valstybės lėšomis, naudojant įprastą skolą, dalyvaujamąsias paskolas ir nuosavą kapitalą, ir skirtas įmonėms, vykdančioms pramonės investicijų projektus.

| iv) | Valensijoje regioninis plėtros bankas Instituto Valenciano de Finanzas pradėjo vykdyti kelias finansavimo programas, pagal kurias MVĮ ir strateginėms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, įgyvendinančioms investicinius projektus, suteikiama paskola, kurios bendra metinė suma siekia 400 mln. EUR. |
| --- | --- |

iv)

Valensijoje regioninis plėtros bankas Instituto Valenciano de Finanzas pradėjo vykdyti kelias finansavimo programas, pagal kurias MVĮ ir strateginėms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, įgyvendinančioms investicinius projektus, suteikiama paskola, kurios bendra metinė suma siekia 400 mln. EUR.

| v) | Nyderlandai pradėjo 400 mln. EUR vertės subordinuotųjų paskolų MVĮ paramos programą. |
| --- | --- |

v)

Nyderlandai pradėjo 400 mln. EUR vertės subordinuotųjų paskolų MVĮ paramos programą.

| 3.7. | Siekiant užtikrinti veiksmingą diegimą, apimantį visas MVĮ ir darantį didžiausią galimą poveikį, geriausia veiklos schema yra tokia, kurioje yra daug viešųjų ir privačiųjų iniciatorių ir platintojų, kurie gali būti ne tie patys. Iniciatoriai yra bankai, turto valdytojai ir viešasis sektorius, o investuotojais gali būti patys bankai, viešasis sektorius arba instituciniai investuotojai (draudikai ir pensijų fondai). Ši sistema taikoma naujai sudarytiems sandoriams, o ne esamų sandorių pakeitimui vertybiniais popieriais. Taip, pavyzdžiui, buvo padaryta Prancūzijoje, įgyvendinant programą Relance (15). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Galimai suvokiamos rizikos, susijusios su hibridinių paskolų schemos platinimu visoje Europoje, mažinimas:






  Suvokiama rizika | Sprendimas |
| --- | --- | --- |
| Šešėlinės bankininkystės priežiūra | Šešėlinės bankininkystės rizika būtų pašalinta įtraukus rizikos valdymo priemones, pavyzdžiui, kredito reitingą. |
| Bankų išstūmimas | Hibridinių paskolų priemone būtų atkurtas įmonių mokumas, todėl bankai norėtų joms toliau skolinti. |
| Suderinamumas su įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinančios lengvatos iniciatyva | Šia iniciatyva taip pat siekiama išvengti pernelyg didelio įmonių įsiskolinimo, todėl ji atitinka pagrindinį įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinančios lengvatos iniciatyvos tikslą. |
| Negyvybingų įmonių mokumo atkūrimas | Nustačius rinkos standartus, pavyzdžiui, kredito reitingą, negyvybingoms įmonėms būtų neleista pasinaudoti šiomis priemonėmis. Šis reikalavimas taikomas daugelyje viešųjų programų, kuriose naudojamos dalyvaujamosios paskolos. |

3.8.

Suvokiama rizika

Sprendimas

Šešėlinės bankininkystės priežiūra

Šešėlinės bankininkystės rizika būtų pašalinta įtraukus rizikos valdymo priemones, pavyzdžiui, kredito reitingą.

Bankų išstūmimas

Hibridinių paskolų priemone būtų atkurtas įmonių mokumas, todėl bankai norėtų joms toliau skolinti.

Suderinamumas su įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinančios lengvatos iniciatyva

Šia iniciatyva taip pat siekiama išvengti pernelyg didelio įmonių įsiskolinimo, todėl ji atitinka pagrindinį įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinančios lengvatos iniciatyvos tikslą.

Negyvybingų įmonių mokumo atkūrimas

Nustačius rinkos standartus, pavyzdžiui, kredito reitingą, negyvybingoms įmonėms būtų neleista pasinaudoti šiomis priemonėmis. Šis reikalavimas taikomas daugelyje viešųjų programų, kuriose naudojamos dalyvaujamosios paskolos.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Siūloma hibridinių paskolų sistema turėtų atitikti tam tikrus standartus, kad būtų patraukli visiems suinteresuotiesiems subjektams: įmonėms, platintojams ir instituciniams investuotojams. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Labai svarbu, jog sistema užtikrintų, kad šios rūšies hibridinės paskolos atveju būtų atsižvelgta į nuosavą kapitalą. Tai turėtų poveikį:






  i) | skolintojo kapitalo pakankamumo koeficiento apskaičiavimui, nes nepadidėtų dabartinis įsiskolinimas ir nebūtų daromas pernelyg didelis poveikis skolos-nuosavybės koeficientui. Pavyzdžiui, Prancūzijoje Code monétaire et financier (Pinigų ir finansų kodeksas) 313–14 straipsnyje nustatyta, kad dalyvaujamosios paskolos, vertinant jas gaunančių bendrovių finansinę padėtį, laikomos nuosavu kapitalu. |
| --- | --- | --- |

4.2.

i)

skolintojo kapitalo pakankamumo koeficiento apskaičiavimui, nes nepadidėtų dabartinis įsiskolinimas ir nebūtų daromas pernelyg didelis poveikis skolos-nuosavybės koeficientui. Pavyzdžiui, Prancūzijoje Code monétaire et financier (Pinigų ir finansų kodeksas) 313–14 straipsnyje nustatyta, kad dalyvaujamosios paskolos, vertinant jas gaunančių bendrovių finansinę padėtį, laikomos nuosavu kapitalu.

| ii) | Kapitalo mažinimo tikslams. Taip nustatyta, pavyzdžiui, Ispanijos reglamente, kuriame teigiama, kad dalyvaujamosios paskolos įtraukiamos apskaičiuojant nuosavą kapitalą, siekiant sumažinti kapitalą ir likviduoti bendroves, ir kad anksčiau laiko grąžinti arba amortizuoti dalyvaujamąsias paskolas galima tik tuo atveju, jei po to tokia pačia suma didinamas kapitalas (16). |
| --- | --- |

ii)

Kapitalo mažinimo tikslams. Taip nustatyta, pavyzdžiui, Ispanijos reglamente, kuriame teigiama, kad dalyvaujamosios paskolos įtraukiamos apskaičiuojant nuosavą kapitalą, siekiant sumažinti kapitalą ir likviduoti bendroves, ir kad anksčiau laiko grąžinti arba amortizuoti dalyvaujamąsias paskolas galima tik tuo atveju, jei po to tokia pačia suma didinamas kapitalas (16).

| iii) | Nemokumo atveju ši hibridinė paskola turėtų turėti subordinuotosios priemonės statusą, t. y. eilėje ji turėtų būti žemiau nei įprastos skolos ar bendrieji kreditoriai ir aukščiau nei akcininkai. Jei nepavyktų nustatyti tokios skolos struktūros, tikėtina, kad tai pakenktų įmonių gebėjimui skolintis iš tradicinių šaltinių. Vienas iš Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano tikslų – pasiekti didesnę skirtingų valstybių narių nemokumo sistemų konvergenciją. |
| --- | --- |

iii)

Nemokumo atveju ši hibridinė paskola turėtų turėti subordinuotosios priemonės statusą, t. y. eilėje ji turėtų būti žemiau nei įprastos skolos ar bendrieji kreditoriai ir aukščiau nei akcininkai. Jei nepavyktų nustatyti tokios skolos struktūros, tikėtina, kad tai pakenktų įmonių gebėjimui skolintis iš tradicinių šaltinių. Vienas iš Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano tikslų – pasiekti didesnę skirtingų valstybių narių nemokumo sistemų konvergenciją.

| 4.2.1. | Esama atvejų, kai hibridinės paskolos laikytinos nuosavu kapitalu pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS) ir sistemą „Bazelis II“. Pavyzdžiui, kai hibridinės paskolos trukmė yra neribota, ji pagal TFAS taisykles laikoma nuosavybe dėl savo labai subordinuoto statuso (17). Apskritai mišriosios priemonės gali būti laikomos nuosavu kapitalu, jei jos yra negarantuotos, subordinuotos ir visiškai išmokamos, jei jų negalima išpirkti turėtojo iniciatyva, jei jos gali būti naudojamos nuostoliams padengti ir jei prievolę mokėti palūkanas galima atidėti (18). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESRK rekomenduoja pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos Apskaitos direktyvą 2013/34/ES (19), kad būtų suderinta apskaitos tvarka, taikoma hibridinėms paskoloms arba kitų rūšių skoloms, kurių grąžinimo terminas yra ilgesnis nei aštuoneri metai (20) su bent trejų metų lengvatiniu laikotarpiu ir kintamąja palūkanų norma, kurios dalis susieta su „sėkme“, apibrėžta savo nuožiūra (pvz., augimu, pelningumu ir kt.). Apskaičiuojant įmonės grynąją vertę komercinės teisės tikslais dėl šio pakeitimo bus lengviau hibridines paskolas skaičiuoti kaip nuosavą kapitalą, o apskaitos tikslais jos bus laikomos nuosavu kapitalu arba nuosavomis lėšomis. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Siekiant išvengti neapibrėžtumo, priemonė turėtų išlaikyti skolos aspektą kitais tikslais (t. y. mokesčių ir teisiniais), todėl išleidus į nuosavybės vertybinius popierius panašią priemonę įmonės neturėtų prarasti balsavimo teisės ir kontrolės. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Dar vienas tiek įmonėms, tiek investuotojams svarbus dalykas yra tai, kad už subordinuotosios skolos priemonę mokamoms periodinėms palūkanoms neturi būti taikomi jokie mokesčiai, išskaičiuojami ar atskaitomi prie pajamų šaltinio, kad grupė palūkanų pajamas gautų bendrąja verte. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.4. | Kalbant apie investavimą, tokia kvazinuosavo kapitalo priemonė, kokia siūloma, pagal Europos ilgalaikių investicijų fondų (ELTIF) reglamento (21) 10 straipsnį būtų laikoma tinkama ELTIF priemone, todėl ji iš karto galėtų tapti finansų ekosistemos dalimi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Vėliau ELTIF galėtų būti platinami ES, paskelbus prospektą arba pagrindinės informacijos dokumentą, kuris atitiktų atitinkamai Prospekto reglamento (22) arba Mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų reglamento reikalavimus. Tai padėtų mažmeninius investuotojus integruoti į privatųjį skolos sektorių ir realiąją ekonomiką, o to dar nepavyko pasiekti įgyvendinant skolinimu grindžiamo sutelktinio finansavimo iniciatyvas. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Geriausia būtų, jei į priemonę būtų įtraukti rinkos standartai, pavyzdžiui, ESMA įregistruotų agentūrų kredito reitingai arba aplinkos, socialiniai ir valdymo vertinimai, kad būtų sustiprinta investuotojų bazė. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Galiausiai, šia iniciatyva būtų remiama kapitalo rinkų sąjunga. ES masto metodui, bendram Europos priemonės modeliui, būtų naudingas bendrosios rinkos matomumas, likvidumas ir mastas, ir jis būtų labai patrauklus instituciniams investuotojams, ieškantiems skolos ir mišraus tipo rizikos profilio, tačiau su didesne grąža, kartu tenkinant mažesnių įmonių poreikius. Jei sistema būtų sėkmingai taikoma visoje ES ir būtų pasiektas pakankamas mastas, ji galėtų tapti aiškiai apibrėžta turto klase, skatinančia investicijas ir ES integraciją. |
| --- | --- |

4.5.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  2020–2021 m. metinė ataskaita dėl Europos MVĮ, Europos Komisija, 2021 m. liepos mėn.

1

(2)  2020–2021 m. metinė ataskaita dėl Europos MVĮ, Europos Komisija, 2021 m. liepos mėn.

2

(3)  Nuo 2019 m. pabaigos iki 2021 m. pradžios skolos santykis padidėjo 18,8 procentinio punkto ir pasiekė aukščiausią tašką – 164,4 % ECB Ekonomikos biuletenis, 2/2022 leidimas.

3

(4)  Prancūzijos ekonomikos ministerija, COFIDES, SEPIDES, Instituto Valenciano de Finanzas.

4

(5)  Recapitalising EU businesses post COVID-19, AFME ir PwC.

5

Recapitalising EU businesses post COVID-19

(6)  Įmonių galimybių gauti finansavimą tyrimas (SAFE), Europos Komisija, 2021 m. lapkričio mėn.

6

(7)  Europos šeimos verslo įmonių federacija (EFB).

7

(8)  European SMEs Financing Gap, Euler Hermes.

8

European SMEs Financing Gap

(9)  Įmonių galimybių gauti finansavimą tyrimas (SAFE), Europos Komisija, 2021 m. lapkričio mėn.

9

(10)  Recapitalising EU businesses post COVID-19, AFME ir PwC.

10

Recapitalising EU businesses post COVID-19

(11)  2014 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1286/2014 dėl mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (MIPP ir DIP) pagrindinės informacijos dokumentų (OL L 352, 2014 12 9, p. 1).

11

(12)  The rise of non-bank finance and its implications for monetary policy transmission, 2021 m., ECB.

12

The rise of non-bank finance and its implications for monetary policy transmission

(13)  Study on minority shareholders protection, galutinė ataskaita, Europos Komisija.

13

Study on minority shareholders protection

(14)  Dalyvaujamųjų paskolų teisinė sistema patvirtinta 2022 m. sausio 12 d. Įstatymu Nr. 11/2022.

14

(15)  Dispositif de garantie aux fonds de prêts participatifs et d’obligations subordonnées (Prancūzijos valstybės garantijų sistema dalyvaujamųjų paskolų ir subordinuotųjų obligacijų fondams), Europos Komisija.

15

Dispositif de garantie aux fonds de prêts participatifs et d’obligations subordonnées

(16)  1996 m. gruodžio 20 d. Apskaitos ir audito instituto (Instituto de Contabilidad y Auditoría de Cuentas) nutarimas.

16

(17)  Komisijos sprendimas SA.60113 (2021/N) – Suomija – COVID-19 pagalba bendrovei „Finnair“.

17

(18)  „Bazelis III“ 4. Mišrios skolos ir kapitalo priemonės, 1a priedas. Kapitalo apibrėžtis. (d) mišrios skolos ir kapitalo priemonės.

18

(19)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

19

(20)  Reikia prisiminti, kad vidutinis įmonės gyvavimo laikotarpis yra maždaug tokios trukmės, o privataus kapitalo atveju – dar trumpesnis (penkeri metai).

20

(21)  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/760 dėl Europos ilgalaikių investicijų fondų (OL L 123, 2015 5 19, p. 98).

21

(22)  2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1129 dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, ir kuriuo panaikinama Direktyva 2003/71/EB (OL L 168, 2017 6 30, p. 12).

22

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/35

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Papildomos pastabos dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „2022 m. metinė tvaraus augimo apžvalga““

(COM(2021) 740 final)

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/06)

| Pranešėja | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Pranešėja

Judith VORBACH

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 3 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 133 / 0 / 0 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 3 24

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 27

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

133 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Nuo pirmosios nuomonės dėl 2022 m. metinės tvaraus augimo apžvalgos priėmimo padėtis dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą dramatiškai pasikeitė. Buvo numatyta, kad ES realusis BVP augimas bus mažesnis, taip pat buvo patikslintos eurozonos infliacijos prognozės, numatant rekordinį infliacijos lygį, kurį labiausiai lemia didėjančios kainos dujų rinkoje. EESRK pripažįsta, kad sudėtinga įgyvendinti visus pagrindinius į gerovę orientuotos ekonominės politikos tikslus, o geoekonominis susiskaidymas ir įtampa bei COVID-19 tebėra dideli rizikos veiksniai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK dar kartą aiškiai ragina laikytis subalansuoto požiūrio į ekonominę politiką siekiant spręsti ilgalaikes problemas ir reaguoti į dabartines krizes. ES sutarties 3 straipsnyje nurodyti ES tikslai yra ES klestėjimo praeityje, dabartyje ir ateityje, politinio stabilumo, ilgalaikio suderinamumo, konkurencingumo ir atsparumo pagrindas. Negalima leisti, kad dėl dabartinės krizės kiltų pavojus teisingumui ir aplinkos apsaugos tikslams. Kalbant apie kylančias kainas, reikia skubiai apsaugoti pažeidžiamiausias ir su konkrečiais sunkumais susiduriančias įmones, visų pirma MVĮ. Be to, labai svarbu apsaugoti mažas ir vidutines pajamas gaunančių namų ūkių, kurie sudaro didžiąją ekonominės paklausos dalį, perkamąją galią. Taip pat reikėtų skirti didelį dėmesį solidarumui su Ukrainos žmonėmis, ES strateginio savarankiškumo didinimui ir taikos siekiui. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (EGADP) tapo pagrindine ES politikos prioritetų, priimtų per Europos semestrą (toliau – Semestras), įgyvendinimo priemone. Pasitelkiant šią priemonę prisidėta prie ekonomikos stabilizavimo per pandemiją, be to, jai tenka svarbus vaidmuo reaguojant į dabartinę krizę. EESRK ragina įgyvendinti nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus taip, kad jie turėtų apčiuopiamo poveikio žmonių gerovei. Kadangi konkrečioms šalims skirtoms rekomendacijoms teks svarbesnis vaidmuo, EESRK ragina vykdyti atidžią stebėseną ir laikytis subalansuoto požiūrio. EESRK ragina reformuoti Semestrą užtikrinant, kad jame galėtų kokybiškai dalyvauti organizuota pilietinė visuomenė. Kalbant apie nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, EESRK palankiai vertina rekomendaciją „remtis sėkmingu partnerystės principo taikymu“ ir ragina nustatyti, kad organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas būtų privalomas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad nustatyti aukštesni atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir efektyvumo tikslai, ir pabrėžia, kad aplinkos tvarumui reikia skirti daug dėmesio, taip pat ragina sparčiai, skubos tvarka skatinti Europos elektros energijos rinkos reformą. Siekiant skatinti žaliąją pertvarką ir didinti strateginį savarankiškumą reikia didelių investicijų, todėl EESRK ragina Komisiją pateikti sisteminį vaizdą, kuriame būtų matyti, kokios ES lėšos turėtų būti naudojamos ir kokiu mastu investicijas reikėtų finansuoti ES programų, valstybių narių, privačių ar mišrių finansavimo priemonių lėšomis. EESRK rekomenduoja įgyvendinti prisitaikymo prie klimato kaitos fondą ir ateityje taip pat apsvarstyti galimybę stiprinti priemonę „NextGenerationEU“ (NGEU) ir (arba) programą „InvestEU“. EESRK įspėja nemažinti su socialiniais tikslais susijusių lėšų pertvarkant fondus arba rengiant naują daugiametę finansinę programą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Baigus kurti bendrąją rinką reikėtų toliau didinti valstybių narių aukštynkryptę konvergenciją. Reikėtų šalinti iškraipymus ir kliūtis bei remti regionus, kad jie galėtų išnaudoti visą savo potencialą. Reikia daryti pažangą baigiant kurti kapitalo rinką ir bankų sąjungą, taip pat įgyvendinti tvarių finansų strategiją, kurią įgyvendinti ne mažiau svarbu nei užtikrinti finansų rinkos stabilumą. EESRK ragina laikytis sąžiningo ir subalansuoto požiūrio į verslo aplinkos gerinimą ir našumo didinimą. Mokymas ir moksliniai tyrimai tebėra labai svarbios priemonės konkurencingumui didinti ir teisingai dvejopai pertvarkai bei strateginiam savarankiškumui spartinti. EESRK palankiai vertina komunikate „Mūsų Europos ekonomikos augimo modelis“ pateiktus pasiūlymus, tačiau taip pat pabrėžia, kad svarbu didinti strateginį savarankiškumą, perkelti pagrindinių produktų gamybą į ES ir nepamiršti socialinių ir aplinkos apsaugos tikslų tiekimo grandinėse. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komisija pagrįstai teigia, kad viešoji parama privačioms investicijoms skatinti turi būti tinkamai nukreipta į projektus, turinčius aiškią pridėtinę vertę, o konkurencijos politikai turėtų tekti svarbus vaidmuo. EESRK pabrėžia, kad skaidrumas ir stebėsena yra svarbūs veiksniai siekiant užtikrinti sąžiningumą ir įgyvendinti numatytus tikslus. Reikėtų vengti nenumatytų pajamų poveikio, užtikrinant, kad nebūtų subsidijuojamos tos investicijos, kurios būtų skirtos bet kuriuo atveju, o valstybių biudžetų nereikėtų pernelyg apkrauti rizika. Galiausiai, valstybės pagalbos priemones taip pat reikėtų susieti su kokybiškų darbo vietų kūrimu ir pagarba darbuotojų teisėms, aplinkos standartams bei fiskaliniams įsipareigojimams. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pritaria Komisijos rekomendacijai leisti įgyvendinti automatines stabilizavimo priemones, didinti investicijas ir visus 2023 m. toliau taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą. Tačiau EESRK kyla abejonių dėl to, kad nacionaliniu lygmeniu finansuojamų einamųjų išlaidų augimas neturi viršyti vidutinio laikotarpio potencialaus gamybos lygio, ir dėl ketinimo įvertinti, ar tikslinga pradėti perviršinio deficito procedūras 2023 m. pavasarį. Iki šiol ES fiskalinės taisyklės beveik neįgyvendintos, o sankcijos niekada netaikytos. EESRK dar kartą ragina modernizuoti fiskalinę sistemą nustatant realistiškus tikslus ir įtraukiant subalansuoto biudžeto taisyklę, nesukeliant pavojaus vidutinės trukmės fiskaliniam tvarumui, ir pateikti pereinamojo laikotarpio gaires. Stiprus euras turi būti išsaugotas taikant subalansuotą pinigų ir fiskalinę politiką, atitinkančią patikimo makroekonominio valdymo principus. Galiausiai EESRK pabrėžia, kad teisinga išlaidų ir pajamų sistema yra būtina sąlyga fiskaliniam tvarumui užtikrinti. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | 2022 m. vasario mėn. EESRK priėmė nuomonę dėl 2022 m. metinės tvaraus augimo apžvalgos (1). Tada ES neseniai buvo patyrusi giliausią per visą savo istoriją nuosmukį (2), o smūgiui sušvelninti ir nestabiliai padėčiai išvengti buvo imtasi precedento neturinčių paramos priemonių. Įgyvendindama priemonę „NextGenerationEU“ įžengė į naują ekonominės politikos ir solidarumo etapą. Kadangi Komisija skyrė svarbų vaidmenį Semestrui įgyvendinant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir taip padidino jo svarbą koordinuojant politiką, EESRK dar kartą paragino aktyviau įtraukti organizuotą politinę visuomenę. EESRK palankiai įvertino konkurencinio tvarumo darbotvarkę, kartu pabrėždamas, kad ją sudarantiems keturiems aspektams – aplinkos tvarumui, našumui, sąžiningumui ir makroekonominiam stabilumui – turėtų būti teikiami vienodi prioritetai, kad būtų pasiektas numatytas stiprinamasis poveikis, o skaitmeninė pertvarka – sėkmingai įgyvendinta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kaip ir ankstesniais metais, papildomoje nuomonėje atsižvelgiama į vykstantį Semestro procesą ir pateikiama informacija kitam ciklui. Tai itin svarbu šiemet. Prasidėjus Rusijos agresijai prieš Ukrainą labai pasikeitė geopolitinė padėtis, buvo pakeisti prioritetai ir pritaikyta politika. Tai atsispindi komunikatuose „Planas „RepowerEU“ (3) ir „Mūsų Europos ekonomikos augimo modelis“ (4). Per pandemiją pasitvirtino tai, kad Semestras, kuris pats yra sisteminių pokyčių subjektas, yra patikima ES politikos koordinavimo sistema. Pavasario dokumentų rinkinyje dar kartą išsamiai aptariamos dabartinės krizės pasekmės. Kaip ir šiame komunikate (5), šioje nuomonėje aptariami konkurencinio tvarumo darbotvarkės aspektai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Karas Ukrainoje ir dėl jo įvestos sankcijos, taip pat Kinijoje taikomos COVID plitimo valdymo priemonės ir lėtėjantis ekonomikos augimas JAV daro neigiamą poveikį ES ekonomikai. Sparčiai augančios energijos ir maisto produktų kainos maitina infliaciją, dėl kurios mažėja perkamoji galia ir mažėja konkurencingumas. ES yra pažeidžiama dėl savo geografinės padėties, didelės priklausomybės nuo importuojamo kuro ir didelės integracijos į pasaulines vertės grandines. Vasaros prognozėje realiojo BVP augimo 2022 m. įverčiai buvo sumažinti iki 2,7 %, o 2022 m. infliacijos prognozės padidintos iki rekordiškai aukšto vidurkio – 8,3 % (6) Komisija pabrėžia, kad dėl „precedento neturinčių karo sukeltų sukrėtimų“ prognozes reikia vertinti labai atsargiai. Dėl tolesnio kainų augimo, papildyto antriniu poveikiu, gali sustiprėti stagfliaciniai veiksniai, todėl tikėtina, kad kils politinių pasekmių. Geopolitinė įtampa ir COVID-19 tebėra dideli rizikos veiksniai (7). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dabartinė krizė daro spaudimą visiems pagrindiniams į gerovę orientuotos ekonominės politikos tikslams (8), t. y. aplinkos tvarumui, tvariam ir integraciniam augimui, visiškam užimtumui ir aukštos kokybės darbui, sąžiningam paskirstymui, sveikatai ir gyvenimo kokybei, finansų rinkos stabilumui, kainų stabilumui, subalansuotai prekybai, grindžiamai sąžininga ir konkurencinga pramonės ir ekonomikos struktūra, ir stabiliems viešiesiems finansams. EESRK dar kartą aiškiai ragina laikytis subalansuoto politinio požiūrio, kuriame dėmesys būtų sutelkiamas į visus šiuos tikslus siekiant spręsti įsisenėjusias problemas ir tinkamai reaguoti į pastarojo meto krizes, kaip numatyta ES sutarties 3 straipsnyje. ES tikslų ir principų laikymasis buvo ES klestėjimo pagrindas praeityje, tai taip pat yra dabartinio ir būsimo politinio stabilumo, aukštynkryptės konvergencijos, konkurencingumo ir atsparumo naujoms krizėms pagrindas. ES reakcija į Rusijos agresiją neturi kelti pavojaus teisingumui ir aplinkos apsaugos tikslams. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Beprecedenčio kainų šuolio priežastys yra įvairios, įskaitant Europos politikos trūkumus. Komisijos pirmininkė Ursula von der Leyen gana teisingai pareiškė, kad dabartinis elektros energijos rinkos modelis nebeveikia ir kad jį būtina reformuoti (9). EESRK ragina Komisiją ir Tarybą skubiai paspartinti ES energijos rinkos reformą, taip pat spręsti žalingo trumpalaikio svyravimo ir ilgalaikio kainų kilimo problemas.- EESRK primygtinai ragina imtis drastiškų, neeilinių ir laikinų priemonių. Būtų galima pradėti nuo pirmumo tvarkos poveikio, ES energijos biržos (EEX), piktnaudžiavimo įtaka rinkoje ir spekuliacinių sandorių bei didelio dažnio prekybos poveikio. Elektros energijos kainos turėtų būti atsietos nuo dujų kainų, taip pat reikėtų atsižvelgti į kainų viršutines ribas. Nenumatytas pelnas turėtų būti mažinamas jį apmokestinant, bet reikėtų stengtis nemažinti paskatų investuoti į mažo anglies dioksido pėdsako sprendimus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pagrindiniai ES prioritetai turi būti solidarumas su Ukrainos žmonėmis, ES strateginio savarankiškumo didinimas ir taikos siekis. Šis užmojis atitinka ES sutarties 21 straipsnį, kuriame, be kita ko, teigiama, kad Sąjunga vykdo politiką, kad „apgintų savo vertybes, pagrindinius interesus, saugumą, nepriklausomybę ir vientisumą“, „įtvirtintų ir remtų demokratiją“, „išsaugotų taiką, užkirstų kelią konfliktams ir stiprintų tarptautinį saugumą“. Šiuo tikslu EESRK taip pat pripažįsta Tarybos Versalio deklaracijoje įtvirtintus tikslus – stiprinti ES suverenitetą mažinant jos strategines priklausomybes, didinti tiekimo saugumą svarbiausių žaliavų srityje ir laipsniškai atsisakyti priklausomybės nuo Rusijos iškastinio kuro srityje. EESRK palankiai vertina veiksmus, kurių imamasi siekiant palaipsniui panaikinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, ir ragina imtis tolesnių veiksmų šioje srityje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė tapo pagrindine ES politikos prioritetų, priimtų per Semestrą, įgyvendinimo priemone. Iš tiesų, ją pasitelkus reikšmingai prisidėta prie ekonomikos stabilizavimo per pandemiją, dvejopos pertvarkos spartinimo ir Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimo stiprinimo. Nuo šiol Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė atliks pagrindinį vaidmenį telkiant ir valdant išteklius, skirtus reaguoti į dabartinę krizę ir įgyvendinti planą „REPowerEU“. Valstybės narės raginamos į savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukti planui „REPowerEU“ skirtą skyrių remiantis naujomis konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis. EESRK pabrėžia, kad atnaujintus nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus svarbu įgyvendinti veiksmingai ir tvariai, kad jie turėtų teigiamą ir apčiuopiamą poveikį žmonių gerovei. Tačiau susiejus nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose nustatytų tikslų įgyvendinimą su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšų dalių išmokėjimu, dar labiau padidėja konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų svarba. Šį procedūrų pasikeitimą reikia stebėti ir vertinti, todėl EESRK ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad būtų laikomasi subalansuoto požiūrio. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Visų pirma, būtina nacionaliniu lygmeniu į Semestro procesą aktyviau įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, siekiant užtikrinti tinkamą atstovavimą visoms visuomenės grupėms, skatinti individualius sprendimus, kuriuos visapusiškai remia organizuota pilietinė visuomenė, ir užtikrinti plačią atsakomybę už nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. EESRK ragina reformuoti Europos semestrą, kad direktyva arba reglamentu būtų užtikrintas veiksmingas ir kokybiškas dalyvavimas. Vykstant oficialioms taisyklėmis ir skaidriomis procedūromis pagrįstoms konsultacijoms, pilietinės visuomenės organizacijos turėtų būti tinkamai informuojamos raštu ir joms turėtų būti suteikta pakankamai laiko išanalizuoti pasiūlymus ir parengti savo pastabas bei pasiūlymus. Šių pasiūlymų įtraukimą arba atmetimą reikėtų pagrįsti viešai skelbiamais dokumentais. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kalbant apie nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, EESRK palankiai vertina Komisijos rekomendaciją „remtis sėkmingu partnerystės principo taikymu rengiant ir įgyvendinant sanglaudos politiką“. Tai daryti EESRK ragino savo nuomonėje dėl 2022 m. metinės tvaraus augimo apžvalgos. Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas turi tapti privalomas. Savo pirmojoje rezoliucijoje (10) dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo rengiant planus, EESRK padarė išvadą, kad daugelyje valstybių narių toks dalyvavimas yra nepakankamas ir paragino nustatyti tokių konsultacijų minimaliuosius standartus. Savo antrojoje rezoliucijoje (11) EESRK ragino daugelį valstybių narių padidinti organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą, vykdyti skaidrų įgyvendinimą ir stebėseną, taip pat teikti informaciją visuomenei, kartu užtikrinant tolimesnį dialogą nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų klausimais su visais suinteresuotaisiais subjektais, nes toks dialogas taip pat galėtų padėti užkirsti kelią piktnaudžiavimui ir sukčiavimui. Be to, į rezoliuciją įtraukta gerosios patirties pavyzdžių, kaip antai stebėsenos organo, kuriame dalyvauja organizuota pilietinė visuomenė, įsteigimas. Tai gali būti pavyzdys kitoms valstybėms narėms. EESRK Europos semestro grupė per metinę konferenciją dar kartą paragino įstatymu nustatyti privalomą pilietinės visuomenės dalyvavimą (12). Raginimas tinkamai įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę ir vietos ir regionų valdžios institucijas taip pat atsispindi bendrame Europos Parlamento Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešime savo iniciatyva dėl Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (13) – juo Europos Parlamentas prisidėjo prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo peržiūros ataskaitos, kurią Europos Komisija priėmė 2022 m. liepos 29 d. (14). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkrečios pastabos

3.1.   Energija ir aplinkos tvarumas

| 3.1.1. | Komisija pagrįstai pabrėžia, kad sparčiau mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro „sumažės mūsų priklausomybė nuo iškastinio kuro ir tai padės pasiekti 2030 m. klimato politikos tikslus“. EESRK pabrėžia, kad aplinkos tvarumui turi būti skiriama daug dėmesio, ir palankiai vertina tai, kad pagal planą „REPowerEU“ atsinaujinančiųjų išteklių energija turi sudaryti ne mažiau kaip 45 % viso ES energijos rūšių derinio, o energijos vartojimo efektyvumo tikslas – iki 2030 m. energijos suvartojimą sumažinti 13 % Taip pat palankiai vertinamos rekomendacijos dėl investicijų į energetiką, kurios, be kita ko, turėtų būti sutelktos į paramą pažeidžiamiems namų ūkiams, tvaraus judumo skatinimą ir pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas bei infrastruktūros stiprinimą, įskaitant tarpvalstybiniu mastu. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Jau prieš karą Ukrainoje buvo juntamas atotrūkis tarp investicijų poreikių ir finansavimo. Apskaičiuota, kad norint iki 2030 m. pasiekti tarpinį tikslą – 55 % sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, palyginti su 1990 m., kasmet reikia skirti iki 520 mlrd. EUR papildomų investicijų (15). Papildomų lėšų reikia kvalifikacijos kėlimui ir perkvalifikavimui, prisitaikymui prie klimato kaitos ir pagrindinėms technologijoms, pavyzdžiui, baterijoms. Kita vertus, apie 30 % 2021–2027 m. ES biudžeto bus skirta žaliajai pertvarkai. Tikimasi, kad per šį dešimtmetį sanglaudos politikai bus skirta apie 100 mlrd. EUR, o 224,1 mlrd. EUR turėtų būti skirta iš Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (16). Komisijos atliktos analizės duomenimis, pagal planą „REPowerEU“, be investicijų, kurios yra būtinos 55 % tikslo priemonių rinkiniui įgyvendinti, reikės papildomai skirti 210 mlrd. EUR investicijų nuo dabar iki 2027 m. Siekiant sutelkti finansavimą, siūloma įvairių galimybių, kurios daugiausia remiasi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės paskolų komponentu. EESRK ragina Komisiją sudaryti sisteminį vaizdą, kuriame būtų matyti, kokios ES lėšos turėtų būti naudojamos ir kokiu mastu investicijas reikėtų finansuoti ES programų, valstybių narių privačių investicijų lėšomis ar mišria forma. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Atsižvelgdamas į neatidėliotiną būtinybę ir bendrą interesą paspartinti energetikos pertvarką, EESRK primygtinai rekomenduoja valstybėms narėms skubiai ir visapusiškai pasinaudoti priemonės „Next Generation ES“, nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų ir naujausio plano „REPowerEU“ teikiamomis galimybėmis. Jei paaiškės, kad esamų priemonių nepakanka galimai didėjantiems finansavimo poreikiams patenkinti, reikės imtis tolesnių veiksmų. EESRK ragina įsteigti prisitaikymo prie klimato kaitos fondą (17), kad nelaimių atveju būtų nedelsiant suteikta parama. Be to, net ir įgyvendinus subalansuoto biudžeto taisyklę, kai kurios valstybės narės vis tiek gali būti nepajėgios surinkti reikiamų sumų, nesukeldamos pavojaus savo fiskaliniam tvarumui. Todėl reikėtų apsvarstyti galimybę stiprinti priemonę „Next Generation ES“ ir (arba) programą „InvestEU“. Dotacijų ir (arba) paskolų susiejimas su investicijomis į energetikos pertvarką gali būti lūžio taškas. EESRK ragina laikytis sąžiningo ir subalansuoto požiūrio į verslo aplinkos gerinimą ir našumo didinimą. Bet kuriuo atveju, EESRK įspėja restruktūrizuojant esamus fondus, taip pat atsižvelgiant į naująją daugiametę finansinę programą, nemažinti lėšų, susijusių su socialiniais tikslais ir teisinga pertvarka. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komisija pagrįstai pabrėžia, kad „Europos ekonomikos transformacija bus sėkminga tik tuo atveju, jei ji bus sąžininga ir įtrauki ir jei visi galės pasinaudoti dvejopos pertvarkos teikiamomis galimybėmis“ (18). Tai negali būti tik tušti žodžiai. EESRK dar kartą ragina išnagrinėti ir išanalizuoti, kokį poveikį pertvarka turės užimtumui ir įgūdžiams (19). Nesaugumo ir krizių laikais reikėtų dar labiau pasitelkti socialinį dialogą ir patikimą įmonių valdymą dalyvaujant darbuotojams, taip pat socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą formuojant politiką. Galiausiai, darbotvarkėje ir toliau reikėtų skirti daug dėmesio visiems aplinkos tvarumo aspektams, įskaitant biologinę įvairovę ir taršos prevenciją. Reikšmingos žalos nedarymo principą taip pat reikėtų taikyti kalbant apie atnaujintus nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Našumas

| 3.2.1. | Baigus kurti bendrąją rinką reikėtų toliau didinti valstybių narių ekonominę ir socialinę aukštynkryptę konvergenciją. EESRK pritaria Komisijai, kad reikia šalinti bendrosios rinkos iškraipymus ir kliūtis. Padedant regionams išnaudoti visą savo potencialą, bus ne tik prisidedama prie labiau integruotos bendrosios rinkos, bet ir padidės ES produktyvumas bei bus prisidedama prie energetikos tvarumo, nes atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumai įvairiuose regionuose labai skiriasi. Būtina daryti pažangą kuriant kapitalo rinką ir bankų sąjungą, kartu užtikrinant finansų rinkos stabilumą, kad finansai ir investicijos būtų patikimi. Skolinimasis siekiant įgyvendinti priemonę „NewGenerationEU“ stiprina ES kapitalo rinkas ir tarptautinį euro vaidmenį. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tvaraus finansavimo sistemą, kuria siekiama privačias investicijas skirti tvarumui, kartu pabrėžiant, kad svarbu atsižvelgti į su klimatu susijusią riziką. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EESRK palankiai vertina visapusišką politinį požiūrį, apimantį investicijas ir reformas, kuriuo siekiama teisingai ir subalansuotai gerinti verslo aplinką ir skatinti našumą. Reformos turėtų būti orientuotos į veiksmingą viešąjį administravimą, modernią transporto infrastruktūrą, kokybišką mokymą ir švietimą bei efektyvų išteklių naudojimą. EESRK pritaria Komisijai, kad nepriklausomos, kokybiškos ir veiksmingos teisingumo sistemos ir veiksmingos kovos su korupcija struktūros yra labai svarbios. Moksliniai tyrimai ir inovacijos bei švietimas tebėra gyvybiškai svarbios priemonės produktyvumui, konkurencingumui, žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai spartinti, taip pat nuolatinei konvergencijai ir ES strateginiam savarankiškumui didinti. EESRK palankiai vertina Komisijos rekomendacijas, be kita ko, sudaryti palankesnes sąlygas žinių perdavimui, kurti kompetenciją, skatinti verslo inovacijas ir pritraukti talentus. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Dėl komunikato „Mūsų Europos ekonomikos augimo modelis“ EESRK pateikia šias pastabas. Komisija pabrėžia veiksmus, kuriais mažinama strateginė priklausomybė, pavyzdžiui, tarptautines partnerystes, pramonės aljansus, viešąsias ir privačiąsias investicijas ir ypač – tiekimo grandinių įvairinimą. EESRK pabrėžia, kad svarbu, jog ES sąžiningai skatintų laisvosios prekybos darbotvarkę, nepamiršdama aplinkos ir socialinių tikslų tiekimo grandinėse. Kalbant apie svarbiausių žaliavų ir medžiagų tiekimą, ES neturėtų kurti naujų priklausomybių nuo valstybių, kurios nepritaria ES vertybėms. Priešingai, ji turėtų siekti strateginio savarankiškumo. Be to, pagrindinių produktų, pavyzdžiui, vaistų, gamybą reikėtų perkelti į ES, kad būtų užtikrintas jų prieinamumas susidarius ekstremaliajai situacijai. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Skaitmenizacija yra žaliosios pertvarkos, našumo ir konkurencingumo skatinimo priemonė. Komisija pagrįstai pabrėžia keturias veiksmų sritis, t. y. skaitmeninį švietimą, įgūdžius ir kompetencijas, saugias ir darnias skaitmenizacijos ir ryšių infrastruktūras, įmonių skaitmeninę transformaciją ir viešųjų paslaugų bei švietimo sistemų skaitmenizaciją. Kad būtų pasiekti šie tikslai, būtina padidinti investicijas į pagrindines skaitmenines technologijas, įskaitant kibernetinį saugumą, dirbtinį intelektą, duomenų erdves ir puslaidininkius. EESRK ragina užtikrinti tvarią skaitmenizaciją, apsaugant socialines teises, didinant energijos vartojimo efektyvumą, mažinant elektroninių atliekų ir vandens naudojimą. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Komisija teigia, kad didžiąją dalį investicijų, kurių reikia dvejopai pertvarkai įgyvendinti ir atsparumui didinti, skirs privatusis sektorius, o viešosios investicijos turėtų būti kryptingos ir pritraukti privačiojo sektoriaus investicijų bei ištaisyti rinkos nepakankamumą. Iš tiesų ES siekia per ateinantį dešimtmetį iš ES biudžeto ir susijusių priemonių lėšų sutelkti ne mažiau kaip 1 trln. EUR. Komisija pagrįstai teigia, kad viešoji parama turi būti tinkamai nukreipta į projektus, turinčius aiškią pridėtinę vertę, o konkurencijos politikai turėtų tekti svarbus vaidmuo. EESRK pabrėžia, kad skaidrumas ir stebėsena yra būtini siekiant užtikrinti sąžiningumą ir įgyvendinti numatytus tikslus, ypač kalbant apie programą „InvestEU“ arba panašias programas. Nenumatytų pajamų poveikio reikėtų vengti užtikrinant, kad investicijos, kurios bet kuriuo atveju būtų buvusios padarytos, nebūtų subsidijuojamos. Asignavimai turi būti skaidrūs, taip pat būtina nustatyti, kad teisiškai privaloma dalytis rizika, kad viešajam sektoriui nebūtų užkrauta pernelyg didelė našta. Lyginant su viešuoju finansavimu, neturėtų atsirasti jokių didesnių išlaidų, o valstybės pagalbos priemones reikėtų susieti su kokybiškų darbo vietų kūrimu, pagarba darbuotojų teisėms, aplinkos standartais ir fiskaliniais įsipareigojimais. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Teisingumas

| 3.3.1. | Nors, vadovaujantis pasauliniais standartais, ES yra palyginti klestintis regionas, nelygybė tarp valstybių narių ir regionų bei jų viduje yra didelis iššūkis. Komisija parodo, kad dėl operatyvaus politinio atsako bendra pajamų nelygybė ir skurdo ar socialinės atskirties rizika 2019 ir 2020 m. išliko palyginti stabili, o vidutinės trukmės poveikis – neaiškus. Neproporcingai nukentėjo daugelis asmenų, kurie jau ir taip susidūrė su blogėjančiomis sąlygomis. Kainų šuoliai labiausiai paveikė mažesnes pajamas gaunančius namų ūkius. Be to, būsto kainos ir toliau sparčiai augo, kai kuriose valstybėse narėse užfiksuotas sparčiausias augimas per dešimtmetį, taip pat pradeda didėti palūkanų normos. Sumažėjo milijonų žmonių disponuojamosios pajamos, jie sunkiai suduria galą su galu. Vis dar tvyro didžiulis neapibrėžtumas, daugėja klimato sukeltų nelaimių, o dvejopa pertvarka lemia struktūrinius pokyčius. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Socialinis tvarumas yra ne tik tikslas, bet ir būtina sąlyga stabiliai ekonominei ir politinei padėčiai, teisingam našumui ir konkurencingumui užtikrinti. Mažėjančios realiosios pajamos ir migloti lūkesčiai turi įtakos ne tik asmeninei gerovei, bet ir ekonominei paklausai, taigi ir investicijų planams, gamybai ir ekonomikos augimui. Be to, nors paaiškėjo, kad bankų sektorius yra atsparus ir neveiksnių paskolų gerokai sumažėjo (išskyrus trijų valstybių narių atveju), jei ekonomikos nuosmukis tęsis, šiam atsparumui gali kilti pavojus. EESRK įspėja dėl tokio antrinio poveikio. Kalbant apie kylančias kainas, būtina skubiai apsaugoti labiausiai pažeidžiamus asmenis ir išsaugoti mažas ir vidutines pajamas gaunančių namų ūkių, kurie lemia didžiąją dalį paklausos, perkamąją galią. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EESRK labai palankiai vertina priemones, kurių imtasi apsaugoti pažeidžiamiausius asmenis ir sušvelninti daugybės krizių socialinį poveikį ES (pavyzdžiui, priemonę SURE) ir remti iš Ukrainos bėgančius asmenis. EESRK taip pat pritaria Komisijai, kad svarbu užtikrinti galimybę gauti kokybišką išsilavinimą visais lygmenimis, tinkamą socialinės apsaugos tinklų aprėptį, įperkamą ir socialinį būstą bei veiksmingas, atsparias ir tvarias sveikatos priežiūros sistemas. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad reikia remti ir jaunuolius, nukentėjusius nuo energetikos krizės. Iš tiesų labai svarbu visapusiškai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį: jo įgyvendinimas Europos semestro cikle drauge vykdant jo stebėseną per socialinių rezultatų suvestinę yra žingsnis teisinga linkme. Galiausiai labai sveikintinos reformos ir investicijos pagal nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, kuriomis prisidedama prie socialinės įtraukties ir atsparumo. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Remiantis pokalbių, atliktų rengiant EESRK rezoliuciją dėl organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo, rezultatais matyti, kad kai kuriuose nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose socialinis aspektas yra palyginti menkai išplėtotas. EESRK rekomenduoja atkreipti dėmesį į paskirstomąjį poveikį ir atidžiai apsvarstyti Europos socialinių teisių ramstį nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų kontekste. Be to, EESRK prašo pateikti ramsčiui įgyvendinti būtinų investicijų sąmatą. EESRK pabrėžia, kad svarbu rasti ekonominių laisvių ir socialinių bei darbo rinkos teisių pusiausvyrą. Nacionalinės darbuotojų apsaugos teisės niekada neturėtų būti laikomos administracinėmis rinkos kliūtimis (20). Stiprinant bendrąją rinką turėtų būti vienodai gerbiamos socialinės ir darbo teisės, kad būtų apsaugota ES pažanga teisingai siekiant ekonominio, socialinio ir ekologinio tvarumo. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Makroekonominis stabilumas

| 3.4.1. | Sudarius sąlygas teikti didelio masto nacionalinę ir ES fiskalinę paramą ir šią paramą įgyvendinant labai prisidėta prie ekonominio, socialinio ir politinio stabilumo išsaugojimo, be kita ko, todėl, kad ši parama padidino pasitikėjimą. Be to, nors prasidėjus karui ekonomikos atsigavimas smarkiai nukentėjo, labai tikėtina, kad 2022 m. į augimą orientuota fiskalinė politika vėl padės sušvelninti dabartinės krizės poveikį ir išsaugoti stabilumą. EESRK pritaria Komisijos rekomendacijai leisti įgyvendinti automatines stabilizavimo priemones siekiant valdyti ir didinti investicijas, kad būtų įgyvendinta dvejopa pertvarka. Visų pirma, Komitetas labai džiaugiasi, kad bendroji nukrypti leidžianti išlyga ir toliau bus taikoma visus 2023 m., nes ES ekonominė padėtis toli gražu nesugrįžo į normalų būvį ir būtina, kad valstybės narės prireikus galėtų greitai reaguoti. Pripažindamas, kad Europos Centrinis Bankas pirmą kartą per vienuolika metų padidino palūkanų normas, EESRK primygtinai ragina imtis politinių veiksmų, kurie užtikrintų, kad Europos obligacijų pajamingumo skirtumai išliktų nuosaikūs ir būtų išvengta finansų rinkos sukrėtimų ir tokiu būdu nesukelti grėsmės privačioms investicijoms į energetikos pertvarką ir išvengti recesijos. Nors šiems tikslams pasiekti gali reikėti plačiai naudoti ECB priemonių rinkinį, vien pinigų politika nesugebės tvariai pažaboti dabartinės kainų dinamikos. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EESRK palankiai vertina diskrecines fiskalines priemones, kuriomis siekiama sušvelninti didelių energijos kainų, kurios, remiantis prognozėmis, 2022 m. sudarys 0,6 % ES BVP, poveikį pažeidžiamiausioms ir su konkrečiais sunkumais susiduriančioms pramonės šakoms. Tačiau energijos trūkumas ir poveikis kitų žaliavų kainoms gali būti aktualūs veiksniai ir vidutinės trukmės laikotarpiu, kartu su tebesitęsiančia geopolitine įtampa ir dar didesniu neigiamu poveikiu ES ekonomikai. Be to, nedidelio ekonomikos augimo perspektyvos ir stiprėjantis spaudimas, patiriamas dėl kainų, kelia naujų dilemų ES ekonominei politikai. Todėl EESRK pritaria Komisijos rekomendacijai, kad ES turėtų būti pasirengusi reaguoti į besikeičiančią ekonominę padėtį. Reikia atidžiai stebėti padėtį, kad būtų galima anksti pastebėti naujas nepalankias tendencijas, dėl kurių reikėtų suteikti stabilizuojantį fiskalinį postūmį, ir iš anksto numatyti būtinybę išplėsti paramos priemones. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EESRK kyla abejonių dėl to, ar valstybėse narėse, turinčiose didelę skolą, nacionaliniu lygmeniu finansuojamų einamųjų išlaidų augimas turėtų būti ribojamas taip, kad neviršytų vidutinės trukmės potencialaus gamybos lygio, be to, Komitetas pabrėžia, kad bet kokia pirminių einamųjų išlaidų kontrolė turi būti vykdoma atsižvelgiant į socialinį poveikį ir įspėja, kad negalima mažinti išlaidų socialinei, sveikatos priežiūros ir švietimo sritims. Priešingai, valstybių narių skirtumai turėtų būti šalinami orientuojantis į klestėjimą, pavyzdžiui, skatinant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei profesinį mokymą. EESRK taip pat abejoja, ar reiktų vertinti siūlymo 2023 m. pavasarį pradėti perviršinio deficito procedūras (PDP) tikslingumą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad ES fiskalinės taisyklės beveik nebuvo įgyvendintos (21), o perviršinio deficito procedūros antrojo etapo sankcijos niekada nebuvo pritaikytos, nes ekonominio sunkmečio metu jos būtų dar labiau pabloginusios padėtį. Be to, EESRK abejoja, ar galima taikyti perviršinio deficito procedūrą, kol dar galioja nukrypti leidžianti išlyga. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EESRK primena savo mintis dėl dabartinės fiskalinės sistemos trūkumų ir dar kartą ragina atnaujinti sistemą, be kita ko, nustatant realistiškus ir įgyvendinamus deficito ir skolos tikslus (22), įtraukiant subalansuoto investavimo taisyklę ir leidžiant didesnį lankstumą bei diferencijavimą atsižvelgiant į konkrečią šalį, nesukeliant pavojaus vidutinės trukmės fiskaliniam tvarumui. Stiprus euras turi būti išsaugotas taikant subalansuotą pinigų ir fiskalinę politiką atitinkančią patikimo makroekonominio valdymo principus. EESRK taip pat ragina Komisiją pateikti gaires dėl pereinamojo laikotarpio, per kurį, prieš įsigaliojant peržiūrėtai sistemai, neturėtų būti pradėta taikyti perviršinio deficito procedūra (23). Be to, Europos Parlamentas savo 2021 m. liepos 8 d. rezoliucijoje pabrėžė, kad „svarbu turėti aiškią fiskalinės sistemos peržiūros viziją (pageidautina prieš panaikinant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą)“ ir tai, kad „grįžimas prie esamos fiskalinės sistemos, visų pirma koregavimo planų, lemtų didelį skolos mažinimo greitį, kuris kenktų ekonomikos gaivinimo planui“. Galiausiai, siekiant išvengti stabilumui keliamos rizikos ir padidinti pasirengimo krizėms ir reagavimo į jas pajėgumus, reikėtų apsvarstyti galimybę sukurti tinkamus ES fondus. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EESRK visiškai pritaria rekomendacijai toliau dėti bendras pastangas stiprinti kovą su agresyviu mokesčių planavimu ir mokesčių slėpimu, taip pat su dėl to atsirandančiu šalutiniu poveikiu valstybėms narėms, ir ragina imtis koordinuotų veiksmų. EESRK palankiai vertina EBPO susitarimą dėl pelno mokesčio reformos ir ragina valstybes nares skubiai jį įgyvendinti. ES turėtų propaguoti šį susitarimą tarptautiniu lygmeniu, ypač su pagrindiniais prekybos partneriais. Be to, darbo jėgos apmokestinimo sumažinimas ir nukreipimas dvejopai pertvarkai remti (jei prieš tai kruopščiai apsvarstomas pasiskirstymo poveikis) yra sveikintinos iniciatyvos. Pavyzdžiui, nekilnojamojo turto mokestis mažiau iškraipo konkurenciją ir leistų sumažinti darbo jėgos apmokestinimą. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, aptariamos tik su išlaidomis, o ne su pajamomis susijusios priemonės. Apskritai teisinga pajamų sistema yra būtina fiskalinio tvarumo ir patikimų viešųjų finansų atkūrimo sąlyga, visų pirma smarkiai įsiskolinusiose šalyse. |
| --- | --- |

3.4.5.

Briuselis, 2022 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  EESRK nuomonė „2022 m. metinė tvaraus augimo apžvalga“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 50).

1

(2)  Žr. 2020 m. pavasario Europos ekonominė prognozė (europa.eu), p. 1.

2

(3)  COM(2022) 230 final.

3

(4)  Europos Komisijos komunikatas „Žalia, skaitmeninė ir atspari ekonomika – mūsų Europos ekonomikos augimo modelis“.

4

(5)  2022 m. Europos semestras. Pavasario dokumentų rinkinys (europa.eu).

5

(6)  2022 m. vasaros ekonominė prognozė. Dėl Rusijos karo prastėja perspektyvos (europa.eu).

6

(7)  2022 m. pavasario ekonominė prognozė. Rusijos invazija – ES ekonomikos atsparumo išbandymas, Europos Komisija (europa.eu).

7

(8)  EESRK nuomonė „2022 m. metinė tvaraus augimo apžvalga“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 50).

8

(9)  Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen kalba, pasakyta per Europos Parlamento plenarinėje sesijoje (2022 m. birželio 8 d.) vykusias diskusijas dėl 2022 m. gegužės 30–31 d. specialaus Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų.

9

(10)  OL C 155, 2021 4 30, p. 1.

10

(11)  Žr. ESSRK rezoliuciją „Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų procesuose? (OL C 323, 2022 8 26, p. 8).

11

(12)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2022 m. metinė Europos semestro grupės konferencija (europa.eu).

12

(13)  2021/2251 (INI), 88 punktas.

13

(14)  COM(2022) 383 final.

14

(15)  Per pastarąjį dešimtmetį skirta iki 683 mlrd. EUR per metus. Apskaičiuota, kad pagal vidutinį scenarijų papildomų metinių investicijų poreikis iki 2030 m. vidutiniškai sieks 360 mlrd. EUR. Žr. leidinio „Bruegel Policy Contribution“ Nr. 18/21 (2021 m. rugsėjo mėn.). Po 2030 m. reikės skirti dar daugiau investicijų.

15

(16)  COM(2022) 231 final.

16

(17)  Žr. EESRK nuomonę „Sanglaudos ir priemonės „New Generation EU“ lėšomis finansuojamas prisitaikymo prie klimato kaitos fondas“ (OL C 486, 2022 12 21, p. 23).

17

(18)  Europos Komisijos komunikatas „Žalia, skaitmeninė ir atspari ekonomika – mūsų Europos ekonomikos augimo modelis“ (COM(2022) 83 final).

18

(19)  EESRK nuomonė „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 101).

19

(20)  Žr. EESRK nuomonės „2022 m. metinė tvaraus augimo apžvalga“ (europa.eu) (OL C 275, 2022 7 18, p. 50) 3.2.3 punktą.

20

(21)  Remiantis 2015 m. spalio mėn. TVF prognozėmis, buvo tikėtina, kad 1/20 taisyklės dėl skolos sumažinimo per ateinančius trejus metus nesilaikys devynios valstybės narės. Antrasis perviršinio deficito procedūros etapas nebuvo įgyvendintas („Bruegel Policy Contribution“, 2016 m. kovo mėn.).

21

(22)  Europos stabilumo mechanizmo direktorius Klaus Regling siūlo skolos ir BVP santykį pakoreguoti nuo 60 iki 100 %, toliau siekiant išlaikyti metinį 3 % BVP deficitą.

22

(23)  OL C 429, 2020 12 11, p. 227 ir OL C 105, 2022 3 4, p. 11.

23

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/43

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Papildomi svarstymai dėl Rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos“

(COM(2021) 742 final)

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/07)

| Pranešėjas | Juraj SIPKO |
| --- | --- |

Pranešėjas

Juraj SIPKO

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 3 22 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 170 / 1 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 3 22

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 27

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

170 / 1 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pažymi, kad dabartinei euro zonos ir Europos Sąjungos ekonominei plėtrai būdingas ypač didelis ekonominis, geoekonominis ir politinis netikrumas. Šio netikrumo priežastys yra du tebesitęsiantys sisteminiai sukrėtimai, t. y. nuolatinis COVID-19 paplitimas ir Rusijos invazija į Ukrainą. Taip pat kyla nauja rizika, susijusi su tarptautinės prekybos, mokėjimų, kapitalo ir finansų rinkų, įskaitant gamybą, mokslinius tyrimus ir transportą, sektorių susiskaidymu. Dėl sisteminės rizikos susikaupė didelė valstybės skola ir išaugo infliacija. Tačiau didžiausiu euro zonos ir ES valstybių narių iššūkiu išlieka kova su klimato kaita. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pakartoja, kad kova su nuolatiniu COVID-19 paplitimu toli gražu nebaigta. Todėl kovojant su šia liga reikėtų imtis visų esminių ir sisteminių priemonių ir tuo pat metu rengtis kitoms galinčioms kilti epidemijoms ir pandemijoms. EESRK pažymi, kad didžiausia investicijų grąžos norma, kaip matyti iš pastarųjų dvejų metų patirties, yra sveikatos sektoriuje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK remia tai, kad būtų nutraukta Rusijos agresija ir karas Ukrainoje ir būtų atkurtas Ukrainos teritorinis vientisumas. Taip būtų galima sukurti sąlygas atspariam, įtraukiam ir tvariam ekonominiam augimui euro zonos šalyse ir Europos Sąjungos valstybėse narėse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK atidžiai stebi itin nepalankias infliacijos tendencijas, kurias iš esmės lemia didėjančios prekių, maisto ir energijos kainos, įskaitant tiekimo grandinės sutrikimus. Šioje situacijoje palūkanų normos didinimas nėra itin veiksminga priemonė. Pernelyg griežta pinigų politika taip pat gali padidinti recesijos riziką ir pavėlinti taip skubiai reikalingas privačiąsias investicijas į energetikos pertvarką. Todėl EESRK rekomenduoja, kad ECB atliktų tinkamą proporcingumo vertinimą ir atidžiai išanalizuotų griežtesnės pinigų politikos šalutinį poveikį ir jos pasekmes ilgalaikiams kainų stabilumo tikslams. Tačiau EESRK ragina Europos Centrinį Banką sumažinti bazinę infliaciją nepakenkiant ES ekonomikos atsigavimui. Dėl pirmiau minėtos rizikos ECB turėtų atsargiai normalizuoti pinigų politiką. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Atsižvelgdamas į staigiai padidėjusias energijos ir maisto kainas, EESRK rekomenduoja nacionalinės ekonomikos politikos formuotojams sukurti veikiančią ir veiksmingą socialinės apsaugos sistemą pažeidžiamiausioms gyventojų grupėms, įskaitant labiausiai nukentėjusius viduriniosios klasės segmentus, kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK nerimą kelia nuolat didėjanti valstybės skola. Todėl jis rekomenduoja imtis veiksmų vidutinės trukmės fiskaliniam konsolidavimui. EESRK mano, kad siekiant papildyti nacionalinius biudžetus, esama galimybių taikyti nediskriminacinį apmokestinimą ir kartu veiksmingai panaudoti viešąsias lėšas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymas dėl COVID-19 buvo tinkamas sprendimas. Šią išlygą nuspręsta taikyti iki 2023 m., tačiau tuo atveju, jei sisteminė rizika išliks, reikės apsvarstyti galimybę pratęsti jos galiojimą. Todėl EESRK tikisi, kad Europos Komisija nedelsdama numatys konkrečius veiksmus Stabilumo ir augimo paktui reformuoti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Nepaisant pažangos, padarytos kuriant finansinę sąjungą, reikia patvirtinti ir įgyvendinti visas esmines ir sistemines priemones bankų sąjungai ir kapitalo rinkų sąjungai baigti kurti. Atsižvelgdamas į tai, EESRK ragina atsakingas organizacijas ir kompetentingas institucijas suvienyti jėgas kuriant finansinę sąjungą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pabrėžia neigiamą susiskaidymo poveikį. Komitetas atkreipia dėmesį į valstybės obligacijų rinkos nestabilumą euro zonos rinkose. Todėl EESRK teigiamai vertina 2022 m. birželio 15 d. Europos Centrinio Banko pranešimą dėl priemonių, skirtų susiskaidymo problemai euro zonoje spręsti, rengimo. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK remia euro zonos ekonomikos pertvarką. Kartu Komitetas atkreipia dėmesį į egzistencinę riziką, susijusią su klimato kaita. Atsižvelgdamas į tai ir nepaisant nenumatytų geoekonominių pokyčių, EESRK rekomenduoja pereiti prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir naudoti ekonomikos gaivinimo plane numatytus finansinius išteklius, taip pat kitus finansinius šaltinius, įskaitant privačiojo sektoriaus finansavimo paramą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Kaip ir kitos ES šalys, euro zonos šalys dabar susiduria su sisteminiais sukrėtimais, rizika ir grėsmėmis. Todėl, atsižvelgdamas į šį kritinį žmonijai laikotarpį, EESRK ragina visas šalis ir kompetentingas tarptautines institucijas dirbti kartu sprendžiant visus istorinio precedento neturinčius sisteminius sukrėtimus, riziką ir grėsmes, su kuriomis dabar susiduria pasaulis. Jei bus delsiama priimti ir įgyvendinti priemones, tai gali turėti ilgalaikių pasekmių, susijusių ne tik su materialiniais nuostoliais, bet ir visų pirma žmonių gyvybėmis. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendroji informacija ir aplinkybės

| 2.1. | Dabar susiduriama su dviem sisteminiais realiais sukrėtimais: COVID-19 ir Rusijos invazija į Ukrainą, kurie kartu su šių sukrėtimų sukeltu geoekonominiu susiskaidymu lėmė didelį netikrumą pasaulyje. Be to, augant žaliavų ir maisto kainoms, euro zonoje ir ES atsirado rimta socialinė ir ekonominė rizika. Atsižvelgiant į klimato kaitos keliamą egzistencinę grėsmę, euro zonai ir ES valstybėms narėms tenka vienas rimčiausių uždavinių – pereiti prie žaliosios ekonomikos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dabartiniai ekonominiai pokyčiai neatskiriami nuo precedento neturinčių realių išorės sukrėtimų euro zonos šalyse. Todėl, atsižvelgiant į pagrindinius makroekonominius rodiklius, šių pokyčių negalima laikyti stabiliais. Be to, kai kurios konkrečios euro zonos valstybės narės, kurdamos tvarią, atsparią ir įtraukią ekonomiką, susiduria su ilgalaikiais struktūriniais uždaviniais. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prieš šiuos du sisteminius sukrėtimus infliacija buvo santykinai maža beveik visose euro zonos valstybėse narėse. Dar prieš prasidedant klimato krizei buvo užregistruotas santykinai mažesnis infliacijos lygis, o kai kuriose euro zonos šalyse netgi buvo defliacija. Atsižvelgiant į šiandienos infliacijos dinamiką reikia plačiai naudotis ECB priemonių rinkiniu. Dabar infliacija yra vienas didžiausių rizikos tvariam, atspariam ir įtraukiam ekonomikos augimui euro zonoje veiksnių. Be atitinkamų Europos Centrinio Banko pinigų politikos pakeitimų infliacijos neįmanoma sumažinti, stabilizuoti ir išlaikyti taip, kad ji neviršytų infliacijos tikslo, t. y. neviršytų 2 % Šiomis aplinkybėmis Valdančioji taryba ėmėsi veiksmų, reikalingų tam, kad ECB įgyvendintų savo įgaliojimus, susijusius su kainų stabilumo išlaikymu ir finansinio stabilumo užtikrinimu. Artimiausioje ateityje svarbu, kad normalizuodamas pinigų politiką ECB veiktų atsargiai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šiuo metu infliacija yra didžiausia nuo pat Europos pinigų sąjungos sukūrimo. Infliaciją nulėmė daugybė veiksnių, dėl kurių infliacijos rodikliai laipsniškai didėja net ir gilėjančios pasaulinės COVID-19 krizės metu. Dėl dabar vykstančio euro zonos ekonomikos atsigavimo šią neigiamą tendenciją dar labiau sustiprino sumažėjusi pasiūla. Rusijos invazija į Ukrainą taip pat prisidėjo prie kainų didėjimo. Galima pagrįstai kelti klausimą, kokiu mastu Europos Centrinio Banko pinigų politika, pasinaudojant visomis Europos Centriniam Bankui prieinamomis priemonėmis, gali padėti sulėtinti infliacijos augimą ir palaipsniui ją atkurti iki deklaruoto infliacijos tikslo ir jo neviršyti, nesukeliant pavojaus bendros valiutos stabilumui ir ekonomikos atsigavimui po COVID-19 krizės.- |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dabartinės infliacijos tendencijos nėra nei laikinos, nei trumpalaikės (kaip pažymėta 2021 m. rudenį), tačiau jos atspindi didelį netikrumą. Praėjusių metų antrąjį pusmetį kainos iš esmės didėjo dėl energijos kainų, tiekimo grandinių sutrikimo, neįprastai staigiai išaugusių žaliavų kainų ir didesnių transporto išlaidų. Kadangi dabartinės kainų dinamikos priežastys yra sudėtingos, vien pinigų politika nebus pajėgi sumažinti infliacijos. Reikia įvairinti energijos importą ir taip sumažinti priklausomybę nuo tiekimo iš Rusijos. Įvairinimas taip pat atveria euro zonos valstybėms narėms istorinę galimybę imtis skubių struktūrinių reformų (pvz., administracinių reformų, teismų reformų, reformų teisinei valstybei stiprinti) ir mažinti priklausomybę nuo tradicinės importuojamos tiekiamosios energijos. Be to, būtina rinkos intervencija, kad būtų galima kontroliuoti dabartinę svyruojančių kainų dinamiką energijos rinkoje. Šiuo požiūriu EESRK teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl skubaus įsikišimo, kuriuo norima išspręsti didelių energijos kainų problemą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Be to, esama įrodymų, kad dauguma įmonių sugebėjo didinti už prekės vienetą gaunamą pelną nepaisant didėjančių energijos kainų. Iš ECB analizės matyti, kad pelnas buvo pagrindinis bendros vidaus infliacijos veiksnys, nes įmonės perkėlė didesnes sąnaudas ir apsaugojo bei padidino pelno maržas. Intervencijos energetikos sektoriaus rinkose taip pat gali sumažinti kainų dinamiką. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dabartinis kainų augimas iš esmės yra susijęs su pasiūla. Ši tendencija daro neigiamą poveikį euro zonos konkurencingumui, todėl didėja sąnaudos ir ekonomikos nuosmukio laikotarpiu daromas spaudimas didinti darbo užmokestį ir atlyginimą. Jei ši neigiama tendencija tęsis, tai galėtų sukelti ekonomikos stagfliaciją (nors šiuo metu euro zonos šalyse jos nėra). Istoriškai stagfliacija buvo užfiksuota beveik prieš 40 metų. Negalima atmesti galimybės, kad tebesitęsiant išorės sisteminiams sukrėtimams gali kilti nepageidaujama stagfliacija. Kita vertus, EESRK atkreipia dėmesį į galimą neigiamą poveikį paklausai, jei realiojo darbo užmokesčio praradimas darytų poveikį mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | 2021 m. euro zonos valstybių narių ekonomikos augimo tendencija buvo palyginti palanki nesitikint staigaus investicijų ir prekybos srautų sulėtėjimo dėl didelio ekonominio netikrumo. Nepatvirtinus ir neįgyvendinus struktūrinių reformų, dėl pasaulinės COVID-19 krizės euro zonoje gali padidėti ekonomikos augimo atotrūkis. Ši su skirtumų didėjimu susijusi tendencija gali turėti reikšmingą poveikį konvergencijai ir dėl jos gali sustiprėti šis neigiamas pokytis visose euro zonos valstybėse narėse. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Trumpuoju laikotarpiu investicijų augimo potencialo perspektyva nedžiugina. Ekonomikai gaivinti po COVID-19 priimtų priemonių įgyvendinimas (Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė) dėl investicijų neužtikrintumo, kurį sukėlė karas Ukrainoje, kai kuriais atžvilgiais sulėtėjo. Todėl svarbu, kad atskirų šalių ekonomikos sąlygomis būtų įmanoma įveikti nuolatinius prekybos ir investicijų srautų sutrikimus ir besitęsiantį pasaulio ekonomikos neapibrėžtumą, o labiausiai – didžiulį neapibrėžtumą euro zonai priklausančiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ekonomikos sulėtėjimą taip pat lemia didelis energijos kainų augimas, su kuriuo susiduria namų ūkiai. Kai kurios valstybės narės ėmėsi priemonių, kad sumažintų kainų augimą skirdamos subsidijas, atlikdamos PVM pakeitimus, įskaitant papildomas socialines įmokas ir socialinius energijos tarifus mažiausias pajamas gaunantiems namų ūkiams. Todėl reikia persvarstyti efektyvaus energijos vartojimo namų ūkiuose klausimą ir pakeisti energijos vartojimo įpročius. Didėjant energijos kainoms iš vartotojų krepšelio palaipsniui buvo išstumtos kitos prekės, kurių paklausa dabar sumažėjo. Be to, dėl padidėjusių energijos kainų namų ūkiuose keičiasi namų ūkių vartojimo modelis ir stipriai mažėja tam tikrų vartojimo prekių vartojimas. Tačiau energija yra pagrindinė prekė ir jos suvartojimą galima sumažinti tik ribotai, o tai reiškia, kad nuo šių kainų šuolių ypač nukentės skurdesni namų ūkiai. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | COVID-19 turėjo labai neigiamą poveikį euro zonos valstybių narių viešiesiems finansams. Siekiant kovoti su COVID-19 krize, 2020 m. kovo mėn. pradėta taikyti Stabilumo ir augimo pakto bendroji nukrypti leidžianti išlyga. Taip pat buvo sukurta laikinoji valstybės pagalbos sistema, kuri sudaro sąlygas plačiu mastu naudoti fiskalines paskatas siekiant remti ne tik verslo sektorių, bet ir išlaikyti socialinį stabilumą. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Dėl fiskalinio atsako ir sumažėjusios gamybos apimties labai padidėjo skolos santykis su BVP, visų pirma kai kuriose didelę skolą turinčiose valstybėse narėse. Labai svarbu toliau užtikrinti valstybės skolos tvarumą laipsniškai mažinant valstybės skolą. Atsižvelgiant į tai, kad vidutinės trukmės laikotarpiu energijos kainos išliks didelės, reikės peržiūrėti rinkos ir kainų nustatymo mechanizmus, taip pat papildomas fiskalinės paramos priemones, kad būtų remiami nuo padidėjusių energijos kainų ypač nukentėję namų ūkiai ir įmonės. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Didesnės išlaidos saugumui ir kitiems svarbiausiems prioritetams gali lemti laikiną euro zonos ekonominės padėties pasaulinės ekonomikos atžvilgiu pablogėjimą. Šiomis aplinkybėmis euro zonos valstybės narės turi spręsti rimtą uždavinį, t. y. siekti tvaraus ekonomikos augimo ir išlaikyti euro zonos ekonomikos svarbą kitų pasaulinių konkurentų atžvilgiu, pasitelkiant visas turimas priemones ir veiksmingas individualias politikos priemones, įskaitant diplomatines priemones. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Pastaruoju metu dėl nepalankių geopolitinių pokyčių, t. y. dėl 2021 m. gegužės mėn. prasidėjusio ekonomikos nuosmukio, euro kursas JAV dolerio atžvilgiu nukrito. euro, kuris yra antra pagal dydį atsargų valiuta, nuvertėjimas iš esmės yra susijęs su skirtinga pinigų politika, kurią vykdo Europos Centrinis Bankas ir Federalinio rezervo sistema (FED). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Remdamasi pirmiau pateiktomis analizėmis, Europos Komisija pateikė savo ekonominę prognozę (2022 m. liepos mėn.), kurią iš esmės nulėmė pokyčiai Ukrainoje. Šioje prognozėje daroma prielaida, kad šiais metais ES valstybių narių ekonomika augs 2,7 %, euro zonoje – 2,6 %, o kitais metais sumažės iki 1,5 % ir 1,4 %, remiantis Komisijos prognozėmis. Prognozuojama, kad šiais metais vidutinis infliacijos lygis ES pasieks 7,6 %, euro zonoje – 7,6 %, o kitais metais infliacija turėtų sumažėti atitinkamai iki 4,6 % ir 4 %. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK pažymi, kad trumpalaikiam ir vidutinės trukmės euro zonos šalių ekonominiam vystymuisi didelę įtaką daro ir gali daryti Rusijos invazija į Ukrainą. Šis neigiamas pokytis yra sisteminis ir neturi analogų pokario istorijoje. Todėl jį labai sudėtinga palyginti su kitais sukrėtimais, kurie istoriškai turėjo neigiamą poveikį ekonominei plėtrai euro zonoje. Bet kuriuo atveju esama labai didelio netikrumo, todėl dar sudėtingiau numatyti būsimų pokyčių perspektyvas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinių makroekonominių ir mikroekonominių rodiklių trajektorija euro zonos šalyse nedžiugina. Netikrumo lygis ypač didelis. Visų pirma yra keletas nežinomų kintamųjų, kurie gali turėti įtakos jau ir taip labai dideliam netikrumui, kuris iš esmės yra geopolitinio ir ekonominio pobūdžio. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK mano, kad infliacijos tendencija kelia didelę riziką euro zonos šalių socialinei ir ekonominei pažangai. Dabartinė infliacijos rizika iš esmės yra susijusi su tiekimu ir vertės grandinių sutrikdymu. Dėl pokyčių Ukrainoje, visų pirma tiekiamosios energijos srityje, įskaitant žaliavų kainas, taip pat dėl priemonių COVID-19 plitimui suvaldyti, pasiūlos srityje įvyko pakitimų. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dėl šiandienos infliacijos dinamikos reikia plačiai naudotis ECB priemonių rinkiniu kainų stabilumui užtikrinti taikant skatinamąją pinigų politiką. ECB turėtų elgtis atsargiai normalizuodamas pinigų politiką. Be to, tikimasi, kad pinigų politika toliau rems euro zonos valstybių narių ekonominę politiką. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK pažymi, kad infliacijos rizika valstybėse narėse nėra suvaldyta ir ją pašalinti bandoma tik iš dalies. Atsižvelgdamas į tebesitęsiančią nepalankią infliacijos tendenciją ir jos poveikį namų ūkiams, taip pat į pokyčius konkurencingumo srityje, EESRK ragina visas kompetentingas ir atsakingas institucijas patvirtinti ir įgyvendinti visas neatidėliotinas priemones neigiamiems kainų šuoliams kompensuoti. Kartu būtina užkirsti kelią neramumams euro zonos valstybės obligacijų rinkoje (1). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK teigiamai vertina paskelbtą „REPowerEU“ programą. Jis tikisi, kad ši programa padės palaipsniui mažinti priklausomybę nuo Rusijos Federacijos tiekiamosios energijos. Ši programa taip pat suteikia galimybę palaipsniui pašalinti didžiausią sąnaudų riziką, kuri kelia didelę grėsmę kainų stabilumui euro zonos šalyse. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK tikisi, kad „REPowerEU“ suteiks papildomą svarbų postūmį dviem aspektais: i) „REPowerEU“ galėtų paskatinti iš esmės padidinti investicijas į pasirinktus sektorius ir sritis ir taip įgyvendinti idėją, kilusią dar prieš Rusijos invaziją į Ukrainą. Pagrindinė idėja yra ta, kad šie metai bus reikšmingi investicijų augimo atžvilgiu, ypač pasirinktose viešojo intereso srityse; ii) „REPowerEU“ taip pat turėtų svariai prisidėti prie svarbiausių struktūrinių pokyčių, su kuriais susiduria dabartinė karta, ir taip padėti siekti pagrindinių tikslų – padaryti euro zonos ekonomiką konkurencingesnę, tvaresnę ir atsparesnę, siekiant pagrindinių žaliojo kurso tikslų. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK atidžiai stebi, kaip iš esmės perskirstomos investicijos, palyginti su pirminiais investicijų planais. Tikėtina, kad investicijų augimas bus mažesnis sektoriuose, susijusiuose su energetikos restruktūrizavimu ir žaliojo kurso prioritetų įgyvendinimu ES šalyse. Neaišku, kokia perspektyva laukia tiesiogiai nesusijusių sektorių ir sričių. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, bus svarbu užtikrinti tradiciniuose ekonomikos sektoriuose (kurie strateginiu požiūriu nėra būtini arba kuriuose nesiekiama pasaulinio lygio kompetencijos) veikiančių mažųjų ir vidutinių įmonių plėtrą, išnaudojant potencialias galimybes atskiruose regionuose. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK tvirtai pritaria tam, kad būtų deramai atsižvelgta ne tik į dabartinių svarbiausių prioritetų įgyvendinimą, bet ir į vienodų inovacijų diegimo rezultatų užtikrinimą visuose regionuose, euro zonoje ir visoje ES. Nepakankamai įvertinus šį tikslą, gali sustiprėti skirtingos tendencijos euro zonos ir ES valstybių narių regionuose. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK teigiamai vertina stipresnės konvergencijos galimybę, kurią suteiktų ekonomikos augimas buvusiose mažiau išsivysčiusiose euro zonos valstybėse narėse, kuriose ilguoju laikotarpiu ekonomikos augimas buvo spartesnis, palyginti su augimo euro zonos vidurkiu. Šiomis aplinkybėmis reikėtų pažymėti, kad COVID-19 ir dabartinis karas Ukrainoje gali paskatinti gilesnį ir skirtingą procesą euro zonos valstybėse narėse, o tai nepadeda įgyvendinti Mastrichto sutartyje išdėstytų pagrindinių idėjų. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK teigiamai vertina ir remia vykstančias diskusijas dėl naujos ES valstybių narių viešųjų finansų institucinės struktūros. Šiuo požiūriu Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad Stabilumo ir augimo pakto fiskalinių taisyklių atnaujinimas visų pirma yra susijęs su finansinio tvarumo ir aiškių viešųjų investicijų poreikių derinimo problema. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK mano, kad esama galimybių nustatyti įvairių rūšių politikos, kuria siekiama užtikrinti tvarią valstybės skolą, tarpusavio koordinavimą ir sąsajas. Be to, pagrįstais atvejais reikia remti fiskalines strategijas, atitinkančias vidutinio laikotarpio fiskalinio koregavimo metodą, nukreiptą į atsigavimą ir atsparumą. Komitetas tikisi, kad bus rasti realistiški ir praktiški sprendimai, kuriais remiantis būtų sukurta ir nedelsiant įgyvendinta viešųjų finansų platforma. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Atsižvelgiant į tai, kad po COVID-19 krizės viešieji biudžetai patiria sunkumų, papildomos kompensacinės priemonės, skirtos padėti namų ūkiams ir įmonėms įveikti energetikos krizę, turi būti tikslinės ir veiksmingos. EESRK puikiai supranta dabartines saugumo, humanitarinių ir socialinių poreikių užtikrinimo priežastis ir jų poveikį euro zonos nacionaliniams biudžetams ir jas atsižvelgia. Šiomis aplinkybėmis EESRK teigiamai vertina Komisijos sprendimą pratęsti Stabilumo ir augimo pakte numatytos nukrypti leidžiančios išlygos taikymą ir ragina Komisiją kuo greičiau pateikti konkrečių pasiūlymų dėl Stabilumo ir augimo pakto reformos. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK ne kartą yra pareiškęs, kad, kaip ir anksčiau, reikia dėti daugiau pastangų siekiant sustiprinti euro zonos poziciją tarptautiniu mastu. Dabar euro zonos ekonomika susiduria su naujais iššūkiais, susijusiais su bendra saugumo rizika ir struktūriniais pokyčiais. Be to, ekonominiai ir politiniai pokyčiai gali turėti įtakos euro padėčiai tarptautinėje pinigų ir mokėjimų sistemoje. Rusijos agresijos ir karo Ukrainoje nutraukimas ir Ukrainos teritorinio vientisumo atkūrimas gali padėti atgaivinti pasaulio ekonomiką ir sustiprinti euro zonos ekonomiką. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK yra įsitikinęs, kad siekiant užtikrinti santykinį socialinį ir ekonominį stabilumą euro zonos valstybėse narėse, atsižvelgiant į vyraujantį didelį geopolitinį ir ekonominį netikrumą, susijusį su didėjančios infliacijos ir augančios valstybės skolos rizika, naudojantis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) lėšomis bus svarbu sutelkti dėmesį į tinkamus prioritetus. Ši priemonė sudaro sąlygas ES valstybėms narėms bendrai leisti obligacijas kapitalo rinkose ir iki šiol ji buvo itin veiksminga. Todėl EESRK ypač teigiamai vertintų, jei ši priemonė būtų praktiškai naudojama ir ateityje. Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad EGADP bus naudojama ir po 2026 m. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK pažymi, kad dėl tebesitęsiančios Rusijos invazijos į Ukrainą kai kuriose euro zonos šalyse gali kilti nepageidaujamas nuosmukis ir net stagfliacija. Todėl dabar labiau nei bet kada reikia atidžiai stebėti šiuos neigiamus pokyčius ir imtis prevencinių veiksmų jiems spręsti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pažymi, kad nedarbo ir darbo rinkos tendencijos atspindi santykinį stabilumą. Be to, Komitetas atkreipia dėmesį į santykinai didelius nacionalinio nedarbo lygio skirtumus, palyginti su laikotarpiu iki 2008 m. Kai kuriose euro zonos valstybėse narėse vyrauja struktūrinis nedarbas ir kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas. Būtent šis santykinis aukštos kvalifikacijos darbo jėgos trūkumas nesuteikia pakankamai galimybių didinti konkurencingumą pasirinktuose sektoriuose ir srityse. Šiomis aplinkybėmis EESRK pažymi, kad euro zonos valstybėse narėse ir ES vis dar yra pakankamai ir ne iki galo išnaudotų galimybių kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK didelį nerimą kelia neigiamos nelygybės tendencijos ir didėjantis skurdas euro zonos valstybėse narėse ir visoje ES. Nelygybė plačiausia šios sąvokos prasme iš esmės taip pat yra pasaulinės finansų krizės pasekmė. Dėl COVID-19 ši neigiama tendencija dar labiau sustiprėjo. Didėjančios energijos ir maisto kainos dabar daro poveikį pažeidžiamiausioms gyventojų grupėms, taip pat mažas ir vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams. Todėl EESRK primygtinai ragina visas kompetentingas institucijas sukurti veiksmingą socialinės apsaugos sistemą, kurioje niekas nebūtų paliktas nuošalyje. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK dar kartą atkreipia dėmesį į galimą ir nenumatytą kitų atmainų, pandemijų ir epidemijų raidą. Kilus ir sparčiai pradėjus plisti COVID-19 paaiškėjo, kad sveikatos sektorius iš esmės nebuvo pasirengęs pandemijai. Todėl būtinas visapusiškesnis pasirengimas, tačiau svarbiausia, kad visos kompetentingos įstaigos ir institucijos šioje srityje vykdytų atsakingesnę politiką. EESRK pažymi, kad, kaip matyti iš pastarųjų dvejų metų pokyčių, didžiausią investicijų grąžą duoda investicijos į sveikatą ir prevenciją. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK pažymi, kad parama papildomo likvidumo užtikrinimui nuo pat COVID-19 protrūkio pradžios buvo tinkamas sprendimas. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad kai kurios konkrečios operacijos buvo sustabdytos, dabar bus būtina sutelkti dėmesį į tam tikrų įmonių mokumo užtikrinimą. Siekiant remti ekonomikos augimą po pandemijos taip pat reikės papildomo likvidumo. Todėl EESRK mano, kad labai svarbu toliau kurti kapitalo rinkų sąjungą ir bankų sąjungą. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK atkreipia dėmesį į šiuo metu vykstantį pasaulio ekonomikos susiskaidymo procesą. Rusijos invazija į Ukrainą lėmė susiskaidymą tarptautinės prekybos, tarptautinių mokėjimų, tarptautinių valiutos ir finansinių santykių, tarptautinio transporto, tarptautinio mokslo ir mokslinių tyrimų, pasaulinių vertės grandinių ir kitose srityse. Šis procesas padarė labai neigiamą poveikį socialinei ir ekonominei raidai euro zonos šalyse. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK pažymi, kad dabartinis didelis ekonominis ir geoekonominis netikrumas, įskaitant didelę riziką, lėmė sudėtingiausią padėtį per visą Europos integracijos projekto istoriją. Atsižvelgiant į būsimų socialinių ir ekonominių pokyčių nenuspėjamumą, labai svarbu, kad kompetentingos institucijos priimtų ir įgyvendintų visas priemones, skirtas euro zonos valstybių narių ekonomikos išorės sukrėtimams sumažinti ir pašalinti. |
| --- | --- |

4.8.

Briuselis, 2022 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Todėl EESRK teigiamai vertina 2022 m. birželio 15 d. ECB pranešimą apie ketinimą parengti kovos su susiskaidymu euro zonoje priemonę.

1

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/50

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Darbo jėgos judumo didinimas siekiant remti ekonomikos atsigavimą“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/08)

| Pranešėjas | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Pranešėjas

Philip VON BROCKDORFF

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 29 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 101 / 0 / 0 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 29

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

101 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Įvairiose savo nuomonėse EESRK yra nurodęs darbo jėgos judumo svarbą ir pažymėjęs, kad darbo jėgos judumas ES viduje pastaraisiais metais didėjo, tačiau nedideliu tempu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad reikia išsamesnės analizės siekiant išsiaiškinti, kodėl (išskyrus pandemijos nulemtus apribojimus) persikeliančių darbingo amžiaus ES gyventojų skaičius didėja mažesne procentine dalimi nei ankstesniais metais. EESRK taip pat ragina atlikti tyrimą siekiant nustatyti dabartinės padėties darbo rinkoje ekonomines sąnaudas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK rekomenduoja taikyti veiksmingesnes nacionalines priemones akcentuojant aktyvią darbo rinkos politiką, pavyzdžiui, lengvatas dirbantiems ES asmenims ir trečiųjų šalių darbuotojams. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK ragina Europos Komisiją į Europos semestrą įtraukti rodiklius, kurie būtų konkrečioms valstybėms skirtų rekomendacijų dalis, siekiant stebėti nacionalinę politiką, kuri vienaip ar kitaip riboja darbuotojų judumą visoje ES. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK taip pat ragina Europos Komisiją išanalizuoti neigiamus darbo jėgos judumo pokyčius, ypač protų nutekėjimą tam tikruose sektoriuose ir regionuose. Tuo pat metu kovos su protų nutekėjimu priemonės turi būti neatsiejamos nuo pastangų skatinti aukštynkryptę socialinę ir ekonominę konvergenciją. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK taip pat rekomenduoja valstybėms narėms toliau tobulinti savo atitinkamus portalus, į juos įtraukti būtiniausias darbo sąlygas, kurių reikalaujama pagal nacionalinius teisės aktus, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo. EESRK taip pat ragina dėti daugiau pastangų gerinti kalbų įgūdžius. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas neįgaliųjų judumui. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK taip pat mano, kad lyčių lygybė yra svarbus veiksnys didinant darbo jėgos judumą ES, kaip nurodyta nuomonėje SOC/731 (1). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK ragina Europos Komisiją nuolat stebėti socialinės apsaugos koordinavimą ir užtikrinti bendrus naujų situacijų, pavyzdžiui, nuotolinio darbo iš užsienio, sprendimus. Be to, EESRK ragina dėti daugiau pastangų sukurti Europos socialinio draudimo numerį, kuris padėtų įveikti kliūtis socialinei apsaugai gauti tarpvalstybiniais atvejais. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pažymi, kad, norint išlaikyti konkurencinį pranašumą ir pritraukti kvalifikuotus darbuotojus, įmonėse būtinos geros darbo ir įdarbinimo sąlygos, taip pat gyvenimo kokybės aspektai, pavyzdžiui, geros mokyklos ir poilsio infrastruktūra. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK taip pat pažymi, kad dėl COVID-19 pandemijos akivaizdžiai padaugėjo nuotolinio darbo galimybių. Vis daugiau darbuotojų yra suinteresuoti trumpai ar laikinai padirbėti nuotoliniu būdu iš užsienio. EESRK laukia būsimų socialinių partnerių derybų dėl direktyvos šiuo klausimu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK ragina sukurti ES masto informacijos centrų tinklą (įskaitant paslaugas internetu, fiziškai ir telefonu), kurio tikslas būtų padėti darbuotojams ir darbdaviams tvarkyti užklausas tokiose srityse kaip bankininkystė ir draudimo paslaugos. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Galiausiai EESRK pabrėžia vykdomos statistinės darbo jėgos judumo srautų analizės svarbą siekiant padėti spręsti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties ES darbo rinkose klausimą ir įvertinti tokių įvykių, kaip karas Ukrainoje ir darbingo amžiaus asmenų judėjimas ES valstybėse narėse ir tarp jų, poveikį. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Didelio ekonominio neužtikrintumo laikotarpiu, kai ekonominės prognozės blogėja ir tikėtina, kad jau visai netrukus euro zonos palūkanų norma didės siekiant kovoti su aukštu infliacijos lygiu, darbo jėgos judumas ES galėtų atlikti labai svarbų vaidmenį kalbant apie ES ekonomikos atsigavimo ir augimo perspektyvas. Visuotinai pripažįstama, kad laisvas darbuotojų ir paslaugų judėjimas prisideda prie Sąjungos ekonomikos augimo ir sanglaudos ir sukuria darbo vietų bendrojoje rinkoje. To poveikis akivaizdus: didesnis judumas siekiant užpildyti esamas laisvas darbo vietas pagerina darbo išteklių paskirstymą, didina ekonominės veiklos rezultatus ir gerovę, ypač jei siūlomos darbo sąlygos yra sąžiningos. ES darbo rinka taip pat grindžiama vienodo požiūrio principu, įtvirtintu SESV 45 straipsnyje ir apibrėžtu kai kuriuose antrinės teisės aktuose. Apskritai didesnis darbo jėgos judumas yra naudingas ES ekonomikai. Tačiau atskirose valstybėse narėse gali būti naudos ir nuostolių, priklausomai nuo judumo srautų krypties ilgalaikio poveikio. Trumpuoju laikotarpiu darbo jėgos judumas būtų naudingas siunčiančiosioms šalims, kurioms būdingas struktūrinis nedarbas. Tačiau grynasis poveikis priimančiosioms šalims labai priklausytų, inter alia, nuo darbuotojams suteikiamų darbo sąlygų. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Įvairiose savo nuomonėse EESRK yra kalbėjęs apie darbo jėgos judumo svarbą ir pažymėjęs, kad darbo jėgos judumas ES viduje pastaraisiais metais didėjo, tačiau nedideliu tempu ir, vertinant procentais, vis dar atsilieka nuo darbo jėgos judumo JAV. Remiantis Europos Komisijos Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato atliktu tyrimu, JAV į kitą valstiją persikeliančių visų darbingo amžiaus gyventojų skaičius sudaro apie 2,8 %, o ES – apie 1,2 % (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Remiantis Eurostato 2019 m. demografine statistika, iš vienos valstybės narės į kitą persikėlė 13 mln. darbingo amžiaus (20–64 m.) ES gyventojų. Tačiau persikėlusių darbingo amžiaus ES gyventojų skaičius padidėjo mažesne procentine dalimi nei ankstesniais metais, o pandemija nepadėjo padidinti šio skaičiaus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2019 m. ES darbo jėgos tyrime nurodyta, kad persikėlusių darbingo amžiaus ES gyventojų (kurie apibrėžiami kaip ES piliečiai, gyvenantys kitoje valstybėje narėje, nei jų pilietybės šalis) skaičius siekė 11,9 mln., iš kurių 9,9 mln. buvo persikėlę aktyvūs darbo rinkoje asmenys (kurie apibrėžiami kaip kitoje valstybėje narėje įsidarbinantys ES piliečiai, kuriems nereikia gauti leidimo dirbti). Tai sudaro 4,2 % visos darbo jėgos tuometinėse 28 valstybėse narėse. Akivaizdu, kad Jungtinei Karalystei išstojus iš ES sumažėjo ES piliečių darbo galimybės, todėl dabar pagrindinės valstybės, į kurias vykstama, yra Vokietija, Prancūzija, Italija ir Ispanija. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rumunija ir Lenkija yra pagrindinės persikėlusių aktyvių darbo rinkoje asmenų kilmės šalys, o pagrindiniai persikėlusių ES gyventojų ekonominės veiklos sektoriai yra gamyba bei didmeninė ir mažmeninė prekyba. Kiti palyginti svarbūs sektoriai yra statybos ir transporto, socialinės rūpybos ir namų ūkio paslaugų, turizmo ir žemės ūkio sektoriai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES 28 valstybėse narėse tarpvalstybinių darbuotojų buvo 1,5 mln., tačiau vėlgi Jungtinei Karalystei išstojus iš ES šis skaičius sumažėjo, o pagrindinės tarpvalstybinių darbuotojų gyvenamosios vietos valstybės buvo Prancūzija, Vokietija ir Lenkija, atsirandant kitiems svarbiems srautams tarp Slovakijos, Vengrijos ir Austrijos. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad darbo jėgos judumas ES vyksta dėl įvairių priežasčių, kurios priklauso nuo kiekvieno asmeninės padėties, įskaitant darbo užmokesčio skirtumus priimančiojoje šalyje ir pasienio darbuotojo gyvenamojoje šalyje. Sprendimas persikelti dirbti į užsienį iš tiesų gali būti grindžiamas keliais motyvais, įskaitant galimybes dirbti sezoninį darbą tokiuose sektoriuose kaip žemės ūkis ir turizmas. Pastaruoju metu mažėjanti perkamoji galia, daranti poveikį piliečiams visoje ES, iš tikrųjų gali atgrasyti nuo darbo jėgos judumo, ypač jei kylančios kainos taip pat turi įtakos nuomojamo būsto kainai. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pastaraisiais metais padidėjo aukštos kvalifikacijos asmenų judumas; į šią kategoriją patenka daugiau kaip trečdalis persikeliančių ES gyventojų. Kita vertus, žemos kvalifikacijos persikėlusių asmenų dalis sumažėjo tokia pačia procentine dalimi, kiek išaugo aukštos kvalifikacijos persikėlusių asmenų dalis. Svarbu pažymėti, kad aukštos kvalifikacijos asmenų judumas yra svarbus žinių ekonomikos plėtojimo veiksnys. Pagrindinės ES valstybės, į kurias persikelia aukštos kvalifikacijos asmenys, yra Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Belgija ir Austrija. Nors aukštos kvalifikacijos persikėlę asmenys dažniausiai dirba verslo, mokymo, mokslo ir inžinerijos sričių specialistais, panašu, kad per aukšta kvalifikacija yra gana dažnas reiškinys. Apskaičiuota, kad 55 % aukštos kvalifikacijos persikėlusių asmenų yra moterys. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Remiantis Eurostato demografinėmis prognozėmis, numatoma, kad vidutinis ES piliečių amžius didės. Be to, numatoma, kad gerokai sumažės darbingo amžiaus gyventojų, ypač 20–39 metų amžiaus gyventojų, dalis palyginti su visais gyventojais. Ir atvirkščiai, vyresnio amžiaus asmenų grupės proporcingai didės. Šie demografiniai pokyčiai turės didelį poveikį galimam persikeliančių ES gyventojų skaičiui artimiausiais metais, nes labiausiai tikėtina, kad žmonės persikels pradėję profesinį gyvenimą, o vyresniame amžiuje persikels rečiau. Tai patvirtina įrodymai, kad 20–29 m. ir 30–39 m. amžiaus asmenys kasmet išvyksta dažniau nei kitų amžiaus grupių asmenys. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kadangi siunčiančiosiose valstybėse taip pat mažėja jaunesnio amžiaus asmenų grupės skaičius, manoma, kad dėl to visoje ES sumažės mobiliųjų darbuotojų skaičius. Tačiau šį numatomą judumo srautų sumažėjimą gali atsverti ES senėjanti visuomenė ir didėjanti specializuotos sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos paklausa, todėl reikės įdarbinti daugiau mobiliųjų darbuotojų. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Iš to, kas išdėstyta pirmiau, matyti, kad judumo srautai visoje ES tebėra problema, ribojanti įgūdžių pasiūlą ir sukelianti neatitiktį su įgūdžių paklausa daugelyje sektorių, įskaitant IT ir aukštųjų technologijų pramonę. Pandemija nepagerino šios padėties, nes judumas ES viduje buvo ribojamas izoliavimo ir kitomis ribojamosiomis priemonėmis, pavyzdžiui, sienų uždarymu ir draudimu keliauti. Iki pandemijos darbo jėgos judumas iš Rytų į Vakarus dominavo palyginti su srautais iš Pietų į Šiaurę, ir ši tendencija turėtų tęstis dėl pabėgėlių iš karo niokojamos Ukrainos antplūdžio. Bet kuriuo atveju, kuo greičiau ES piliečių judumas grįš į prieš pandemiją buvusį lygį, tuo geriau. 2019–2020 m. aktyvių persikeliančių darbo rinkos darbuotojų skaičius sumažėjo 4 % (3). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Abipusis diplomų ir kvalifikacijos pripažinimas yra būtinas norint užpildyti laisvas darbo vietas ten, kur vis dar trūksta darbo jėgos, ir palengvinti judumą. Tačiau reikia stiprinti pripažinimo sistemą, kad ji veiktų veiksmingai ir būtų remiamas darbo jėgos judumas. Problema daugiausia kyla dėl abipusio profesinių kvalifikacijų, o ne akademinio ar profesinio lygmens pripažinimo. Vis dėlto svarbu pripažinti, kad esama skirtingo požiūrio į abipusį akademinių ir profesinių kvalifikacijų pripažinimą. Taip pat reikėtų nepamiršti, kad pagal SESV 166 straipsnį ES visiškai pripažįsta valstybių narių atsakomybę už profesinio mokymo turinį ir organizavimą, kartu remia ir papildo valstybių narių veiksmus. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK mano, kad reikia išsamesnės analizės siekiant išsiaiškinti, kodėl (išskyrus pandemijos nulemtus apribojimus) persikeliančių darbingo amžiaus ES gyventojų skaičius didėja mažesne procentine dalimi nei ankstesniais metais. EESRK taip pat ragina atlikti tyrimą siekiant nustatyti padėties dabartinėje darbo rinkoje, kuriai būdingas susiskaidymas valstybėse narėse, ekonomines sąnaudas: „nesusivienytos ES darbo rinkos kaina“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK rekomenduoja taikyti veiksmingesnes nacionalinės politikos priemones, pavyzdžiui, judumo paskatas, įskaitant žiedinį judumą (investuojant kilmės šalyse per mainų ir tarpusavio mokymosi programas), daugiausia dėmesio skiriant aktyvioms nacionalinės darbo rinkos politikos priemonėms, pavyzdžiui, lengvatoms dirbantiems ES asmenims ir trečiųjų šalių darbuotojams. Todėl EESRK mano, kad darbo ieškantiems asmenims pasiūlius finansinę paramą, pavyzdžiui, padengti persikėlimo į kitą valstybę narę ar regioną išlaidas, būtų dar labiau skatinamas judumas. Be to, reikia dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti informaciją apie darbo vietas kitose ES valstybėse, taip pat teikti pagalbą persikėlimui siekiant išspręsti logistikos klausimus, pavyzdžiui, rasti būstą, registruotis mokesčių mokėjimo tikslais, rasti mokyklą vaikams, galbūt padėti rasti darbą partneriams ir kt. EESRK rekomenduoja naudotis dirbtinio intelekto priemonėmis bendroje ES masto interneto svetainėje, kurioje būtų sutelkta informacija apie visose ES valstybėse narėse siūlomas darbo vietas, kad būtų galima geriau suderinti profilius ir darbo reikalavimus. Be to, reikėtų numatyti tikslingesnes paskatas, kuriomis bedarbiai būtų skatinami persikelti į valstybes nares, kuriose nedarbo lygis yra žemas. Kaip teigiama 2022 m. birželio 1 d. ECB paskelbtoje apklausos dėl įmonių galimybių gauti finansavimą (SAFE) ataskaitoje, Europos įmonėms aktualiausias klausimas yra kvalifikuotos darbo jėgos trūkumas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK apgailestauja, kad ES darbo rinka tebėra suskaidyta. Darbo jėgos judumas nukentėjo dėl iki šiol taikyto fragmentiško požiūrio. Reikia vengti tolesnės nesuderintos politikos, ypač nacionaliniu lygmeniu. Kadangi būtina užtikrinti vienodą požiūrį į vietos ir mobiliuosius darbuotojus, EESRK ragina Europos Komisiją į Europos semestrą įtraukti rodiklius, kurie būtų konkrečioms valstybėms skirtų rekomendacijų dalis, siekiant stebėti nacionalinę politiką, kuri vienaip ar kitaip riboja darbuotojų judumą visoje ES. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Didinti ES darbuotojų ir specialistų judumą galima tik tuo atveju, jei bus geriau užtikrintas galiojančių nuostatų vykdymas, prieiga prie informacijos ir valstybių narių bendradarbiavimas. EESRK mano, kad Europos Komisijos vaidmuo šioje srityje yra labai svarbus. EESRK pažymi tai, kad atskiros valstybės narės gali nenoriai imtis daugiau bendrosios rinkos reformų, baimindamosi, kad dėl to trumpuoju laikotarpiu gali būti prarasta darbo vietų, ypač tose šalyse, kurios jau ir taip atsilieka, taip pat mažo našumo šalyse ir (arba) sektoriuose. Teoriškai laisvas darbo jėgos judėjimas padėtų spręsti šią problemą, tačiau, žvelgiant iš nacionalinės perspektyvos, tai gali lemti išteklių praradimą ir galimą protų ir (arba) įgūdžių nutekėjimą pereinamuoju laikotarpiu. Todėl Europos Komisijai gali prireikti išanalizuoti neigiamus pokyčius, susijusius su darbo jėgos judumu, ypač protų nutekėjimą tam tikruose sektoriuose ir regionuose. Tuo pat metu kovos su protų nutekėjimu priemonės turi būti neatsiejamos nuo pastangų skatinti aukštynkryptę socialinę ir ekonominę konvergenciją. EESRK pripažįsta, kad gali būti įvairių kintamųjų, įskaitant demografines perspektyvas ir jų poveikį darbingo amžiaus gyventojų skaičiui ir sudėčiai tiek siunčiančiosiose, tiek priimančiosiose šalyse. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kadangi turi būti nuolat laikomasi švietimo ir patvirtinimo standartų, EESRK ragina valstybes nares mažinti biurokratiją ir laikytis pagrindinio principo – vienodo požiūrio. Todėl manoma, kad būtina toliau tobulinti abipusio pripažinimo mechanizmus ir profesinio judumo portalus. EESRK atkreipia dėmesį į svarbius darbo mobilumo portalo EURES, interneto platformos „Europass“ ir Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikavimo sistemos (ESCO) patobulinimus ir ragina valstybes nares toliau gerinti savo atitinkamus portalus įtraukiant būtiniausias darbo sąlygas, kurių reikalaujama pagal nacionalinės teisės aktus. Pastarasis aspektas ypač svarbus siekiant išvengti piktnaudžiavimo mobiliųjų darbuotojų darbo sąlygomis pasienio regionuose ir trečiųjų šalių darbuotojų atžvilgiu. EESRK taip pat ragina toliau stengtis gerinti kalbų įgūdžius, nes nepakankamos kalbų žinios yra didelė kliūtis laisvam judėjimui ES. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas neįgaliųjų judumui. Šiuo požiūriu svarbu priimti bendrą Europos negalios statuso apibrėžtį, atitinkančią JT neįgaliųjų teisių konvenciją, ir valstybėse narėse užtikrinti negalios statuso tarpusavio pripažinimą. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK mano, kad lyčių lygybė yra svarbus veiksnys didinant darbo jėgos judumą ES, kaip nurodyta nuomonėje SOC/731. Tai turėtų būti dalis platesnio įsipareigojimo visiems laikytis demokratijos ir lygybės standartų, nes tai priemonė padidinti darbo jėgos judumą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK rekomenduoja priimančiosioms valstybėms narėms suteikti jose dirbantiems asmenims galimybę dalyvauti mokymuose, pavyzdžiui, kalbos programose, jiems pradedant dirbti ir persikvalifikuoti, jei to reikia vėlesniame etape, siekiant spręsti darbo jėgos trūkumo tam tikruose sektoriuose klausimą ir remti skaitmeninę pertvarką bei priemones, kuriomis siekiama neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK taip pat pažymi, kad programa „Erasmus+“ galėtų būti skatinamas darbo jėgos judumas visoje ES, ir atkreipia dėmesį į 2011 m. atliktą tyrimą (4), kuriame analizuojama, kaip studijos užsienyje daro poveikį darbo rinkos judumui vėliau gyvenime, pasitelkiant „Erasmus“ kaip nepriklausomą studijų užsienyje įvairovės šaltinį. Tyrime nustatyta, kad studijos užsienyje gerokai padidina tikimybę įgijus akademinę kvalifikaciją dirbti užsienyje. Užsienyje studijavę absolventai yra maždaug 15 procentinių punktų labiau linkę po studijų baigimo dirbti užsienyje. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK palankiai vertina geresnį socialinės apsaugos koordinavimą ES, tačiau su tam tikru susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad mobiliesiems darbuotojams, ypač tarpvalstybiniams ir pasienio darbuotojams, vis dar sunku pasinaudoti socialinės apsaugos sistemomis. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją nuolat stebėti socialinės apsaugos koordinavimą ir užtikrinti bendrus naujų situacijų, pavyzdžiui, nuotolinio darbo iš užsienio, sprendimus. Reikia nuolat pabrėžti koordinuotų veiksmų Sąjungos lygmeniu svarbą. Valstybės narės turi visada užtikrinti mobiliųjų darbuotojų socialines teises, taip pat ir susidarius krizės sąlygoms. Pripažindamas esamus pensijų sistemų skirtumus ES, EESRK taip pat ragina dėti daugiau pastangų siekiant geriau koordinuoti ir užtikrinti mobiliųjų darbuotojų teises į pensiją visoje ES, galbūt pagal Europos semestrą parengiant tikslines konkrečioms valstybėms skirtas rekomendacijas. Be to, EESRK ragina dėti daugiau pastangų siekiant sukurti Europos socialinio draudimo numerį, kuris padėtų įveikti kliūtis, tarpvalstybiniais atvejais trukdančias gauti socialinę apsaugą. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.10.1. | Reikia pažymėti, kad visos Europos asmeninės pensijos produktas (PEPP) (5) turėtų būti ypač patrauklus savarankiškai dirbantiems asmenims ir mobiliesiems darbuotojams, kurie savo profesinės karjeros metu dirba skirtingose šalyse. Galimybė keisti PEPP teikėjus skirtingose šalyse neabejotinai padidins darbo jėgos judumą, nors gana neaišku, kokiu mastu, nes PEPP dar nėra. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.10.2. | Kai buvo pateikta PEPP koncepcija, EESRK palankiai įvertino ją kaip svarbų žingsnį skatinant ES piliečius užsitikrinti deramas pajamas išėjus į pensiją ir kaip vieną svarbiausių kapitalo rinkų sąjungos elementų. Tačiau, kadangi PEPP koncepcija dar turi būti įgyvendinta, EESRK mano, kad reikia dėti daugiau pastangų įgyvendinant kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planą (6) pagal 9 veiksmą, kad būtų skatinamas dalyvavimas profesinių pensijų sistemose. |
| --- | --- |

3.10.2.

| 3.11. | EESRK pažymi, kad dėl COVID-19 pandemijos akivaizdžiai padaugėjo nuotolinio darbo galimybių (7). Vis daugiau darbuotojų yra suinteresuoti trumpai ar laikinai padirbėti nuotoliniu būdu iš užsienio. EESRK susidomėjęs laukia būsimų socialinių partnerių derybų dėl 2002 m. autonominio susitarimo dėl nuotolinio darbo, kuris bus pateiktas priimti kaip teisiškai privalomas susitarimas ir įgyvendinamas kaip direktyva, peržiūros ir atnaujinimo. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK pažymi, kad, norint išlaikyti konkurencinį pranašumą ir pritraukti kvalifikuotus darbuotojus, įmonėse būtinos geros darbo ir įdarbinimo sąlygos, taip pat gyvenimo kokybės aspektai, pavyzdžiui, geros mokyklos ir aukštų bei tvarių standartų infrastruktūra. EESRK taip pat pabrėžia nuolatinių investicijų į formalųjį ir neformalųjį mokymą bei mokymąsi visą gyvenimą svarbą siekiant remti perėjimą prie skaitmeninės ir anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos. Dinamiškoje ir sparčiai kintančioje aplinkoje labai svarbu greitai ir veiksmingai prisitaikyti prie kintančių darbo rinkos poreikių, kartu pripažinti darbuotojų trūkumo poveikį esamai darbo jėgai. Šiuo atžvilgiu svarbus yra Europos socialinių partnerių bendrasis susitarimas dėl skaitmeninimo, kuriame teigiama, kad abi šalys įsipareigoja kelti kvalifikaciją arba persikvalifikuoti, kad galėtų spręsti įmonių skaitmeninius sunkumus. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK pabrėžia, kad reikia skaitmeninti darbo jėgos judumo ir darbuotojų komandiravimo procedūras, siekiant pagerinti nacionalinių valdžios institucijų keitimąsi informacija ir pašalinti neproporcingas kliūtis. Tai taip pat padės tinkamai stebėti ir užtikrinti taisyklių vykdymą. EESRK pritaria 2021 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucijoje ES taisyklių poveikis laisvam darbuotojų ir paslaugų judėjimui: darbo jėgos judumas ES viduje kaip priemonė darbo rinkos poreikiams ir įgūdžiams suderinti (2020/2007(INI)) (8) pateiktam pasiūlymui, kuriuo rekomenduojama įsteigti vieno langelio principu veikiančią pagalbos darbuotojams ir būsimiems darbdaviams tarnybą, kuri konsultuotų taikytinų ES taisyklių klausimais tiek skaitmeniniu, tiek fiziniu požiūriu Europos darbo institucijoje (EDI). Kaip nustatyta EDI reglamento 5 straipsnyje, EDI gerina informacijos apie darbo jėgos judumą pasiūlą, kokybę ir prieinamumą, be kita ko, bendroje Sąjungos masto interneto svetainėje, kuri veikia kaip bendras portalas, skirtas gauti prieigą prie informacijos šaltinių ir paslaugų Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu visomis Sąjungos oficialiosiomis kalbomis. Be to, EDI turėtų padėti valstybėms narėms atnaujinti savo nacionalines interneto svetaines. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kartu EESRK ragina valstybes nares skaitmeninti viešąsias paslaugas, visų pirma atitinkamas socialinės apsaugos paslaugas, siekiant palengvinti Europos darbuotojų judumą visoje ES, kartu užtikrinant teisių perkeliamumą ir įsipareigojimų, susijusių su darbuotojų ir specialistų judumu, laikymąsi. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Be to EESRK ragina sukurti ES masto informacijos centrų tinklą (įskaitant paslaugas internetu, fiziškai ir telefonu), kurio tikslas būtų padėti darbuotojams ir darbdaviams tvarkyti užklausas tokiose srityse kaip bankininkystė ir draudimo paslaugos. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESRK pabrėžia vykdomos statistinės darbo jėgos judumo srautų analizės svarbą siekiant padėti spręsti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties ES darbo rinkose klausimą ir įvertinti tokių įvykių, kaip karas Ukrainoje ir darbingo amžiaus asmenų judėjimas ES valstybėse narėse ir tarp jų, poveikį. EESRK pripažįsta, kad derinimas Europos lygmeniu yra daug sudėtingesnis nei nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu. Vis dėlto EESRK mano, kad EURES konsultantų vaidmuo teikiant informacija pagrįstą paramą mobiliesiems darbuotojams yra labai svarbus. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Taip pat svarbūs trečiųjų šalių darbuotojų judumo ir jų darbo sąlygų moksliniai tyrimai. EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad valstybėse narėse trečiųjų šalių darbuotojams sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos, ir ragina griežčiau užtikrinti taisyklių vykdymą. Be to, EESRK pažymi, kad darbo jėgos judumo iš ES valstybių narių nepakaks kvalifikuotų darbuotojų trūkumui pašalinti. Taip pat reikės sudaryti palankesnes sąlygas darbo jėgos migracijai iš trečiųjų šalių ir jos didinimui. Atsižvelgdamas į tai, EESRK palankiai vertina neseniai priimtą migracijos politikos dokumentų rinkinį, tačiau pakartoja savo nuomonę, kad reikia imtis veiksmingų priemonių, kad darbo neturintys ES piliečiai galėtų patekti į darbo rinką. |
| --- | --- |

3.17.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 443, 2022 11 22, p. 63.

1

(2)  https://epc2010.princeton.edu// 100976

2

(3)  Metinė ataskaita dėl darbo jėgos judumo ES viduje (2021 m.).

3

(4)  Parey ir Waldinger (2011 m.), Studying abroad and the effect on international labour market mobility; evidence from the introduction of Erasmus (Studijos užsienyje ir poveikis tarptautiniam darbo rinkos judumui. Įrodymai pradėjus taikyti programą „Erasmus“).

4

Studying abroad and the effect on international labour market mobility; evidence from the introduction of Erasmus

(5)  EESRK nuomonė „Visos Europos asmeninės pensijos produktas“ (OL C 81, 2018 3 2, p. 139).

5

(6)  Žr. EESRK nuomonę „Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas“ (OL C 155, 2021 4 30, p. 20).

6

(7)  OL C 220, 2021 6 9, p. 13, OL C 220, 2021 6 9, p. 106.

7

(8)  OL C 15, 2022 1 12, p. 137.

8

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/56

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Lygybės didinimas Europos Sąjungoje“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/09)

| Pranešėja | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Cristian PÎRVULESCU |

Pranešėja

Ozlem YILDIRIM

Bendrapranešėjis

Cristian PÎRVULESCU

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė |
| Priimta skyriuje | 2022 9 29 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 140 / 13 / 31 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė

Priimta skyriuje

2022 9 29

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

140 / 13 / 31

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK primena Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos preambulę, kurioje teigiama, kad „Sąjunga remiasi nedalomomis ir visuotinėmis vertybėmis: žmogaus orumu, laisve, lygybe ir solidarumu“. Jis taip pat pabrėžia 20 straipsnio, kuriame įtvirtintas visų asmenų lygybės prieš įstatymą principas, svarbą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Be to, EESRK primena, kad taikant lygybės principą ne tik draudžiama diskriminacija, bet ir skatinamas nuoseklus teisinės valstybės principo taikymas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK primygtinai ragina Tarybą, Europos Parlamentą ir Komisiją toliau plėtoti apsaugą nuo diskriminavimo prekių ir paslaugų prieinamumo požiūriu, visų pirma priimant pasiūlymą dėl direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad tvirtą pagrindą suteikia Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija ir kad pagrindinių teisių apsaugos priemonės turi būti vienodai plėtojamos visoje Sąjungoje. Be to, labai svarbu įtraukti visas sąveikas, aplinkas ir situacijas, kuriomis gali pasireikšti diskriminacija. Dėl skirtingos teisinės apsaugos sukuriama nepriimtina teisių hierarchija ir ištisos žmonių grupės lieka neapsaugotos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dabartinė Europos apsaugos sistema labai priklauso nuo individualaus nukentėjusių asmenų kreipimosi į teismus ir taikomos teisės. Tačiau daugelis tyrimų rodo, kad pranešimai ir procedūros neleidžia atsižvelgti į struktūrinius, tarpsektorinius ir sisteminius nelygybės aspektus, o nukentėjusių asmenų kreipimasis į teismą yra nereikšmingas, statistiniu požiūriu išimtinis atvejis ir naudojamas tik kaip kraštutinė priemonė (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pabrėžia, kad nelygybės ir kompleksinės diskriminacijos problemą, kurią lemia socialinės struktūros, galima išspręsti tik pasitelkus nuoseklią ir visapusišką politiką, konkrečias priemones ir ilgalaikes pastangas. Informuotumo didinimas, matomumas ir mokymas yra svarbūs svertai, kuriuos reikia aktyvinti visose visuomenės grupėse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK mano, kad lygybės skatinimas ir pagrindinių teisių apsauga turi būti integruota į platesnę socialinę viziją, dėl kurios padaugėtų priemonių, kuriomis valstybės narės ir Europos institucijos teikia paramą asmenims, viešiesiems bei privatiesiems subjektams, ir tokios priemonės būtų sustiprintos. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad Sąjunga turi aktyviai skatinti bendrojo lygių galimybių principo pripažinimą ir pozityvias lygių galimybių pareigas ir kad šiuo tikslu institucijos turi pradėti rengti naujos kartos lygybės skatinimo Europoje priemones. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pripažįsta, kad technologijų plėtra suteikia daugeliui piliečių geresnes galimybes naudotis savo teisėmis, tačiau pabrėžia, kad ji taip pat gali paskatinti naują nelygybę, taigi ir naujus poreikius imtis veiksmų, siekiant užtikrinti vienodo požiūrio principo stebėseną ir taikymą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Siekdamas panaikinti asmenims tenkančią bylinėjimosi naštą, suteikti šiai teisių gynimo priemonei galią, atitinkančią jos smerkiamą praktiką, ir paversti teisinę sistemą veiksminga atgrasomąja priemone diskriminacijai reguliuoti, EESRK pritaria tam, kad Europos Sąjunga priimtų teisės aktus dėl standartų, kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti kolektyvinius ieškinius valstybėse narėse, suteikta daugiau galimybių pasinaudoti apskundimu teismine tvarka ir padidintas teigiamas šios priemonės poveikis kovojant su diskriminacija ir užtikrinant vienodą požiūrį. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK mano, kad Sąjunga turi užtikrinti valstybių narių valdžios institucijų teikiamą saugumą, vienodą požiūrį į politinius subjektus, profesines sąjungas ir asociacijas bei jų apsaugą, nes tai yra demokratijos, teisinės valstybės ir nediskriminavimo dėl politinių pažiūrų vertybių rezultatas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Taip pat reikia gerinti visų pilietinių subjektų, ypač tų, kurie dalyvauja žmogaus teisių apsaugos veikloje, gebėjimus dirbti su esamomis teisinėmis priemonėmis ir bendradarbiauti su viešosiomis institucijomis. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK primena Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos preambulę, kurioje teigiama, kad „Sąjunga remiasi nedalomomis ir visuotinėmis vertybėmis: žmogaus orumu, laisve, lygybe ir solidarumu“. Jis taip pat pabrėžia 20 straipsnio, kuriame įtvirtintas visų asmenų lygybės prieš įstatymą principas, svarbą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Be to, EESRK primena, kad taikant lygybės principą ne tik draudžiama diskriminacija, bet ir skatinamas nuoseklus teisinės valstybės principo taikymas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šiandien Europos Sąjunga pripažįsta įvairių formų nelygybę ir jų tarpsektorinius aspektus (pvz., lyčių, etninę, socialinę, kartų nelygybę ir kt.). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Praėjus daugiau nei dvidešimčiai metų po to, kai buvo priimta Amsterdamo sutartis, visi Europos ir nacionaliniai rodikliai rodo, kad diskriminacija dėl etninės kilmės, rasės, lyties, seksualinės orientacijos, pažiūrų ir įsitikinimų, negalios ir amžiaus tebėra paplitusi užimtumo, galimybių naudotis prekėmis, švietimo, viešųjų paslaugų ir socialinės apsaugos srityse. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tokią nuolatinę diskriminaciją lemia sudėtingi ir dažnai kumuliatyvūs procesai ir ji yra integruotų procesų, sistemų ir normų, dėl kurių atsiranda ir atkartojama tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija, rezultatas. Dėl šios nelygybės šaltinių virtinės susidaro situacijos, kurios iš tiesų yra sisteminės ir sudaro realias kliūtis skatinti lygybę (3). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK, pasitelkdamas savo narius, taip pat vykdydamas veiklą tiesiogiai valstybėse narėse, pastebi, kad blogėja bendras socialinis klimatas ir vis labiau plinta diskriminacinis elgesys pažeidžiamų asmenų atžvilgiu. Todėl akivaizdu, kad reikia imtis neatidėliotinų ir suderintų veiksmų nacionaliniu ir Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Be to, praėjus beveik dvejiems COVID-19 krizės metams, kelių JT agentūrų, įskaitant Tarptautinę darbo organizaciją (4), teigimu, nerimą kelia didėjančios socialinės ir teritorinės nelygybės požymiai. COVID-19 krizė padidino socialinę ir ekonominę nelygybę ir smarkiai paveikė Europos įmones, nes pasikeitė jų gebėjimas išlaikyti ir kurti darbo vietas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Todėl neturtingos ar pažeidžiamose situacijose esančios socialinės grupės neišvengiamai yra labiau pažeidžiamos diskriminacijos atžvilgiu, nes dėl jos padaugėja kitų pažeidžiamumo veiksnių. EESRK pabrėžia, kad būtina atkreipti dėmesį į specifinį šios diskriminacijos pobūdį ir parengti tvirtą politiką, skirtą kovoti su diskriminacija ES teritorijose, kuriose gyvena palankių ekonominių ar socialinių sąlygų neturinčios bendruomenės. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK pabrėžia, kad nelygybės ir kompleksinės diskriminacijos problemą, kurią lemia socialinės struktūros, galima išspręsti tik pasitelkus tvirtą politiką, konkrečias priemones ir ilgalaikį susitelkimą. Reikia didesnės ir svaresnės paramos nacionalinėms lygybės ir žmogaus teisių įstaigoms, visų pirma siekiant stiprinti jų nepriklausomumą ir didinti darbuotojų skaičių bei finansines lėšas. Informuotumas, matomumas ir mokymas yra svarbūs svertai, kuriuos reikia aktyvinti visose visuomenės grupėse ir viešosios politikos srityse. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESRK mano, kad lygybės skatinimas ir pagrindinių teisių apsauga turi būti integruota į platesnę socialinę viziją, dėl kurios padaugėtų priemonių, kuriomis valstybės narės ir Europos institucijos teikia paramą asmenims, viešiesiems bei privatiesiems subjektams, ir tokios priemonės būtų sustiprintos. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESRK pakartoja, kad visapusiškai remia naująjį Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą, ir mano, kad jame yra daug konvergencijos elementų, susijusių su lygybės skatinimu, pagrindinių teisių apsauga ir kova su diskriminacija (5). Kad būtų pasiekti šie tikslai, būtina skirti daugiau dėmesio jų įgyvendinimui. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Atsižvelgdamas į savo ankstesnes nuomones (6), EESRK pripažįsta ES pastangas lyčių lygybės, kovos su diskriminacija dėl etninės kilmės, rasės ar amžiaus, religijos, įsitikinimų ar pažiūrų, LGBTQIA+ asmenų teisių apsaugos, neįgaliųjų teisių apsaugos, romų integracijos ir migrantų teisių gynimo srityse. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kaip Komitetas jau yra nurodęs, žmogaus teisių gynimo institucijos ir pilietinės visuomenės organizacijos bei socialiniai partneriai neišnaudoja visų Chartijos galimybių. Būtini patobulinimai siekiant padidinti jos poveikį lygybės principo apsaugai, prevencijai, skatinimui, įgyvendinimui ir taikymui (7). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Dabartinė Europos apsaugos sistema labai priklauso nuo individualaus nukentėjusių asmenų kreipimosi į teismus ir taikomos teisės. Tačiau visi tyrimai rodo, kad pranešimai ir procedūros neleidžia atsižvelgti į struktūrinius, tarpsektorinius ir sisteminius nelygybės aspektus, o nukentėjusių asmenų kreipimasis į teismą yra nereikšmingas, statistiniu požiūriu išimtinis atvejis ir naudojamas tik kaip kraštutinė priemonė (8). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Šiandien užimtumo srityje kova su diskriminacija apsiriboja situacijomis, atitinkančiomis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnyje nustatytus kriterijus (lytis, rasinė ar etninė kilmė, religija ar tikėjimas, negalia, amžius ar seksualinė orientacija). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Be to, Sąjungos teisės užtikrinama apsauga, susijusi su galimybe naudotis prekėmis ir viešosiomis paslaugomis, apsiriboja rasės ar etninės kilmės ir lyčių lygybės kriterijais. Joks kitas lygybės pažeidimas nelaikomas tokiu pat, o apsauga nuo diskriminacijos skiriasi atsižvelgiant į kriterijų. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Šiuo metu apsauga nuo diskriminacijos valstybėse narėse skiriasi. Kai kuriose jų suteikiama apsauga nuo visų formų diskriminacijos, kurios nurodytos 19 straipsnyje, prekių ir paslaugų srityje, kitose apsauga yra gerokai platesnė, nei nurodyta minėtame straipsnyje. Todėl apsauga nuo diskriminacijos, taigi ir lygybė, įvairiose Europos valstybėse narėse skiriasi. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Atsižvelgiant į šias išvadas, tikslinga nustatyti tolesnius veiksmus, kurių reikia imtis siekiant įveikti dabartines veiksmingos lygybės apsaugos įgyvendinimo Europos Sąjungoje ribas, žvelgiant iš įtraukties perspektyvos. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Konkrečios pastabos

3.1.   Bendrojo lygybės principo įtvirtinimo valstybėse narėse skatinimas

| 3.1.1. | Dabartinė padėtis Europoje pabrėžia, kad lygybės principas yra siekis, kuris vis dar yra labai neapibrėžtas. Pavyzdžiui, Komisija teigia, kad COVID-19 laikotarpiu vienodos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis Europoje buvo didelis iššūkis (9). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Šiandien kai kurios Europos šalys bendrąjį lygybės principą perkelia į nacionalinę teisės sistemą, įtvirtindamos teisę į vienodą požiūrį pilietinėje visuomenėje, ekonominiuose santykiuose ir santykiuose su valstybe, o kitos baudžia tik už įstatymu aiškiai uždraustą diskriminaciją ir neįpareigoja įgyvendinti lygybės principo (10). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Dėl šio skirtumo tarp ES piliečių ir gyventojų atsiranda didelis atotrūkis, susijęs su lygybės principo taikymo sritimi, jo teisine apsauga ir veiksmingo įgyvendinimo reikalavimais. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EESRK ragina Komisiją pripažinti struktūrinius sunkumus, trukdančius visapusiškai įgyvendinti lygybės principą, ir pasekmes, kurias atskleidžia pasiektų rezultatų ribos ir nelygybės mastas šiandienos Europoje. Nacionalinės lygybės ir žmogaus teisių organizacijos turėtų aktyviai dalyvauti šiame nuolatiniame stebėsenos procese. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EESRK mano, kad Sąjunga, pasitelkdama visas savo kompetencijos sritis, turi vykdyti plataus užmojo politiką, kuria būtų skatinamas lygybės ir lygių galimybių principas, atitinkantis Europos Sąjungos sutartyje ir Pagrindinių teisių chartijoje skelbiamas vertybes. Todėl EESRK pritaria naujai Europos Komisijos iniciatyvai, grindžiamai Sutarties 157 ir 19 straipsniais, kurioje daugiausia dėmesio skiriama nacionalinių lygybės įstaigų veiksmingumui ir jų potencialo plėtojimui, jų daugialypiams vaidmenims ir pajėgumams. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Sąjunga turi pasirūpinti konkrečiomis priemonėmis, kad bendrasis lygybės principas taptų visoms valstybėms narėms taikomu teisiniu principu, kuris leistų suteikti apsaugą, viršijančią nevienodą požiūrį, susijusį su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsniu saugomais septyniais diskriminacijos kriterijais. Pavyzdžiui, struktūrinių fondų naudojimas būtų viena iš veiksmingų kovos su diskriminacija priemonių sėkmingo įgyvendinimo priemonių. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Bendro vienodo požiūrio principo pripažinimas, teigiamų įsipareigojimų nustatymas ir jų sisteminio pobūdžio pripažinimas yra būdai gerinti kovą su ekonomine ir socialine nelygybe. |
| --- | --- |

3.1.7.

3.2.   Kova su nelygybe ir diskriminacija skaitmeninėje aplinkoje

| 3.2.1. | Nors EESRK pripažįsta, kad dėl technologijų plėtros daugelis piliečių gali lengviau naudotis savo teisėmis, tačiau mano, kad dėl jos taip pat atsiranda nauja nelygybė naudojantis teisėmis ir paslaugomis ir naujų poreikių imtis veiksmų, siekiant apginti vienodo požiūrio principą. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Nors valdžios paslaugų ir galimybių naudotis prekėmis ir paslaugomis (ypač būtiniausiomis paslaugomis) skaitmeninė pertvarka iš esmės pakeitė santykius su vartotoju panaikindama fizines kliūtis, dėl jos atsirado naujų skaitmeninių kliūčių. Tai užkerta kelią kai kuriems piliečiams, visų pirma pažeidžiamiausiems, esantiems nepalankioje padėtyje, silpniems ar neįgaliems, taip pat daugumai pagyvenusių žmonių Europoje naudotis teisėmis ir paslaugomis (11). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Dėl šių sunkumų reikia kurti ir įgyvendinti naują viešąją skaitmeninės įtraukties politiką ir nustatyti pozityvias viešųjų ir privačiųjų veiklos vykdytojų pareigas naudotojų atžvilgiu, įskaitant lengvą ir nemokamą prieigą. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EESRK pažymi, kad be techninių prieigos ir su algoritmais (12) ir biometrinėmis technologijomis (13) susijusių sunkumų, susiduriame su naujais teisių pažeidimų ir diskriminacijos iššūkiais. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Kaip pabrėžiama Europos Tarybos (14) ir Pagrindinių teisių agentūros darbuose (15), algoritminiai sprendimai lemia su diskriminaciniu šališkumu susijusių sprendimų priėmimo priemones, grindžiamas automatinio rezultatų atkūrimo paieška. Svarbiausios teisinės priemonės, kuriomis siekiama sumažinti dėl DI galimą diskriminacijos riziką, yra nediskriminavimo teisė ir duomenų apsaugos teisė. Jei abi teisės priemonės bus veiksmingai įgyvendinamos, jos galėtų padėti kovoti su neteisėta diskriminacija. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EESRK mano, kad, norint kontroliuoti šį poveikį, reikia vykdyti griežtą viešąją politiką, taikomą visai Europos vidaus rinkai ir už Europos ribų esantiems ekonominės veiklos vykdytojams, ir pagal šiuo metu priimamus teisės aktus dėl skaitmeninių paslaugų nustatyti automatizuotų sprendimų kontrolės, duomenų tikrinimo, vertinimo, poveikio vertinimo ir koregavimo procesus kuriant ir diegiant šias technologijas. Skaitmeninių paslaugų direktyva taip pat galėtų padėti rasti sprendimų. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Vienodo požiūrio principo apsaugos ir kovos su diskriminacija darbo vietoje plėtojimas

| 3.3.1. | EESRK pabrėžia esminę užimtumo, kaip integracijos priemonės ir visų lygybės pažado įgyvendinimo, svarbą. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Nepaisant istorinio Europos Sąjungos įsipareigojimo užtikrinti moterų lygybę užimtumo srityje, dabartinė padėtis primena, kad tradiciškai moterys pirmosios patiria krizių (ekonominių, socialinių, sveikatos ir kt.) pasekmes. Lyčių lygybė darbo vietoje tebėra vienas didžiausių iššūkių, su kuriais susiduria Europos šalys. Prasidėjus COVID-19 krizei, moterų užimtumo lygis sumažėjo visose amžiaus ir profesijų kategorijose ir visame pasaulyje siekė 61,8 % (16). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Šią su lytimi susijusią nelygybę dar labiau sustiprina kitos nelygybės formos. 2019 m. Eurostato atliktas tyrimas rodo, kad 68 % neįgaliųjų, palyginti su 28,4 % visų gyventojų, grėsė skurdas arba socialinė atskirtis (17). Diskriminuojami darbe jautėsi 21 % žmonių, kurie save laikė LGBT, taip pat 25 % iš Magribo šalių, Afrikos (į pietus nuo Sacharos) kilusių žmonių bei romų kilmės asmenų (18). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | „Eurobarometro“ 2020 m. apklausos dėl diskriminacijos duomenimis, 59 % europiečių mano, kad pagrindinė diskriminacijos priežastis yra etninė kilmė arba odos spalva, o tyrimai rodo, kad diskriminacija yra ypač didelė užimtumo srityje, kur ji daro didelį poveikį lygioms galimybėms ir socialinei integracijai. Reikėtų sukurti metodus, kurie leistų nustatyti tokią diskriminaciją teismuose, pavyzdžiui, Prancūzijos aukščiausiųjų teismų pripažintą Klerko metodą, pagal kurį galima palyginti įdarbintų to paties lygio darbuotojų grupių karjeros pokyčius (19). |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Šiandien Europos kovos su diskriminacija užimtumo srityje politika apsiriboja teisine sistema, kuri suteikia galimybę diskriminacijos atvejus nagrinėti teismuose, o galimai nukentėjusiam asmeniui tenka labai sunki našta kovoti su diskriminacija imantis vieno ar kelių veiksmų prieš darbdavį, paslaugų teikėją ar valstybę. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Europos Komisija jau seniai pripažino, kad diskriminacija yra kolektyvinių reiškinių rezultatas. Kiekvienu konkrečiu atveju vykstantis bylinėjimasis labai apsunkina nukentėjusių asmenų padėtį. Itin dažnai fiksuojamas diskriminacijos atvejų neskundžiamumo reiškinys (20). Dėl diskriminacijos užimtumo srityje bylinėjamasi nedaug, o skundų dėl diskriminacijos prekių ir paslaugų prieinamumo srityje beveik nepateikiama. Galėtų būti stiprinami neteisminiai lygybės skatinimo mechanizmai ir procesai, taip pat pro bono parama teisiniam darbui ir su viešuoju interesu susijusių ginčų nagrinėjimui. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Siekdamas panaikinti asmenims tenkančią bylinėjimosi naštą, suteikti šiai teisių gynimo priemonei galią, atitinkančią jos smerkiamą praktiką, ir paversti teisinę sistemą veiksminga, nuo diskriminacijos atgrasančia priemone, EESRK pritaria tam, kad Europos Sąjunga priimtų teisės aktus dėl procesinių priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos pasinaudoti teisėmis valstybėse narėse, pavyzdžiui, pasitelkiant kolektyvinių ieškinių mechanizmus, kurie suteikia geresnes galimybes pasinaudoti apskundimu teismine tvarka ir padidina poveikį kovojant su diskriminacija ir ginant vienodą požiūrį. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Be to, jei Europos Sąjunga ketina veiksmingai kovoti su diskriminacija darbo vietoje, teismo procesas negali būti vienintelė intervencijos priemonė, kai susiduriama su pasireiškiančia kolektyvine ir sistemine diskriminacija. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Europos Sąjunga turi išplėsti kovos su diskriminacija priemonių spektrą, neapsiribodama teisinėmis priemonėmis, reikalaudama taikyti išankstines priemones, kad būtų galima imtis intervencinių veiksmų dėl nelygybės, koreguoti praktiką ir užkirsti kelią diskriminacijai. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | EESRK mano, kad diskriminacijos srityje turi būti įgyvendinama panaši politika, pagrįsta visais Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnyje nurodytais kriterijais. Todėl jis ragina Komisiją:






  i) | įsipareigoti, atsižvelgiant į savo užimtumo ir kovos su diskriminacija politiką, veiksmingai įgyvendinti esamas priemones ar priimti naujas priemones, kuriomis būtų skatinama lygybė užimtumo srityje, ir užtikrinti veiksmingą esamų teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- | --- |

3.3.10.

i)

įsipareigoti, atsižvelgiant į savo užimtumo ir kovos su diskriminacija politiką, veiksmingai įgyvendinti esamas priemones ar priimti naujas priemones, kuriomis būtų skatinama lygybė užimtumo srityje, ir užtikrinti veiksmingą esamų teisės aktų įgyvendinimą;

| ii) | priimti priemones, skirtas apibendrinti diskriminacijos darbe vertinimą, ir skatinti darbdavius prisiimti vertinimo, ataskaitų teikimo ir stebėsenos prievoles; |
| --- | --- |

ii)

priimti priemones, skirtas apibendrinti diskriminacijos darbe vertinimą, ir skatinti darbdavius prisiimti vertinimo, ataskaitų teikimo ir stebėsenos prievoles;

| iii) | padėti įmonėms plėtoti nediskriminavimo ir įtraukties praktiką. |
| --- | --- |

iii)

padėti įmonėms plėtoti nediskriminavimo ir įtraukties praktiką.

3.4.   Apsaugos nuo diskriminacijos ES taikymo srities išplėtimas ir suvienodinimas

| 3.4.1. | EESRK primygtinai ragina Europos Sąjungą toliau plėtoti apsaugą nuo diskriminacijos prekių ir paslaugų prieinamumo požiūriu, visų pirma priimant pasiūlymą dėl direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EESRK pažymi, kad pagal šiuo metu galiojančią apsaugą nuo diskriminacijos dėl galimybės naudotis prekėmis ir paslaugomis sukuriama apsaugos pagal kriterijus hierarchija, todėl asmenims, kuriems taikomi diskriminacijos kriterijai, užtikrinama nevienoda apsauga. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Nors nediskriminavimo principas yra vienas iš pagrindinių teisių apsaugos Sąjungoje ramsčių, kol bus sustabdytas pasiūlymo dėl direktyvos priėmimas, Europos Sąjunga neįgyvendins savo misijos – užtikrinti vienodas galimybes naudotis teisėmis Europos viešojoje erdvėje. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EESRK ragina Tarybą, Parlamentą ir Komisiją imtis priemonių, kad būtų priimtas šis pasiūlymas dėl direktyvos, į kurį būtų įtraukti jo bendri pasiūlymai, kaip pagerinti galimybes naudotis teisėmis ir teisių gynimo priemonėmis, visų pirma numatant mechanizmus, kuriais palengvinamas naudojimasis teisėmis patvirtinant kolektyvinio ieškinio procedūrą, taip sustiprinant teisių ganymo priemonių veiksmingumą ir pripažįstant nacionalinių kovos su diskriminacija institucijų kompetenciją. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | ES turėtų dėti gerokai daugiau pastangų ir stiprinti bendradarbiavimą vietoje, siekdama užtikrinti, kad be jokių išimčių būtų gerbiamas LGBTIQA+ asmenų orumas ir pagrindinės teisės ir kad šie asmenys niekur nebūtų persekiojami, taip pat siekdama skatinti šių asmenų dalyvavimą viešajame gyvenime. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | EESRK mano, kad Sąjunga turi aktyviai skatinti bendrojo lygių galimybių principo pripažinimą ir pozityvias pareigas. ES institucijos taip pat turi remti nacionalines organizacijas, skatinančias lygybę ir ginančias žmogaus teises, ir šiuo tikslu priimti privalomus standartus, kad jos galėtų išnaudoti visą savo potencialą ir užtikrinti veiksmingą galiojančių teisės aktų taikymą. |
| --- | --- |

3.5.

3.6.   Apsaugos nuo politinės, profesinių sąjungų ir pilietinės diskriminacijos atnaujinimas

| 3.6.1. | EESRK pažymi, kad per pastaruosius metus politinių ir profesinių sąjungų, darbuotojų asociacijų ir pilietinių teisių aktyvistai visoje Europoje susidūrė su sunkumais pasinaudoti savo saviraiškos ir veiksmų laisve, pavyzdžiui, teise rengti demonstracijas savo pretenzijoms išreikšti arba derėtis. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | EESRK mano, kad Sąjunga ir valstybės narės, laikydamosi savo teisės aktų ir taikomų tarptautinių priemonių, turi veiksmingai užtikrinti valstybių narių valdžios institucijų teikiamą saugumą, vienodą požiūrį į politinius subjektus, socialinius partnerius ir asociacijas bei jų apsaugą, nes tai yra demokratijos, teisinės valstybės ir nediskriminavimo dėl politinių pažiūrų vertybių rezultatas. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Visos valstybės narės ratifikavo TDO konvenciją Nr. 87 dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo ir TDO konvenciją Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo. Taip pat reikia gerbti ir propaguoti asociacijų laisvę ir teisę jungtis į organizacijas. Svarbu, kad nacionaliniu ir ES lygmenimis vyktų diskusijos, kaip užtikrinti, kad darbuotojai turėtų galimybę būti atstovaujami profesinių sąjungų ir pasinaudoti teise kolektyviai jungtis į organizacijas ir imtis kolektyvinių veiksmų (21). Vadovaudamasis Tarptautinės darbo organizacijos tarptautiniu mastu pripažintais standartais, EESRK primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją, laikantis nacionalinių teisės aktų, darbo santykių sistemų ir taikomų tarptautinių dokumentų, imtis būtinų priemonių veiksmingai apsaugoti asociacijų laisvę ir teisę jungtis į organizacijas bei vesti kolektyvines derybas. |
| --- | --- |

3.6.3.

3.7.   Veiksmingos nacionalinės institucijos, skatinančios lygybę, saugančios pagrindines teises ir kovojančios su diskriminacija

| 3.7.1. | Europos ir nacionalinės teisės aktų taikymas šioje srityje pernelyg dažnai sukuria didelių apribojimų, susijusių su kiekvienai valstybei narei būdingais teisiniais, instituciniais, organizaciniais ir finansiniais aspektais. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Komitetas mano, kad reikėtų parengti konkrečius planus, įskaitant finansinės paramos, siekiant pagerinti atitinkamų nacionalinių institucijų gebėjimus. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Komitetas ragina Komisiją parengti pagalbos programą, skirtą už žmogaus teisių sritį atsakingoms nacionalinėms institucijoms, siekiant pagerinti, sustiprinti ir racionalizuoti jų gebėjimus (steigimą, akreditavimą ir tarptautinių standartų laikymąsi), įskaitant informuotumo didinimą, žinias ir visų grupių konkrečių poreikių tenkinimą. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Taip pat reikia gerinti visų socialinių ir pilietinių subjektų, ypač tų, kurie dalyvauja žmogaus teisių apsaugos veikloje, gebėjimus taikyti esamas teisines priemones ir bendradarbiauti su viešosiomis institucijomis. Būtina geriau remti socialinius subjektus ir pilietinės visuomenės organizacijas, kurios užtikrina nuo diskriminacijos nukentėjusių asmenų teisę kreiptis į teismą. Parama gali būti teikiama mokymų, informuotumo didinimo, žinių ir gerosios patirties perdavimo, finansinės ir organizacinės paramos, apsaugos nuo išpuolių ir šmeižto kampanijų forma. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Komitetas pakartoja savo anksčiau išreikštą siūlymą, kad reikia veiksmingo ir prieinamo mechanizmo, kuris leistų nustatyti fizinius ir žodinius išpuolius, bauginimą ir priekabiavimą, įskaitant piktnaudžiavimo procesus, ir pranešti apie neapykantos kalbos išpuolius prieš pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant žmogaus teises ginančias organizacijas (22). Kai tokie išpuoliai vykdomi skaitmeninėje erdvėje, jie turėtų būti nedelsiant nustatyti, o atitinkamos publikacijos pašalintos. |
| --- | --- |

3.7.5.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426.

1

(2)  Pagrindinių teisių agentūra, Lygybė Europos Sąjungoje praėjus 20 metų nuo pradinio direktyvų dėl nelygybės įgyvendinimo, 2021 m. balandžio mėn.

2

Lygybė Europos Sąjungoje praėjus 20 metų nuo pradinio direktyvų dėl nelygybės įgyvendinimo

(3)  Mulder J., Indirect sex discrimination in employment („Netiesioginė diskriminacija dėl lyties užimtumo srityje“), Europos lyčių lygybės ir nediskriminavimo srities teisės ekspertų tinklas, Europos Komisija, 2020 m.

3

Indirect sex discrimination in employment

(4)  Žr. visų pirma 8-ąją TDO ataskaitą dėl besitęsiančios krizės poveikio darbo pasauliui, 2021 m. spalio mėn. Tarptautinė darbo organizacija (TDO), COVID-19: TDO observatorija, 8-asis leidimas, 2021 m. spalio 27 d.

4

COVID-19: TDO observatorija, 8-asis leidimas

(5)  Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas, COM(2021) 38 (OL C 374, 2021 9 16, p. 38).

5

(6)  Žr. nuomones: „Neįgalių moterų padėtis“ (SOC/579) (OL C 367, 2018 10 10, p. 20); „Romų moterų padėtis“ (SOC/585) (OL C 110, 2019 3 22, p. 20); „Neįgaliųjų teisių strategija“ (SOC/616) (OL C 97, 2020 3 24, p. 41); „Įvairovės valdymas ES valstybėse narėse“ (SOC/642) (OL C 10, 2021 1 11, p. 7); „2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“ (SOC/667) (OL C 286, 2021 7 16, p. 128); „2020–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas“ (SOC/668) (OL C 286, 2021 7 16, p. 134); „Neįgaliųjų teisių strategija“ (SOC/680) (OL C 374, 2021 9 16, p. 50) ir „ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginis planą“.

6

(7)  Nuomonė „Pagrindinių teisių chartijos taikymo ES stiprinimo strategija“ (SOC/671) (OL C 341, 2021 8 24, p. 50).

7

(8)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, Lygybė Europos Sąjungoje praėjus 20 metų nuo pradinio lygybės direktyvų įgyvendinimo, op. cit.

8

Lygybė Europos Sąjungoje praėjus 20 metų nuo pradinio lygybės direktyvų įgyvendinimo

op. cit.

(9)  Europos Komisija, Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES (COM(2009) 567 final).

9

Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES

final

(10)  Crowley, N. Making Europe more Equal: A legal Duty? („Didinti lygybę Europoje – teisinė pareiga?“), Equinet, 2016 m.

10

Making Europe more Equal: A legal Duty?

(11)  Défenseur des droits, Dématérialisation et inégalités d’accès aux services publics („Dematerializavimas ir nelygybė teikiant viešąsias paslaugas“), 2019 m.; Dématérialisation des services publics: trois ans après, où en est-on? („Viešųjų paslaugų dematerializavimas: padėtis praėjus trejiems metams“), 2022 m.

11

Défenseur des droits

Dématérialisation et inégalités d’accès aux services publics

Dématérialisation des services publics: trois ans après, où en est-on?

(12)  Gerards J., Xenidis R., Algorithmic discrimination in Europe (Algoritminė diskriminacija Europoje), Europos lyčių lygybės ir nediskriminavimo teisės ekspertų tinklas, Europos Komisija, 2020 m.

12

Algorithmic discrimination in Europe

(13)  Défenseur des droits, Technologies biométriques: l’impératif respect des droits fondamentaux (Biometrinės technologijos. Būtinybė gerbti pagrindines teises), 2021 m.

13

Défenseur des droits

Technologies biométriques: l’impératif respect des droits fondamentaux

(14)  Europos Taryba, Zuiderveen Borgesius, F., Discrimination, intelligence artificielle et décisions algorithmiques („Diskriminacija, dirbtinis intelektas ir algoritminiai sprendimai“), 2018 m.

14

Discrimination, intelligence artificielle et décisions algorithmiques

(15)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, Kaip užtikrinti teisingą ateitį. Dirbtinis intelektas ir pagrindinės teisės, 2021 m.

15

Kaip užtikrinti teisingą ateitį. Dirbtinis intelektas ir pagrindinės teisės

(16)  Europos lyčių lygybės institutas (EIGE), Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic („Lygybė bei socialinis ir ekonominis COVID-19 pandemijos poveikis“).

16

Gender equality and the socio-economic impact of the COVID-19 pandemic

(17)  Eurostatas, Income inequalities („Pajamų nelygybė“), 2019 m.

17

Income inequalities

(18)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, Lygybė Europos Sąjungoje praėjus 20 metų nuo pradinio lygybės direktyvų įgyvendinimo, op. cit.

18

Lygybė Europos Sąjungoje praėjus 20 metų nuo pradinio lygybės direktyvų įgyvendinimo

op. cit.

(19)  Chappe V. A., La preuve par comparaison: méthode des panels et droit de la non-discrimination („Lyginamieji įrodymai: ekspertų grupės metodas ir nediskriminavimo teisė“), Sociologies pratiques, 2011/2, Nr. 23, p. 45–55; Décision cadre du Défenseur des droits, Nr. 2022, 139, 2022 m. rugpjūčio 31 d.; Kasacinio teismo socialinių bylų skyrius, 10/07/1998, Nr. 90-41231; Kasacinio teismo socialinių bylų skyrius 04/07/2000, Nr. 98-43285; Kasacinio teismo socialinių bylų skyrius 28/06/2006, Nr. 04-46419.

19

La preuve par comparaison: méthode des panels et droit de la non-discrimination

Sociologies pratiques

Décision cadre du Défenseur des droits

(20)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, Lygybė Europos Sąjungoje praėjus 20 metų nuo pradinio lygybės direktyvų įgyvendinimo, op. cit.

20

Lygybė Europos Sąjungoje praėjus 20 metų nuo pradinio lygybės direktyvų įgyvendinimo

op. cit.

(21)  Taip pat žr. nuomonės „Deramas minimalusis darbo užmokestis visoje Europoje“ (SOC/632) 4.5.3 ir 4.5.6 punktus (OL C 429, 2020 12 11, p. 159).

21

(22)  Nuomonė „Pagrindinių teisių chartijos taikymo ES stiprinimo strategija“ (SOC/671) (OL C 341, 2021 8 24, p. 50).

22

---

PRIEDAS

Šie pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip ketvirtadalis balsų, svarstymo metu buvo atmesti (Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 3 dalis):

1 PAKEITIMAS

SOC/724. Lygybės didinimas Europos Sąjungoje

3.3.7 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekdamas panaikinti asmenims tenkančią bylinėjimosi naštą, suteikti šiai teisių gynimo priemonei galią, atitinkančią jos smerkiamą praktiką, ir paversti teisinę sistemą veiksminga, nuo diskriminacijos atgrasančia priemone, EESRK
  pritaria tam, kad Europos Sąjunga priimtų
  teisės aktus dėl procesinių priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos pasinaudoti teisėmis valstybėse narėse, pavyzdžiui, pasitelkiant kolektyvinių ieškinių mechanizmus, kurie
  suteikia
  geresnes galimybes pasinaudoti apskundimu teismine tvarka ir padidina poveikį kovojant su diskriminacija ir ginant vienodą požiūrį. | Siekdamas panaikinti asmenims tenkančią bylinėjimosi naštą, suteikti šiai teisių gynimo priemonei galią, atitinkančią jos smerkiamą praktiką, ir paversti teisinę sistemą veiksminga, nuo diskriminacijos atgrasančia priemone, EESRK
  ragina valstybes nares pagalvoti ir, prireikus, imtis atitinkamų veiksmų užtikrinti ir remti teisę kreiptis į teismą. Tai galėtų apimti
  teisės aktus dėl procesinių priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos pasinaudoti teisėmis
  atitinkamose
  valstybėse narėse, pavyzdžiui, pasitelkiant kolektyvinių ieškinių mechanizmus, kurie
  gali suteikti
  geresnes galimybes pasinaudoti apskundimu teismine tvarka ir padidina poveikį kovojant su diskriminacija ir ginant vienodą požiūrį. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Siekdamas panaikinti asmenims tenkančią bylinėjimosi naštą, suteikti šiai teisių gynimo priemonei galią, atitinkančią jos smerkiamą praktiką, ir paversti teisinę sistemą veiksminga, nuo diskriminacijos atgrasančia priemone, EESRK
  pritaria tam, kad Europos Sąjunga priimtų
  teisės aktus dėl procesinių priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos pasinaudoti teisėmis valstybėse narėse, pavyzdžiui, pasitelkiant kolektyvinių ieškinių mechanizmus, kurie
  suteikia
  geresnes galimybes pasinaudoti apskundimu teismine tvarka ir padidina poveikį kovojant su diskriminacija ir ginant vienodą požiūrį.

Siekdamas panaikinti asmenims tenkančią bylinėjimosi naštą, suteikti šiai teisių gynimo priemonei galią, atitinkančią jos smerkiamą praktiką, ir paversti teisinę sistemą veiksminga, nuo diskriminacijos atgrasančia priemone, EESRK
  ragina valstybes nares pagalvoti ir, prireikus, imtis atitinkamų veiksmų užtikrinti ir remti teisę kreiptis į teismą. Tai galėtų apimti
  teisės aktus dėl procesinių priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos pasinaudoti teisėmis
  atitinkamose
  valstybėse narėse, pavyzdžiui, pasitelkiant kolektyvinių ieškinių mechanizmus, kurie
  gali suteikti
  geresnes galimybes pasinaudoti apskundimu teismine tvarka ir padidina poveikį kovojant su diskriminacija ir ginant vienodą požiūrį.

Paaiškinimas

Tyrimo grupėje ir SOC skyriuje visos trys grupės nesusitarė šiuo klausimu. Procesinė teisė tradiciškai priklauso valstybių narių kompetencijai. Todėl valstybės narės turėtų pačios nuspręsti, ar jos nori nacionaliniu lygmeniu nustatyti kolektyvinius ieškinius ir (arba) kolektyvinį žalos atlyginimą kaip priemonę lygybės principui įgyvendinti. Tai taip pat leistų nacionalines sistemas pritaikyti prie nacionalinių realijų. Be to, nereikėtų pamiršti, kad kolektyviniu teisių gynimu taip pat gali būti piktnaudžiaujama.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 59 |
| --- | --- |
| Prieš: | 104 |
| Susilaikė: | 13 |

Už:

59

Prieš:

104

Susilaikė:

13

2 PAKEITIMAS

SOC/724. Lygybės didinimas Europos Sąjungoje

3.3.10 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EESRK mano, kad diskriminacijos srityje turi būti įgyvendinama panaši politika, pagrįsta visais Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnyje nurodytais kriterijais. Todėl jis ragina Komisiją:






  — | įsipareigoti, atsižvelgiant į savo užimtumo ir kovos su diskriminacija politiką, veiksmingai įgyvendinti esamas priemones ar priimti naujas priemones, kuriomis būtų skatinama lygybė užimtumo srityje, ir užtikrinti veiksmingą esamų teisės aktų įgyvendinimą; |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

EESRK mano, kad diskriminacijos srityje turi būti įgyvendinama panaši politika, pagrįsta visais Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnyje nurodytais kriterijais. Todėl jis ragina Komisiją:

—

įsipareigoti, atsižvelgiant į savo užimtumo ir kovos su diskriminacija politiką, veiksmingai įgyvendinti esamas priemones ar priimti naujas priemones, kuriomis būtų skatinama lygybė užimtumo srityje, ir užtikrinti veiksmingą esamų teisės aktų įgyvendinimą;

| — | priimti priemones,
  skirtas apibendrinti
  diskriminacijos darbe
  vertinimą
  , ir
  skatinti darbdavius
  prisiimti vertinimo, ataskaitų teikimo ir stebėsenos prievoles; |
| --- | --- |

—

priimti priemones,
  skirtas apibendrinti
  diskriminacijos darbe
  vertinimą
  , ir
  skatinti darbdavius
  prisiimti vertinimo, ataskaitų teikimo ir stebėsenos prievoles;

| — | padėti įmonėms plėtoti nediskriminavimo ir įtraukties praktiką. |
| --- | --- |

—

padėti įmonėms plėtoti nediskriminavimo ir įtraukties praktiką.

EESRK mano, kad diskriminacijos srityje turi būti įgyvendinama panaši politika, pagrįsta visais Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnyje nurodytais kriterijais. Todėl jis ragina Komisiją:

| — | įsipareigoti, atsižvelgiant į savo užimtumo ir kovos su diskriminacija politiką, veiksmingai įgyvendinti esamas priemones ar priimti naujas priemones, kuriomis būtų skatinama lygybė užimtumo srityje, ir užtikrinti veiksmingą esamų teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

įsipareigoti, atsižvelgiant į savo užimtumo ir kovos su diskriminacija politiką, veiksmingai įgyvendinti esamas priemones ar priimti naujas priemones, kuriomis būtų skatinama lygybė užimtumo srityje, ir užtikrinti veiksmingą esamų teisės aktų įgyvendinimą;

| — | priimti priemones,
  kurios prisidėtų prie veiksmingo
  diskriminacijos darbe
  , kaip apibrėžta ES teisėje, vertinimo
  , ir teikti darbdaviams gaires, padedančias prisiimti vertinimo, ataskaitų teikimo ir stebėsenos prievoles; |
| --- | --- |

—

priimti priemones,
  kurios prisidėtų prie veiksmingo
  diskriminacijos darbe
  , kaip apibrėžta ES teisėje, vertinimo
  , ir teikti darbdaviams gaires, padedančias prisiimti vertinimo, ataskaitų teikimo ir stebėsenos prievoles;

| — | padėti įmonėms plėtoti nediskriminavimo ir įtraukties praktiką. |
| --- | --- |

—

padėti įmonėms plėtoti nediskriminavimo ir įtraukties praktiką.

Paaiškinimas

Šis punktas susijęs su politikos, paremtos SESV 19 straipsnyje nustatytais kriterijais, įgyvendinimu. Šios nuomonės 3.4.1 (ir 1.3) punkte jau teigiama, kad „EESRK primygtinai ragina Europos Sąjungą toliau plėtoti apsaugą nuo diskriminacijos prekių ir paslaugų prieinamumo srityje, visų pirma priimant pasiūlymą dėl direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas“. Pakeitimu norima tekstą pakeisti, nurodant, kokių priemonių reikia, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos ES kovos su diskriminacija taisyklės.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 67 |
| --- | --- |
| Prieš: | 109 |
| Susilaikė: | 11 |

Už:

67

Prieš:

109

Susilaikė:

11

3 PAKEITIMAS

SOC/724. Lygybės didinimas Europos Sąjungoje

3.4.4 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EESRK ragina Tarybą, Parlamentą ir Komisiją imtis priemonių, kad būtų priimtas šis pasiūlymas dėl direktyvos, į kurį būtų įtraukti jo bendri pasiūlymai, kaip pagerinti galimybes naudotis teisėmis ir teisių gynimo priemonėmis
  , visų pirma numatant
  mechanizmus, kuriais palengvinamas naudojimasis teisėmis patvirtinant kolektyvinio ieškinio procedūrą, taip sustiprinant teisių gynimo priemonių veiksmingumą ir pripažįstant nacionalinių kovos su diskriminacija institucijų kompetenciją. | EESRK ragina Tarybą, Parlamentą ir Komisiją imtis priemonių, kad būtų priimtas šis pasiūlymas dėl direktyvos, į kurį būtų įtraukti jo bendri pasiūlymai, kaip pagerinti galimybes naudotis teisėmis ir teisių gynimo priemonėmis,
  kartu leidžiant valstybėms narėms spręsti, kokie turi būti mechanizmai,
  kuriais palengvinamas naudojimasis teisėmis patvirtinant kolektyvinio ieškinio procedūrą, taip sustiprinant teisių gynimo priemonių veiksmingumą ir pripažįstant nacionalinių kovos su diskriminacija institucijų kompetenciją. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

EESRK ragina Tarybą, Parlamentą ir Komisiją imtis priemonių, kad būtų priimtas šis pasiūlymas dėl direktyvos, į kurį būtų įtraukti jo bendri pasiūlymai, kaip pagerinti galimybes naudotis teisėmis ir teisių gynimo priemonėmis
  , visų pirma numatant
  mechanizmus, kuriais palengvinamas naudojimasis teisėmis patvirtinant kolektyvinio ieškinio procedūrą, taip sustiprinant teisių gynimo priemonių veiksmingumą ir pripažįstant nacionalinių kovos su diskriminacija institucijų kompetenciją.

EESRK ragina Tarybą, Parlamentą ir Komisiją imtis priemonių, kad būtų priimtas šis pasiūlymas dėl direktyvos, į kurį būtų įtraukti jo bendri pasiūlymai, kaip pagerinti galimybes naudotis teisėmis ir teisių gynimo priemonėmis,
  kartu leidžiant valstybėms narėms spręsti, kokie turi būti mechanizmai,
  kuriais palengvinamas naudojimasis teisėmis patvirtinant kolektyvinio ieškinio procedūrą, taip sustiprinant teisių gynimo priemonių veiksmingumą ir pripažįstant nacionalinių kovos su diskriminacija institucijų kompetenciją.

Paaiškinimas

Tyrimo grupėje ir SOC skyriuje visos trys grupės nesusitarė šiuo klausimu. Procesinė teisė tradiciškai priklauso valstybių narių kompetencijai. Todėl valstybės narės turėtų pačios nuspręsti, ar jos nori nacionaliniu lygmeniu nustatyti kolektyvinius ieškinius ir (arba) kolektyvinį žalos atlyginimą kaip priemonę lygybės principui įgyvendinti. Tai taip pat leistų nacionalines sistemas pritaikyti prie nacionalinių realijų. Be to, nereikėtų pamiršti, kad kolektyviniu teisių gynimu taip pat gali būti piktnaudžiaujama.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 60 |
| --- | --- |
| Prieš: | 114 |
| Susilaikė: | 11 |

Už:

60

Prieš:

114

Susilaikė:

11

4 PAKEITIMAS

SOC/724. Lygybės didinimas Europos Sąjungoje

1.10 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekdamas panaikinti asmenims tenkančią bylinėjimosi naštą, suteikti šiai teisių gynimo priemonei galią, atitinkančią jos smerkiamą praktiką, ir paversti teisinę sistemą veiksminga atgrasomąja priemone diskriminacijai reguliuoti,
  EESRK pritaria tam, kad Europos Sąjunga priimtų
  teisės aktus dėl standartų, kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti kolektyvinius ieškinius valstybėse narėse, suteikta daugiau galimybių pasinaudoti apskundimu teismine tvarka ir padidintas teigiamas šios priemonės poveikis kovojant su diskriminacija ir užtikrinant vienodą požiūrį. | EESRK ragina valstybes nares apsvarstyti ir, prireikus, imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų panaikinta arba palengvinta
  asmenims
  tenkanti
  bylinėjimosi
  našta
  , suteikti šiai teisių gynimo priemonei galią, atitinkančią jos smerkiamą praktiką, ir paversti teisinę sistemą veiksminga atgrasomąja priemone diskriminacijai reguliuoti.
  Tai galėtų apimti
  teisės aktus dėl standartų, kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti kolektyvinius ieškinius
  atitinkamose
  valstybėse narėse, suteikta daugiau galimybių pasinaudoti apskundimu teismine tvarka ir padidintas teigiamas šios priemonės poveikis kovojant su diskriminacija ir užtikrinant vienodą požiūrį.
  Siekiant sudaryti sąlygas keistis geriausia praktika Europos Komisijos prašoma pateikti informacijos apie šiuo požiūriu skirtingas nacionalines teisėkūros sistemas. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Siekdamas panaikinti asmenims tenkančią bylinėjimosi naštą, suteikti šiai teisių gynimo priemonei galią, atitinkančią jos smerkiamą praktiką, ir paversti teisinę sistemą veiksminga atgrasomąja priemone diskriminacijai reguliuoti,
  EESRK pritaria tam, kad Europos Sąjunga priimtų
  teisės aktus dėl standartų, kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti kolektyvinius ieškinius valstybėse narėse, suteikta daugiau galimybių pasinaudoti apskundimu teismine tvarka ir padidintas teigiamas šios priemonės poveikis kovojant su diskriminacija ir užtikrinant vienodą požiūrį.

EESRK ragina valstybes nares apsvarstyti ir, prireikus, imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų panaikinta arba palengvinta
  asmenims
  tenkanti
  bylinėjimosi
  našta
  , suteikti šiai teisių gynimo priemonei galią, atitinkančią jos smerkiamą praktiką, ir paversti teisinę sistemą veiksminga atgrasomąja priemone diskriminacijai reguliuoti.
  Tai galėtų apimti
  teisės aktus dėl standartų, kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti kolektyvinius ieškinius
  atitinkamose
  valstybėse narėse, suteikta daugiau galimybių pasinaudoti apskundimu teismine tvarka ir padidintas teigiamas šios priemonės poveikis kovojant su diskriminacija ir užtikrinant vienodą požiūrį.
  Siekiant sudaryti sąlygas keistis geriausia praktika Europos Komisijos prašoma pateikti informacijos apie šiuo požiūriu skirtingas nacionalines teisėkūros sistemas.

Paaiškinimas

Tyrimo grupėje ir SOC skyriuje visos trys grupės nesusitarė šiuo klausimu. Procesinė teisė tradiciškai priklauso valstybių narių kompetencijai. Todėl valstybės narės turėtų pačios nuspręsti, ar jos nori nacionaliniu lygmeniu nustatyti kolektyvinius ieškinius ir (arba) kolektyvinį žalos atlyginimą kaip priemonę lygybės principui įgyvendinti. Tai taip pat leistų nacionalines sistemas pritaikyti prie nacionalinių realijų. Be to, nereikėtų pamiršti, kad kolektyviniu teisių gynimu taip pat gali būti piktnaudžiaujama.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 65 |
| --- | --- |
| Prieš: | 113 |
| Susilaikė: | 8 |

Už:

65

Prieš:

113

Susilaikė:

8

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/67

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Užtikrinti tvirtą Europos solidarumą su pacientais, sergančiais retosiomis ligomis“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/10)

| Pranešėjas | Alain COHEUR |
| --- | --- |

Pranešėjas

Alain COHEUR

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 2 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 29 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 171 / 1 / 1 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 2 24

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 29

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

171 / 1 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | 2009 m. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) priėmė nuomonę SOC/330 dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos retųjų ligų srities veiksmų (1), kurioje išreiškė savo paramą, nurodė susirūpinimą ir pateikė pasiūlymų, kaip didinti informuotumą apie visus retosiomis ligomis sergančių žmonių poreikius. EESRK labai apgailestauja, kad praėjus daugiau kaip dešimčiai metų nuo nuomonės priėmimo jam tenka iš naujo raginti laikytis visapusiško Europos požiūrio siekiant atsižvelgti į visus retosiomis ligomis sergančių žmonių poreikius, ir prašo ieškoti europinių sprendimų, kaip sušvelninti retųjų ligų poveikį kasdieniame, šeimos ir profesiniame gyvenime. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK dar kartą patvirtina savo paramą retosiomis ligomis sergantiems pacientams, jų šeimoms ir visai retųjų ligų bendruomenei bei reiškia solidarumą su jais. Europos Sąjunga (ES) galėtų būti teisės į sveikatos priežiūrą visiems visoje Europos Sąjungoje gynėja ir parodyti, kad sirgti retąja liga nereiškia būti vienišam. Norint greičiau diagnozuoti ir gydyti retąsias ligas, būtina vadovaujantis FAIR principu (randami, prieinami, sąveikūs ir pakartotinai panaudojami duomenys) remti fundamentinius mokslinius tyrimus ir Europos sveikatos duomenų erdvę. EESRK rekomenduoja pripažinti ir visapusiškai skatinti patirtį, įgytą naudojant duomenų bazę „Orphanet“, siekiant sustiprinti Europos sveikatos duomenų ekosistemą, kuri būtų naudinga retosiomis ligomis sergantiems pacientams. „Orphanet“ portalo sukūrimas visomis ES kalbomis suteiktų didelę pridėtinę vertę retosiomis ligomis sergantiems pacientams ir sveikatos priežiūros specialistams. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK dar kartą patvirtina savo išvadas apie retųjų ligų paplitimą ES, retosiomis ligomis sergančių pacientų gydymo procesų ir socialinės apsaugos problemų panašumus, nepaisant ligų įvairovės ar didelio skaičiaus ir pacientų bei ekspertinių žinių sklaidos. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK palankiai vertina Europos socialinių teisių ramstyje pasiūlytą teisės gauti sveikatos priežiūros paslaugas principą, Jungtinių Tautų rezoliuciją ir Konferencijos dėl Europos ateities bei 2022 m. Europos Sąjungos Tarybai pirmininkavusios Prancūzijos dėmesį retosioms ligoms siekiant užtikrinti, kad retosiomis ligomis sergančių pacientų padėtis nepablogėtų dėl nelygybės sveikatos srityje. Komitetas pabrėžia plataus užmojo Europos priežiūros strategijos svarbą retosiomis ligomis sergančių asmenų neoficialiems slaugytojams. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK rekomenduoja pasinaudoti politine galimybe ir, atsižvelgiant į institucijų bei pilietinės visuomenės rekomendacijas, parengti išsamų Europos retųjų ligų veiksmų planą, kuriame būtų numatyti SMART (konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, realūs ir per nustatytą laiką įvykdytini) tikslai iki 2030 m., kad visiems retosiomis ligomis sergantiems pacientams ES būtų užtikrintos vienodos galimybės nustatyti diagnozę, gauti gydymo paslaugas ir naudotis holistiniu požiūriu grindžiama integruota priežiūra. Turi būti siekiama, kad pacientams retoji liga būtų diagnozuojama per metus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK siūlo išplėsti Pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas institucijos (HERA) įgaliojimus arba jos pavyzdžiu sukurti naują Europos neužkrečiamųjų ligų instituciją, kuri skatintų retųjų ligų srities koordinavimą ir solidarumą su jomis sergančiais pacientais, siekiant derinti Europos retųjų ligų veiksmų plano įgyvendinimą ir užtikrinti Europos požiūrį į neužkrečiamąsias retąsias ligas. Bendradarbiaujant su platforma „Orphanet“, kuriai būtų naudinga struktūrinė ES parama, kad ji galėtų skelbti darbus visomis oficialiosiomis ES kalbomis, būtų užtikrinta, kad ir pacientai, ir specialistai galėtų gauti reikiamą informaciją. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK suteikia galimybę valstybių narių pilietinei visuomenei išsakyti savo nuomonę siekiant stiprinti politinį dialogą su visuomene ir remia Europos institucijas struktūriniu ir nuolatiniu bendradarbiavimu siekiant plėtoti visapusiškai remiamą politiką. EESRK rekomenduoja, kad 2023–2024 m. kitos trys paeiliui pirmininkausiančios valstybės – Ispanija, Belgija ir Vengrija – išlaikytų retųjų ligų politikos klausimą savo darbotvarkėje, atsižvelgdamos į 2022 m. Europos referencijos centrų tinklų (ERCT) raidą ir Komisijos pažadą iki 2023 m. pradžios peržiūrėti retųjų ligų strategiją, įtraukiant retąsias ligas į visuomenės sveikatos politiką būsimų Komisijos kadencijų metu. Kuriant plataus užmojo strategiją labai svarbus suinteresuotųjų subjektų ir socialinių partnerių dalyvavimas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK prašo imtis iniciatyvų, pavyzdžiui, priimti rezoliuciją, kuria būtų suteikta galių retosiomis ligomis sergantiems pacientams, jie būtų skatinami dalyvauti rengiant retųjų ligų politiką ir teikti rekomendacijas pagal JT neįgaliųjų teisių konvencijos (JT NTK) 4 straipsnį. Pacientų asociacijos, kurių patirtis labai vertinga, gali atlikti labai svarbų vaidmenį atstovaudamos pacientams ir kalbėdamos jų vardu; reikėtų užtikrinti ir remti jų pasisakymus žiniasklaidoje ir dalyvavimą rengiant politikos rekomendacijas (2). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK ragina pripažinti retųjų ligų diagnozavimo galimybės perinatalinės ar naujagimių patikros metu arba kuo greičiau po to, kai atsiranda sveikatos ar raidos sutrikimų, svarbą, taip pat pripažinti daugiasritės sveikatos priežiūros ir holistinio požiūrio į pacientų poreikius bei gydymo procesą naudą bei tai, kad integruota medicininė ir socialinė priežiūra ir centralizuotas priežiūros koordinavimas galėtų tam pasitarnauti, o svarbiausia – optimizuoti finansinį priežiūros prieinamumą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK teigia, kad kokybiškos sveikatos priežiūros paslaugos jokiu būdu negali būti privilegija tiems, kurie dėl kokių nors priežasčių gali užsitikrinti geresnes galimybes naudotis atitinkamomis nacionalinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, mokėti didžiausias draudimo įmokas, mokėti savo lėšomis ar organizuoti pelningiausias lėšų rinkimo kampanijas. Reikėtų deramai įvertinti ir solidarumu grindžiamų sveikatos draudimo sistemų, kurios apsaugo retosiomis ligomis sergančius pacientus, svarbą. EESRK pritartų, kad būtų surengta diskusija apie Europos solidarumo principu grindžiamų sveikatos savidraudos fondų naudą ir iššūkius, susijusius su naujovišku retosiomis ligomis sergančių pacientų gydymu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pripažįsta, jog svarbu, kad retosiomis ligomis sergantys pacientai Europoje galėtų naudotis tarpvalstybiniu gydymu diagnozavimo ir sveikatos priežiūros srityse. Galimybė keliauti gydymosi tikslais ir išvengti pernelyg ilgų kelionių pasitelkiant telemediciną gali pagerinti priežiūros prieinamumą retosiomis ir ypač labai retomis ligomis sergantiems pacientams. EESRK prašo optimizuoti ERCT veikimą ir ragina įtraukti juos į visą ES ir valstybių narių sveikatos priežiūros sistemą. EESRK siūlo išnagrinėti galimybę parengti konvenciją dėl priežiūros Europos referencijos centrų tinkluose. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Atsižvelgdamas į nevienodą valstybių narių ekonominę padėtį, EESRK rekomenduoja apsvarstyti galimybę sukurti specialų ES finansinį fondą, prie kurio valstybės narės prisidėtų ir gautų naudos pagal savo finansinius pajėgumus, kad visiems retosiomis ligomis sergantiems pacientams, ypač turintiems nepatenkintų medicininių poreikių, būtų užtikrinta galimybė gauti gydymo paslaugas ir būtų užtikrintas tikras solidarumas ES. EESRK tikisi, kad tai bus padaryta. EESRK pritaria tam, kad būtų naudojami bendro pirkimo ir įnašų modeliai, pavyzdžiui, Europos sąžiningos vaistų kainos skaičiuoklė, siekiant padidinti gydymo vaistais prieinamumą valstybėms narėms ir retosiomis ligomis sergantiems pacientams, ir prašo į tai atsižvelgti persvarstant ES teisės aktus dėl retųjų ir pediatrinių vaistų (skirtų retosiomis ligomis sergantiems asmenims ir vaikams). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK rekomenduoja apsvarstyti galimybes įsteigti retosioms, ypač į ERCT neįtrauktoms, ligoms skirtą solidarumo fondą. Toks fondas gali būti naudingas papildymas, kai privalomasis sveikatos draudimas nepadengia sudėtingų ar retųjų ligų gydymo ar tarpvalstybinės priežiūros išlaidų, ir EESRK mano, kad būtina Europos lygmeniu sujungti lėšas. Europos solidarumo fondas, skirtas retosiomis ligomis sergantiems pacientams, turėtų:






  — | siekti, kad retosiomis ligomis sergantys asmenys nepatirtų nepakeliamų išlaidų už ES prieinamą mediciniškai būtiną ir pagrįstą sveikatos priežiūrą ir dar didesnės nelygybės sveikatos srityje dėl to, kad jų liga yra reta, |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

siekti, kad retosiomis ligomis sergantys asmenys nepatirtų nepakeliamų išlaidų už ES prieinamą mediciniškai būtiną ir pagrįstą sveikatos priežiūrą ir dar didesnės nelygybės sveikatos srityje dėl to, kad jų liga yra reta,

| — | išreikšti Europos solidarumą, kad visiems retosiomis ligomis sergantiems pacientams būtų sudarytos geresnės galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, teikiamomis visoje ES, geriau užtikrinti pacientų teises į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas ir optimizuoti bei palengvinti naudojimąsi ERCT, |
| --- | --- |

—

išreikšti Europos solidarumą, kad visiems retosiomis ligomis sergantiems pacientams būtų sudarytos geresnės galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, teikiamomis visoje ES, geriau užtikrinti pacientų teises į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas ir optimizuoti bei palengvinti naudojimąsi ERCT,

| — | papildyti nacionalines socialinės apsaugos ir sveikatos draudimo nuostatas sukuriant fondą susijusioms ir neišvengiamoms išlaidoms už tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ES padengti ir palengvinti Europos bendradarbiavimą sprendžiant visuomenės sveikatos problemas laikantis struktūrinio ir parama grindžiamo tarpvalstybinio požiūrio. |
| --- | --- |

—

papildyti nacionalines socialinės apsaugos ir sveikatos draudimo nuostatas sukuriant fondą susijusioms ir neišvengiamoms išlaidoms už tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ES padengti ir palengvinti Europos bendradarbiavimą sprendžiant visuomenės sveikatos problemas laikantis struktūrinio ir parama grindžiamo tarpvalstybinio požiūrio.

2.   Bendrosios pastabos dėl retųjų ligų

| 2.1. | Retosios ligos yra retos, tačiau retosiomis ligomis sergančių pacientų yra daug; liga priskiriama prie retųjų atsižvelgiant į jos paplitimą. ES retoji liga apibrėžiama kaip būklė, kuri dažnai yra lėtinė, kartais sukelia negalią arba tampa pavojinga gyvybei ir kuria serga ne daugiau kaip 1 iš 2 000 asmenų (3). 2019 m. retųjų ligų ir retųjų vaistų portale „Orphanet“ buvo suskaičiuotos 6 172 unikalios retosios ligos (4). 71,9 % šių retųjų ligų yra genetinės kilmės, o 69,9 % jų pasireiškia ankstyvoje vaikystėje. Apskaičiuota, kad retosiomis ligomis serga 3,5–5,9 % gyventojų, t. y. maždaug 36 mln. pacientų ES. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Daugelio retųjų ligų sudėtingumas ir lėtinis pobūdis dažnai turi įtakos ne tik paciento gyvenimui, bet ir daugeliui kitų asmenų, pavyzdžiui, šeimai, taip pat sveikatos ir socialinės priežiūros sistemoms. Šeimoms gali grėsti izoliacija ir didesnis pažeidžiamumas ir, atsižvelgiant į lyčių aspektą neformaliosios priežiūros srityje (5), retoji liga gali turėti didelės įtakos motinų ir ypač moterų gyvenimui. Todėl ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kad neformalieji slaugytojai galėtų naudotis socialine apsauga. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nors jau nustatytos daugiau nei 6 172 ligos, kurias galima diagnozuoti pacientui, kai kurių sveikatos sutrikimų, vadinamųjų sindromų be pavadinimo (angl. syndromes without a name, SWAN), apibrėžtys, apibūdinimai ar diagnostiniai testai vis dar gali būti neparengti. Sveikatos priežiūros atotrūkis dar ryškesnis pacientams, kuriems diagnozė nenustatyta. Jų nepatenkintų poreikių yra dar daugiau, o nelygybė yra dar didesnė, nes diagnozė būtina norint gauti tinkamą medicininę priežiūrą arba papildomas socialinio ir sveikatos draudimo išmokas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dėl nuolatinės nelygybės, susijusios su galimybe naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, reikia iniciatyvių ir tikslinių bendruomene grindžiamų modelių, kad pažeidžiamiausioms grupėms, pavyzdžiui, asmenims, turintiems fizinę, psichosocialinę ir jutimo negalią, būtų nustatyta diagnozė ir skirta priežiūra. Ankstesnėse EESRK nuomonėse buvo kalbama apie migrantų ir ES piliečių, kilusių iš migrantų šeimų, sveikatos priežiūrą; šios žinios ir rekomendacijos turi būti grindžiamos bendru požiūriu į retąsias ligas (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Retosios ligos diagnozavimas, jeigu liga nenustatoma perinatalinės patikros metu, vidutiniškai užtrunka maždaug 4,5 metų po to, kai išryškėja sveikatos ar raidos sutrikimai. Tyrimais nustatyta, kad diagnostinio neapibrėžtumo laikotarpiai (dažnai dėl klaidingos diagnozės ir (arba) netinkamo gydymo, kurių pasekmės būna žalingos) trunka nuo 5 iki 7 metų (7). Kelias iki galutinės ir teisingos diagnozės dažnai tampa kliūčių ruožu, kurio metu tenka apsilankyti pas keletą sveikatos priežiūros specialistų. Tyrimais nustatyta, kad 22 % pacientų, kuriems diagnozuota retoji liga, konsultavosi su daugiau nei penkiais sveikatos priežiūros specialistais, o 7 % – su daugiau nei dešimčia (8). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Norint geriau informuoti sveikatos priežiūros specialistus, kad jie galėtų geriau diagnozuoti galimas retąsias ligas, ir suteikti jiems galimybę nukreipti pacientus bei paspartinti diagnozavimo procesą, reikia dalytis informacija, užtikrinti tinkamą ir nuolatinį aukštos kokybės mokymą ir laiku planuoti darbuotojų poreikius, įtraukiant socialinius partnerius. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prioritetų nustatymas ir struktūrinės investicijos į fundamentinius medicininius tyrimus, susijusius su retųjų ligų priežastimis, įskaitant genetines priežastis, turi padėti užtikrinti veiksmingesnį gydymą ir galbūt net galimybę gauti vaistų retosiomis ligomis sergantiems pacientams. Tokie moksliniai tyrimai turėtų būti remiami pasitelkiant Europos finansavimo priemones, pavyzdžiui, 2021–2027 m. programą „ES – sveikatos labui – sveikesnės Europos Sąjungos vizija“ ir reglamentus, kaip antai pasiūlymą dėl bendros Europos sveikatos duomenų erdvės. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Žinių ir kompetencijos, reikalingų specializuotos terapinės priežiūros poreikiams nustatyti ir valdyti gydant kai kurias retąsias ligas, gali trūkti kelete valstybių narių ir jos gali būti geografiškai išsklaidytos po visą ES. Gydymas turi būti prieinamesnis, lengviau pasiekiamas ir įperkamas, nes pacientai nurodo, kad jų gyvenamojoje vietoje gydymas yra neprieinamas (22 %), gydymo paslaugas gauti trukdo laukiančiųjų sąrašai (14 %), gydymas yra finansiškai neįperkamas (12 %), o gauti finansinę paramą, kuri palengvintų kelionę gydymosi tikslais į kitą šalį, neįmanoma (12 %) (9). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Norint užtikrinti kokybišką priežiūrą, reikia, kad sveikatos priežiūros paslaugos būtų teikiamos laiku, teisingai, integruotai ir veiksmingai (10). Perinatalinė ir naujagimių patikra yra gyvybiškai svarbūs ankstyvosios diagnostikos procesai. Komisijos ekspertų grupės parengta rekomendacija dėl retųjų ligų tarpvalstybinių genetinių tyrimų Europos Sąjungoje (angl. Recommendation on Cross Border Genetic Testing Of Rare Diseases in the European Union) ir EURORDIS darbai dėl patikros visoje ES sudaro pagrindą Europos masto rekomendacijai parengti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Diagnozės nustatymas, jos sužinojimas ir gyvenimas sergant retąja liga pacientui ir (arba) jo šeimai gali būti psichologiškai sudėtingas. Psichologinį ir socialinį pažeidžiamumą gali lemti ligos nematomumas, su ja susiję fiziniai sunkumai ir tai, kad kiti asmenys padėties nežino ar nesupranta. Kasdienį gyvenimą gali apsunkinti ne tik prastas priežiūros koordinavimas, bet ir praktinio, administracinio, šviečiamojo, profesinio ar finansinio pobūdžio sunkumai (11). Holistinis požiūris į priežiūrą apima visą spektrą sveikatos priežiūros (profilaktinės ir nuolatinės, gydomosios, reabilitacinės ir palaikomosios slaugos), socialinių ir kasdienių poreikių ir reikalauja aukštos kokybės integruotos daugiasritės medicininės ir socialinės priežiūros. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Retųjų ligų diena skirta didinti plačiosios visuomenės informuotumą ir skatinti pripažinimą, taip pat didinti pacientų ir jų šeimų supratimą bei socialinę įtrauktį. Retosiomis ligomis sergančių pacientų informavimui ir pacientų bei jų šeimų gerovės užtikrinimui reikalinga sveikatos priežiūros specialistų, sveikatos savidraudos fondų, (skaitmeninių) ryšių grupių ir pacientų asociacijų ekosistema. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Bendrosios pastabos dėl Europos retųjų ligų politikos

| 3.1. | ES daugiau nei prieš dvidešimt metų nustatė, kad retosios ligos yra visuomenės sveikatos srities prioritetas ir ėmėsi veiksmų, dėl kurių aktyviau pradėti vykdyti moksliniai tyrimai ir plėtra, valstybės narės priėmė nacionalinius veiksmų planus dėl retųjų ligų, pradėtas koordinuoti tarpvalstybinis bendradarbiavimas ERCT ir pacientai įgijo teisę gauti tarpvalstybinę priežiūrą (12). Komisija priėmė 3 rekomendaciją „Gerinti paramą siekiant retosiomis ligomis sergantiems pacientams sudaryti palankesnes sąlygas naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis“ ir paskelbė, kad iki 2023 m. pradžios prireikus peržiūrės savo retųjų ligų strategiją (13). Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19, kurioje raginama parengti ES retųjų ligų veiksmų planą (14). Europos socialinių teisių ramstyje ES taip pat įtvirtino teisę „laiku gauti įperkamas ir kokybiškas prevencinės ir gydomosios medicinos paslaugas“ (15). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tikimasi, kad į paskelbtą komunikatą dėl Europos priežiūros strategijos bus įtraukta parama Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimui ir tinkamam neformaliųjų slaugytojų pripažinimui. Retosiomis ligomis sergančių pacientų šeimoms būtų naudinga tokia strategija, kurioje slaugytojai ir jų teisės visoje ES būtų labiau pripažįstami, slaugytojų teisės tarpvalstybiniais atvejais būtų įgyvendinamos lanksčiau ir (formaliųjų ir neformaliųjų slaugytojų) psichikos sveikata būtų laikoma vienu svarbiausių dalykų (16). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ES valstybės narės padėjo parengti 2021 m. Jungtinių Tautų rezoliuciją „Retosiomis ligomis sergančių asmenų ir jų šeimų problemų sprendimas“ (17), kurioje raginama „stiprinti sveikatos priežiūros sistemas <...> siekiant suteikti retosiomis ligomis sergantiems asmenims daugiau galimybių tenkinti savo fizinės ir psichinės sveikatos poreikius, kad būtų įgyvendintos jų žmogaus teisės, įskaitant teisę į aukščiausią įmanomą fizinės ir psichinės sveikatos lygį, didinti vienodas galimybes ir lygybę sveikatos priežiūros srityje, panaikinti diskriminaciją ir stigmatizaciją, pašalinti aprėpties spragas ir sukurti įtraukesnę visuomenę“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba (sveikata) aptarė Europos atsaką į retųjų ligų problemą ir diskutavo, ar būtų naudinga stiprinti bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą retųjų ligų srityje tarp valstybių narių ir ES lygmeniu. Tarybai pirmininkavusi valstybė narė manė, kad skatinant ES veiksmus šioje srityje Europos sveikatos sąjunga piliečiams suteiktų apčiuopiamos naudos. Europos sveikatos duomenų erdvė yra viena iš priemonių, kuri turėtų sustiprinti ES veiksmus, nes ji atlieka svarbų vaidmenį kovojant su retosiomis ligomis ir užtikrinant prieigą prie aukštos kokybės asmens sveikatos duomenų saugioje sistemoje. Ji turi padėti greičiau gauti naujoviško, saugesnio ir individualiems poreikiams pritaikyto gydymo paslaugas (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Į ataskaitą apie Konferencijos dėl Europos ateities rezultatus įtrauktas pasiūlymas suteikti vienodas galimybes visiems naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, siekiant įtvirtinti „teisę į sveikatą“ – visiems europiečiams užtikrinant vienodas ir visuotines galimybes naudotis įperkama, profilaktine, gydomąja ir kokybiška sveikatos priežiūra. Konferencijos plenariniame posėdyje buvo konkrečiai pripažinta ir paminėta retųjų ligų bendruomenė, remiant: greitesnį ir ryžtingesnį sprendimų priėmimą svarbiausiais klausimais ir Europos valdymo veiksmingumo didinimą kuriant Europos sveikatos sąjungą; poreikį užtikrinti, kad kiekvienas asmuo galėtų gauti esamas gydymo paslaugas ten, kur ES jas galima gauti greičiausiai ir šiuo tikslu palengvinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, ypač retųjų ligų srityje; sveikatos priežiūros sistemos stiprinimą siekiant padidinti mūsų sveikatos priežiūros sistemų atsparumą ir kokybę, visų pirma toliau plėtojant, koordinuojant ir finansuojant Europos referencijos centrų tinklus, nes jie sudaro labai specializuotam ir sudėtingam gydymui skirtų medicininės priežiūros tinklų plėtros pagrindą (19). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | 2021 m. „Europos kovos su vėžiu planas. Naujas ES požiūris į prevenciją, gydymą ir priežiūrą“, veiksmų, kuriuos reikėtų įgyvendinti iki 2030 m., sąrašas ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas sudaro metodą rengiant Europos sveikatos politiką, kuria siekiama mažinti ES esančią nelygybę sveikatos srityje (20). Plane taip pat remiamasi Europos referencijos centrų tinklais – keitimosi patirtimi apie retųjų ligų diagnozavimą ir gydymą iniciatoriais. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrečios pastabos dėl retųjų ligų ir retųjų ligų politikos

| 4.1. | Vertindamas tolesnę veiklą, susijusią su EESRK nuomone dėl pasiūlymo priimti Tarybos rekomendaciją dėl Europos retųjų ligų srities veiksmų (21), EESRK mano, kad nors šiuo metu rekomendacijos vis dar įgyvendinamos nevienodai sėkmingai, pavyzdžiui, nuo 2017 m. plėtojant Europos referencijos centrų tinklus, įdiegiant komunikacijos ir ataskaitų teikimo sistemą, vadovus ar gaires, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įvairių profesinių kultūrų dialogui ES ir Europos sveikatos priežiūros strategijai, siekiant įtraukti reikalavimą, kad pacientai galėtų susipažinti su savo duomenimis, ES retųjų ligų politikos srityje reikia imtis skubių veiksmų ir daug pasivyti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ERCT yra konkretaus Europos sveikatos priežiūros sistemų bendradarbiavimo pavyzdys, kuriuo siekiama palengvinti klinikinių tyrimų vykdymą ir įgyti patirties diagnozuojant ir gydant retosiomis ligomis sergančius Europos pacientus. Šiuo metu šių ERCT potencialas dar nėra iki galo išnagrinėtas ir jų paslaugos dar neteikiamos. Vertinimą planuojama pradėti 2022 m. (22) 2017 m. įkurti 24 ERCT jau turi 1 466 narius visose Europos valstybėse narėse, įskaitant daugiau nei 900 sveikatos priežiūros padalinių, esančių 313 ligoninių. ERCT nariai gydo 1,7 mln. pacientų, tačiau per Klinikinės pacientų priežiūros sistemą gydymo paslaugas gavo tik 2 100 sudėtingomis ir labai retomis ligomis sergančių pacientų. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Siekiant optimizuoti ERCT potencialą, reikia atsižvelgti į šiuos veiksnius: kompensacijų ERCT dalyvaujantiems sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams nebuvimą, specialių kompensacijų už virtualias konsultacijas per Klinikinės pacientų priežiūros sistemą nebuvimą, administracinio ar techninio sąveikumo problemas. Kitas darbinis klausimas – ERCT integravimas į nacionalines sveikatos priežiūros sistemas per dalyvaujančius retųjų ligų referencijos centrus, užtikrinant jų egzistavimo ir prieinamumo skatinimą. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Retosiomis ligomis sergančių pacientų priežiūros centralizavimas, išlaikant pakankamą kompetencijos centrų skaičių, padėtų pagerinti priežiūros kokybę. Reikia nustatyti kompetencijos centrą apibrėžiančius kriterijus. Kompetencijos centrams reikia specialaus ir pakankamo finansavimo. Kadangi pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai generuoja išteklius, naudojamus sveikatos apsaugos sistemai finansuoti, jiems turėtų būti suteikta galimybė atlikti strateginį vaidmenį juos skirstant. Vietos, regioninius ir nacionalinius priežiūros tinklus reikia informuoti apie kompetencijos centrų egzistavimą ir skatinti dalyvauti ERCT, siekiant palengvinti prieigą prie priežiūros paslaugų ir pagerinti priežiūros kokybę. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Įrodyta, kad ES lėšomis remiamos tarpvalstybinės daugiašalės suinteresuotųjų subjektų partnerystės ir konsorciumai, vienijantys pilietinę visuomenę ir retųjų ligų bei sveikatos ar socialinės politikos ekspertus, akademinę bendruomenę, medicinos partnerius, žinių centrus, pacientų asociacijas, ne pelno sveikatos savidraudos fondus ir pacientus ekspertus, yra Europos mokslinius tyrimus ir bendradarbiavimą praturtinančios ekosistemos. Jos prisidėjo prie politikos rekomendacijų, orientuotų į pacientą, rengimo, bandomųjų projektų ir tyrimų, kuriais siekiama pagerinti Europos retosiomis ligomis sergančių pacientų galimybes gauti aukštos kokybės kompleksinę ir integruotą sveikatos bei socialinę priežiūrą (23). Atėjo laikas šias rekomendacijas ir geriausią praktiką įtvirtinti nuoseklia politika, kuri sujungtų nacionalines, tarpvalstybines ir europines iniciatyvas į vieną visumą, nepaliekant nė vieno retosiomis ligomis sergančio paciento nuošalyje. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Dalyvaujamame tyrime „Rare 2030“, skirtame retųjų ligų politikos prognozavimui, pateiktos aštuonios esminės rekomendacijos dėl gydymo, priežiūros, mokslinių tyrimų, duomenų ir Europos bei nacionalinės infrastruktūros, taip pat nurodytos veiksmų gairės ir SMART (konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, realūs ir per nustatytą laiką įvykdytini) tikslai, kuriais nustatoma kito dešimtmečio retųjų ligų politikos kryptis: 1) ilgalaikiai, integruoti Europos ir nacionaliniai planai bei strategijos; 2) ankstyvesnė, greitesnė ir tikslesnė diagnostika; 3) galimybė gauti aukštos kokybės sveikatos priežiūrą; 4) integruota ir į asmenį orientuota priežiūra; 5) partnerystė su pacientais; 6) novatoriški ir į poreikius orientuoti moksliniai tyrimai ir plėtra; 7) duomenų optimizavimas siekiant naudos pacientams ir visuomenei; 8) prieinamas, lengvai pasiekiamas ir įperkamas gydymas (24). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Projekto „EMRaDi“, kurio metu, be kita ko, buvo tiriama pasiūla ir paklausa retųjų ligų srityje Maso ir Reino euroregione, esmę sudarė retosiomis ligomis sergančių pacientų, jų artimųjų ir sveikatos priežiūros specialistų kompetencijos pripažinimas. Projekto metu, remiantis 104 išsamių apklausų apie aštuonias retąsias ligas rezultatais, taip pat buvo nagrinėjama pacientų kasdienybė ir gydymo procesai (25). Rezultatai patvirtino prielaidas apie diagnozavimo sunkumus, padidėjusią priežiūros koordinavimo naštą (gydymo proceso metu pacientai susiduria su 6–25 sveikatos priežiūros specialistais), daugiasritės priežiūros specializuotuose centruose poreikį ir jai teikiamą pirmenybę, o kartu ir būtinybę laikytis platesnio kompleksinio požiūrio, apimančio visą spektrą informacinių poreikių, psichologinę paramą, socialinę įtrauktį ir praktines bei administracines plėtros galimybes, taip pat tarpvalstybinius sveikatos priežiūros poreikius. Projekte suformuluotos rekomendacijos dėl kompleksinės priežiūros, telemedicinos ir Europos solidarumo (26). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | COVID-19 pandemija paspartino sveikatos priežiūros skaitmeninimą, naujų technologijų naudojimą ir telemedicinos diegimą. Per konsultacijas su socialiniais partneriais ir medicinos sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais turi būti susitarta dėl telemedicinos, apimančios nuotolines konsultacijas, nuotolinę ekspertizę, nuotolinę stebėseną ir mobiliąją sveikatą, reglamentavimo, gebėjimų stiprinimo ir kompensavimo, pirmiausia užtikrinant pacientų saugą ir priežiūros bei gydymo kokybę ir tęstinumą. Optimaliai naudojantis telemedicina pacientams, įskaitant sergančius retosiomis ligomis, nebereikės pernelyg dažnai keliauti gydymosi tikslais po savo šalį ar visą Europą. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Akademinių mokslinių tyrimų, sveikatos ekonomikos ir priežiūros kokybės sergant retosiomis ligomis gerinimui reikalingi pacientų registrai, grindžiami FAIR principu (randami, prieinami, sąveikūs ir pakartotinai panaudojami duomenys). Tokios iniciatyvos, kaip Europos registrų duomenų saugykla, Europos retųjų ligų registrų infrastruktūros metaduomenų saugykla (ERDRI.mdr) ir Europos sveikatos duomenų erdvė, turi paskatinti diskusijas dėl glaustos, standartinės registracijos ir registrų paskirties. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pasiūlai ir paklausai retųjų ligų srityje nustatyti reikia atlikti kiekybinę sergamumo retosiomis ligomis paplitimo, pacientų naudojimosi priežiūra ir priežiūros išlaidų analizę, kuo labiau gerbiant pacientų privatumą. Belgijos sveikatos draudimo fondų taikoma naujoviška metodika pirmą kartą leido išnagrinėti, kaip plačiai paplitusios retosios ligos, kokios yra priežiūros išlaidos ir kokiomis priežiūros paslaugomis naudojasi sergantieji retosiomis ligomis, lyginant su tuo, kiek vidutiniškai išlaidų priežiūrai patiria ir kiek plačiai priežiūros paslaugomis naudojasi apdraustieji (27). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Analizė patvirtino, kad sergantieji retosiomis ligomis priežiūros paslaugomis naudojasi daugiau nei vidutinis apdraustasis (dažniau lankosi ligoninėse ir yra hospitalizuojami, dažniau naudojasi šeimos gydytojų ir specialistų priežiūra), o tai galima paaiškinti sudėtingesniais priežiūros poreikiais. Patvirtinta, kad dėl sergančiųjų retosiomis ligomis priežiūros privalomojo sveikatos draudimo sistema patiria dešimt kartų daugiau išlaidų nei dėl vidutinio apdraustojo priežiūros, be to, sergančiųjų retosiomis ligomis metinė savo lėšomis padengiamų išlaidų dalis yra tris kartus didesnė nei vidutinio apdraustojo. Daugiausia išlaidų tenka vaistams – vidutiniškai pusė. Realios išlaidos turėtų būti daug didesnės, nes tyrime neatsižvelgta į socialines ir ekonomines šeimos aplinkybes ar kitas nekompensuojamas išlaidas, pavyzdžiui, psichologinę ar paramedicininę priežiūrą, papildomą draudimą arba vien savo lėšomis padengiamas išlaidas. Analizė įrodė, kad stiprios, solidarumu grindžiamos sveikatos draudimo sistemos, padedančios apsaugoti retosiomis ligomis sergančius pacientus, yra svarbios. Kai retosiomis ligomis sergantys pacientai atsisako priežiūros arba ja nesinaudoja dėl finansinių priežasčių, tai turi įtakos jų sveikatai, vėlesnio gyvenimo kokybei ir sukelia finansinį pavojų dėl padidėjusių išlaidų ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ES teisės aktų dėl retųjų ir pediatrinių vaistų (retomis ligomis sergantiems žmonėms ir vaikams skirtų vaistų) peržiūra reikalauja plataus užmojo požiūrio siekiant užtikrinti, kad retieji vaistai ir gydymas būtų įperkami valstybių narių sveikatos priežiūros sistemoms ir pacientams. Šiuo metu įperkamumas yra kliūtis daugeliui retosiomis ligomis sergančių pacientų. Taikant bendrą, skaidrų, tvarų ir palaikantį ES požiūrį įvairios Europos bendradarbiavimo formos ir modeliai, pagal kuriuos šalys bendrai perka vaistus, pavyzdžiui, iniciatyva „Beneluxa“ (28), arba vakcinas, kaip buvo per COVID-19 pandemiją, pagerina galimybės gauti gydymą. Diskusijas dėl sąžiningos kainodaros ir vaistų mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų skaidrumo suaktyvino pasiūlymas dėl sąžiningos vaistų kainos skaičiuoklės ir Tarptautinės savitarpio pagalbos asociacijos (AIM) siūlomas sąžiningos naujų ar esamų vaistų (be generinių vaistų konkurencijos) kainodaros modelis ir lyginimas su mokama ar derybų metu nustatoma kaina (29). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Kai neįmanoma gauti reguliaraus kompensavimo, įvairiose valstybėse narėse taikomos kitos priemonės dėl galimybės retosiomis ligomis sergantiems pacientams gauti retųjų vaistų, kaip antai vilties vaistinių preparatų naudojimo programos, nuostatos dėl vaisto naudojimo ne pagal indikacijas ir, pavyzdžiui, intervenciniai veiksmai pasitelkiant Specialų solidarumo fondą (30). Solidarumo fondai gali būti naudinga papildoma priemonė, kai privalomasis sveikatos draudimas nepadengia sudėtingų ar retųjų ligų gydymo arba tarpvalstybinės priežiūros išlaidų. Taip yra tuo atveju, kai ES nėra pripažintų referencijos centrų. Nepaisant retųjų ligų gydymo poveikio biudžetui, svarstymai apie Europos konvencijas dėl priežiūros ERCT arba galimybės retosiomis ligomis sergantiems pacientams gauti priežiūrą kitos valstybės narės referencijos centre, rezultatų nedavė. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas institucija (HERA) buvo įsteigta kaip atsakas į COVID-19 pandemiją ir kaip pagrindinis Europos sveikatos sąjungos ramstis. Šios institucijos paskirtis – užkirsti kelią ekstremaliosioms sveikatos situacijoms, jas nustatyti ir greitai į jas reaguoti, taip pat numatyti grėsmes ir galimas sveikatos krizes, renkant žvalgybinę informaciją ir telkiant būtinus reagavimo pajėgumus. HERA veiklos sritis gali būti išplėsta ir neapsiriboti užkrečiamosiomis ligomis, o įgaliojimai suteikia jai galimybę kovoti su kitomis grėsmėmis sveikatai. Dabartinė Europos sveikatos sąjungos valdymo struktūra dar neapima institucinės paramos pasirengimui ir reagavimui į sunkumus, susijusius su retosiomis ligomis, kurių gali patirti valstybės narės. HERA gali būti pavyzdžiu naujai neužkrečiamųjų ligų institucijai, kuri skatintų koordinavimą ir solidarumą retųjų ligų srityje. |
| --- | --- |

4.14.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 218, 2009 9 11, p. 91.

1

(2)  JT žmogaus teisių biuras (2006 m.), Neįgaliųjų teisių konvencija.

2

(3)  Europos Komisija (2019 m.), Rare Diseases („Retosios ligos“).

3

Rare Diseases

(4)  „Orphanet“ (2021 m.), Orphanet in numbers: 6 172 diseases https://www.orpha.net/consor/cgi-bin/index.php; Nguengang Wakap S., Lambert D. M., Olry A., Rodwell C., Gueydan C., Lanneau V., Murphy D., Le Cam Y., Rath A., Estimating cumulative point prevalence of rare diseases: analysis of the Orphanet database. Eur J Hum Genet. 2020 m. vasario mėn.; 28(2):165-173. doi:10.1038/s41431-019-0508-0. Epub, 2019 m. rugsėjo 16 d. PMID: 31527858; PMCID: PMC6974615.

4

Orphanet in numbers: 6 172 diseases

Estimating cumulative point prevalence of rare diseases: analysis of the Orphanet database

(5)  „Eurocarers“ (2021 m. gruodžio mėn.), The gender dimension of informal care („Neformalios priežiūros lyčių aspektas“).

5

The gender dimension of informal care

(6)  OL C 256, 2007 10 27, p. 123.

6

(7)  „Eurordis“, Rare disease impact report: insights from patients and the medical community 2013 detailing diagnostic uncertainty of low prevalence diseases in the United States and the United Kingdom (Retųjų ligų poveikio ataskaita „2013 m. pacientų ir medikų bendruomenės įžvalgos, kuriose išsamiai aprašomas mažo paplitimo ligų JAV ir Jungtinėje Karalystėje diagnostinis netikrumas“).

7

Rare disease impact report: insights from patients and the medical community 2013 detailing diagnostic uncertainty of low prevalence diseases in the United States and the United Kingdom

(8)  Koning Boudewijnstichting (2014 m.), Zoom: nieuwe perspectieven op gelijke kansen- Zeldzame ziekten.

8

Zoom: nieuwe perspectieven op gelijke kansen- Zeldzame ziekten

(9)  Kole A., Hedley V., et al. (2021 m.), Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today: Available, accessible and affordable treatments – what do people living with a rare disease think? (Rekomendacijos iš „Rare 2030“ prognozės tyrimo „Retųjų ligų ateitis prasideda šiandien: prieinami, pasiekiami ir įperkami gydymo būdai – ką galvoja žmonės, sergantys retomis ligomis?“), p. 119.

9

et al

Recommendations from the Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today: Available, accessible and affordable treatments – what do people living with a rare disease think?

(10)  Pasaulio sveikatos organizacija (2022 m.), Quality of care.

10

Quality of care

(11)  Loridan J., Noirhomme C. (2020 m.), Field analysis of existing RD patient pathways in the EMR („Esamų retomis ligomis sergančių pacientų gydymo procesų EMR analizė vietoje“).

11

Field analysis of existing RD patient pathways in the EMR

(12)  1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų (OL L 18, 2000 1 22, p. 1) 2009 m. birželio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl retųjų ligų srities veiksmų (OL C 151, 2009 7 3, p. 7); 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (OL L 88, 2011 4 4, p. 45).

12

(13)  Europos Audito Rūmai (2019 m.), „ES veiksmai tarpvalstybinės sveikatos priežiūros srityje. Užmojai platūs, bet būtina gerinti valdymą“.

13

(14)  Europos Parlamentas (2020 m. liepos 10 d.), 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 „ES visuomenės sveikatos strategija laikotarpiu po COVID-19“ (2020/2691(RSP)) (OL C 371, 2021 9 15, p. 102).

14

(15)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas“ (COM(2021) 102 final).

15

final

(16)  Tarptautinė savitarpio pagalbos asociacija (AIM) (2022 m.), AIM’s Views on the EU Care Strategy („AIM požiūris į ES priežiūros strategiją“).

16

AIM’s Views on the EU Care Strategy

(17)  Jungtinės Tautos (2022 m. sausio 5 d.), A/RES/76/132: 2021 m. gruodžio 16 d. Generalinės Asamblėjos priimta rezoliucija Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families („Retosiomis ligomis sergančių asmenų ir jų šeimų problemų sprendimas“).

17

Addressing the challenges of persons living with a rare disease and their families

(18)  Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba (sveikata) (2022 m. kovo 29 d.), „Pagrindiniai rezultatai. Europos atsakas į retąsias ligas“.

18

(19)  Konferencija dėl Europos ateities, ataskaita dėl galutinių rezultatų, 2022 m. gegužės mėn.

19

(20)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos kovos su vėžiu planas“ (2021 m.).

20

(21)  OL C 218, 2009 9 11, p. 91.

21

(22)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pridedamas prie dokumento „Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo taikymo“ (SWD(2022) 200 final), Europos referencijos centrų tinklai, p. 29–36.

22

final

(23)  INNOVCARE (2018 m.), Bridging the gaps between health, social and local services to improve care of people living with rare and complex conditions („Pašalinti atotrūkį tarp sveikatos, socialinių ir vietos paslaugų, siekiant pagerinti retosiomis ir sudėtingomis ligomis sergančių žmonių priežiūrą“); EMRaDi (2020 m.), Rare diseases do not stop at borders („Retosios ligos nesibaigia prie valstybių sienų“); RARE 2030 (2021 m.), Foresight in Rare Disease Policy („Retųjų ligų politikos prognozavimas“).

23

Bridging the gaps between health, social and local services to improve care of people living with rare and complex conditions

Rare diseases do not stop at borders

Foresight in Rare Disease Policy

(24)  Kole, A., Hedley V., et al. (2021 m.), Tyrimo Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today rekomendacijos.

24

et al

Rare 2030 Foresight Study: The future of rare diseases starts today

(25)  EMRaDi (2020 m.), Final report of the EMRaDi project (Projekto „EMRaDi“ galutinė ataskaita).

25

Final report of the EMRaDi project

(26)  EMRaDi projektas (2019 m.), EMRaDi informacijos suvestinė How to get EU actions on rare diseases (RD) closer to RD patients and their relatives? From local and cross-border developments to European solutions („Kaip ES veiksmus retųjų ligų srityje priartinti prie retosiomis ligomis sergančių pacientų ir jų artimųjų? Nuo vietinių ir tarpvalstybinių pokyčių iki europinių sprendimų“).

26

How to get EU actions on rare diseases (RD) closer to RD patients and their relatives? From local and cross-border developments to European solutions

(27)  Noirhomme C., (2020 m. gruodžio mėn.), „MC informations 282“, Analyse de la consommation et des dépenses de soins des personnes atteintes de maladies rares („Retosiomis ligomis sergančių žmonių naudojimosi sveikatos priežiūros paslaugomis ir išlaidų analizė“), p. 20–29.

27

Analyse de la consommation et des dépenses de soins des personnes atteintes de maladies rares

(28)  Iniciatyva „Beneluxa“ dėl vaistų politikos.

28

(29)  AIM – Europos sąžiningos vaistų kainos skaičiuoklė; AIM siūlo priemonę sąžiningoms ir skaidrioms prieinamų vaistų inovacijų kainoms Europoje apskaičiuoti.

29

(30)  Mastrichto universitetas (2020 m), Report on the analysis of legal, financial and reimbursement mechanisms of rare diseases for treatment costs of EMR rare diseases patients (Retųjų ligų teisinių, finansinių ir kompensavimo mechanizmų, susijusių su retosiomis ligomis sergančių pacientų gydymo išlaidomis, analizės ataskaita), 3.2 punktas „Retieji vaistai“, p. 43–45.

30

Report on the analysis of legal, financial and reimbursement mechanisms of rare diseases for treatment costs of EMR rare diseases patients

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/75

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Šeimos narių, prižiūrinčių neįgaliuosius ir pagyvenusius žmones, vaidmuo: pandemijos metu itin išplitęs reiškinys“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/11)

| Pranešėjas | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Pranešėjas

Pietro Vittorio BARBIERI

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 2 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 str. 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė |
| Priimta skyriuje | 2022 9 29 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 170 / 0 / 0 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 2 24

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 str. 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė

Priimta skyriuje

2022 9 29

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

170 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK reiškia susirūpinimą dėl piliečių, teikiančių ilgalaikės priežiūros paslaugas neįgaliems ir lėtinėmis bei degeneracinėmis ligomis, įskaitant pažinimo sutrikimus ir vėžinius susirgimus, sergantiems giminaičiams, gyvenimo sąlygų. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pažymi, kad per COVID-19 pandemiją šių asmenų padėtis tapo dar sunkesnė, todėl būtinos struktūrinės išlaidos, skirtos socialinei politikai ir paslaugoms. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pabrėžia, kad, siekiant optimizuoti socialinę politiką ir geriau nustatyti reikiamą paramą, būtina pateikti bendrą šeimos nario, kuris ilgą laiką prižiūri neįgalųjį giminaitį ar sergantįjį lėtine ar degeneracine liga, įskaitant pažinimo sutrikimus ir onkologines ligas, vaidmens ir padėties apibrėžtį, joje nurodant konkrečius ypatumus ir atitinkamai suskirstant atliekamus veiksmus, taip pat pripažįstant šių asmenų vaidmenį bendruomeninių paslaugų požiūriu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę geriau apibrėžti šį reiškinį atliekant sociologinius ir statistinius tyrimus bei analizes, kuriuose dėmesys būtų skiriamas ilgalaikės giminaičių priežiūros poveikiui ją teikiantiems šeimos nariams, neatsižvelgiant į tai, ar jie tuo pačiu metu dirba. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad giminaičius prižiūrinčių šeimos narių reiškinio valdymas turi būti grindžiamas bendrais viešosios politikos, socialiniame dialoge dalyvaujančių darbdavių ir galiausiai pačių slaugančių šeimos narių bei jiems atstovaujančių organizacijų veiksmais, užtikrinant jų dalyvavimą, pradedant viešosios politikos rengimu ir baigiant jos įgyvendinimu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pabrėžia, kad svarbu užtikrinti sveikatos apsaugos paslaugas, įskaitant prevencinę sveikatos priežiūrą ir reguliarius specializuotus sveikatos patikrinimus, ir skatinti tinkamą mokymą, kaip pasirūpinti savo sveikata piliečiams, kurie ilgą laiką prižiūri savo giminaičius. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK ragina numatyti konkrečius nacionalinių pensijų sistemų tyrimus siekiant gauti duomenų, kurie padėtų nustatyti ir pritaikyti teisę vietoj įprasto darbo užmokesčio gauti atitinkamą alternatyvų atlygį tiems asmenims, kurie yra priversti atsisakyti darbo, kad galėtų ilgą laiką rūpintis lėtinėmis ir degeneracinėmis ligomis sergančiu ar neįgaliu giminaičiu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK, atkreipdamas dėmesį į tai, kad šioje srityje išlieka lyčių nelygybė, atsižvelgdamas į nuomonę SOC/633 „Lyčių lygybės strategija“ (1), ragina imtis kovos su šia nelygybe veiksmų, taip pat išplėsti ir įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/1158 (2) jau išdėstytas gaires. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK, atkreipdamas dėmesį į vis dar ribotą informuotumą apie tokių asmenų gyvenimo sąlygas, tikisi, kad bus paskelbta Europos ilgalaikės priežiūros paslaugas savo giminaičiams teikiančių žmonių diena, siekiant didinti informuotumą apie šį reiškinį ir skatinti atitinkamą politiką bei paramos priemones. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pabrėžia, kad prižiūrinčiajam ir jo šeimai ar pačiam neįgaliajam svarbu užtikrinti paramą būstui ir priežiūros namuose paslaugas, ypatingą dėmesį skiriant sveikatos ir slaugos poreikiams, taip pat psichologinės paramos paslaugas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pabrėžia, kad svarbu skatinti ir užtikrinti skubios pagalbos paslaugas nenumatytų įvykių atveju, kai neįmanoma teikti slaugą ilgesnį laiką ar laikinai, ir laikinos pagalbos paslaugas, taip apribojant pernelyg didelės ir užsitęsusios naštos poveikį. Taip pat turėtų būti palengvintos ir supaprastintos procedūros, kurios padėtų sumažinti prižiūrintiesiems asmenims taikomas biurokratines procedūras. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK mano, kad labai svarbu teikti paslaugas ir paramą, kurie neįgaliajam suteikia galimybę pasirinkti savarankišką gyvenimą ne savo šeimoje, šiuo tikslu sudarant sąlygas asmenų įgalinimui suteikiant alternatyvius būsto sprendimus ir savarankiško gyvenimo galimybes asmenims su negalia, nes tokia politika neabejotinai sumažintų šeimos nariams, kurie kitu atveju turėtų teikti ilgalaikę priežiūrą, tenkančią naštą. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK ragina apsvarstyti galimybę valstybėse narėse priimti priemones, įskaitant pinigines išmokas, siekiant kovoti su skurdo rizika, kylančia asmenims, kurie, nepaisant šiai problemai skirtos konkrečios politikos, paslaugų ir paramos, yra priversti visiškai arba iš dalies atsisakyti apmokamo darbo, kad galėtų ilgą laiką prižiūrėti savo giminaitį. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK primygtinai prašo, kad įgyvendinant valstybių narių politiką būtų skatinama ilgalaikės priežiūros darbuotojų (kokybinė ir kiekybinė) pasiūla. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK ragina skatinti ir remti darbdavius, kurie darbuotojams, teikiantiems nuolatinę pagalbą giminaičiams, sudaro lanksčias darbo sąlygas ir suteikia papildomas išmokas, papildančias valstybių narių teisės aktuose jau numatytas išmokas. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Reiškinio apibūdinimas

| 2.1. | Iš 2018 m. paskelbtų Eurostato statistinių duomenų apie darbo ir šeimos gyvenimo derinimą (3) buvo matyti, kad daugiau kaip 300 milijonų ES gyventojų priklausė 18–64 metų amžiaus grupei ir kad maždaug trečdalis jų turėjo kitų asmenų priežiūros pareigų. Tai reiškia, kad maždaug 100 milijonų asmenų rūpinosi jaunesniais nei 15 metų amžiaus vaikais ir (arba) 15 metų amžiaus arba vyresniais priklausomais (sergančiais, pagyvenusiais ir (arba) neįgaliais) šeimos nariais. Maždaug 200 milijonų asmenų ES neturėjo jokių kitų asmenų priežiūros pareigų. Didžioji dalis (74 %) kitus asmenis prižiūrinčių asmenų rūpinosi tame pačiame namų ūkyje gyvenančiais jaunesniais nei 15 metų amžiaus vaikais. Iš likusių 26 % 3 % asmenų rūpinosi ne tame pačiame namų ūkyje gyvenančiais vaikais, 7 % – ir tame pačiame, ir ne tame pačiame namų ūkyje gyvenančiais vaikais, 4 % – ir vaikais, ir priklausomais šeimos nariais, o galiausiai 12 % – tik priklausomais šeimos nariais. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2018 m. vienas iš trijų 18–64 metų amžiaus ES gyventojų turėjo kitų asmenų priežiūros pareigų (t. y. 34,4 % gyventojų, o 65,6 % neturėjo jokių tokio pobūdžio pareigų). Kitų asmenų priežiūros pareigų turintys asmenys pasiskirstė taip: 28,9 % asmenų prižiūrėjo tik jaunesnius nei 15 metų amžiaus vaikus, 4,1 % – 15 metų amžiaus arba vyresnius priklausomus šeimos narius ir mažiau nei 2 % prižiūrėjo ir mažus vaikus, ir priklausomus šeimos narius. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dauguma priklausomus šeimos narius prižiūrinčių asmenų buvo moterys, t. y. 63 %, o vyrai atitinkamai sudarė 37 % Šios (18–64 metų) amžiaus grupės prižiūrintieji asmenys daugiausia priklausė vyresnio amžiaus grupėms: 48,5 % buvo 55–64 metų amžiaus, o 35 % – 45–54 metų amžiaus. Tik 5,5 % priklausė 18–44 metų amžiaus grupei. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Visose (27) dabartinėse ES valstybėse narėse ir vienoje buvusioje valstybėje narėje (ES 28) buvo užfiksuotas 3,3 procentinių punktų skirtumas tarp vyrų (2,5 %) ir moterų (5,9 %), kurie patvirtino, kad sumažino darbo valandų skaičių arba eidami dabartines ar ankstesnes pareigas nustojo dirbti ilgiau kaip mėnesiui, kad galėtų pasirūpinti sergančiais, pagyvenusiais ir (arba) neįgaliais šeimos nariais. Didžiausias skirtumas nustatytas Bulgarijoje (6,8 procentinio punkto), o mažiausias – Kipre (1,1 procentinio punkto), tačiau visur moterys savo darbinę veiklą keitė dažniau nei vyrai (Eurostatas, 2018 m.). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2018 m. 29,4 % ES 28 samdomųjų darbuotojų teigė, kad apskritai gali dirbti lanksčiu (pritaikytu) darbo laiku ir pasiimti atostogų dienų kitų asmenų priežiūrai. Tačiau šiuo atžvilgiu pastebėta skirtumų tarp ES valstybių narių. Didžiausia samdomųjų darbuotojų, turinčių galimybę dirbti lanksčiu darbo laiku ir pasinaudoti priežiūrai skirtomis atostogomis, dalis užfiksuota Slovėnijoje (60,4 %), Suomijoje (57,1 %) ir Danijoje (55,1 %). Mažiausia tokių darbuotojų dalis buvo Vengrijoje (7,5 %), Lenkijoje (7,3 %) ir Kipre (3,8 %). Be to, vienas iš keturių darbuotojų (25,2 %) teigė, kad neturi galimybės dirbti lanksčiu darbo laiku ar pasiimti priežiūros atostogų dienų. Kalbant apie darbuotojus, kurie turėjo tokią galimybę, taip pat buvo užfiksuota didelių skirtumų tarp valstybių narių – nuo 6,9 % Latvijoje ir 7,7 % Slovėnijoje iki 58,6 % Lenkijoje ir 58,7 % Kipre (Eurostatas, 2018 m.). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Poveikis sveikatai. 2009 m. Elizabeth Blackburn, Carol Greider ir Jack Szostak gavo Nobelio medicinos premiją už tai, kad nustatė, kokį biologinį poveikį daro ilgą laiką kitus asmenis slaugančių asmenų patiriama įtampa. Motinų, auginančių specialiųjų poreikių turinčius vaikus, telomerų ilgis būna sutrumpėjęs devyneriais–septyniolika metų sparčiau. Tokios užsitęsusios įtampos poveikis iš esmės patvirtintas tarptautinėje mokslinėje literatūroje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Per 2022 m. liepos 4 d. posėdį Europos Komisija pareiškė, kad neformalioji priežiūra vykdoma 33–39 milijardus valandų, o tai atitinka 2,4–2,7 % ES BVP. DFP – ES investicijų į ateities novatoriškus projektus suma – yra mažesnė nei pusė šios sumos, t. y. apie 1,02 % BVP. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Iš nevyriausybinių neįgaliųjų organizacijų surinktų šeimos narius prižiūrinčių asmenų gyvenimo istorijų matyti, kad didelės įtakos turi ribotos galimybės užmegzti socialinius ryšius, taip pat patenkinti kultūrinius ar sportinius interesus, nes dažnai asmens priežiūros veikla yra nenuspėjama ir nėra alternatyvų jų teikiamai priežiūrai pakeisti, todėl labai dažnai prižiūrintieji asmenys neturi laiko atsikvėpti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kaip matyti iš statistinių duomenų ir asmenų, ilgą laiką prižiūrinčių neįgalius, lėtinėmis ir degeneracinėmis ligomis sergančius giminaičius, gyvenimo istorijų, esama lyčių nelygybės, dėl kurios moterys patiria pernelyg didelę naštą. Didžiausias patiriamas poveikis tai darbo atsisakymas, ribotos galimybės daryti karjerą, perėjimas prie darbo ne visą darbo laiką ne savo noru ir apskritai materialinis bei nematerialinis nuskurdimas. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ES 25 % moterų ir 3 % vyrų teigia, kad negali dirbti apmokamo darbo arba yra priversti dirbti ne visą darbo dieną, nes turi prižiūrėti sergančius jaunus ar vyresnio amžiaus giminaičius (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Darbo atsisakę asmenys dažnai nemoka socialinio draudimo įmokų, kurios suteiktų galimybę vėliau gauti senatvės pensiją, todėl jiems lemta patekti į paramos ar pagalbos skurstantiesiems sistemą. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Kadangi visoje ES (nors ir skirtingu mastu) ribojamos ir mažinamos asmeniui ir šeimoms teikiamos paslaugos, piliečiams, teikiantiems ilgalaikės priežiūros paslaugas neįgaliems ir lėtinėmis bei degeneracinėmis ligomis, įskaitant onkologines ligas, sergantiems giminaičiams, užkraunama dar didesnė našta. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kadangi šie slaugytojai dirba ne pagal darbo santykių sistemą, jiems netaikomos sveikatos apsaugos ir ligų prevencijos priemonės, kurios nustatytos ir įtvirtintos samdomiesiems darbuotojams. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Iš giminaičius slaugančių šeimos narių istorijų matyti, kad dažnai nuolatinė ir ilgalaikė priežiūra (be kitų dalykų) yra būtinas ar priverstinis sprendimas dėl priežiūros paslaugų stokos ir nenoro nepalikti giminaičio institucinei globai; net ir tada, kai teikiamos kokybiškos paslaugos, vis tiek lieka didesnė ar mažesnė priežiūros našta; |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Dėl priklausomybės nuo šeimos teikiamos pagalbos nesant alternatyvų, paramos ir pagalbos neįgalieji dažnai negali gyventi savarankiškai ir būti nepriklausomi. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | EUROFOUND atlikus tyrimą „Gyvenimas, darbas ir COVID-19“ (5) nustatyta, kad pandemijos metu labai padaugėjo įsipareigojimų teikti formaliąją ir neformaliąją priežiūrą namuose, o stacionariosios globos paslaugomis naudojamasi mažiau. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Dažniausiai didesnę ES šalių socialinės apsaugos išlaidų dalį strategiškai sudaro apgyvendinimas specialiose įstaigose, palyginti su savarankiško ir nepriklausomo gyvenimo rėmimo politikai skiriamomis lėšomis, nepaisant principų ir gairių, išdėstytų 2021–2030 m. ES neįgaliųjų teisių strategijoje, kurioje Europos Komisija paragino valstybes nares įgyvendinti deinstitucionalizavimo psichikos sveikatos srityje ir visų neįgaliųjų, įskaitant vaikus, deinstitucionalizavimo gerąją patirtį, kad būtų sparčiau pereinama nuo institucinės globos prie paramos teikimo bendruomenėje paslaugų (žr. 1.3 punktą). |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Pernelyg didelės su priežiūra susijusios naštos problema kyla dėl to, kad asmenų grupės yra skirtingos, t. y. psichinę negalią turintys asmenys, sunkių intelekto sutrikimų turintys asmenys, senatvine demencija, lėtinėmis, degeneracinėmis ir onkologinėmis ligomis sergantys asmenys, kurių ypatumai lemia teikiamos pagalbos intensyvumą, trukmę ir pobūdį, taip pat jos progresyvumą, taigi atitinkamai ir pernelyg didelę priežiūros naštą. Daugeliu atvejų net ir grynai su sveikatos priežiūra susijusią pagalbą priverstas teikti prižiūrintis šeimos narys. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Tebeegzistuoja daug įvairių stereotipų, susijusių su giminaičių teikiama pagalba. Pavyzdžiui, vis dar gajūs stereotipai, dėl kurių susitaikoma su tokiu neišvengiamu likimu, arba priešingai, prižiūrinčiųjų šeimos narių pasirinkimas yra pagrįstas prisirišimu prie artimojo ir sąmoningas. Tam tikrais atvejais primetant neįgaliųjų asmenų priežiūrą giminaičiams patiems neįgaliesiems kyla su asmenine nepriklausomybe ar savarankišku gyvenimu susijusių sunkumų, nes jiems trukdoma priimti sprendimus ir ribojamos galimybės pasirinkti savo gyvenimo kelią. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Nors priežiūros paslaugų kokybė skiriasi, ekstremaliųjų situacijų valdymas (prižiūrinčiojo asmens liga, ypatingi paūmėjimai, avarinės situacijos gyvenamojoje vietoje, nekontroliuojami konfliktai ir įtampa ir pan.) yra labai svarbus veiksnys tiek įvykus išskirtiniams įvykiams, tiek susijusios įtampos ir nerimo požiūriu. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Tais atvejais, kai padėtis itin įtempta ir kai nėra alternatyvių sprendimų šeimos narių teikiamai tiesioginei pagalbai, galimybė prarasti pagalbą teikiantį giminaitį (dėl jo savarankiškumo praradimo, degeneracinės ligos, amžiaus, mirties), kelia didelį ir pagrįstą nerimą, kuris dar labiau sustiprėja, kai visiškai nėra jokių perspektyvių pagalbos alternatyvų. Išimtinai šeimos nariui tenkančios globos pareigos, ypač sudėtingesniais atvejais, tampa visos šeimos atskirties priežastimi, o tai turi nuspėjamą, kartais net patologinį poveikį. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | ES teisės aktuose nėra vienodai pripažįstamas asmens, prižiūrinčio lėtinėmis ir degeneracinėmis ligomis sergantį ar neįgalų giminaitį, vaidmuo, įskaitant jo vertę teikiant paslaugas, taip pat su jo veikla susijusių rizikos veiksnių ir poreikių pripažinimą. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Panašu, kad didesnė atskirtis, rizika ir nepalankios sąlygos turi sąsają su šeimai ir asmeniui teikiamų paslaugų kokybe ir kiekybe, su negalia ir savarankiško gyvenimo ir namuose teikiamų paslaugų, visų pirma sveikatos priežiūros ir reabilitacijos, praktika; tačiau nėra informacijos, kuri padėtų tiksliai nustatyti ir apibrėžti visus šios galimos sąsajos aspektus ir pateikti galimų gerosios praktikos pavyzdžių. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Direktyvoje (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros nurodytos įvairios priemonės lyčių nelygybei, susijusiai su pagalba šeimai, kompensuoti, taip pat papildomos priemonės, padedančios geriau suderinti priežiūros ir darbo laiką; tačiau, išskyrus faktinio poveikio atskirose valstybėse narėse analizę, direktyvoje neminimi nedirbantys, darbo atsisakę ar į pensiją išėję šeimos nariai. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Kaip paaiškėjo 2021 m. rugsėjo 16 d. vykusiame teminės tyrimo grupės dėl neįgaliųjų teisių posėdyje, daugeliu atvejų paramą piliečiams, ilgą laiką prižiūrintiems neįgalius ar lėtinėmis arba degeneracinėmis ligomis sergančius giminaičius, imasi teikti ne pelno organizacijos, kurioms priklauso patys šeimos nariai. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | ES 27 maždaug 6,3 milijonai žmonių, t. y. 3,2 % visos ES darbo jėgos, dirba ilgalaikės priežiūros srityje (remiantis 2019 m. darbo jėgos tyrimo duomenimis). Padėtis valstybėse narėse labai skiriasi, o kai kuriose šalyse užfiksuotas labai žemas rodiklis (Bulgarijoje, Kroatijoje, Kipre, Estijoje, Graikijoje, Vengrijoje, Italijoje, Lietuvoje, Lenkijoje ir Rumunijoje – visose 1,8 % arba mažiau) tikriausiai atspindi priklausomybę nuo neformaliosios priežiūros (teikiamos šeimos narių) šiose šalyse (ir priklausomybę nuo šeimos pasamdytų slaugytojų namuose, neįtrauktų į šiuos statistinius duomenis). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | EUROFOUND tyrimas (2020 m.) atskleidė, kad atlyginimai ilgalaikės priežiūros ir kitų socialinių paslaugų srityje yra 21 % mažesni už vidutinį, todėl raginama skatinti kolektyvines derybas šiame sektoriuje, siekiant išspręsti šią problemą (6). |
| --- | --- |

2.27.

3.   Giminaičius prižiūrintiems asmenims palankios politikos kūrimas

| 3.1. | Būtina pateikti bendrą šeimos nario, kuris ilgą laiką prižiūri neįgalųjį giminaitį ar sergantįjį lėtine ar degeneracine liga, įskaitant pažinimo sutrikimus ir onkologines ligas, vaidmens ir padėties apibrėžtį, joje nurodant konkrečius ypatumus ir atitinkamai suskirstant atliekamus veiksmus, taip pat pripažįstant šių asmenų vaidmenį bendruomeninių paslaugų požiūriu. Ši apibrėžtis turėtų padėti pripažinti priežiūros paslaugas teikiančių asmenų statusą, su priežiūra susijusią politiką ir paslaugas ES šalyse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Atliekant bendrą socialinės apsaugos politikos peržiūrą būtina ir galima skatinti ir užtikrinti piliečių (slaugytojų ir slaugomų asmenų) aktyvumą ir dalyvavimą bendrai planuojant su jais susijusias paslaugas, o prieš tai – strategiškai formuojant politiką. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Norint apibrėžti reiškinį, būtina išnagrinėti padėtį ir piliečių, teikiančių ilgalaikę neįgaliųjų ir lėtinėmis bei degeneracinėmis ligomis, įskaitant pažinimo sutrikimus ir vėžinius susirgimus, sergančių giminaičių priežiūros paslaugas, gyvenimo sąlygas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Siekdamas suteikti politikai kurti reikalingos informacijos, Eurostatas turėtų atnaujinti tyrimą „Darbo ir šeimos gyvenimo derinimas (2018 m.)“ ir toliau tirti ilgalaikės giminaičių priežiūros poveikį prižiūrintiesiems šeimos nariams, neatsižvelgiant į tai, ar jie tuo pat metu dirba. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Piliečiams, teikiantiems ilgalaikės priežiūros paslaugas giminaičiams, turėtų būti užtikrinta tinkama sveikatos apsauga, kuri būtų kuo labiau panaši į apsaugą, kuri užtikrinama samdomiesiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant nelaimingus atsitikimus, kurie įvyksta, ligas, kuriomis susergama, ir sveikatos sutrikimus, kurių patiriama, teikiant priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Reikėtų pradėti išsamius ekonominius, teisinius ir poveikio tyrimus siekiant nustatyti bendrus, teisingus ir tvarius kriterijus, pagal kuriuos būtų pripažįstama, kad piliečiai, kurie vykdo įprastą profesinę veiklą ir tuo pačiu metu teikia ilgalaikės priežiūros paslaugas giminaičiams, dirba itin varginančiomis darbo sąlygomis. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Turėtų būti atlikti ekonominiai, teisiniai ir poveikio tyrimai siekiant nustatyti ekonominės paramos priemones tiems, kurie atsisako darbo, kad galėtų rūpintis vyresnio amžiaus arba lėtinėmis ir degeneracinėmis ligomis sergančiu ar neįgaliu giminaičiu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Atsižvelgiant į nuomonę „Lyčių lygybės strategija“ (7), būtina imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama kovoti su lyčių nelygybe, susijusia su ilgalaike giminaičių priežiūra, taip pat išplečiant ir įgyvendinant Direktyvoje (ES) 2019/1158 jau išdėstytas gaires. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Politikos ir paslaugų, skirtų šeimos nariams, teikiantiems ilgalaikės priežiūros paslaugas, sėkmė ir veiksmingumas yra glaudžiai susiję su politikos priemonėmis ir parama, skirtomis asmenims su negalia, kurie ketina arba gali pradėti savarankišką gyvenimą net ir už savo šeimos ribų, net kai jie yra priklausomi nuo šeimos teikiamos pagalbos. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Žinios ir supratimas apie šį reiškinį, kaip atrodo, tebėra nepakankami ir apsiriboja nedaugeliu stebėtojų ir socialinių subjektų. Šis ribotas suvokimas turi būti kompensuojamas, be kita ko, įgyvendinant konkrečias iniciatyvas, skirtas stiprinti ir skatinti atitinkamą politiką ir paramos priemones. Todėl EESRK tikisi, kad bus paskelbta Europos ilgalaikės priežiūros paslaugas savo artimiesiems teikiančių žmonių diena. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK ragina Europos Sąjungą glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, siekiant pagerinti asmenų, teikiančių ilgalaikės priežiūros paslaugas giminaičiams, ir jų šeimų gyvenimo sąlygas, taip pat išvengti, kad tokia veikla faktiškai būtų priverstinė. Reikėtų imtis šių konkrečių priemonių:






  — | pripažinti ir stiprinti priežiūros paslaugas teikiančių asmenų vaidmenį bendruomeninių paslaugų srityje; |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

pripažinti ir stiprinti priežiūros paslaugas teikiančių asmenų vaidmenį bendruomeninių paslaugų srityje;

| — | užtikrinti paslaugas ir paramą pragyvenimui, kad būtų išvengta izoliacijos, atskirties ir psichinio ir fizinio išsekimo; |
| --- | --- |

—

užtikrinti paslaugas ir paramą pragyvenimui, kad būtų išvengta izoliacijos, atskirties ir psichinio ir fizinio išsekimo;

| — | gerinti namuose teikiamas priežiūros paslaugas, ypatingą dėmesį skiriant sveikatos priežiūros ir slaugos poreikiams; |
| --- | --- |

—

gerinti namuose teikiamas priežiūros paslaugas, ypatingą dėmesį skiriant sveikatos priežiūros ir slaugos poreikiams;

| — | teikti psichologinės pagalbos paslaugas šeimos narį slaugančiam asmeniui ir jo šeimai; |
| --- | --- |

—

teikti psichologinės pagalbos paslaugas šeimos narį slaugančiam asmeniui ir jo šeimai;

| — | numatyti lengvatas ir supaprastintas biurokratines procedūras; |
| --- | --- |

—

numatyti lengvatas ir supaprastintas biurokratines procedūras;

| — | užtikrinti skubiosios pagalbos paslaugas nenumatytų įvykių ar pagalbos nebuvimo atvejais; |
| --- | --- |

—

užtikrinti skubiosios pagalbos paslaugas nenumatytų įvykių ar pagalbos nebuvimo atvejais;

| — | užtikrinti laikinos pagalbos paslaugas, kurios sušvelnintų pernelyg didelės ir ilgalaikės naštos padarinius; |
| --- | --- |

—

užtikrinti laikinos pagalbos paslaugas, kurios sušvelnintų pernelyg didelės ir ilgalaikės naštos padarinius;

| — | imtis veiksmų, be kita ko, skiriant lėšų, kad būtų pašalinta apmokamo darbo ar dalies jo atsisakančių asmenų ir viso namų ūkio nuskurdimo rizika; |
| --- | --- |

—

imtis veiksmų, be kita ko, skiriant lėšų, kad būtų pašalinta apmokamo darbo ar dalies jo atsisakančių asmenų ir viso namų ūkio nuskurdimo rizika;

| — | įgyvendinant valstybių narių politiką skatinti ilgalaikės priežiūros darbuotojų (kokybinę ir kiekybinę) pasiūlą; |
| --- | --- |

—

įgyvendinant valstybių narių politiką skatinti ilgalaikės priežiūros darbuotojų (kokybinę ir kiekybinę) pasiūlą;

| — | jeigu įmanoma, skatinti asmenų su negalia įgalinimą, pasiūlyti jiems alternatyvius būsto sprendimus ir savarankiško gyvenimo galimybes; |
| --- | --- |

—

jeigu įmanoma, skatinti asmenų su negalia įgalinimą, pasiūlyti jiems alternatyvius būsto sprendimus ir savarankiško gyvenimo galimybes;

| — | teikti pagalbą giminaičius prižiūrintiems asmenims, pagrįstą bendrais viešosios politikos (šeimos narius prižiūrinčių asmenų vaidmens pripažinimas ir stiprinimas, paslaugų prieinamumas ir patikimumas, priežiūros paslaugas teikiančių asmenų sveikata, ištvermingumo didinimo sprendimų skatinimas, prižiūrinčiųjų asmenų socialinė apsauga ir kompensavimo sistema), socialiniame dialoge dalyvaujančių darbdavių ir galiausiai pačių slaugančių šeimos narių bei jiems atstovaujančių organizacijų veiksmais, užtikrinant jų dalyvavimą, pradedant viešosios politikos rengimu ir baigiant jos įgyvendinimu. |
| --- | --- |

—

teikti pagalbą giminaičius prižiūrintiems asmenims, pagrįstą bendrais viešosios politikos (šeimos narius prižiūrinčių asmenų vaidmens pripažinimas ir stiprinimas, paslaugų prieinamumas ir patikimumas, priežiūros paslaugas teikiančių asmenų sveikata, ištvermingumo didinimo sprendimų skatinimas, prižiūrinčiųjų asmenų socialinė apsauga ir kompensavimo sistema), socialiniame dialoge dalyvaujančių darbdavių ir galiausiai pačių slaugančių šeimos narių bei jiems atstovaujančių organizacijų veiksmais, užtikrinant jų dalyvavimą, pradedant viešosios politikos rengimu ir baigiant jos įgyvendinimu.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 364, 2020 10 28, p. 77.

1

(2)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (OL L 188, 2019 7 12, p. 79).

2

(3)  Darbo ir šeimos gyvenimo derinimas, Eurostatas, 2018 m.

3

(4)  OL C 194, 2022 5 12, p. 19, 3.8 punktas.

4

(5)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

5

(6)  Eurofound (2020 m.), Ilgalaikės priežiūros darbuotojų įdarbinimas ir darbo sąlygos.

6

Eurofound

(7)  OL C 364, 2020 10 28, p. 77.

7

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/82

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Skaitmeninių inovacijų centrai ir MVĮ“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/12)

| Pranešėjas | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Nicos EPISTITHIOU |

Pranešėjas

Giuseppe GUERINI

Bendrapranešėjis

Nicos EPISTITHIOU

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) |
| Priimta skyriuje | 2022 9 13 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 136 / 0 / 0 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI)

Priimta skyriuje

2022 9 13

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 27

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

136 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK tvirtai tiki, kad Europos ekonomika gali pasinaudoti žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pranašumais ir tapti konkurencingesnė, tvaresnė, atsparesnė ir savarankiškesnė. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kad pasiektų šiuos tikslus, ES turi plėsti savo mokslinių tyrimų ir plėtros bei inovacijų pajėgumus ir didinti technologijų sklaidą tarp piliečių, viešojo administravimo institucijų ir įmonių. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitetas mano, kad ES investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą turėtų būti kuo greičiau padidintos iki 3 % BVP. ES turi parengti atskirą įgūdžių, susijusių su naujos kartos skaitmeninėmis technologijomis, rinkinį ir užtikrinti, kad šie įgūdžiai taptų ES įmonių verslo modelių dalimi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dvejopa pertvarka teikia daug galimybių padidinti MVĮ konkurencingumą, tačiau gali kelti ir grėsmę. Kad būtų išvengta tokių pavojų, Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms pereinamuoju laikotarpiu turi būti užtikrinta tam tikrų politikos ir kitokių priemonių. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nors tradicinės MVĮ gali būti labai novatoriškos, valdyti dvejopą pertvarką joms gali būti sunku dėl finansinių ir organizacinių apribojimų bei per menkos kompetencijos. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kiekvienoje valstybėje narėje turi būti iš esmės pagerintos MVĮ galimybės gauti finansavimą inovacijoms, be kita ko, pasinaudojant nuosavo kapitalo finansavimu ir mokesčių paskatomis, susijusiomis su skaitmeninėmis technologijomis ir įgūdžiais. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Skaitmeninių inovacijų centrai veikia vieno langelio principu, jie įmonėms teikia analizes ir sprendimus, kaip įgyvendinti dvejopą pertvarką. EESRK mano, kad į skaitmeninių inovacijų centrų veiklą turėtų įsitraukti daugiau ES įmonių (net ir socialinės ekonomikos įmonės) ir kad reikėtų geriau informuoti apie rezultatus, visų pirma mažąsias ir vidutines įmones. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Skaitmeninių inovacijų centrai gali būti platformos, kuriose prieš investuojant išbandomi technologiniai sprendimai (testavimas prieš investavimą), keičiamasi gerąja patirtimi ir ugdomi skaitmeniniai įgūdžiai. Jie taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį skaitmeninių technologijų potencialą panaudojant tvarumui. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitetas mano, kad nėra aiškios vizijos, kaip skaitmeninių inovacijų centrai vystysis ateityje, visų pirma turint omenyje naujai įsteigtus Europos skaitmeninių inovacijų centrus. Reikia nustatyti pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, kuriais būtų vertinami skaitmeninių inovacijų centrų veiklos rezultatai, siekiant šiuos centrus pertvarkyti, kad jie taptų pagrindiniais Europos MVĮ įtraukiųjų inovacijų centrais. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad skaitmeninių inovacijų centrai turėtų veikti kaip tarpinė grandis, skirta įsiklausyti į MVĮ poreikius ir nustatyti, kokių priemonių ir sprendimų joms reikia. Labai svarbu geriau informuoti apie svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti skaitmeninių inovacijų centrai. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios MVĮ politikos priemonės nėra įgyvendinamos nacionaliniu lygmeniu, o MVĮ informavimas apie jas labai skiriasi. ES ir valstybės narės turi kartu didinti informuotumą apie esamas MVĮ skirtas europines ir nacionalines iniciatyvas, taip pat apie prisijungimo prie skaitmeninių inovacijų centrų tinklo naudą. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK laikosi nuomonės, kad reikia užtikrinti tinkamą skaitmeninių inovacijų centrų veiklos finansavimą – nuo verslo plėtros ir mokslinių tyrimų bei inovacijų rėmimo programų iki subsidijuojamo finansavimo įmonėms ir dalyvavimo konkursuose. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK mano, kad skaitmeninių inovacijų centrai turėtų sutelkti dėmesį į regioninės ekonomikos ir vietos MVĮ sistemų rėmimą, ir rekomenduoja parengti esamų centrų regioninius žemėlapius bei veiksmų planą, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama regioninei plėtrai ir didesnei įtraukčiai bei dalyvavimui. Didelėms įmonėms ir MVĮ bendradarbiaujant, skaitmeninės inovacijos gali pasiekti naują lygį, nes būtų galima pasinaudoti dabar neišnaudojamu tiekimo grandine grindžiamų inovacijų potencialu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK pažymi, kad Europos regionuose skaitmeninių inovacijų centrų pasiskirstymas skiriasi, o Rytų ir Pietryčių Europa atsilieka. Valstybių narių ir regionų skirtumų mažinimas yra labai svarbus Europos pažangai. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Skaitmeninių inovacijų centrai turi padėti MVĮ tobulinti darbuotojų (taip pat ir verslininkų) įgūdžius ir perkvalifikuoti darbuotojus, be kita ko, siekiant užtikrinti būsimas galimybes įsidarbinti sparčiai besikeičiančiomis aplinkybėmis. Švietimo sistemos turi būti plėtojamos jau pradinėje mokykloje daug dėmesio skiriant gamtos mokslams, technologijoms, inžinerijai ir matematikai. Be to, svarbus vaidmuo tenka techninėms ir profesinėms vidurinėms ir aukštosioms mokykloms, taip pat vietos universitetams. Skaitmeniniai įgūdžiai yra labai svarbus veiksnys siekiant visiškos skaitmeninės pertvarkos ir pritraukti jaunuosius talentus į tradicinius sektorius. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Profesinės sąjungos, pilietinės visuomenės organizacijos, darbdavių asociacijos ir valdžios institucijos turi bendradarbiauti tiek nustatant skaitmeninių inovacijų tinklų misijas ir strategijas, tiek rengiant mokymosi visą gyvenimą ir profesinio mokymo programas, kuriomis būtų nuolat užtikrinama galimybė įsidarbinti tinkamose darbo vietose ir gauti deramą atlyginimą, garantuojant darbuotojų socialines teises ir aktyvų dalyvavimą. Šiame procese labai svarbus socialinis dialogas, be to, būtina užtikrinti lyčių lygybę. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Pasiūlymo aplinkybės ir bendrosios nuostatos

| 2.1. | Skaitmeninė pertvarka daro ypatingą poveikį ekonomikai, aplinkai ir apskritai visai visuomenei. Dėl jos didėja ekonomikos sistemų našumas, gerėja viešosios paslaugos ir žmonių gyvenimo kokybė, taip pat skatinami nauji poslinkiai. Įmonės ir organizacijos (viešosios ir privačios, rinkos ir socialinės), pasirinkusios skaitmeninės pertvarkos kelią, patobulino savo paslaugas, produktus bei procesus ir tapo konkurencingesnės. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Taip pat nuogąstavimai, kad skaitmeninė pertvarka daro neigiamą poveikį užimtumui, persikėlė į ne tokį painų kontekstą: kalbant apie labai standartizuotą veiklą sektoriuose, kuriuose konkurencija yra didesnė, tikrai kyla darbuotojų perkėlimo rizika, tačiau ši rizika yra daug mažesnė sektoriuose, kuriuose kuriama didesnė pridėtinė vertė, ir gamybos sektoriuje. Apskritai Europos ekonomika gali pasinaudoti žaliąja ir skaitmenine pertvarka ir tapti konkurencingesnė, tvaresnė, atsparesnė ir savarankiškesnė. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dėl skaitmeninės pertvarkos atsirandantys pokyčiai yra esminiai ir spartūs. Tai visas organizacijas skatina nuolat stengtis neatsilikti nuo pašėlusio pokyčių tempo ir, be kita ko, iš naujo kurti save. MVĮ, Europos ekonomikos pagrindas, yra vienos iš organizacijų, labiausiai nukentėjusių nuo skaitmeninės pertvarkos. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tradicinės MVĮ yra linkusios išteklius, kurių trūksta finansavimo, žmogiškojo kapitalo ir organizacinės struktūros požiūriu, sutelkti į konsoliduotą veiklą ir praktiką. NET kai MVĮ yra labai novatoriškos, jos būna linkusios rinktis palaipsnes (vidutinio lygio technologijų), o ne skaitmeninei sričiai būdingas proveržio (aukštųjų technologijų) inovacijas. Be to, prireikus finansavimo, MVĮ labiau pasitiki tradicinėmis bankų paskolomis, kurias gauti kartais būna sudėtinga dėl to, kad neturima užstato, arba dėl to, kad nėra kredito istorijos. Gali būti plėtojamos didesnės finansavimo galimybės, visų pirma susijusios su nuosavo kapitalo finansavimu, kuris ES tebėra mažiau išvystytas, palyginti, pavyzdžiui, su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, – jose nemažai finansavimo galima gauti tais etapais, kai skolos neįmanoma grąžinti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | COVID-19 pandemija paspartino skaitmeninės pertvarkos procesus: pagrindiniai ekonomikos ir visuomenės gyvenimo aspektai, tokie kaip darbas, prekyba, švietimas, bendravimas, pramogos, staiga tapo virtualūs. Norėdamos išlikti, MVĮ taip pat turėjo kurti skaitmeninę veiklavietę. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | COVID-19 pandemija taip pat apribojo prekybos srautus ir sutrikdė pasaulines vertės grandines, tuo parodžiusi, kad Europai skubiai būtinas daug didesnis technologinis savarankiškumas. Būtent tai ir yra ES strategijų, kuriomis siekiama plėtoti savarankiškus ir labai konkurencingus bazinių ateities technologijų sprendimus, kryptis. Tam reikia politinių sprendimų, kuriems būtinas pritarimas ir skatinimas. Nors pažanga padaryta, vis dar yra daug galimybių tobulinti įmonių, valdžios institucijų ir kitų organizacijų skaitmeninę pertvarką. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK mano, kad iki 2050 m. gebėjimas tiek kurti inovacijas, tiek skleisti jas visuomenėje ir ekonomikoje bus pagrindinis veiksnys, lemsiantis ES konkurencingumą. Todėl, kaip Europos Komisija teigia Skaitmeninės Europos programoje (1), ES turi parengti atskirą įgūdžių, susijusių su naujos kartos skaitmeninėmis technologijomis, pavyzdžiui, daiktų internetu, didžiaisiais duomenimis, dirbtiniu intelektu, robotika, debesijos kompiuterija ir blokų grandinėmis, rinkinį ir užtikrinti, kad šios didelio poveikio technologijos taptų nuolatine Europos įmonių verslo modelių dalimi, be kita ko, pasitelkiant skaitmeninių inovacijų centrų veiklą. Siekiant aiškumo, šioje nuomonėje tiek skaitmeninių inovacijų centrus, tiek Europos skaitmeninių inovacijų centrus vadiname skaitmeninių inovacijų centrais. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tai, kas buvo pasakyta apie skaitmeninę pertvarką, tinka ir žaliajai pertvarkai. Šie du sisteminės pertvarkos etapai turi daug bendro ir tampa dviguba našta MVĮ (ir, žinoma, teikia skirtingų galimybių, kurias reikia atidžiai įvertinti). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Europos pramonės skaitmeninė pertvarka turės tiesioginį poveikį siekiant žaliojo kurso klimato srities tikslų ir Darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslų. Tačiau pažangiems skaitmeniniams projektams taip pat reikia labai daug energijos, todėl EESRK mano, kad Europos skaitmeninių inovacijų centrai gali atlikti svarbų vaidmenį nagrinėjant poveikį žaliajai pertvarkai. Tvari gamyba ir žiediniai verslo modeliai Europoje gali atsirasti tik daug investuojant į naujas besiformuojančias technologijas. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kad šie uždaviniai būtų sprendžiami, reikia sparčiai ir energingai plėtoti ES technologinius pajėgumus. EESRK pažymi, kad ES vis dar atsilieka investicijomis į mokslinius tyrimus ir plėtrą pagal BVP (2020 m. – 2,32 %, palyginti su 3,08 % JAV ir 3,2 % Japonijoje) (2). Investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą reikėtų kuo greičiau padidinti iki 3 % BVP, kad skaitmeninės pertvarkos srityje ES galėtų konkuruoti pasauliniu mastu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Europos lygmeniu įmonėms, ir ne vien mažosioms ir vidutinėms, kyla sunkumų pradedant naudoti naujas technologijas. Kelete nuomonių EESRK pabrėžė, kad nors skaitmeninė pertvarka teikia didelių galimybių visos ES įmonėms, daugelis jų vis dar susiduria su kliūtimis ir teisiniu netikrumu, visų pirma, kai kalbama apie tarpvalstybinę veiklą. Tas netikrumas daugeliui MVĮ sumažina galimybes gauti finansavimą arba investicinius išteklius, taip pat padidina kvalifikuotų darbuotojų trūkumą. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Todėl reikėtų plėtoti ir stiprinti priemones, kurios padėtų MVĮ įveikti šias problemas. Skaitmeninių inovacijų centrai yra pagrindinės priemonės siekiant šio tikslo. EESRK mano, kad daugiau Europos įmonių turėtų bendradarbiauti su skaitmeninių inovacijų centrais ir kad reikėtų geriau informuoti apie rezultatus, visų pirma mažąsias ir vidutines įmones. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Skaitmeninių inovacijų centrai kaip infrastruktūra MVĮ remti

| 3.1. | Skaitmeninių inovacijų centrai – tai įvairūs subjektai (organizaciniu, valdymo ir teikiamų paslaugų požiūriu), įsteigti visoje Europoje, kad padėtų MVĮ vykdyti skaitmeninę pertvarką. Jie veikia vieno langelio principu ir jie įmonėms teikia analizes ir sprendimus, kaip įgyvendinti dvejopą pertvarką. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Skaitmeninių inovacijų centrai mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikia paslaugas, turinčias pridėtinę vertę, pavyzdžiui, įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo, konsultavimo inovacijų, technologijų, strategijų, finansų, žaliosios pertvarkos ir žiedinės ekonomikos klausimais. Jie taip pat dažnai teikia technologines priemones ir platformas, skirtas technologiniams sprendimams išbandyti prieš investuojant (testavimas prieš investavimą). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Platus skaitmeninių inovacijų centrų tinklas dabar Europoje yra iš esmės restruktūrizuojamas. Neseniai atrinkti Europos skaitmeninių inovacijų centrai bus 50 % finansuojami Skaitmeninės Europos programos lėšomis ir 50 % nacionalinėmis ir regioninėmis lėšomis, centrų užduotis bus remti MVĮ ir valdžios institucijų skaitmeninę pertvarką. Priėmus Skaitmeninės Europos programą, pirmieji Europos skaitmeninių inovacijų centrai pradės veikti nuo 2022 m. rugsėjo mėn. Dabar veikiantys skaitmeninių inovacijų centrai toliau dirbs ir rems MVĮ ir regionų skaitmeninę pertvarką naudojant programos „Europos horizontas“ ir ERPF lėšas. EESRK mano, kad toks pavadinimų sutapimas gali kelti painiavą paslaugų gavėjams. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK nuomone, nėra aiškios vizijos, kaip skaitmeninių inovacijų centrai plėtosis ateityje. Todėl EESRK ragina nustatyti tam tikrus aiškius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, kuriais ilgainiui būtų vertinami skaitmeninių inovacijų centrų veiklos rezultatai, taip pat vertinti, kaip Europos lygmeniu įgyvendinama MVĮ skaitmenizacijos strategija. Skaitmeninių inovacijų centrai turi tapti visa apimančiu vieno langelio principu veikiančių centrų, padedančių tenkinti MVĮ skaitmeninius poreikius, tinklu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Europos skaitmeninių inovacijų centrai bus vienodesni dydžio, valdymo ir užduočių požiūriu. Jie bus geografiškai gana plačiai išsidėstę ir plėtos konkrečius aukšto lygio gebėjimus, susijusius su konkrečiomis bazinėmis didelio poveikio technologijomis, kaip apibrėžta Skaitmeninės Europos programoje. Jie padės įmonėms, visų pirma MVĮ bei vidutinės kapitalizacijos įmonėms, ir valdžios institucijoms vykdyti skaitmeninę pertvarką. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nors į bazines didelio poveikio technologijas ir aukštąsias technologijas orientuotas metodas, Europos Komisijos taikomas Europos skaitmeninių inovacijų centrams, atitinka Europos technologinio konkurencingumo tikslus, nustatytus Skaitmeninės Europos programoje, kyla abejonių dėl jo suderinamumo su MVĮ inovacijų diegimo galimybėmis. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK mano, kad MVĮ skaitmeninių gebėjimų didinimo strategijoje būtina daugiau dėmesio skirti tokių įmonių poreikių pobūdžiui ir galimoms didelėms problemoms, kurių gali kilti vykstant šiems radikalių pokyčių procesams. Tai bus pasiekta, jei bus labiau įsiklausoma į MVĮ poreikius ir, įgyvendinant specialias inovacijų programas, bendradarbiaujama su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant dideles įmones. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Mažosiose ir vidutinėse įmonės nebūna oficialių pareigų, susijusių su inovacijomis ir MTP, o jų požiūris į inovacijas dažniausiai būna orientuotas į vidutines technologijas (pripažintų technologijų integravimą) ir palaipsnes inovacijas (laipsniškas ir lėtesnes nei proveržio skaitmeninės inovacijos), o šios taip pat plėtojamos neoficialiais ir pusiau oficialiais būdais keičiantis patirtimi ir eksperimentuojant su kitomis įmonėmis, įskaitant subrangos ryšius. Bazinės technologijos mažosiose ir vidutinėse įmonėse taip pat galėtų būti diegiamos rengiant strateginės ir technologinės plėtros scenarijus, apimančius ir tokias technologijas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Todėl MVĮ inovacijų diegimo procesams reikalinga tarpinė grandis tarp paklausos ir pasiūlos. Ji turėtų būti suformuota taip, kad būtų galima pajusti (net ir silpną) paklausą ir pernelyg gausioje bei chaotiškoje technologinių atsakymų pasiūloje atpažinti tinkamiausias priemones ir sprendimus. Skaitmeninių inovacijų centrai galėtų būti šia tarpine grandimi. Labai svarbu didinti informuotumą apie svarbų vaidmenį, kurio gali imtis Europos skaitmeninių inovacijų centrai. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Skaitmeninių inovacijų centrų rezultatus, pasiektus šiuo atžvilgiu, jau galima laikyti teigiamais. Pasak EIB, iš surinktų duomenų matyti, kad skaitmeninių inovacijų centrai atlieka svarbų vaidmenį remiant Europos MVĮ skaitmeninę pertvarką. <...> Daugiau kaip 70 % apklaustų įmonių, kurios naudojosi skaitmeninių inovacijų centro paslaugomis, mano, kad gauta parama pagerino jų skaitmeninę pertvarką. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Skaitmeninių inovacijų centrai taip pat gali atlikti labai svarbų vaidmenį skatinant socialinės ekonomikos įmonių skaitmenizavimą, visų pirma socialinių įmonių, veikiančių socialinės rūpybos ir namuose teikiamos priežiūros sektoriuje – jame skaitmeninės technologijos gali padėti pagerinti paslaugų teikimą, atsižvelgiant į neįgaliųjų poreikius. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Pasiūlymai dėl Europos skaitmeninių inovacijų politikos priemonių, skirtų MVĮ, tobulinimo

| 4.1. | EESRK palankiai vertina MVĮ teikiamą dėmesį ir joms remti skirtų politikos priemonių ir programų kiekį. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį, kad bendras EK požiūris nėra pakankamai orientuotas į MVĮ procesus ir poreikius. Be to, ne visos šios politikos priemonės yra įgyvendinamos nacionaliniu lygmeniu, o ir MVĮ informavimas apie jas labai skiriasi. Informuotumo apie Europos ir nacionalines iniciatyvas didinimas turi tapti prioritetu, o atsakomybę turi bendrai prisiimti Europos institucijos ir valstybės narės. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK mano, kad, siekiant įgyvendinti skaitmeninių inovacijų centrų užduotis reikia užtikrinti tinkamą finansavimą iš įvairių šaltinių – nuo verslo plėtros ir mokslinių tyrimų bei inovacijų rėmimo programų regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis iki subsidijuojamo finansavimo įmonėms ir dalyvavimo konkursuose. Kalbant apie MVĮ, reikia suteikti galimybę pasinaudoti mokesčių paskatomis, susijusiomis su investicijomis į skaitmenines inovacijas ir susijusius įgūdžius. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK mano, kad skaitmeninių inovacijų centrai turėtų atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant sklandžią ir subalansuotą ES ekonomikos ir užimtumo plėtrą ir, visų pirma, padėti MVĮ vykdyti dvejopą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Šiuo tikslu jie taip pat turėtų plėtoti vadinamųjų ne rinkos paslaugų teikimą, kaip mokymo ir informuotumo didinimo veiklos dalį, o šios visuomenei svarbios veiklos išlaidos turėtų būti dengiamos viešosiomis lėšomis. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK mano, kad skaitmeninių inovacijų centrai visų pirma turėtų imtis sistemų integravimo ir MVĮ poreikiams turėtų rasti tinkamus technologinius sprendimus. Todėl labai svarbu, kad skaitmeninių inovacijų centrai plėtotų pajėgumus veikti kaip vietos inovacijų platformos, telkiančios vietos inovacijų tinklų (ir galbūt išorės tinklų) įgūdžius bei išteklius ir vietos gamybos sistemų poreikius bei galimybes, ir tik po to ugdytų konkrečius įgūdžius, susijusius su konkrečiomis bazinėmis technologijomis, būdingomis kitiems mokslinių tyrimų ir inovacijų subjektams (mokslinių tyrimų centrams, universitetams, didelėms įmonėms). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Atsižvelgdamas į tarpvalstybinio bendradarbiavimo procesų ir paskatų standartizavimą bei dalijimąsi žiniomis, patirtimi ir praktika, be kita ko, naudojantis bendra skaitmenine platforma, EESRK mano, kad skaitmeninių inovacijų centrai turėtų sutelkti dėmesį į paramą regioninei ekonomikai ir vietos MVĮ sistemoms. Todėl EESRK rekomenduoja, bendradarbiaujant su MVĮ darbdavių organizacijomis, sudaryti regioninį esamų centrų žemėlapį ir parengti veiksmų planą, daugiausia skirtą regioninei plėtrai ir didesnei įtraukčiai bei dalyvavimui. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK atkreipia dėmesį, kad skaitmeninių inovacijų centrų išsidėstymas Europos regionuose vis dar netolygus, ir atsilieka tos pačios Rytų ir Pietryčių Europos šalių, kuriose pastaraisiais metais skaitmeninė pertvarka vyko lėtai. Ankstesnėje nuomonėje EESRK teigė, kad „[y]patingą prioritetą reikės teikti skaitmeninei atskirčiai. <...> Pandemija išryškino tiek skaitmeninės komunikacijos galimybes, tiek ir jos trūkumus, ypač kaimo vietovių gyventojų atveju“. Valstybių narių ir regionų skirtumų mažinimas yra labai svarbus Europos pažangai. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK mano, kad siekiant paskatinti MVĮ imtis skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos, turi būti tinkamai stebimi ir sprendžiami du pagrindiniai klausimai: didelė skaitmeninių įgūdžių sklaida ir įmonių bendradarbiavimas, pradedant nuo gamybos ir tiekimo grandinių. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Skaitmeniniai įgūdžiai – labai svarbus veiksnys, visų pirma MVĮ, nes jie yra pagrindinė kliūtis siekiant visapusiškos skaitmeninės pertvarkos, net ir esant didelėms finansinėms paskatoms investuoti. Kalbant apie MVĮ, įgūdžių tobulinimas ir perkvalifikavimas apima ir samdomą darbo jėgą, ir verslininkus, tiesiogiai dalyvaujančius gamybos procesuose ir priimant sprendimus dėl inovacijų ir investicijų. Kai verslininkams trūksta skaitmeninių įgūdžių, jie negali pasinaudoti skaitmeninių technologijų teikiamomis galimybėmis, ir tai yra didelė kliūtis įmonių konkurencingumui, neigiamai veikianti užimtumą. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Mažosiose ir vidutinėse įmonės nebūna oficialių pareigų, susijusių su inovacijomis ir MTP, o jų požiūris į inovacijas dažniausiai būna orientuotas į vidutines technologijas (pripažintų technologijų integravimą) ir palaipsnes inovacijas (laipsniškas ir lėtesnes nei proveržio skaitmeninės inovacijos), o šios taip pat plėtojamos neoficialiais ir pusiau oficialiais būdais keičiantis patirtimi ir eksperimentuojant su kitomis įmonėmis, įskaitant subrangos ryšius. Bazinės technologijos mažosiose ir vidutinėse įmonėse taip pat galėtų būti diegiamos rengiant strateginės ir technologinės plėtros scenarijus, apimančius ir tokias technologijas. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Profesinės sąjungos, nevyriausybinės ir pilietinės visuomenės organizacijos, darbdavių asociacijos ir valdžios institucijos, kurių pagrindinis vaidmuo turi būti skaitmeninių inovacijų tinklų misijos ir strategijos formavimas, turi bendradarbiauti rengiant įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo, mokymosi visą gyvenimą ir profesinio mokymo programas, kuriomis būtų nuolat užtikrinta galimybė darbo jėgai įsidarbinti, tinkamos darbo vietos bei atlyginimas ir socialinės teisės. Skaitmeninės pertvarkos procesuose darbuotojams turi tekti pagrindinis vaidmuo ir turi būti užtikrinta lyčių lygybė. Siekiant šio tikslo labai svarbus socialinis dialogas ir jį reikia remti, kad būtų galima nustatyti trumpalaikius ir vidutinės trukmės poreikius, taip pat ilgalaikį politikos priemonių poveikį. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Bendradarbiaujant didelėms įmonėms ir MVĮ – pradedant nuo gamybos ir tiekimo grandinių – skaitmeninės inovacijos galėtų pasiekti naują lygį, įveikiant daugybę kliūčių, susijusių su žiniomis, standartizavimu ir sąnaudomis. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK mano, kad būsimas strateginis Europos skaitmeninių inovacijų centrų vaidmuo priklauso nuo dviejų veiksnių: gebėjimo apie MVĮ poreikius, suvaržymus ir galimybes mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų sektoriuje informuoti politikos formuotojus, kad jie geriau rengtų politiką, skatinančią MVĮ svarbą ir kokybę, ir nuo gebėjimo stiprinti mūsų socialinę ir verslumo ekosistemą, taip didinant jos atsparumą ir perspektyvumą. |
| --- | --- |

4.12.

Briuselis, 2022 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa ir panaikinamas Sprendimas (ES) 2015/2240 (OL L 166, 2021 5 11, p. 1).

1

(2)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=R%26D_expenditure&oldid=551418

2

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/88

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Tvarios ES augalinių baltymų ir augalinių aliejų strategijos kūrimas“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/13)

| Pranešėjas | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Pranešėjas

Lutz RIBBE

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 5 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 27 |
| Plenarinės sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 158 / 2 / 3 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Reglamentavimo pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 5

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 27

Plenarinės sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

158 / 2 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | ES gyvulininkystės produkcija (mėsos ir pieno produktai, kiaušiniai) – tai ekonomiškai reikšminga žemės ūkio dalis, dėl kurios pastaraisiais metais kyla vis daugiau diskusijų; tai vyksta dėl regioninio ir pasaulinio intensyviosios gyvulininkystės poveikio aplinkai, taip pat dėl to, kad sektorius smarkiai priklauso nuo pašarų importo. Ši priklausomybė kelia susirūpinimą dėl ES aprūpinimo pašarais ir maistu saugumo. Ypač didelė priklausomybė nuo augalų, kuriuose gausu baltymų, importo (apie 75 %). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nepaisant to, kad gyvulininkystės sektoriui greičiausiai reikia ariamos žemės plotų už ES ribų, jam taip pat reikia didelės šių plotų dalies Sąjungos teritorijoje. Apie 50 % derliaus naudojama pašarui, siekiant gaminti gyvūninius produktus; mažiau nei 20 % jo žmonės sunaudoja kaip augalinį maistą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ne vienerius metus diskutuojama apie Europos baltymų strategiją, bet iki šiol nebuvo daroma nieko baltyminių augalų auginimui plėtoti. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) nori šioje nuomonėje pateikti pastebėjimų dėl papildomų aspektų, į kuriuos reikėtų atsižvelgti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK konstatuoja, kad ES yra nedidelis baltymų trūkumas tikrojo (augalinio) maisto produktų sektoriuje, tačiau dar labiau jų trūksta kombinuotųjų pašarų sektoriui. Esama daug gerų argumentų, kodėl reikia didinti baltyminių produktų gamybą, ypač dažniau naudoti pievas gyvulių šėrimui. Tačiau nepaisant turimų galimybių neįmanoma vien kiekiu pakeisti viso didelės baltymų dalies augalų importo Europoje gaminamais produktais nedarant esminio poveikio kitoms žemės ūkio produkcijos sritims. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK toliau pabrėžia, kad aliejinių augalų auginimo plėtra ES taip pat gali turėti teigiamą poveikį, pavyzdžiui, leisti užtikrinti savarankišką apsirūpinimą traktorių degalais, padidinti išspaudų, kurios turi puikų baltyminių pašarų potencialą, pasiūlą ir padidinti sėjomainą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Galiausiai esama vieno ribojančio veiksnio, konkrečiai – žemės ūkio reikmėms skirtų plotų. Nors tiek tradiciniame, tiek ekologiniame žemės ūkyje nuolat taikomos inovatyvios priemonės našumui didinti, vis dėlto ir jos neatitinka apimčių. EESRK mano, kad ES būtina kuo skubiau parengti tyrimą apie visos Europos galimybes plėtoti baltyminių ir aliejinių augalų auginimą ir padalyti žemę jų auginimui ES teritorijoje. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Svarbi Europos baltymų strategijos dalis turi būti gyvulininkystės suderinamumas su pačios ES ir Jungtinių Tautų tikslais, susijusiais su Europos ir pasaulio aprūpinimo maistu saugumu, tiekimo autonomija ir tvarumu. Didesnės apimties baltyminių produktų gamyba ES yra tik tam tikras jo aspektas. Tendencijos, pagal kurią vidutinis mėsos ir pieno produktų vartojimas vienam gyventojui visame pasaulyje beveik prilygsta išsivysčiusių šalių nacionalinės ekonomikos lygiui, neįmanoma pasauliniu mastu suderinti su JT darnaus vystymosi tikslais. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Europos baltymų ir aliejaus strategija taip pat turėtų prisidėti prie darnios kaimo vietovių plėtros pagal ES ilgalaikę kaimo vietovių viziją, pavyzdžiui, kuriant naujas savarankiškas regionines vertės grandines. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vokietijos Vyriausybės suformuota Žemės ūkio ateities komisija, kurią sudarė visų socialiai susijusių grupių atstovai, rengė vieningas rekomendacijas dėl tvarios žemės ūkio ir aprūpinimo maistu sistemos, į kurią buvo įtrauktas ir gyvulininkystės sektorius. Ji teikė pasiūlymus dėl gamybos būdų keitimo taikant tam tikrų priemonių paketą (apmokėjimas per rinkas ir išmokas), kad pagal galimybes kuo daugiau ūkininkų galėtų prisitaikyti. EESRK rekomenduoja Europos Komisijai labiau pasidomėti šio proceso forma ir patikrinti, ar ji netiktų Europos baltymų strategijai plėtoti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Baltymų strategija, taip pat skirta strateginės tiekimo autonomijos tikslams pasiekti, turi apimti šiuos elementus:






  — | mokslinių tyrimų ir inovacijų augalinių baltymų srityje visoje vertės grandinėje skatinimą, taip pat į poreikius orientuoto ir optimalaus augalinių baltymų šaltinių naudojimo skatinimą, |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

mokslinių tyrimų ir inovacijų augalinių baltymų srityje visoje vertės grandinėje skatinimą, taip pat į poreikius orientuoto ir optimalaus augalinių baltymų šaltinių naudojimo skatinimą,

| — | plėtrą ir didesnį baltymų potencialo skatinimą ES, |
| --- | --- |

—

plėtrą ir didesnį baltymų potencialo skatinimą ES,

| — | tvarios vidaus augalinių baltymų gamybos, vykdomos laikantis aukštų Europos standartų, stiprinimą, |
| --- | --- |

—

tvarios vidaus augalinių baltymų gamybos, vykdomos laikantis aukštų Europos standartų, stiprinimą,

| — | regioninių vertės grandinių ir regioninių perdirbimo pajėgumų plėtojimą ir plėtimą, |
| --- | --- |

—

regioninių vertės grandinių ir regioninių perdirbimo pajėgumų plėtojimą ir plėtimą,

| — | nuolatinį bendradarbiavimą su institucijomis ir žemės ūkio organizacijomis, skatinant vidaus augalinių baltymų auginimą ir naudojimą maisto ir pašarų pramonėje, |
| --- | --- |

—

nuolatinį bendradarbiavimą su institucijomis ir žemės ūkio organizacijomis, skatinant vidaus augalinių baltymų auginimą ir naudojimą maisto ir pašarų pramonėje,

| — | tolesnį pasėlių potencialo didinimą tobulinant ir plečiant selekcijos strategijas, |
| --- | --- |

—

tolesnį pasėlių potencialo didinimą tobulinant ir plečiant selekcijos strategijas,

| — | švietimo ir konsultavimo paslaugų plėtojimą ir žinių perdavimą, |
| --- | --- |

—

švietimo ir konsultavimo paslaugų plėtojimą ir žinių perdavimą,

| — | sąlygų baltyminių augalų gamybai ekologiniu požiūriu svarbiose vietovėse sudarymą ir lengvinimą, |
| --- | --- |

—

sąlygų baltyminių augalų gamybai ekologiniu požiūriu svarbiose vietovėse sudarymą ir lengvinimą,

| — | glaudesnį gyvulininkystės ryšį su pašarų aprūpinimo galimybėmis regionuose, |
| --- | --- |

—

glaudesnį gyvulininkystės ryšį su pašarų aprūpinimo galimybėmis regionuose,

| — | esamų keliamos taršos (nitratų paviršiniuose ir gruntiniuose vandenyse, amoniako ir kt.) ribinių verčių laikymąsi; išorės sąnaudų internalizavimą, |
| --- | --- |

—

esamų keliamos taršos (nitratų paviršiniuose ir gruntiniuose vandenyse, amoniako ir kt.) ribinių verčių laikymąsi; išorės sąnaudų internalizavimą,

| — | gyvūnams nekenkiančios ūkininkavimo praktikos skatinimą, informuojant vartotojus ir ženklinant produktus, |
| --- | --- |

—

gyvūnams nekenkiančios ūkininkavimo praktikos skatinimą, informuojant vartotojus ir ženklinant produktus,

| — | kokybės standartų, susijusių su importuojamų produktų, konkuruojančių su pagamintais ES, poveikiu sveikatai ir ekologijai, nustatymą, |
| --- | --- |

—

kokybės standartų, susijusių su importuojamų produktų, konkuruojančių su pagamintais ES, poveikiu sveikatai ir ekologijai, nustatymą,

| — | informacinę kampaniją apie skirtingų mitybos įpročių poveikį aplinkai ir sveikatai. |
| --- | --- |

—

informacinę kampaniją apie skirtingų mitybos įpročių poveikį aplinkai ir sveikatai.

2.   Įžanga ir bendrosios aplinkybės

| 2.1. | ES žemės ūkio politika ir praktika aprūpinimo maistu klausimais buvo sėkminga, bet dabar ji, be kita ko ir dėl savo strategijos „Nuo ūkio iki stalo“, sutelkta į tvarumo klausimus, žaliojo kurso ir DVT tikslų pasiekimą. Prasidėjus COVID-19 pandemijai ir karui Ukrainoje taip pat susitelkta į strateginės tiekimo autonomijos tikslą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Gyvulininkystės produkcija (mėsos ir pieno produktai, kiaušiniai) – tai ekonomiškai reikšmingas sektorius ES, dėl kurio pastaraisiais metais dėl įvairių priežasčių kyla vis daugiau diskusijų visuomenėje; viena iš jų vyksta dėl to, kad sektorius stipriai priklauso nuo pašarų importo. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europos Parlamentas savo rezoliucijoje „Europos baltyminių augalų propagavimo strategija“ (1) teigia, kad „labai trūksta augalinių baltymų ir taip yra dėl (...) [ES] gyvulininkystės sektoriaus“ ir kad „ši padėtis, deja, mažai tepasikeitė (...), nors gyvūnų pašaruose naudojami biokuro gamybos gretutiniai produktai“. Ir „dėl to baltymių augalų auginimui skiriama vos 3 % Europos Sąjungos ariamos žemės plotų ir daugiau kaip 75 % jai reikalingų augalinių baltymų importuojama, daugiausia iš Brazilijos, Argentinos ir Jungtinių Amerikos Valstijų“ (2), nors baltyminių augalų produkcijos kiekis ES nuo 1994–2014 m. laikotarpio išaugo nuo 24,2 iki 36,3 mln. tonų (+ 50 %), tačiau suvartojimas per tą patį laiką išaugo nuo 39,7 iki 57,1 mln. tonų (+ 44 %) (3). Ši priklausomybė susiformavo iš esmės dėl tokių politinių sprendimų kaip „Blare House“ susitarimas dėl baltymų. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ypatingą, pašarų pramonėje kone svarbiausią vaidmenį atlieka „sojų rupiniai (4) [kurie] yra vertinga tradicinių kombinuotųjų pašarų formulės sudedamoji dalis dėl didelio baltymų (daugiau nei 40 %) ir amino rūgščių kiekio, taip pat dėl pasiūlos ištisus metus (dėl to nebūtina dažnai keisti formulės)“ (5). Sojų suvartojimas Europoje išaugo nuo 2,4 mln. tonų 1960 m. iki 36 mln. tonų per metus. Šiai milžiniškai paklausai patenkinti reikia beveik 15 mln. hektarų ploto, „iš kurių 13 mln. hektarų yra Pietų Amerikoje“ (6); jis viršija visą Vokietijos ariamos žemės plotą (11,7 mln. hektarų) (7). Beveik visą importuotų sojų (maždaug 94 %) dalį sudaro genetinės inžinerijos metodu pakeistų sojų rūšys. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisijos dokumente vadinamieji baltyminiai augalai, kuriuose didelis baltymų kiekis (daugiau kaip 15 %) (8), „sudaro apie ketvirtadalį žalių augalinių baltymų pasiūlos ES. Nors grūdinės kultūros ir pievos sudaro didelę visos augalinių baltymų pasiūlos dalį“, keista, kad atlikdama strateginį augalinių baltymų tyrimą Komisija neatsižvelgė į jas „dėl nedidelio baltymų kiekio ir menkos svarbos rinkoje“ (9); tokie teiginiai nepriimtini EESRK. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Didelės importo, ypač sojų, apimtys, visų pirma susijusios su tuo, kad dėl natūralių auginimo sąlygų Jungtinėse Amerikos Valstijose ir Pietų Amerikoje sojų gamyba yra daug pigesnė; taip pat svarbūs yra iš dalies daug žemesni aplinkos ir socialiniai standartai, pavyzdžiui, natūralių miškų kirtimas Pietų Amerikoje ir priverstinė čiabuvių bei smulkiųjų ūkininkų migracija (10). EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pripažino šią problemą ir įsipareigojo remti „tiekimo grandines, dėl kurių nenaikinami miškai“ (11). |
| --- | --- |

2.6.

Nei rengiant naujausius BŽŪP reformos pasiūlymus, nei derantis su Mercosur valstybėmis ES neparodė pakankamai iniciatyvos, dėl kurios pavyktų iš tiesų sumažinti priklausomybę nuo importo.

| 2.7. | Šiame kontekste verta paminėti, kad pagal dabartinę BŽŪP baltymų gamybai yra ypač naudingos ekologiniu požiūriu svarbios vietovės, kurių po reformos nebeliks. Azotą kaupiantys augalai yra dažniausiai deklaruojama ekologiniu požiūriu svarbių vietovių rūšis – jie sudaro net 37 % šiose vietovėse auginamų rūšių. Pateiktų naujosios BŽŪP įgyvendinimo nacionalinių strateginių planų vertinimas dar neatliktas, todėl EESRK dar negali pasakyti, ar jie pagerins, ar pablogins padėtį. Nors valstybės narės turi įvairių galimybių (ypač susietųjų išmokų) skatinti auginimą, pirminės analizės rodo, kad, pirma, ne visos valstybės narės jomis pasinaudos ir, antra, paramos dydžiai nėra pakankamai patrauklūs. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESRK laikosi aiškios pozicijos – „ES gebėjimas savarankiškai apsirūpinti baltymais stiprinimas visais atžvilgiais yra siektinas. Sojų importas iš trečiųjų šalių kai kuriose šalyse gamintojose gali būti miškų naikinimo, miškų alinimo ir natūralių ekosistemų naikinimo priežastimi. Daug baltymų turinčių ankštinių augalų auginimas Sąjungoje sumažintų importo apimtis ir turėtų teigiamą poveikį klimatui ir aplinkai (12). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Šiai pozicijai niekas neprieštarauja. Tiksliau pasakius, ES jau seniai diskutuojama apie būtinybę parengti atitinkamą Europos baltymų strategiją, bet iki šiol nebuvo imtasi nieko daugiau, išskyrus pasisakymus už Europos baltyminių produktų gamybos didinimą ir 2.7 punkte nurodytas priemones. Tad dar reikia daug nuveikti veiksmingai Europos baltymų strategijai parengti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | COVID-19 pandemijos pradžioje, o ypač prasidėjus karui Ukrainoje, tapo aišku, kad pasaulinis darbo pasidalijimas ir prekybos ryšiai daro ne tik teigiamą poveikį. Jie gali kelti tokių problemų, kurios iki šiol nebuvo svarstomos arba buvo svarstomos nepakankamai. Naujasis tikslas dabar yra strateginė tiekimo autonomija. Nesvarbu, ar kalbama apie veido kaukių, vaistų, puslaidininkių arba tokių iškastinių energijos šaltinių, kaip dujos, nafta, anglis, tiekimo spragas – dėl priklausomybės gali kilti itin sunkių ekonominių ir socialinių sistemų sutrikimų. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Karas Ukrainoje ir jo prognozuojamos ilgalaikės pasekmės paveiks tiek Europos, tiek pasaulio žemės ūkio sektorių bei Europos maisto produktų pramonę ir pareikalaus pokyčių. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Todėl EESRK savo rezoliucijoje „Karas Ukrainoje ir jo ekonominiai, socialiniai bei aplinkosauginiai padariniai“ (13) kalba ir apie tai, „kad konfliktas neišvengiamai turės rimtų pasekmių ES žemės ūkio maisto produktų sektoriui; (...) šiuo tikslu pabrėžia, kad ES turi sustiprinti savo įsipareigojimą diegti tvarias maisto sistemas, ir (...) ES privalo didinti apsirūpinimo maistu saugumą mažindama priklausomybę nuo pagrindinių importuojamų žemės ūkio produktų ir žaliavų“. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Be to, EESRK pabrėžia, „kad karo poveikis neturėtų kliudyti klimato politikos veiksmams ir tvarumui“, o JT Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslai taip pat skatina taiką, saugumą ir skurdo mažinimą. Pasitelkiant Europos žaliąjį kursą būtų pasiekta pažanga įgyvendinant JT Darbotvarkę iki 2030 m. ir teisingą pertvarką. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | ES valstybių ir Vyriausybių vadovai taip pat svarstė šį klausimą ir savo 2022 m. kovo 11 d. Versalio deklaracijoje pareiškė: „Pagerinsime apsirūpinimo maistu saugumą mažindami savo priklausomybę nuo pagrindinių importuojamų žemės ūkio produktų ir išteklių, visų pirma didindami ES augalinių baltymų gamybą.“ (14). |
| --- | --- |

2.14.

3.   Faktai ir tendencijos

| 3.1. | EESRK mano, kad rengiant išsamią Europos baltymų strategiją reikia daug rimčiau apsvarstyti sisteminius klausimus ir į juos atsižvelgti. Taip pat reikia išspręsti klausimą, kaip strateginės Europos tiekimo autonomijos požiūriu bei pasaulinio ir regioninio tvarumo aspektais reikėtų vertinti dabartinę sistemą, kokį teigiamą ir neigiamą poveikį ji daro ūkininkams, vartotojams, aplinkai ir ūkiniams gyvūnams. Be to, reikia apsvarstyti dabartines tendencijas, darančias įtaką aprūpinimo baltymais sričiai. |
| --- | --- |

3.1.

Lėkštė, cisterna ar lovys. Ką auginame ir kas atsitinka su žemės ūkio paskirties augalų derliumi?

| 3.2. | Be dabartinio didelės apimties baltymų importo Europoje nebūtų įmanoma užtikrinti didelio masto mėsos gamybos, nors jau dabar didžioji žemės ūkyje gaunamo derliaus dalis naudojama pašarams. Vokietijoje, pavyzdžiui, tai beveik du trečdaliai viso derliaus, būtent beveik visas pievų (kurių negalima tiesiogiai naudoti žmonių maisto gamybai) plotas bei 60 % kukurūzų ir grūdinių kultūrų (15). Antroji pagal svarbą derliaus naudojimo paskirtis yra ne augaliniai maisto produktai, o techninės energijos gavyba (kukurūzai – biodujoms, rapsai – biodyzelinui, o grūdinės kultūros ir cukriniai runkeliai – bioetanoliui). Augalų kaip maisto produktų vartojimui tenka tik trečioji vieta. Vokietijoje suvartojami augaliniai maisto produktai – iš esmės duonai naudojamos grūdinės kultūros, bulvės, cukrus, rapsų aliejus ir lauko daržovės – sudaro tik 11 % visos augalų produkcijos. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Taip pat 93 % importuotų augalinių baltymų sunaudojama pašarams. Būtent dėl šių produktų importo, taip pat mėsos produktų gamybos masto ir intensyvumo pastaraisiais metais visuomenė daug diskutavo. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Reikėtų tikėtis dviejų išvadų: visų pirma, ES yra nedidelis baltymų trūkumas tikrojo (augalinio) maisto sektoriuje, tačiau dar labiau jų trūksta kombinuotųjų pašarų sektoriuje. Be to, neįmanoma visos didelės baltymų dalies augalų importo pakeisti Europoje gaminamais produktais nedarant esminio poveikio kitoms žemės ūkio produkcijos sritims. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Galiausiai esama vieno neabejotinai ribojančio veiksnio, tai – žemės ūkio reikmėms skirti plotai. Nors tiek tradiciniame, tiek ekologiniame žemės ūkyje nuolat taikomos inovatyvios priemonės našumui didinti, vis dėlto ir jos neatitinka apimčių. Vokietijos aliejingųjų augalų sėklų perdirbimo pramonės atstovų asociacija, atlikusi išsamią analizę, padarė išvadą, kad būtina ateityje užtikrinti šių baltymų išteklių įsigijimo kelius, nes visiškai savarankiškas apsirūpinimas vietoje gaminamais baltymais išlieka nerealus“ (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Šių esminių pareiškimų nereikia suprasti neteisingai: esama daug gerų priežasčių, kodėl reikia intensyviai skatinti didesnės apimties baltyminių ir aliejinių augalų auginimą ES. Šie augalai kaupia azotą dirvoje, sumažina mineralinio azoto poreikį, gerina dirvos kokybę ir derlingumą, daro teigiamą poveikį klimato apsaugai (pvz., sumažėja transporto apimtys, miškų kirtimo mastas, naudojama mažiau išteklių). Dėl išplėstos sėjomainos būna mažiau kenkėjų ir daroma teigiama įtaka biologinei įvairovei. Dabar tik labai mažoje žemės ūkio paskirties ploto dalyje (maždaug 3 %) auginami baltyminiai augalai. Tačiau labai prasmingas jos plėtimas neišvengiamai turi vykti kitų auginimo formų, pavyzdžiui, kitų kultūrų ar energetinių augalų, sąskaita arba sukelti konkurencines situacijas, pavyzdžiui, su kitomis gamtos apsaugos priemonėmis. |
| --- | --- |

3.6.

Dabartinės tendencijos

| 3.7. | Todėl iš pradžių vertėtų aprašyti ir išanalizuoti tendencijas, kurios galėtų daryti įtaką ateities gyvulininkystei ir gyvulių šėrimui, atitinkamai ir baltymų poreikiui ir kokybei. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Viena vertus, reikėtų pripažinti, kad vartotojų elgsena ir vartojimo modelis jau pasikeitė. Vis daugiau vartotojų vartoja vis mažiau mėsos arba visiškai jos atsisako. Didelis mėsos vartojimas Europoje maistingumo požiūriu dabar kelia abejonių. Kai kuriose valstybėse narėse jau stebimas mažėjantis mėsos vartojimas (17). Šios aplinkybės aiškiai matomos ne tik iš statistinių duomenų, bet ir prekybos centrų lentynose, kuriose gerokai daugiau iš baltyminių augalų pagamintų mėsos pakaitalų. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Kitą tendenciją galima apibūdinti kaip „mažiau, bet geros mėsos“: aukščiausio lygio programos, kuriose daugiau dėmesio skiriama gyvūnų gerovei ir regioniškumui. Tad vis daugiau vartotojų svarbu, kaip gyvūnai laikomi ir ar, pavyzdžiui, jie šeriami vietoje ir (arba) nenaudojant genų inžinerijos pagamintais pašarais, ar jie ganomi ir t. t. ES jau pastebimas didelis diferencijavimas šioje srityje. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Ši tendencija seniau buvo laikoma nedidele rinkos niša, bet dabar įvyko lemiami pokyčiai: ne vienoje valstybėje narėje daug didžiųjų prekybos centrų laipsniškai sugriežtino šviežios mėsos produktams skirtų gyvūnų apsaugos ir suderinamumo su aplinka reikalavimus. Laukia kiti radikalūs pokyčiai: kai kurie didieji žemų kainų prekybos centrai planuoja nuo 2030 m. 100 % savo šviežios mėsos asortimento įsigyti tik iš natūralaus klimato ir aukščiausios kokybės sąlygas atitinkančių ūkių. Pertvarka susijusi su visomis ūkinių gyvūnų grupėmis (galvijais, kiaulėmis, vištomis ir kalakutais). |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Planuojamas ar jau vykstantis biologinės žemdirbystės augimas ES taip pat darys įtaką aprūpinimui pašarais (ir sojų importui). Remiantis Europos Komisijos duomenimis, iki šiol ekologinė gyvulininkystė kasmet didėjo 10 % Tokiu atveju strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ 25 % tikslas būtų pasiektas dar greičiau, jei rinkos atitinkamai vystytųsi, o to BŽŪP ir siekia. Visame pasaulyje tik 6 % sojų pupelių platinama kaip ne genetinės inžinerijos metodais gautos sojos, todėl įmonės turės ieškoti alternatyvų ir (arba) gaminti daugiau nuosavų pašarų. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | Pieno produktų sektoriuje taip pat pastebimi dideli pokyčiai: daugelyje valstybių narių maisto produktais prekiaujantys mažmeninės prekybos atstovai reikalauja iš perdirbėjų pieno ir pieno produktų, gautų iš karvių, kurios šeriamos nenaudojant genetinės inžinerijos metodais pagamintais pašarais. Dėl to dabar, pavyzdžiui, Vokietijoje apie 70 % pieno produktų gaunama iš karvių, kurių pašarams nenaudojami sojų rupiniai. Rinka pradeda diferencijuoti: pavyzdžiais gali būti ganyklose ganomų, šienu šeriamų arba kalnų ūkiuose auginamų ūkinių gyvūnų pienas. Tačiau ateityje pieno produktai išliks svarbiausiu baltymų šaltiniu ir prieinama visų amžiaus grupių gyventojų subalansuotos mitybos dalimi. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | Šiomis aplinkybėmis reikėtų nepamiršti EESRK informacinio pranešimo „Ekstensyviosios gyvulininkystės ir organinių trąšų nauda įgyvendinant Europos žaliąjį kursą“ (18), kurioje ekstensyvioji gyvulininkystė (daugiametėse pievose ir ganyklose) teigiamai vertinama ne tik dėl savo ypatingos svarbos biologinei įvairovei ir žemės ūkio kultūrai, bet ir kaip svarbi „užtikrinant tvarų, sveiką, saugų ir aukštos kokybės maistą (...), ypač didėjant pasaulio gyventojų skaičiui“. Komiteto nuomonėje taip pat nurodoma, kad būtina labiau atsižvelgti į „žolės ir dobilų pievas kaip svarbų atrajotojų baltymų šaltinį“ (19). |
| --- | --- |

3.7.6.

| 3.7.7. | Dar viena visiškai kitokia tendencija, galinti turėti pražūtingų ekonominių padarinių žemės ūkiui, tradicinei gyvulininkystei ir visai šio sektoriaus žemės ūkio maisto produktų sistemai – tai vadinamoji „laboratorijoje užauginta mėsa“, kuri vis dėlto neturi nieko bendra su mėsa, o yra bioreaktoriuose gaminamas pramoninis produktas. Ją palaiko ne vartotojai ar ūkininkai, bet didžiosios tarptautinės bendrovės, pavyzdžiui, „Cargill“, „Tyson Foods“ arba „Nestlé“. Jos tiria arba tobulina dirbtinio mėsos audinio gamybos pramoniniuose bioreaktoriuose metodus. Jos teigia, kad tai, ką ūkininkai per visą žmonijos istoriją visada darė užsiimdami tradicine gyvulininkyste (t. y. leisdami augti ląstelėms), jie daro bioreaktoriuje naudodami daug mažiau žemės, nors abejonės dėl vandens taupymo ir kitų naudojamų išteklių išlieka, kaip ir nežinomybė, susijusi su „kokybe“ ir susijusiomis gamybos sąnaudomis. EESRK ragina pradėti plataus masto visuomenės diskusijas dėl susirūpinimą keliančių klausimų, susijusių su šia galima tendencija ir jos neigiamu poveikiu gyvulių augintojams ir mėsos gamybos grandinei, kuri gali pakenkti visų valstybių narių ir visos Europos Sąjungos ekonomikai ir užimtumo lygiui. |
| --- | --- |

3.7.7.

Politikų reakcija

| 3.8. | Dabar politikai reiškia aiškią nuomonę, t. y. atsižvelgia į daugiau aspektų nei strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir kurie, beje, buvo rengiami visiškai kitomis socialinėmis aplinkybėmis. Pavyzdžiui, 2020 m. liepos mėn. Vokietijos Vyriausybė suformavo 32 narių Žemės ūkio ateities komisiją iš įvairių socialinių grupių, taip pat tradicinių ūkininkų konfederacijų ir mokslo srities atstovų. Buvo siekiama parengti daugeliui visuomenės grupių priimtiną žemės ūkio ir aprūpinimo maistu sistemos ateities viziją. 2021 m. birželio mėn. buvo vienbalsiai priimtos ir paskelbtos rekomendacijos. Jos buvo pagrįstos šiuo bendru principu: žemės ūkio ekologinę ir etinę (susijusią su gyvūnais) atsakomybę veiksmingiausiai ir ilgiausiai galima pagerinti finansiškai skatinant tvaresnius gamybos metodus naujomis priemonėmis ir taip paverčiant juos ekonomiškai pelningais. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Žemės ūkio ateities komisija dėl gyvulininkystės sektoriaus prisideda prie Federalinės žemės ūkio ministerijos sukurto Gyvulininkystės kompetencijų tinklo rekomendacijų. 2020 m. vasario mėn. buvo paskelbti jo pasiūlymai (20). Juose bendrais bruožais dėstoma transformacijos strategija, skirta gyvulininkystės sektoriui pertvarkyti, taip iš esmės didinant gyvūnų gerovę. Ši pertvarka apima finansavimą per mokesčių arba rinkliavų sistemą, kartu keliant rinkos kainas ir skiriant išmokas, susietas su privalomąja gyvulininkystės atitiktimi tam tikriems auginimo standartams. Ji labai svarbi norint atitinkamiems ūkininkams suteikti ekonominę perspektyvą. Šios transformacijos strategijos rezultatai turi apimti ne tik gyvulininkystės įmonių veiklos užtikrinimą, bet ir galvijų skaičiaus mažinimą. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Apibendrinant reikia pažymėti, kad kai kurie dabar Europoje taikomi gyvulininkystės metodai iš esmės skiriasi tiek dėl importo (visų pirma sojų) paklausos, tiek dėl regionų poveikio aplinkai. Tradiciniai ar ekstensyvieji ekologiniai, su žeme susieti metodai daugiausia pagrįsti regioniniais ištekliais bei pašarais ir jiems būdingas prognozuojamas poveikis aplinkai, kuris iš dalies netgi neišvengiamas siekiant išlaikyti kultūrinį kraštovaizdį, o dabartinės augančios intensyviosios gyvulininkystės apimtys daro neigiamą įtaką regiono aplinkai ir – nepaisant jau dabar esančio didelio ariamos žemės plotų poreikio ES – daugiausia yra pagrįstos importuojamais pašarais, kurių auginimas kilmės šalyse daro didelį poveikį (be kita ko, prisideda prie miškų naikinimo ir klimato kaitos bei socialinių neramumų). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Tad svarbi Europos baltymų strategijos dalis turi būti gyvulininkystės suderinamumas su pačios ES ir Jungtinių Tautų tikslais, susijusiais su Europos ir pasaulio aprūpinimo maistu saugumu, tiekimo autonomija ir tvarumu. Didesnė baltyminių produktų gamybos ES apimtis – tik dalis aspekto, bet tendencijos, pagal kurią vidutinis mėsos ir pieno produktų vartojimas vienam gyventojui visame pasaulyje beveik prilygsta išsivysčiusių šalių nacionalinės ekonomikos lygiui, neįmanoma pasauliniu mastu suderinti su JT darnaus vystymosi tikslais. Galvijų skaičiaus mažinimas yra neišvengiamas. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Iš esmės Žemės ūkio ateities komisija jau buvo atlikusi tokį dabartinės žemės ūkio ir aprūpinimo maistu sistemos vertinimą, būtent rengdama visuomenės diskusijas, ir šį procesą turėtų tiksliau išanalizuoti kitos ES valstybės narės ir pati Europos Komisija. Viena vertus, ji teigiamai vertina neginčijamai teigiamas paslaugas, kurias žemės ūkio atstovai teikia visuomenei, bet kartu kritikuoja tai, kuo grindžiamos pastarųjų metų gamybos tendencijos ir kokį poveikį jos padarė: „Nematoma šios pažangos pusė yra perteklinio gamtos ir aplinkos, gyvūnų ir biologinių ciklų naudojimo keliant pavojų klimatui formos. Be to, žemės ūkis susiduria su ekonomine krize. Dėl įvairių, taip pat politinių veiksnių buvo pasirinkti tokie ūkio metodai, kurie nei ekologiniu, nei ekonominiu ar socialiniu požiūriu nėra perspektyvūs ateityje. [...] Dėl išorinių išlaidų, su kuriomis susiduriama renkantis vyraujančius gamybos metodus, nekeičiant dabartinių žemės ūkio ir aprūpinimo maistu sistemų neįmanoma toliau plėtoti ir ekologijos, gyvūnų etikos bei ekonomikos sumetimais“ (21). |
| --- | --- |

3.12.

4.   Reikalavimai užtikrinti tvarų aprūpinimą baltymais ir stiprinti aliejinių augalų vaidmenį

| 4.1. | Europoje, kurioje vis labiau tiekimo autonomija pripažįstama kaip strateginis tikslas, palyginta energetikos politika: priklausomybė nuo importo turi būti kaip įmanoma labiau mažinama, o tvarus poreikio tenkinimas savais ištekliais turi tapti svarbiausias tikslas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kitaip nei energetikos srityje, kurioje gali pavykti iškastinio kuro trūkumą kompensuoti naujomis technologijomis (vėjo, saulės, biomasės, vandenilio ir kt. energija), pasaulinio aprūpinimo maistu sektoriaus atstovai gamybą ir vartojimą turi pritaikyti atsižvelgiant į ribotus gamtos išteklius (iš esmės žemės, bet taip pat biologinės įvairovės). Kartu reikia nustatyti iš žemės ūkio gaunamų pajamų naudojimo prioritetus. Svarbiausias prioritetas – tai visų pirma augalinė produkcija (grūdinės kultūros, vaisiai, daržovės ir kt.). Laimei, nėra pagrindo baimintis, kad ES negalės patenkinti šio savo gyventojų poreikio. Atsižvelgiant į augantį susirūpinimą dėl bado pasaulyje, vis dėlto nereikėtų pamiršti, kad šios problemos neįmanoma išspręsti gaminant mėsos produktus, priešingai – pašarai (kaip ir energetikos reikmėms naudojama biomasė) konkuruoja su maistu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Šis žemės naudojimo konfliktas aštrėja dėl to, kad žemės ūkio sektorius beveik visuose ES regionuose iš dalies susiduria su rimta konkurencija dėl ploto: remiantis ES skaičiavimais, dėl urbanizacijos ar užstatymo ir infrastruktūros ir pan. bus prarandama tiek žemės ūkio paskirties plotų, kad iki 2030 m. naudingasis plotas gali sumažėti beveik 1 mln. hektarų. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vis dėlto ES aplinkybės yra palankios, palyginti su pasauliu: ES žemės ūkis, grindžiamas Europos žemės ūkio modelio principais (22), neabejotinai gali aprūpinti visus gyventojus pakankamai aukštos kokybės augaliniais produktais, taip pat didelę jų dalį skirti pašarams, bet to nepakanka dabartiniam poreikiui patenkinti. Atsižvelgiant į tai, kad į regionus, kuriems gresia badas, gali būti netiekiami grūdai iš Ukrainos ir Rusijos, reikėtų kelti klausimą, ar nereikėtų ES mažiau grūdinių kultūrų naudoti pašarams (ar degalams gaminti) ir taip padėti spręsti gilėjančią pasaulinio bado problemą bei padidinti aprūpinimą baltyminėmis medžiagomis. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Rengiant Europos baltymų strategiją reikia nepamiršti, kad atrajotojai (bet ne tik jie) gali tai, ko nesugeba žmonės – perdirbti žolę. Netgi auginant monogastrinius gyvūnus (kiaules ir naminius paukščius) pievos galėtų tapti jų raciono dalimi. Tad pievos turėtų tapti esminis tvaraus aprūpinimo baltymais proceso elementas, bet tam politinėse diskusijose kol kas neskiriama pakankamai dėmesio. Praėjusiais metais ES priimtas sprendimas vėl leisti gyvūnų ir vabzdžių miltus naudoti pašarams gali padėti mažinti augalinių baltymų dalį pašaruose. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Neseniai atlikti Aliejinių ir baltyminių augalų skatinimo sąjungos komisijos tyrimai, kuriuose buvo tiriamos su rapsais ir ankštiniais augalais susijusios auginimo ir naudojimo pašarams galimybės, nuteikia optimistiškai, kad auginimo technologijos gali padėti saugiau išauginti rapsų ir ankštinių augalų, kartu smarkiai išplečiant sėjomainą. Rapsų ir ankštinių augalų dalis galėtų sudaryti apie 10 % ariamos žemės ploto, o, pavyzdžiui, ankštinių augalų (ypač sėjamųjų žirnių, pupų, sojų pupelių, geltonųjų lubinų) būtų galima užauginti daugiau nei dvigubai palyginti su dabartine apimtimi. Tad didesnis aliejinių augalų kiekis neprieštarauja tvariam žemės naudojimo būdui, netgi priešingai. Vis dėlto šių kultūrų auginimas negali būti plečiamas kitų auginimo būdų sąskaita. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Taip pat šiuo tyrimu atskleista, kad dabartinio galvijų skaičiaus poreikio neįmanoma patenkinti pavieniui, o mažinant jų skaičių galima priartėti prie strateginės tiekimo autonomijos tikslo. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Todėl EESRK nurodo, kad ES būtina kuo skubiau parengti tyrimą apie visos Europos galimybes plėtoti baltyminių ir aliejinių augalų auginimą ES teritorijoje. Tai atliekant būtina paisyti žemės naudojimo tvarumo (sėjomainos, dirvos derlingumo, taip pat biologinės įvairovės). Pagal šio tyrimo rezultatus turėtų būti sprendžiama, kiek ploto reikėtų Europos gyventojams aprūpinti sveiku maistu iš augalinių baltymų. Bus galima nuspręsti, kiek produkcijos lieka pašarams (ar energetikos reikmėms), taip pat kiek dar reikia importuoti gyvulių auginimui, kuris neviršija Europoje ir pasaulyje nustatytų gyvulininkystės, pagrįstos tvarumu ir gyvūnų gerove, ekologinių standartų. Taip pat Europos baltymų strategijoje turi būti atsakyta į klausimą, kokią įtaką ji darys esamoms prekybos sutartims (pvz., Mercosur) ir kaip būtų galima tvariai ūkininkaujančius ES ūkininkus apsaugoti nuo produktų, pagamintų netaikant tvarių gamybos metodų, importo. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK pabrėžia, kad aliejus, gaunamas iš aliejinių augalų, auginamų 10 % ES ariamos žemės ploto, galėtų padėti savarankiškai aprūpinti degalais žemės ūkyje naudojamus traktorius, jei jis bus naudojamas tik šiam tikslui. Dar ankstesnėse nuomonėse EESRK nurodė (23), kad mano, jog būtų prasminga parengti atskirą neesterintų augalinių aliejų (t. y. grynų augalinių aliejų) naudojimo žemės ūkio mašinose, o ne maišymo į dyzelinius degalus programą. Tačiau reikėtų pagalvoti ir apie B100 tipo degalų (100 % esterintą augalinį aliejų) naudojimą. Atitinkamos aliejaus išspaudos (24) būtų puikus baltyminis pašaras (ši nuostata galioja, pavyzdžiui, ir dėl alkoholio gamybos atliekų). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Kai kurios valstybės narės (pvz., Nyderlandai) dėl labai skirtingų priežasčių jau svarsto gyvulių skaičiaus mažinimą. Tai galima atlikti nustačius atitinkamą tvarką arba pritaikius rinkos ekonomikos priemones. EESRK greta aiškių aplinkos ir gyvūnų gerovės standartų visų pirma pasisako už rinkos ekonomikos priemones, kurias taikant būtų galima sukurti sąlygas naujoms vertės kūrimo grandinėms, kurios būtų savarankiškos ir nebūtų nuolat priklausomos nuo paramos. Be to, visoms gyvulininkystės įmonėms reikėtų suteikti perspektyvą. Ja vadovaujantis beveik visiems ES ūkininkams turėtų būti suteikta galimybė tvariai ūkininkauti ir turėti užtikrintą pragyvenimo šaltinį. Tam būtina apsauga nuo nesąžiningos konkurencijos ir nesąžiningų veiksmų, todėl pokyčių procese reikia skatinti ūkininkus, kad jų rinkos pajėgumai taptų visame pasaulyje tvaria aprūpinimo maistu sistema. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Vėlgi tai rodo, kad tvari ES aprūpinimo augaliniais baltymais ir aliejiniais augalais strategija turi būti rengiama siekiant visapusiškos žemės ūkio ir aprūpinimo maistu sistemos, nes izoliuota auginimo strategija nepajėgs to padaryti. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Rinkos mechanizmai turi būti parinkti taip, kad atitiktų realias socialines, visuomenines ir ekologines išlaidas. Rinkos nepakankamumą būtų galima koreguoti valstybėms imantis mokslu pagrįstų veiksmų, kuriais būtų galima optimizuoti visuomenės išlaidų ir naudos pusiausvyrą, kartu atsižvelgiant į visų interesus. |
| --- | --- |

4.12.

Briuselis, 2022 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  2018 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija „Europos baltyminių augalų propagavimo strategija (OL C 390, 2019 11 18, p. 2).

1

(2)  2018 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija (OL C 390, 2019 11 18, p. 2), E konstatuojamoji dalis. EESRK pastaba: 75 % siekianti priklausomybė yra susijusi su baltyminiais augalais, kuriuose gausu baltymų, tačiau daugelyje diskusijų dėl nesuprantamų priežasčių nepaisoma reikšmingo gyvulių aprūpinimo baltymais juos šeriant žole ir grūdais.

2

(3)  2018 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija (OL C 390, 2019 11 18, p. 2), L konstatuojamoji dalis.

3

(4)  Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl augalinių baltymų gamybos plėtros Europos Sąjungoje (COM(2018) 757 final, p. 2).

4

final

(5)  COM(2018) 757 final, p. 3.

5

final

(6)  2018 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija (OL C 390, 2019 11 18, p. 2), L konstatuojamoji dalis.

6

(7)  Eurostato duomenimis visas Europos žemės ūkio paskirties plotas (įskaitant ganyklas ir pievas) ES siekia daugiau kaip 174 mln. hektarų (duomenys iki „Brexit’o“).

7

(8)  COM(2018) 757 final.

8

final

(9)  2018 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija (OL C 390, 2019 11 18, p. 2).

9

(10)  EESRK nuomonė „Miškų naikinimo ir alinimo, siejamo su ES rinkai pateikiamais produktais, rizikos mažinimas“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 88).

10

(11)  EESRK nuomonė „Miškų naikinimo ir alinimo, siejamo su ES rinkai pateikiamais produktais, rizikos mažinimas“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 88).

11

(12)  EESRK tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos prašymu „Aprūpinimas maistu ir tvarios maisto sistemos“ (OL C 194, 2022 5 12, p. 72) 1.3 punkto ii papunktis.

12

(13)  2022 m. kovo 24 d. plenarinėje sesijoje priimta EESRK nuomonė (OL C 290, 2022 7 29, p. 1).

13

(14)  https://www.consilium.europa.eu/media/54791/20220311-versailles-declaration-lt.pdf

14

(15)  2017 m. ES (27) žemės ūkio naudmenų plotas buvo 178,7 mln. ha: iš jų 105,5 mln. ha buvo ariamoji žemė, iš kurios 63 % (t. y. 66,8 mln. ha) buvo naudojama pašarams (https://de.statista.com/statistik/daten/studie/1196852/umfrage/landwirtschaftliche-flaechen-in-der-eu-nach-nutzungsart/).

15

(16)  Vokietijos aliejingųjų augalų sėklų perdirbimo pramonės atstovų asociacija (OVID): Baltymų strategija 2.0, 2019 m.

16

(17)  Vokietijoje kiaulienos vartojimas vienam gyventojui 1995–2021 m. sumažėjo nuo 39,8 iki 31 kg.

17

(18)  EESRK informacinis pranešimas „Ekstensyviosios gyvulininkystės ir organinių trąšų nauda įgyvendinant Europos žaliąjį kursą“.

18

(19)  EESRK tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos prašymu „Aprūpinimas maistu ir tvarios maisto sistemos“ (OL C 194, 2022 5 12, p. 72).

19

(20)  https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/_Tiere/Nutztiere/200211-empfehlung-kompetenznetzwerk-nutztierhaltung.html

20

(21)  Žemės ūkio ateities komisijos baigiamoji ataskaita.

21

(22)  EESRK nuomonė savo iniciatyva „2013 m. bendrosios žemės ūkio politikos reforma“ (OL C 354, 2010 12 28, p. 35).

22

(23)  EESRK nuomonė dėl skatinimo naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių (OL C 77, 2009 3 31, p. 43).

23

(24)  Spaudžiant rapsus gaunama maždaug 1/3 aliejaus ir 2/3 vadinamųjų aliejaus išspaudų.

24

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/97

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Tvarių maisto produktų ženklinimo sistemų kūrimas, kad vartotojai galėtų rinktis tvarius maisto produktus“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/14)

| Pranešėjas | Andreas THURNER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Andreas THURNER

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 5 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 147 / 5 / 1 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Reglamentavimo pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 5

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 27

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

147 / 5 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK)

| 1.1. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą sukurti teisinį tvarių maisto produktų tiekimo sistemų pagrindą, kuris taip pat turi apimti tvarių maisto produktų ženklinimo taisykles. Akivaizdu, kad reikia reguliavimo ir tam tikro lygio standartizavimo bei suderinimo tam, kad būtų užtikrintas patikimumas ir vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | pabrėžia, kad tvarumas yra daugialypė koncepcija, kurią įgyvendinant visada reikėtų vienodai atsižvelgti į ekonominį, aplinkos ir socialinį aspektus; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | atkreipia dėmesį į tai, kad žmonių valgymo įpročiai yra labai skirtingi, priklauso nuo įvairių veiksnių, be to, yra labai pastovūs. Vadinasi, nuo pat pradžių reikėtų realiai vertinti su tvarių produktų ženklinimo sistema siejamus lūkesčius; Tačiau yra bendras interesas pereiti prie tvaresnių vartojimo modelių; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | todėl rekomenduoja nustatyti skaidrią, moksliniais duomenimis grindžiamą, kuo paprastesnę ir pragmatiškesnę tvarių maisto produktų ženklinimo sistemą, kuri ekonominės veiklos vykdytojams padėtų vertinti ir didinti produktų tvarumą, o vartotojams teiktų naudingos informacijos, padedančios priimti sąmoningus sprendimus; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | siūlo ieškant paprasto ir pragmatiško sprendimo apsiriboti kai kuriais išsamiai apibrėžto ir įvertinto tvarumo aspektais, pavyzdžiui, gyvūnų gerove, socialiniais ar ekologiniais kriterijais. Vis dėlto šiuo atveju terminas „tvarus“ neturėtų būti naudojamas, nes jį reikėtų naudoti tik atliekant išsamų vertinimą; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | visų pirma pritaria savanoriškumo principui, pagal kurį vis dėlto turėtų būti nustatytos privalomos sąlygos, jei jis taikomas. Turėtų būti draudžiama naudoti tvarumo ženklą arba teiginius apie tvarumą, kurie parengti nesilaikant šių sąlygų; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | mano, kad ženklinimo sistemos pagal vertinimo skalę (pvz., taikant šviesoforo spalvų sistemą) gali padėti vartotojams priimti informacija pagrįstus sprendimus. Tokios vertinimo sistemos taip pat gali skatinti rodyti su tvarumu susijusį pavyzdį ir padrąsinti įmones atitinkamai tobulinti maisto tiekimo grandinės procesus; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | atkreipia dėmesį į tai, kad vertinimo algoritmai yra labai svarbūs renkantis skalės modelį. Jie turi būti pagrįsti moksliniais duomenimis ir tinkamai sukurti, kad būtų skaidrūs vartotojams; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | mano, kad esamos ES kokybės sistemos, pavyzdžiui, ekologinis ūkininkavimas ar geografinės nuorodos, jau apima elementus, padedančius užtikrinti didesnį maisto produktų sistemos tvarumą. Tai reikėtų atitinkamai pripažinti. Todėl EESRK rekomenduoja atlikti esamų taisyklių tvarumo patikrą ir, prireikus, papildyti jas atitinkamomis tvarumo nuostatomis; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | pabrėžia labai svarbų švietimo vaidmenį suteikiant esminių žinių apie tvarumo aspektus, susijusius su maisto produktais. Informuotumo didinimo kampanijos ir atitinkamos priemonės, skirtos remti tvarių maisto produktų įperkamumą, taip pat gali paskatinti perėjimą prie tvaresnių maisto sistemų. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Nuomonės rengimo aplinkybės

| 2.1. | Strategija „Nuo ūkio iki stalo“ (1) yra vienas svarbiausių Europos žaliojo kurso elementų. Ja siekiama kurti sąžiningas, sveikas ir aplinkai nekenksmingas maisto produktų sistemas. Strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ veiksmų planas, be kita ko, apima priemones, kuriomis skatinamas tvarus maisto vartojimas ir sudaromos palankesnės sąlygos pereiti prie sveikos ir tvarios mitybos. Tuo tarpu Europos Komisija jau ėmėsi pirminių veiksmų horizontaliajam pagrindų įstatymui parengti, taip siekdama paspartinti ir palengvinti perėjimą prie tvarumo, kartu siekiama užtikrinti, kad ES rinkai teikiami maisto produktai taptų vis tvaresni. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK pagal savo strateginės vizijos, skirtos visapusiškai mitybos politikai skatinti, projektą jau parengė patikimą veiksmų programą. Šios vizijos pagrindai suformuluoti nuomonėse „Visapusiška maisto politika“ (2), „Sveika ir tvari mityba“ (3), „Trumposios maisto tiekimo grandinės. Agroekologija“ (4), „Tvarus vartojimas“ (5) bei „Maisto verslo strategijų ir procesų derinimas su darnaus vystymosi tikslais siekiant tvaraus ekonomikos atgaivinimo po COVID-19“ (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Įmonėms tenka didelė atsakomybė, viena vertus, skatinti vartotojus rinktis sveikus ir mažesnį poveikį aplinkai darančius sprendimus ir, kita vertus, tvariai pertvarkyti maisto sistemas taikant tvaraus ūkininkavimo, perdirbimo ir pakavimo praktiką. Įmonės turėtų dalyvauti visame procese kuriant tvaraus maisto ženklinimo sistemą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pereinant prie tvaresnių maisto sistemų, be įmonių ir maisto produktų gamybos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų, svarbų vaidmenį atlieka ir vartotojai. Kiekvienas sprendimas pirkti iš esmės yra ir kitas gamybos užsakymas. Todėl didesnė tvarių maisto produktų paklausa taip pat paskatins didesnį pasiūlos tvarumą. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Atsižvelgiant į tai šios nuomonės savo iniciatyva tikslas – išnagrinėti tvarios maisto produktų ženklinimo sistemos galimybes ir pateikti išvadas bei rekomendacijas, kuriomis Komisija galėtų vadovautis ankstyvuoju tokios politikos sistemos kūrimo etapu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Tvarumas yra daugialypė koncepcija, kurią įgyvendinant visada reikėtų vienodai atsižvelgti į ekonominį, aplinkos ir socialinį aspektus. Pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) apibrėžtį, tvari maisto sistema „yra tokia sistema, kuri užtikrina aprūpinimą maistu ir maitinimą visiems, nekeliant pavojaus ekonominiams, socialiniams ir aplinkosauginiams ateities kartų aprūpinimo maistu ir mitybos pagrindams“ (7). Trumpai tariant, vienpusis dėmesio sutelkimas į ekologinį tvarumo aspektą, kaip kad dabar dažnai daroma, arba vienpusis dėmesys socialiniams ir ekonominiams tvarumo ramsčiams iš esmės nėra tvarus. Turėtų būti siekiama apimti visą vertės grandinę atsižvelgiant į visus tris tvarumo aspektus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kuriant ženklinimo sistemą neturėtų būti siekiama klasifikuoti maisto produktus į tvarius ar netvarius, veikiau priešingai – palaikyti perėjimą prie tvaresnės maisto produktų sistemos. Ženklinimo sistema skirta padėti ekonominės veiklos vykdytojams įvertinti ir gerinti gaminių tvarumą (metodika, skatinanti tobulėjimą, pvz., lyginamosios analizės sistema arba atskaitos sistema) ir pateikti vartotojams naudingų rekomendacijų. Ši ženklinimo sistema turėtų būti sukurta atvirai ir skaidriai, dalyvaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, ir turėtų būti grindžiama aiškia, moksliškai pagrįsta metodika. Šiuo tikslu įmonėms turėtų būti suteikta galimybė naudotis rodikliais, metodika ir pagal ženklinimo sistemą pasiektais rezultatais. Visų pirma ji turi būti paprasta. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Reikia aiškių taisyklių tam, kad rinkoje sumažėtų sumaištis, kuri dabar tvyro dėl pernelyg dažnai naudojamos sąvokos „tvarus“ (tai tam tikras ekologinis manipuliavimas). Turėtų būti draudžiama naudoti tvarumo ženklą arba teiginius apie tvarumą, kurie parengti nesivadovaujant visuotinai pripažintos sertifikavimo sistemos reikalavimais. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Maisto produktų tvarumo ženklinimas turėtų būti vykdomas atsižvelgiant į visą gamybos procesą ir bent jau šiuo metu turėtų būti savanoriškas. Vis dėlto bet kokia maisto produktų tvarumo ženklinimo sistema nuo pat pradžių turi būti kuriama vadovaujantis aiškia apibrėžtimi ir (arba) metodika, vienu metu grindžiama visais trimis tvarumo ramsčiais (aplinkos, socialiniu ir ekonomikos). Ši sistema turėtų apimti visą maisto vertės grandinę – nuo gamybos iki vartojimo. Be to, reikėtų įvertinti, ar būtų tikslinga įpareigoti ženklinti tvarius produktus. ES sistema turėtų palikti pakankamai veikimo laisvės nacionalinėms ir regioninėms sistemoms, o apibrėžtys ir vertinimo taisyklės turi būti suderintos visoje ES. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vis dėlto nereikėtų pervertinti ženklinimo svarbos. Reikėtų realiai ir pragmatiškai apibrėžti, ką gali ir ko negali tvarių produktų ženklinimo sistema. Remiantis Pasauline sveikatos organizacija, vartotojai turėtų žinoti ir atpažinti etiketę, suprasti jos reikšmę bei gebėti ir norėti teisingai ją naudoti tam, kad vadovaudamiesi ženklinimu galėtų priimti sprendimus pirkti maisto produktus ir rinktis sveikesnę mitybą (8). Bus svarbu didinti informuotumą apie ES tvarumo ir kokybės ženklinimo sistemas. Tai kartu su viešųjų pirkimų ir švietimo priemonėmis gali padidinti tvarių maisto produktų paklausą. Politikos formuotojai taip pat turėtų apsvarstyti tinkamas priemones, kuriomis būtų remiamas tvarių maisto produktų įperkamumas ir prieinamumas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tvarių produktų ženklinimas labai svarbus tais atvejais, kai gamintojas negali būtinos informacijos pateikti tiesiogiai. Kai atitinkamą informaciją gamintojas gali vartotojui pateikti tiesiogiai (pvz., vietos ūkininkų turguje arba ūkio parduotuvėje), ženklinimo sistema nereikalinga. Tai taip pat svarbu siekiant išvengti biurokratinės naštos smulkiesiems gamintojams. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Švietimas yra labai svarbus veiksnys siekiant užtikrinti esminį supratimą apie tvarumo aspektus, susijusius su maisto produktais. Reikia investuoti į švietimo apie tvarią mitybą priemones nuo ankstyvos vaikystės, kad jaunuoliai išmoktų nustatyti maisto vertę. Taip pat reikėtų tikėtis, kad vaikai „auklės“ tėvus skatindami siekti didesnio tvarumo, nes, pavyzdžiui, tokia tendencija pastebima atliekų rūšiavimo ir perdirbimo srityje. Pavyzdžiui, ES pieno, vaisių ir daržovių vartojimo skatinimo mokyklose programoje daugiau dėmesio reikėtų skirti svarbiems tvarumo aspektams. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK dar kartą rekomenduoja parengti naujas tvarios mitybos gaires, kuriomis būtų atsižvelgta į kultūrinius ir geografinius atskirų valstybių narių skirtumus. Šios naujos gairės padėtų susiorientuoti ūkininkams, perdirbėjams, mažmenininkams ir maitinimo paslaugas teikiantiems subjektams. Žemės ūkio maisto produktų sektoriui būtų naudinga nauja sistema, pagal kurią būtų gaminamas, perdirbamas, platinamas ir parduodamas sveikesnis ir tvaresnis maistas už teisingesnę kainą (9). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Žmonių maitinimosi įpročiai skirtingi ir didelę įtaką jiems daro asmeninė ir kultūrinė aplinka. Be to, maitinimosi įpročiai yra labai pastovūs: kai žmonėms tenka keisti savo mitybą, jie tai daro mažais žingsneliais ir per ilgą laiką. Kiti svarbūs veiksniai, leidžiantys suprasti, ar tvarumas turi įtakos vartojimo modeliams, yra žmonių gyvenimo būdas ir socialinė aplinka. Vis dėlto didelė ir vis didėjanti vartotojų dalis teigia, kad tvarumo sumetimais jie nori keisti savo vartojimo įpročius. Esama susidomėjimo informacija apie tvarumą, kad būtų galima priimti informacija pagrįstus sprendimus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apskritai, tvarių produktų ženklinimas dažnai patrauklus tiems žmonėms, kurie ir taip domisi šia tema. Tvarių produktų ženklinimo sistema padėtų šiai pagrindinei grupei lengviau priimti sprendimus dėl tvaraus vartojimo. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Todėl kyla klausimas, ar ir kaip galima atkreipti tvarumu nesidominčių žmonių dėmesį. Pagrindinių tikslinių grupių pavyzdys vis dėlto gali paskatinti elgsenos pokyčius imituojant. Pažanga būtų laikoma ir tai, kad tikslinės grupės, ne itin besidominčios šia tema, bent retsykiais ar tam tikruose sektoriuose priimtų sprendimą rinktis tvarius maisto produktus. Tai tik keli aspektai, į kuriuos reikia atsižvelgti nuo pat pradžių norint realiai įvertinti su tvarių produktų ženklinimu susijusius lūkesčius. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Esminės sėkmingo maisto produktų tvarumo ženklinimo sąlygos yra tai, kad vartotojai tinkamai suprastų ir teigiamai vertintų ženklinimą bei būtų skleidžiama suprantama žinutė. Pats ženklinimas turi būti aiškus, paprastas ir patikimas. Taip pat turėtų būti sukurtos vartotojams skirtos pagalbinės priemonės, kuriomis būtų remiamas švietimas ir informavimas tvarios mitybos klausimais, didinamas pasitikėjimas ženklinimo sistema ir teigiamas jos vertinimas bei skatinamas tvaresnis vartojimas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Informacija apie tvarumą turėtų būti pagrįsta šiais principais: patikimumas, skaidrumas, aktualumas, prieinamumas ir aiškumas (žr. Jungtinių Tautų Informacijos apie produktų tvarumą teikimo gaires (10)). Rengiant sertifikavimo sistemą svarbu nepamiršti, kad reikėtų pasirinkti tinkamą struktūrą tam, kad, pavyzdžiui, nebūtų padarytas neigiamas poveikis mažoms struktūroms (ūkininkams, MVĮ, žemės ūkio produktų pardavimui namuose, kassavaitinių turgų veiklai ir t. t.). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ženklinimo formos pagal vertinimo skalę (pvz., taikant šviesoforo spalvų sistemą) gali padėti vartotojams priimti informacija pagrįstus sprendimus. Tokia vertinimo sistema taip pat gali skatinti rodyti su tvarumu susijusį pavyzdį ir padrąsinti įmones atitinkamai tobulinti maisto tiekimo grandinės procesus. Tačiau, siekiant išvengti painiavos, turėtų būti užtikrintas tam tikras įvairių ženklinimo sistemų nuoseklumas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kuriant tinkamą tvarumo ženklinimo sistemą reikėtų kaip įmanoma nuosekliau laikytis holistinio požiūrio, t. y. siekti ne vien tik „tvarių maisto produktų“, bet ir „tvarios gamybos ir vartojimo“. Vartotojų elgesys yra esminė bendros tvarios maisto produktų tiekimo sistemos dalis. Lygiai tokios pat svarbios veiklos sritys yra pakavimas ir gabenimas (produkto kilmė). Taip pat būtina parodyti tam tikrą pragmatizmą apibrėžiant atitinkamus tvarumo rodiklius (pvz., kokią informaciją ir (arba) duomenis galima gauti patikimu būdu). Bet kuriuo atveju reikėtų kaip įmanoma skubiau parengti suderintas tvarumo ženklinimo taisykles. Vis daugiau nacionaliniu ir įmonių lygmeniu naudojamų skirtingų tvarių produktų ženklinimo etikečių tik kelia sumaištį, todėl prarandamas pasitikėjimas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Europos mažmeninės prekybos maisto produktais įmonės, įgyvendindamos bandomuosius maisto produktų tvarumo ženklinimo projektus, jau sukaupė pirmąją patirtį. Išankstiniai šių projektų rezultatai yra šie: iš esmės paženklinti produktai vertinami labiau teigiamai nei nepaženklinti produktai, nors sprendimui pirkti tai daro tik nedidelę įtaką; teigiamų atsiliepimų sulaukiama visų pirma iš jaunesnio amžiaus tikslinių grupių; kartais, kai taikoma vertinimo sistema, kyla sumaištis, pavyzdžiui, „Nutriscore“ atveju, ir informaciją pageidaujama rasti produkto pakuotėje, o ne tik ant kainos žymens. Esminiai punktai – tai vertinimo sistemos patikimumas (nepriklausoma, pagrįsta mokslu), informacijos aiškumas (suprantamumas), kaip įmanoma nuoseklesnis taikymas visame sektoriuje ir skaidrumas (geriau „aiškiau“ negu „paprasčiau“, pavyzdžiui, įdiegiant brūkšninį kodą, kuriame būtų išsaugota svarbi informacija). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Labai svarbu atsižvelgti į socialines ir socialines – ekonomines aplinkybes, nors jų rodikliai nebūtinai gali būti akivaizdūs. Kadangi valstybės narės taiko skirtingą teisinį reguliavimą, ypač socialinių reikalų srityje (darbo sąlygos, minimalus darbo užmokestis), tai gali apsunkinti pastangas parengti suderintą požiūrį visoje ES. Nepaisant to, svarbu į tvarumo ženklinimą įtraukti socialinį ir ekonominį aspektą. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Svarstant pragmatiškai, būtų logiška pripažinti esamas ES sertifikavimo sistemas, pavyzdžiui, ekologiško ūkininkavimo, saugomos geografinės nuorodos (SGN), saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN) arba garantuoto tradicinio gaminio (GTG) statusus, taip skatinant maisto produktų tiekimo sistemos tvarumą. NET jei šios schemos ne visiškai aprėptų tvarumo aspektus, jos vis tiek apimtų elementus, padedančius užtikrinti didesnį maisto produktų tiekimo sistemos tvarumą. Reikėtų atlikti esamų taisyklių tvarumo patikrą ir, prireikus, papildyti jas atitinkamomis tvarumo nuostatomis. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Regioniniai ir (arba) vietos produktai ir trumposios tiekimo grandinės gali padėti sukurti tvaresnes maisto produktų tiekimo sistemas. Dažnai regioniniai gamintojai gamina visai greta vietos gyventojų, todėl patiria tam tikrą visuomenės kontrolę, o tai iš esmės galėtų skatinti tvarius gamybos būdus. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Sezoniškumo aspektas, ypač vaisių ir daržovių srityje, daro įtaką tvarumo lygiui. Informuojant ir šviečiant galima užtikrinti sąmoningumą apie šios greitai gendančios ir daug vandens turinčios maisto produktų kategorijos vartojimą tausojant išteklius. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Vykdant naujausią BŽŪP reformą ir įgyvendinant Europos žaliąjį kursą (Biologinės įvairovės strategiją, strategiją „Nuo ūkio iki stalo“) Europos žemės ūkyje siekiama užtikrinti, kad žemės ūkio gamyba Europoje taps dar tvaresnė. Todėl nurodant žemės ūkio žaliavų kilmę taip pat galima daryti išvadas apie jų tvarumo lygį. |
| --- | --- |

4.13.

Briuselis, 2022 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/food/horizontal-topics/farm-fork-strategy_en

1

(2)  EESRK nuomonė savo iniciatyva „Pilietinės visuomenės indėlis rengiant visapusišką ES maisto politiką“ (OL C 129, 2018 4 11, p. 18).

2

(3)  EESRK nuomonė savo iniciatyva „Sveikos ir tvarios mitybos skatinimas ES“ (OL C 190, 2019 6 5, p. 9).

3

(4)  EESRK nuomonė savo iniciatyva „Trumpųjų ir alternatyvių maisto tiekimo grandinių skatinimas ES. Agroekologijos vaidmuo“, (OL C 353, 2019 10 18, p. 65).

4

(5)  EESRK nuomonė savo iniciatyva „ES tvaraus vartojimo strategijos kūrimas“ (OL C 429, 2020 12 11, p. 51).

5

(6)  EESRK nuomonė savo iniciatyva „Maisto verslo strategijų ir procesų derinimas su darnaus vystymosi tikslais“ (OL C 152, 2022 4 6, p. 63).

6

(7)  https://www.fao.org/in-action/territorios-inteligentes/componentes/produccion-agricola/contexto-general/en/

7

(8)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/336988/WHO-EURO-2020-1569-41320-56234-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

8

(9)  EESRK nuomonė savo iniciatyva „Sveikos ir tvarios mitybos skatinimas ES“ (OL C 190, 2019 6 5, p. 9).

9

(10)  https://www.oneplanetnetwork.org/knowledge-centre/resources/guidelines-providing-product-sustainability-information

10

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/102

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Strateginė energetikos pertvarkos vizija siekiant sudaryti sąlygas ES strateginiam savarankiškumui“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/15)

| Pranešėjai: | Thomas KATTNIG


  Lutz RIBBE


  Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |

Pranešėjai:

Thomas KATTNIG

Lutz RIBBE

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 197 / 9 / 12 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

197 / 9 / 12

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | 2021 m. pabaigoje EESRK nusprendė parengti išsamią energetikos pertvarkos viziją. 2022 m. sausio 18 d. Komitetas nutarė, kad visi skyriai ir CCMI turėtų, įtraukdami nuomones savo iniciatyva dėl įvairių energetikos pertvarkos aspektų, parengti bendrą nuomonę Strateginė energetikos pertvarkos vizija siekiant sudaryti sąlygas darniam vystymuisi. |
| --- | --- |

1.1.

Tačiau dėl Rusijos Federacijos karinės invazijos susidarius dabartinei padėčiai Ukrainoje, energetikos pertvarka tapo vienu svarbiausių prioritetų, nes padariniai ES energijos tiekimui ir energijos kainoms neturi precedento.

Atsižvelgiant į dabartinę krizę ir tikslą iki 2030 m. nutraukti ES priklausomybę nuo Rusijos dujų, šioje EESRK nuomonėje pateikiama išsami energetikos pertvarkos vizija siekiant sukurti ir skatinti ES strateginį savarankiškumą energetikos srityje.

Taigi, siekiant parengti ilgalaikę strateginę viziją, šioje bendrojoje nuomonėje pateikiamos:

| — | skyrių nuomonių savo iniciatyva išvados ir rekomendacijos (1); |
| --- | --- |

—

skyrių nuomonių savo iniciatyva išvados ir rekomendacijos (1);

| — | nuomonių dėl „REPowerEU“, plano „REPowerEU“ ir būsimų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų išvados; |
| --- | --- |

—

nuomonių dėl „REPowerEU“, plano „REPowerEU“ ir būsimų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų išvados;

| — | ankstesnių EESRK nuomonių išvados ir rekomendacijos. |
| --- | --- |

—

ankstesnių EESRK nuomonių išvados ir rekomendacijos.

| 1.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad neradus reikiamų sprendimų, dėl dabartinės energetikos krizės ekonominių ir socialinių padarinių derinio demokratinė sistema gali patirti spaudimą. Todėl EESRK pritaria tam, kad būtų įgyvendintos neatidėliotinos priemonės pačioms opiausioms problemoms spręsti, visų pirma užtikrinti tiekimo saugumą „kuo prieinamesne“ kaina tiek vartotojams, tiek pramonei, nukentėjusiems nuo dabartinio staigaus kainų augimo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Klimato kaita Europoje tampa vis labiau pastebimu reiškiniu. Be to, dabartinė energetikos krizė, kurią dar labiau apsunkino agresyvi Rusijos invazija į Ukrainą, aiškiai rodo, kad tiek Europos energetikos sąjungos, tiek žaliojo kurso pasiūlyti tikslai ir priemonės iš esmės yra teisingi, tačiau nėra pakankamai plataus užmojo. Jų dar nepakanka, kad Europa taptų saugi, tvari, konkurencinga ir įgytų „strateginį energetinį savarankiškumą“. Pabrėžtina, kad jie vis dar įgyvendinami pernelyg nedrąsiai. Šiuo atžvilgiu reikia paradigminės slinkties. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Europos potencialas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje turi būti kuo tiksliau nustatytas ir apie jį turi būti plačiai informuojama, kad būtų skatinamas bendras supratimas, kokiu mastu galima pasiekti nepriklausomybę nuo energijos importo. Visų pirma reikia atsižvelgti į šilumos ir transporto sektorių elektrifikavimą ir poreikį naudoti vietoje iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamą vandenilį. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Derėtų ne tik kuo greičiau išnaudoti šį potencialą, bet ir dar aktyviau stengtis išnaudoti energijos taupymo potencialą. Dabartinėmis aplinkybėmis energijos taupymas yra geriausias būdas nedelsiant padaryti poveikį. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tuo pat metu bus reikalingos trumpalaikės ir galbūt vidutinio laikotarpio priemonės siekiant kompensuoti nutrauktą energijos tiekimą iš Rusijos. Suskystintų gamtinių dujų importas yra viena iš tokių priemonių. Tačiau EESRK mano, jog svarbu, kad tai nesukurtų naujos ilgalaikės priklausomybės nuo iškastinio kuro. Į tai turi būti atsižvelgta iš anksto investicijų cikle. Apskritai siekiama ne įvairinti priklausomybę, o pasiekti kuo aukštesnį strateginio savarankiškumo lygį. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ši pertvarka nėra tik didelis techninis iššūkis – ji taip pat apima ir struktūrinius klausimus. Ateityje energijos gamyba bus kur kas labiau decentralizuota nei praeityje. Tai taip pat atveria galimybių miestams ir regionams bei kitiems naujiems suinteresuotiesiems subjektams, pvz., labai mažoms įmonėms ir MVĮ, individualiems gaminantiems vartotojams ir gaminančioms bendrijoms. EESRK mano, kad politinius sprendimus priimantys asmenys vis dar nepateikė aiškių nurodymų ar priemonių, kaip konkrečiai subjektai, iki šiol buvę grynai energijos vartotojais, galėtų tapti naujais dalyviais šioje srityje. EESRK daugelyje savo nuomonių nurodė, kad būtina išankstinė sąlyga, siekiant užtikrinti sparčią transformaciją, yra visuomenės pritarimas. Dalyvavimo teisės ir atviros galimybės yra geriausias būdas šiam pritarimui užtikrinti. Taigi turėtų būti kalbama ne tik apie tai, kur ir iš kokio tipo šaltinio generuojama energija, bet ir apie tai, kam leidžiama iš energijos gamybos užsidirbti pinigų. EESRK dar kartą ragina Europos Komisiją ir valstybes nares kartu su verslo organizacijomis, rūmais, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais imtis plataus masto ir tikslinių informavimo ir informuotumo didinimo priemonių, kurios būtų koordinuojamos ir papildytų vienos kitas (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pakartoja savo įsitikinimą, išreikštą ankstesnėse nuomonėse: ne tik socialinės ir regioninės sanglaudos fondus ir paramą atstatymui reikia naudoti taip, kad būtų remiami klimato politikos veiksmai ir energetikos pertvarka, bet ir klimato ir energetikos politika turi būti skirta socialinei ir regioninei sanglaudai skatinti. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad neradus reikiamų sprendimų, dėl dabartinės energetikos krizės ekonominių ir socialinių padarinių derinio demokratinė sistema gali patirti spaudimą. Todėl EESRK pritaria tam, kad būtų įgyvendintos neatidėliotinos priemonės pačioms opiausioms problemoms spręsti, visų pirma užtikrinti tiekimo saugumą „kuo prieinamesne“ kaina tiek vartotojams, tiek pramonei, kurie nukentėjo nuo dabartinio staigaus kainų augimo. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Klimato krizės padariniai daro didelį poveikį Europai ir pasauliui. EESRK pakartoja, kad tvirtai remia žaliajame kurse nustatytus tikslus, strateginio savarankiškumo energijos tiekimo srityje stiprinimą ir perėjimą prie tvarios, neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Rusijos inicijuotas „energetinis karas“ dar labiau išryškina poreikį iš esmės paspartinti žaliuoju kursu pradėtą pertvarką. Planas „REPowerEU“ ir kitos Komisijos pasiūlytos iniciatyvos padeda atitinkamai pritaikyti žaliąjį kursą, tačiau jos dar nėra pakankamai plataus užmojo. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Į socialinį aspektą turi būti atsižvelgiama imantis bet kokių priemonių, kurios planuojamos kaip energetikos pertvarkos dalis. Viena vertus, to reikia, kad nesumažėtų visuomenės pritarimas būtiniems pokyčiams ir būtų užtikrinta teisinga pertvarka. Kita vertus, ši pertvarka taip pat sudarys sąlygas teigiamiems pokyčiams regioninėje ekonomikoje, įskaitant naujas darbo vietas (3), todėl pertvarka bus labiau pripažįstama. EESRK, kaip pilietinės visuomenės atstovas, dažnai teikė gaires, kaip įtraukti visuomenės narius, kad jie galėtų pasinaudoti teisingos transformacijos privalumais. Deja, šių gairių dažniausiai buvo nepaisoma, todėl gali kilti daugiau sunkumų siekiant visuomenės pritarimo. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK mano, kad Europos ekonomikos, ypač pramonės sektoriaus ir labai mažų įmonių ir MVĮ, kaip tvarių inovacijų varomųjų jėgų, konkurencingumas turi ir gali būti išsaugotas. Pažangios energijos naudojimo koncepcijos, pavyzdžiui, virtualios elektrinės, mažesnėms įmonėms suteikia didelių augimo galimybių. Kadangi labai mažos įmonės ir MVĮ yra esminė konkurencingos, neutralaus poveikio klimatui, žiedinės ir įtraukios ekonomikos ES dalis, reikia sukurti ir išlaikyti tinkamas sąlygas, numatant tikslines paramos formas ir pagrindines sąlygas. Tai būtina siekiant užtikrinti ir skatinti ekonomikos augimą ir aukštos kokybės darbo vietas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nors ES pirmauja mažinant išmetamą CO2 kiekį, kiti subjektai turi prisidėti prie klimato politikos veiksmų. Europos Sąjunga turi dėti daugiau diplomatinių pastangų, įsitraukti į naujų formų bendradarbiavimą ir naudoti tokias priemones kaip bendradarbiavimo ir prekybos susitarimai, kad paskatintų trečiąsias šalis dėti daugiau pastangų siekiant įveikti šią krizę. Kartu ES turi parengti diskursą dėl to, ar pramonės tiekimo grandines grąžinti į Europą, kad būtų sumažinta priklausomybė nuo Kinijos tiekėjų, pavyzdžiui, fotovoltinių modulių ir baterijų sektoriuje, ir kartu užtikrinti visiškai tvarią tiekimo grandinę, be kita ko, socialinės politikos ir pagarbos žmogaus teisėms požiūriu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dabartinė energetikos (kainų) krizė ir tiekimo saugumo, stabilumo ir nuspėjamumo stoka Europos Sąjungai daro didžiulį spaudimą. Krizė būtų ne tokia sunki, jei anksčiau būtų imtasi tikslingesnių veiksmų ir, pavyzdžiui, būtų rimčiau žiūrima į pačios ES tikslus (pvz., Europos energetikos sąjungos tikslus). EESRK palankiai vertina komunikate dėl „REPowerEU“ pasiūlytas priemones ir patį planą „REPowerEU“, kuriuo siekiama padidinti žaliosios energijos gamybą, įvairinti pasiūlą ir sumažinti Rusijos dujų paklausą, nes siūlomi sprendimai atitinka žaliojo kurso ir Europos energetikos sąjungos tikslus. Komiteto nuomone, tai visų pirma turėtų būti ne priklausomybės įvairinimo klausimas, o, kiek įmanoma, labiau „strateginė energetinė nepriklausomybė ir savarankiškumas“. Kalbant apie išteklius, skirtus Rusijos dujoms pakeisti, EESRK įspėja, kad ES turi ypatingą dėmesį skirti šių išteklių poveikiui aplinkai ir naujai priklausomybei nuo trečiųjų šalių, kurios nepritaria Europos vertybėms. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | 2022 m. rugpjūčio mėn. padėtis energijos rinkose aiškiai parodė, kad nė vienas energijos išteklius niekada nėra visiškai patikimas. Pavyzdžiui, daug Prancūzijos atominių elektrinių jau keletą mėnesių neprijungiamos prie tinklo dėl priežiūros, klimato kaitos poveikio ir kitų problemų. Energijos gamyba anglimis kūrenamose elektrinėse ne tik turėjo didelį poveikį klimato krizei, bet ir pati patiria tiesioginį jos poveikį: dėl sausros vandens lygis Reino upėje yra žemas ir anglimis kūrenamos elektrinės nebegali būti aprūpintos anglimi. Dėl panašių priežasčių hidroenergija taip pat tapo mažiau stabili, kaip atsitiko, pavyzdžiui, Italijoje. Be to, gamtinės dujos, nepriklausomai nuo to, ar jos transportuojamos dujų, ar skystu pavidalu, ne tik kenkia klimatui, bet ir kelia didžiulę geopolitinę riziką. Kitaip tariant, diversifikuotame ir saugiame energijos rūšių derinyje, kurio šiuo metu siekia visos valstybės narės, vėjo ir saulės energija išsiskiria kaip strateginiai ir perspektyvūs ištekliai nagrinėjant būsimą ES energetikos politiką. Siekiant kompensuoti šių dviejų energijos šaltinių pajėgumų svyravimus, visų pirma reikalingos saugyklos ir, antra, iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamas vandenilis, kuris padėtų ilgą laiką „saugoti“ vėjo ir saulės energiją. Europos strateginiam savarankiškumui lemiamas klausimas yra tai, kiek vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių galima pasigaminti pačioje Europoje ir kiek jo turi būti importuojama. Be to, pertvarkos metu turime nurodyti santykinai patikimiausią ir klimato požiūriu efektyviausią išteklių. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pastarųjų dešimtmečių poslinkiai, o taip pat pastarojo meto įvykiai parodo, kokie pavojingi yra kibernetiniai išpuoliai ir kritinės infrastruktūros objektų, tokių kaip energetikos tinklas ar elektrinės sabotažas. Šiai infrastruktūrai neveikiant ar jos veikimui sutrikus, gali atsirasti katastrofiškų tiekimo kliūčių ir kilti grėsmė viešajam saugumui. Kibernetinių išpuolių, o taip pat ir fizinių išpuolių taikiniais gali tapti ypatingos svarbos infrastruktūros objektai, tokie kaip dujų ir elektros tinklai, jūros dugne nutiesti interneto kabeliai, jūroje esantys įrenginiai ir sausumos vėjo elektrinių parkai ir suskystintų dujų terminalai, anglies ar atominės elektrinės, transporto ir eismo, sveikatos paslaugų, finansų ir saugumo objektai. Visi Europoje turi būti suinteresuoti geriau apsaugoti šią ypatingos svarbos infrastruktūrą. ES turi būti geriau pasiruošusi galimiems tokio pobūdžio išpuoliams. Todėl EESRK ragina nedelsiant kritiškai įvertinti priemones, kurių buvo imtasi iki šiol, ir parengti visapusišką strategiją, skirtą apsaugoti ES nuo tokių grėsmių kaip gaivalinės nelaimės, fiziniai ir kibernetiniai išpuoliai. Šiomis aplinkybėmis EESRK rekomenduoja užtikrinti, kad bet kokios užsienio investicijos į strateginius sektorius Sąjungoje atitiktų ES saugumo politiką. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK palankiai vertina tai, kad įsteigtas Socialinis klimato fondas (4). Nepaisant to, EESRK yra įsitikinęs, kad fondas nesuteiks pakankamai finansinės paramos, kad būtų galima atsakingai įveikti socialinius ir ekonominius padarinius. Didžiulei problemai – sukurti veiksmingą ir teisingą kompensavimo mechanizmą nevienalytėje ekonominėje erdvėje, kurią sudaro 27 valstybės narės – spręsti reikia platesnių paramos priemonių ir išteklių ES ir nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Labai išaugus energijos kainoms tapo aišku, kad dabartinė energijos rinka tvari yra tik iš dalies. Pati Komisijos pirmininkė Ursula von der Leyen, kalbėdama apie tarpvalstybinį kainų susiejimą su sąnaudomis Europos elektros energijos biržose, pareiškė, kad jei žaliosios elektros energijos kiekis ir toliau didės, ši sistema nebeveiks. Siekiant užtikrinti švarią, įperkamą ir patikimą energijos tiekimą ir teisę į energiją, reikia užduoti esminius klausimus dėl energijos ateities. EESRK mano, kad energijos rinkos kūrimo ir reguliavimo būdas turi būti pritaikytas prie naujų realijų, kai vyrauja atsinaujinančiųjų išteklių energija, kartu sudarant būtinas sąlygas pramonei, labai mažoms įmonėms ir MVĮ bei atskiriems subjektams, taip pat kuriant naujas dalyvavimo galimybes gaminantiems vartotojams, piliečių energetikos bendrijoms ir kt., kartu stiprinant tinkamą vartotojų apsaugą. Pertvarkant rinką ypatingas dėmesys turi būti skiriamas tam, kad būtų išvengta esamų struktūrinių kliūčių smulkiems rinkos dalyviams patekti į rinką. Tai taikoma, pavyzdžiui, prieigai prie balansavimo energijos ir, jei reikia, energijos gamybos pajėgumų rinkų, kurios gali būti reikalingos tiekimo saugumui užtikrinti. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Siekiant užtikrinti, kad energijos kainos būtų socialiai priimtinos ir jų konkurencingumas būtų atkurtas, kartu sudarant sąlygas ES toliau pirmauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo srityje, EESRK ragina supaprastinti ir paspartinti leidimų išdavimo procedūras atsinaujinančiosios energijos srityje, nes šios procedūros laikomos pagrindine kliūtimi spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą. Be to, reikia gerokai pagerinti pagrindines decentralizavimo priemonių, energijos kooperatyvų ir visų formų vartotojų vykdomos gamybos sąlygas. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EESRK tvirtai remia Komisijos pasiūlymą dėl dujų laikymo ir reglamentą dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių. Institucijos raginamos:






  — | papildyti tai trumpalaike investicijų priemone, kad būtų remiamos investicijos į vandeniliui pritaikytą infrastruktūrą, pavyzdžiui, jungtis ir saugyklas; |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

papildyti tai trumpalaike investicijų priemone, kad būtų remiamos investicijos į vandeniliui pritaikytą infrastruktūrą, pavyzdžiui, jungtis ir saugyklas;

| — | apsvarstyti galimybę naudotis dujų saugyklomis kaimyninėse trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

—

apsvarstyti galimybę naudotis dujų saugyklomis kaimyninėse trečiosiose šalyse;

| — | parengti planus atskiroms valstybėms narėms, kad būtų išvengta nesubalansuoto naštos padalijimo regionų lygmeniu. |
| --- | --- |

—

parengti planus atskiroms valstybėms narėms, kad būtų išvengta nesubalansuoto naštos padalijimo regionų lygmeniu.

| 2.13. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad lygiagretus centralizuotos ir decentralizuotos infrastruktūros plėtojimas yra problemiškas ir kad esama netinkamo investavimo rizikos. Pavyzdžiui, esama konkuruojančių potencialaus nacionalinio vandenilio vamzdynų tinklo naudojimo būdų ir šalto centralizuoto šilumos tiekimo tinklų plėtros. Todėl EESRK ragina priimti atitinkamus esminius sprendimus siekiant užtikrinti investicijų saugumą (5). |
| --- | --- |

2.13.

3.   Energetikos pertvarka – visa apimanti strategija ES ir tarptautiniu mastu

| 3.1. | Rusijos agresija sukėlė pasaulinę geopolitinę krizę, kuri daro vis didesnį poveikį tiek ekonominei pusiausvyrai, tiek pasauliniam energetiniam saugumui. Dėl jos reikėjo iš naujo apsvarstyti dešimtmečius trukusią energetikos, gynybos ir išorės santykių politiką ir ji privertė ES iš naujo įvertinti savo planus ir iki šiol pernelyg neryžtingus savo veiksmus, susijusius su žaliąja ir skaitmenine transformacija, ir atsižvelgti į Rusijai taikomų sankcijų padarinius tolesnei pasaulio energetikos pertvarkai. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Priklausomybė nuo pirminės energijos importo iš trečiųjų šalių tapo tiesiogine grėsme ES saugumui ir stabilumui. Todėl Europos Komisija skubiai pasiūlė priimti priemonių rinkinį, kuriuo Europos energetikos politika pagal planą „RePowerEU“ būtų pritaikyta prie dabartinės geopolitinės situacijos. Pasiūlyme dėl reglamento dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo ir teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, pavyzdžiui, dujų saugyklos priskiriamos ypatingos svarbos energetikos infrastruktūrai ir nustatomas privalomas dujų saugyklų operatorių sertifikavimas ir dujų saugyklų pripildymo tikslai, kad ES galėtų perimti savo energijos rinkos kontrolę. EESRK palankiai vertina visas šias priemones ir jos iš tiesų turėtų padėti ES atgauti savo energijos rinkos kontrolę. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Be to, atsižvelgdamas į dabartinę politinę įtampą, EESRK mano, kad kol iš tiesų prasidės Komisijos numatytas masinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos plėtros etapas, būtina dar aktyviau bendradarbiauti su daugeliu šalių, kurios trumpuoju laikotarpiu gali tiekti Europai energiją. Bendradarbiauti derėtų su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir, skirtingu mastu, Pietų Amerikos ir Afrikos šalimis, kurių iškastinio kuro eksportas, tapo būtinu trumpuoju laikotarpiu, turi būti vykdomas kartu perduodant žinias ir plėtojant atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas, kad būtų paspartintas klimato kaitos švelninimas ir šiuose regionuose. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Energetinei pertvarkai palankios aplinkos kūrimas

4.1.   Viešosios investicijos

| 4.1.1. | Kad patenkintume augantį elektros poreikį ir pasiektume savo klimato tikslus, turime padvigubinti investicijas į elektros tinklą iki 55 mlrd. EUR per metus ir lėšas švarios elektros gamybos pajėgumams užtikrinti padidinti iki 75 mlrd. EUR per metus (6). Atsižvelgiant į tai, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą, kovoti su energijos nepritekliumi, išlaikyti prieinamas kainas ir kurti kokybiškas darbo vietas, labai svarbios viešosios investicijos į pažangias ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemas, taip pat į laikymo infrastruktūrą. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESRK dar kartą rekomenduoja viešosioms investicijoms taikyti subalansuoto biudžeto taisyklę, patvirtintą nuomonėje ECO/569 (7), su sąlyga, kad nebus pakenkta nei vidutinės trukmės fiskaliniam stabilumui, nei euro vertei ir kad bus išsaugotas produktyvumas ir socialinis bei ekologinis pagrindas ateities kartų gerovei. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Mišraus finansavimo, kuriame dalyvauja privatūs investuotojai, galimybė yra tik tuo atveju, jei galima užtikrinti, kad asignavimai būtų skaidrūs, kad nebūtų konfidencialumo sąlygų ir kad, palyginti su viešuoju finansavimu, valdžios institucijos nepatirtų nepagrįstų išlaidų. Turi būti užtikrintas visiškas skaidrumas dėl pagrįstų papildomų išlaidų. Todėl dar svarbiau, kad tokiuose mišraus finansavimo modeliuose būtų aiškiai apibrėžtos teisės ir pareigos, kad būtų išaiškinti klausimai, susiję su atsakomybe, ir kad būtų sukurta veiksminga ir greita konfliktų sprendimo sistema, kad būtų išvengta ilgalaikių papildomų išlaidų ir nepalankių problemų dėl atsakomybės. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Būsimo energetikos sistemų ir infrastruktūros organizavimo klausimu EESRK ne kartą pabrėžė aktyvaus visų vartotojų – namų ūkių, įmonių ir energetikos bendrijų – dalyvavimo kuriant pažangiąsias energetikos sistemas svarbą ir būtinybę rasti paskatų pilietinei visuomenei dalyvauti pereinant prie švarios energijos. Akivaizdu, kad pavienių asmenų, ūkininkų, miestų, labai mažų įmonių ir MVĮ bei piliečių energetikos bendrijų vaidmuo finansuojant priemones nebuvo deramai įvertintas. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, pavyzdžiui, daugiau kaip 90 % įrengtosios galios Vokietijoje įdiegė ne pagrindiniai energijos tiekėjai. Neturime strategijos, kaip išnaudoti šį akivaizdų potencialą ir parengtą dirvą. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Europos energetiką reglamentuojančiuose teisės aktuose klimato apsauga nepripažįstama kaip tinklų reguliavimo tikslas. Todėl ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms sunku rasti paskatų elektros skirstymo tinklams pertvarkyti, plėsti ir modernizuoti taip, kad jie atitiktų neutralaus poveikio klimatui reikalavimus. Dėl šios priežasties Europos energetiką reglamentuojančiuose teisės aktuose neutralus poveikis klimatui turėtų būti aiškiai įvardijamas kaip tinklo reguliavimo tikslas. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Komisija teisingai pažymi, kad viešosios investicijos gali ir turi paskatinti privačias investicijas. Tačiau plane „REPowerEU“ neaptariamas atitinkamų viešųjų lėšų refinansavimas. Subsidijų iškastiniams ištekliams panaikinimas būtų vienas iš būdų, kaip tai organizuoti; dar vienas būdas būtų apmokestinti didžiulį nenumatytą pelną, gaunamą dėl didelės naftos ir dujų krizės, kuri buvo ypač naudinga didžiosioms naftos bendrovėms. EESRK nerimą kelia tai, kad, viena vertus, ypač didelis energijos įmonių pelnas ir, kita vertus, dėl staiga išaugusių kainų didėjantis energijos nepriteklius, gali tapti pavojingu socialiniu sprogstamuoju užtaisu. EESRK siūlo šį pelną apkarpyti taikant mokesčius ir jį perkelti kaip finansinę kompensaciją energijos vartotojams, pavyzdžiui, finansiškai silpnesniems namų ūkiams arba intensyviai energiją vartojančioms įmonėms, ir naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai plėtoti bei reikiamai tinklo infrastruktūrai kurti, ypač atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse apie tai jau diskutuojama arba tai įgyvendinama. EESRK laikosi nuomonės, kad siekiant neatgrasyti energetikos bendrovių investuoti į mažo anglies dioksido pėdsako sprendimus, toks apmokestinimas turėtų būti vertinamas labai atsargiai. EESRK ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti atitinkamas priemones. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Tiekimo politika turi būti derinama su infrastruktūra, kuria būtų sudaromos sąlygos tinkamam elektros energijos ir dujų srautui Europos rinkoje ir būtų užtikrinamas tinklo stabilumas. EESRK yra įsitikinęs, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kad tinklo plėtra būtų apibrėžiama kaip viršesnis viešasis interesas, įskaitant klimato apsaugą kaip reguliavimo tikslą, ir apskritai veiksmingiau sinchronizuoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir elektros energijos tinklo planavimą. Būtina skubiai priimti konkrečias ES teisės nuostatas. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Prisitaikymo prie klimato kaitos fondas

| 4.2.1. | Dabartinis ES reagavimo į gaivalines nelaimes mechanizmas yra Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF). Tačiau turimas metinis ESSF biudžetas atrodo mažas, palyginti su pastarojo meto gaivalinių nelaimių padaryta žala (8), todėl jį reikia smarkiai padidinti. Žaliosios energetikos pertvarkos finansavimas ES lėšomis yra daug didesnis, tačiau juo neatsižvelgiama į neatidėliotiną dabartinį ES poreikį užsitikrinti žaliąja energija pagrįstą savarankiškumą. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESRK nuomone, ES reikia naujo finansavimo mechanizmo, kuriuo būtų galima nedelsiant suteikti didelę paramą valstybėms narėms tokių ekstremaliųjų situacijų atveju. Todėl EESRK siūlo įsteigti naują prisitaikymo prie klimato kaitos fondą. Šis finansavimas turėtų būti nukreipiamas iš esamų ES fondų, visų pirma iš Sanglaudos fondo ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP), ir jis turėtų būti racionaliai ir nuosekliai valdomas per šį naująjį fondą. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Modernizuojant finansavimo aplinką taip pat būtų galima išplėsti esamų programų taikymo sritį, padidinti jų išteklius ir priemonę „Next Generation ES“ laikyti pavyzdine nauja finansavimo priemone. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad gali prireikti naujų išteklių, norint įveikti didžiulius iškilusius iššūkius. Tačiau bet kokie nauji nuosavi ištekliai turi būti suformuoti teisingai, kad būtų išvengta papildomos naštos nepalankiose sąlygose esančioms grupėms. Be to, tokie ištekliai neturi trukdyti ekonominiam vystymuisi. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Nepaprastai svarbu, kad prisitaikymo prie klimato kaitos fondo, kuris būtų labiau orientuotas į greitą ir neatidėliotiną reagavimą, veikimas būtų derinamas su visa apimančia ES klimato, aplinkos ir energetikos politika, nes tai ilgainiui leis sumažinti priklausomybę nuo reagavimo į ekstremaliąsias situacijas priemonių ir apsaugoti žmoniją bei gamtos pasaulį. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Technologijų skatinimas

| 4.3.1. | Norint sėkmingai įvykdyti žaliąją pertvarką gamybos pramonėje, reikia pakankamo, stabilaus ir tinkamo atsinaujinančiųjų išteklių energijos derinio, kad būtų galima užtikrinti elektrifikaciją ir sėkmingai gaminti ekologišką vandenilį. Šiuo metu kuriamos energijos kaupimo technologijos ir visapusiškai išnaudojamos skaitmeninimo teikiamos galimybės. Todėl vis dar labai reikalingi moksliniai tyrimai ir technologinę plėtra. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Nuo liberalizavimo pradžios elektros energijos bendrovių investicijų rezultatai prastėja. Viešųjų investicijų į mokslinius tyrimus ir technologijų, kuriamų priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti, dalis ES yra mažesnė nei visose kitose stipriausios ekonomikos šalyse, o tai kelia pavojų ES konkurencingumui pagrindinių ateities technologijų srityje. EESRK ragina Komisiją parengti strateginį investicijų planą ir skatinti valstybes nares optimaliai ir veiksmingai naudoti lėšas švarios energijos vystymui. Tas pats pasakytina ir apie investicijas į elektros tinklą. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro reikės iš esmės pertvarkyti pramonės veiklą (per ateinančius 30 metų). Nors daugelis mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų jau yra sukurtos, jų technologinės parengties lygiai (9) yra žemi. Norint plėsti ir plačiai diegti šias proveržio technologijas, reikia joms parengti plataus užmojo veiksmų planus, o ES, pasitelkdama Klimato ir inovacijų fondus, privalo propaguoti inovacijas. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Nekyla abejonių, kad žaliasis vandenilis ateityje prisidės prie saugios Europos energetikos sistemos užtikrinimo. EESRK atkreipia dėmesį į savo nuomones dėl vandenilio strategijos (10) ir ES energetikos sistemos integravimo strategijos (11). |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Parama labai mažoms įmonėms ir MVĮ (12)

| 4.4.1. | Labai mažos ir mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), nesvarbu, ar tai būtų tradicinės įmonės, šeimos verslai, prekiautojai, socialinės ekonomikos įmonės, amatų įmonės ar laisvųjų profesijų atstovai yra svarbi sprendimo dalis siekiant konkurencingos, neutralaus poveikio klimatui, žiedinės ir įtraukios ES ekonomikos, jei tik sudaromos ir vyrauja tinkamos sąlygos. Labai mažoms įmonėms ir MVĮ naudinga gerinti savo aplinkosauginį veiksmingumą ir teikti praktinę patirtį bei sprendimus kitoms įmonėms, piliečiams ir viešajam sektoriui. EESRK pripažįsta ir pabrėžia labai mažų įmonių ir MVĮ įvairovę ir skirtingus poreikius, tačiau kartu ragina ypatingą dėmesį skirti mažiausioms ir pažeidžiamiausioms įmonėms. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EESRK pabrėžia, kad būtina skubiai remti labai mažas įmones ir MVĮ, kad jos kuo geriau suprastų ir valdytų žaliąją pertvarką. EESRK ragina Europos Komisiją ir valstybes nares kartu su verslo organizacijomis, rūmais, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais imtis plataus masto ir tikslinių informavimo ir informuotumo didinimo priemonių, kurios būtų koordinuojamos ir papildytų viena kitą. Kita vertus, reikėtų pabrėžti svarbų labai mažų įmonių ir MVĮ vaidmenį kuriant naujas technologijas ir novatoriškus sprendimus, skirtus žaliesiems pokyčiams ES pramonėje, ir į tai atsižvelgti nustatant finansavimo programų prieinamumo kriterijus. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESRK ragina ES ir valstybes nares paspartinti žaliąsias labai mažų įmonių ir MVĮ investicijas užtikrinant palankią, nuspėjamą ir skatinančią reguliavimo aplinką, įskaitant sklandžias leidimų išdavimo procedūras ir vengiant apsunkinančių administracinių prievolių, taip pat suteikiant galimybę greitai, lengvai, paprastai ir atsekamai gauti finansavimą, pritaikytą skirtingiems visų įvairių labai mažų įmonių ir MVĮ grupių poreikiams. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Siekdamas pagerinti labai mažų įmonių ir MVĮ išteklių naudojimo efektyvumą, EESRK siūlo įvairiuose regionuose steigti žiediškumo centrus. Tai turėtų sustiprinti įvairių sektorių įmonių bendradarbiavimą ir palengvinti naujos praktikos ir procesų kūrimą, įskaitant naujų technologijų demonstravimą. Viešųjų pirkimų procedūros visoje ES turi apimti su klimatu susijusius, socialinius ir kitus kokybės kriterijus. Taip skatinamos labai mažų įmonių ir MVĮ inovacijos ir sudaromos palankesnės sąlygos šioms įmonėms dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose. Labai mažų įmonių ir MVĮ organizacijos, rūmai, akademinė bendruomenė, socialiniai partneriai ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai turėtų būti neatsiejama proceso dalis. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EESRK ragina švietimo paslaugų teikėjus ir labai mažas įmones ir MVĮ glaudžiai bendradarbiauti rengiant mokymus, kad jie atitiktų kompetencijas ir įgūdžius, reikalingus žaliajai pertvarkai vykdyti, įskaitant darbuotojų ir verslininkų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą. Be to, EESRK siūlo remti labai mažų įmonių ir MVĮ inovacijų srities veiklą skatinant ir palengvinant bendradarbiavimą su kitomis įmonėmis, jų organizacijomis, rūmais, universitetais ir mokslinių tyrimų organizacijomis. |
| --- | --- |

4.4.5.

5.   Bendras teisingos ir įtraukios pertvarkos skatinimas

5.1.   Teisinga pertvarka

| 5.1.1. | Teisinga pertvarka apima priemones ir socialinės politikos intervencines priemones, kuriomis prisidedama prie perėjimo prie tvarios, anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos ir gamybos sistemos. EESRK pabrėžia, kad teisinga pertvarka nėra vien tik finansinė pertvarka. Jos tikslas taip pat yra apsaugoti darbuotojų teises, kurti deramą darbą, kokybiškas darbo vietas ir socialinę apsaugą, stiprinti demokratinį dalyvavimą (taip pat ir įmonių lygmeniu) ir išlaikyti bei toliau didinti Europos įmonių konkurencingumą, todėl reikia imtis konkrečių veiksmų visais lygmenimis, ypač regionų lygmeniu. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Užimtumas tuose pagrindiniuose sektoriuose, kuriuos ypač paveikė aplinkos modernizavimas ir pramonės revoliucija siekiant neutralaus poveikio klimatui Europos, susiduria su dideliais pokyčiais, dėl kurių būtina perkvalifikavimo ir švietimo priemonėmis investuoti į kokybiškas žaliąsias darbo vietas. Atsižvelgiant į tai, naujausių žinių ir švietimo teisių suteikimas yra toks pat svarbus kaip nuolatinis moterų pripažinimo techninėse profesijose skatinimas. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje nustatytos priemonės ir įvairūs pertvarkos etapai gali lemti didžiulius ekonomikos pokyčius ir socialinius sutrikimus. Todėl EESRK ragina Komisiją vertinant NEKSVP daugiau dėmesio skirti teisingos pertvarkos strategijų tinkamumui, ypač siekiant šių tikslų:






  — | sudaryti palankesnes sąlygas pereiti iš vietos darbo vietos į kitą; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

—

sudaryti palankesnes sąlygas pereiti iš vietos darbo vietos į kitą;

| — | remti dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo darbo vietą praradusius darbuotojus (vietoje vienos prarastos darbo vietos turėtų būti sukurta bent viena lygiavertė darbo vieta); |
| --- | --- |

—

remti dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo darbo vietą praradusius darbuotojus (vietoje vienos prarastos darbo vietos turėtų būti sukurta bent viena lygiavertė darbo vieta);

| — | atskleisti regionų ekonominį potencialą, susijusį su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir naujomis dalyvavimo elektros energijos gamyboje formomis; |
| --- | --- |

—

atskleisti regionų ekonominį potencialą, susijusį su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir naujomis dalyvavimo elektros energijos gamyboje formomis;

| — | veiksmingai kovoti su energijos nepritekliumi. |
| --- | --- |

—

veiksmingai kovoti su energijos nepritekliumi.

| 5.1.4. | EESRK ragina mokymo paslaugų teikėjus ir įmones glaudžiai bendradarbiauti rengiant mokymus, kad jie atitiktų įgūdžius ir kompetencijas, reikalingus žaliajai ekonomikos transformacijai vykdyti, įskaitant darbuotojų ir verslininkų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą. |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | EESRK primena savo ankstesnėse nuomonėse išreikštą įsitikinimą (13) – ne tik socialinės ir regioninės sanglaudos ir pagalbinės gaivinimo priemonės turi būti įgyvendinamos taip, kad būtų užtikrinta klimato apsauga ir sklandžiau vyktų energetikos pertvarka: veikiau klimato ir energetikos politika turi būti dar formuojama taip, kad ja būtų skatinama socialinė ir regioninė sanglauda. Tokių būdų jau esama – tai, pavyzdžiui, saulės energijos įrenginių projektų įgyvendinimas buvusiuose Portugalijos ir Graikijos rusvųjų anglių kasybos regionuose arba strateginis energiją gaminančių vartotojų skatinimas Lietuvoje. Tačiau šie pavyzdžiai tikrai nėra tapę bendrąja praktika arba vyraujančia tendencija. |
| --- | --- |

5.1.5.

5.2.   Sąlygų privačiosioms investicijoms sudarymas

| 5.2.1. | Atskiroms valstybėms narėms reikia programų, skirtų pagal principą „iš apačios į viršų“ plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, kurie yra būtini energetikos pertvarkai ir daro didelį poveikį tiekiamos energijos kokybei ir, visų svarbiausia, kainoms. Dėl išaugusių energijos kainų (nustatomų nacionaliniuose elektros energijos tinkluose) jau pastebima tendencija savarankiškai tenkinti įmonių, kurioms žalioji energija tapo išlikimo klausimu, energijos poreikius. Daugelis įmonių jau dinamiškai investuoja į savo atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir šilumos šaltinius. Kadangi šie šaltiniai yra pigesni, jie taip pat yra patrauklūs vietos įmonėms ir bendruomenėms, kurios galėtų panaudoti į elektros tinklą tiekiamą perteklinę energiją. Deja, daugelyje Europos vietų sistemas reikia tobulinti ir jos šiuo metu nėra parengtos priimti daug naujų įrenginių. Be to, labai dažnai šių privačių investicijų nereikėtų sutelkti tik į vienos įmonės poreikius – jos galėtų būti naudingos vietos bendruomenėms. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Atrodo, kad atsinaujinančiosios energijos sektoriaus plėtros problema yra dinamiškas energijos didėjimas šiame sektoriuje per labai trumpą laikotarpį, o tai yra didelis iššūkis valstybių narių vidaus energijos sistemoms, nepaisant didelių investicijų į tinklo modernizavimą ir sistemų perdavimo pajėgumų didinimą. Dabar Europai reikia vystyti vietos energetikos bendrijas, kuriose vietos valdžios institucijos atlieka dominuojantį investicinį vaidmenį. Tai vadinamieji energetikos kooperatyvai, įsteigti dalyvaujant gyventojams ir dažnai finansuojami iš vietos investicinių fondų. Toks vietos visuomenės įtraukimo į energetikos pertvarką būdas užtikrina paramą šioms iniciatyvoms ir sumažina visuomenės pasipriešinimo gamybos, paskirstymo ar perdavimo įrenginių diegimui konkrečiose vietovėse pavojų. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Šios iniciatyvos turėtų būti kuo greičiau įtrauktos į ES reglamentus ir finansuojamos valstybės lėšomis, skirtomis šios rūšies investicijoms. Šiuo požiūriu nepaprastai svarbu komercializuoti vidutinės ir žemos įtampos linijas elektros tinkle, kad tinklo infrastruktūrą būtų galima statyti dalyvaujant ir privatiems investuotojams. Pilietinės fotovoltinės įrangos plėtra rodo didelį visuomenės ir verslininkų investavimo potencialą. Tinkamais šios srities teisės aktais būtų išspręstos ir finansavimo problemos, ir problemos, susijusios su tokių investicijų prijungimu prie elektros energijos sistemos. |
| --- | --- |

5.2.3.

5.3.   Energijos nepriteklius

| 5.3.1. | ES ir jos valstybės narės toliau turi teikti absoliučią pirmenybę tam, kad už prieinamą kainą būtų užtikrinamos lygios galimybės naudotis energija ir energijos tiekimo saugumas. Sparčiai kylant energijos kainoms, vis daugiau ES piliečių ir vartotojų visoje Europoje patiria energijos nepriteklių. Dar iki pandemijos energijos nepriteklių patyrusių asmenų padėtis blogėja, o vartotojams, kuriems anksčiau nekildavo sunkumų apmokant sąskaitas už energiją, kyla pavojus nuskursti. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Atsižvelgdamas į šio klausimo svarbą, EESRK ragina ES skatinti bendrą požiūrį į energijos nepriteklių. Šiuo metu kiekviena valstybė narė gali apibrėžti energijos nepritekliaus sąvoką pagal savo kriterijus, o nesant bendro požiūrio gali susiklostyti tokia situacija, kai Komisija negali tinkamai įvertinti padėties, o valstybės narės nevienodai supranta tą patį dalyką ir skirtingai į jį reaguoja. Pasiūlyme dėl Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos naujos redakcijos pateikta apibrėžtis ir Europos energijos nepritekliaus stebėjimo centro anksčiau nustatyti rodikliai yra gera pradžia. Atsižvelgdamas į klausimo skubumą, EESRK mano, kad Komisija ir valstybės narės turi skatinti bendrą požiūrį, kuris leistų konkrečiai ir vienodai suprasti energijos nepritekliaus problemą ir rinkti statistinius duomenis. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | EESRK pabrėžia, kad svarbu investuoti į sąžiningą ir efektyvų energijos tiekimą siekiant ilgainiui sumažinti energijos nepriteklių. Siekiant šio tikslo svarbu užtikrinti, kad investicijomis į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir energijos vartojimo efektyvumą, taip pat vykdant visapusišką pastatų renovaciją būtų remiamos mažiausias pajamas gaunančios grupės. Tik užtikrinus, kad finansiškai silpnesni namų ūkiai turėtų priemonių būtinoms investicijoms, gaminantys vartotojai gali įgyti savo asmeninį arba kaip bendruomenėje su kitais narių „strateginį savarankiškumą“, o tai galiausiai yra pats tvariausias būdas energijos nepritekliui įveikti. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Šiame kontekste EESRK primena savo poziciją, jog negalima leisti, kad susiformuotų dviejų klasių energetikos visuomenė. Negali atsitikti taip, kad tik geresnės finansinės padėties ir geresnę techninę įrangą turintys namų ūkiai turėtų naudą iš energetikos pertvarkos, o visi kiti namų ūkiai patirtų išlaidas. Todėl EESRK remia paskatas ir priemones, skirtas įgyvendinti Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą ir taip padėti pažeidžiamiems vartotojams ir namų ūkiams, ir pažymi, kad plataus užmojo tikslai centralizuoto šildymo ir vėsinimo tiekimo srityje gali pabloginti socialinio būsto sąlygas. Todėl Komitetas palankiai vertina pasiūlymą sukurti Socialinį klimato fondą ir ragina laikytis teisingos pertvarkos principo, kad būtų atsižvelgta į skirtingą atskirų valstybių narių situaciją. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Kadangi energijos nepriteklių lemia bendras skurdas, taip pat labai svarbu, kad Komisija ir valstybės narės ir toliau daug dėmesio skirtų bendram skurdo mažinimui. Ši krizė rodo, kad reikia nuolat gerinti galimybes įsidarbinti ir socialinę įtrauktį, užtikrinti tinkamą gyvenimo lygį ir skatinti ekonomikos augimą valstybėse narėse. |
| --- | --- |

5.3.5.

5.4.   Kaimo vietovės

| 5.4.1. | EESRK mano, kad bendrai energetikos ir skaitmeninės pertvarkos strategijai kaimo vietovėse nebuvo skirta laukto dėmesio ir paramos. EESRK ragina skubiai įgyvendinti ilgalaikę Komisijos viziją dėl ES kaimo vietovių ir sutelkti suinteresuotuosius subjektus pagal ES kaimo paktą. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | EESRK ne kartą pabrėžė, kad energetikos pertvarka (perėjimas nuo didelių centralizuotų gamybos įrenginių prie labiau decentralizuotų struktūrų) suteikia realių galimybių naujiems pajamų šaltiniams ir naujoms darbo vietoms kaimo vietovėse (14). Šiuo požiūriu Komitetas yra labai nusivylęs Europos Komisijos ir valstybių narių iki šiol pateiktomis idėjomis. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Būtina svarbesnį vaidmenį suteikti vietos ir regionų energetikos bendrijoms siekiant teisingos energetikos pertvarkos derinant ją su bendruomenės vystymusi ir šiuo tikslu kuriant ir plečiant piliečių energetikos bendrijas, savanoriškumo pagrindu suburiančias piliečius, vietos valdžios institucijas ir labai mažų įmonių ir MVĮ socialiniams ir ekonominiams pranašumams skatinti. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | EESRK daro išvadą, kad skaitmeninių technologijų diegimas kaimo vietovėse yra būtinas reikalavimas energetikos pertvarkai remti. Kaimo energetikos sistema turi būti decentralizuota, o tai reiškia, kad labai reikia užtikrinti daugiau ir geresnių jungčių, kurioms būtina diegti skaitmenines technologijas, kad būtų galima suderinti pasiūlą ir paklausą ir užtikrinti efektyvius energijos srautus. |
| --- | --- |

5.4.4.

6.   Konkrečios pastabos

| 6.1. | Išlaikius tvirtą ES pramonės bazę, Europos visuomenei bus užtikrinta gerovė, kokybiškos darbo vietos ir įsipareigojimas kovoti su klimato kaita. Europos pramonė, norėdama išlaikyti savo konkurencinę padėtį, turi investuoti tiek į mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, tiek į įrangą ir įrenginius. Tam reikia tinkamos reguliavimo sistemos.
  Energetikos pramonė sudaro labai didelį ekonomikos sektorių. Šio segmento ypatumas – jis yra pagrindinis kitų ekonomikos sektorių svertas. Energetikos sektorius visais aspektais yra labai stereotipinis lyčių požiūriu: vyrams tenka dominuojanti padėtis, o tai lemia didelį vyrų ir moterų profesinį disbalansą tiek privačiajame, tiek viešajame energetikos sektoriuose (15).
  EESRK rekomenduoja:






  — | stiprinti galiojančius Europos ir nacionalinius teisės aktus dėl lygybės ir užtikrinti jų vykdymą; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Energetikos pramonė sudaro labai didelį ekonomikos sektorių. Šio segmento ypatumas – jis yra pagrindinis kitų ekonomikos sektorių svertas. Energetikos sektorius visais aspektais yra labai stereotipinis lyčių požiūriu: vyrams tenka dominuojanti padėtis, o tai lemia didelį vyrų ir moterų profesinį disbalansą tiek privačiajame, tiek viešajame energetikos sektoriuose (15).

EESRK rekomenduoja:

—

stiprinti galiojančius Europos ir nacionalinius teisės aktus dėl lygybės ir užtikrinti jų vykdymą;

| — | sukurti vienodas sąlygas mokytis su energetika susijusių profesijų valstybėse narėse ir Europos lygmeniu, sukurti Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžą; |
| --- | --- |

—

sukurti vienodas sąlygas mokytis su energetika susijusių profesijų valstybėse narėse ir Europos lygmeniu, sukurti Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžą;

| — | užtikrinti lygybę energetikos sektoriaus darbo rinkoje nagrinėjant moterų galimybes, kartu užkertant kelią tam, kad energetikos ir skaitmeninė pertvarka taptų kliūtimis moterų karjerai ir darbo užmokesčiui, ir plėtojant socialinį dialogą ir kolektyvines sutartis dėl lygybės energetikos įmonėse visoje Europoje. |
| --- | --- |

—

užtikrinti lygybę energetikos sektoriaus darbo rinkoje nagrinėjant moterų galimybes, kartu užkertant kelią tam, kad energetikos ir skaitmeninė pertvarka taptų kliūtimis moterų karjerai ir darbo užmokesčiui, ir plėtojant socialinį dialogą ir kolektyvines sutartis dėl lygybės energetikos įmonėse visoje Europoje.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 486, 2022 12 21, p. 67; OL C 486, 2022 12 21, p. 88; OL C 486, 2022 12 21, p. 53; OL C 486, 2022 12 21, p. 1; OL C 486, 2022 12 21, p. 59; OL C 486, 2022 12 21, p. 23; OL C 486, 2022 12 21, p. 198.

1

(2)  OL C 486, 2022 12 21, p. 1.

2

(3)  OL C 367, 2018 10 10, p. 1.

3

(4)  OL C 152, 2022 4 6, p. 158.

4

(5)  Žr. OL C 429, 2020 12 11, p. 85.

5

(6)  Šią išvadą daro Europos elektros sektoriaus atstovų asociacija „Eurelectric“.

6

(7)  OL C 275, 2022 7 18, p. 50.

7

(8)  2021 m. Vokietijoje susikaupė įspūdinga 80 mlrd. EUR suma.

8

(9)  Technologinės parengties lygiai – tai skirtingi skalės taškai, pagal kuriuos vertinama technologijos pažanga arba brandos lygis.

9

(10)  OL C 123, 2021 4 9, p. 30.

10

(11)  OL C 123, 2021 4 9, p. 22.

11

(12)  OL C 486, 2022 12 21, p. 1.

12

(13)  Žr. OL C 47, 2020 2 11, p. 30 ir OL C 62, 2019 2 15, p. 269.

13

(14)  OL C 367, 2018 10 10, p. 1.

14

(15)  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslai Nr. 5, 7 ir 8; Joy Clancy, Tventės universitetas, Give women a chance: engendering the energy supply chain.

15

Give women a chance: engendering the energy supply chain

---

PRIEDAS

Toliau pateikiamas diskusijų metu atmesti pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

2.6 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dabartinė energetikos (kainų) krizė ir tiekimo saugumo, stabilumo ir nuspėjamumo stoka Europos Sąjungai daro didžiulį spaudimą. Krizė būtų ne tokia sunki, jei anksčiau būtų imtasi tikslingesnių veiksmų ir, pavyzdžiui, būtų rimčiau žiūrima į pačios ES tikslus (pvz., Europos energetikos sąjungos tikslus). EESRK palankiai vertina komunikate dėl „REPowerEU“ pasiūlytas priemones ir patį planą „REPowerEU“, kuriuo siekiama padidinti žaliosios energijos gamybą, įvairinti pasiūlą ir sumažinti Rusijos dujų paklausą, nes siūlomi sprendimai atitinka žaliojo kurso ir Europos energetikos sąjungos tikslus. Komiteto nuomone, tai visų pirma turėtų būti
  ne priklausomybės
  įvairinimo klausimas
  , o,
  kiek įmanoma, labiau „
  strateginė energetinė nepriklausomybė
  ir
  savarankiškumas
  “. Kalbant apie išteklius, skirtus Rusijos dujoms pakeisti, EESRK įspėja, kad ES turi ypatingą dėmesį skirti šių išteklių poveikiui aplinkai ir naujai priklausomybei nuo trečiųjų šalių, kurios nepritaria Europos vertybėms. | Dabartinė energetikos (kainų) krizė ir tiekimo saugumo, stabilumo ir nuspėjamumo stoka Europos Sąjungai daro didžiulį spaudimą. Krizė būtų ne tokia sunki, jei anksčiau būtų imtasi tikslingesnių veiksmų ir, pavyzdžiui, būtų rimčiau žiūrima į pačios ES tikslus (pvz., Europos energetikos sąjungos tikslus). EESRK palankiai vertina komunikate dėl „REPowerEU“ pasiūlytas priemones ir patį planą „REPowerEU“, kuriuo siekiama padidinti žaliosios energijos gamybą, įvairinti pasiūlą ir sumažinti Rusijos dujų paklausą, nes siūlomi sprendimai atitinka žaliojo kurso ir Europos energetikos sąjungos tikslus. Komiteto nuomone, tai
  visų pirma
  turėtų būti
  išteklių
  įvairinimo klausimas
  ir reikėtų siekti
  kiek įmanoma labiau užtikrinti „
  atvirą strateginę energetinę nepriklausomybę
  ir
  savarankiškumą
  “. Kalbant apie išteklius, skirtus Rusijos dujoms pakeisti, EESRK įspėja, kad ES turi ypatingą dėmesį skirti šių išteklių poveikiui aplinkai ir naujai priklausomybei nuo trečiųjų šalių, kurios nepritaria Europos vertybėms.
  Taip pat dabartinėmis aplinkybėmis turime išsaugoti visus savo veikiančius energijos šaltinius, nes iš tiesų dabar mums kyla pavojus ne dėl galimo pakaitinių šaltinių poveikio aplinkai, bet dėl energijos trūkumo ir tiekimo sutrikimų. Negalima prarasti energijos gamybos pajėgumų, kurie šiuo metu aprūpina Europos energijos rinką
  . |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Dabartinė energetikos (kainų) krizė ir tiekimo saugumo, stabilumo ir nuspėjamumo stoka Europos Sąjungai daro didžiulį spaudimą. Krizė būtų ne tokia sunki, jei anksčiau būtų imtasi tikslingesnių veiksmų ir, pavyzdžiui, būtų rimčiau žiūrima į pačios ES tikslus (pvz., Europos energetikos sąjungos tikslus). EESRK palankiai vertina komunikate dėl „REPowerEU“ pasiūlytas priemones ir patį planą „REPowerEU“, kuriuo siekiama padidinti žaliosios energijos gamybą, įvairinti pasiūlą ir sumažinti Rusijos dujų paklausą, nes siūlomi sprendimai atitinka žaliojo kurso ir Europos energetikos sąjungos tikslus. Komiteto nuomone, tai visų pirma turėtų būti
  ne priklausomybės
  įvairinimo klausimas
  , o,
  kiek įmanoma, labiau „
  strateginė energetinė nepriklausomybė
  ir
  savarankiškumas
  “. Kalbant apie išteklius, skirtus Rusijos dujoms pakeisti, EESRK įspėja, kad ES turi ypatingą dėmesį skirti šių išteklių poveikiui aplinkai ir naujai priklausomybei nuo trečiųjų šalių, kurios nepritaria Europos vertybėms.

Dabartinė energetikos (kainų) krizė ir tiekimo saugumo, stabilumo ir nuspėjamumo stoka Europos Sąjungai daro didžiulį spaudimą. Krizė būtų ne tokia sunki, jei anksčiau būtų imtasi tikslingesnių veiksmų ir, pavyzdžiui, būtų rimčiau žiūrima į pačios ES tikslus (pvz., Europos energetikos sąjungos tikslus). EESRK palankiai vertina komunikate dėl „REPowerEU“ pasiūlytas priemones ir patį planą „REPowerEU“, kuriuo siekiama padidinti žaliosios energijos gamybą, įvairinti pasiūlą ir sumažinti Rusijos dujų paklausą, nes siūlomi sprendimai atitinka žaliojo kurso ir Europos energetikos sąjungos tikslus. Komiteto nuomone, tai
  visų pirma
  turėtų būti
  išteklių
  įvairinimo klausimas
  ir reikėtų siekti
  kiek įmanoma labiau užtikrinti „
  atvirą strateginę energetinę nepriklausomybę
  ir
  savarankiškumą
  “. Kalbant apie išteklius, skirtus Rusijos dujoms pakeisti, EESRK įspėja, kad ES turi ypatingą dėmesį skirti šių išteklių poveikiui aplinkai ir naujai priklausomybei nuo trečiųjų šalių, kurios nepritaria Europos vertybėms.
  Taip pat dabartinėmis aplinkybėmis turime išsaugoti visus savo veikiančius energijos šaltinius, nes iš tiesų dabar mums kyla pavojus ne dėl galimo pakaitinių šaltinių poveikio aplinkai, bet dėl energijos trūkumo ir tiekimo sutrikimų. Negalima prarasti energijos gamybos pajėgumų, kurie šiuo metu aprūpina Europos energijos rinką
  .

Balsavimo rezultatai

| Už | 77 |
| --- | --- |
| Prieš | 113 |
| Susilaikė | 14 |

Už

77

Prieš

113

Susilaikė

14

4.3.1 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Norint sėkmingai įvykdyti žaliąją pertvarką gamybos pramonėje, reikia pakankamo, stabilaus ir tinkamo atsinaujinančiųjų išteklių energijos derinio, kad būtų galima užtikrinti elektrifikaciją ir sėkmingai gaminti
  ekologišką
  vandenilį. Šiuo metu kuriamos energijos kaupimo technologijos ir visapusiškai išnaudojamos skaitmeninimo teikiamos galimybės. Todėl vis dar labai reikalingi moksliniai tyrimai ir technologinę plėtra. | Norint sėkmingai įvykdyti žaliąją pertvarką gamybos pramonėje, reikia pakankamo, stabilaus ir tinkamo atsinaujinančiųjų išteklių energijos derinio, kad būtų galima užtikrinti elektrifikaciją ir sėkmingai gaminti vandenilį. Šiuo metu kuriamos energijos kaupimo technologijos ir visapusiškai išnaudojamos skaitmeninimo teikiamos galimybės. Todėl vis dar labai reikalingi moksliniai tyrimai ir technologinę plėtra. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Norint sėkmingai įvykdyti žaliąją pertvarką gamybos pramonėje, reikia pakankamo, stabilaus ir tinkamo atsinaujinančiųjų išteklių energijos derinio, kad būtų galima užtikrinti elektrifikaciją ir sėkmingai gaminti
  ekologišką
  vandenilį. Šiuo metu kuriamos energijos kaupimo technologijos ir visapusiškai išnaudojamos skaitmeninimo teikiamos galimybės. Todėl vis dar labai reikalingi moksliniai tyrimai ir technologinę plėtra.

Norint sėkmingai įvykdyti žaliąją pertvarką gamybos pramonėje, reikia pakankamo, stabilaus ir tinkamo atsinaujinančiųjų išteklių energijos derinio, kad būtų galima užtikrinti elektrifikaciją ir sėkmingai gaminti vandenilį. Šiuo metu kuriamos energijos kaupimo technologijos ir visapusiškai išnaudojamos skaitmeninimo teikiamos galimybės. Todėl vis dar labai reikalingi moksliniai tyrimai ir technologinę plėtra.

Balsavimo rezultatai

| Už | 92 |
| --- | --- |
| Prieš | 112 |
| Susilaikė | 9 |

Už

92

Prieš

112

Susilaikė

9

4.3.4 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nekyla abejonių, kad
  žaliasis
  vandenilis ateityje prisidės prie saugios Europos energetikos sistemos užtikrinimo. EESRK atkreipia dėmesį į savo nuomones dėl vandenilio strategijos (1) ir ES energetikos sistemos integravimo (2) strategijos. | Nekyla abejonių, kad vandenilis ateityje prisidės prie saugios Europos energetikos sistemos užtikrinimo. EESRK atkreipia dėmesį į savo nuomones dėl vandenilio strategijos (1) ir ES energetikos sistemos integravimo (2) strategijos. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Nekyla abejonių, kad
  žaliasis
  vandenilis ateityje prisidės prie saugios Europos energetikos sistemos užtikrinimo. EESRK atkreipia dėmesį į savo nuomones dėl vandenilio strategijos (1) ir ES energetikos sistemos integravimo (2) strategijos.

Nekyla abejonių, kad vandenilis ateityje prisidės prie saugios Europos energetikos sistemos užtikrinimo. EESRK atkreipia dėmesį į savo nuomones dėl vandenilio strategijos (1) ir ES energetikos sistemos integravimo (2) strategijos.

Balsavimo rezultatai

| Už | 92 |
| --- | --- |
| Prieš | 112 |
| Susilaikė | 9 |

Už

92

Prieš

112

Susilaikė

9

1.4 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos potencialas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje turi būti kuo tiksliau nustatytas ir apie jį turi būti plačiai informuojama, kad būtų skatinamas bendras supratimas, kokiu mastu galima pasiekti nepriklausomybę nuo energijos importo. Visų pirma reikia atsižvelgti į šilumos ir transporto sektorių elektrifikavimą ir poreikį naudoti vietoje
  iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  gaminamą vandenilį. | Europos potencialas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje turi būti kuo tiksliau nustatytas ir apie jį turi būti plačiai informuojama, kad būtų skatinamas bendras supratimas, kokiu mastu galima pasiekti nepriklausomybę nuo energijos importo. Visų pirma reikia atsižvelgti į šilumos ir transporto sektorių elektrifikavimą ir poreikį naudoti vietoje gaminamą vandenilį. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Europos potencialas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje turi būti kuo tiksliau nustatytas ir apie jį turi būti plačiai informuojama, kad būtų skatinamas bendras supratimas, kokiu mastu galima pasiekti nepriklausomybę nuo energijos importo. Visų pirma reikia atsižvelgti į šilumos ir transporto sektorių elektrifikavimą ir poreikį naudoti vietoje
  iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių
  gaminamą vandenilį.

Europos potencialas atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje turi būti kuo tiksliau nustatytas ir apie jį turi būti plačiai informuojama, kad būtų skatinamas bendras supratimas, kokiu mastu galima pasiekti nepriklausomybę nuo energijos importo. Visų pirma reikia atsižvelgti į šilumos ir transporto sektorių elektrifikavimą ir poreikį naudoti vietoje gaminamą vandenilį.

Balsavimo rezultatai

| Už | 92 |
| --- | --- |
| Prieš | 112 |
| Susilaikė | 9 |

Už

92

Prieš

112

Susilaikė

9

1.6 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tuo pat metu bus reikalingos trumpalaikės ir galbūt vidutinio laikotarpio priemonės siekiant kompensuoti nutrauktą energijos tiekimą iš Rusijos. Suskystintų gamtinių dujų importas yra viena iš tokių priemonių. Tačiau EESRK mano, jog svarbu, kad tai nesukurtų naujos ilgalaikės priklausomybės nuo iškastinio kuro. Į tai turi būti atsižvelgta iš anksto investicijų cikle. Apskritai siekiama
  ne
  įvairinti priklausomybę,
  o pasiekti
  kuo
  aukštesnį strateginio
  savarankiškumo
  lygį
  . | Tuo pat metu bus reikalingos trumpalaikės ir galbūt vidutinio laikotarpio priemonės siekiant kompensuoti nutrauktą energijos tiekimą iš Rusijos. Suskystintų gamtinių dujų importas yra viena iš tokių priemonių. Tačiau EESRK mano, jog svarbu, kad tai nesukurtų naujos ilgalaikės priklausomybės nuo iškastinio kuro. Į tai turi būti atsižvelgta iš anksto investicijų cikle. Apskritai siekiama įvairinti
  šaltinius ir kartu sumažinti didelę
  priklausomybę
  nuo vieno importuotojo, kad būtų pasiektas
  kuo
  aukštesnis atviro strateginio
  savarankiškumo
  lygis
  . |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Tuo pat metu bus reikalingos trumpalaikės ir galbūt vidutinio laikotarpio priemonės siekiant kompensuoti nutrauktą energijos tiekimą iš Rusijos. Suskystintų gamtinių dujų importas yra viena iš tokių priemonių. Tačiau EESRK mano, jog svarbu, kad tai nesukurtų naujos ilgalaikės priklausomybės nuo iškastinio kuro. Į tai turi būti atsižvelgta iš anksto investicijų cikle. Apskritai siekiama
  ne
  įvairinti priklausomybę,
  o pasiekti
  kuo
  aukštesnį strateginio
  savarankiškumo
  lygį
  .

Tuo pat metu bus reikalingos trumpalaikės ir galbūt vidutinio laikotarpio priemonės siekiant kompensuoti nutrauktą energijos tiekimą iš Rusijos. Suskystintų gamtinių dujų importas yra viena iš tokių priemonių. Tačiau EESRK mano, jog svarbu, kad tai nesukurtų naujos ilgalaikės priklausomybės nuo iškastinio kuro. Į tai turi būti atsižvelgta iš anksto investicijų cikle. Apskritai siekiama įvairinti
  šaltinius ir kartu sumažinti didelę
  priklausomybę
  nuo vieno importuotojo, kad būtų pasiektas
  kuo
  aukštesnis atviro strateginio
  savarankiškumo
  lygis
  .

Balsavimo rezultatai

| Už | 77 |
| --- | --- |
| Prieš | 113 |
| Susilaikė | 14 |

Už

77

Prieš

113

Susilaikė

14

---

(1)  OL C 123, 2021 4 9, p. 30.

(2)  OL C 123, 2021 4 9, p. 22.

(1)  OL C 123, 2021 4 9, p. 30.

(2)  OL C 123, 2021 4 9, p. 22.

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/115 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/115

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Viešojo transporto svarba žaliajam Europos ekonomikos atsigavimui“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/16)

| Pranešėja | Kristina KRUPAVIČIENĖ |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Dovilė JUODKAITĖ |

Pranešėja

Kristina KRUPAVIČIENĖ

Bendrapranešėjė

Dovilė JUODKAITĖ

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 173 / 1 / 2 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

173 / 1 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pripažįsta, kad viešajam transportui tenka svarbus vaidmuo siekiant žaliojo Europos ekonomikos atsigavimo po pandemijos. Pandemija tapo katalizatoriumi, parodžiusiu, kad viešasis transportas teikia visuomenės interesus atitinkančią paslaugą ir kartu užtikrina pirminės grandies darbuotojams ir pažeidžiamoms grupėms galimybę pasiekti darbo vietas ir naudotis paslaugomis. EESRK ragina judumą pripažinti asmens teise ir viešąja gėrybe, kuri turi būti prieinama visiems, nes ji užtikrina galimybę dalyvauti ekonominiame, socialiniame ir kultūriniame gyvenime. Teikti pakankamu darbuotojų skaičiumi aprūpintas, visiems prieinamas, įperkamas, saugias ir kokybiškas viešojo transporto paslaugas turi būti prioritetinis ES tikslas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atsižvelgdamas į viešojo transporto svarbą asmenims, naudotojams ir darbuotojams, EESRK pakartoja savo raginimą taikyti dalyvaujamąjį požiūrį į viešojo transporto planavimą regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmeniu (1). Tik taip galima užtikrinti, kad atsigavimo strategijos ir priemonės atitiktų visų viešąjį transportą valdančių ir juo besinaudojančių asmenų poreikius ir lūkesčius. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pažymi, kad aukštos kokybės paslaugų kūrimas yra labai svarbus viešojo transporto atsigavimui po pandemijos. Geros darbo sąlygos, taip pat motyvuoti ir gerai apmokyti darbuotojai yra būtini norint teikti tokio lygio paslaugas. EESRK ragina vietos, regionų ir nacionalinius politikos formuotojus kurti veiklos modelius, kurie padėtų sukurti geresnes novatoriškas ir patrauklias transporto sistemas, užtikrinančias tiek aukštos kokybės paslaugas, tiek tinkamas sąlygas ir socialinę apsaugą darbuotojams, o ES politikos formuotojus – visapusiškai juos remti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Viešasis transportas yra darbui imli paslaugų rūšis, susijusi su žaliosiomis darbo vietomis, kurių negalima perkelti į kitą vietovę. Viešojo transporto veiklos vykdytojai yra vieni iš didžiausių darbdavių miesto vietovėse, siūlantys darbą įvairiems žmonėms ir prisidedantys prie darbuotojų migrantų įtraukimo į darbo rinką. Kad būtų išsaugotas socialinis šio sektoriaus pobūdis, EESRK ragina sprendimus priimančius asmenis į viešojo transporto paslaugų sutartis įtraukti privalomus paslaugų kokybės ir socialinius kriterijus, pavyzdžiui, kolektyvinių sutarčių taikymą, ir tinkamą darbuotojų padėties sprendimą, jei pasikeistų veiklos vykdytojas. EESRK taip pat ragina politikos formuotojus užtikrinti, kad būtų sukurti tvirti socialinio dialogo mechanizmai, siekiant, kad šis sektorius būtų ekonomiškai ir socialiai tvarus. EESRK taip pat ragina visapusiškai laikytis viešųjų pirkimų procedūrų. (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 (2) arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES (3)). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant tvaraus judumo reikia tvirto politinio visų dalyvių ir visų lygių įsipareigojimo. ES institucijos turi atlikti svarų politinio vadovavimo ir orientavimo vaidmenį, nustatant aiškius tikslus bei uždavinius ir skiriant reikiamas lėšas. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją nustatyti išmatuojamus ir plataus užmojo tikslus, kad būtų pereita nuo asmeninių automobilių naudojimo prie kolektyvinio transporto ir aktyvaus judumo. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kad būtų sėkmingai įgyvendinama tvaraus viešojo transporto politika, skatinanti žaliąjį ekonomikos atsigavimą, itin svarbu užtikrinti ilgalaikes investicijas. Taikant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, ES valstybėms narėms buvo skirta daug finansinių išteklių, ir daugelis jų įsipareigojo investuoti į savo viešojo transporto sistemas. EESRK ragina Komisiją stebėti, kaip laikomasi šių įsipareigojimų, ir teikti ataskaitas apie jų vykdymą bei užtikrinti, kad vykdant žaliąjį ekonomikos gaivinimą taip pat būtų išsaugomos ir gerinamos darbo vietos, užtikrinama paslaugų kokybė ir socialinė įtrauktis. EESRK ragina valstybes nares sukurti dalyvavimo mechanizmus, kad būtų galima konsultuotis su naudotojais ir socialiniais partneriais dėl to, kaip naudojamos šios viešojo transporto sektoriaus gaivinimui gyvybiškai svarbios lėšos. EESRK nurodo, kad visas ES ir viešasis finansavimas, skiriamas transporto sprendimams plėtoti, būtų skiriamas pagal įtraukumo, prieinamumo ir transporto tvarumo kriterijus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Todėl EESRK ragina politikos formuotojus įtraukiu ir dalyvavimu grindžiamu būdu įgyvendinti skaitmeninės pertvarkos procesus, kuriais siekiama visiems užtikrinti tvarų ir teisingą transportą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares skatinti perėjimą prie ekologiškesnių transporto rūšių didinant šių transporto rūšių bendrą patrauklumą. Skatinant pereiti prie tvaraus viešojo transporto taip pat svarbu didinti visuomenės informuotumą apie transporto ir asmeninio judumo pasirinkimo daromą poveikį aplinkai. Todėl EESRK ragina Komisiją 2024 m. metais sutelkti dėmesį į viešąjį transportą, jo naudotojus ir darbuotojus. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Transportas ir judumas yra neatsiejama europiečių kasdienio gyvenimo dalis, teikianti galimybę judėti įvairių visuomenės sluoksnių žmonėms visuose Europos kampeliuose. Kad būtų neutralizuotas poveikis klimatui, Europos žaliojo kurso komunikate nustatytas tikslas iki 2050 m. 90 % sumažinti transporto išmetamų teršalų kiekį. Visi transporto sektoriai turi prisidėti prie šio sumažinimo. Europos žaliojo kurso komunikate teigiama, kad „reikia stipraus postūmio daugiarūšiam transportui“, nes tai padidins transporto sistemos veiksmingumą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Darnaus ir išmanaus judumo strategijoje tvarų tarpmiestinį ir miestų judumą Komisija laiko pavyzdiniu projektu, pabrėždama, kad reikia užtikrinti „sąžiningą ir teisingą judumą visiems“ ir padidinti kolektyvinio transporto daugiarūšiškumą, kad vežimas daugiarūšiu transportu miesto vietovėse ir priemiesčiuose taptų sklandesnis. Strategijoje taip pat atkreipiamas dėmesys į tai, kad vis aktualesni tampa nauji ir novatoriški sprendimai, įskaitant užsakomąsias paslaugas ir bendradarbiaujamojo judumo paslaugas. Strategijoje pirmenybė teikiama poreikiui tobulinti judumo mieste sistemą.






  — | Pristatydama savo Judumo mieste sistemą (4) Komisija nurodo, kad judumui mieste tenka 23 % ES transporto sektoriuje suvartojamo ir didėjančio elektros energijos kiekio ir tiek pat išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio; miestai susiduria su didžiausiomis oro kokybės problemomis, nes NO2 ir PM10 koncentracija viršija ES ribines vertes; nuo 2013 m. spūsčių lygis ES miestuose liko nepakitęs arba padidėjo, todėl visuomenė patiria didelių išlaidų, o tai apsunkina važinėjimą į darbą; miesto vietovėse žūsta ir sunkiai sužalojama 38 % visų ES kelių transporto aukų; daugiau kaip 70 % europiečių gyvena miestuose ir tikisi sprendimų, užtikrinančių geresnį ir saugesnį judumą, mažesnį spūsčių lygį ir mažesnę oro taršą bei triukšmo lygį; 30 % iš jų gyvena kaimuose, mažuose miesteliuose ir priemiestinėse zonose ir dažnai privalo naudotis asmeniniais automobiliais, kad pasiektų netoliese esančius miestų transporto mazgus, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

Pristatydama savo Judumo mieste sistemą (4) Komisija nurodo, kad judumui mieste tenka 23 % ES transporto sektoriuje suvartojamo ir didėjančio elektros energijos kiekio ir tiek pat išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio; miestai susiduria su didžiausiomis oro kokybės problemomis, nes NO2 ir PM10 koncentracija viršija ES ribines vertes; nuo 2013 m. spūsčių lygis ES miestuose liko nepakitęs arba padidėjo, todėl visuomenė patiria didelių išlaidų, o tai apsunkina važinėjimą į darbą; miesto vietovėse žūsta ir sunkiai sužalojama 38 % visų ES kelių transporto aukų; daugiau kaip 70 % europiečių gyvena miestuose ir tikisi sprendimų, užtikrinančių geresnį ir saugesnį judumą, mažesnį spūsčių lygį ir mažesnę oro taršą bei triukšmo lygį; 30 % iš jų gyvena kaimuose, mažuose miesteliuose ir priemiestinėse zonose ir dažnai privalo naudotis asmeniniais automobiliais, kad pasiektų netoliese esančius miestų transporto mazgus,

| — | miesto viešojo transporto infrastruktūrą ir paslaugas reikia pritaikyti taip, kad būtų užtikrintas geresnis prieinamumas, be kita ko, siekiant geriau aptarnauti senėjančius gyventojus daugelyje miestų, taip pat neįgaliuosius ar riboto judumo asmenis. |
| --- | --- |

—

miesto viešojo transporto infrastruktūrą ir paslaugas reikia pritaikyti taip, kad būtų užtikrintas geresnis prieinamumas, be kita ko, siekiant geriau aptarnauti senėjančius gyventojus daugelyje miestų, taip pat neįgaliuosius ar riboto judumo asmenis.

| 2.3. | Komisija taip pat pabrėžia, kad būtina skubiai spręsti klausimus, susijusius su klimato kaita ir viešojo transporto infrastruktūros vaidmeniu užtikrinant socialinę įtrauktį ir žmonių gerovę, ypač nepalankioje padėtyje esančių grupių gerovę. Todėl viešojo transporto tinklo stiprinimą Komisija pavertė vienu iš judumo mieste sistemos tikslų. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Per pastaruosius dvejus metus pandemija iš esmės pakeitė ekonomikos augimą ir jį palaikančias taisykles bei mechanizmus. Ji atskleidė sunkumus ir atkreipė dėmesį į ES bendrosios rinkos kūrimo vertybes. Vis dėlto pandemija taip pat suteikė galimybę sparčiau įgyvendinti politikos kryptis, pavyzdžiui, žaliąjį kursą, atskleidė, kaip svarbu, kad ekonomikos gaivinimo procese didžiausias dėmesys būtų skiriamas žmonėms, kaip numatyta teisingos pertvarkos koncepcijoje, ir paskatino Komisiją patvirtinti didžiausią finansinės paramos programą, skirtą socialiniam ir ekonominiam COVID-19 poveikiui sušvelninti, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP), kurios du iš šešių ramsčių yra žalioji ir skaitmeninė pertvarkos. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kalbant apie viešąjį transportą, pandemija paveikė šio sektoriaus darbo vietas, viešojo transporto keleivius, veiklos vykdytojus ir valdžios institucijas. Išvadose dėl Darnaus ir išmanaus judumo strategijos Europos Sąjungos Taryba atkreipė dėmesį į tai, kad COVID-19 krizė smarkiai paveikė viešąjį transportą ir kad politiniu atsaku į krizę turėtų būti siekiama atkurti pasitikėjimą viešojo transporto sistema ir didinti jos atsparumą, spartinant jos tvarų pertvarkymą bei modernizavimą ir tuo pat metu užtikrinant įperkamumą, atsižvelgiant į tai, kad viešasis transportas yra nepakeičiamas užtikrinant socialinę ir teritorinę sanglaudą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK atkreipia dėmesį į labai svarbų faktą, kad per visą pandemijos laikotarpį viešasis transportas įrodė savo vertę, nes užtikrino taip reikalingą judumą pirminės grandies specialistams ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms. Didelę dalį šių darbuotojų sudaro darbuotojai migrantai ir moterys, kurie, kaip žinia, norėdami pasiekti savo darbovietes ir gauti pagrindines paslaugas, daugiausia naudojasi viešuoju transportu. 2020 m. Eurobarometro duomenys rodo, kad viešuoju transportu naudojasi gerokai daugiau moterų nei vyrų. Europos Parlamento atliktame tyrime „Moterys ir transportas“ pateikiama įdomių įžvalgų apie šį judumo formos pasirinkimą, nors ir atkreipiamas dėmesys į tai, kad trūksta pagal lytį suskirstytų duomenų apie lyčių judumo modelius (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK taip pat pripažįsta, kad dėl pandemijos padidėjo išlaidos ir sumažėjo ištekliai. Su šia problema susiduria transporto paslaugų teikėjai ir valdžios institucijos. Nors dėl COVID-19 prevencijos priemonių išaugo išlaidos, o dėl gerokai sumažėjusio naudotojų skaičiaus įmonės neteko daug pajamų, vietos, viešojo sektoriaus ir valdžios institucijos suprato, kad viešojo transporto veikimo užtikrinimas yra viena jų pareigų – tarnauti bendruomenės labui, ypač tų asmenų, kurie tarnauja kitiems. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Šia nuomone savo iniciatyva siekiama pateikti pagrindines rekomendacijas, kaip atgaivinti ir ateityje plėtoti tvirtą, įtraukų, prieinamą ir atsparų viešąjį transportą po COVID-19 krizės, kad jis būtų naudingas ateities kartoms, turint omenyje senėjančią ES visuomenę (6). Daugiausia dėmesio joje bus skiriama viešojo transporto finansavimo, patrauklumo ir vaidmens užtikrinant žaliąjį ES ekonomikos gaivinimą klausimams, akcentuojant viešojo transporto darbuotojų socialines sąlygas. Darbuotojų trūkumas visuose transporto sektoriuose rodo, kad toks požiūris yra akivaizdžiai reikalingas. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK pripažįsta, kad viešasis transportas yra reikšmingas sprendimas siekiant žaliojo Europos ekonomikos atsigavimo po pandemijos. Jis ne tik padeda spręsti klimato problemas, bet ir prisideda prie gyvenimo kokybės gerinimo, nes padeda mažinti spūstis. „Iki 2020 m. Europos miestuose viešojo transporto sektoriuje per metus įvykdyta beveik 60 mlrd. keleivių kelionių ir šis skaičius vis augo. [...] Dėl spūsčių Europos ekonomika jau dabar praranda 1 % savo BVP, t. y. 100 mlrd. EUR per metus.“ (7) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK pažymi, kad dėl pandemijos pasikeitė žmonių elgsena ir iš naujo atkreiptas viešojo sektoriaus institucijų ir vietos valdžios institucijų dėmesys į viešojo transporto naudą visuomenei. Tačiau viešasis transportas buvo vienas iš sektorių, kuris labiausiai nukentėjo nuo drastiško keleivių skaičiaus sumažėjimo ir kuriam prireikė daugiausia laiko atsitiesti. Taip atsitiko todėl, kad nenorėdami užsikrėsti, žmonės ėmė rinktis aktyvų judumą ir keliones asmeniniais automobiliais. Didesnio aktyvaus judumo tendencija yra sveikintina ir skatintina, tačiau Europos politikos formuotojai, nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos turi rimtai apsvarstyti aktyvesnio naudojimosi asmeniniais automobiliais klausimą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pripažįsta, kad nepaisant to, jog per pandemiją pavyko nepertraukiamai teikti viešojo transporto paslaugas, užimtumo lygis šiame sektoriuje patyrė didelį smūgį. Europoje prieš pirmąjį karantiną šiame sektoriuje tiesiogines darbo vietas turėjo du milijonai žmonių (8). Svarbu paminėti, kad viešojo transporto sektoriuje vietos lygmeniu yra užtikrinamos saugios ir įvairaus pobūdžio darbo vietos – nuo žemesnės kvalifikacijos iki aukštos kvalifikacijos specialistų – ir įdarbinami įvairiausių socialinių grupių darbuotojai (9). Vis dėl to nemažai daliai jų teko pasinaudoti Vyriausybės siūlomomis laikino nedarbo programomis ir daugelis darbuotojų nusprendė nebegrįžti į savo darbą. Tai ypač pasakytina apie valstybes nares, kuriose socialinės apsaugos išmokos yra mažos ir kolektyvinių derybų aprėptis maža. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Todėl EESRK įspėja, kad darbuotojų itin trūksta visuose Europos transporto sektoriuose, įskaitant viešojo transporto sektorių. Darbo kokybė ir darbo vietos garantija tapo pagrindiniais kriterijais ieškantiems darbo, o socialinė apsauga ir kolektyvinių derybų aprėptis, šiuo požiūriu yra pagrindinės garantijos. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK palankiai vertina viešojo sektoriaus, regionų ir valstybės institucijų pastangas išlaikyti reikiamą viešojo transporto paslaugų teikimo mastą per visą pandemijos laikotarpį susiklosčius sudėtingoms aplinkybėms, dėl kurių prireikė finansinės paramos ir investicijų į saugos protokolus nuo COVID-19. Tačiau Komitetas pripažįsta, kad atitinkamos valdžios institucijos turėjo drastiškai apriboti transporto priemonių pajėgumus (10), pritaikyti skaitmeninius sprendimus, kad sumažintų tiesioginį keleivių ir darbuotojų kontaktą, skirti daugiau lėšų sveikatos ir higienos priemonėms ir kompensuoti sumažėjusias pajamas dėl staigaus ir nuolatinio viešojo transporto keleivių skaičiaus sumažėjimo. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Be to, EESRK apgailestauja, kad saugos protokolai nuo COVID-19 transporto sektoriuje ne visada buvo priimami taikant visapusišką požiūrį ir atsižvelgiant į visus paveiktus asmenis. Pavyzdžiui, tam tikrais atvejais viešasis transportas tapo neprieinamas neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus asmenims, nes buvo sumažinta arba sustabdyta pagalba riboto judumo keleiviams (11), be to, priimant skaitmeninius sprendimus nebuvo atsižvelgta į prastesnius skaitmeninius įgūdžius turinčius ir skaitmeninių prietaisų ar elektroninio ryšio paslaugų negalinčius įsigyti asmenis, nes šie sprendimai nebuvo parengti pagal ES prieinamumo politiką ir papildomus standartus. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pabrėžia, kad šiuo metu būtina parengti laikotarpiui po pandemijos skirtas strategijas, kurios padidintų viešojo transporto patrauklumą ir sudarytų sąlygas juo naudotis didesniam žmonių skaičiui. Kaip akcentuojama EESRK nuomonėje INT/909, „dabar turime galimybę užtikrinti sąžiningą atsigavimą ir greitai atkurti savo ekonomikas, kad jos būtų žalesnės, sąžiningesnės ir atsparesnės būsimiems sukrėtimams (12).“ Šis raginimas pakartotas EESRK nuomonėje TEN/728, kurioje pažymima, kad „perėjimas prie žaliosios ekonomikos turi būti socialiai teisingas ir sudaryti galimybę išsaugoti Europos transporto konkurencingumą, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant Europos transporto erdvę ir bendrąją rinką (13).“ |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus argumentus, norint padidinti viešojo transporto patrauklumą, reikia patenkinti šias pagrindines sąlygas:






  — | prieinamumo, pasireiškiančio pakankamu viešojo transporto rūšių pajėgumu patenkinti išaugusią paklausą, ypač kaimo, periferiniuose regionuose, kur žmonės dažnai turi mažiau galimybių rinktis, |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

prieinamumo, pasireiškiančio pakankamu viešojo transporto rūšių pajėgumu patenkinti išaugusią paklausą, ypač kaimo, periferiniuose regionuose, kur žmonės dažnai turi mažiau galimybių rinktis,

| — | pakankamo darbuotojų skaičiaus, kuriems būtų sudarytos tinkamos sąlygos ir galimybė dalyvauti mokymuose, užtikrintos stabilios ir kokybiškos darbo vietos, visos teisės ir išmokos, |
| --- | --- |

—

pakankamo darbuotojų skaičiaus, kuriems būtų sudarytos tinkamos sąlygos ir galimybė dalyvauti mokymuose, užtikrintos stabilios ir kokybiškos darbo vietos, visos teisės ir išmokos,

| — | geresnio ir veiksmingesnio junglumo su įvairių rūšių transportu tiek miesto ir ne miesto vietovėse, tiek tarp jų, kad būtų sudarytos sąlygos visiems keleiviams sklandžiai keliauti įvairiarūšiu transportu, taip pat iš vieno geografinio regiono į kitą, |
| --- | --- |

—

geresnio ir veiksmingesnio junglumo su įvairių rūšių transportu tiek miesto ir ne miesto vietovėse, tiek tarp jų, kad būtų sudarytos sąlygos visiems keleiviams sklandžiai keliauti įvairiarūšiu transportu, taip pat iš vieno geografinio regiono į kitą,

| — | įperkamumo visiems visuomenės nariams. Todėl apskaičiuojant viešojo transporto sąnaudas, reikėtų įvertinti, ar jis įperkamas socialinį ir ekonominį skurdą bei atskirtį patiriantiems asmenims. Glaudžiai konsultuojantis su atitinkamomis bendruomenėmis, reikėtų išnagrinėti tikslines sistemas, skirtas labiausiai socialiai ir ekonomiškai pažeidžiamoms grupėms remti, |
| --- | --- |

—

įperkamumo visiems visuomenės nariams. Todėl apskaičiuojant viešojo transporto sąnaudas, reikėtų įvertinti, ar jis įperkamas socialinį ir ekonominį skurdą bei atskirtį patiriantiems asmenims. Glaudžiai konsultuojantis su atitinkamomis bendruomenėmis, reikėtų išnagrinėti tikslines sistemas, skirtas labiausiai socialiai ir ekonomiškai pažeidžiamoms grupėms remti,

| — | prieinamumo, kad juo būtų galima sklandžiai ir savarankiškai naudotis visiems, įskaitant neįgaliuosius, vyresnio amžiaus asmenis ir asmenis su (laikina) judėjimo negalia, |
| --- | --- |

—

prieinamumo, kad juo būtų galima sklandžiai ir savarankiškai naudotis visiems, įskaitant neįgaliuosius, vyresnio amžiaus asmenis ir asmenis su (laikina) judėjimo negalia,

| — | naudotojų ir darbuotojų saugos, orientuotos į lyčių lygybės ir sąveikinius aspektus. Iš pastarųjų metų patirties matyti, kad saugiam keliavimui taip pat svarbios įtraukios visuomenės sveikatos priemonės. Viešojo transporto darbuotojai privalo užtikrinti saugią darbo aplinką, kurioje nebūtų smurto ir priekabiavimo, |
| --- | --- |

—

naudotojų ir darbuotojų saugos, orientuotos į lyčių lygybės ir sąveikinius aspektus. Iš pastarųjų metų patirties matyti, kad saugiam keliavimui taip pat svarbios įtraukios visuomenės sveikatos priemonės. Viešojo transporto darbuotojai privalo užtikrinti saugią darbo aplinką, kurioje nebūtų smurto ir priekabiavimo,

| — | kokybės, turint omenyje patogumą, kelionės laiką, pakankamą skaičių padėti galinčių darbuotojų, prieinamus skaitmeninius sprendimus, informaciją apie transporto galimybes ir tvarkaraščius. |
| --- | --- |

—

kokybės, turint omenyje patogumą, kelionės laiką, pakankamą skaičių padėti galinčių darbuotojų, prieinamus skaitmeninius sprendimus, informaciją apie transporto galimybes ir tvarkaraščius.

| 3.9. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad laikotarpiu iki pandemijos, SVPSĮ reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 buvo sudaryta galimybė viešojo transporto paslaugas teikti privatiems veiklos vykdytojams, rengiant konkursus ir sudarant viešųjų paslaugų sutartis pagal bendrąsias ES viešųjų pirkimų taisykles. Kadangi pandemija parodė, kad viešasis transportas atlieka strateginį vaidmenį visuomenės ir judumo atžvilgiu, o viešajam transportui trūksta precedento neturinčio darbuotojų skaičiaus, EESRK pabrėžia, kad viešųjų paslaugų sutartimis būtina užtikrinti socialinių ir įdarbinimo sąlygų apsaugą, siekiant išsaugoti įgūdžius šiame sektoriuje. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Viešasis transportas yra paslauga, kuria turi naudotis visa įvairialypė visuomenė. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu išlaikyti viešųjų pirkimų procesų skaidrumą ir užtikrinti, kad priimant sprendimus dėl viešųjų pirkimų dalyvautų ir darbuotojai, ir naudotojai. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK teigiamai vertina tai, kad Komisija, siekdama sušvelninti COVID-19 socialinį ir ekonominį poveikį, pradėjo taikyti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP). Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 2021/241 (14) nustatytos sąlygos, pagal kurias valstybės narės gali gauti ES EGADP dotacijas. Kad atitiktų sąlygas, jos turėjo pateikti nacionalinius planus ir įsipareigoti 37 % ES dotacijų skirti klimato srities investicijoms ir reformoms, o 20 % – skaitmeninei pertvarkai. Šių planų pagrindas yra švarus judumas. Tačiau EESRK pabrėžia, kad įgyvendinus šias priemones poveikį pajus ir visuomenė, ir darbuotojai, todėl šio proceso negalima vykdyti už uždarų durų. Prie ekologiškesnio ir tvaresnio viešojo transporto politikos kūrimo turėtų prisidėti visi socialiniai suinteresuotieji subjektai (15). Be to, viešieji suinteresuotieji subjektai turėtų turėti galimybę veiksmingai vykdyti viešosios politikos įgyvendinimo ir atitinkamų viešųjų lėšų panaudojimo stebėseną. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Reikėtų skatinti įtraukų dalyvavimą priimant viešojo transporto plėtros sprendimus, kad galėtų prisidėti visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant valdžios institucijas, paslaugų teikėjus, viešojo transporto naudotojus, prieinamumo ir miestų planavimo ekspertus (16). Reikėtų skatinti dalytis geriausia patirtimi, kaip kartu kurti viešojo transporto sprendimus (17). „Universalaus dizaino“ požiūris, vadovaujantis Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija (18), turėtų sudaryti sąlygas naudotis šiomis paslaugomis kuo didesniam naudotojų ratui, įskaitant neįgaliuosius, vyresnio amžiaus ir judėjimo negalią turinčius asmenis. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komisijos komunikate dėl pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą pažymima, kad „daugelis piliečių, ypač jaunimas, norėdami sumažinti savo anglies pėdsaką ir gyventi ekologiškesnėje, sveikesnėje aplinkoje, yra pasirengę keisti vartojimo ir judumo modelius, jei tik jiems suteikiama galimybes atverianti aktuali informacija“ (19). Užtikrinus, kad šios transporto rūšys taptų patrauklesnės visiems, bus lengviau pereiti prie ekologiškesnių ir tvaresnių transporto rūšių. Svarbu didinti informuotumą apie transporto ir asmeninio judumo pasirinkimo poveikį aplinkai. Tačiau vien tik skatinimo priemonės nedarys reikiamo poveikio, jei nebus tinkamai sprendžiamos problemos, susijusios su esamu, įperkamu, prieinamu ir saugiu viešuoju transportu. Nors daugelis žmonių supranta, kad reikia skubiai rinktis ekologiškesnį transportą, jie negalės vertingai prisidėti prie žaliosios pertvarkos, jei paprasčiausiai negalės įpirkti ekologiškesnio transporto ar juo naudotis. Tai bus didžiulė ES prarasta galimybė. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK norėtų pabrėžti, kad COVID-19 paskatino sparčiau diegti skaitmenines technologijas viešojo transporto sektoriuje. Labai tikėtina, kad šios tendencijos nesikeis ir bus toliau skatinamos įgyvendinant ES EGADP ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Nors skaitmeninimas gali prisidėti prie viešojo transporto veiksmingumo ir tvarumo, taip pat būti naudingas transporto naudotojams (pvz., skaitmeniniai kelionių planuotojai, tikruoju laiku teikiama informacija apie transportą), reikėtų stengtis užtikrinti, kad dėl perėjimo prie skaitmeninių technologijų transporto sektoriaus darbuotojams nesumažėtų galimybių įsidarbinti, o transporto naudotojams – gauti asmeninės pagalbos paslaugų, arba nepadidėtų judumo atotrūkis tarp transporto naudotojų, kurie dėl skaitmeninių paslaugų neprieinamumo, neįperkamumo ir prastesnių skaitmeninių įgūdžių negali gauti naudos iš skaitmeninimo ir tų, kurie gali. Todėl EESRK ragina politikos formuotojus įtraukiu ir dalyvavimu grindžiamu būdu įgyvendinti skaitmeninės pertvarkos procesus, kuriais siekiama visiems užtikrinti tvarų ir teisingą transportą. |
| --- | --- |

3.14.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  EESRK nuomonė TEN/766 „Naujoji ES judumo mieste sistema“ (OL C 323, 2022 8 26, p. 107).

1

(2)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

2

(3)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

3

(4)  ES judumo mieste sistema (COM(2021) 811 final).

4

final

(5)  Moterys ir transportas (angl. Women and transport), Europos Parlamentas, Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas, 2021 m. gruodžio mėn. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/701004/IPOL_STU(2021)701004_EN.pdf, p. 34–35: „Duomenis reikėtų vertinti atsižvelgiant į moterų judumo poreikius. Kaip minėta ankstesniuose skyriuose, moterys dažniau dirba ne visą darbo dieną, rūpinasi vaikais ir giminaičiais, gyvena ilgiau, rečiau nei vyrai turi vairuotojo pažymėjimą ir automobilį, dažniau nei vyrai naudojasi viešuoju transportu ir vaikšto pėsčiomis. Jų kasdienio judumo modeliai sudėtingesni nei vyrų. Kartu moterys dažnai turi ribotą įtaką namų ūkio finansų valdymui, nes jų pajamos dažniau būna mažesnės (Borgato et al., 2021; Rastrigina ir Verashchagina, 2015). Apskritai moterims dažniau gresia skurdas ir socialinė atskirtis (EIGE, 2020), nes jos dažniau priklauso pažeidžiamoms grupėms, o jų judumui daugiausia įtakos turi įperkamumas.“

5

Women and transport

et al.

(6)  Ageing Europe – statistics on population developments – Eurostatas.

6

Ageing Europe – statistics on population developments

(7)  Bendras ETF ir UITP pareiškimas COP 26 konferencijai: Kovos su klimato kaita priemonių taikymas pasitelkiant viešąjį transportą yra viena didžiausių ES ekonominių galimybių XXI amžiuje.

7

Kovos su klimato kaita priemonių taikymas pasitelkiant viešąjį transportą yra viena didžiausių ES ekonominių galimybių XXI amžiuje

(8)  Transporto ir turizmo atnaujinimas ES po COVID-19, 2021 m. gegužės mėn., Europos Parlamento TRAN komiteto užsakytas tyrimas, kurį atliko Vidaus politikos generalinio direktorato Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminis skyrius.

8

Transporto ir turizmo atnaujinimas ES po COVID-19

(9)  Bendras ETF ir UITP pareiškimas COP 26 konferencijai: Kovos su klimato kaita priemonių taikymas pasitelkiant viešąjį transportą yra viena didžiausių ES ekonominių galimybių XXI amžiuje.

9

Kovos su klimato kaita priemonių taikymas pasitelkiant viešąjį transportą yra viena didžiausių ES ekonominių galimybių XXI amžiuje

(10)  2020 m., per pirmąjį karantiną, Milanas ir Barselona sumažino naudojimąsi transporto priemonėmis atitinkamai iki 25 ir 50 %, Airija – iki 20 %, o Portugalija – iki dviejų trečdalių, remiantis 2020 m. rugsėjį paskelbto, Europos Parlamento TRAN komiteto užsakyto ir Vidaus politikos generalinio direktorato Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminio skyriaus atlikto tyrimo COVID-19 ir judumas mieste. Poveikis ir perspektyvos (PE 652.213) duomenimis.

10

COVID-19 ir judumas mieste. Poveikis ir perspektyvos

(11)  Europos neįgaliųjų forumo (ENF) rekomendacijos dėl COVID-19 krizės įveikimo priemonių teikiant transporto paslaugas.

11

(12)  OL C 429, 2020 12 11, p. 219.

12

(13)  OL C 341, 2021 8 24, p. 100.

13

(14)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

14

(15)  Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijoje reikalaujama, kad „rengdamos ir įgyvendindamos teisės aktus ir politikos strategijas, skirtas įgyvendinti šią Konvenciją, ir priimdamos kitokius sprendimus neįgaliųjų klausimais, valstybės, šios Konvencijos Šalys, įsipareigoja glaudžiai bendradarbiauti su neįgaliaisiais, įskaitant neįgalius vaikus, ir aktyviai juos įtraukti per jiems atstovaujančias organizacijas.“ – JT NTK 4 straipsnio 3 dalis. Be to, EESRK nuomonėje „Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ pažymima, kad „EESRK, kaip nurodyta jo 2012 m. nuomonėje, norėtų paraginti pilietinę visuomenę (įmones, darbdavius, darbuotojus, naudotojus, NVO, akademinę bendruomenę ir kt.), Komisiją ir kitus suinteresuotuosius subjektus, pvz., įvairių lygmenų nacionalines valdžios institucijas, atvirai, nuolat ir skaidriai keistis nuomonėmis apie baltosios knygos įgyvendinimą. Tokiu būdu bus sustiprintas pilietinės visuomenės pritarimas ir supratimas, taip pat bus užtikrinta naudinga grįžtamoji informacija politikos formuotojams ir įgyvendintojams“ (OL C 341, 2021 8 24, p. 100).

15

(16)  Pagal rekomendacijas, pateiktas EESRK nuomonėje „Visuomenės iššūkiai, susiję su jūrų ir vidaus vandenų transporto žalinimu“, „EESRK mano, kad būtina įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant socialinius partnerius, kad būtų pasiekti svarbūs ir tvarūs sprendimai jūrų transporto žalinimo srityje“ (OL C 275, 2022 7 18, p. 18).

16

(17)  Žr., pavyzdžiui, projektą „TRIPS TRansport Innovation for disabled People needs Satisfaction“.

17

(18)  JT NTK 2 straipsnis.

18

(19)  „Fit for 55“ (COM(2021) 550 final).

19

final

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/122 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/122

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Kultūrinė diplomatija kaip ES išorės santykių varomoji jėga. Naujos partnerystės ir PVO vaidmuo“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/17)

| Pranešėjas | Luca JAHIER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Luca JAHIER

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykių skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 14 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2022 10 27 |
| Plenarinės sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 178 / 1 / 1 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Reglamentavimo pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Išorės santykių skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 14

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2022 10 27

Plenarinės sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

178 / 1 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Kultūra yra įtrauki. Kultūra yra turtas, leidžiantis išryškinti tiek mūsų kelią Europoje, tiek mūsų įvaizdį pasaulyje. Šiuo metu, kai į Europos žemyną sugrįžo karas, griaunantis ir žalojantis gyvenimus ir teritorijas, mums labiau nei anksčiau reikia, kad kultūriniai ryšiai taptų dialogo, taikos ir ateities kūrimo priemone. Per pastaruosius 17 metų daugelyje dokumentų ir svarbių iniciatyvų ne kartą reikalauta, kad kultūra taptų ES užsienio politikos strategine varomąja jėga, o dabar ji turi tapti tikru prioritetu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atėjo laikas remiantis Europos Komisijos 2016 m. komunikatu, daugeliu Tarybos sprendimų ir gairių bei Europos Parlamento rekomendacijomis priimti tikrą daugiametį strateginį veiksmų planą, pagal kurį, koordinuojant ES išorės veiksmų tarnybai, būtų kuriama veiksminga sinergija su įvairiomis Europos Komisijos ir valstybių narių politikos kryptimis ir jungtimis, taip pat būtų sukurta platforma veiksmingam tarpusavio platesnio masto ryšiui, kurį palaikytų tiek atitinkamos atsakingos teritorinės institucijos, tiek daugelis privačių ar institucinių subjektų, vaisingai dirbančių jau šiuo metu. Tai būtų planas su reikiamais finansiniais asignavimais. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | O kol kas reikia nedelsiant aktyvinti paveldo apsaugos, restauravimo ir atstatymo veiksmus stichinių nelaimių, krizių ir konfliktų zonose, plėtojant vietos veiklos vykdytojų mokymus ir stiprinant vietos institucijų bei pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimus. Reikalingi nuoseklesni veiksmai vystant kūrybos pramonę. Turi būti pradėti įgyvendinti svarbūs bandomieji projektai tokiose teritorijose kaip Vakarų Balkanai, Viduržemio jūros regionas ir Artimieji Rytai, Afrikos žemynas ir Ukraina. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Taip pat reikėtų sudaryti ES institucijų ir organizacijų, nacionalinių valstybių, gausių valstybių narių pilietinės visuomenės organizacijų, taip pat įvairių tarptautinių partnerysčių lygmeniu jau vykdomų veiksmų ir iniciatyvų žemėlapį, kad būtų galima sukurti ES tarptautinių kultūrinių santykių platformą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EIVT turi būti įsteigta svarbi speciali struktūra, kurios šerdimi taptų „ES specialusis pasiuntinys kultūriniams ryšiams“ ir kuri vystytų bendrą politinę kryptį, turėtų reikiamą biudžetą bei galėtų užmegzti ryšius su valstybėmis narėmis ir įvairiomis organizacijomis, taip pat suteiktų priemones ir nedidelės apimties biudžetą ES delegacijoms, kad jos galėtų plėtoti veiklą atitinkamose šalyse. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Bendroji apžvalga

| 2.1. | Kultūra kaip ES užsienio politikos priemonė, kuria siekiama stiprinti kultūrų įvairovės dialogą, žmogaus teises ir socialinę bei ekonominę sanglaudą, grindžiamą kultūros ir kūrybos pramonės augimo varomąja jėga, jau seniai įtraukta į ES institucijų darbotvarkę. Kultūrinės diplomatijos, kurią Europos Sąjunga yra nustačiusi kaip savo užsienio politikos priemonę, ypatumas – nekelti sąlygų kultūriniam bendradarbiavimui ir skatinti požiūrį, kuris neapsiribotų vien tik valstybių narių kultūrinės produkcijos populiarinimu ir skatintų pilietinės visuomenės lygmeniu dalytis kultūrinės koprodukcijos erdve su šalimis partnerėmis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2007 m. Europos Komisija priėmė komunikatą dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (1), kuriuo taip pat buvo siekiama suteikti kultūros aspektui svarbesnį vaidmenį ES išorės santykiuose. Šis požiūris buvo tvirtai remiamas 2008 m. Parlamento rezoliucijoje ir, dar kartą, 2011 m. rezoliucijoje, todėl kitų metų biudžete buvo numatyta 500 000 EUR suma, skirta su kultūra susijusiems parengiamiesiems veiksmams tarptautiniuose santykiuose įgyvendinti, ir 2014 m. buvo atlikta svarbi pagrindų studija (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europos Vadovų Taryba ne kartą parėmė kultūrinių ryšių diplomatinį potencialą, visų pirma savo 2007, 2008, 2014 ir 2015 m. išvadose, taip pat Komisijos 2014 m. ir vėlesniuose veiksmų planuose. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Per tą dešimtmetį atliktas parengiamasis darbas baigėsi 2016 m. birželio mėn. Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendru komunikatu (3)

  ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas
  . Komunikate nurodytos trys šios strategijos rengimo sritys:






  — | socialinis bei ekonominis vystymasis, kurio metu daugiausia dėmesio skiriama kultūros politikai, vietos valdžios institucijų vaidmeniui įgyvendinant kultūrines iniciatyvas bei kultūros ir kūrybos pramonės vaidmeniui šalyse partnerėse; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

socialinis bei ekonominis vystymasis, kurio metu daugiausia dėmesio skiriama kultūros politikai, vietos valdžios institucijų vaidmeniui įgyvendinant kultūrines iniciatyvas bei kultūros ir kūrybos pramonės vaidmeniui šalyse partnerėse;

| — | kultūrų dialogas taikai ir stabilumui užtikrinti; |
| --- | --- |

—

kultūrų dialogas taikai ir stabilumui užtikrinti;

| — | kultūros paveldo apsauga nuo stichinių nelaimių, ginkluotų konfliktų ir prekybos artefaktais, kurios lėšomis taip pat finansuojama teroristinė veikla. |
| --- | --- |

—

kultūros paveldo apsauga nuo stichinių nelaimių, ginkluotų konfliktų ir prekybos artefaktais, kurios lėšomis taip pat finansuojama teroristinė veikla.

| 2.5. | Komunikate taip pat nurodyta, kad reikia skatinti laipsnišką valstybių narių veiksmų koordinavimą, įveikti esamą didelį susiskaidymą, stiprinti ES delegacijų vaidmenį trečiosiose šalyse, tobulinti bendradarbiavimą su EUNIC (ES nacionalinių kultūros institutų tinklu), kuris yra valstybių narių prerogatyvos kultūros srityje garantas, ir pasinaudoti įvairiose srityse egzistuojančiomis priemonėmis ir finansavimo šaltiniais. Juo taip pat įsteigta Kultūrinės diplomatijos platforma (4), kad būtų lengviau nustatyti tinkamas programas ir išteklius bei koordinuoti įvairių suinteresuotųjų subjektų veiklą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2017 m. gegužės mėn. EESRK pateikė pastabas dėl šio Komunikato (5) ir išreiškė tvirtą paramą, bet taip pat nurodė, kad reikia žengti žingsnį į priekį – pereiti nuo dokumento „ES strategijos link“ prie visavertės strategijos ir veiksmų plano priėmimo ir vėlesnio įgyvendinimo. Buvo teigiama, kad veiksmų planas turėtų atitikti keturis struktūrinius reikalavimus: užtikrinti aiškų valdymą ES lygmeniu; užtikrinti papildomą koordinavimą ir paramą valstybių narių lygmeniu; išaiškinti finansinius aspektus; remti tarpusavyje susijusių kultūros veikėjų, atstovaujančių dinamiškai kultūros pilietinei visuomenei, tinklus. EESRK taip pat ragino, kad kultūros aspektas taptų ketvirtuoju darnaus vystymosi strategijos ramsčiu ir kad būtų kuriami tinkami tinklai, į kuriuos būtų įtraukiami įvairūs organizuotos pilietinės sambūriai ir kitos įvairiais lygmenimis šioje srityje jau veikiančios organizacijos. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pats Europos Parlamentas 2017 m. liepos mėn. priimtoje rezoliucijoje (6) nurodė, kad komunikatui trūksta tvirtesnės struktūros, kuria remiantis būtų galima sukurti veiksmingą ES kultūros diplomatijos strategiją ir skirti tam reikalingas lėšas. 2017 m. birželio mėn. Regionų komitetas taip pat pateikė tvirtą nuomonę (7), kurioje visų pirma priminė, koks svarbus vaidmuo plėtojant kultūrinio bendradarbiavimo tinklus kaimynystės lygmeniu gali tekti miestams ir vietos valdžios lygmeniui. Ši tema daugiausia buvo nagrinėjama 2020 m. atliktame išsamiame tyrime (8), kuriame buvo išdėstyta daugiapakopė tarptautinių kultūrinių santykių strategija. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Taryba 2017 m. gegužės mėn. išvadose pritarė Komisijos pasiūlymams ir juos pateikė iš naujo, taip pat rekomendavo sukurti „pirmininkaujančios valstybės narės draugų“ grupę – horizontalią platformą, kuri palengvintų strategijos įgyvendinimą. Vėliau Taryba vėl grįžo prie kultūros diplomatijos temos: 2019 m. birželio mėn. buvo priimtos svarbios išvados dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius ir veiksmų programos (9), 2019 m. rugsėjo mėn. – išvados dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto (10), 2020 m. gegužės mėn. – išvados dėl rizikos valdymo kultūros paveldo srityje (11) ir, galiausiai, 2021 m. birželio mėn. – išvados (12) dėl ES požiūrio į kultūros paveldą konfliktų ir krizių metu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Galiausiai Europos veiksmų programoje (13), paskelbtoje pasibaigus Europos kultūros paveldo metams (2018 m.), Komisija nurodė, kad „Kultūros paveldas tvirtesnei pasaulinei partnerystei. Tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas“ yra vienas iš penkių pagrindinių ES veiksmų ramsčių. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Pastabos ir pasiūlymai

| 3.1. | Taigi iš to, kas nurodyta, matyti, jog bėgant metams buvo parengta daug dokumentų, gairių, pasiūlymų ir sprendimų ir kad yra pasiektas tvirtas sutarimas pripažinti kultūrą tapatybės ir sanglaudos stiprinimo priemone, socialinio ir ekonominio vystymosi varomąja jėga bei esminiu veiksniu kuriant taikius santykius, įskaitant žmonių tarpusavio bendradarbiavimą (kuriame dalyvauja tiek pilietinės visuomenės organizacijos, kaip antai universitetai, kultūros centrai, muziejai, miestai ir kitos tarpininkaujančios organizacijos).
  Taip pat vis dažniau pritariama įsitikinimui, kad įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. svarbu pabrėžti kultūrinį aspektą. |
| --- | --- |

3.1.

Taip pat vis dažniau pritariama įsitikinimui, kad įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. svarbu pabrėžti kultūrinį aspektą.

| 3.2. | Be to, kultūra šiuo metu įtraukta į pagrindines ES bendradarbiavimo priemones, taip pat į keletą dvišalių Sąjungos susitarimų su trečiosiomis šalimis, o ES teikiant techninę ir finansinę pagalbą, jau daug metų įgyvendinami įvairūs kultūros projektai.
  Šiais veiksmais siekiama išsaugoti ir restauruoti kultūros paveldo objektus, kurti ir platinti meno kūrinius, steigti ir restauruoti muziejus, stiprinti kultūros veikėjų ir menininkų gebėjimus vietos lygmeniu, skatinti jų laisvą judėjimą tarp šalių, organizuoti svarbius kultūros renginius, didinti gyventojų informuotumą apie kultūros paveldo apsaugą ir kurti naują tvaraus turizmo modelį. Komisija taip pat remia kultūros pramonės kūrimą ir stiprinimą šalyse partnerėse, ypač audiovizualiniame ir kino sektoriuose, ir skatina kultūros prieinamumą vietos gyventojams. |
| --- | --- |

3.2.

Šiais veiksmais siekiama išsaugoti ir restauruoti kultūros paveldo objektus, kurti ir platinti meno kūrinius, steigti ir restauruoti muziejus, stiprinti kultūros veikėjų ir menininkų gebėjimus vietos lygmeniu, skatinti jų laisvą judėjimą tarp šalių, organizuoti svarbius kultūros renginius, didinti gyventojų informuotumą apie kultūros paveldo apsaugą ir kurti naują tvaraus turizmo modelį. Komisija taip pat remia kultūros pramonės kūrimą ir stiprinimą šalyse partnerėse, ypač audiovizualiniame ir kino sektoriuose, ir skatina kultūros prieinamumą vietos gyventojams.

| 3.3. | Tačiau ši veikla yra kaip niekad fragmentiška, nematoma kaip visuma ir jai trūksta apčiuopiamos strateginės vizijos,
  todėl sunku išnaudoti jos tikrąjį potencialą tapti vis stipresne ES užsienio politikos ir partnerystės daugelyje pasaulio sričių varomąja jėga. Tai tikras paslėptas lobis, kuris turi valstybių narių lygmeniu katalizuoti didžiulį šiuo metu įgyvendinamų ir galimų įgyvendinti iniciatyvų kapitalą, kad jis taptų tikra kritine mase; jis taip pat apima labai ilgą sąrašą vietos veikėjų ir institucijų bei pilietinės visuomenės organizacijų. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Be to, negalima pamiršti, jog tam, kad Europos Sąjungos kultūrinė diplomatija turėtų prasmę, ji turi būti suvokiama ir plėtojama kaip Sąjungos užsienio politikos priemonė, turinti reikiamą įtakos viziją, kurią Europos Sąjunga įgyvendina propaguodama savo tautų taikaus sambūvio ir integracijos modelį pasaulyje, gerbdama pagrindines teises ir laikydamasi demokratijos bei teisinės valstybės principų. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Be to, kultūra yra darbo, kuris yra Europos pamatas, produktas. Darbas leido vystytis pramonei, suteikė Europai svarbiausią vaidmenį prekyboje, formavo Europos miestų istoriją, suteikė galimybę emancipuotis gyventojams ir kartu užtikrino socialinių teisių ir Europos socialinio modelio įtvirtinimą. Darbo kultūra ir toliau turi būti Europos veiksmų pagrindas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Iš esmės kultūros paveldas savo materialiais ir nematerialiais aspektais yra politiškai jautrus, labai sudėtingas objektas, turintis daug simbolinių ir emocinių reikšmių, todėl kyla didelė politinių manipuliacijų rizika, susijusi su jo istorija, priklausymu vienai ar kitai visuomenės daliai ir panaudojimu, ypač kalbant apie mažumas, taip pat konfliktų atvejais. Taigi kultūros paveldas gali tapti ne tik konfliktų akstinu, bet ir taikos, susitaikymo ir bendro vystymosi varomąja jėga. Tai aiškiai rodo, kad jis gali būti galingu papildomu diplomatiniu komponentu įgyvendinant ES požiūrį į taiką, saugumą ir tvarų vystymąsi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Praėjusių metų birželio 21 d. priimtame ES Tarybos sprendime, kuriame daugiausia dėmesio skirta paveldo apsaugai konfliktų ir krizių metu, dar kartą patvirtintas siekis, kad kultūrinė diplomatija taptų svarbia taikos ir plėtros varomąja jėga Europos bendrojoje saugumo ir gynybos politikoje. Jame EIVT, Komisijai ir visoms atitinkamoms ES agentūroms bei organams pavesta parengti konkrečius veiksmus šia linkme, tuo tikslu taip pat įsteigiant specialią EIVT remiamą darbo grupę, ir pareikalauta kasmet pranešti Tarybai apie padarytą pažangą. Be to, išvadų 8 punkte pabrėžta, kad svarbu stiprinti visas būtinas partnerystes su atitinkamomis tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis, taip pat tarpvyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis (PVO). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Todėl būtina ryžtingai imtis to, ko pageidauta dar mūsų 2017 m. nuomonėje ir pačioje 2017 m. EP rezoliucijoje, t. y. parengti tikrą veiksmų planą, kas pastaruoju metu jau buvo padaryta keliose kitose ES veiklos srityse, ir nustatyti lanksčią valdymo struktūrą bei skirti būtiną finansavimą, tam panaudojant tiek savus, tiek kitų, jau vykdomų programų išteklius.
  Šiame plane daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama šiems aspektams: ES išorės politikos ir priemonių nuoseklumo stiprinimui; materialiojo ir nematerialiojo paveldo papildomumui; ryšiui su klimato kaita kaip krizės šaltiniu; vietos veikėjų, moterų ir jaunimo įtraukimui ir įgalinimui; mokymui ir keitimuisi žiniomis; tinklų kūrimui ir sąsajoms su esamais tinklais, kaip antai „Erasmus Plus“; įvairioms galimybėms plėtoti konkretų bendradarbiavimą ir partnerystę tarp ES kultūros institucijų ir PVO veikėjų šioje srityje bei jų kolegų trečiosiose šalyse; bendradarbiavimo su įvairiomis esamomis regioninėmis ir tarptautinėmis institucijomis stiprinimui, kultūrą paverčiant svarbia tokios sinergijos ašimi.
  Visų pirma svarbu plėtoti tarpusavio ryšius šiose plotmėse:






  — | kultūrinių ryšių ir darnaus vystymosi, |
| --- | --- | --- |

3.8.

Šiame plane daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama šiems aspektams: ES išorės politikos ir priemonių nuoseklumo stiprinimui; materialiojo ir nematerialiojo paveldo papildomumui; ryšiui su klimato kaita kaip krizės šaltiniu; vietos veikėjų, moterų ir jaunimo įtraukimui ir įgalinimui; mokymui ir keitimuisi žiniomis; tinklų kūrimui ir sąsajoms su esamais tinklais, kaip antai „Erasmus Plus“; įvairioms galimybėms plėtoti konkretų bendradarbiavimą ir partnerystę tarp ES kultūros institucijų ir PVO veikėjų šioje srityje bei jų kolegų trečiosiose šalyse; bendradarbiavimo su įvairiomis esamomis regioninėmis ir tarptautinėmis institucijomis stiprinimui, kultūrą paverčiant svarbia tokios sinergijos ašimi.

Visų pirma svarbu plėtoti tarpusavio ryšius šiose plotmėse:

—

kultūrinių ryšių ir darnaus vystymosi,

| — | kultūrinių ryšių ir žiedinės ekonomikos, |
| --- | --- |

—

kultūrinių ryšių ir žiedinės ekonomikos,

| — | kultūrinių ryšių ir skaitmeninės pertvarkos, |
| --- | --- |

—

kultūrinių ryšių ir skaitmeninės pertvarkos,

| — | kultūrinių ryšių, taikos ir stabilumo, |
| --- | --- |

—

kultūrinių ryšių, taikos ir stabilumo,

| — | kultūrinių ryšių ir pagrindinių teisių bei saviraiškos laisvės skatinimo, |
| --- | --- |

—

kultūrinių ryšių ir pagrindinių teisių bei saviraiškos laisvės skatinimo,

| — | kultūrinių ryšių ir mažumų, mažumų kultūrų ir kalbų apsaugos bei skatinimo, |
| --- | --- |

—

kultūrinių ryšių ir mažumų, mažumų kultūrų ir kalbų apsaugos bei skatinimo,

| — | kultūrinių ryšių ir lyčių lygybės skatinimo. |
| --- | --- |

—

kultūrinių ryšių ir lyčių lygybės skatinimo.

| 3.9. | Kol šis planas rengiamas, kaip dabar įprasta, įtraukiant kuo platesnį dalyvių ratą, skiriant tiek pat dėmesio ir pripažįstant tokią pat svarbą, kaip ir įvairių neseniai priimtų planų atveju, vis dėlto būtina nedelsiant kartu imtis konkrečių veiksmų, kad pagaliau būtų įgyvendinami Tarybos įgaliojimai ir daugybė kitų pirmiau minėtų institucijų rekomendacijų bei pasiūlymų ir kad šis procesas taptų svarbiausias. Kaip pavyzdys nurodomi du veiksmai. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Apsaugoti, atkurti ir atstatyti paveldą stichinių nelaimių, krizių ir konfliktų zonose, tam panaudojant esamas BSGP misijas –Afganistane, Ukrainoje, Gruzijoje, Kosove, Libijoje, Palestinos teritorijose (Ramaloje ir Rafoje), Nigeryje, Malyje ir Afrikos Kyšulyje (Somalyje ir Somalilande) – ir prireikus pritaikant jų įgaliojimus. Atsižvelgiant į tai, reikia: investuoti į bendruomenių ir etninių grupių (taip pat, jei svarbu, religijų) tarpusavio dialogą; siekti, kad kultūros paveldo atkūrimas ir išsaugojimas taptų ne tik bendros atminties atkūrimo ir susitaikymo priemone, bet ir galimybe kurti darbo vietas, vykdyti tvarią ekonominę ir turizmo veiklą; vietos mastu stiprinti gebėjimus ir plėtoti mokymo veiklą; dažniau naudoti palydovinius žemėlapius ir skaitmeninius atvaizdus prevenciniams veiksmams vykdyti. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Stiprinti kovą su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, kuri naudojama ir tarptautinio terorizmo finansavimui bei yra gana svarbi konfliktų zonose, veiksmus koordinuojant su Europolu ir Interpolu bei užtikrinant geresnį pasienio policijos mokymą. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | Plėtoti specialius veiksmus, susijusių su kūrybos pramone, ypač šiuolaikiniu menu ir naujosiomis technologijomis, ypatingą dėmesį skiriant jaunajai kartai. Ši sritis, kurioje, bendradarbiaujant su PPO, jau buvo parengta keletas svarbių iniciatyvų, neabejotinai suteikia perspektyviausių darnaus vystymosi galimybių ir laikoma ypač svarbia pagal naująjį partnerystės susitarimą su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis. Numatomas būsimo AKR kultūros fondo įsteigimas ir pasiūlymas dėl būsimo pirmojo AKR ir ES kultūros ministrų susitikimo yra labai svarbus politinis pagrindas, kuriam turi būti pagrįstai teikiama pirmenybė. Taip pat reikėtų paminėti Liublianoje vykusį renginį „Creative Forum 2021“ (14), kuriame dalyvavo kūrybinės įmonės iš viso Viduržemio jūros regiono, siekdamos prisidėti prie ekologiškos pertvarkos, socialinių inovacijų ir ekonomikos augimo. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | Sistemingai registruoti gausias ir įvairias visais lygmenimis įgyvendinamas iniciatyvas, tuo tikslu taip pat kuriant interaktyvią svetainę, kurioje būtų galima keistis gerąja patirtimi ir plėtoti naują įvairiais lygmenimis ir tarpvalstybiniu mastu veikiančių subjektų sinergiją. Taip turi būti daroma siekiant įsteigti ES tarptautinių kultūrinių ryšių platformą, panašią į kitas iniciatyvas, sėkmingai pradėtas įgyvendinti kitose srityse (kaip antai žiedinės ekonomikos platformą, Naujojo europinio bauhauzo festivalį ir kt.). Šioje srityje EESRK, bendradarbiaudamas su suinteresuotomis pagrindinėmis susijusiomis Europos kultūros organizacijomis, neabejotinai gali tapti vertingu stabiliu instituciniu forumu. |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.9.5. | Kai kuriose konkrečiose srityse turi būti pradėti įgyvendinti bandomieji projektai, susiję su jau nustatytais kiekvienos srities politiniais prioritetais. Pateiksime keletą pavyzdžių, kai koordinuojami ES veiksmai gali būti naudingi. |
| --- | --- |

3.9.5.

| 3.9.5.1. | Vakarų Balkanai, turint omenyje ir jų integravimosi į Europos Sąjungą perspektyvą, yra vieta, kur kultūrinė plotmė nusipelno būti stipriai plėtojama, pavyzdžiui, teikiant paramą regioniniam pilietinės visuomenės organizacijų tinklui, veikiančiam visose Vakarų Balkanų šalyse, kurios stengiasi išsaugoti kultūros ir gamtos paveldą, kaip bendrą turtą. Taigi Belgradui ir Prištinai vedant derybas dėl Serbijos ir Kosovo santykių normalizavimo, kultūrinio ir religinio paveldo tema turi užimti labai aukštą vietą prioritetų sąraše, nes jis yra ypač svarbus įvairių bendruomenių tapatybei. Taip pat reikėtų remti regionų bendradarbiavimo projektus, kuriuose dalyvauja istorikai ir meno istorikai, vykdomus platesniame Pietryčių Europos regione, siekiant padėti įveikti stiprėjančias istorijos peržiūros ar perrašymo tendencijas, nes jos lemia istorijos paminklų ir paveldo vietovių (daugialypės) tapatybės iškraipymus. Visa tai turi būti daroma ir stiprinant pilietinės visuomenės organizacijų bei vietos institucijų pajėgumus, pavyzdžiui, pasitelkiant giminiavimosi su ES valstybių narių muziejais, fondais ir kt. programas; pradedant įgyvendinti programą „EU-Western Balkans Heritage Champions“, įkvėptą esamos „ILUCIDARE Champions Program“ metodikos, pradžią, kad ES ir Vakarų Balkanų paveldo specialistai galėtų keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais; panaudojant Europos solidarumo korpuso programą, siekiant paskatinti jaunimą dalyvauti paveldo restauravimo darbuose. Be to, konkreti regiono lygmens kultūros paveldo savanorystės schema (angl. Cultural Heritage Volunteering scheme) (atvira tiek ES valstybių narių piliečiams, tiek kitiems asmenims) galėtų labai padėti puoselėti atsinaujinusią teritorijos solidarumo dvasią. |
| --- | --- |

3.9.5.1.

| 3.9.5.2. | Viduržemio jūros regionas ir Artimieji Rytai. Tai neabejotinai pirmenybinė teritorija, kurioje kyla daug konfliktinių situacijų arba būna sunku išspręsti konfliktus, netrūksta neįkainojamų kultūros paveldo vietovių ir turtų, kure gali būti svarbūs skatinant susitaikymą, taiką, atstatymą ir net darnų vystymąsi, taip pat padėti išvengti naujų krizių, tam panaudojant vertingą vietos bendruomenių ir tradicijų energiją. Neabejotinai reikia atnaujinti ir aktyviau įgyvendinti tam tikru metu GD DEVCO įgyvendintą projektą
  Mosulo srityje,
  siekiant sugrąžinti gerokai pažeistą tapatybę ir paveldą, kuris gali būti išskaidytas, mokant kultūros srities darbuotojus ir įvairių profesijų atstovus bei plėtojant susijusią ekonominę veiklą. Panaši veikla turėtų būti vykdoma ir
  Sirijoje, siekiant atstatyti Palmyros miestą
  . Turint omenyje sudėtingą procesą, vykstantį
  Libijoje
  , negalima nuvertinti labai reikšmingo šios šalies kultūros paveldo. Nuo pat konflikto pradžios buvo pranešta, kad
  Sabratos, Leptis Magnos, Kirėnės, Apolonijos ir Gadameso vietovėms
  gresia didžiausias pavojus, nes jose esantis didžiulės vertės turtas gali būti išskaidytas ir parduotas per slaptus prekybos tinklus.
  Nuo 2015 m. Viduržemio jūros regiono šalių sąjunga remia
  nepriklausomą Viduržemio jūros regiono klimato kaitos ekspertų tinklą
   (15), kurio išvados yra svarbios, kaip ir
  miestų plėtros iki 2040 m. veiksmų planas
   (16). Didelę politinę vertę turi kartu su Viduržemio jūros sąjunga (VJS) įgyvendinamas specialus projektas, skirtas bendrai strategijai, kuria siekiama apsaugoti įvairias materialiojo paveldo vietoves, taip išsaugant visą susijusią turizmo ir ekonominę veiklą.
  Pagrindinis atramos taškas dabar yra 2022 m. birželio 16–17 d.Neapolyje vykusios Viduržemio jūros regiono šalių kultūros ministrų konferencijos baigiamoji deklaracija, kuria siekiama parengti bendras strategijas ir veiksmus, skirtus kultūrai, kaip bendram regiono gėriui, apsaugoti ir stiprinti, ir pradėti „Neapolio procesą“, skirtą bendradarbiavimui kultūros srityje Viduržemio jūros regione (17). |
| --- | --- |

3.9.5.2.

Nuo 2015 m. Viduržemio jūros regiono šalių sąjunga remia
  nepriklausomą Viduržemio jūros regiono klimato kaitos ekspertų tinklą
   (15), kurio išvados yra svarbios, kaip ir
  miestų plėtros iki 2040 m. veiksmų planas
   (16). Didelę politinę vertę turi kartu su Viduržemio jūros sąjunga (VJS) įgyvendinamas specialus projektas, skirtas bendrai strategijai, kuria siekiama apsaugoti įvairias materialiojo paveldo vietoves, taip išsaugant visą susijusią turizmo ir ekonominę veiklą.

Pagrindinis atramos taškas dabar yra 2022 m. birželio 16–17 d.Neapolyje vykusios Viduržemio jūros regiono šalių kultūros ministrų konferencijos baigiamoji deklaracija, kuria siekiama parengti bendras strategijas ir veiksmus, skirtus kultūrai, kaip bendram regiono gėriui, apsaugoti ir stiprinti, ir pradėti „Neapolio procesą“, skirtą bendradarbiavimui kultūros srityje Viduržemio jūros regione (17).

| 3.9.5.3. | Kultūros svarba Afrikos žemyne tikrai nėra naujas dalykas, tačiau jai dažnai skirta labai mažai dėmesio ir politiniuose santykiuose, ir įgyvendinant konkrečius projektus bei investuojant. Tačiau netrūksta gerosios praktikos pavyzdžių, didėja kultūros svarba AKR bendrijoje ir jai atveriama daugiau galimybių palaikant ryšius su Afrikos Sąjunga. Daug aistrų keliantis objektas neabejotinai yra dar pirmojo Senegalo prezidento Léopoldo Sédaro Senghoro projektas – Juodųjų civilizacijų muziejus Dakare, iškilmingai atidarytas 2018 m. pabaigoje ir tapęs pagrindiniu viso žemyno kultūrinių mainų centru, susijusiu su Afrikos Renesanso perspektyva. Prie šio horizonto tikrai galime pridėti Tigrajų – teritoriją, kurioje šiuo metu vyksta konfliktas ir susiduriama su labai rimta humanitarine krize, nes tai yra koptų religijos lopšys su svarbiais vienuolynais ir bažnyčiomis – didžiulis kultūros paveldas.
  Afrikos žemyne taip pat yra daugiausia pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų pasaulyje: reikia investuoti į šių gyventojų masių kultūrinę plotmę, pasakoti jų istorijas, taip pat puoselėti gebėjimą išsaugoti tradicijas ir paversti jas atsinaujinimo ir atstatymo išeities tašku. Kitas svarbus klausimas – kultūrinis santykių su atitinkamomis diasporomis, kurių yra daug ir kurios gali būti vystymosi varomoji jėga, aspektas.
  Galiausiai, mados pramonė, ypač amatų ir MVĮ lygmeniu, išgyvena tikrą sprogimą šiame žemyne ir ne tik užtikrina ekonominę gerovę bei darbo vietas, bet ir formuoja žemyno tapatybę bei pasididžiavimą jo kūrybingumu. Neabejotinai reikėtų stiprinti tiek konkrečius mokymo projektus, tiek abiejų žemynų ekonominės veiklos vykdytojų partnerystę. |
| --- | --- |

3.9.5.3.

Afrikos žemyne taip pat yra daugiausia pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų pasaulyje: reikia investuoti į šių gyventojų masių kultūrinę plotmę, pasakoti jų istorijas, taip pat puoselėti gebėjimą išsaugoti tradicijas ir paversti jas atsinaujinimo ir atstatymo išeities tašku. Kitas svarbus klausimas – kultūrinis santykių su atitinkamomis diasporomis, kurių yra daug ir kurios gali būti vystymosi varomoji jėga, aspektas.

Galiausiai, mados pramonė, ypač amatų ir MVĮ lygmeniu, išgyvena tikrą sprogimą šiame žemyne ir ne tik užtikrina ekonominę gerovę bei darbo vietas, bet ir formuoja žemyno tapatybę bei pasididžiavimą jo kūrybingumu. Neabejotinai reikėtų stiprinti tiek konkrečius mokymo projektus, tiek abiejų žemynų ekonominės veiklos vykdytojų partnerystę.

| 3.9.5.4. | Atsižvelgiant į didžiulį kultūros paveldo naikinimą daugelyje šalies regionų, apie kurį jau pranešta, būtina parengti specialią iniciatyvą Ukrainai. Europos muziejai galėtų organizuoti lėšų rinkimą Ukrainos kultūros paveldui remti, o valstybės narės galėtų skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, kad būtų finansuojami restauravimo projektai. EP bandomasis projektas „Europos kultūros vietos“ galėtų būti orientuotas į Ukrainą, Kijeve įsteigiant Europos kultūros namus – biblioteką ar kitą kultūros erdvę, kurią organizuotų EUNIC, bendradarbiaudama su EIVT. |
| --- | --- |

3.9.5.4.

| 3.9.5.5. | Taip pat turėtų būti pradedami įgyvendinti konkretūs veiksmai, kuriais siekiama Rusijos ir Baltarusijos gyventojams ir Rusijos kultūrai perduoti Vakarų pozityvią taikos ir pagarbos žinią, kad būtų sutrikdyta V. Putino propaganda. |
| --- | --- |

3.9.5.5.

| 3.9.6. | Reikia koordinuoti veiksmus su Europos Taryba, kuri jau įgyvendina kultūros politiką visoje Europoje, pavyzdžiui, programą „Kultūros paveldo maršrutai“ kartu su UNESCO, ICCROM (Tarptautiniu kultūros vertybių išsaugojimo ir restauravimo tyrimų centru) ir ICOM (Tarptautine muziejų taryba). Tai padės stiprinti daugiašalį bendradarbiavimą rengiantis 2022 m. rugsėjo 28–30 d. Meksikoje vyksiančiai UNESCO pasaulinei kultūros politikos ir darnaus vystymosi konferencijai (MONDIACULT 2022). |
| --- | --- |

3.9.6.

| 3.9.7. | Reikia parengti pavogtų meno kūrinių grąžinimo politikos gaires ir sukurti paramos šiuos kūrinius priimančioms šalims bei muziejams pajėgumus, kad būtų atkurtos išgrobstytos ir apiplėštos kultūros. Ypatingą reikšmę žmonijai turinčių antikvarinių vertybių, kurių išvežimas iš valstybės teritorijos daro neigiamą poveikį paminklui ar platesnei archeologinei aplinkai, grąžinimas yra dar svarbesnis tiek dėl pagrindinių kultūros paveldo teisės principų, tiek dėl būtinybės atkurti paminklo vientisumą jo istorinėje, kultūrinėje ir įprastoje aplinkoje. Šis principas taip pat išreikštas 1970 m. UNESCO kultūros vertybių konvencijoje, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarptautiniam sugrąžinimui kovojant su archeologiniu grobimu, neteisėta prekyba antikvarinėmis vertybėmis ir meno vertybių kontrabanda. Keletas pavyzdžių – Amerikos indėnų kapai, Benino bronza, meistro Džang Gongo statula ir Partenono skulptūros. |
| --- | --- |

3.9.7.

| 3.9.8. | Būtina stiprinti kultūros ir tarptautinių kultūros ryšių sektoriuje veikiančios pilietinės visuomenės gebėjimus kiekvienoje šalyje, remiant nepriklausomų ir ypač vietinių organizacijų plėtrą. |
| --- | --- |

3.9.8.

| 3.10. | Tokia veikla negali būti plačiai vystoma EIVT neįsteigus svarbios specialios struktūros, kuri būtų sujungta į tinklą su kitais atitinkamais Europos Komisijos generaliniais direktoratais. Šios struktūros šerdimi taptų ES specialusis pasiuntinys kultūriniams ryšiams, atsakingas už bendros, pripažintos ir svarios politinės krypties plėtojimą, taip pat tinklų kūrimą ir bendrą pirmiau minėto veiksmų plano valdymą.
  Šiai struktūrai skirtas biudžetas visų pirma turi būti naudojamas šios funkcijos vykdymui užtikrinti.
  Ją turi papildyti įvairiose ES delegacijose esančių kultūros centrų tinklas, grindžiamas skirtingais politiniais prioritetais, tačiau visada pagrindiniu ramsčiu – taikdariškais Europos siekiais. Todėl ES delegacijoms turi būti skirtos specialios lėšos kultūrinei veiklai vietoje. |
| --- | --- |

3.10.

Šiai struktūrai skirtas biudžetas visų pirma turi būti naudojamas šios funkcijos vykdymui užtikrinti.

Ją turi papildyti įvairiose ES delegacijose esančių kultūros centrų tinklas, grindžiamas skirtingais politiniais prioritetais, tačiau visada pagrindiniu ramsčiu – taikdariškais Europos siekiais. Todėl ES delegacijoms turi būti skirtos specialios lėšos kultūrinei veiklai vietoje.

| 3.11. | Galiausiai, siekiant ES tarptautinių santykių kultūrinį aspektą susieti su tvarios skaitmeninės pertvarkos perspektyva, reikia visiems šalyse partnerėse įgyvendinamiems veiksmams taikyti aiškius kultūrinių investicijų kokybės principus. Pavyzdžiui, investuojant į materialųjį turtą, turi būti laikomasi naujojo europinio bauhauzo principų (tvarumas, estetika, įtrauktis) ir Davoso Baukultur kokybės sistemos. |
| --- | --- |

3.11.

Briuselis, 2022 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2007) 242 final.

1

final

(2)  Engaging the World: Towards Global Cultural Citizenship (europa.eu).

2

(3)  JOIN(2016) 29 final.

3

final

(4)  Kultūrinių ryšių platforma (cultureinexternalrelations.eu).

4

(5)  ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas (OL C 288, 2017 8 31, p. 120).

5

(6)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo (2016/2240(INI) (OL C 334, 2018 9 19, p. 112).

6

(7)  Europos regionų komiteto nuomonė – ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas (OL C 207, 2017 6 30, p. 95).

7

(8)  ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas (galima rasti ES leidinių biure (op.europa.eu)).

8

ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas

(9)  Tarybos išvados dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūros ryšius ir veiksmų programos (OL C 192, 2019 6 7, p. 6).

9

(10)  Rezoliucija dėl darnaus vystymosi kultūros aspekto (OL C 410, 2019 12 6, p. 1).

10

(11)  Tarybos išvados dėl rizikos valdymo kultūros paveldo srityje (OL C 186, 2020 6 5, p. 1).

11

(12)  Tarybos išvados dėl ES požiūrio į kultūros paveldą konfliktų ir krizių metu (2021 6 21).

12

(13)  Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Europos kultūros paveldo veiksmų programa“ (SWD(2018) 491 final, 2018 12 5, p. 29).

13

final

(14)  Future Unlocked!
  -Cultural and Creative Sectors as Agents of Change (creativeforum.si).

14

Future Unlocked!

-Cultural and Creative Sectors as Agents of Change (creativeforum.si)

(15)  https://www.medecc.org/

15

(16)  Towards a new UfM Strategic Urban Development Action Plan 2040 – Union for the Mediterranean – UfM (ufmsecretariat.org).

16

Towards a new UfM Strategic Urban Development Action Plan 2040 – Union for the Mediterranean

(17)  https://cultura.gov.it/medculture

17

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/130

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Daugiašalis investuotojų ir valstybės arbitražo teismas. UNCITRAL proceso ir jo pasiekimų įvertinimas pagal pilietinės visuomenės rekomendacijas“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 75/18)

| Pranešėjas | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |

Pranešėjas

Christophe QUAREZ

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 str. 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykių skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 14 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 176 / 0 / 0 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 1 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 str. 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Išorės santykių skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 14

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

176 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK yra suinteresuotas efektyvia ir veikiančia tarptautinių investicijų apsaugos sistema. Vis dėlto EESRK pritarė kritikai dėl investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo (IVGS), numatyto prekybos ir investicijų susitarimuose. Ši pilietinės visuomenės kritika iš esmės susijusi su arbitražo sistemos legitimumo, nuoseklumo ir skaidrumo klausimais. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK atkreipia dėmesį į Europos Komisijos įgaliojimą remiant JT Tarptautinės prekybos teisės komisijai (UNCITRAL) derėtis dėl galimybės įsteigti daugiašalį investicinių ginčų teismą (DIGT). Vis dėlto jis apgailestauja, kad vykstant deryboms daugiau sprendžiami procedūriniai klausimai, o ne esminės problemos. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Praėjus penkeriems metams nuo šio pirmojo IVGS reformos proceso padaryta nedaug esminės pažangos, išskyrus tai, kad buvo parengtas arbitrų elgesio kodeksas, kurio išsamias nuostatas dar reikia apibrėžti. Diskutuojant dėl struktūrinės IVGS sistemos reformos, kurios pagrindinė dalis – siūlymas įsteigti nuolatinį teismą, sunku rasti sprendimą, kuriam pritartų visos UNCITRAL valstybės narės. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kadangi atitinkamose tarptautinėse organizacijose trūksta valstybių narių sutarimo, šiuo metu neplanuojama peržiūrėti materialinės teisės. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją tęsti materialinės teisės klausimų ir procedūrinių taisyklių reformą. Tarp esminių klausimų – neaiškios arba pernelyg plačios nuostatos dėl sąžiningų ir teisingų sąlygų, kurios turėtų būti taikomos tik nediskriminavimui ir tiesioginei ekspropriacijai, kaip esminiams investicijų apsaugos elementams. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Be to, EESRK ragina užtikrinti, kad ant derybų stalo liktų kai kurie kompleksiškesni klausimai, įskaitant IVGS atgrasomąjį poveikį, vietos teisių gynimo priemonių išnaudojimą ir trečiųjų šalių, pavyzdžiui, vietos bendruomenių, prieigą. Šio proceso rezultatai turi būti realūs ir turėti poveikio. Procesas neturi apsiriboti nežymiais dabartinio IVGS, kuris laikomas sėkmingu, patobulinimais. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pažymi, kad pakeitus procedūrines taisykles (visų pirma susijusias su skaidrumu, elgesio taisyklėmis, galimybe dalyvauti arbitraže ar arbitražo išlaidomis) visgi galima pradėti diskusijas dėl materialinių taisyklių keitimo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pageidautų, kad į Amicus curiae modelį (1) būtų įtrauktas trečiųjų šalių – visų suinteresuotųjų subjektų (kaip antai vietos gyventojų, darbuotojų, profesinių sąjungų, aplinkosaugininkų grupių ar vartotojų) – indėlis ir būtų užtikrinta, kad teisėjai į jį deramai atsižvelgtų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK palankiai vertina EBPO darbą, kuriuo siekiama užtikrinti, kad investicijų susitarimuose būtų atsižvelgiama į darnaus vystymosi uždavinius, tačiau ragina EBPO papildyti šį darbą socialinių klausimų sprendimu, ypač nustatyti, kad išsamus patikrinimas būtų vienas iš užsienio investuotojų tinkamumo kriterijų. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK visada pabrėžė (būtent nuomonėje REX/501 dėl daugiašalio investicinių ginčų teismo (2)), jog labai svarbu, kad DIGT nedarytų jokio poveikio Sąjungos ir valstybių narių gebėjimui laikytis įsipareigojimų pagal tarptautinius susitarimus dėl aplinkos, žmogaus teisių, darbuotojų teisių ir, žinoma, vartotojų apsaugos. Be to, turi būti numatytos procedūrinės apsaugos priemonės nuo ieškinių, nukreiptų prieš nacionalinius viešojo intereso teisės aktus; EESRK mano, kad šis tikslas būtų pasiektas įtraukus nuostatą dėl hierarchijos (3) ir išimtį dėl viešojo intereso. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pažymi, kad nors UNCITRAL III darbo grupė daugiausia nagrinėja procedūrinius klausimus, tokia darbo kryptis gali turėti teigiamo poveikio ateityje, siekiant suformuoti aiškesnę ir stabilesnę teismų praktiką, kuri, be kita ko, palengvintų investicijų sutartims taikomos materialinės teisės reformą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pabrėžia, kad pagal tarptautinę paprotinę teisę ir tarptautinę žmogaus teisių teisę asmenys, prieš pradėdami tarptautinį procesą prieš valstybę, pirmiausia turi kreiptis į nacionalinius teismus su prašymais atlyginti žalą, ir apgailestauja, kad pagal tarptautinę investicijų teisę paprastai nereikalaujama išnaudoti vidaus teisių gynimo priemonių. EESRK pažymi, kad taikant šią sistemą diskriminuojamos MVĮ, nes jų finansiniai ištekliai yra riboti. Taigi EESRK ragina Komisiją UNCITRAL procese išnagrinėti klausimą dėl vietos teisių gynimo priemonių išnaudojimo prieš kreipiantis į tarptautinį teismą. IVGS turėtų būti pripažintas ypatinga teisių gynimo priemone. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK primena Komisijai savo prašymą leisti jam glaudžiau dalyvauti UNCITRAL veikloje. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK pakartoja, kad reikia užtikrinti plataus užmojo darnaus vystymosi tikslų, kuriuos užsibrėžė Europos Sąjunga, ir IVGS modelio reformos nuoseklumą. Prastai parengtos investicijų sutartys gali trukdyti daryti pažangą, o gerai parengtos – padėti visuomenei įveikti šiandienos iššūkius. Turime sukurti naują tarptautinių investicijų valdymo modelį, kuriuo būtų pašalintas didelis atotrūkis tarp, pirma, investicijų sistemos ir, antra, žmogaus bei darbo teisių ir aplinkos. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Įžanga

| 2.1. | Investuotojų ir valstybės ginčų sprendimas (IVGS) – tai mechanizmas, numatytas daugelyje laisvosios prekybos susitarimų ir tarptautinių investicijų susitarimų; jį taikant galima spręsti ginčus dėl investicijų apsaugos susitarimų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šia teisių gynimo priemone naudojamasi privačiame arbitražo teisme; užsienio investuotojas iš susitariančiosios valstybės ją taiko prieš valstybę, kuri nesilaiko atitinkamos sutarties nuostatų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vieną arbitrą skiria bendrovė, antrą – valstybė, o trečią – Nuolatinio arbitražo teismo Generalinis sekretorius. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK jau keletą kartų nagrinėjo investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo probleminius klausimus (4). Taigi šios nuomonės tikslas – ne analizuoti visus IVGS arbitražo trūkumus ir iššūkius, bet išnagrinėti šio ginčų sprendimo būdo reformos ir modernizavimo procesą, apie kurį diskutuojama UNCITRAL ir kuriame pagrindinis vaidmuo tenka Europos Komisijai, taip pat pareikšti savo poziciją šiuo klausimu. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Pastaraisiais metais IVGS modelis sulaukė daug kritikos ir nuolat didėjo suinteresuotumas investicijų sutartis išdėstyti nauja redakcija, atsižvelgiant į valstybių teisėkūros teisės pažeidimus ir demokratinio legitimumo ginčijimą, Europos reglamentavimo standartų (sanitarinių, fitosanitarinių, socialinių ar aplinkos) pažeidimus arba arbitrų neutralumą ir nepriklausomumą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dažniausiai įvardijamos problemos kyla dėl nepakankamo skaidrumo nagrinėjant investicinius ginčus, nepakankamai nuoseklių ir nuspėjamų arbitražo sprendimų, arbitrų vaidmens ir nepriklausomumo, abejonių dėl jų legitimumo ir to, kad arbitražo sprendimai atgraso valstybes nuo naudojimosi reguliavimo įgaliojimais. Atgrasomasis poveikis visų pirma susijęs su tuo, kad valstybės gali būti atgrasomos nuo galimybės priimti teisės aktus, iš esmės atitinkančius viešąjį interesą, nes gali bijoti, kad jų piliečiams ir mokesčių mokėtojams grės atsakomybė pagal investicijų sutartį ir kad kilus ginčui jie galimai turės mokėti dideles sumas užsienio investuotojams. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Taip pat dažnai kritikuojamos IVGS nuostatos, kuriose vartojamos neaiškios ir pernelyg plačios sąvokos, pavyzdžiui, „sąžiningos ir teisingos sąlygos“ ir „netiesioginė ekspropriacija“, kurios gali paskatinti teisinį nesaugumą ir galimą piktnaudžiavimą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Be to, principas, pagal kurį neteikiamas apeliacinis skundas arba ieškinys dėl panaikinimo ar peržiūros, jei nesusitarta kitaip, turi poveikio teisei į veiksmingas teismines teisių gynimo priemones. Pastaraisiais metais investuotojai naudojosi įprastų IVGS sistemų trūkumais ir tai lėmė precedento neturintį investuotojų ir valstybės ginčų skaičiaus didėjimą, taip pat akivaizdų investuotojų reikalaujamų sumų didėjimą ir dideles bylinėjimosi išlaidas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Iš esmės reformuoti investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo mechanizmus yra būtina, nes šiandienos iššūkius, kaip antai klimato kaitos (dėl kurios reikės įgyvendinti darbuotojų atžvilgiu teisingą perėjimą prie mažo anglies dioksido pėdsako ekonomikos), atsako į COVID-19 grėsmę, skaitmeninės pertvarkos ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo (įskaitant deramo darbo sąvoką), galima įveikti tik pasitelkus tarptautines ir nacionalines investicijas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK primena, kad reikia šiuolaikiškos, veiksmingos ir veikiančios tarptautinės investicijų apsaugos sistemos su ginčų sprendimo priemonėmis, taip pat būtina užtikrinti plataus užmojo darnaus vystymosi tikslų, kuriuos užsibrėžė Europos Sąjunga, ir IVGS modelio reformos sistemos nuoseklumą. Prastai parengtos investicijų sutartys gali trukdyti daryti pažangą, o gerai parengtos – padėti visuomenei įveikti šiandienos iššūkius. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Pagrindiniai diskusijų Europos Sąjungoje klausimai

| 4.1. | Kadangi IVGS modelis buvo kritikuojamas, Europos Komisija jį pakeitė 2015 m. įsteigta nuolatine investicinių ginčų sprendimo institucija, specialiai sukurta minėtoms problemoms spręsti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pažymėtina, kad kurdama DIGT Komisija siekia tik išspręsti procedūrinius klausimus, susijusius su ginčų sprendimu, tačiau visapusiškai neatsižvelgia į esminę kritiką dėl IVGS. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pagal šį dabartinį reformų metodą, esminiai klausimai, pavyzdžiui, taikytina materialinė teisė arba aiškinimo taisyklės, įskaitant užtikrinimą, kad būtų laikomasi nuoseklumo su kitais tarptautiniais įsipareigojimais (pavyzdžiui, susijusiais su Tarptautine darbo organizacija ir Jungtinių Tautų konvencijomis), gali būti nagrinėjami tik per DIGT taikomus pamatinius investicijų susitarimus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Taigi EESRK reiškia susirūpinimą, kad net jeigu daugiašaliu lygmeniu būtų sukurta nauja ginčų sprendimo sistema, ją taikant nebūtų išspręstos esminės problemos, susijusios su dvišaliais investicijų apsaugos susitarimais, kuriuose įtvirtintos neaiškios arba pernelyg plačios ir galinčios paskatinti piktnaudžiavimą nuostatos (kaip antai nuostatos dėl sąžiningų ir teisingų sąlygų, įskaitant pirmiau minėtą netiesioginę ekspropriaciją). Todėl EESRK pasisako už tai, kad nuostatos dėl sąžiningų ir teisingų sąlygų būtų taikomos tik nediskriminavimui ir tiesioginei ekspropriacijai, ir ragina Europos Komisiją atsižvelgti ne tik į procedūrinius, bet ir į šiuos taikytinos materialinės teisės klausimus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tikslios DIGT veikimo sąlygos (kaip antai teismo sudėtis, biudžetas, galimybė naudotis sekretoriato pagalba ir kt.) priklausys nuo būsimų šalių, prisijungsiančių prie numatomos naujos sistemos, derybų rezultatų. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Būtinybė laikytis požiūrio, atitinkančio darnaus vystymosi ir socialinio teisingumo tikslus

| 5.1. | Šiandien visuomenė ir net ekspertai supranta, kad yra didelis atotrūkis tarp investicijų apsaugos, kuri teisiškai privaloma ir kurios vykdymo užtikrinimui taikomos privalomos teisinės priemonės, ir žmogaus, socialinių, aplinkosaugos ar sveikatos teisių apsaugos, kurios tarptautinės priemonės neprivalomos arba yra tik minimaliai privalomos, o tais atvejais, kai jos privalomos, trūksta priemonių užtikrinti tinkamą jų vykdymą. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Diskutuojant dėl IVGS sistemos reformos taip pat reikia atsižvelgti į naują Europos Komisijos požiūrį į ES laisvosios prekybos susitarimuose išdėstytų prekybos ir darnaus vystymosi skyrių įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, kurį taikydama ji peržiūri 2018 m. 15 punktų veiksmų planą (5). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) pradėjo iniciatyvą (6) dėl investicijų susitarimų ateities, kurią vykdant nagrinėjama, kaip būsimi investicijų susitarimai galėtų padėti atremti pirmiau nurodytus iššūkius, taip pat kokie būtų pasiūlymai dėl reformos. Pagrindinis šios iniciatyvos klausimas yra neatidėliotinas poreikis šalinti klimato krizę. Vis dėlto Komitetas primygtinai ragina papildyti šį darbą socialinių klausimų sprendimu, ypač nustatyti, kad išsamus patikrinimas būtų vienas iš užsienio investuotojų tinkamumo kriterijų. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EBPO darbas apima svarbius elementus, numatytus Tarybos rekomendacijoje dėl tiesioginių užsienio investicijų pranašumų darniam vystymuisi (7), kurią EBPO ministrai priėmė 2022 m. birželio mėn. Tai pirmoji daugiašalė priemonė, skirta padėti politikos formuotojams didinti teigiamą tarptautinių investicijų indėlį įgyvendinant DVT. Ją papildo Tiesioginių užsienio investicijų priemonių rinkinys (8) ir 2022 m. tiesioginių užsienio investicijų rodikliai (9). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kaip ir Europos Parlamentas (10), EESRK mano, kad Sąjungos investicijų politika turi atitikti ne tik investuotojų ir valstybių, į kurias investuojama, lūkesčius, bet ir platesnius ES ekonominius interesus, išorės politikos tikslus ir prioritetus, ypač aplinkos apsaugos, žmogaus teisių ir pagrindinių teisių srityse. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESRK pabrėžia, kad pagal tarptautinę paprotinę teisę ir tarptautinę žmogaus teisių teisę asmenys, prieš pradėdami tarptautinį procesą prieš valstybę, pirmiausia turi kreiptis į nacionalinius teismus su prašymais atlyginti žalą, ir apgailestauja, kad pagal tarptautinę investicijų teisę paprastai nereikalaujama išnaudoti vidaus teisių gynimo priemonių prieš pateikiant tarptautinį ieškinį. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Taigi EESRK ragina Komisiją išsamiau išnagrinėti klausimą dėl nacionalinių teisių gynimo priemonių išnaudojimo. |
| --- | --- |

5.7.

6.   JT Tarptautinės prekybos teisės komisijos (UNCITRAL) III darbo grupės (III DG) vaidmuo

| 6.1. | Remdamasi Tarybos suteiktais įgaliojimais, Komisija su JT valstybėmis narėmis pradėjo derybas UNCITRAL, III darbo grupėje. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESRK primena Komisijai savo prašymą leisti jam glaudžiau dalyvauti UNCITRAL veikloje. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | 2017 m. lapkričio mėn. UNCITRAL suteikė III darbo grupei plačius įgaliojimus dirbti sprendžiant galimos investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo (IVGS) reformos klausimą. Per pirmąjį svarstymų etapą ši darbo grupė nustatė daug problemų,
  susijusių su IVGS trukme ir bendromis išlaidomis (11):






  — | Ji atkreipė dėmesį į analizę, pagrįstą šiuo metu turima ribota informacija, pagal kurią 80–90 % IVGS išlaidų sudaro teisinio atstovavimo išlaidos ir ekspertų užmokestis, o vienos bylos išlaidų suma vidutiniškai siekia 8 mln. USD. |
| --- | --- | --- |

6.3.

susijusių su IVGS trukme ir bendromis išlaidomis (11):

—

Ji atkreipė dėmesį į analizę, pagrįstą šiuo metu turima ribota informacija, pagal kurią 80–90 % IVGS išlaidų sudaro teisinio atstovavimo išlaidos ir ekspertų užmokestis, o vienos bylos išlaidų suma vidutiniškai siekia 8 mln. USD.

| — | Ypatingas dėmesys buvo atkreiptas į tai, kad besivystančioms šalims, kurių finansiniai ištekliai riboti, sunku pateisinti dideles valstybės lėšomis finansuojamų IVGS procedūrų išlaidas. |
| --- | --- |

—

Ypatingas dėmesys buvo atkreiptas į tai, kad besivystančioms šalims, kurių finansiniai ištekliai riboti, sunku pateisinti dideles valstybės lėšomis finansuojamų IVGS procedūrų išlaidas.

| — | Pabrėžta, kad pasekmių procedūros trukmei ir išlaidoms turėjo ir tai, kad taikant IVGS sistemą nesivadovauta privalomu precedentu, todėl nebuvo galimybės nuspėti. |
| --- | --- |

—

Pabrėžta, kad pasekmių procedūros trukmei ir išlaidoms turėjo ir tai, kad taikant IVGS sistemą nesivadovauta privalomu precedentu, todėl nebuvo galimybės nuspėti.

| — | Nurodyta, kad pagal kai kurias sistemas didelės procedūrų išlaidos galėjo apriboti mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes naudotis IVGS mechanizmu, todėl joms nebuvo suteikta investicijų sutartyse užtikrinama apsauga. |
| --- | --- |

—

Nurodyta, kad pagal kai kurias sistemas didelės procedūrų išlaidos galėjo apriboti mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes naudotis IVGS mechanizmu, todėl joms nebuvo suteikta investicijų sutartyse užtikrinama apsauga.

| — | Vis dėlto taip pat pažymėta, kad taikant kai kurias sistemas papildomų išlaidų gali atsirasti ir dėl piktnaudžiavimo, paralelinio ginčų nagrinėjimo ir dėl to, kad nėra aiškių procedūrinių taisyklių ir mechanizmo, kuris leistų labai greitai atmesti nepagrįstus ieškinius. |
| --- | --- |

—

Vis dėlto taip pat pažymėta, kad taikant kai kurias sistemas papildomų išlaidų gali atsirasti ir dėl piktnaudžiavimo, paralelinio ginčų nagrinėjimo ir dėl to, kad nėra aiškių procedūrinių taisyklių ir mechanizmo, kuris leistų labai greitai atmesti nepagrįstus ieškinius.

| — | Pabrėžta, kad išlaidų padidėjimas susijęs su sisteminėmis problemomis ir IVGS sistemos struktūra ar net sistemos nebuvimu. Buvo pridurta, kad dėl šių problemų trūko nuoseklumo ir buvo neįmanoma nuspėti rezultatus, ypač valstybėms atsakovėms. |
| --- | --- |

—

Pabrėžta, kad išlaidų padidėjimas susijęs su sisteminėmis problemomis ir IVGS sistemos struktūra ar net sistemos nebuvimu. Buvo pridurta, kad dėl šių problemų trūko nuoseklumo ir buvo neįmanoma nuspėti rezultatus, ypač valstybėms atsakovėms.

Kalbant apie materialinės teisės aspektus, darbo grupėje, tinkamai atsižvelgiant į sąveiką su pagrindiniais materialinės teisės standartais, buvo iškelti šie klausimai (12):

| — | kitos nei arbitražas priemonės investiciniams ginčams spręsti ir ginčų prevencijos metodai, |
| --- | --- |

—

kitos nei arbitražas priemonės investiciniams ginčams spręsti ir ginčų prevencijos metodai,

| — | vietos teisių gynimo priemonių išnaudojimas, |
| --- | --- |

—

vietos teisių gynimo priemonių išnaudojimas,

| — | trečiųjų šalių dalyvavimas, |
| --- | --- |

—

trečiųjų šalių dalyvavimas,

| — | priešieškiniai, |
| --- | --- |

—

priešieškiniai,

| — | reguliavimo švelninimas, |
| --- | --- |

—

reguliavimo švelninimas,

| — | žalos apskaičiavimas. |
| --- | --- |

—

žalos apskaičiavimas.

| 6.4. | Nuo pat savo darbo pradžios III darbo grupė nagrinėjo dvi pagrindines tolesnių veiksmų sritis: pirmoji – galima struktūrinė reforma, apimanti nuolatinio teismo ir apeliacinės sistemos sukūrimą, teisėjų skyrimą bei apeliacinio skundo apimtį. Antroji lygiagreti sritis susijusi su nestruktūriniais ir palaipsniniais reformos aspektais, pavyzdžiui, arbitrų ir teisėjų elgesio kodekso sukūrimu, siekiant padidinti skaidrumą ir išvengti interesų konfliktų, žalos vertinimo metodika ir būdais, kaip skatinti šalių mediaciją. Vis dėlto struktūrinės reformos srityje ir kompleksiniais klausimais didelės pažangos nepadaryta. Pavyzdžiui, delegacijos vis dar diskutuoja dėl nuolatinio teismo jurisdikcijos, sudėties ir teismo narių skyrimo tvarkos. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Savo ruožtu Europos Komisija diskusijoms pateikia aiškias etikos ir nešališkumo taisykles, kuriomis siekiama nustatyti, kad kadencijos nepratęsiamos ir arbitrai dirba visą darbo laiką, taip pat sukurti nepriklausomų teisėjų skyrimo mechanizmus. EESRK pritaria šiai pozicijai, nes norint išvengti interesų konfliktų reikia griežtų taisyklių. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Pirmiau minėti kompleksiškesnio pobūdžio klausimai, kaip antai IVGS atgrasomasis poveikis, vietos teisių gynybos priemonių išnaudojimas ir trečiųjų šalių, pavyzdžiui, vietos bendruomenių, kurioms investicijos dar poveikį, prieiga, daugybės stebinčių pilietinės visuomenės grupių nusivylimui, sulaukė mažiau dėmesio. Visapusiškai laikydamasis nuomonėje REX/501 pateiktų savo rekomendacijų EESRK ragina Komisiją užtikrinti, kad šie esminiai klausimai būtų toliau nagrinėjami ir tinkamai sprendžiami. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EESRK apgailestauja, kad III darbo grupės posėdžių protokolai ir informacija jos interneto svetainėje nėra pakankamai aiškūs, todėl suinteresuotieji subjektai negali būti tinkamai informuoti apie darbų eigą. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EESRK pažymi, kad nors III darbo grupė daugiausia nagrinėja procedūrinius klausimus, tokia darbo kryptis gali turėti teigiamo poveikio ateityje, pavyzdžiui, galėtų būti suformuota aiškesnė ir stabilesnė teismų praktika, kuri, be kita ko, palengvintų investicijų sutartims taikomos materialinės teisės reformą. Vis dėlto tam, kad daugiašalio IVGS reformos procesas iš tikrųjų pakeistų padėtį, EESRK nuomone, labai svarbu, kad vykdant institucinę reformą būtų atsisakyta ad hoc arbitražo ir būtų taikomas labiau holistinis požiūris į tarptautinį investicijų valdymą, o ne tik IVGS būtų pakeistas investuotojų ir valstybės ginčų teismu. |
| --- | --- |

6.8.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Amicus curiae („Teismo draugo“) procedūra reiškia, kad procese dalyvauja subjektas ar asmuo, kuris nėra ginčo šalis, tačiau nori pateikti teismui teisinių argumentų. Amicus curiae kviečiami laikantis griežtų sąlygų, kad būtų užtikrinta ginčo šalių teisių pusiausvyra vykstant procesui. Taikant šią procedūrą taip pat siekiama užtikrinti legitimumą, kurio amicus curiae suteikia investicinio arbitražo procesui.

1

Amicus curiae

Amicus curiae

amicus curiae

https://www.iisd.org/itn/fr/2019/04/23/protecting-social-rights-using-the-amicus-curiae-procedure-in-investment-arbitration-a-smokescreen-against-third-parties-maxime-somda/.

(2)  OL C 110, 2019 3 22, p. 145.

2

(3)  Kai derybose dalyvavusios valstybės nori nustatyti vėlesnių sutarčių, susijusių su tuo pačiu dalyku, eiliškumą, į baigiamąsias sąlygas įtraukiamos nuostatos, reglamentuojančios naujos sutarties ir esamų ar būsimų sutarčių, sudarytų dėl to paties dalyko, santykį.

3

(4)  OL C 110, 2019 3 22, p. 145, OL C 487, 2016 12 28, p. 30, OL C 332, 2015 10 8, p. 45.

4

(5)  EESRK šį klausimą nagrinėjo nuomonėje „Naujos kartos prekyba ir darnus vystymasis. 15 punktų veiksmų plano peržiūra“ (OL C 105, 2022 3 4, p. 40).

5

(6)  https://www.oecd.org/investment/investment-policy/investment-treaties.htm

6

(7)  https://legalinstruments.oecd.org/en/instruments/OECD-LEGAL-0476

7

(8)  https://www.oecd-ilibrary.org/finance-and-investment/fdi-qualities-policy-toolkit_7ba74100-en

8

(9)  https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=1144_1144750-u5ks4jvtnl&title=FDI-Qualities-Indicators-2022

9

(10)  2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES tarptautinių investicijų politikos ateities. 2021/2176 (INI).

10

(11)  Report of Working Group III (Investor-State Dispute Settlement Reform) on the work of its thirty-fourth session (Vienna, 27 November-1 December 2017).

11

Report of Working Group III (Investor-State Dispute Settlement Reform) on the work of its thirty-fourth session (Vienna, 27 November-1 December 2017)

(12)  Report of Working Group III (Investor-State Dispute Settlement Reform) on the work of its thirty-seventh session (New York, 1–5 April 2019).

12

Report of Working Group III (Investor-State Dispute Settlement Reform) on the work of its thirty-seventh session (New York, 1–5 April 2019)

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

573-ioji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija, 2022 10 26–2022 10 27

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/136 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/136

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso

(COM(2022) 650 – final)

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vienos prašymų išduoti vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams gyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje teikimo procedūros ir dėl valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų bendrų teisių

(COM(2022) 655 – final)

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Įgūdžių ir talentų pritraukimas į ES“

(COM(2022) 657 – final)

(2023/C 75/19)

| Pranešėjas | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Milena ANGELOVA |

Pranešėjas

José Antonio MORENO DÍAZ

Bendrapranešėjė

Milena ANGELOVA

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2022 7 26 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė |
| Priimta skyriuje | 2022 9 29 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 179 / 0 / 6 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2022 7 26

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė

Priimta skyriuje

2022 9 29

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

179 / 0 / 6

1.   Įžanga

| 1.1. | 2022 m. balandžio mėn. Europos Komisija pristatė įgūdžių ir talentų dokumentų rinkinį atsižvelgiant į 2020 m. rugsėjo mėn. priimto naujo migracijos ir prieglobsčio pakto darbotvarkę. Naujojo dokumentų rinkinio paskirtis – remti teisėtą migraciją į Sąjungą, siekiant pritraukti specialistus ir kvalifikuotus darbuotojus, kad tai būtų naudinga tiek kilmės, tiek kelionės tikslo šalims. Peržiūromis taip pat siekiama skatinti veiksmingesnę ir nuoseklesnę Sąjungoje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių teisių ir įsidarbinimo galimybių sistemą, kartu padedant didinti Sąjungos, kaip kvalifikuotų ES nepriklausančių šalių piliečių kelionės tikslo, patrauklumą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK palankiai vertina šį dokumentų rinkinį, kuriame laikomasi konstruktyvaus ir nuoseklaus požiūrio į migraciją ir reaguojama į poreikį tobulinti Sąjungos teisėtos migracijos priemones. Šiuo laikotarpiu, kai vis sparčiau vyksta skaitmeninė ir žalioji pertvarka ir visuose ekonominės veiklos sektoriuose akivaizdus darbuotojų ir įgūdžių trūkumas, EESRK pabrėžia, kad teisėta migracija gali atlikti svarbų vaidmenį padedant spręsti darbuotojų ir įgūdžių trūkumo problemą tose srityse, kuriose yra įrodytas poreikis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK jau išreiškė susirūpinimą dėl to, kad naujame migracijos ir prieglobsčio pakte daugiausia dėmesio skiriama sienų valdymui ir migracijos kontrolei, todėl pažangą, padarytą organizuotos ir teisėtos imigracijos valdymo srityje, vertina teigiamai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog migrantai jau atlieka labai svarbų vaidmenį Europos ekonomikoje ir visuomenėje, nes padeda patenkinti besikeičiančios darbo rinkos poreikius ir, prireikus, įveikti darbo jėgos bei įgūdžių trūkumą. Itin svarbu keisti požiūrį pasitelkus normalizuojantį ir teigiamą diskursą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad sudaromos palankesnės sąlygos specialistų srautui iš trečiųjų šalių, siekiant padėti patenkinti augančius poreikius, ypač sektoriuose, kuriuose juntamas struktūrinis specialistų trūkumas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK neginčija naratyvo, siejančio darbuotojų iš trečiųjų šalių atvykimą su valstybių narių darbo rinkų poreikiais, tačiau mano, kad jį reikia išnagrinėti, siekiant apsaugoti naujai atvykusius trečiųjų šalių darbuotojus nuo nepakankamo užimtumo ir prastų darbo sąlygų. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK mano, kad būtina daryti pažangą kuriant naujus talentų pritraukimo į Sąjungą kanalus, tačiau taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių darbo rinkose esama ir kitų poreikių; šiems poreikiams patenkinti reikia sukurti ir kitas priemones greta tų, kurios numatytos siūlomame dokumentų rinkinyje. Visų pirma svarbu stiprinti pastangas remti bedarbių ir neaktyvių asmenų integraciją į darbo rinką taikant tikslines paramos priemones. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad Komisija turėtų siekti platesnio užmojo tikslų, ieškodama teisėtų ir organizuotų darbo jėgos migracijos kanalų, taip pat atsižvelgiant į asmenis, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK palankiai vertina komunikatą dėl įgūdžių ir talentų pritraukimo į ES, nes mano, kad tai yra žingsnis į priekį darbo jėgos migracijos srityje, kurioje atsižvelgiant į naujas aplinkybes reikia tinkamų, realistiškų ir veiksmingų priemonių. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad būtina daryti pažangą kuriant specialistų rezervą (1), pradedant pradiniu bandomuoju projektu ir kitais metais suformuojant jo išsamią versiją, ir atkreipia dėmesį į tai, kad specialistų rezervo sėkmė ir jų pritraukimas priklausys nuo to, ar bus panaudota pakankamai išteklių, kad priemonė taptų prieinama ir funkcionali. Komitetas taip pat palankiai vertina specialistų pritraukimo partnerystes ir mano, kad jas reikia plėtoti bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis. EESRK ragina sukurti tinkamus vertinimo mechanizmus, kurie užtikrintų specialistų pritraukimo partnerystės iniciatyvų įgyvendinimo matomumą ir skaidrumą ne tik pačių priemonių atžvilgiu, bet ir nustatant šalis, su kuriomis reikėtų bendradarbiauti. Sąjungos imigracijos ir prieglobsčio politikos išorės santykiuose visada būtina laikytis teisinės valstybės principo ir gerbti žmogaus teises. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Nors kai kuriuose esminės svarbos sektoriuose moterys sudaro didelę darbuotojų dalį, judžių profesijų moterys ir migrantės gali būti įdarbinamos nesaugiose darbo vietose ir neformalioje ekonomikoje ir dažnai yra itin pažeidžiamos diskriminacijos, socialinės atskirties, darbo ir mokymo galimybių trūkumo, taip pat prievartos, smurto ir priekabiavimo požiūriu. EESRK mano, kad reikia į politikos sritis stipriau integruoti moterų teisių apsaugą ir lyčių aspektą. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą peržiūrėti Direktyvą dėl ilgalaikio gyventojo statuso Europos Sąjungoje. EESRK džiaugiasi, kad šiuo pasiūlymu palengvinamas šio statuso įgijimo procesas išgyvenus bendrą metų, praleistų įvairiose valstybėse narėse įvairiais laikotarpiais, skaičių, skatinamas judumas ES, taip pat siekiama suteikti vienodas galimybes naudotis socialine apsauga ES piliečiams, ilgą laiką gyvenantiems kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK pritaria Vieno leidimo direktyvos peržiūrai, taip pat siekiui palengvinti ir supaprastinti paraiškų teikimo procesą bei užtikrinti, kad vienas leidimas nebūtų susietas su vienu konkrečiu darbdaviu, nors mano, kad buvo galima bandyti išplėsti teises, atsižvelgiant į 2011 m. pateikto pirmojo pasiūlymo dėl direktyvos turinį. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK mano, kad labai svarbu, jog peržiūroje būtų pabrėžta būtinybė stiprinti vienodą požiūrį į darbuotojus, kurie yra trečiųjų šalių piliečiai, visų pirma darbo sąlygų, asociacijų laisvės, laisvės jungtis į sąjungas bei socialinės apsaugos išmokų klausimais. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK taip pat pabrėžia, kad į diskusijas dėl darbuotojų migracijos valdymo gerinimo ES lygmeniu svarbu įtraukti socialinius partnerius ir kitus susijusius suinteresuotuosius subjektus. Šiuo atžvilgiu palankiai vertiname siūlomos dialogo ES lygmeniu platformos sukūrimą. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | 2022 m. balandžio mėn. Europos Komisija pristatė įgūdžių ir talentų dokumentų rinkinį, atsižvelgiant į 2020 m. rugsėjo mėn. priimto naujo migracijos ir prieglobsčio pakto darbotvarkę. Dokumentų rinkinį sudaro Direktyvos 2003/109/EB dėl ilgalaikio gyventojo statuso peržiūra (2), Direktyvos 2011/98/ES dėl vieno leidimo peržiūra (3) ir Komunikatas dėl įgūdžių ir talentų pritraukimo į Sąjungą (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Naujojo dokumentų rinkinio paskirtis – remti teisėtą migraciją į Sąjungą, siekiant pritraukti specialistus ir kvalifikuotus darbuotojus, kad tai būtų naudinga tiek kilmės, tiek kelionės tikslo šalims. Peržiūromis taip pat siekiama skatinti veiksmingesnę ir nuoseklesnę Sąjungoje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių teisių ir įsidarbinimo galimybių sistemą, kartu padedant didinti Sąjungos, kaip kvalifikuotų ES nepriklausančių šalių piliečių kelionės tikslo, patrauklumą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komunikato dėl talentų ir įgūdžių pritraukimo tikslas – sutvarkyti principus, reglamentuojančius teisėtą migraciją į ES dėl ekonominių priežasčių. Juo siekiama patobulinti teisėkūros ramstį dviem pasiūlymais dėl peržiūros, plėtoti specialistų pritraukimo partnerystės iniciatyvas ir Sąjungos specialistų rezervą, taip pat tobulinti teisėtos migracijos politiką priežiūros, jaunimo ir inovacijų srityse. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyme nėra analizės ir vertinimo, kodėl dabartinės direktyvos dėl vieno leidimo ar ilgalaikio gyventojo statuso neveikia tinkamai. Komisija turėtų išnagrinėti šio neveikimo priežastis, t. y. nustatyti, ar tai, be kita ko, lemia valstybių narių valios trūkumas direktyvas įgyvendinti, ar pernelyg didelis biurokratizmas, ir jomis pasidalinti, kad ateityje tos pačios problemos nesikartotų. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pasiūlymas dėl Direktyvos dėl vieno leidimo peržiūros sudaro sąlygas išplėsti galimybes naudotis šia priemone ir sudaryti palankesnes sąlygas darbuotojams iš trečiųjų šalių dalyvauti darbo rinkoje, tuo pačiu – įtvirtinti direktyvoje nustatytas teises ir daryti pažangą derinant jos taikymą valstybėse narėse. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Siūloma ES direktyvos dėl ilgalaikio gyventojo statuso peržiūra taip pat siekiama pagerinti jos taikymą įvairiose valstybėse narėse ir sudaryti palankesnes sąlygas judumui ES, supaprastinant procesą ir sutrumpinant ilgalaikiams leidimams gyventi išduoti reikalingą laiką. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Apskritai EESRK palankiai vertina šį dokumentų rinkinį, kuriame laikomasi konstruktyvaus ir nuoseklaus požiūrio į migraciją, atsižvelgiama į poreikį tobulinti Sąjungos teisėtos migracijos priemones ir pabrėžiamas teisėtos migracijos vaidmuo padedant spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo klausimą tose srityse, kuriose toks poreikis yra įrodytas. EESRK jau išreiškė susirūpinimą dėl to, kad naujame migracijos ir prieglobsčio pakte daugiausia dėmesio skiriama sienų valdymui ir migracijos kontrolei, todėl pažangą, padarytą organizuotos ir teisėtos migracijos valdymo srityje, vertina teigiamai. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESRK vertina lemiamą vaidmenį, kurį migrantai jau atlieka Europos ekonomikoje ir visuomenėje, padėdami patenkinti darbo rinkos poreikius ir prireikus įveikti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumą. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad sudaromos palankesnės sąlygos specialistų srautui iš trečiųjų šalių, siekiant padėti patenkinti augančius poreikius, ypač sektoriuose, kuriuose juntamas struktūrinis specialistų trūkumas. EESRK taip pat pritaria veiksmams, kuriais siekiama pritraukti inovatyvių ir atitinkamo masto įmonių, teikiančių didelę pridėtinę vertę ES ekonomikai ir visuomenei. Tarptautiniai mokslinių tyrimų projektai tebėra dar vienas veiksmingas būdas skatinti, pritraukti ir išlaikyti pasaulinio lygio specialistus. Šiuo tikslu būtina paspartinti ir supaprastinti trūkstamų specialistų iš trečiųjų šalių patekimą į ES darbo rinką, kad Europa taptų patrauklesnė kitiems pasaulio regionams. EESRK taip pat skatina kurti ir diegti praktines priemones, kurios specialistams iš trečiųjų šalių padėtų lengviau užmegzti ryšius su galimais darbdaviais valstybėse narėse ir kiekvienam specialistui rasti tinkamą darbdavį. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Reikia išanalizuoti naratyvą, kuriuo darbo jėgos iš užsienio antplūdis siejamas su valstybių narių darbo rinkų poreikiais. Tam tikruose kai kurių ES šalių užimtumo sektoriuose ir profesijose egzistuoja struktūrinis nedarbas, atsirandantis dėl įgūdžių neatitikimo, tam tikrų sektorių ir (arba) profesijų nepakankamo patrauklumo ir susirūpinimo dėl darbo sąlygų. Tose šalyse svarbu stengtis didinti tokių sektorių ir profesijų patrauklumą šalies rinkų darbuotojams (tos šalies piliečiams ir ES bei trečiųjų šalių darbuotojams, turintiems darbo leidimus), kad naujai atvykę darbuotojai iš trečiųjų šalių būtų apsaugoti nuo nepakankamo užimtumo ir prastų darbo sąlygų. Tuo pačiu dėl ES specialistų rezervo gali būti sudaromos palankesnės sąlygos darbuotojams iš trečiųjų šalių rasti tinkamas darbo vietas ES ir apsaugoti šiuos darbuotojus nuo nepakankamo užimtumo. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Nors EESRK mano, kad būtina daryti pažangą kuriant naujus talentų pritraukimo į ES kanalus, tačiau taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių darbo rinkose esama ir kitų poreikių; šiems poreikiams patenkinti reikia sukurti ir kitas priemones greta tų, kurios numatytos siūlomame dokumentų rinkinyje. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Todėl EESRK tikisi, kad pavyks pasiekti pažangą (kaip numatyta tolesnės veiklos ataskaitose) tobulinant Sezoninių darbuotojų direktyvą ir Direktyvą dėl bendrovių viduje perkeliamų asmenų, kurias planuojama priimti 2023 m. Šiuo klausimu Komitetas pabrėžia, kad, atsižvelgiant į Europos Parlamento ir jo paties rezoliucijas, reikia dirbti siekiant užtikrinti sezoninių darbuotojų apsaugą ir ypač kovoti su išnaudojimu darbe, kai jis nustatomas, šiuo tikslu stiprinant ir didinant darbo inspekcijų skaičių, remiantis Europos darbo institucijos darbu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. priimtą Europos įgūdžių darbotvarkę (5), EESRK mano, kad su migrantais, pabėgėliais ir tarptautinės apsaugos prašytojais turėtų būti elgiamasi vienodai, neatsižvelgiant į jų įgūdžių ir kvalifikacijos lygį. Todėl visi darbuotojai turėtų galėti patvirtinti savo įgūdžius ir kompetencijas ir dalyvauti kokybiškose ir veiksmingose pameistrystės, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programose, kad juos būtų galima integruoti į darbo rinką remiantis lanksčiais mokymosi būdais, atitinkančiais jų konkrečius poreikius, ir tinkamai atsižvelgiant į skirtingas amžiaus grupes. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EESRK mano, kad Komisija turėtų siekti platesnio užmojo tikslų, ieškodama teisėtų ir organizuotų darbo jėgos migracijos kanalų, taip pat atsižvelgiant į asmenis, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Kalbant apie studentus iš trečiųjų šalių, kurie atvyksta į ES studijų tikslais, reikėtų tinkamai apsvarstyti sklandžią jų integraciją į ES darbo rinką, kartu švelninant protų nutekėjimo reiškinį: būtų naudinga į dvišalius migracijos darbo tikslais susitarimus įtraukti prevencines priemones (6), pvz., etiško įdarbinimo sąlygas, remiamo grąžinimo į kilmės šalis ir reintegracijos į jas mechanizmus arba šiuo atžvilgiu įtraukti konkrečias sąlygas. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Dėl komunikato dėl įgūdžių ir talentų pritraukimo į ES

| 3.1. | 2022 m. balandžio mėn. pristatytame komunikate atsižvelgiama į 2020 m. Migracijos ir prieglobsčio pakto rekomendacijas dėl teisėtos migracijos, siekiant skatinti teisėkūros ir veiklos iniciatyvas šioje srityje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK palankiai vertina šį komunikatą, nes mano, kad tai yra žingsnis į priekį darbo jėgos migracijos srityje, kuriai atsižvelgiant į naujas aplinkybes reikia tinkamų priemonių. Todėl EERSK mano, kad konkretūs veiksmai, skirti Ukrainos pabėgėliams, buvo įtraukti laiku, taip pat apgailestauja, kad šių veiksmų, skirtų asmenims, kuriems apskritai reikalinga tarptautinė apsauga, nebuvo imtasi įgyvendinti anksčiau, ypač per 2015 m. karo Sirijoje metu kilusią krizę. EESRK yra įsitikinęs, kad veiksmai ir iniciatyvos, kurių imamasi iš Ukrainos bėgančių žmonių atžvilgiu, yra lūžio taškas ir ateityje turėtų būti ES veiksmų standartas panašiais atvejais. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK mano, kad būtina toliau plėtoti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis vykdant specialistų pritraukimo partnerystes. Vis dėlto Komitetas ragina sukurti tinkamus vertinimo mechanizmus, kurie padėtų įvertinti ne tik pačias priemones, bet ir nustatyti šalis, su kuriomis reikėtų bendradarbiauti. Sąjungos imigracijos ir prieglobsčio politikos išorės santykiuose visada būtina laikytis teisinės valstybės principo ir gerbti žmogaus teises. EESRK taip pat mano, kad būtina patikrinti ir įvertinti jau įgyvendintų bandomųjų projektų procedūras ir rezultatus, taip pat į juos atsižvelgti ir jais pasinaudoti inicijuojant naujus projektus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Teikiant pasiūlymą dėl ES specialistų rezervo svarbu, kad Europos Komisija bendradarbiautų su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais, kad šis rezervas būtų kuriamas kuo labiau sumažinant biurokratinę naštą, vengiant nereikalingo sudėtingumo ir pradėtų veikti kuo greičiau. Šiuo rezervu turėtų būti siekiama padėti patenkinti kvalifikuotų darbuotojų poreikius dabar ir ateityje; taip pat – pasitelkti dirbtinio intelekto ir kitų pažangiųjų technologijų teikiamas galimybes siekiant visapusiškai išnaudoti trečiųjų šalių piliečių įgūdžius bei talentus, papildyti valstybių narių piliečių indėlį ir padidinti darbo jėgos judumą Sąjungoje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Atsižvelgiant į darbdavių patiriamą didelį darbuotojų ir įgūdžių trūkumą, kuris daugeliu atvejų yra struktūrinio pobūdžio, tinkamas atskaitos taškas pradedant naudoti išsamią rezervo versiją būtų tikslingas požiūris į suvedimą pagal profesijų, kurių darbuotojų trūksta, sąrašus. Atsižvelgdama į tai, kad svarbu užtikrinti, kad nacionaliniai profesijų, kurių darbuotojų trūksta, sąrašai būtų nuolat atnaujinami, Komisija turėtų nustatyti galimybes mokytis vieniems iš kitų ir atlikti tarpusavio vertinimą šia tema. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Plėtojant specialistų rezervo koncepciją, būtina toliau nuosekliai plėtoti informavimo apie darbo rinką bei įgūdžius veiklą tikruoju laiku, dalyvaujant darbdaviams ir profesinėms sąjungoms, kad rezervas galėtų sėkmingai veikti. Tuo pačiu svarbu plėtoti Sąjungos gebėjimus rinkti ir interpretuoti palyginamus ir patikimus duomenis apie migracijos iš trečiųjų šalių poreikį. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad pradėta taikyti suderinimo priemonė, kurios tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas suderinti darbo jėgos pasiūlą ir paklausą. Komitetas mano, kad šios priemonės yra būtinos specialistų įdarbinimui, tačiau pakartoja, kad tuo pat metu reikia iš tikrųjų spręsti kitų valstybių narių darbo rinkos sektorių problemas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK sutinka su Komisija, kad šių iniciatyvų sėkmei būtinas socialinių ir ekonominių veikėjų bendradarbiavimas bei dalyvavimas, ir mano, kad būtina daryti pažangą kuriant galimybes jų dialogui Europos lygmeniu. EESRK yra išskirtinis forumas, kuriame galima aptarti su darbo jėgos migracija susijusius veiklos ir praktinius klausimus. Todėl EESRK turėtų dalyvauti aukšto lygio konferencijoje, kurią Komisija yra numačiusi surengti 2022 m. pabaigoje ir kuri bus skirta naujai darbo jėgos migracijos platformai. EESRK taip pat pabrėžia, kad į diskusijas dėl darbuotojų migracijos valdymo gerinimo ES lygmeniu svarbu įtraukti socialinius partnerius ir kitus susijusius suinteresuotuosius subjektus. Šiuo atžvilgiu palankiai vertiname siūlomos dialogo ES lygmeniu platformos sukūrimą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK mano, kad tyrinėti būsimas darbo jėgos migracijos galimybes tokiame sektoriuje, kaip priežiūros, yra žingsnis į priekį, nors ir apgailestauja, kad pažanga sprendžiant šiuos klausimus grindžiama konkrečiomis procedūromis, kuriomis suskaidomas bendras Europos imigracijos ir prieglobsčio politikos vientisumas ir neleidžiama kurti vieningos vizijos. Šiaip ar taip, EESRK sutinka, kad reikia daryti pažangą šiose srityse tobulinant etiško įdarbinimo ir darbuotojų teisių apsaugos standartus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Nors kai kuriuose esminės svarbos sektoriuose moterys sudaro didelę darbuotojų dalį, judžių profesijų moterys ir migrantės gali būti įdarbinamos nesaugiose darbo vietose ir neformalioje ekonomikoje ir dažnai yra itin pažeidžiamos diskriminacijos, socialinės atskirties, darbo ir mokymo galimybių trūkumo, taip pat prievartos, smurto ir priekabiavimo požiūriu.. EESRK mano, kad reikia į politikos sritis stipriau integruoti moterų teisių apsaugą ir lyčių aspektą. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad remiamos jaunimo judumo programos, tačiau dar kartą pabrėžia, kad judumą ir integraciją į darbo rinką reikia užtikrinti taip, kad būtų apsaugotos pagrindinės jaunesnių darbuotojų teisės, nes jie kartais susiduria su prastesnėmis darbo sąlygomis (laikinu darbu, mažu darbo užmokesčiu ir pan.). Be to, neįgaliems darbuotojams turėtų būti nustatytos specialios priemonės, skirtos tinkamai jų integracijai palengvinti. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK palankiai vertina iniciatyvą apsvarstyti ne ES kilmės novatoriškos verslininkystės priėmimo programas. Todėl EESRK teigiamai vertina tai, kad šios priėmimo programos nagrinėjamos atsižvelgiant į skaitmeninę ir tvarią ekonomiką, tačiau mano, kad, jeigu jos bus tinkamai struktūrizuotos, taip pat galės visapusiškai palengvinti atvykimą į ES šalis įvairių kitų profesijų atstovams. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Dėl Direktyvos dėl ilgalaikio gyventojo statuso Sąjungoje peržiūros

| 4.1. | EESRK palankiai vertina šį pasiūlymą dėl direktyvos, kuria siekiama sustiprinti ilgalaikio Sąjungos gyventojo statusą, patobulinant ilgalaikio leidimo gyventi įgijimo būdus, ypač jei asmuo gyvena antrojoje valstybėje narėje. Komitetas taip pat palankiai vertina tai, kad šiuo pasiūlymu ES piliečiams, kurie yra ilgalaikiai kitos valstybės narės gyventojai, siekiama suteikti vienodas galimybes naudotis socialine apsauga. EESRK taip pat palankiai vertina pastangas užtikrinti vienodą požiūrį ir palengvinti prieigą prie informacijos apie šeimos susijungimą pagal šią direktyvą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ilgalaikio gyventojo statuso suteikimas Sąjungoje yra viena iš pagrindinių Europos imigracijos ir prieglobsčio politikos priemonių. Ilgalaikio leidimo gyventi Sąjungoje įgijimo procedūros, priimtos 2003 m., Sąjungoje buvo nevienodai plėtojamos, o Komisijos siūloma peržiūra siekiama sukurti nuoseklesnę sistemą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Teikti prašymą dėl ilgalaikio leidimo gyventi antrojoje valstybėje narėje Sąjungos piliečiai gali pragyvenę joje penkerius metus; ši nuostata paliekama ir siūlomoje peržiūrėtoje direktyvoje. Pasiūlymu siekiama palengvinti asmenų, turinčių tokio tipo leidimą gyventi, judumą Sąjungoje, ir laikotarpį, kurį reikalaujama pragyventi šalyje, sumažinti iki trejų metų. Be to, pasiūlyme numatomas bendras gyvenimo įvairiose valstybėse narėse laikotarpis. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK mano, kad leidimas pareiškėjams į bendrą metų skaičių įtraukti įvairiose valstybėse narėse pragyventą laikotarpį, kad atitiktų ilgalaikio gyventojo statuso Sąjungoje reikalavimus, yra žingsnis į priekį, nors Komiteto nuomone, reikia tobulinti įvairiose valstybėse narėse taikomus šios nuostatos stebėsenos ir koordinavimo mechanizmus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad į pasiūlymą įtraukti įvairūs buvimo šalyje modeliai, pavyzdžiui, dėl studijų, tarptautinės apsaugos ir su leidimu gyventi laikinai. Trumpalaikėms vizoms tai netaikoma, nors tokia galimybė galėtų būti svarstoma pagal šią nuostatą, jei pareiškėjas įrodytų turintis nuolatinius darbo santykius ar panašiai. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad stiprinamos teisės, susijusios su ilgalaikiu leidimu gyventi Sąjungoje ir šeimos nariams, įskaitant teisę dirbti ir persikelti į kitą valstybę narę arba keisti darbą ir persikelti į kitą valstybę narę. EESRK nuomone, ypač įdomu tai, kad pagal siūlomą naują straipsnį, teikiant prašymus dėl ilgalaikio leidimo gyventi antrojoje valstybėje narėje nereikia atsižvelgti į padėtį nacionalinėje darbo rinkoje (t. y. kai jau gautas ilgalaikis leidimas gyventi Sąjungoje) nei dirbant pagal darbo sutartį, nei savarankiškai. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad supaprastinama galimybė dirbti ir mokytis per 30 dienų nuo prašymo dėl ilgalaikio gyventojo statuso suteikimo antrojoje valstybėje narėje pateikimo. Komitetas taip pat palankiai vertina tai, kad (ilgalaikiam antrosios valstybės narės gyventojui) pripažįstama teisė verstis nuolatine profesine veikla tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir ES piliečiams. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK pripažįsta, kad svarbu, jog ilgalaikiams Sąjungos gyventojams (ir jų šeimos nariams) valstybės narės užtikrintų tokias pačias laisves ir teises, kaip ir asmenims, turintiems nuolatinio galiojimo leidimą gyventi šalyje. Be to, teigiamai vertinama tai, kad valstybės narės taip pat užtikrina, jog prašymą suteikti ilgalaikį leidimą gyventi Sąjungoje teikiantiems asmenims nereikia mokėti didesnių mokesčių už savo prašymų nagrinėjimą kaip prašymus išduoti leidimus gyventi konkrečioje šalyje teikiantiems asmenims. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK mano, kad teisė gyventi kaip šeima yra esminis dalykas, palengvinantis socialinę integraciją: todėl Komitetas palankiai vertina tai, kad pašalintos administracinės ir biurokratinės kliūtys, ypač ilgalaikių gyventojų integracijos sąlygų atžvilgiu. Komitetas taip pat palankiai vertina tai, kad ES gimę (arba įvaikinti) vaikai automatiškai įgyja ilgalaikio gyventojo statusą. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Dėl Vieno leidimo direktyvos peržiūros

| 5.1. | EESRK palankiai vertina Vieno leidimo direktyvos peržiūrą, kuria atlikti keli patobulinimai šiuo metu galiojančioje direktyvoje:






  — | leidimų išdavimo procedūros laikotarpis sutrumpintas iki keturių mėnesių; |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

leidimų išdavimo procedūros laikotarpis sutrumpintas iki keturių mėnesių;

| — | procedūra gali būti pradėta tiek iš kilmės šalies, tiek iš kelionės tikslo valstybės narės; |
| --- | --- |

—

procedūra gali būti pradėta tiek iš kilmės šalies, tiek iš kelionės tikslo valstybės narės;

| — | direktyva taip pat taikoma užsieniečiams, dirbantiems per laikinojo įdarbinimo agentūras; |
| --- | --- |

—

direktyva taip pat taikoma užsieniečiams, dirbantiems per laikinojo įdarbinimo agentūras;

| — | galimybė pakeisti darbdavį leidimo galiojimo laikotarpiu, nors išlieka galimybė, kad Vyriausybė gali atsisakyti išduoti leidimą; |
| --- | --- |

—

galimybė pakeisti darbdavį leidimo galiojimo laikotarpiu, nors išlieka galimybė, kad Vyriausybė gali atsisakyti išduoti leidimą;

| — | vienkartinis leidimas negali būti panaikintas mažiausiai tris mėnesius po to, kai leidimo turėtojas praranda darbą, o tai užtikrina stabilumą ir pagerina darbuotojų migrantų įdarbinimo kokybę bei darbo sąlygas; |
| --- | --- |

—

vienkartinis leidimas negali būti panaikintas mažiausiai tris mėnesius po to, kai leidimo turėtojas praranda darbą, o tai užtikrina stabilumą ir pagerina darbuotojų migrantų įdarbinimo kokybę bei darbo sąlygas;

| — | Vieno leidimo direktyvos taikymo sritis išplečiama taip, kad apimtų asmenis, kuriems taikoma laikinoji apsauga; |
| --- | --- |

—

Vieno leidimo direktyvos taikymo sritis išplečiama taip, kad apimtų asmenis, kuriems taikoma laikinoji apsauga;

| — | ieškoma būdų, kaip teikti informaciją apie teises, susijusias su vienu leidimu. |
| --- | --- |

—

ieškoma būdų, kaip teikti informaciją apie teises, susijusias su vienu leidimu.

| 5.2. | Vis dėlto tai, kad nebuvo išplėstos teisės pagal 2011 m. pateikto pirmojo pasiūlymo dėl direktyvos turinį, EESRK nuomone, yra praleista proga. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie galimybę gauti bedarbio pašalpą, nors EESRK vis tiek pabrėžia, kad svarbu valstybėms narėms suteikti tam tikro lankstumo šiuo klausimu, kaip numatyta šiuo metu galiojančioje direktyvoje. Be to, EESRK apgailestauja, kad nebuvo apsvarstyta galimybė taikyti šią direktyvą laikinai įdarbintiems migrantams. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK mano, jog labai svarbu, kad peržiūroje būtų pabrėžta būtinybė stiprinti vienodą požiūrį į darbuotojus, kurie yra trečiųjų šalių piliečiai, ypač konsultuojant socialinių teisių ir darbo sąlygų, asociacijų laisvės ir laisvės jungtis į sąjungas bei socialinės apsaugos išmokų klausimais, kad jiems būtų sudarytos palankesnės galimybės vienodomis sąlygomis integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK pritaria, kad reikia raginti valstybes nares kurti tinkamus rizikos vertinimo, patikrinimų ir sankcijų mechanizmus, taip pat – darbdavių stebėsenos mechanizmus. Tačiau Komitetas pažymi, kad, atsižvelgiant į tai, jog darbo inspekcijos yra nacionalinės kompetencijos dalykas, pranešimai ir stebėsenos priemonės, kurias galima sukurti ES lygmeniu, turėtų būti stiprinamos atsižvelgiant į Europos darbo institucijos įgaliojimus (7). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESRK mano, kad reikėtų ir toliau daryti pažangą apsaugant darbuotojus migrantus, kurie naudojasi darbo inspekcijos skundų nagrinėjimo mechanizmais. Jei nėra mechanizmų, kurie užkirstų kelią tam, kad darbo skundai būtų naudojami migracijos kontrolės tikslais, kyla pavojus, kad darbdaviai baus tuos, kurie praneša apie išnaudotojiškas darbo sąlygas, ir tai turės neigiamų pasekmių jų gyventojo statusui. Todėl reikia toliau plėtoti kovos su išnaudojimu darbe priemones ir užtikrinti geresnį jų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

5.5.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  ES specialistų rezervas bus ES masto kandidatų iš ES nepriklausančių šalių rezervas, į kurį kandidatai bus atrinkti pagal konkrečius įgūdžių lygius, kriterijus ir migracijos reikalavimus, prieš tai patikrinus jų kvalifikaciją. Tai bus pirmoji ES masto platforma ir šiam tikslui skirta darbo jėgos pasiūlos ir paklausos derinimo priemonė (COM(2022) 657 final).

1

(2)  COM(2022) 650.

2

(3)  COM(2022) 655.

3

(4)  COM(2022) 657.

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=lt&catId=89&furtherNews=yes&newsId=9723

5

(6)  Bendrieji principai ir veiklos gairės dėl sąžiningos samdos ir įdarbinimo mokesčių ir susijusių išlaidų nustatymo.

6

(7)  https://www.ela.europa.eu/en/what-we-do

7

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/143 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/143

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl asmenų, užsiimančių visuomenine veikla, apsaugos nuo akivaizdžiai nepagrįstų ar piktnaudžiaujamojo pobūdžio teismo procesų (strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo)

(COM(2022) 177 final – 2022/0117 COD)

(2023/C 75/20)

| Pranešėjas | Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Christian MOOS |

Pranešėjas

Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Bendrapranešėjis

Christian MOOS

| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| --- | --- |
| Atsakingas skyrius | Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė |
| Priimta skyriuje | 2022 9 29 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 143 / 2 / 6 |

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė

Priimta skyriuje

2022 9 29

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

143 / 2 / 6

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą; tai žingsnis į priekį kovojant su bandymo nutildyti teismo procesais, kurių Europoje nuo 2015 m. vis daugėja (1). Kova su strateginiais ieškiniais dėl visuomenės dalyvavimo (SLAPP), kurie yra visiškai arba iš dalies nepagrįstas dėl visuomenės dalyvavimo pradėtas teismo procesas, kurio pagrindinis tikslas – užkirsti kelią visuomenės dalyvavimui, jį apriboti ar už jį bausti, yra itin svarbi kuriant informuotą pilietinę visuomenę ir užtikrinant skaidrumą visuomeniniame gyvenime. Kadangi SLAPP bylas kelia ir ieškovai ne iš ES, kovos su SLAPP priemonės padeda apsaugoti Europos demokratiją nuo išorės grėsmių. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | SLAPP bylose dažnai yra didelis galios disbalansas – ieškovai turi daugiau finansinių ar institucinių išteklių, todėl jiems gana lengva inicijuoti procesą. Atsižvelgiant į tai, svarbu užtikrinti, kad atsakovams būtų suteiktos tinkamos priemonės apsiginti šioje šiuo metu nelygioje kovoje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Reikėtų pabrėžti, kad SLAPP ieškiniai yra piktnaudžiavimas įstatymais ir negali būti priimtini demokratinėse valstybėse, kuriose laikomasi teisinės valstybės principo. Žurnalistai, ypač nepriklausomi žurnalistai, yra labiausiai pažeidžiami šios grėsmės, tačiau ši problema taip pat gali turėti įtakos visiems kitiems viešų diskusijų dalyviams. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Taip pat svarbu atskirti SLAPP ieškinius nuo asmens teisių apsaugos ir galimybės ginti savo reputaciją garbės ir orumo įžeidimo atvejais. SLAPP apima nepagrįstą elgesį, kuriuo siekiama užgniaužti viešas diskusijas ir nutildyti jų dalyvius. Taigi SLAPP priešieškiniai netrukdo naudotis teise kreiptis į teismą ir neapsaugo tų, kurie skleidžia melagingą ar šmeižikišką turinį. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina siūlomus mechanizmus, tačiau vykstant teisėkūros darbui vertėtų apsvarstyti galimybę išplėsti sąrašą. Iš pasiūlymų būtų galima paminėti nustatytą preliminarų teismo sprendimą, kuriuo nutraukiama byla, pripažinta neatitinkančia reikalavimų, bylų sujungimą atsakovo prašymu jo nurodytoje jurisdikcijoje, bylos termino nustatymą ar paspartintos tvarkos įvedimą arba galimybės kitam nei ieškovas asmeniui finansuoti ieškinį panaikinimą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Be naujų teisės aktų įgyvendinimo, kuris dėl viso teisėkūros proceso gali užtrukti kelerius metus, pravartu peržiūrėti nacionalinės teisės aktus siekiant nustatyti mechanizmus, kurie šiuo metu galėtų padėti kovoti su SLAPP. Nustatytos priežastys, kodėl esamais mechanizmais naudojamasi neveiksmingai, gali padėti užtikrinti geresnę viešų diskusijų dalyvių apsaugą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Svarbus klausimas yra ir SLAPP ieškinių stebėsena bei įgyvendintų sprendimų veiksmingumas. Reikėtų apsvarstyti, kas turėtų atlikti tokius vertinimus, ypač atsižvelgiant į tai, kad SLAPP ieškinius gali pareikšti ir valstybės institucijos. Taigi šią kompetenciją perdavus valstybėms narėms, gali nepavykti tinkamai pasiekti numatytų tikslų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kartu, siekiant užtikrinti, kad direktyvos tikslas būtų pasiektas kuo veiksmingiau, jos taikymas turėtų būti vertinamas per kuo trumpesnį laikotarpį. EESRK nuomone, trumpesnis laikotarpis yra tinkamesnis nei šiuo metu siūlomas penkerių metų laikotarpis. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kadangi planuojama direktyva būtų taikoma tik tarpvalstybinėms byloms, taip pat svarbu siekti, kad atskiros valstybės narės imtųsi analogiškų iniciatyvų dėl nacionalinių bylų. Apsiribojant tik tarpvalstybinėmis bylomis, apsauga bus užtikrinta tik tam tikriems viešų diskusijų dalyviams, konkrečiai pamirštant vietos žurnalistus, aktyvistus ar pranešėjus. Visapusiškai kovai su SLAPP reikia bendro požiūrio tiek tarpvalstybinėse, tiek nacionalinėse bylose. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Valstybės narės taip pat turėtų būti raginamos peržiūrėti savo nacionalinius įstatymus, kad garbės ir orumo įžeidimas būtų dekriminalizuotas. Visos bylos, susijusios su asmens teisėmis, turėtų būti civilinės teisės dalykas. Dėl galimos baudžiamosios atsakomybės viešų diskusijų dalyviai gali labiau bijoti pareikšti savo nuomonę arba pranešti apie pažeidimus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pabrėžia, kad, be teisinių nuostatų, labai svarbu įgyvendinti tinkamas švietimo priemones ir mokymą, skirtus tiek teisės specialistams (visų pirma teisėjams ir šalių advokatams), tiek viešų diskusijų dalyviams – žurnalistams, aktyviems visuomenininkams, žmogaus teisių gynėjams, pranešėjams ar paprastiems piliečiams. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Saviraiškos laisvė, kaip ir su ja susijusi žiniasklaidos laisvė, yra viena iš pagrindinių vertybių, kurias taikydamos teisinės valstybės principą turėtų užtikrinti demokratinės valstybės. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Teisė į saviraiškos laisvę, kaip nurodyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje, apima laisvę turėti savo įsitikinimus ir perduoti informaciją bei idėjas valdžios institucijoms nesikišant ir nepaisant valstybių sienų. Kartu pabrėžiama pagarba žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui. Panašios garantijos numatytos daugelyje kitų teisės aktų, kaip antai Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Europos žmogaus teisių konvencijoje, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/1937 (2) dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (Pranešėjų apsaugos direktyva), ir atskirų valstybių narių priimtuose teisės aktuose, o tai rodo jų visuotinį pobūdį ir svarbų vaidmenį. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Per pastaruosius kelis dešimtmečius dėl technologijų plėtros iš esmės pasikeitė viešų diskusijų forma. Dar visai neseniai pagrindinės medijos šioms diskusijoms rengti buvo televizija, radijas ir laikraščiai – jas daugiausia kūrė profesionalūs žurnalistai, ir pranešėjai. Dabar svarbus vaidmuo tenka internetinei žiniasklaidai, kuri leidžia kiekvienam pareikšti savo nuomonę ir pateikti ją plačiai auditorijai, taip pat ir anonimiškai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atsižvelgiant į žiniasklaidos raidą ir technologinius pokyčius, labai svarbu nustatyti mechanizmus, kuriais reali saviraiškos laisvės apsauga būtų užtikrinta visiems viešų diskusijų dalyviams, t. y. ne tik profesionaliems žurnalistams, bet ir aplinkosaugos aktyvistams (3) ir aktyviems visuomenininkams, žmogaus teisių gynėjams, nevyriausybinėms organizacijoms, pranešėjams (4) plačiąja prasme, aktyviems piliečiams, profesinėms sąjungoms ir visiems kitiems asmenims bei organizacijoms, kurie viešai pasisako visuomenei svarbiais klausimais. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Svarbu pabrėžti ne tik žiniasklaidos laisvės svarbą, bet ir poreikį užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą. EESRK pakartoja savo išvadas dėl „žiniasklaidos laisvės ir įvairovės užtikrinimo Europoje“ (5). Atviros ir niekaip nevaržomos diskusijos yra dalyvaujamosios visuomenės pagrindas, nes be tokios visuomenės demokratija negali tinkamai veikti (6). Nesuteikiant galimybės pareikšti savo nuomonę viešose diskusijose gali kilti socialinė įtampa ir smurtas, kaip jau yra buvę praeityje. Žiniasklaida turėtų būti suprantama ne tik kaip specializuota subjektų, profesionaliai užsiimančių žiniasklaidos veikla, grupė, bet ir kaip aktyvus asmenų, kurie dalijasi nuomonėmis ar pateikia savo poziciją (kad ir koks būtų jų šaltinis: internetas, forumai, tinklaraščiai ar tinklalaidės), dalyvavimas. Tai ypač svarbu šalyse, kuriose viešąją žiniasklaidą kontroliuoja valdančiosios politinės partijos, arba šalyse, kuriose privačią žiniasklaidą kontroliuoja keli savininkai, mėginantys daryti poveikį skleidžiamai žiniai ir riboti viešų diskusijų įvairovę. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Europos Sąjungoje mažėjant pilietinei erdvei, ribojamos pilietinės visuomenės organizacijų galimybės svariai prisidėti užtikrinant demokratijos ir teisinės valstybės veikimą ir apsaugą. Strateginiai ieškiniai dėl visuomenės dalyvavimo (SLAPP) yra priemonė, kuria naudojamasi siekiant nutildyti kritikuojančią pilietinę visuomenę. EESRK palankiai vertina Europos Parlamento rezoliuciją dėl kovos su mažėjančia pilietine erdve priemonių (7), o siūlomą direktyvą vertina ne tik kaip vieną iš ES priemonių, bet ir kaip ryžtingą žingsnį siekiant nutraukti šią praktiką. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Didesnės galimybės skelbti pareiškimus, perspėjimus ir didesnis visuomenės aktyvumas leidžia ne tik plėsti viešas diskusijas, bet ir įveikti visuomenei nerimą keliančius reiškinius, atskleidžiant valstybės ar privačių institucijų piktnaudžiavimo įgaliojimais, įskaitant korupciją ar viešųjų lėšų pasisavinimą, atvejus. EESRK pažymi, kad žiniasklaidos (plačiąja prasme, įskaitant profesinę ir mėgėjišką viešų diskusijų dalyvių veiklą), kaip „ketvirtosios valdžios“, užduotis yra ne tik formuoti nuomonę, bet ir stebėti valdžios institucijų ir privačių subjektų veiklą. Taigi „ketvirtosios valdžios“ apsauga yra ypač svarbi siekiant užtikrinti demokratijos standartus ir teisinę valstybę. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Valstybėse narėse vis dažniau pasitaiko piktnaudžiavimo teismo procesu siekiant užgniaužti viešas diskusijas atvejų. Įtakingi asmenys, institucijos ir įmonės, turintys didelius finansinius ir organizacinius išteklius, naudojasi savo galiomis, kad nutildytų kritikus, pasitelkdami inovatyvias priemones, pavyzdžiui, piktnaudžiaudami bendrojo duomenų apsaugos reglamento taisyklėmis arba reikalaudami žurnalistų atskleisti informacijos šaltinius, o šie kritikai, įskaitant pavienius žurnalistus ir pilietinės visuomenės veikėjus, veikiančius kaip pranešėjai, dažnai neturi finansinių ar organizacinių išteklių, kad galėtų apsiginti nuo nepagrįsto bylinėjimosi. Kai kurie fiziniai ir juridiniai asmenys, naudojantys SLAPP prieš piliečius ir pilietinės visuomenės veikėjus ES, yra ne iš Sąjungos. Augant geopolitinei įtampai, ES turi turėti priemonių rinkinį, įskaitant kovos su SLAPP priemones, kad apsaugotų savo demokratiją nuo išorės grėsmių. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | SLAPP nėra susiję su teise kreiptis į teismą; tokiais procesais siekiama ne įgyvendinti ieškovo teises, bet įbauginti ir susilpninti priešininkus ir eikvoti atsakovo išteklius. Ieškiniai dažnai pateikiami nepagrįstai, pakartotinai, o tikrasis jų tikslas yra įbauginti ir nutildyti apkaltintas organizacijas, asmenis ar netgi jų artimuosius viešose diskusijose ir atgrasyti nuo tolesnės veiklos. Nepavykus neutralizuoti tokio atgrasomojo poveikio veiklai gali atsirasti žiniasklaidos monopolijos arba oligopolijos, o tai nesuderinama su demokratinės teisinės valstybės idealais. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Atsižvelgiant į tai, kad žiniasklaida, nevyriausybinės organizacijos, kiti subjektai ir pranešėjai, dalyvaujantys kuriant pilietinę visuomenę ir veikiantys viešojo intereso labui, atlieka svarbų vaidmenį, labai svarbu užtikrinti, kad jie būtų tinkamai apsaugoti saviraiškos laisvės pažeidimų ar mėginimų ją pažeisti atveju, ypač esant akivaizdžiam galios ir išteklių disbalansui. Pastarasis gali turėti neigiamą poveikį, nes atsakovas gali atsisakyti toliau dalyvauti viešose diskusijose ir pranešti apie bet kokį piktnaudžiavimą, korupciją ar žmogaus teisių pažeidimą. Didelės bylinėjimosi išlaidos, kurios dar labiau išauga dėl strateginių veiksmų, kuriais siekiama vilkinti procesą, yra didelė problema tiems, kurie yra akivaizdūs SLAPP taikiniai. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kartais kartu su strateginiais ieškiniais, kuriais siekiama užgniaužti viešas diskusijas, imamasi kitų smerktinų veiksmų prieš atsakovą, kaip antai bauginimo, priekabiavimo ar grasinimų. Šie veiksmai taip pat kenkia pilietinei visuomenei ir viešajam interesui, todėl į juos turėtų būti reaguojama griežtai ir nedelsiant, neatsižvelgiant į susijusių subjektų finansinius išteklius ar privilegijas. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Tačiau negalime ignoruoti melagingos informacijos ar akivaizdžios neapykantos kalbos, kuri turėtų būti tikrinama ir, nustačius pažeidimų, pašalinama iš viešosios erdvės. Tačiau EESRK reikalauja griežtai ir teisingai taikyti esamus protokolus, parengtus taikant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES (8), kadangi su tuo susiję ieškiniai neturi paskatinti apriboti žodžio laisvę tuo atveju, kai skleidžiama informacija ir nuomonės nėra melagingos naujienos ir nekursto neapykantos (9). Bet kuriuo atveju tokia praktika tapti pateisinimu teisės į saviraiškos laisvę apribojimui. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą dėl Direktyvos dėl asmenų, užsiimančių visuomenine veikla, apsaugos nuo akivaizdžiai nepagrįstų ar piktnaudžiaujamojo pobūdžio teismo procesų (10) ir Komisijos rekomendaciją (ES) 2022/758 (11) dėl žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų, užsiimančių visuomenine veikla, apsaugos nuo akivaizdžiai nepagrįstų ar piktnaudžiaujamojo pobūdžio teismo procesų. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EESRK ragina Europos Parlamentą ir Tarybą nedelsiant priimti šią direktyvą, nes reikia kuo skubiau įgyvendinti žurnalistų, pilietinės visuomenės veikėjų ir kitų visuomenine veikla užsiimančių asmenų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EESRK palankiai vertina Airijos Vyriausybės sprendimą dalyvauti priimant ir taikant siūlomą direktyvą. Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį ir 4a straipsnio 1 dalį Airija gali nuspręsti pranešti apie savo dalyvavimą ir dalyvauti priimant ir taikant šią direktyvą. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Papildydamas Komisijos reglamento dėl SLAPP rekomendacijas EESRK ragina Danijos Karalystės Vyriausybę priimti nacionalinės teisės aktus, kuriais būtų užtikrintas toks pat asmenų, užsiimančių visuomenine veikla, apsaugos nuo strateginio bylinėjimosi lygis kaip siūlomoje direktyvoje. Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius, Danija nedalyvaus priimant šią direktyvą ir ji nebus jai privaloma ar taikoma. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EESRK nuomone, priimtomis priemonėmis negalima nepagrįstai riboti teisės į teisingumą, taigi jos turėtų būti taikomos tik piktnaudžiavimo atvejais. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EESRK nuomone, teisines priemones, kuriomis draudžiama naudotis nepagrįstais ir piktnaudžiaujamojo pobūdžio teismo procesais, turėtų papildyti švietimo priemonės ir organizacijų, teikiančių teisinę pagalbą asmenims ir institucijoms, kuriems tokie ieškiniai pareiškiami, tinklas. Visų pirma teisės specialistams – tiek teisėjams, tiek advokatams, kurie teismo procese veikia kaip gynėjai – dėl svarbaus jų vaidmens reikia tinkamo mokymo, nes jų sprendimai ir veiksmai yra labai svarbūs siekiant tikslo ir garantuojant saviraiškos laisvę. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | Neigiamo reiškinio – strateginių ieškinių, kuriais siekiama užgniaužti viešas diskusijas (SLAPP), – plitimas yra rimta problema, taigi labai svarbūs veiksmai, kurių ėmėsi Europos Komisija ir Europos Parlamentas kovodami su šiuo reiškiniu, nes tai būtina siekiant užtikrinti tinkamą viešų diskusijų dalyvių apsaugą, kai piktnaudžiaujama teise kreiptis į teismą siekiant atgrasomojo poveikio ir taip bandant nutildyti atsakovus ir atgrasyti juos nuo tolesnės veiklos. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Apsauga nuo SLAPP ieškinių turėtų būti užtikrinama visiems viešų diskusijų dalyviams, neatsižvelgiant į tai, ar SLAPP ieškiniai yra nacionalinio, ar tarpvalstybinio pobūdžio. EESRK sutinka, kad vienos valstybės narės jurisdikcijoje iškelta byla asmeniui, gyvenančiam kitoje valstybėje narėje, paprastai yra sudėtingesnė ir brangesnė atsakovui. Tačiau ta pati problema gali kilti ir pateikiant ieškinį kitame mieste arba taikant procesinę taktiką, kad procesas toje pačioje šalyje užtruktų ilgiau ir būtų brangesnis. Reglamentavimą taikant tik tarpvalstybinių pasekmių turinčioms byloms gali būti nepagrįstai diferencijuojamos asmenų ir organizacijų, kurių ieškiniai turi vietinį poveikį, todėl paprastai yra susiję su ribotais finansiniais, žmogiškaisiais ir organizaciniais ištekliais, teisės. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kad direktyva tinkamai veiktų, būtina apibrėžti tinkamą ir nedviprasmišką veiksmų, kurių reikia imtis, teisinį pagrindą. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pagrindinis kovos su SLAPP mechanizmų tikslas yra ne užtikrinti tinkamą teisminį nagrinėjimą (tai gali būti tinkamai vykdoma pagal nacionalines procedūras), bet apsaugoti atsakovų, kurie gali neturėti tinkamų teisinių ir finansinių priemonių, teises. EESRK laikosi nuomonės, kad atsakovams, kurie paprastai yra nepalankesnėje padėtyje nei ieškovai, reikia suteikti mechanizmus, kurie leistų jiems apsiginti nuo nepagrįstų ieškinių, kurie laikomi piktnaudžiavimu teise kreiptis į teismą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pažymi, kad nustačius tarpvalstybinę sąlygą būtina kiekvienu konkrečiu atveju išnagrinėti: 1) ar abi bylos šalys nuolat gyvena arba yra įsisteigusios kitoje valstybėje narėje; 2) ar dalyvavimas viešose diskusijose viešojo intereso klausimu yra aktualus daugiau nei vienai valstybei; 3) ar ieškovas arba su juo susiję subjektai kitoje valstybėje narėje yra pradėję lygiagretų arba ankstesnį teismo procesą prieš tuos pačius arba susijusius atsakovus. Visų pirma dėl antrosios sąlygos atsakovui suteikiama apsauga gali būti vertinama ir ribojama savo nuožiūra. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK pritaria nuomonei, kad apsauga nuo SLAPP neturėtų būti taikoma tik civilinėse bylose. Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į tarptautinių organizacijų (JT Žmogaus teisių komiteto, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos, Europos Tarybos) pozicijas dėl garbės ir orumo įžeidimo pašalinimo iš baudžiamosios teisės srities. Priemonės, kurių imtasi iki šiol, nedavė laukiamų rezultatų, nes kai kuriose valstybėse narėse garbės ir orumo įžeidimas tebėra nusikalstama veika, už kurią baudžiama ir bauda, ir laisvės atėmimo bausme. Neįmanoma laisvai dalyvauti viešose diskusijose, kai gresia baudžiamasis persekiojimas. EESRK rekomenduoja imtis veiksmingų ir efektyvių priemonių užtikrinti, kad valstybės narės panaikintų baudžiamąją atsakomybę už garbės ir orumo įžeidimą kaip gėdingos praeities reliktą, kuris kelia grėsmę žodžio ir saviraiškos laisvei. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Baudžiamosios teisės sankcijos, nepriklausomai nuo jų galutinio taikymo, turi atgrasomąjį poveikį. Todėl jos dar labiau nei civilinis procesas gali suvaržyti viešas diskusijas. Atsisakius apsaugos pagal baudžiamosios teisės režimą, gali būti sąmoningai pereinama nuo civilinių ieškinių prie baudžiamųjų ieškinių, kadangi pastaruoju atveju atsakovui netaikoma papildoma apsauga. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pažymi, kad SLAPP ieškinius gali pareikšti ne tik privatinės teisės subjektai ar institucijos, bet ir valstybės institucijos, pavyzdžiui, prokuratūra, todėl direktyvos taikymo sritis turi apimti visas šias institucijas. EESRK ragina tokiais atvejais taip pat atitinkamai taikyti viešose diskusijose dalyvaujančių fizinių ir juridinių asmenų ir jų šaltinių apsaugą. Todėl ypatingą dėmesį reikėtų skirti SLAPP ieškinių stebėsenai. Šios užduoties perdavimas valstybėms narėms, kai valdžios institucijos taip pat gali būti ieškovėmis SLAPP bylose, kelia pagrįstų klausimų. Reikėtų apsvarstyti galimybę į šią veiklą įtraukti nepriklausomas organizacijas arba įvesti viršnacionalinio lygmens stebėsenos procedūrą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Svarbu, kad asmenys, kuriems gresia SLAPP ieškiniai, negali būti tik žurnalistai ar žmogaus teisių gynėjai, nors šių profesijų atstovai turėtų būti laikomi ypač neapsaugotais nuo tokių ieškinių. Tikslinė grupė turėtų būti apibrėžiama ne pagal išsilavinimą ar profesiją, o funkciniu požiūriu (pagal vykdomą veiklą). Tokiu būdu taip pat galima apsaugoti ne tik asmenis, kurie tiesiogiai nedalyvauja žiniasklaidos veikloje, bet ir, pavyzdžiui, aktyviai įsitraukusius piliečius, kurie viešina piktnaudžiavimo savo vietos bendruomenėse atvejus, arba kitų rūšių pranešėjus platesniu požiūriu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Palankiai vertintinos direktyvos projekte siūlomos procedūrinės garantijos – apsaugos priemonės, akivaizdžiai nepagrįstų ieškinių atmetimas anksčiau laiko teismo proceso metu, teisių gynimo nuo piktnaudžiavimo bylinėjimusi priemonės, apsauga nuo trečiųjų šalių teismo sprendimų. Tačiau reikėtų apsvarstyti galimybę nustatyti tolesnes priemones, kurios papildytų ir palengvintų teismų darbą, pavyzdžiui, palengvinti skirtingų ieškinių tam pačiam atsakovui sujungimą, kai ieškinius pareiškia tie patys arba susiję ieškovai, arba nurodyti sujungti tokius ieškinius. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK nuomone, taip pat būtų naudinga numatyti tam tikrą automatiškumą, t. y. „preliminarų teismo sprendimą“, kai teismo bylos laikomos neatitinkančiomis reikalavimų, jeigu jos akivaizdžiai atitinka SLAPP kriterijus. Tai leistų akivaizdžiais atvejais net nepradėti teismo proceso. Tai sumažintų išlaidas (ne tik privačias, bet ir viešąsias) ir apribotų bylų, kurios būtų toliau nagrinėjamos, skaičių. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Taip pat verta apsvarstyti papildomus sprendimus, parengtus pagal esamus mechanizmus, pavyzdžiui:






  — | bylų sujungimą atsakovo prašymu jo nurodytoje jurisdikcijoje, |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

bylų sujungimą atsakovo prašymu jo nurodytoje jurisdikcijoje,

| — | bylos termino nustatymą ar paspartintos tvarkos įvedimą (remiantis su rinkimais susijusiu teismo procesu), |
| --- | --- |

—

bylos termino nustatymą ar paspartintos tvarkos įvedimą (remiantis su rinkimais susijusiu teismo procesu),

| — | galimybės kitam asmeniui, išskyrus ieškovą, finansuoti ieškinį panaikinimą (trečiosios šalies finansavimas). |
| --- | --- |

—

galimybės kitam asmeniui, išskyrus ieškovą, finansuoti ieškinį panaikinimą (trečiosios šalies finansavimas).

| 3.12. | Atsižvelgdamas į didėjantį SLAPP skaičių, EESRK rekomenduoja valstybėms narėms direktyvoje numatytas naujas kovos su SLAPP taisykles laikinai taikyti byloms, nagrinėjamoms arba inicijuotoms įsigaliojus naujosioms taisyklėms. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kartu būtina peržiūrėti nacionalinės teisės aktus, reglamentuojančius dabartines kovos su SLAPP ieškiniais priemones. Taikomų mechanizmų veiksmingumas gali padėti patobulinti suplanuotas priemones ir faktiškai užtikrinti rizikos asmenų apsaugą. Jeigu nacionalinės teisės aktuose jau numatytos priemonės, kuriomis būtų galima bent iš dalies spręsti atitinkamą problemą, reikėtų nustatyti priežastis, kodėl jos nėra tinkamai taikomos. Tokia analizė, nepriklausomai nuo planuojamos direktyvos, leistų pagerinti visuomenės diskusijų dalyvių, kuriems gresia SLAPP ieškiniai, padėtį ir galėtų būti įdomus tyrimas rengiant ir įgyvendinant naujus teisės aktus. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kadangi siūloma direktyva neapima nacionalinių bylų, EESRK palankiai vertina Rekomendaciją (ES) 2022/758 dėl žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų, užsiimančių visuomenine veikla, apsaugos nuo akivaizdžiai nepagrįstų ar piktnaudžiaujamojo pobūdžio teismo procesų ir ragina valstybes nares užtikrinti tokio pat lygio apsaugą kaip siūlomoje direktyvoje. Tačiau ES veikla neturėtų apsiriboti rekomendacijomis, o valstybių narių turėtų būti reikalaujama suderinti savo teisės aktus šioje srityje, kad visose valstybėse narėse būtų užtikrinta vienodo lygio apsauga nuo SLAPP. Tai visų pirma pasakytina apie teisines apibrėžtis ir apsaugos aprėptį SLAPP atveju, kad būtų išvengta skirtingo aiškinimo ir skirtingo lygio apsaugos valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Atsižvelgdamas į strateginių ieškinių, kuriais siekiama užgniaužti viešas diskusijas, problemos dinamiką, EESRK rekomenduoja direktyvos taikymą peržiūrėti ne vėliau kaip po trejų, o ne po penkerių metų, kaip dabar numatyta. Todėl valstybės narės turėtų pateikti Komisijai informaciją apie direktyvos taikymą praėjus dvejiems metams nuo jos perkėlimo į nacionalinę teisę. Komisija turėtų pateikti direktyvos taikymo ataskaitą per vienerius metus, t. y. praėjus trejiems metams nuo jos perkėlimo į nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESRK ragina Komisiją rengiant peržiūrą konsultuotis su žurnalistais ir visais suinteresuotaisiais subjektais, socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, kad valstybių narių pateikta informacija būtų papildyta nepriklausomais direktyvos taikymo vertinimais. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Labai svarbu įgyvendinti Rekomendacijoje (ES) 2022/758 nurodytas švietimo priemones. Visų pirma reikia teikti tinkamą mokymą teisės specialistams (tiek teisėjams, tiek teisininkams, kurie yra gynėjai bylose), taip pat vykdyti bendresnę švietimo veiklą, skirtą valstybių narių plačiajai visuomenei, kurios kiekvienas narys gali tapti viešų diskusijų dalyviu ir jam gali grėsti SLAPP ieškinys. Įgyvendinant šias švietimo priemones pakankamai dėmesio turėtų būti skiriama tarpvalstybinio masto SLAPP ieškiniams, kuriems taikoma siūloma direktyva. Be to, visose valstybėse narėse turi būti organizuojamos bendros saviraiškos teisių ir laisvių sklaidos ir skatinimo kampanijos, kurios papildytų direktyvą ir sustiprintų jos vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Svarbus kovos su strateginiais ieškiniais, kuriais siekiama užgniaužti viešas diskusijas, sistemos elementas taip pat turėtų būti nemokamos teisinės pagalbos teikimas asmenims ir organizacijoms, kuriems gresia pavojus. EESRK palaiko teisės institucijų steigimą ir plėtojimą universitetuose ir teisininkų profesinėse asociacijose, taip pat kitose įstaigose, galinčiose teikti tokią pagalbą. Tačiau turi būti užtikrinta, kad įstaigos, kurias valstybės narės rekomenduoja šiai veiklai vykdyti, būtų patikimos, nepriklausomos ir profesionalios, o jų veiklą tinkamai nepriklausomai tikrintų atitinkamos valstybės narės institucijos. |
| --- | --- |

3.18.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  CASE ataskaita.

1

(2)  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).

2

(3)  NAT/824 – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto informacinis pranešimas dėl aplinkos apsaugos kaip būtinosios išankstinės pagrindinių teisių laikymosi sąlygos.

3

(4)  SOC/593 – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pareiškėjų apsaugos stiprinimo ES lygmeniu (OL C 62, 2019 2 15, p. 155).

4

(5)  SOC/635 – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Žiniasklaidos laisvės ir įvairovės užtikrinimas Europoje“ (nuomonė savo iniciatyva) (EESC 2021/01539) (OL C 517, 2021 12 22, p. 9).

5

(6)  REX/545 – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto informacinis pranešimas „Baltarusijos nepriklausomos žiniasklaidos rėmimas“.

6

(7)  EP rezoliucija dėl mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės Europoje (2021/2103(INI)) (OL C 347, 2022 9 9, p. 2).

7

(8)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (OL L 315, 2012 11 14, p. 57).

8

(9)  SOC/712 – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Įtraukesnė ir geresnę apsaugą užtikrinanti Europa: į ES nusikaltimų sąrašą įtraukiama neapykantos kalba ir neapykantos nusikaltimai“ (EESC 2022/00299) (OL C 323, 2022 8 26, p. 83).

9

(10)  COM(2022) 177.

10

(11)  2022 m. balandžio 27 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2022/758 dėl žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų, užsiimančių visuomenine veikla, apsaugos nuo akivaizdžiai nepagrįstų ar piktnaudžiaujamojo pobūdžio teismo procesų (strateginių ieškinių dėl visuomenės dalyvavimo) (OL L 138, 2022 5 17, p. 30).

11

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/150

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl vizų išdavimo procedūros skaitmeninimo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 767/2008, (EB) Nr. 810/2009 ir (ES) 2017/2226, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1683/95, (EB) Nr. 333/2002, (EB) Nr. 693/2003 ir (EB) Nr. 694/2003 ir Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo

(COM(2022) 658 final)

(2023/C 75/21)

| Pranešėjas | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Pranešėjas

Ionuț SIBIAN

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2022 6 28 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 9 29 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 187 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2022 6 28

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2022 9 29

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

187 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK tvirtai remia iniciatyvą, kuria siekiama visiškai suskaitmeninti vizų išdavimo procedūrą. Prieinama, greitai išduodama ir patikima skaitmeninė viza ir apskritai mažiau popieriniais dokumentais pagrįsta imigracijos sistema gerokai sumažintų su imigracija susijusią administracinę naštą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK palankiai vertina skaitmeninimo iniciatyvą, nes ji atitinka bendrą ES požiūrį, kuriuo siekiama skatinti viešųjų paslaugų modernizavimą ir skaitmeninimą, ir Komisijos komunikatą „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad dabartinis pasiūlymas suteikia galimybę veiksmingai pagerinti prašymų išduoti vizą teikimo procesą mažinant išlaidas ir naštą valstybėms narėms bei prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, užtikrinti teisinį tikrumą, taip pat gerinti saugumą Šengeno erdvėje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad dėl siūlomo prašymų teikimo procedūros skaitmeninimo sumažės prašymą išduoti vizą pateikiančių trečiųjų šalių piliečių judumo apribojimas (nes jiems nebereikės asmeniškai pateikti savo kelionės dokumentų). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vykdant prašymų išduoti vizą procedūros skaitmeninimą turi būti vengiama bet kokios (netyčinės) diskriminacijos: turi būti gerbiamos neįgaliųjų ir asmenų, kurių kompiuterinis ir (arba) skaitmeninis raštingumas yra žemesnio lygio, arba kurie neturi interneto prieigos, teisės. Vizų išdavimo procedūros skaitmeninimas turi atitikti prieinamumo reikalavimus, nustatytus Europos interneto svetainių prieinamumo direktyvoje (1) ir Europos prieinamumo akte (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK primygtinai rekomenduoja, kad ES prašymų išduoti vizą platformoje naudojami IT sprendimai suteiktų įrankių ir priemonių vaiko teisėms apsaugoti ir užkirsti kelią prekybai žmonėmis. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Skaitmeninė ES prašymų išduoti vizą platforma turėtų būti visapusiškai susieta su kiekvienos valstybės narės valdomomis nacionalinėmis vizų sistemomis. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad turėtų būti sukurta viena bendra ES lygmens skaitmeninė ambasada, kurioje būtų nustatyti suderinti ES lygmens reikalavimai dėl patvirtinamųjų dokumentų ir teikiama informacija bei rekomendacijos keliautojams dėl prašymų teikimo proceso. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK mano, kad suskaitmeninus vizų išdavimo procedūrą padaugės kelionių į ES ir ji taps patrauklesnė keliaujantiems. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pripažįsta, kad vizų išdavimo procedūros skaitmeninimas galėtų turėti teigiamą poveikį aplinkai ir kad centralizuota prašymų išduoti vizą platforma yra efektyvaus energijos naudojimo sprendimas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK rekomenduoja Komisijai tvirtai įsipareigoti bendradarbiauti su trečiųjų šalių Vyriausybėmis, valstybių narių ambasadomis ir (arba) konsulatais, taip pat su organizuota pilietine visuomene siekiant visos vizų išdavimo procedūros metu informuoti prašymą išduoti vizą teikiančius asmenis, paruošti juos ir jiems padėti. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

2.1.   Nuomonės aplinkybės, įskaitant nagrinėjamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| 2.1.1. | Mintis suskaitmeninti Šengeno vizą buvo suformuluota 2018 m. Tais metais Europos Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti Vizų kodeksą ir pabrėžė, kad žvelgiant į ilgalaikę perspektyvą būtina pereiti prie skaitmeninių vizų. 2019 m. Europos Parlamentas ir Taryba pradėjo peržiūrėti ES vizų kodeksą. Jie nurodė, kad tikslas – visapusiškai pasinaudojant naujausiais teisiniais ir technologiniais pokyčiais parengti bendrą sprendimą, kad prašymus išduoti Šengeno vizą būtų galima teikti internetu. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | 2020 m. dėl COVID-19 pandemijos visame pasaulyje sulėtėjo Šengeno vizų išdavimo veikla, nes ambasadose ir konsulatuose buvo sudėtinga priimti prašymus. Dėl to valstybės narės pateikė naujus raginimus skaitmeninti procesą. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | 2021 m. darbo programoje Europos Komisija paskelbė, kad planuoja 2021 m. ketvirtąjį ketvirtį pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl vizų išdavimo procedūrų skaitmeninimo. 2020 m. rugsėjo mėn. pristatytame naujame migracijos ir prieglobsčio pakte užsibrėžtas tikslas iki 2025 m. visiškai suskaitmeninti vizų išdavimo procedūrą, įdiegiant skaitmeninę vizą ir suteikiant galimybę prašymus išduoti vizą teikti internetu. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | 2022 m. balandžio 27 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl ES vizų skaitmeninimo. Pasiūlymo tikslas:






  — | modernizuoti, supaprastinti ir suderinti prašymų išduoti vizą teikimo procesą suskaitmeninant vizų išdavimo procedūrą ir |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

—

modernizuoti, supaprastinti ir suderinti prašymų išduoti vizą teikimo procesą suskaitmeninant vizų išdavimo procedūrą ir

| — | sumažinti (tapatybės) sukčiavimo, klastojimo riziką ir supaprastinti tikrinimo procesą pasienyje, vykdant skaitmeninimą. |
| --- | --- |

—

sumažinti (tapatybės) sukčiavimo, klastojimo riziką ir supaprastinti tikrinimo procesą pasienyje, vykdant skaitmeninimą.

| 2.1.5. | Pasiūlymu sukuriama bendra interneto platforma, o sistema pasižymės šiais privalumais:






  — | prašymą išduoti vizą teikiantys asmenys galės teikti prašymą internetu, be kita ko, sumokėti vizos mokestį per bendrą ES platformą, nepriklausomai nuo to, kurioje Šengeno šalyje jie nori apsilankyti; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

—

prašymą išduoti vizą teikiantys asmenys galės teikti prašymą internetu, be kita ko, sumokėti vizos mokestį per bendrą ES platformą, nepriklausomai nuo to, kurioje Šengeno šalyje jie nori apsilankyti;

| — | platforma automatiškai nustatys, kuri Šengeno šalis yra atsakinga už prašymo nagrinėjimą, ypač kai prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo ketina aplankyti kelias Šengeno šalis; |
| --- | --- |

—

platforma automatiškai nustatys, kuri Šengeno šalis yra atsakinga už prašymo nagrinėjimą, ypač kai prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo ketina aplankyti kelias Šengeno šalis;

| — | platformoje prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims bus teikiama naujausia informacija apie trumpalaikes Šengeno vizas, taip pat visa būtina informacija apie reikalavimus ir procedūras (pvz., apie patvirtinamuosius dokumentus, vizos mokestį ir būtinybę susitarti dėl susitikimo biometriniams identifikatoriams surinkti); |
| --- | --- |

—

platformoje prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims bus teikiama naujausia informacija apie trumpalaikes Šengeno vizas, taip pat visa būtina informacija apie reikalavimus ir procedūras (pvz., apie patvirtinamuosius dokumentus, vizos mokestį ir būtinybę susitarti dėl susitikimo biometriniams identifikatoriams surinkti);

| — | asmeniškai atvykti į konsulatą turėtų būti privaloma tik pirmą kartą prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims biometrinių identifikatorių surinkimo tikslu, prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, kurių biometriniai duomenys nebegalioja, ir asmenims įgijusiems naują kelionės dokumentą; |
| --- | --- |

—

asmeniškai atvykti į konsulatą turėtų būti privaloma tik pirmą kartą prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims biometrinių identifikatorių surinkimo tikslu, prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, kurių biometriniai duomenys nebegalioja, ir asmenims įgijusiems naują kelionės dokumentą;

| — | į vizą bus įtrauktos naujausios apsaugos priemonės, kurios bus saugesnės nei dabartinė vizos įklija. |
| --- | --- |

—

į vizą bus įtrauktos naujausios apsaugos priemonės, kurios bus saugesnės nei dabartinė vizos įklija.

| 2.1.6. | Siūlomame reglamente pabrėžiama, jog naujoji sistema užtikrins, kad pagrindinės teisės būtų visada saugomos. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA) bus atsakinga už ES prašymų išduoti vizą platformos, kaip Vizų informacinės sistemos (VIS) dalies, ir jos komponentų techninį kūrimą ir operacijų valdymą. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Visi užsienio piliečiai, kurie pageidaus gauti vizą į bet kurią iš 26 Šengeno šalių, galės naudotis skaitmenine prašymų išduoti Šengeno vizą platforma, kai tik ji bus įgyvendinta. Platforma nebus prieinama likusioms penkioms Šengeno erdvei nepriklausančioms ES šalims, nes jos dar neturi įgaliojimų išduoti Šengeno vizas. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Keliautojams iš šalių, kurioms Šengeno erdvėje netaikomas reikalavimas turėti vizą, naudotis platforma bus neprivaloma. Vietoj to šie keliautojai nuo 2023 m. lapkričio mėn. (3) turės pateikti prašymą Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemoje, kad galėtų keliauti į Europą. |
| --- | --- |

2.1.9.

2.2.   Bendrosios pastabos

| 2.2.1. | EESRK tvirtai remia iniciatyvą, kuria siekiama visiškai suskaitmeninti vizų sistemą. Prieinama, greitai išduodama ir patikima skaitmeninė viza ir apskritai mažiau popieriniais dokumentais pagrįsta imigracijos sistema gerokai sumažintų su imigracija susijusią administracinę naštą. Popierinių dokumentų valdymas, tvarkymas ir archyvavimas (taip pat sunaikinimas) yra ilgai trunkantis ir daug išlaidų reikalaujantis procesas konsulatuose, be to, valstybėms narėms, taip pat trečiųjų šalių piliečiams, teikiantiems prašymus išduoti vizą, vizų išdavimo procedūros skaitmeninimas būtų labai naudingas. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Siūloma internetinė sistema turi būti sukurta taip, kad būtų greita, patogi naudoti, saugi (suteiktų pakankamai garantijų, kad įvesti duomenys yra saugūs) ir nuspėjama (laikantis teisinio tikrumo principo). Sistema turi veikti patikimai, o prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turėtų būti užtikrinti, kad prašymų teikimo internetu procesas neužtruks ilgiau kaip keletą dienų. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Prašymų išduoti vizą procedūrų suderinimas ir suvienodinimas Šengeno erdvėje padės užkirsti kelią palankiausių vizų išdavimo sąlygų paieškai prašymą išduoti vizą teikiantiems asmenims, kurie gali būti linkę pateikti prašymą toje Šengeno šalyje, kurioje prašymai išduoti vizą nagrinėjami greičiau ir patogiau nei šalyje, kuri iš tikrųjų yra jų kelionės tikslo šalis (pavyzdžiui, Rusijos piliečiams ieškant palankiausių vizų išdavimo sąlygų, jei nebus bendrai nuspręsta sustabdyti ES vizų režimo supaprastinimo susitarimą). Vizų išdavimo proceso skaitmeninimas taip pat sumažins pavojų saugumui, kurį kelia fizinės vizų įklijos, kuriomis vis dar gali būti sukčiaujama, taip pat jos gali būti klastojamos ir pavagiamos. Be to pasiūlymas atitinka bendrą ES nuostatą skatinti viešųjų paslaugų modernizavimą ir skaitmeninimą. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | EESRK mano, kad dabartinis pasiūlymas suteikia galimybę veiksmingai pagerinti prašymų išduoti vizą teikimo procesą mažinant išlaidas ir naštą valstybėms narėms bei prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, taip pat gerinant saugumą Šengeno erdvėje. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad dėl siūlomo prašymų teikimo procedūros skaitmeninimo sumažės prašymą išduoti vizą pateikiančių trečiųjų šalių piliečių judumo apribojimas. Kadangi prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui nebereikės pateikti savo kelionės dokumento konsulate ir (arba) prašymų išduoti vizą centre, prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo prašymo nagrinėjimo laikotarpiu gali laisvai keliauti į užsienį. EESRK mano, kad tai bus naudinga asmenims, kurie reguliariai keliauja (4) darbo reikalais, taip pat aktyvistams ir mažumų grupių (pvz., LGBTQI+, romų) atstovams, kuriems, jei reikia, suteikiama daugiau galimybių rasti saugią vietą. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Skaitmeninė prašymų išduoti vizą platforma turėtų būti visapusiškai susieta su kiekvienos valstybės narės valdomomis nacionalinėmis vizų sistemomis. Taip būtų užtikrinta, kad naujoji skaitmeninė vizų sistema, įskaitant pačią skaitmeninę vizą, nuo pat pradžių būtų integruota į valstybių narių skaitmenines vizų sistemas ir būtų sukurta taip, kad būtų užtikrintas visiškas sąveikumas tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Tačiau turėtų būti sukurta viena bendra ES lygmens skaitmeninė ambasada, kurioje būtų nustatyti suderinti ES lygmens reikalavimai dėl patvirtinamųjų dokumentų ir teikiama informacija bei rekomendacijos keliautojams dėl prašymų teikimo proceso. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | EESRK pritaria idėjai, kad suskaitmeninus vizų išdavimo procedūrą padaugės kelionių į ES ir ji taps patrauklesnė keliaujantiems. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | EESRK rekomenduoja Komisijai tvirtai įsipareigoti bendradarbiauti su trečiųjų šalių Vyriausybėmis ir organizuota pilietine visuomene siekiant viso prašymų išduoti vizą nagrinėjimo metu informuoti savo piliečius, paruošti juos ir jiems padėti. |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   Konkrečios pastabos

| 2.3.1. | Suskaitmeninus prašymų išduoti vizą procedūrą sumažės valstybių narių priklausomybė nuo išorės paslaugų teikėjų, o tai sumažins asmens duomenų atskleidimo trečiosioms šalims riziką. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Skaitmeninė viza gerokai apsunkins vizų įklijų klastojimą (nes pati viza nebus fizinė). Be to, išnyktų didelės vizos įklijos naudojimo išlaidos. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Vienas skaitmeninės vizos privalumas būtų tai, kad, kai kelionės dokumentas pavagiamas arba pametamas, naujasis kelionės dokumentas galėtų būti lengvai susietas su esama viza, nereikalaujant pateikti prašymą išduoti naują vizą, kaip reikalaujama pagal dabartinę procedūrą (dėl fizinės sąsajos tarp vizos įklijos ir kelionės dokumento). Todėl siūlomoje naujoje skaitmeninimo sistemoje pašalinamos papildomos valstybių narių išlaidos, susijusios su naujos vizos išdavimu, ir papildomos išlaidos prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Vizų išdavimo procedūros skaitmeninimas turi užtikrinti, kad bus tenkinami konkretūs poreikiai, gerbiamos neįgaliųjų teisės ir jiems sudarytos sąlygos teikti prašymus be diskriminacijos, be kita ko, laikantis prieinamumo reikalavimų, nustatytų Europos interneto svetainių prieinamumo direktyvoje (Direktyva dėl interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo) ir Europos prieinamumo akte. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | EESRK primygtinai rekomenduoja, kad ES prašymų išduoti vizą platformoje naudojami IT sprendimai suteiktų įrankių ir priemonių vaiko teisėms apsaugoti ir užkirsti kelią prekybai žmonėmis. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Skaitmeninimas nereiškia darbo automatizavimo ir vien dirbtinio intelekto naudojimo; todėl įdarbintų darbuotojų skaičius neturi sumažėti vien dėl vizų išdavimo procedūros suskaitmeninimo. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | Už vizų tvarkymą atsakingi administracijos darbuotojai taip pat turi būti tinkamai apmokyti, kad galėtų pasinaudoti teigiamais šios procedūros skaitmeninimo ypatumais ir išvengti klaidų. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | Turi būti teikiama papildoma parama ES valstybių narių ambasadoms (konsulatams) ir pilietinei visuomenei siekiant įveikti galimus sunkumus, susijusius su interneto prieinamumu ir trečiųjų šalių prašymą išduoti vizą pateikiančių asmenų kompiuteriniu raštingumu, kad jie nebūtų diskriminuojami, kiek tai susiję su jų prieiga prie prašymų išduoti vizą sistemos. |
| --- | --- |

2.3.8.

| 2.3.9. | EESRK mano, kad vizų išdavimo procedūros skaitmeninimas galėtų turėti teigiamą poveikį aplinkai sumažėjus popieriaus, reikalingo prašymams išduoti vizą ir vizos įklijoms, naudojimui ir švaistymui, taip pat dėl to, kad pasibaigus prašymų išduoti vizą nagrinėjimo procesui prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims nebereikės atvykti pasiimti kelionės dokumentų. Nors EESRK supranta, kad skaitmeninimui (duomenų saugojimui ir valdymui) reikia energijos, kurią naudojant išmetamas CO2, jis mano, kad centralizuota prašymų išduoti vizą platforma yra efektyvesnio energijos naudojimo sprendimas nei atskiros kiekvienos valstybės narės prašymų išduoti vizą platformos. |
| --- | --- |

2.3.9.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (OL L 327, 2016 12 2, p. 1).

1

(2)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

2

(3)  https://www.etiasvisa.com/etias-form-application

3

(4)  Pavyzdžiui, verslo, profesinių sąjungų ar organizuotos pilietinės visuomenės atstovai.

4

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/154 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/154

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl iš žmogaus gautų medžiagų, skirtų naudoti žmogui, kokybės ir saugos standartų, kuriuo panaikinamos direktyvos 2002/98/EB ir 2004/23/EB

(COM(2022) 338 – 2022/0216 (COD))

(2023/C 75/22)

| Pagrindinis pranešėjas | Tymoteusz Adam ZYCH |
| --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas

Tymoteusz Adam ZYCH

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 9 12
  Europos Sąjungos Taryba, 2022 7 22 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnio 4 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 151 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 9 12

Europos Sąjungos Taryba, 2022 7 22

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnio 4 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 27

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

151 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pritaria Europos Komisijos pasiūlymui dėl iš žmogaus gautų medžiagų, skirtų naudoti žmogui, kokybės ir saugos standartų, kuriuo panaikinamos direktyvos 2002/98/EB ir 2004/23/EB (1), atsižvelgiant į jo ypatingą svarbą siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, pacientų gerovę Europos Sąjungos šalyse ir ES inovacijų potencialą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Bendrų pagrindinių iš žmogaus gautų medžiagų (toliau – ŽGM) kokybės ir saugos standartų nustatymas atsižvelgiant į dabartinį medicinos mokslo lygį yra naudingas ir EESRK sutinka, kad šioje srityje reikia naujų nuoseklių taisyklių. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad tikslinga reglamento taikymo sritį apibrėžti taip, kad būtų atsižvelgta ne tik į Europos lygmeniu dar nereglamentuojamas ŽGM (pavyzdžiui, motinos pieną), bet ir į visas ŽGM, kurios gali būti naudojamos ateityje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitetas pritaria teisės aktų pakeitimams, kuriais bus sumažintos ES institucijų, valstybių narių ir piliečių išlaidos, visų pirma iš teisės aktų pašalinant pasenusius tyrimų metodus ir sisteminės atrankinės patikros priemones. Reglamento nuostatų veiksmingumas turėtų būti nuolat stebimas, atsižvelgiant į poreikį išlaikyti ŽGM saugą ir kokybę ir laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytų standartų. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad nustatyti vienodi pagrindiniai su ŽGM susijusios veiklos subjektų registravimo standartai. Jie bus sustiprinti sukūrus ES ŽGM platformą, kuri padės gerinti ES visuomenės sveikatos saugumą nuolat ir greitai keičiantis informacija. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitetas pritaria tam, kad būtų priimti sprendimai, kuriais būtų stiprinamos ŽGM donorų teisės ir šalinami galiojančių taisyklių trūkumai. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pabrėžia, kad nemokamos ŽGM donorystės principo projekte dar kartą patvirtinta, kad būtina užkirsti kelią piktnaudžiavimui ŽGM šaltiniais ir užtikrinti jų tiekimo saugumą. Komitetas primena, kad griežtas šio principo laikymasis yra reikalavimas pagal ES pagrindinių teisių chartijos 3 straipsnio 2 dalies c punktą, pagal kurį medicinos ir biologijos srityse turi būti laikomasi „draudimo naudoti žmogaus kūną ir kūno dalis kaip pasipelnymo šaltinį“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK nuomone, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas poreikiui patikimai ir sistemingai stebėti su ŽGM susijusios veiklos subjektus saugos, kokybės ir ŽGM tiekimo būdo atžvilgiu. Ypač svarbu nuolat stebėti ir kontroliuoti tinkamą subjektų, kurie importuoja ŽGM, veiklą. Iš Europos Sąjungai nepriklausančių šalių importuojamos ŽGM turėtų atitikti tuos pačius kokybės ir saugos standartus kaip ir gaunamos ES. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Įvadas

| 2.1. | Ši nuomonė susijusi su Europos Komisijos pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl iš žmogaus gautų medžiagų, skirtų naudoti žmogui, kokybės ir saugos standartų, kuriuo panaikinamos direktyvos 2002/98/EB ir 2004/23/EB (toliau ŽGM reglamentas). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kaip nurodyta aiškinamajame memorandume, ŽGM reglamente pateikiamos šios apsaugos priemonės ir privalumai: (1) užtikrinti saugą ir kokybę pacientams, gydomiems naudojant ŽGM, ir visiškai apsaugoti juos nuo su ŽGM susijusios rizikos, kurios įmanoma išvengti; (2) užtikrinti saugą ir kokybę ŽGM donorams ir vaikams, gimstantiems panaudojus donorų kiaušinėlius, spermą ar embrionus; (3) stiprinti priežiūros praktiką ir suteikti galimybę ją suderinti tarp valstybių narių; (4) palengvinti saugių ir veiksmingų naujų gydymo būdų, kuriems naudojamos ŽGM, kūrimą; (5) didinti šio sektoriaus atsparumą, mažinant stygiaus riziką. Siūlomais sprendimais reaguojama į nepakankamą pacientų, kraujo, audinių ir ląstelių donorų ir vaikų, gimstančių panaudojus donorų ląsteles ar embrionus (pagalbinio apvaisinimo būdu pradėtų vaikų), apsaugą nuo dėl pasenusių techninių taisyklių, skirtingų valstybių narių požiūrių į priežiūrą, kliudančių tarpvalstybiniams kraujo, audinių ir ląstelių preparatų mainams, kraujo, audinių ir ląstelių tiekimo sutrikimų poveikio pacientams, pacientų patiriamo kraujo, audinių ir ląstelių tiekimo sutrikimų ir nesugebėjimo panaudoti viso kraujo, audinių ir ląstelių potencialo, kuris apdorojamas ar naudojamas naujais būdais, kylančios rizikos, kurios įmanoma išvengti. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK supranta naujus medicinos mokslo, ypač biotechnologijų, raidos poreikius, dėl kurių atsiranda naujų galimybių naudoti ŽGM daugelyje pacientams taikomų terapijų visoje Europos Sąjungoje. Kartu Komitetas pažymi, kad dėl naujų gydymo būdų kūrimo kai kurie esami standartai nebegalioja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Todėl EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą dėl ŽGM reglamento. Siūlomas reglamentas apima ŽGM kaip bendrą grupę „kraujas, audiniai ir ląstelės“. Tai tinkamas ir įžvalgus požiūris, nes medžiagoms, apie kurias šiuo metu neturime žinių ir kurios ateityje gali būti taikomos terapiniais tikslais, bus taikomos galiojančios teisės nuostatos dėl saugos ir kokybės. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad teisinė sistema suderinta su Europos Tarybos Bioetikos komiteto rekomenduotu „finansinio neutralumo“ principu. Pasiūlymu taip pat suderinama dabartinė teisinė sistema ir visų pirma sugriežtinamos nuostatos dėl donorų apsaugos ir stebėsenos bei pranešimo apie vaikų, gimusių po pagalbinio apvaisinimo, genetinius sutrikimus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK mano, kad pasiūlymas dėl bendro reguliavimo metodo, kuris būtų taikomas visose valstybėse narėse yra tikslingas ir jį remia. Tai tiesiogiai padės užtikrinti, kad visose ES šalyse būtų laikomasi ŽGM kokybės ir saugos standartų. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK palankiai vertina numatomą reglamento įsigaliojimo poveikį, įskaitant bendrųjų saugos ir kokybės standartų nustatymą, visų šiuo metu nereglamentuojamų ŽGM įtraukimą į reglamento taikymo sritį, lengvesnį keitimąsi ŽGM tarp valstybių narių, įpareigojimą užtikrinti pasirengimo krizėms priemones veiklos vykdytojo ir nacionaliniu lygmenimis bei stebėti pasiūlą ir sukurti naujovėms palankią, saugesnę, prieinamesnę ir veiksmingesnę ŽGM reguliavimo aplinką, kuri būtų pasirengusi ateities iššūkiams. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK ypač palankiai vertina tai, kad techninės gairės grindžiamos Europos ekspertų institucijų išvadomis. Tai veiksmingiausias būdas užtikrinti, kad teisės aktai būtų nuolat atnaujinami, laikantis įrodymais pagrįsto medicininio požiūrio. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad savanoriškos ir neatlygintinos donorystės principas, aiškiai išreikštas dabartiniuose kraujo donorystės standartuose, pradėtas taikyti visiems kitiems šiuo metu naudojamiems ŽGM (pvz., motinos pienui) ir ŽGM, kurios šiuo metu negali būti apibrėžtos, bet gali būti naudojamos ateityje. Reikėtų pažymėti, kad reglamentu leidžiama kompensacija siekiant užtikrinti, kad donorai dėl donorystės nepatirtų finansinių sunkumų, kartu nurodant, kad ši kompensacija niekada neturėtų skatinti donoro pateikti klaidingus duomenis ar užsiimti donoryste dažniau nei leistina. Atsižvelgiant į tai, reikėtų priminti, kad nemokamos ŽGM donorystės principas yra svarbus, siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui ŽGM šaltiniais ir užtikrinti jų tiekimo saugumą. Komitetas primena, kad griežtas šio principo laikymasis yra reikalavimas pagal ES pagrindinių teisių chartijos 3 straipsnio 2 dalies c punktą, pagal kurį medicinos ir biologijos srityse turi būti laikomasi „draudimo naudoti žmogaus kūną ir kūno dalis kaip pasipelnymo šaltinį“. Valstybės narės turėtų į tai atsižvelgti savo nacionalinės teisės aktuose apibrėždamos tokių kompensacijų skyrimo taisykles. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK pritaria tam, kad valstybėse narėse būtų nustatyti vienodi pagrindiniai su ŽGM susijusios veiklos subjektų registravimo standartai. Jie bus sustiprinti sukūrus ES ŽGM platformoje, kuri padės gerinti ES visuomenės sveikatos saugumą nuolat ir greitai keičiantis informacija. Taip pat palankiai vertintina tai, kad įsteigta ŽGM koordinavimo taryba, nes tai gali būti veiksminga priemonė veiksmingai įgyvendinti reglamente nustatytus kokybės ir saugos standartus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pasiūlyme nurodyta, kad atsakomybė už etinio ir organizacinio pobūdžio sprendimus tenka valstybėms narėms. Ši pozicija turėtų būti laikoma tinkama atsižvelgiant į Sutartimi grindžiamą ES ir valstybių narių kompetencijos sritį ir logiška atsižvelgiant į siūlomo reglamento, kuris yra organizacinio ir techninio pobūdžio, taikymo sritį. ŽGM reglamento tikslas – užtikrinti ŽGM kokybę, saugą ir prieinamumą bei jų gamybos ir transportavimo procesų kontrolę. Tačiau EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, kaip ir saugos bei kokybės kontrolės atveju, biotechnologijų plėtrą reikia vertinti atsižvelgiant į ES pagrindinių teisių chartijoje nustatytus standartus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Siūlomame reglamente apibrėžiama kompetentingų institucijų darbuotojų ir priežiūros veiklą vykdančių asmenų kompetencija. Reglamente nurodoma tinkama profesinė kvalifikacija ir reguliarūs mokymai, įskaitant ES lygmeniu. Tačiau reglamente nepateikta išsamios informacijos apie darbuotojų mokymą ir patirtį (išskyrus 51 straipsnį, kuriame apibrėžiama ŽGM įstaigų paskirtų gydytojų kvalifikacija). Tačiau dėl specifinio darbo su ŽGM pobūdžio komandoje turi bendradarbiauti daug specialistų; vienais atvejais atitinkamą kompetenciją turi biotechnologas, kitais – atitinkamos specializacijos gydytojas, o kartais gali prireikti etikos specialisto ar teisininko pagalbos. Todėl EESRK siūlo į kompetentingų institucijų sudėtį įtraukti tarpdisciplininę specialistų grupę. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Reguliavimo lygis ir taikymo sritis

| 4.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad reglamente tinkamai laikomasi subsidiarumo principo. Iš tiesų, reglamente nustatytus tikslus valstybėms narėms pačioms pasiekti palyginamai veiksmingu būdu yra gerokai sunkiau arba neįmanoma. Todėl reglamentu sukuriama akivaizdi pridėtinė vertė. Nauda visų pirma apima standartų ir gairių įgyvendinimą remiantis ekspertų įstaigų, pavyzdžiui, ECDC ir EVSPKD, darbu ir dalijimusi duomenimis per ES ŽGM platformą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Siūloma „pagalbinio apvaisinimo“ apibrėžtis – „pastojimo palengvinimas atliekant apvaisinimą in vivo ar in vitro arba bet kokią kitą laboratorinę ar medicininę intervenciją, kuria skatinamas pastojimas“. EESRK nuomone, tai galėtų būti paaiškinta. Logiška, kad reglamento taikymo sritis turėtų apimti procedūras, kuriose naudojamos arba kuriamos ŽGM. Tačiau pirmiau pateiktoje apibrėžtyje vartojant frazę „bet kokią kitą [...] medicininę intervenciją, kuria skatinamas pastojimas“, į jos taikymo sritį įtraukiami kiti metodai, nesusiję su ŽGM naudojimu ir nesusiję su reglamente nustatytais standartais. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Preparatų sauga ir su ŽGM susijusios veiklos subjektų kontrolė

| 5.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad patikslinti ŽGM kokybės ir saugos standartai ir nustatyti veiksmingi su ŽGM susijusios veiklos subjektų kontrolės mechanizmai. Siūlomi sprendimai pagerins pacientų galimybes gauti kokybišką gydymą ir turės teigiamo poveikio visuomenės sveikatos būklei Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Šiuo požiūriu Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad kokybės ir saugos standartai turėtų būti taikomi visoms Europos Sąjungoje naudojamoms ŽGM, įskaitant iš ES nepriklausančių šalių importuotas ŽGM. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad būtina veiksmingai ir sistemingai taikyti reglamente numatytus kontrolės mechanizmus, susijusius su ŽGM importuojančiais subjektais, ypač atsižvelgiant į preparatų kokybę ir saugą. Tai ypač svarbu siekiant palengvinti ŽGM importą iš ES nepriklausančių šalių. EESRK ragina ES valdžios institucijas imtis visų būtinų priemonių, kad būtų užkirstas kelias mokamos ląstelių ir audinių donorystės pramonei, kuri plėtojama kai kuriose pasaulio šalyse. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pagal reglamento projekto nuostatas, valstybei narei nusprendus leisti tam tikrą naują praktiką šios praktikos sauga ir kokybė reglamentuojama pagal ŽGM reglamente nustatytas ES kokybės ir saugos taisykles. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad už ES ribų įgyvendinamą naują praktiką taip pat turėtų nuolat vertinti kompetentingos Europos Sąjungos lygmens ekspertų įstaigos. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Siūlomo reglamento 7 straipsnyje reikalaujama, kad kompetentingos institucijos užtikrintų savo darbuotojų nešališkumą, siekiant išvengti interesų konflikto. Kad šis tikslas būtų veiksmingai pasiektas, EESRK siūlo išplėsti šį reikalavimą, kad jis apimtų laikotarpį prieš pradedant eiti šias pareigas. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Siūlomo reglamento 29 straipsnio 7 dalyje nustatyti tikrintojų įgaliojimai tikrinti, ar ŽGM įstaigos atitinka donorų ir recipientų apsaugos, informacijos teikimo ir savanoriško neatlygintino donorystės pobūdžio standartus. EESRK nuomone, tikrintojų įgaliojimai turėtų būti sustiprinti ir turėtų apimti išsamią tikrinimo procedūrą. |
| --- | --- |

5.5.

6.   ŽGM donorų teisės

| 6.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad į ŽGM reglamento projektą įtraukti sprendimai, kuriais sistemingai stiprinamos ŽGM donorų teisės ir užpildomos galiojančių teisės aktų spragos. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | 53 straipsnio, nustatančio donorų apsaugos standartus, 1 dalies b punkte nustatyta, kad donorams arba bet kuriems asmenims, duodantiems leidimą jų vardu, teikiama informacija turėtų būti perduodama tinkamu ir jiems suprantamu būdu. Kad nekiltų abejonių dėl aiškinimo, EESRK mano, kad pateikta informacija turi būti išsami ir aiški, kad būtų galima taikyti informuoto asmens sutikimo sąlygą, kaip visuotinai pripažįstama medicinoje. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | 55 straipsnio 3 dalies c punkte veiklos subjektai įpareigojami teikti donorams informaciją apie teisę atšaukti duotą sutikimą ir bet kokius teisės atšaukti sutikimą apribojimus po donorystės. EESRK nuomone, teisė atšaukti sutikimą gali būti ribojama tik dėl faktinių aplinkybių, pavyzdžiui, dėl jau pradėtos procedūros. Siekiant užkirsti kelią vienos iš pagrindinių paciento teisių, t. y. teisės į savarankiškumą, pažeidimams, atrodo pagrįsta nustatyti išsamų atvejų, kai gali būti apribota teisė atšaukti sutikimą, sąrašą. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Duomenų apsauga

| 7.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad reglamente dar kartą patvirtinama, jog reikia išlaikyti griežtus Bendrajame duomenų apsaugos reglamente (2) nustatytus konfidencialumo reikalavimus, susijusius su ŽGM donorų ir recipientų asmens duomenų tvarkymu, įskaitant asmens duomenų tvarkymo tikslo apribojimą ir duomenų kiekio mažinimą. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EESRK nuomone, tikslinga atskirti dabartinį pasiūlymo dėl reglamento nuostatų reikalavimą dėl savanoriško ir informuoto asmens sutikimo donorystei nuo atskiro reikalavimo dėl sutikimo tvarkyti asmens duomenis, susijusius su donoro sveikata, kaip apibrėžta bendrajame duomenų apsaugos reglamente. Abu reikalavimai nėra vienodi. |
| --- | --- |

7.2.

Briuselis, 2022 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 338.

1

(2)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

2

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/159

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1020 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 305/2011

(COM(2022) 144 final)

(2023/C 75/23)

| Pranešėjas | Manuel GARCÍA SALGADO |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Domenico CAMPOGRANDE |

Pranešėjas

Manuel GARCÍA SALGADO

Bendrapranešėjis

Domenico CAMPOGRANDE

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 5 18 |
| --- | --- |
| | Europos Sąjungos Taryba, 2022 5 30 |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) |
| Priimta skyriuje | 2022 9 13 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 139 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 5 18

Europos Sąjungos Taryba, 2022 5 30

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI)

Priimta skyriuje

2022 9 13

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 27

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

139 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad EK nesiūlo jokių trumpalaikių sprendimų, kurie padėtų išvengti dabar susiklosčiusios padėties, kai vėluojama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbti naujus standartus. Ji siekia iš dalies pakeisti Statybos produktų reglamentą (1) (toliau – SPR), o tai, net jei pavyks, duos rezultatų tik per 10 metų. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK susirūpinęs pažymi, kad siūlomas pereinamasis laikotarpis nuo dabartinio iki persvarstyto reglamento yra 20 metų, dėl to gali kilti praktinių problemų, nes laipsniškas darniųjų techninių specifikacijų nustatymas per 20 metų yra per ilgas laikotarpis. Dabar standartizacijos sistema yra neveiksminga, nes joje nėra priemonių, kuriomis būtų galima reaguoti į EK keliamus klausimus ir atsižvelgti į nustatytus politinius prioritetus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK susirūpinęs pažymi, kad nors EK valstybėms narėms pateikė keletą politinių galimybių, ji grįžta prie senojo požiūrio, pagal kurį techninius standartus rengia Europos lygmens reguliavimo institucijos, o tai ypač kelia nerimą, nes toks centralizuotas procesas apribotų mažesnių pramonės atstovų galimybes pareikšti savo nuomonę ir pasirūpinti, kad į jų požiūrį būtų atsižvelgta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK, sutikdamas su statybų sektoriaus atstovais, pritaria, kad būtų parengta EK pateiktos galimybės alternatyva, išlaikant standartizacijos esmę. Reikės tęsti diskusijas ir kviesti visas suinteresuotąsias šalis (valstybes nares, Europos standartizacijos komitetą (CEN), Europos Komisiją ir kt.) bendradarbiauti, kad būtų pasiūlytas perspektyvus sprendimas, padedantis pasiekti, kad sistemoje darniesiems standartams tektų pagrindinis vaidmuo. Tikslas – įtraukti visas suinteresuotąsias šalis į dialogą, kuriuo siekiama sukurti tinkamą sistemą, kuriai esant būtų galimas laisvas statybos produktų judėjimas. Šiame procese pagrindinė priemonė yra socialinis dialogas su darbdaviais ir darbuotojais ir visuomenės suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas standartizacijos procese. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nors EESRK pripažįsta, kad dažnai manoma, jog standartizaciją inicijuoja pramonė, procesui vykstant pagal principą „iš apačios į viršų“, labai svarbu užtikrinti, kad visi suinteresuotieji subjektai bendradarbiautų ir lanksčiai dirbtų kartu, kad būtų greitai ir laiku parengti naujausi standartai, labai svarbūs siekiant užtikrinti tvarumą bei skaitmeninę pertvarką, kartu sudarant palankesnes sąlygas inovacijoms statybos sektoriuje. Šis procesas taip pat turėtų būti remiamas pasitelkiant socialinį dialogą ir jis turėtų užtikrinti darbdavių, darbuotojų ir visuomenės suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą standartizacijos procese. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK nuomone, tinkamai veikianti Europos statybos produktų reguliavimo sistema, integruota į standartizacijos sistemą, ne tik patenkintų pramonės poreikius, bet ir pasitarnautų visai visuomenei, todėl svarbu įtraukti socialinius partnerius. Ji suteiks galimybę ES sukurti skaitmeninę vidaus rinką, užtikrinti ekonomikos atsigavimą po COVID-19 ir pasiekti Europos žaliojo kurso strateginius planus bei žiedinės ekonomikos tikslus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad siūlomame naujajame SPR nurodoma, kad visi statybos sektoriaus dalyviai privalo taikyti europinius vertinimo metodus, klasifikaciją ir kriterijus. Tai daro poveikį daugiau kaip trims milijonams ES įmonių, kurių dauguma yra MVĮ. Reikalavimai turi būti pagrįsti ir proporcingi, jie neturi būti susiję su pernelyg didele biurokratine ir administracine našta, ypač jei jų pridėtinė vertė yra ribota. EESRK mano, kad ši problema siūlomame persvarstytame SPR nepakankamai įvertinta. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad būtų pageidautina pateikti išsamią eksploatacinių savybių deklaraciją, taip pat pakoreguoti 6 straipsnį ir III priedą, kad jie atitiktų I priede nustatytus reikalavimus, nes CE ženklu paženklintais statybos produktais neužtikrinamas pagrindinių statinių reikalavimų laikymasis. Tai trukdo sukurti bendrąją Europos statybos produktų vidaus rinką, nes pagal 8 straipsnį valstybės narės gali būti įpareigotos neleisti tiekti rinkai ir naudoti tokių statybos produktų, kurie gali kelti pavojų statybviečių saugai. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pabrėžia, kad su SPR susijusias procedūras reikia patobulinti arba toliau plėtoti, ypač standartizacijos ir sąsajų su nacionaliniais įgyvendinimo standartais nustatymo srityse. Reikėtų užtikrinti, kad Europos Komisija visus bandymų reikalavimus ir (arba) veikimo charakteristikų reikalavimus nustatytų kaip darniuosius standartus. Jei tai nebus padaryta, turėtų būti galima statybos produktams taikyti nacionalinius reikalavimus, kai yra specialių nacionaliniu lygmeniu susirūpinimą keliančių klausimų, susijusių su statybos produktų naudojimu. Tai reikštų, kad nacionaliniai reikalavimai ir priedai turėtų būti patvirtinti tam tikram laikotarpiui. Jei eksploatacinių savybių deklaracija yra išsamesnė, reikia imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad darbų lygmeniu (projektavimas, montavimas ir t. t.) būtų užtikrinta atitiktis tiek informacijos turiniui, tiek jos patikimumui. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK atkreipia dėmesį į problemą, kad siūlomame persvarstytame SPR nenurodytas informacijos apie viešojo pirkimo specifikacijose nurodytus produktus rinkimo mechanizmas, nes jis įtrauktas į naująjį 7 straipsnį. Surinkti visų viešųjų pirkėjų poreikius atitinkančias savybes ir charakteristikas, susijusias su visais naudojimo būdais, bus didžiulė ir nesibaigianti užduotis. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK mano, jog labai svarbu tai, kad dėl naujajame SPR nustatyto nepakankamai aiškaus reglamentavimo statybos įmonės dels įgyvendinti žiediškumo principą, joms kils jo įgyvendinimo kliūčių arba toks įgyvendinimas bus sustabdytas. Todėl siekiant, kad žiediškumo principo įgyvendinimas nebūtų sustabdytas, būtina priimti patikslinantį reglamentą. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK mano, kad į siūlomą persvarstytą SPR turi būti įtrauktos aiškios ir proporcingos nuostatos, kuriomis būtų atsižvelgiama į tai, kad apie pakartotinai naudojamus ar perdarytus produktus, produktus, pagamintus prieš 20, 50 ar 150 metų, nėra informacijos, nes informacijos apie šių CE ženklu pažymėtų produktų eksploatacines savybes galima gauti tik vietoje. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK yra įsitikinęs, kad sektoriaus konkurencingumui svarbu, jog persvarstytas SPR pasiūlymas būtų priemonė, teikianti galimybių ne tik rinkai pateikti inovatyvų produktą, bet ir palengvinanti jo naudojimą. Todėl būtina į Europos techninį įvertinimą įtraukti ir informacijos, dėl kurios sumažėtų naudotojų nenoras pradėti naudoti naujovę. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK pabrėžia, kad turi būti aišku, jog sąvoka „statybos produktas“ ir toliau atitinka tik dabartinio SPR 2 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžtį ir kad ji nėra išplėsta. Neaišku, ką naujame SPR projekte reiškia sąvoka „paslauga“. Turi būti užtikrinta, kad pagal užsakymą pagaminti gaminiai ir toliau nepatektų į SPR taikymo sritį. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK pritaria tam, kad EU-OSHA EK pasiūlymą teigiamai vertina dėl papildomų statybos produktų funkcinių ir saugos reikalavimų kriterijų, visų pirma aplinkos apsaugos ir darbuotojų saugos ir sveikatos kriterijų, dažnai susijusių su žiedine ekonomika ir tvarumu. Visa tai yra dar vienas įrodymas, kad geras darbuotojų saugos ir sveikatos valdymas daro teigiamą poveikį. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK išreiškia susirūpinimą, nes apskritai nacionalinės teisės aktais leidžiama po keliais naudoti užterštas atliekas (iki tam tikro procento užterštas senomis dervomis, PCB, PCP, asbestu, sena mineraline vata); arba jos atiduodamos į specialius sąvartynus. Statybos ir griovimo atliekos sudaro daugiau kaip trečdalį visų ES susidarančių atliekų (2). Keliose srityse kyla įvairių prieštaringų problemų, pavyzdžiui, jei kelių tiesimo ir kitų infrastruktūros objektų gruntas nenaudojamas kaip didelė statybinių atliekų saugykla. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK reiškia susirūpinimą dėl to, kad rengiantis pakartotiniam naudojimui, perdarymui ir perdirbimui reikia projektuoti, palengvinti komponentų ir medžiagų atskyrimą perdirbimo etape, vengti mišrių ar sudėtingų medžiagų ir kad dėl viso to darbuotojai turės plataus masto sąlytį su šiomis medžiagomis. EU-OSHA skatina įmones, kurios pasiūlė naujoviškų tokių problemų sprendimų, pavyzdžiui, „pašalinti pavojingus tirpiklius iš regeneruotų medžiagų analizės kelių statybos ir remonto sektoriuje“. Todėl EESRK mano, kad naujajame reglamente turi būti atsižvelgta į šiuos esminius darbuotojų saugos ir sveikatos aspektus. EESRK mano, kad šis reglamentas turi užtikrinti ne tik darbo vietas bei ekonominę pažangą, bet ir socioekonominius ir aplinkosauginius patobulinimus, grindžiamus įmonių socialinės atsakomybės principais ir susijusiu reglamentu. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESRK mano, kad, norint pasiekti pagrindinius pasiūlymo tikslus, jį reikia iš esmės persvarstyti. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | 2016 m. Komisijos parengtoje SPR įgyvendinimo ataskaitoje nustatyti tam tikri jo įgyvendinimo trūkumai. SPR vertinimas, REFIT platformoje pateiktos nuomonės, taip pat valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių atsiliepimai aiškiai parodė, kad sistema turi trūkumų, kurie trukdo veikti bendrajai statybos produktų rinkai ir todėl nepasiekiami SPR tikslai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komunikate dėl Europos žaliojo kurso (3), Žiedinės ekonomikos veiksmų plane ir komunikate „Renovacijos banga“ (4) pabrėžtas SPR vaidmuo siekiant efektyviai energiją ir išteklius naudojančių pastatų ir renovacijos bei sprendžiant statybos produktų tvarumo ir perėjimo prie žiedinės ekonomikos klausimus. Pasiūlyme dėl peržiūrėtos Pastatų energinio naudingumo direktyvos (5) pabrėžiama pastatų ir statybinių medžiagų išmetamo ŠESD kiekio per pastatų ir statybinių medžiagų gyvavimo ciklą svarba apskaičiuojant naujų pastatų visuotinio atšilimo potencialą nuo 2030 m. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Persvarstant Statybos produktų reglamentą, ES miškų strategijoje ir Komunikate „Tvarūs anglies ciklai“ (6) paskelbta apie metodikos ir patikimų bei skaidrių standartų, pagal kuriuos bus galima kiekybiškai įvertinti statybos produktų galimą naudą klimatui ir anglies dioksido surinkimą bei naudojimą, parengimą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Europos Parlamentas ir Taryba paragino imtis veiksmų, kuriais būtų skatinamas statybos produktų žiediškumas, šalinamos kliūtys bendrojoje statybos produktų rinkoje ir prisidedama prie Europos žaliojo kurso ir Žiedinės ekonomikos veiksmų plano tikslų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Du platūs SPR peržiūros tikslai yra: 1) sukurti gerai veikiančią bendrąją statybos produktų rinką ir 2) prisidėti prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų, visų pirma modernios, efektyviai išteklius naudojančios ir konkurencingos ekonomikos. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | SPR labai apriboja sektoriaus galimybes deklaracijoje nuosekliai ir suderintai nurodyti produkto eksploatacines savybes ir atskirti gaminius pagal klimato srities, aplinkosaugines ir tvarumo savybes. Be to, jis labai apriboja valstybių narių galimybes nustatyti nacionalinius reikalavimus pastatams arba į viešuosius pirkimus įtraukti kriterijus, susijusius su tvarumo tikslais, nekeliant pavojaus bendrosios rinkos veikimui. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | 2020 m. kovo mėn. komunikate „Nauja Europos pramonės strategija“ (7) pateiktas planas, kaip ES pramonei vadovauti dvejopai žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Komunikate „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas“ statyba įvardyta kaip viena iš prioritetinių ekosistemų, kuri susiduria su didžiausiais sunkumais siekiant klimato srities ir tvarumo tikslų bei įgyvendinant skaitmeninę pertvarką ir kurios konkurencingumas nuo to priklauso. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pasiūlymu dėl reglamento, kuriuo panaikinamas dabartinis SPR, siekiama pašalinti nustatytus SPR trūkumus ir įgyvendinti Europos žaliojo kurso bei žiedinės ekonomikos veiksmų plano tikslus, susijusius su statybos produktais. Siekiant politikos tikslų, būtina gerinti pagrindinį SPR sistemos, visų pirma standartizacijos proceso, veikimą. Tačiau neatsižvelgiama į būtinus aspektus, susijusius su darbuotojų sveikata ir sauga, ir kitas EU-OSHA rekomendacijas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK mano, kad švietimas, mokymas, perkvalifikavimas, mokymasis visą gyvenimą ir atestavimas yra labai svarbūs, o norint užtikrinti pramonės ateitį svarbu, kad šie procesai vyktų palaikant socialinį dialogą. EESRK taip pat pažymi, kad reikalingiems įgūdžiams įgyti reikia laiko ir finansavimo. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | Europos statybų sektoriuje svarbus vaidmuo tenka standartizacijai. Ji yra pagrindinis vidaus rinkos ramstis, palengvinantis laisvą statybos produktų judėjimą ES ir skatinantis statybos veiklą. Šis svarbus vaidmuo pripažįstamas Europos teisės aktuose, visų pirma Statybos produktų reglamente ir Europos standartizacijos reglamente (8). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Standartizacijos veiklos, susijusios su statybos darbų tvarumu, tikslas turėtų apimti vienodą produktų, pastatų ir paslaugų tvarumo aplinkosauginių, ekonominių ir socialinių aspektų vertinimą ir vartotojų informavimą apie tai (pageidautina ženklinant). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Be atnaujintų standartų statybos produktų vidaus rinkos nebūtų galima nei sukurti, nei išlaikyti. Tačiau pastaraisiais metais standartų integravimas į reglamentavimo sistemą dažnai buvo nesėkmingas, todėl statybos sektoriaus efektyvumas sumažėjo, o vidaus rinkai buvo padaryta žala, įskaitant padidėjusias tiesiogines ar netiesiogines įmonių (ypač mažųjų ir vidutinių) išlaidas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EK, naudodama standartizavimo programas, gali nustatyti darniųjų standartų rengimo standartus. Tačiau EK nesiėmė veiksmų ir nesinaudojo šiuo metodu, todėl Europos standartizacijos komitetas (CEN) buvo priverstas toliau dirbti pagal pasenusius įgaliojimus ir neskatinti ekspertų rengti standartų, kurie dažnai sustabdomi dėl nuo jų nepriklausančių priežasčių. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EK atkreipia dėmesį į su dabartine CEN standartizacijos procedūra (ją tikrai būtų galima patobulinti) susijusias problemas, dėl kurių EK sustabdė daugelį standartų. EESRK mano, kad EK siūlomas sprendimas, t. y. naudoti vis daugiau deleguotųjų aktų, negali būti tinkamas, nes dėl jo darbdaviai, darbuotojai ir visuomenės suinteresuotieji subjektai lieka standartizacijos proceso nuošalyje. Be to, yra daug standartų, kuriuos EK sustabdė, todėl reikia rasti trumpalaikį sprendimą, kaip tą sustabdymą panaikinti. EESRK labai abejoja, ar dėl tokios išplėtimo formos įgaliojimai galiausiai nesutaps su valstybių narių įgaliojimais. Komitetas mano, kad tokia tvarka turėtų būti taikoma tik išimtiniais atvejais, kai jos įgyvendinimas yra tinkamai pagrįstas ir turėtų būti nustatytos aiškios reikiamos sąlygos. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pasiūlyme dėl naujo EK reglamento nurodomas tiekimo grandinės valdymo ir viešųjų pirkimų praktikos poveikis aplinkai, saugai ir sveikatai darbe, kad būtų skatinamas kokybiškų produktų ir medžiagų naudojimas ir komercializacija. EU-OSHA šį faktą taip pat įvardijo kaip svarbų įtakos turintį veiksnį, galintį paskatinti dažniau naudoti aplinką tausojančius ir darbuotojams saugesnius produktus. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Naujasis EU-OSHA projektas LIFT-OSH (Sveikatos ir saugos darbe priemonių panaudojimas) dar labiau patvirtina teigiamą gero sveikatos ir saugos darbe valdymo poveikį. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK reiškia susirūpinimą dėl to, kad rengiantis pakartotiniam naudojimui, perdarymui ir perdirbimui reikia projektuoti, palengvinti komponentų ir medžiagų atskyrimą perdirbimo etape, vengti mišrių ar sudėtingų medžiagų ir kad dėl viso to darbuotojai turės plataus masto sąlytį su šiomis medžiagomis. EU-OSHA skatina įmones, kurios pasiūlė inovatyvių tokių problemų sprendimų, pavyzdžiui, „pašalinti pavojingus tirpiklius iš regeneruotų medžiagų analizės kelių statybos ir remonto sektoriuje“. Todėl EESRK mano, kad naujajame reglamente turi būti atsižvelgta į šiuos esminius darbuotojų saugos ir sveikatos aspektus. EESRK mano, kad šis reglamentas turi užtikrinti ne tik darbo vietas bei ekonominę pažangą, bet ir socioekonominius ir aplinkosauginius patobulinimus, grindžiamus įmonių socialinės atsakomybės principais ir susijusiu reglamentu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Siūlomame persvarstytame SPR nurodyta, kad siekiant užtikrinti saugą ir aplinkos apsaugą bei panaikinti galimą reguliavimo spragą, statybvietėje pagamintiems statybos produktams, skirtiems iš karto įmontuoti į statinius, būtų taikomos tos pačios taisyklės kaip ir kitiems gamintojų rinkai tiekiamiems statybos produktams. Komitetas nemano, kad tokios reglamentavimo spragos esama, kai šie produktai nepateikiami rinkai. Rangovams, gaminantiems produktus statybvietėje, kurie yra skirti iš karto įmontuoti į statinius (pvz., betonines sąramas, purškiamas poliuretano putas, langų ir durų rėmus ir kt.), statiniams (jų dalims) taikomi norminiai reikalavimai, ir jie dažniausiai, o gal ir visada, grindžiami lygiai tokiais pat techniniais reikalavimais kaip ir taikomieji gamintojams, t. y. gamyklinės gamybos kontrolės sistema, techninių dokumentų rengimas, produktų vertinimas, eksploatacinių savybių ir atitikties deklaravimas bei ženklinimas CE ženklu. Ši nereikalinga nuostata būtų ypač žalinga MVĮ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Siūlomo persvarstyto SPR 7 straipsnyje išplėsta taikymo sritis, įtraukiant visus produktų reikalavimus, nurodytus viešųjų pirkimų specifikacijose. Tačiau jame nenurodytas tokios informacijos, kuri gali būti susijusi su plačiu ir įvairiu statybos darbų rinkiniu, pavyzdžiui, policijos šunų aptvarams, valdžios institucijų administraciniais pastatais, greitkeliais, branduolinės energetikos objektais ir kt., rinkimo mechanizmas. EESRK kyla susirūpinimas, ar įmanoma surinkti visą informaciją apie savybes ir charakteristikas, taip pat dėl to, kaip nustatyti tinkamus vertinimo metodus, kurie atitiktų visų viešųjų pirkimų vykdytojų poreikius ir būtų skirti visoms reikmėms. Be to, atsižvelgiant į numatomą naudojimo būdą, viešųjų pirkimų vykdytojų siekiamas patikimumas taip pat labai skirsis (hidroizoliacinių membranų, skirtų naudoti šunų aptvarui, eksploatacinių savybių patikimumas skirsis nuo to paties produkto, naudojamo dailės muziejaus stogui, patikimumo) ir gali neatitikti vertinimo ir patikros sistemų, nurodytų siūlomame persvarstytame SPR. EESRK abejoja, ar toks požiūris yra realistiškas. |
| --- | --- |

3.10.

Briuselis, 2022 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (OL L 88, 2011 4 4, p. 5).

1

(2)  https://ec.europa.eu/environment/topics/waste-and-recycling/construction-and-demolition-waste_en

2

(3)  COM(2019) 640 final.

3

final

(4)  COM(2020) 662 final.

4

final

(5)  COM(2021) 802 final.

5

final

(6)  COM(2021) 800 final.

6

final

(7)  COM(2020) 102 final.

7

final

(8)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

8

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/164 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/164

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Perėjimas prie ūkių tvarumo duomenų tinklo (ŪTDT)“

(COM(2022) 296 final – 2022/0192 (COD))

(2023/C 75/24)

| Pranešėjas | Florian MARIN |
| --- | --- |

Pranešėjas

Florian MARIN

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 7 4
  Taryba, 2022 7 11 |
| --- | --- |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 5 17 |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 5 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 188 / 0 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 7 4

Taryba, 2022 7 11

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 5 17

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 5

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

188 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK teigiamai vertina ir remia strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ numatytą perėjimą nuo ūkių apskaitos duomenų tinklo (ŪADT) prie ūkių tvarumo duomenų tinklo (ŪTDT) ir tai, kad šiuo procesu siekiama rinkti tvarumo duomenis, gerinti konsultavimo paslaugas ir teikti ūkininkams grįžtamąją informaciją. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad ŪTDT yra svarbi faktais pagrįstos politikos priemonė, ir rekomenduoja:






  — | duomenis apie klimato kaitą, dirvožemio kokybę ir anglies dioksido sekvestraciją, naudojamus pesticidus, vandens ir oro kokybę, energiją ir biologinę įvairovę laikyti aplinkos duomenimis, kurie turėtų būtų renkami ūkininkų arba pasitelkiant kitas, su ŪTDT sąveikaujančias priemones. Surinkti duomenys turėtų būti skirstomi pagal produkto rūšį (ekologiškas ir kt.). Norint su tvarumu susijusius kintamuosius naudoti kaip politikos priemonę, jie turi būti kruopščiai įvertinti pagal į tinklą įtraukiamų duomenų pagrįstumą, kiekį ir palyginamumą, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

duomenis apie klimato kaitą, dirvožemio kokybę ir anglies dioksido sekvestraciją, naudojamus pesticidus, vandens ir oro kokybę, energiją ir biologinę įvairovę laikyti aplinkos duomenimis, kurie turėtų būtų renkami ūkininkų arba pasitelkiant kitas, su ŪTDT sąveikaujančias priemones. Surinkti duomenys turėtų būti skirstomi pagal produkto rūšį (ekologiškas ir kt.). Norint su tvarumu susijusius kintamuosius naudoti kaip politikos priemonę, jie turi būti kruopščiai įvertinti pagal į tinklą įtraukiamų duomenų pagrįstumą, kiekį ir palyginamumą,

| — | duomenys apie darbo sąlygas, sutarčių rūšis, sveikatą ir saugą (sveikatos ir saugos plano buvimas ūkio lygmeniu, nelaimingų atsitikimų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, skaičius), įgūdžius ir darbo užmokestį, socialinių sąlygų ryšį su bendra žemės ūkio politika, savarankiškai dirbančių asmenų skaičių, laikinų ir (arba) sezoninių darbuotojų skaičių reikėtų laikyti socialiniais duomenimis, kurie turėtų būtų renkami ūkininkų arba pasitelkiant kitas, su ŪTDT sąveikaujančias priemones. Ypatingo dėmes reikėtų skirti moterims ir jaunimui, |
| --- | --- |

—

duomenys apie darbo sąlygas, sutarčių rūšis, sveikatą ir saugą (sveikatos ir saugos plano buvimas ūkio lygmeniu, nelaimingų atsitikimų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, skaičius), įgūdžius ir darbo užmokestį, socialinių sąlygų ryšį su bendra žemės ūkio politika, savarankiškai dirbančių asmenų skaičių, laikinų ir (arba) sezoninių darbuotojų skaičių reikėtų laikyti socialiniais duomenimis, kurie turėtų būtų renkami ūkininkų arba pasitelkiant kitas, su ŪTDT sąveikaujančias priemones. Ypatingo dėmes reikėtų skirti moterims ir jaunimui,

| — | aplinkosaugos ir socialinius duomenis laikyti tokiais pat reikšmingais, kaip ir ekonominius duomenis. Atsižvelgiant į tai, kad pastaraisiais dešimtmečiais ŪADT daugiausiai vertino ūkininkų ekonominę padėtį, ekonominis matmuo yra labai svarbus kartu su aplinkos ir socialiniais iššūkiais, |
| --- | --- |

—

aplinkosaugos ir socialinius duomenis laikyti tokiais pat reikšmingais, kaip ir ekonominius duomenis. Atsižvelgiant į tai, kad pastaraisiais dešimtmečiais ŪADT daugiausiai vertino ūkininkų ekonominę padėtį, ekonominis matmuo yra labai svarbus kartu su aplinkos ir socialiniais iššūkiais,

| — | laikytis požiūrio, kuris sietųsi su integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) ir duomenimis, gaunamais įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), taip pat iš Eurostato, ypač kalbant apie aplinkos ir socialinius duomenis, |
| --- | --- |

—

laikytis požiūrio, kuris sietųsi su integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) ir duomenimis, gaunamais įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), taip pat iš Eurostato, ypač kalbant apie aplinkos ir socialinius duomenis,

| — | visiems norintiems ir galintiems ūkininkams suteikti galimybę prisidėti prie ŪTDT, remiantis konkrečia metodika ir atsižvelgiant į reprezentatyvumą ir biudžeto apribojimus; o jeigu jie priklauso imties grupei, bet prisidėti nenori, jokių sankcijų jiems netaikyti. Ūkininkai duomenis turi teikti savanoriškai. Tačiau valstybės narės turėtų nustatyti tinkamus būdus ir paskatas, kuriais ūkininkai būtų skatinami prisijungti prie ŪTDT, |
| --- | --- |

—

visiems norintiems ir galintiems ūkininkams suteikti galimybę prisidėti prie ŪTDT, remiantis konkrečia metodika ir atsižvelgiant į reprezentatyvumą ir biudžeto apribojimus; o jeigu jie priklauso imties grupei, bet prisidėti nenori, jokių sankcijų jiems netaikyti. Ūkininkai duomenis turi teikti savanoriškai. Tačiau valstybės narės turėtų nustatyti tinkamus būdus ir paskatas, kuriais ūkininkai būtų skatinami prisijungti prie ŪTDT,

| — | nuolat skirti dėmesio biurokratizmo mažinimui: taip pat reikėtų pasitelkti šiuolaikines duomenų technologijas, pavyzdžiui, dirbtinį intelektą, daiktų internetą, automatinį patvirtinimą arba nuotolinio duomenų rinkimo infrastruktūrą, |
| --- | --- |

—

nuolat skirti dėmesio biurokratizmo mažinimui: taip pat reikėtų pasitelkti šiuolaikines duomenų technologijas, pavyzdžiui, dirbtinį intelektą, daiktų internetą, automatinį patvirtinimą arba nuotolinio duomenų rinkimo infrastruktūrą,

| — | pasiekti, kad ŪTDT padėtų geriau suprasti visą ūkio ekosistemą, o tam reikėtų numatyti sąveikumą su kitomis duomenų bazėmis; taip pat reikėtų numatyti bendrą atskirų duomenų rinkinių, apimančių kitas tiekimo grandinės dalis, analizę, |
| --- | --- |

—

pasiekti, kad ŪTDT padėtų geriau suprasti visą ūkio ekosistemą, o tam reikėtų numatyti sąveikumą su kitomis duomenų bazėmis; taip pat reikėtų numatyti bendrą atskirų duomenų rinkinių, apimančių kitas tiekimo grandinės dalis, analizę,

| — | numatyti, kad į ŪTDT imtį būtų įtraukti natūriniai ir pusiau natūriniai ūkiai, |
| --- | --- |

—

numatyti, kad į ŪTDT imtį būtų įtraukti natūriniai ir pusiau natūriniai ūkiai,

| — | įtraukti skirtingas duomenų charakteristikas, šaltinius, formatus, matmenis ir detalumo lygius, atsižvelgiant į skirtingą padėtį valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

įtraukti skirtingas duomenų charakteristikas, šaltinius, formatus, matmenis ir detalumo lygius, atsižvelgiant į skirtingą padėtį valstybėse narėse,

| — | pasirūpinti, kad valstybės narės ir ūkininkai nuolat keistųsi geriausia ūkininkavimo patirtimi; šiuo tikslu reikėtų parengti specialias priemones, |
| --- | --- |

—

pasirūpinti, kad valstybės narės ir ūkininkai nuolat keistųsi geriausia ūkininkavimo patirtimi; šiuo tikslu reikėtų parengti specialias priemones,

| — | reikėtų daugiau nuveikti stiprinant gebėjimus rinkti duomenis, jais dalytis ir juos valdyti bei naudoti, siekiant padidinti veiksmingumą ir patobulinti sprendimų priėmimo procesą ūkių, ypač smulkių ūkių, lygmeniu, |
| --- | --- |

—

reikėtų daugiau nuveikti stiprinant gebėjimus rinkti duomenis, jais dalytis ir juos valdyti bei naudoti, siekiant padidinti veiksmingumą ir patobulinti sprendimų priėmimo procesą ūkių, ypač smulkių ūkių, lygmeniu,

| — | ŪTDT turėtų padėti gerinti ūkių valdymą, be to, reikėtų teikti individualizuotas konsultavimo paslaugas, taip pat sukuriant aiškią sąsają su duomenimis apie žemės ūkio gamybos proceso išorinius kintamuosius, pavyzdžiui, orų prognozes ir pan., |
| --- | --- |

—

ŪTDT turėtų padėti gerinti ūkių valdymą, be to, reikėtų teikti individualizuotas konsultavimo paslaugas, taip pat sukuriant aiškią sąsają su duomenimis apie žemės ūkio gamybos proceso išorinius kintamuosius, pavyzdžiui, orų prognozes ir pan.,

| — | reikėtų nustatyti konkrečius, su procesų tvarumu susijusius kriterijus, kaip to reikalauja ŪTDT, ir duomenų rinkėjų darbo sąlygų kriterijus. |
| --- | --- |

—

reikėtų nustatyti konkrečius, su procesų tvarumu susijusius kriterijus, kaip to reikalauja ŪTDT, ir duomenų rinkėjų darbo sąlygų kriterijus.

| 1.3. | EESRK mano, kad visada turėtų būti užtikrinama duomenų apsauga, nuosavybė, privatumas ir konfidencialumas (visiško nuasmeninimo garantija), o ūkininkai turėtų turėti teisę nuolat valdyti savo duomenis. Be to, reikėtų saugoti ūkininkų interesus ir gauti jų sutikimą ketinant dalytis jų duomenimis, kad ir kokia būtų tų duomenų paskirtis ir naudojimo būdas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK rekomenduoja, kad ūkininkai būtų skatinami prisidėti ir, be konsultavimo paslaugų, turėtų aiškios ir tiesioginės naudos iš dalijimosi savo duomenimis, pavyzdžiui, gautų finansinės naudos arba turėtų galimybę dalyvauti specialiuose ES finansuojamuose kvietimuose teikti pasiūlymus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Per ŪTDT surinkti duomenys jokiu būdu negali būti naudojami ūkininkų kontrolei ir sankcijoms. Jei šis principas būtų pažeistas, ūkininkams reikėtų suteikti galimybę neteikti duomenų, tačiau tai labai apsunkintų ŪTDT kaip politikos priemonės naudojimą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Bendras ŪTDT požiūris – naudoti skaitmenines technologijas, todėl EESRK rekomenduoja daugiau nuveikti kuriant bendrą žemės ūkio duomenų erdvę, skatinant bendrą duomenų nuosavybę ir duomenų kooperatyvų kūrimą. EESRK mano, kad žemės ūkio maisto produktų sektoriuje nėra bendros metodikos, kuri užtikrintų duomenų palyginamumą ir bendrą naudojimą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK siūlo sukurti specialią integruotą žemės ūkio maisto produktų sektoriaus skaitmeninimo programą, nes kai kurie ūkininkai jau dabar privalo rinkti aplinkos duomenis, kad galėtų parduoti savo produktus, o savivaldės ir išmaniosios mašinos ar jutikliai generuoja duomenis. Reikėtų apsvarstyti skaitmeninio įtraukumo ir skaitmeninio raštingumo klausimus, taip pat palengvinti prieigą prie duomenų, aparatinės ir programinės įrangos technologijų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK siūlo dėti daugiau pastangų mažinant „baltųjų zonų“ skaičių ir užtikrinant telefono ryšį bei plačiajuostį ryšį kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Galiausiai EESRK rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms užtikrinti lėšas ŪTDT įgyvendinimui, taip pat atsižvelgti į kainų svyravimą bei įvairias krizes žemės ūkio maisto produktų tiekimo grandinėje renkant duomenis. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Įžanga

| 2.1. | Strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ (1) Europos Komisija planavo ūkių apskaitos duomenų tinklą (ŪADT) pertvarkyti į ūkių tvarumo duomenų tinklą (ŪTDT), skirtą rinkti tvarumo duomenis, gerinti konsultavimo paslaugas ir teikti grįžtamąją informaciją ūkininkams. Duomenys bus renkami ūkių lygmeniu pagal konkrečius kriterijus ir periodiškumą visose valstybėse narėse. ŪADT bus pritaikytas siekiant užtikrinti veiksmingą duomenų rinkimo procesą pasitelkus ŪTDT. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kiekviena valstybė narė parengs specialų respondentinių valdų atrankos planą, kuris užtikrins reprezentatyviąją duomenų imtį. Žemės ūkio valdos bus klasifikuojamos vienodai, o duomenų rinkėjai, pavyzdžiui, apskaitos tarnybos, bus įtraukti į procesą, kurį valstybių narių lygmeniu koordinuos ryšių biuras. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ūkių pateikti duomenys bus naudojami siekiant apibūdinti respondentinę valdą, įvertinti valdos pajamas, jos ekonominį, aplinkosauginį ir socialinį tvarumą ir patikrinti pateiktos informacijos teisingumą, atliekant patikrinimus vietoje. |
| --- | --- |

2.3.

3.   ŪTDT funkcionalumas

| 3.1. | EESRK pritaria perėjimui nuo ŪADT prie ŪTDT ir mano, kad nereikėtų tų pačių duomenų rinkti keletą kartų, nes kai kurios valstybės narės jau renka tam tikrus socialinius ir aplinkos duomenis, ir kad reikėtų užtikrinti susiejimą su integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) bei duomenimis, gautais įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), taip pat iš Eurostato, ypač kalbant apie socialinius ir aplinkos duomenis. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ŪTDT ir įvairūs subjektai, pavyzdžiui, administracijos, statistikos institucijos ir privačiojo sektoriaus įstaigos, turėtų keistis duomenimis juos valdydami ir pritaikydami. ES jau sukurtų ir finansuojamų skaitmeninių technologijų (FAIRshare (2), programos „Horizontas“ projektų ir kt.) skatinimas gali padėti gerinti ūkių valdymą ir paskatinti plačiau taikyti skaitmenines technologijas ūkių lygmeniu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Atotrūkio laikotarpis tarp duomenų rinkimo ir apdorojimo neturėtų turėti įtakos ŪTDT ir ūkininkams teikiamų konsultavimo paslaugų kokybei. Ūkininkai turėtų žinoti, ar jų duomenys naudojami papildomais, su ŪTDT susijusiais tikslais, pavyzdžiui, moksliniams tyrimams, inovacijoms, mokymams ir kt., ir duoti tam sutikimą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Duomenų apsauga, atitinkamos Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (3) (BDAR) taisyklės, jutiklių duomenys, pasitikėjimas tuo, kaip naudojami duomenys, tikrinimo ir kontrolės procedūros, nuosavybė, teisės į privatumą ir gamybos teisės arba skaidrumas turėtų susieti į visumą ūkininkų interesus, o surinkti duomenys turėtų būti naudingi ūkininkams. Biurokratizmo mažinimas turėtų tapti nuolatiniu prioritetu. Reikia aiškios metodikos ES lygmeniu, kad ūkininkai būtų skatinami tai daryti. Reikėtų apsvarstyti galimybę įtraukti ūkininkų asociacijas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad reikėtų atsižvelgti į sistemos įgyvendinimo tvarumą ir asmenų, dalyvaujančių įgyvendinant ŪTDT – renkančių, tvarkančių, saugančių ir apdorojančių duomenis, darbo sąlygas. EESRK atkreipia dėmesį į savo nuomonę dėl skaitmeninimo ir tvarumo (4): efektyviausiai energiją vartojantys duomenų centrai turėtų tapti norma, o nauji duomenų centrai turėtų būti valdomi naudojant 100 % atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Komisija turėtų nustatyti konkrečius kriterijus, susijusius su proceso tvarumu ir duomenų rinkėjų darbo sąlygomis, ir jų turėtų laikytis visos valstybės narės. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ŪTDT turėtų būti ne tik valdžios institucijų priemonė, kuria jos galėtų naudotis rengdamos viešosios politikos projektus, bet ir socialinių partnerių, mokslinių tyrimų subjektų, universitetų, ūkininkų ir NVO poreikių integravimo priemonė. ŪTDT galėtų padėti didinti ūkininkų įtrauktį į finansų sistemą (suteikiant kreditą ir pan.). ŪTDT turėtų periodiškai teikti ūkininkavimo Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir įvairių ūkininkavimo rūšių apžvalgas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Visiems ūkininkams ES reikėtų suteikti galimybę prisidėti prie ŪTDT, jeigu jie to patys norės, atsižvelgiant į reprezentatyvumą, biudžeto apribojimus ir ŪTDT tikslus. Ūkiams, kurie nėra įtraukti į imtį, reikėtų suteikti galimybę savanoriškai prisidėti prie ŪTDT, remiantis pritaikytais, konkrečiais kriterijais ir metodikomis. Ūkininkai neturėtų būti įpareigojami teikti duomenis ŪTDT ir jiems neturėtų būti taikomos jokios sankcijos. Be to, reikėtų atsižvelgti į natūrinius ir pusiau natūrinius ūkius. Surinkti duomenys turėtų būti skirstomi pagal produkto rūšį (ekologiški ir kt.). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Reikėtų atsižvelgti į modernius ir novatoriškus duomenų rinkimo ir apdorojimo metodus, grindžiamus dirbtiniu intelektu, daiktų internetu, automatiniu patvirtinimu, OCR programine įranga ar nuotolinio duomenų rinkimo infrastruktūra, kad ŪTDT taptų veiksmingesnis, taip pat į geoerdvinius duomenis, gaunamus vykdant Europos Sąjungos kosmoso programą. Reikėtų sukurti aiškią sąsają tarp ŪTDT, BŽŪP ir Europos atvirojo mokslo debesijos. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ŪTDT turėtų būti atsižvelgiama į skirtingus valstybių narių teisės aktus, ypač susijusius su aplinkos ir socialiniais aspektais, ir jis turėtų būti pakankamai lankstus, kad būtų galima integruoti naujus rodiklius. Kad ŪTDT būtų sėkmingas, ryšių biurai, valstybių narių tarnybos ir Komisijos žemės ūkio generalinis direktoratas turi veiksmingai bendradarbiauti tarpusavyje. Aplinkos ir socialiniai duomenys turėtų būti tokie pat svarbūs, kaip ir ekonominiai duomenys, smulkieji ir stambieji ūkininkai bei įvairūs regionai. Atvirumas ir noras prisidėti prie ŪTDT įvairiose valstybėse narėse skiriasi, todėl reikėtų atsižvelgti į kai kurių elementų jautrumo lygį ir tikslią jų vertę. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK siūlo aiškiai atskirti duomenis, kuriuos reikia rinkti kasmet, nuo duomenų, kuriuos reikia rinkti periodiškai. Skirtingos duomenų charakteristikos, šaltiniai, formatai, matmenys ir detalumo lygiai yra iššūkis ŪTDT, atsižvelgiant į tai, kad tie patys duomenys neturėtų būti renkami keletą kartų. Duomenų rinkimo sąnaudų struktūros valstybėse narėse labai skiriasi, todėl reikia didesnio lankstumo. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Renkant duomenis reikėtų atsižvelgti į įvairias krizes ir padidėjusį kainų svyravimą, kuris tampa nuolatiniu kintamuoju žemės ūkio maisto produktų grandinėse. Šį svyravimą skatina karas Ukrainoje, o spekuliavimas maisto produktais apsunkina tiekimo grandinių veiklą. Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti ŪTDT skiriamus finansinius išteklius. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK siūlo sukurti Europos patariamąjį organą, į kurio veiklą įsitrauktų pilietinė visuomenė ir kuris būtų sudarytas remiantis skaidriais duomenų rinkimo stebėsenos, sprendimo dėl duomenų naudojimo ir strateginių duomenų pateikimo reikalavimų pakeitimo kriterijais, atsižvelgiant į visuomenės iššūkius ir duomenų paklausos dinamiką. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK taip pat siūlo į ŪTDT įtraukti duomenis apie ūkininkavimo praktiką, tiksliau, apie žemėtvarką, augalų apsaugą, augalų mitybą, gyvulių sveikatą ir gerovę. Pereinant prie ŪTDT reikėtų rinkti ir skleisti geriausios ūkininkavimo praktikos pavyzdžius, ypač aplinkos ir socialinėje srityse (mokymai, pavyzdinės priemonės, geroji patirtis, konsultantų keitimasis informacija ir kt.). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Duomenis apie klimato kaitą, dirvožemio kokybę ir anglies dioksido sekvestraciją, naudojamus pesticidus, vandens ir oro kokybę, energiją ir biologinę įvairovę reikėtų laikyti aplinkos duomenimis, kurie turėtų būtų renkami ūkininkų arba pasitelkiant kitas, su ŪTDT sąveikaujančias priemones. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Darbo sąlygas, sutarčių rūšis, sveikatą ir saugą (sveikatos ir saugos plano buvimas ūkio lygmeniu, nelaimingų atsitikimų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, skaičius), socialinių sąlygų ryšį su bendra žemės ūkio politika, savarankiškai dirbančių asmenų skaičių, laikinų ir (arba) sezoninių darbuotojų skaičių, įgūdžius ir darbo užmokestį reikėtų laikyti socialiniais duomenimis, kurie turėtų būtų renkami ūkininkų arba pasitelkiant kitas, su ŪTDT sąveikaujančias priemones. Taip pat reikėtų nuolat rūpintis, kad surinkti duomenys būtų naudojami pažangos siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT) stebėsenai. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESRK siūlo ypatingą dėmesį skirti moterims ir jaunimui kaip pagrindiniam kaimo plėtros ateityje elementui. Naujų galimybių, stabilių darbo sutarčių, pritaikytų viešųjų paslaugų ir aukštos gyvenimo kokybės prieinamumo gerinimas – tai aspektai, kuriuos netiesiogiai gali skatinti ŪTDT. Be to, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tarptautiniu mastu veikiančių ūkių duomenims, nes ūkių organizavimas tampa vis sudėtingesnis, o kai kurie iš jų gamybą vysto ir už ES ribų. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Kalbant apie ŪTDT teisės aktų įgyvendinimą, EESRK yra susirūpinęs dėl siūlomų įgaliojimų Europos Komisijai priimti didelį deleguotųjų aktų skaičių (pvz., dėl duomenų valdymo, ūkio identifikavimo, duomenų naudojimo arba prieigos prie pirminių duomenų bei jų perdavimo). Tai turėtų būti daroma tik minimaliai ir veikiau priimant įgyvendinimo aktus. |
| --- | --- |

3.17.

4.   ŪTDT indėlis gerinant ūkių veiklos rezultatus aplinkos, ekonominėje ir socialinėje srityje ir didinant skaidrumą bei sąžiningumą žemės ūkio maisto produktų tiekimo grandinėje

| 4.1. | ŪTDT galėtų būti priemonė, kuria prisidedama prie ūkių valdymo gerinimo kuriant sprendimų paramos priemones siekiant geresnių ūkių veiklos rezultatų (taip pat – skatinant tikslųjį ūkininkavimą), renkant ir analizuojant ūkių duomenis, o valstybės narės turėtų vadovautis šia kryptimi. Geresnis duomenų rinkinių integravimas būtų naudingas teikiant konsultavimo paslaugas remiantis ŪTDT, nes būtų galima teikti pagrįstas konsultacijas visais su tvarumu susijusiais klausimais (ekonominiais, aplinkos ir socialiniais). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ūkio lygmeniu surinkti duomenys iš dalies naudojami ūkio potencialui didinti ir tvariems veiklos rezultatams gerinti. Siekiant skatinti tvaraus ūkininkavimo praktiką, ūkininkai turi turėti teisę valdyti savo duomenis, be to jiems reikėtų padėti ir patarti, kaip tuos duomenis naudoti, kad jie galėtų dirbti tiksliau, veiksmingiau ir tvariau. Duomenys turėtų būti naudojami konkrečiam tikslui, kuriam jie buvo surinkti. Valstybės narės turėtų tinkamai įsitraukti į šią veiklą, o Komisija turėtų pateikti aiškių rekomendacijų ir atviros programinės įrangos sprendimų, pritaikytų ūkių ekosistemai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK siūlo sukurti bendrą duomenų erdvę, grindžiamą ES žemės ūkio maisto produktų viešųjų duomenų patikimumo ženklu, siekiant geresnio ir veiksmingesnio požiūrio į tiekimo grandines. Kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti nustatomi konkretūs tikslai. Bendrai duomenų nuosavybei, žemės ūkio duomenų kooperatyvams ir duomenų ūkininkavimo partnerystei plėtoti reikia skirti finansinių išteklių ir parengti specialią strategiją. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Žemės ūkio maisto produktų sektoriuje nėra standartų ir bendros metodikos, kuri užtikrintų duomenų palyginamumą ir bendrą naudojimą. Šioje srityje reikėtų imtis konkrečių veiksmų, įtraukiant valstybes nares, nes kai kurie ūkininkai privalo rinkti duomenis, kad galėtų parduoti savo produktus mažmenininkams. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK mano, kad ŪTDT turėtų padėti geriau suprasti visą ūkio ekosistemą ir būti sąveiki su kitomis duomenų bazėmis, apimančiomis duomenis apie tiekimo grandinę arba kartu analizuojančiomis atskirus duomenų rinkinius, kad būtų galima stebėti pridėtinės vertės pasiskirstymą ir užtikrinti sąžiningą požiūrį į visus maisto grandinės dalyvius. ŪTDT turėtų pateikti pagrindinius veiklos rodiklius, susijusius su ūkių veiklos rezultatais, bet taip pat susietus su regionų ir produktų padėtimi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ŪTDT turėtų padėti užtikrinti pažangų, novatorišką ir tvarų ūkių valdymą, gerinti ūkių valdymą ir gamybą bei susieti juos su išoriniais žemės ūkio gamybos kintamaisiais (orais ir kt.). Ūkininkai ir kooperatyvai turėtų labiau įsitraukti į mokslinių tyrimų projektus, o žemės ūkio ir maisto produktų sektoriaus skaitmeninimui galėtų būti specialiai skiriamos ES lėšos. Atsižvelgiant į sektoriaus specifiką, reikėtų paskelbti specialų kvietimą teikti paraiškas, į kurį reikėtų įtraukti valstybes nares. |
| --- | --- |

4.6.

5.   ŪTDT indėlis į žemės ūkio ir žemės ūkio maisto produktų sektoriaus skaitmeninimą

| 5.1. | IT technologijų įsisavinimas yra lėtas procesas, nes žemės ūkis vis dar yra vienas iš mažiausiai suskaitmenintų sektorių ir šiuo požiūriu yra didelių skirtumų tarp šalių, regionų ir ūkių. Skaitmeninis įtraukumas yra didžiulė problema, kuriai reikėtų skirti daug dėmesio, kad būtų sumažinta nelygybė. Labiau suskaitmenintas žemės ūkio maisto produktų sektorius padės didinti tiekimo grandinės skaidrumą ir sumažinti spekuliavimo maistu riziką. EESRK siūlo, kad Komisija, valstybės narės ir pilietinė visuomenė, bendradarbiaudamos tarpusavyje, parengtų specialią integruotą žemės ūkio maisto produktų sektoriaus skaitmeninimo programą. Palankesnių sąlygų sudarymą naudotis aparatine ir programine įranga bei technologijomis valstybėms narėms, o ypač smulkiesiems ūkininkams, reikėtų įtraukti į specialias programas, nes perėjimas prie skaitmeninių technologijų yra prioritetas. Reikėtų periodiškai finansuoti duomenų rinkimui ir dalijimuisi jais naudojamos programinės įrangos licencijų atnaujinimą. Šiuo tikslu galima pasitelkti ES lėšas, taip pat svarbu įtraukti ir valstybes nares. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Savivaldės ir išmaniosios mašinos ar jutikliai yra duomenų generatoriai, kurie gali padėti priimti sprendimus ūkių lygmeniu ir konsoliduoti duomenų tvarkymą tiekimo grandinių lygmeniu.- Tiekimo grandinės dalyvių sujungimo lygis ir sąveikumas kartu su geoerdviniais duomenimis turėtų padėti užtikrinti smulkiųjų ūkininkų ryšį su rinka ir konsoliduoti tiekimo grandines. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Siekiant labiau įtraukti ūkininkus į tiekimo grandines ir padidinti ūkių veiksmingumą, svarbu stiprinti duomenų rinkimo, keitimosi jais, jų tvarkymo ir naudojimo ūkių lygmeniu pajėgumus, ypač smulkiuose ūkiuose. Šias išlaidas reikėtų padengti pagal BŽŪP, o specialias priemones reikėtų įtraukti į valstybių narių strateginius planus. Reikia atidžiai valdyti menką smulkiųjų ūkininkų skaitmeninių procesų išmanymą, todėl reikėtų aiškiai ir nuolat skirti dėmesio skaitmeninių žinių gilinimui įgyvendinant BŽŪP ir kitą susijusią politiką. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Socialinių ir aplinkos duomenų rinkimas turėtų būti ne pavienis procesas ar papildoma veikla, o nuolatinė veikla ūkių lygmeniu, neatsižvelgiant į jų dydį ar tipą, o valstybės narės turėtų remti šią nuolatinę veiklą. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESRK nerimauja dėl to, kad duomenų ir skaitmeninimo poreikis žemės ūkio maisto produktų sektoriuje gali sukelti kainų diskriminaciją ir spekuliavimą prekių rinkose. Duomenų rinkos koncentracija nedaugelyje bendrovių turi būti valdoma taip, kad būtų užtikrinamas duomenų suverenumas. Be to, dalijimasis duomenimis tarp tiekimo grandinės dalyvių turi vykti sąžiningai, skaidriai ir nediskriminuojant, kad ŪTDT padėtų užtikrinti sąžiningesnę tiekimo grandinę ir sumažinti netiesioginį išmetamųjų teršalų kiekį. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Reikėtų nuolat skirti dėmesio duomenų demokratijos sistemos kūrimui ir subalansuotai derybinei galiai dėl duomenų naudos žemės ūkio maisto produktų sektoriuose. EESRK palankiai vertina ūkio identifikavimo numerio nustatymą ir mano, kad reikia daugiau aiškumo dėl duomenų privatumo, nuosavybės, atsakomybės už duomenis ir duomenų perkeliamumo žemės ūkyje. Reikėtų pasirūpinti, kad duomenų teikėjai ir duomenų kaupėjai duomenų teikiama nauda dalytųsi nešališkai, remdamiesi abipusiškumu, kartu užtikrinant galimybę lengvai rasti ŪTDT duomenis. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Siekiant stiprinti pasitikėjimą ir didinti supratimą apie duomenų indėlį į būsimos viešosios politikos tinkamumą ir veiksmingumą, reikia rengti informuotumo didinimo kampanijas, kuriose būtų pabrėžiama duomenų įtaka ūkių, ypač smulkiųjų ūkininkų, veiklos rezultatams ekonominiu, socialiniu ir aplinkos atžvilgiu. Žemės ūkio maisto produktų tiekimo grandinių dalyviai turėtų turėti prieigą prie atvirųjų duomenų platformų, kad būtų užtikrinamas produktų tiekimo grandinių palyginamumas ir skaidrumas. ŪTDT galėtų motyvuoti ūkininkus naudotis skaitmeninėmis platformomis, kad jie lengviau įsijungtų į tiekimo grandines ir perduotų geriausią patirtį. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Reikėtų nuolat ugdyti skaitmeninį raštingumą, ypač mažų ūkių ir vyresnio amžiaus ūkininkų, taip pat rengti duomenų rinkėjų mokymus. Reikėtų nuolat rengti kibernetinio saugumo mokymus, praktiką ir kampanijas. Nepaisant skaitmeninimo ir duomenų sektoriuje pastebėtos pažangos, reikia naudotojams patogesnių sistemų. EESRK pabrėžia, kad reikia užtikrinti plačiajuosčio ryšio aprėptį ir skaitmeninimą, nes tai yra būtina tiksliojo ūkininkavimo ir robotikos sąlyga, ir remti investicijas į tvarius metodus. Reikėtų apsvarstyti aiškią sąsają tarp ŪTDT ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės, taip pat su Europos infrastruktūros tinklų plačiajuosčio ryšio fondu. |
| --- | --- |

5.8.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  EESRK nuomonė „Tvaraus maisto strategija „Nuo ūkio iki stalo““ (OL C 429, 2020 12 11, p. 268).

1

(2)  https://www.h2020fairshare.eu/

2

(3)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1)

3

(4)  EESRK tiriamoji nuomonė „Skaitmeninimas ir tvarumas. Esama padėtis ir būtinybė imtis veiksmų pilietinės visuomenės požiūriu“ (OL C 429, 2020 12 11, p. 187).

4

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/171

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Veiksmų plano dėl ES ir Ukrainos solidarumo koridorių Ukrainos žemės ūkio produkcijos eksportui ir dvišalei prekybai su ES palengvinti

(COM(2022) 217 final)

(2023/C 75/25)

| Pranešėjas | Marcin NOWACKI |
| --- | --- |

Pranešėjas

Marcin NOWACKI

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2022 6 28 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 156 / 12 / 17 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2022 6 28

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

156 / 12 / 17

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK nurodo, kad neišprovokuota Rusijos Federacijos agresija prieš Ukrainą lėmė didelės dalies infrastruktūros sunaikinimą ir jūrų uostų bei jūrų kelių blokadą, dėl kurių žlugo Ukrainos užsienio prekyba. Todėl reikia išnagrinėti alternatyvias prekybos tarp ES ir Ukrainos galimybes naudojantis kelių ir geležinkelių transportu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK ragina valstybes nares, Komisiją ir Tarybą imtis veiksmų siekiant pagreitinti muitinį įforminimą sienos kirtimo punktuose didinant tiek pareigūnų skaičių, tiek ES ir Ukrainos pareigūnų bendradarbiavimą. Šios priemonės turėtų pratęsti kai kuriose ES šalyse jau prasidėjusią tendenciją. Pavyzdžiui, Lenkija atidarė specialius krovinių vežimo koridorius Korčovos–Krakovecio ir Dorohusko–Jahotyno sienos kirtimo punktuose. Taip pat reikėtų pažymėti, kad norint pagreitinti muitinį įforminimą būtinas ES šalių ir Ukrainos bendradarbiavimas, be kita ko, užtikrinant, kad tokias operacijas vienu metu vykdytų visos atitinkamos tarnybos, laikydamosi visų ES valstybių narių ir Ukrainos procedūrų. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Verta paminėti, kad viena iš naujausių iniciatyvų siekiant didinti prekybą sausumos keliais – ES su Ukraina ir Moldova pasirašyti du susitarimai dėl Ukrainos prekių vežimo kelių transportu į ES per Moldovą liberalizavimo. Šiais kelių transporto srities susitarimais bus prisidedama prie pastangų palengvinti prekių vežimą keliais tarp ES, Ukrainos ir Moldovos, suteikiant galimybę Ukrainos, Moldovos ir ES vežėjams vykti tranzitu per šias teritorijas ir vykdyti veiklą tarp jų be būtinybės gauti leidimus šiai veiklai. ES ir Ukrainos susitarime taip pat numatoma pripažinti Ukrainos vairuotojų pažymėjimus ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimus (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad reikia skubiai investuoti į infrastruktūrą siekiant atidaryti daugiau sienos kirtimo punktų ir sudaryti sąlygas prekių gabenimui geležinkeliais. Tokios investicijos įmanomos tik remiant Europos fondams. Siekiant padidinti pervežimų kiekį būtina remti investavimo procesus, teikti mokėjimo garantijas ir apdrausti verslininkus, užsiimančius krovinių gabenimu tarp ES ir Ukrainos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pabrėžia, kad su Ukrainos partneriais reikia glaudžiai bendradarbiauti ne tik įgyvendinant investavimo procesus ir tobulinant prekių vežimo procedūras, bet ir sudarant sąlygas Ukrainos darbuotojams dirbti ES. Tai pasakytina tiek apie Vyriausybinius partnerius, tiek apie socialinius partnerius. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pažymi, kad Europos Komisijos komunikate yra tiksliai įvardytos didelės kliūtys ES ir Ukrainos prekybai bei jų priežastys. Dėl Ukrainos teritorijoje vykstančio ginkluoto konflikto, Rusijai visiškai nepagrįstai įsiveržus į šią šalį, buvo sunaikinta didelė dalis Ukrainos infrastruktūros ir pradėta Ukrainai priklausančių Juodosios jūros uostų blokada, atkertant Ukrainą nuo šio tarptautinės prekybos kanalo. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Ši nuomonė yra atsakas į 2022 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Veiksmų planas dėl ES ir Ukrainos solidarumo koridorių Ukrainos žemės ūkio produkcijos eksportui ir dvišalei prekybai su ES palengvinti“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Viena iš pagrindinių Ukrainos gaminamų ir į ES bei daugelį Afrikos ir Azijos šalių eksportuojamų prekių yra maistas, visų pirma grūdai. Ukraina yra viena didžiausių maisto gamintojų. Dėl jos užsienio prekybos blokados gerokai sumažėjo daugelio maisto produktų pasiūla ES ir visame pasaulyje. Ukraina ir Rusija kartu pagamina 10 % visos pasaulinės kviečių produkcijos ir parduoda 30 % visų pasaulyje parduodamų kviečių. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą sukurti alternatyvius ir optimizuotus logistikos maršrutus – naujus „ES ir Ukrainos solidarumo koridorius“, siekiant palengvinti prekybą Ukrainos žemės ūkio produktais ir dvišalę užsienio prekybą. Šie koridoriai Ukrainai taip pat suteiks galimybę patekti į Europos prekybos maršrutus per jūrų uostus, o tai leis mūsų rytinei kaimynei dalyvauti pasaulinėje prekyboje. Vis dėlto bendrai sutariama, kad eksportas sausumos keliais gali kompensuoti tik nuo trečdalio iki pusės Ukrainos įprastai Juodąja jūra eksportuojamo prekių kiekio. Be to, vežimo sausumos keliais į Europą išlaidos yra daug didesnės nei eksportuojant laivais Juodąja jūra. Pabrėžtina ir tai, kad Ukrainos eksportas apsiriboja ES vidaus rinka. Todėl ūkininkai netenka galimybių ir daugeliui Afrikos ir Azijos šalių nepadedama apsirūpinti skubiai reikalingais maisto produktais. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Saugaus grūdų koridoriaus Juodojoje jūroje atidarymas gali būti puiki žinia maistą importuojančioms šalims ir Ukrainos ūkininkams. Vis dėlto tikrasis išbandymas dar tik laukia, kadangi pasitikėjimas Rusija yra menkas. Negana to, šiuo laikotarpiu susiduriame su aukštomis kuro ir trąšų kainomis. Daug Ukrainos žemės ūkio paskirties žemių yra kontroliuojamos Rusijos arba joms gresia Rusijos puolimai. Jei, tarkime, ūkininkai negalėtų ūkininkauti dėl didelių sąnaudų ir mažo saugumo, jie gali iš viso nutraukti žemės ūkio veiklą, o tai dar labiau apsunkintų tarptautinį apsirūpinimą maistu ir būtų prarastos darbo vietos. Todėl būtina nedelsiant imtis veiksmų. Negalima gaišti laiko. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK pažymi, kad Komisija teisingai įvardijo kliūtis, t. y. problemiškiausias ES ir Ukrainos tarpusavio prekybą varžančias sritis, ir siūlo keletą nustatytų problemų sprendimo priemonių. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pagrindiniai sunkumai plėtojant ES ir Ukrainos prekybą yra susiję su infrastruktūros klausimais. Todėl reikia skubiai investuoti, kad sienos kirtimo punktai būtų pralaidūs ir kad būtų sudarytos palankios sąlygos geležinkelių transportui tarp Ukrainos ir ES valstybių narių. Turėtų būti pradėtas ir išplėstas bendradarbiavimas tarp ES institucijų, valstybių narių, Ukrainos ir Moldovos, kuri gali aktyviai dalyvauti vežant prekes. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Sunku įvertinti Rusijos invazijos į Ukrainą sukeltą žalą, ypač dėl to, kad nežinome, kiek laiko truks karas. Vis dėlto jau reikėtų pradėti svarstyti Ukrainos atstatymo, ekonominio vystymosi ir integracijos į Europos Sąjungos ekonominę ekosistemą planavimą. 2022 m. liepos 4–5 d. įvykusi Lugano konferencija buvo svarbus žingsnis siekiant Ukrainos atstatymo. Ji dar svarbesnė dėl to, kad 2022 m. birželio 23 d. ES vadovai nusprendė suteikti Ukrainai šalies kandidatės stoti į ES statusą. Europos Komisijos pasiūlytas planas sukurti „solidarumo koridorius“, skirtus padidinti prekybą tarp Europos Sąjungos ir Ukrainos, neabejotinai yra būtinas žingsnis siekiant šio tikslo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ukraina turi 18 uostų, iš kurių prekės gali būti eksportuojamos į Europos šalis ir kitas pasaulio vietas. Pagal naujausią Ukrainos pateiktą informaciją, 15 iš jų yra užblokuoti. Veikia tik trys uostai: Renio, Izmailo ir Ust-Donaisko. Rusija taip pat neleido išvykti beveik 80 užsienio laivų su įgulomis. Ukrainos šaltiniai teigia, kad kovo mėn. per uostus buvo išsiųsta tik 400 000 tonų krovinių. Gegužės mėn. per uostus išsiųstų krovinių kiekis padidėjo iki 1,3 mln. tonų (3). Tačiau, palyginti su poreikiais, tai tik lašas jūroje. Viltys, kad prekyba jūra padidės, dedamos į susitarimą, pagal kurį Rusija turėtų leisti prekybiniams laivams išplaukti iš Ukrainos uostų. Pirmieji laivai su Ukrainos grūdais jau išvyko iš Odesos uosto. Reikėtų pabrėžti, kad susitarimas su Rusija nėra patikimas ir kad uostai bet kurią akimirką gali būti vėl visiškai užblokuoti (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ukraina yra viena didžiausių maisto gamintojų pasaulyje. Iš šios šalies eksportuojama maždaug pusė pasaulio saulėgrąžų aliejaus, 16 % kukurūzų ir 10 % kviečių. Ukraina taip pat yra svarbi kitų grūdų ir maisto produktų gamintoja ir eksportuotoja (5). Maisto eksportas yra pagrindinis Ukrainos pajamų šaltinis: 2021 m. jis sudarė 27,7 mlrd. USD (6). Ukrainos žemės ūkio produktai parduodami Pietryčių Azijos, Artimųjų Rytų ir Afrikos šalyse. Vienos didžiausių šių prekių importuotojų yra ir ES šalys, kaip antai Ispanija, Nyderlandai ir Italija. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prieš Rusijai įsiveržiant į Ukrainą apie du trečdalius Ukrainos prekių buvo eksportuojama jūra. Tuo metu grūdai buvo eksportuojami beveik vien tik jūra; aliejaus atveju eksportas jūra siekė daugiau nei 90 % (7). Komercinių Juodosios jūros uostų blokada daro tiesioginį poveikį tarptautiniam apsirūpinimui maistu ir ekonominei daugelio šalių padėčiai visame pasaulyje. Nepakankamas maisto tiekimas iš Ukrainos neabejotinai yra ir išliks svarbus kainų infliacijos veiksnys visoje ES. Derliaus nuėmimui kliudė karas, nes Rusijos kariai vogė pasėlius okupuotose teritorijose. Be to, jie minuoja teritorijas ir degina laukus. Tokiomis aplinkybėmis Ukrainoje nuimtas derlius daug mažesnis nei ankstesniais metais. Dėl šios priežasties ir su eksportu susijusių sunkumų daugelyje pasaulio regionų gali kilti badas. Be to, apskaičiuota, kad apie 30 % teritorijų, kuriose auginami kviečiai, dabar yra kontroliuojamos Rusijos (2022 rugpjūčio mėn.). Gamybos padėtis okupuotose teritorijose nėra aiški: nežinoma, kas kontroliuoja šias atsargas ir ar jos dar gali pasiekti pasaulio rinkas. Be to, prasidėjus karui buvo apskaičiuota, kad Ukrainos sandėliuose dar buvo 20–25 mln. tonų 2021 m. derliaus grūdų. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šios problemos visiškai pagrindžia Komisijos pasiūlymus kurti „solidarumo koridorius“. Vis dėlto EESRK nurodo, kad į Komisijos pasiūlymą turėtų būti įtrauktos priemonės investicijų saugumui ir sienos kirtimo punktų pralaidumui didinti. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   ES valstybių narių ir Ukrainos muitinės tarnybų veiklos koordinavimas

| 4.1.1. | Bendras muitinis tikrinimas ES pasienyje su Ukraina nėra naujas reiškinys. Panašus mechanizmas buvo taikomas per 2012 m. UEFA Europos futbolo čempionatą. Jo metu Lenkijos ir Ukrainos sieną kirto daugiau kaip milijonas žmonių. Tačiau specialios procedūros tada buvo taikomos tik asmenų, o ne prekių judėjimui. Nepaisant to, muitinės tarnybų veiklos koordinavimas leido padidinti sienos kirtimo punktų pralaidumą. Ypatingos aplinkybės, kurias lėmė Rusijos invazija į Ukrainą, tikrai pateisina panašių priemonių svarstymą prekių judėjimui. Nekyla abejonių, kad muitinis tikrinimas yra būtinas kertant sieną su Ukraina. Vis dėlto rekomenduojame operacijas atlikti vienoje vietoje tuo pačiu metu, dalyvaujant ir ES valstybės narės, ir Ukrainos pareigūnams, visapusiškai bendradarbiaujant ir koordinuojant veiksmus. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Sienos kirtimo punktų pralaidumo didinimas. Kelių transportui taikomi sprendimai. Naujų sienos kirtimo punktų atidarymas ir prekių, ypač žemės ūkio maisto produktų, muitiniam įforminimui skirtų koridorių atvėrimas

| 4.2.1. | Kad tarp ES valstybių narių ir Ukrainos galėtų vykti laisvi prekių mainai, labai svarbu atidaryti sienos kirtimo punktus ir padidinti jų pralaidumą. Ši tendencija ryškėja su Ukraina besiribojančiose šalyse ir turėtų būti remiama, be kita ko finansiškai, investuojant į būtiną infrastruktūrą. Būtina plėsti šiuo metu esamų sienos kirtimo punktų pralaidumą, pvz., didinant muitinės darbuotojų skaičių, ir atidaryti naujus sienos kirtimo punktus tose vietose, kur tai įmanoma, ypač muitiniam prekių įforminimui. Verta paminėti Lenkijos pavyzdį: ji padidino prekių pervežimo pajėgumus Korčovos–Krakovecio ir Dorohusko–Jahotyno sienos kirtimo punktuose. Plėsdama ir naudodama esamą infrastruktūrą, Lenkija gana greitai sutrumpino laukimo, kol prekės bus įformintos, laiką kituose sienos kirtimo punktuose. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Verta paminėti, kad yra galimybė prekybai Ukrainos grūdais naudoti ne tik Lenkijos, bet ir Baltijos šalių jūrų uostus. Būtina veiksmingai išnaudoti Lenkijos geležinkelių tinklą ir leisti Ukrainos institucijoms ir verslams naudotis uostais Lenkijoje, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje. Svarbu paminėti, kad didelė dalis Ukrainos grūdų yra laikoma sandėliuose Lenkijos–Ukrainos pasienyje. Taigi, prekybos logistikoje dar liko kliūčių, kurias reikia pašalinti. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Reikėtų pažymėti, kad Komisija taip pat siūlo pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo dėl krovinių vežimo keliais. Praėjus pradiniam galiojimo laikotarpiui, susitarimas galėtų galioti tol, kol transporto sektoriaus infrastruktūrai ir veiklai rimtą poveikį darys Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą. Vis dėlto reikėtų pabrėžti, kad verslo aplinka Ukrainoje ir Europoje smarkiai skiriasi. Todėl labai svarbu, kad į bet kokį ES ir Ukrainos susitarimą būtų įtrauktas Ukrainos teisinių nuostatų pakeitimo veiksmų planas, siekiant suderinti Ukrainos vidaus teisines nuostatas su Europos standartais, įskaitant Judumo dokumentų rinkinį. Priešingu atveju Ukrainos transporto bendrovės gali įgyti didelį konkurencinį pranašumą Europos įmonių atžvilgiu, o tai turėtų rimtų ekonominių pasekmių Europos transporto sektoriui. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | 4 veiksmu Komisija ragina pirmenybę teikti Ukrainos žemės ūkio produktų eksporto siuntų gabenimui krovinių vežimo koridoriais, turinčiais geriausius prieinamus pajėgumus. Tai svarbu administraciniu požiūriu. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad be papildomų ekonominių paskatų ir tinkamo draudimo privatūs vežėjai gali būti nelinkę prisiimti rizikos, susijusios su žemės ūkio produktų vežimu. Privačios įmonės laikosi pelno didinimo ir rizikos mažinimo principo, todėl vietoj žemės ūkio produktų vežimo iš Ukrainos gali rinktis vežti kitokias prekes arba visiškai kitas veiklos kryptis. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija teisingai nurodo, jog reikia pašalinti daugybę kliūčių, trukdančių Ukrainos vairuotojams dirbti ES. Kad ukrainiečiai galėtų dirbti Europos transporto įmonėse ir laisvai kirsti sienas, reikia imtis bendrų veiksmų su Ukrainos partneriais. Juk regione veikiančios Europos transporto įmonės susiduria su dideliu darbuotojų trūkumu. Daug Ukrainos piliečių dirbo ES šalyse prieš karą, tačiau prasidėjus konfliktui buvo priversti grįžti į tėvynę. Šiuo metu jie negali išvykti iš Ukrainos dirbti ES, o tai daro poveikį Europos įmonių padėčiai. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Geležinkelių jungtys tarp ES ir Ukrainos

| 4.3.1. | EESRK pažymi, kad Europos Komisija teisingai nustatė problemas krovininio geležinkelių transporto srityje. ES geležinkelių vėžės plotis yra 1 435 mm, o Ukrainoje – 1 520 mm. Dėl to Europos krovininiai traukiniai negali važiuoti Ukrainos geležinkeliais ir atvirkščiai. Komisija atkreipia dėmesį į vagonų vežimėlių keitimo praktiką, tačiau ji ne visada yra pakankama. Reikia pažymėti, kad Ukrainos vagonai kartais yra platesni nei Europoje naudojami vagonai, todėl jie gali būti netinkami važiuoti Europos geležinkeliais. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | 5 veiksmu Komisija įsipareigoja bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir sektoriaus atstovais, kad nustatytų pagrindinius perkrovimo/vėžės keitimo centrus prie ES ir Ukrainos sienų ir už jų ribų. Taip bus galima nustatyti kasdien perkrautinus kiekius (piltinių krovinių ir konteinerių). Reikėtų pažymėti, kad ES koordinavimo pagalba turėtų apimti ne tik patį transportą, bet ir krovinių ekspedijavimą. Ukrainos įmonės šiuo metu susiduria su dideliais sunkumais kurdamos naujas logistikos grandines (užsakydamos pasienio terminalus ir organizuodamos krovinių vežimą geležinkeliais, sudarydamos sutartis su laivybos bendrovėmis). Jos dažnai pristato grūdus tik į pasienį, todėl susidaro grūstys. Šią problemą būtų galima išspręsti didelio masto poravimo veiksmais ir mechanizmais (be kita ko, internetu), pavyzdžiui, sujungiant Ukrainos eksportuotojus su Europos krovinių ekspeditoriais, logistikos įmonėmis ir kita. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Norint įgyvendinti solidarumo koridorius, reikia įvairių investicijų į infrastruktūrą, ypač geležinkelius. Geras pavyzdys yra Europos geležinkelių infrastruktūros plėtra siūlomame Lenkijos–Ukrainos–Rumunijos koridoriuje, Gdansko–Liublino / Peremislio–Lvivo–Černivcių–Sučavos–Konstancos linijoje. Šį projektą būtų galima laikyti rytine naujojo TEN-T koridoriaus atšaka. Šis koridorius sujungs Baltijos jūrą su Juodąja bei Egėjo jūromis ir šiuo metu yra aptariamas vykstant TEN-T tinklo ciklinei peržiūrai. Kai bus pakankamai investuota Lenkijoje, pavyzdžiui, į Lenkijos Respublikos centrinį transporto mazgą ir greitųjų geležinkelių pritaikymą krovinių transportavimui, tai tikriausiai bus greičiausias maršrutas vežti prekes iš Ukrainos į Baltijos jūrų uostus. Investavimas į geležinkelius, priklausančius TEN-T tinklui, leis geriau sujungti Moldovą su ES ir sukurti daugiau krovinių vežimo maršrutų į Odesą ir Kišiniovą. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Finansinė parama ir rizikos verslininkams mažinimas

| 4.4.1. | Ukrainos atstatymui reikia labai didelių investicijų. Kariniais veiksmais buvo sunaikinta didelė dalis šalies infrastruktūros ir žemės ūkio. Šioms investicijoms reikia finansavimo šaltinių ir mokėjimo garantijų, siekiant suteikti tikrumo tais atvejais, kai investuotojas negali sumokėti rangovui. Todėl reikia įtraukti Europos fondus, kurie remtų Ukrainoje investuojančius verslininkus. Esant didelėms degalų, trąšų ir draudimo sąnaudoms, daug ūkininkų nerizikuos investuoti. Daug ūkių okupuotose teritorijose bus apleisti, todėl gyventojai neturės darbo ir nebus vykdoma maisto gamyba. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Komisija teisingai pažymi, kad ES vagonų savininkai dvejoja, ar leisti savo riedmenims ir transporto priemonėms įvažiuoti į Ukrainą. Ukraina į šias dvejones atsakė Vyriausybės dekretu, kuriuo šalis įsipareigoja padengti išlaidas, susijusias su vagonų ar baržų praradimu. Tačiau dekretu nėra kompensuojama draudimo rizika ir jis netaikomas kelių transportui. Europos geležinkelių riedmenys jau po truputį įvežami į Ukrainą, tačiau dar nedaug. Europos Sąjunga, bendradarbiaudama su Ukraina, teikia paramą šiai priemonei ir skiria konkrečių lėšų. Su kariniais veiksmais Ukrainos teritorijoje susijusi rizika daro didelį poveikį įmonių (įskaitant kelių transporto sektorių) norui užsiimti ES ir Ukrainos prekių mainais. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komisija keliuose punktuose nurodo, kad reikia didelių investicijų, pvz., į geležinkelio jungčių, krovinių perkrovimo infrastruktūros ir sandėliavimo įrenginių statybą. Tačiau reikėtų pažymėti, kad pagrindinė problema privačioms investicijoms į grūdų infrastruktūrą (terminalus, liftus, vagonų ir riedmenų pirkimą, uosto prieplaukų plėtrą ir t. t.) yra netikrumas karo metu, taigi ir rizika dėl pernelyg didelių investicijų. Kadangi ši problema yra pasaulinio masto, yra pagrįstų priežasčių raginti valstybes ir tarptautines organizacijas padėti sukurti finansines priemones, kuriomis būtų padengta rizika, susijusi su didelėmis privačių įmonių investicijomis į grūdų transportavimo ir sandėliavimo infrastruktūrą. Galimi suinteresuotieji subjektai yra Europos investicijų bankas arba kiti šio regiono šalių plėtros bankai. |
| --- | --- |

4.4.3.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Supporting Ukrainian exports and improving connections to the EU: EU strengthens cooperation with Ukraine and Moldova (europa.eu)

1

Supporting Ukrainian exports and improving connections to the EU: EU strengthens cooperation with Ukraine and Moldova (europa.eu)

(2)  COM(2022) 217 final.

2

final

(3)  https://ubn.news/russian-invaders-have-seized-and-blocked-15-ukrainian-ports/

3

(4)  https://www.business-standard.com/article/international/ukraine-russia-sign-un-deal-to-export-grain-and-fertiliser-on-black-sea-122072201213_1.html

4

(5)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492; https://www.apk-inform.com/en/news/1526701; taip pat žr. The importance of Ukraine and the Russian Federation for global agricultural markets and the risks associated with the war in Ukraine, Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija.

5

The importance of Ukraine and the Russian Federation for global agricultural markets and the risks associated with the war in Ukraine

(6)  https://www.weforum.org/agenda/2022/07/ukraine-s-food-exports-by-the-numbers/

6

(7)  https://www.bbc.com/news/world-europe-61583492

7

---

PRIEDAS

Toliau pateikiamas diskusijų metu atmestas pakeitimas, už kurį buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

PAKEITIMAS

Pateikė:

Isabel CAÑO AGUILAR

Miroslav HAJNOŠ

Christophe QUAREZ

Mateusz SZYMAŃSKI

TEN/781. ES ir Ukrainos solidarumo koridoriai

4.5
  punktas

Po 4.4.3 punkto įrašyti naują punktą

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4.5. | Darbuotojų teisių apsauga naujajame Darbo kodekso projekte |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

4.5.

Ukrainos Parlamentas neseniai atsisakė seniai taikomo principo konsultuotis su profesinėmis sąjungomis ir darbdavių asociacijomis dėl politikos, susijusios su darbo teisės aktų pakeitimais. Todėl Ukrainos Parlamentas priėmė 2022 m. rugpjūčio mėn. įsigaliojusį įstatymą Nr. 2434-IX, kuriuo diskriminuojami organizacijų, kuriose dirba mažiau kaip 250 darbuotojų ir kurių darbo užmokestis yra daugiau kaip aštuonis kartus didesnis už minimalųjį darbo užmokestį, darbuotojai, leidžiant jų darbdaviui siūlyti pasirašyti individualias darbo sutartis, kuriomis tokiam darbuotojui gali būti nustatyta papildomų atsakomybės sričių ir pareigų, nenumatytų darbo teisės aktuose ar kolektyvinėse sutartyse. Įstatymas buvo priimtas dėl karo padėties, tačiau akivaizdu, kad jis yra platesnės reguliavimo panaikinimo ir darbuotojų teisių mažinimo darbotvarkės dalis. Jo priėmimas ir nuostatų įtraukimas į naujus darbo teisės aktus taikos metu prieštarautų ES acquis, įskaitant laisvę teikti paslaugas, darbuotojų darbo ir gyvenimo sąlygas, tvarias darbo sąlygas ir nediskriminavimo principą, taip pat įsipareigojimus pagal ratifikuotas Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas ir Europos socialinių teisių ramstį dėl saugaus ir lankstaus užimtumo, deramo minimaliojo darbo užmokesčio ir minimalių pajamų.

Balsavimo rezultatai

| Už | 81 |
| --- | --- |
| Prieš | 97 |
| Susilaikė | 17 |

Už

81

Prieš

97

Susilaikė

17

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/178 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/178

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES saulės energijos strategija“

(COM(2022) 221 final)

ir

Komisijos rekomendacijos dėl greitesnio leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams išdavimo procedūrų ir palankesnių sąlygų elektros energijos pirkimo sutartims

(C(2022) 3219 final)

(2023/C 75/26)

| Pranešėjas | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Alena MASTANTUONO |

Pranešėjas

Kęstutis KUPŠYS

Bendrapranešėjė

Alena MASTANTUONO

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2022 6 28 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 171 / 1 / 3 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2022 6 28

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

171 / 1 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pabrėžia, kad ES turi skubiai skatinti saulės energijos naudojimą ir plėsti Europos pajėgumus šioje srityje dėl keleto priežasčių: kad įgyvendintų klimato tikslus, padidintų ES strateginį energetinį savarankiškumą, skatintų viešąsias ir privačias investicijas ir deramų darbo vietų kūrimą, stiprintų pramoninę bazę ir puoselėtų verslo galimybes, taip pat prisidėtų užtikrinant galimybę namų ūkiams gauti įperkamos energijos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kartu EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad reikia pripažinti valstybių narių energijos rūšių derinio skirtumus, kurie atspindi jų geografines ir klimatines sąlygas ir įvairių atsinaujinančiųjų energijos išteklių prieinamumą. Skatinant saulės energiją būtina atsižvelgti į technines galimybes ir ekologinį tvarumą. Norint išnaudoti visą saulės energijos potencialą Europoje, būtinas glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina ES saulės energijos strategiją (1) (toliau – strategija), tačiau apgailestauja, kad jos rezultatų dar reikės gerokai palaukti. Komitetas ragina valstybes nares nelaukti, kol bus priimtos naujos ES taisyklės, ir jau dabar pradėti lengvinti administracines procedūras ir sutrumpinti leidimų išdavimo procesą. EESRK ragina valstybes nares stiprinti vieno langelio principu grindžiamas, integruotas ir bendras leidimų išdavimo procedūras ir nedelsiant paspartinti tinkamų vietų (angl. „go-to areas“) nustatymą, užtikrinant, kad visas įgyvendinimo procesas truktų ne ilgiau kaip dvejus metus. EESRK taip pat pabrėžia, kad įgyvendinant saulės energijos strategiją reikia patikimai diegti kaupimo pajėgumus ir parengti perdavimo bei skirstymo tinklus. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK ragina politikos formuotojus skatinti, remti žmones ir sudaryti jiems sąlygas tapti saulės energiją gaminančiais vartotojais ir kurti energetikos bendrijas. EESRK rekomenduoja vietos valdžios institucijoms pradėti įgyvendinti projektus, skirtus energijos nepritekliaus problemai spręsti tose vietovėse, kuriose žmonės negali sau leisti investuoti per energetikos bendrijas. EESRK ragina daugiau dėmesio skirti agrofotovoltinei įrangai, kad ūkininkams būtų pasiūlytos naujos galimybės ir privalumai.

| 1.4. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad šilumos siurblių naudojimo plėtra taip pat turėtų būti siejama su dažnesniu saulės fotovoltinių įrenginių diegimu, nes (ant pastato stogo) montuojamos fotovoltinės saulės energijos sistemos ir šilumos siurblio derinys yra efektyviausio energijos vartojimo ir ekonomiškai prieinamiausias vėsinimo sprendimas, kai tai leidžia klimato sąlygos. EESRK taip pat mano, kad reikia skatinti saulės šiluminės energijos sistemų diegimą komunaliniu lygiu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Siekiant užtikrinti plataus masto saulės fotovoltinių įrenginių diegimą, būtina stiprinti Europos pramoninę bazę ir užtikrinti sklandžias bei patikimas tiekimo grandines saulės energijos srityje. Todėl EESRK mano, jog ES būtina rasti būdų gaminti saulės fotovoltinius įrenginius Europoje, gerinti viešųjų ir privačiųjų investicijų aplinką ir sukurti verslui palankias sąlygas, įskaitant tinkamas galimybes gauti finansavimą ir didelį dėmesį moksliniams tyrimams bei inovacijoms. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Saulės energijos įrenginių diegimui kyla didelių kliūčių dėl didžiulio kvalifikuotų darbuotojų trūkumo, taip pat reguliavimo ir net techninių kliūčių. EESRK ragina, bendradarbiaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, aktyviai skatinti mokymą ir įgūdžių ugdymą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pabrėžia, kad svarbu sukurti ES vidaus pramonės pajėgumus tvariems saulės energijos produktams už priimtiną kainą gaminti, ir ragina tvirtai remti ES saulės fotovoltinių technologijų pramonės aljansą. Komitetas atkreipia dėmesį, jog akivaizdžiai reikia sutelkti visus suinteresuotuosius subjektus, palaikant valdžios institucijoms ir socialiniams partneriams, kad būtų užtikrintos visos reikiamos praktinės žinios ir kompetencija, taip pat visuotinė parama saulės fotovoltinės įrangos diegimui. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | 2022 m. gegužės 18 d., atsižvelgdama į vykstantį karą Ukrainoje, ES sankcijų Rusijai įvedimą ir pastangas spręsti energetinio suverenumo klausimą, Europos Komisija pasiūlė planą „REPowerEU“ (2), kuriuo siekiama „sparčiai sumažinti mūsų priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro, spartinant perėjimą prie švarios energijos ir suvienijant jėgas, kad būtų sukurta atsparesnė energetikos sistema ir tikra energetikos sąjunga“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kalbant apie švarios energijos gamybą, plane „REPowerEU“ siūlomi būdai, kaip ES galėtų paspartinti žaliąją pertvarką ir paskatinti didesnes investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energiją (3). Įgyvendindama planą „REPowerEU“, Europos Komisija priėmė ES saulės energetikos strategiją (toliau – strategija). Šioje strategijoje dėmesys sutelkiamas į keturias iniciatyvas:






  a) | ES stoginių saulės energijos įrenginių iniciatyva; |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

ES stoginių saulės energijos įrenginių iniciatyva;

| b) | leidimų išdavimo procedūrų dokumentų rinkinys; |
| --- | --- |

b)

leidimų išdavimo procedūrų dokumentų rinkinys;

| c) | ES plataus masto įgūdžių partnerystė; |
| --- | --- |

c)

ES plataus masto įgūdžių partnerystė;

| d) | ES saulės fotovoltinių technologijų pramonės aljansas. |
| --- | --- |

d)

ES saulės fotovoltinių technologijų pramonės aljansas.

| 2.3. | Strategija grindžiama siūlomomis ES iniciatyvomis dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pastatų energinio naudingumo ir energijos vartojimo efektyvumo (toliau – „COM(2022) 222 final“ (4)). Komunikate COM(2022) 222 final numatoma nustatyti ilgiausią leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams išdavimo trukmę. Komisija pateikė iniciatyvą padidinti tikslus, nustatytus ankstesniuose pasiūlymuose dėl Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos (5) (AIED II) ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos (6) (EVED) persvarstymo. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ši nuomonė yra viena iš keleto su energetika susijusių EESRK nuomonių ir ją reikia vertinti atsižvelgiant į šį bendrą kontekstą, įskaitant nuomones dėl plano „REPowerEU“ (7), energijos rinkų, energetinio saugumo ir energijos kainų ir kt. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina siūlomą strategiją, visų pirma tai, kad joje atsižvelgiama į poreikį imtis veiksmų visoje saulės energetikos srityje, apimant investicijas, inovacijas, energijos gamybą, elektrą, rinkos modelį, paskatas, infrastruktūrą, kvalifikuotus darbuotojus, informuotumo didinimą, tvarumą ir vertės grandines. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Skatinimas naudoti saulės energiją ir Europos pajėgumų šioje srityje stiprinimas yra neatidėliotinas klausimas dėl keleto priežasčių. Būtina pasiekti klimato tikslus ir padidinti ES strateginį savarankiškumą energetikos srityje. Šis procesas taip pat didina viešąsias ir privačiąsias investicijas ir deramų darbo vietų kūrimą, suteikia verslo galimybių ir padeda namų ūkiams gauti įperkamos energijos. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kad ES saulės energijos strategija būtų nuosekli ir tvari, ES turi užtikrinti:






  1) | tinkamas reguliavimo sistemas, padedančias taupyti laiką ir sumažinti sąnaudas; |
| --- | --- | --- |

3.3.

1)

tinkamas reguliavimo sistemas, padedančias taupyti laiką ir sumažinti sąnaudas;

| 2) | aktyvų vartotojų indėlį į saulės energijos gamybą; |
| --- | --- |

2)

aktyvų vartotojų indėlį į saulės energijos gamybą;

| 3) | masto ekonomiją; |
| --- | --- |

3)

masto ekonomiją;

| 4) | stambaus masto viešąsias ir privačiąsias investicijas į infrastruktūrą; |
| --- | --- |

4)

stambaus masto viešąsias ir privačiąsias investicijas į infrastruktūrą;

| 5) | paskatas moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijų diegimui; |
| --- | --- |

5)

paskatas moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijų diegimui;

| 6) | kvalifikuotus darbuotojus ir kokybiškas darbo vietas, reikalingas jiems pritraukti; |
| --- | --- |

6)

kvalifikuotus darbuotojus ir kokybiškas darbo vietas, reikalingas jiems pritraukti;

| 7) | žaliavų naudojimo pakankamumą; |
| --- | --- |

7)

žaliavų naudojimo pakankamumą;

| 8) | žiediškumą ir energijos vartojimo efektyvumą visame saulės fotovoltinės energijos sektoriuje; |
| --- | --- |

8)

žiediškumą ir energijos vartojimo efektyvumą visame saulės fotovoltinės energijos sektoriuje;

| 9) | pakankamą finansavimą. |
| --- | --- |

9)

pakankamą finansavimą.

| 3.4. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad strategijoje reikia pripažinti, jog valstybių narių energijos rūšių deriniai yra skirtingi ir atspindi jų geografines bei klimato sąlygas ir įvairių atsinaujinančiųjų energijos išteklių prieinamumą. Be to, saulės energijos plėtra turi atitikti technines galimybes ir aplinkos apsaugos sistemą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitetas tikisi, kad Saulės energijos strategija taps atrama pereinant prie neutralaus poveikio klimatui energetikos sistemos, kurioje pagrindinis vaidmuo tenka atsinaujinančiajai energijai. Šiuo tikslu daug dėmesio reikia skirti kaupimo technologijų plėtojimui, paklausos valdymui ir visos energetikos sistemos integravimui. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skubiai sudaryti palankias sąlygas moksliniams tyrimams, produktų kūrimui ir ES pramonės pajėgumų, skirtų tvarios ir konkurencingos saulės energijos įrangos gamybai, kūrimui. Todėl EESRK tvirtai remia Saulės fotovoltinių technologijų pramonės aljansą, kuris, kaip tikimasi, pasiūlys sprendimų nuolatinei pramonės pajėgumų nykimo ES problemai spręsti. Šiuo atveju reikėtų pasinaudoti kitų aljansų, pavyzdžiui, Europos baterijų aljanso, patirtimi ir galima sinergija su jais. Pilietinės visuomenės subjektai turėtų dalyvauti nuo pat pradžių, nes jie atlieka labai svarbų vaidmenį teikiant praktinę patirtį ir kompetenciją, o taip pat bandant pasiekti platesnę auditoriją ir užsitikrinti visuomenės paramą bei konsultacijas. |
| --- | --- |

3.6.

Saulės energijos naudojimo skatinimas

| 3.7. | Siekiant paskatinti saulės energijos naudojimą, mums reikia politikos, kuri motyvuotų vartotojus ir visus energetikos sistemos suinteresuotuosius subjektus perkant energiją atsižvelgti į šį užmojį. Kartu jie turi būti skatinami įsipareigoti imtis energijos vartojimo efektyvumo ir energijos taupymo priemonių. Tai būtų galima pasiekti juos informuojant apie numatomą naudą, pvz., mažesnes sąskaitas už energiją, padidėjusią kasdienę gerovę ir išaugusią jų turto vertę, ir sukuriant tinkamas finansines priemones. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK ragina politikos formuotojus skatinti, remti žmones ir sudaryti jiems sąlygas ne tik tapti sąmoningais energijos vartotojais, bet ir energiją gaminančiais vartotojais, taip pat kurti vietos energetikos bendrijas. Tai padėtų jiems geriau suprasti, kokios yra bendrosios rinkos kainos, ir būti nuo jų nepriklausomiems. EESRK rekomenduoja, kad vietos valdžios institucijos pradėtų įgyvendinti kolektyvinius saulės energijos projektus, panaudodamos viešuosius pastatus, tokius kaip biurai, mokyklos ir ligoninės, kad būtų galima šalinti energijos nepriteklių tose vietovėse, kur žmonės negali sau leisti investuoti per energetikos bendrijas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Atsižvelgiant į prioritetinį energijos vartojimo efektyvumo ir taupymo vaidmenį, valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas diegti pažangiuosius skaitiklius, kad energijos vartotojai galėtų susidaryti geresnį vaizdą apie savo suvartojamą energiją ir geriau suprasti, kaip vartojimą valdyti. EESRK ragina atliekant pastatų renovaciją apsvarstyti ryšį tarp energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir skatinimo pastatuose naudoti saulės energiją. Valstybės narės raginamos padėti energijos vartotojams išmintingai paskirstyti savo energijos poreikius per 24 valandų laikotarpį, kad būtų sumažinta paklausa piko metu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitetas pažymi, kad saulės fotovoltinių įrenginių diegimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į šilumos siurblių naudojimo didinimą, turint omenyje tai, kad saulės energijos gamybos pikai sutampa su didėjančia elektros energijos paklausa pastatams vėsinti. Todėl (stoginės) saulės fotovoltinės sistemos ir šilumos siurblio derinys yra efektyviausio energijos vartojimo ir pigiausias sprendimas pastatams vėsinti (tam tikru paros laiku), esant palankioms klimato sąlygoms. Likusį laiką gamyba yra susijusi su kintamu saulės energijos intensyvumu, o tai reiškia, kad energijos paklausai patenkinti reikia naudoti kitą energijos šaltinį. Kintamumą galima iš dalies sumažinti įdiegus pakankamai didelius kaupimo pajėgumus, kurių šiuo metu vis dar nėra pakankamai, ir geresnes perdavimo jungtis, o tam reikia geresnio valstybių narių bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Daugumoje valstybių narių saulės šiluminė energija buvo iki šiol nepakankamai įvertinta. EESRK ragina valstybių narių, regionų ir savivaldybių energetikos pertvarkos planuose, kai įmanoma, numatyti didesnį saulės šiluminės energijos sistemų naudojimą komunaliniu mastu. Dėl dabartinės dujų tiekimo krizės ir poreikio pakeisti gamtines dujas, kurios daugiausia naudojamos šildymui ir pramonėje, saulės šiluminė energija taps svarbiu energetikos sistemos veiksniu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK mano, kad reikia toliau vertinti ir didinti galimybes naudoti stoginius saulės fotovoltinius įrenginius šiuo tikslu sukuriant nuolatinius konsultacijų ir bendradarbiavimo mechanizmus, kuriuose dalyvautų įvairūs suinteresuotieji subjektai. Tam reikėtų įsteigti ir tinkamai finansuoti vietos ir regionines atsinaujinančiųjų energijos išteklių agentūras ir subjektus, kad būtų remiami piliečiai, MVĮ ir vietos valdžios institucijos, rengti mokymo iniciatyvas ir skatinti naujų deramų darbo vietų kūrimą. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Siekiant kuo labiau padidinti saulės energijos gamybą svarbus vaidmuo tenka į pastatą integruojamų saulės fotovoltinių įrenginių sistemoms. Jei ne tik pastato stogas, bet ir jo fasado dalys yra padengti saulės energiją gaminančiais paviršiais, naudotojas gali per parą gerokai ilgiau naudotis saulės energija. Šis būdas naudingas visai energetikos sistemai, nes tai reiškia, kad saulės fotovoltinės energijos gamybos pikai gali būti sušvelninami. Komitetas rekomenduoja skatinti tolesnius į pastatą integruojamų saulės fotovoltinių įrenginių sistemų mokslinius tyrimus ir į stoginių fotovoltinių įrenginių iniciatyvą įtraukti papildomą lygmenį, ypatingą dėmesį skiriant rytų-vakarų krypties saulės fotovoltinių įrenginių diegimo paramai. |
| --- | --- |

3.13.

Greitesnės leidimų išdavimo procedūros ir finansinių išteklių užtikrinimas

| 3.14. | EESRK pabrėžia, kad neišvengiamai reikės paspartinti leidimų išdavimo procedūras, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimui, įskaitant jos gamybą, kaupimą, paskirstymą ir perdavimą. Nors leidimų išdavimas yra valstybių narių reikalas, EESRK pritaria komunikate (COM(2022) 222 final) ir Komisijos rekomendacijoje (C(2022) 3219 final) (8) išdėstytoms bendroms gairėms ir ragina valstybes nares sutelkti pastangas į savo procedūrų plėtojimą. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Remiantis pramonės analize (9), saulės fotovoltinės energijos įrenginių leidimų išdavimo laikotarpis svyruoja nuo 12 mėnesių Lietuvoje iki 48 mėnesių Kroatijoje. Iš 12 šalių turimos informacijos, tik trijose šalyse leidimų išdavimo laikotarpis buvo trumpesnis nei ES nustatytas 24 mėnesių terminas. Todėl EESRK ragina valstybes nares nustatyti apibrėžtus ir trumpesnius administracinių ir leidimų išdavimo procedūrų terminus ir supaprastinti procesus pagerinant vieno langelio principu grindžiamas, integruotas ir bendras leidimų išdavimo procedūras. Komiteto nuomone, valstybės narės neturėtų laukti, kol bus priimtas pasiūlymas, o jau dabar pradėti trumpinti procedūras. Be to, Komitetas pabrėžia tai, kad reikėtų suskaitmeninti kuo daugiau procedūrų, kurios taikomos įvairiuose leidimų išdavimo etapuose. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESRK visiškai pritaria Komisijos rekomendacijos skyriuje „Palankesnės sąlygos dalyvauti piliečiams ir bendrijoms“ (10) išdėstytoms mintims. Piliečių ir energetikos bendrijų dalyvavimas atsinaujinančiosios energijos projektuose yra labai svarbus įtraukiant piliečius į energetikos pertvarką ir užsitikrinant jų paramą. EESRK pabrėžia, kad saulės energijos naudojimas neturėtų būti privilegija kai kuriems vartotojams ir kad energijos nepriteklių patiriantys ir pažeidžiami vartotojai turi turėti prieigą prie saulės energijos, pvz., per socialinio būsto įrenginius, energetikos bendrijas arba finansinę paramą atskiriems įrenginiams. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Remiantis komunikatu (COM(2022) 222 final) valstybės narės per dvejus metus nuo direktyvos pakeitimų įsigaliojimo turėtų parengti planą ar planus, kuriuose būtų nustatytos vienos ar kelių rūšių atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamos vietos (angl. „go-to areas“). Komitetas pabrėžia, kad būtina kuo anksčiau pradėti įgyvendinti šiuos planus, kad visas įgyvendinimo procesas būtų ne ilgesnis kaip dveji metai. Pastatų stogai sudaro vienalytę erdvę, išskyrus, žinoma, pastatus saugomose kultūrinėse vietose. EESRK pasisako už tai, kad būtų paspartintas iniciatyvų įgyvendinimas, jei taikomi techniniai sprendimai yra gerai žinomi, pvz., stoginių fotovoltinių įrenginių atveju. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EESRK taip pat pažymi, kad ežerų ir rezervuarų paviršiuose plūduriuojantys fotovoltiniai moduliai sumažina vandens nuostolius dėl garavimo, o fotovoltinės energijos konversijos veiksmingumą didina dėl vandeniui būdingo aušinimo. Užtvankų atveju dienos elektros energija gali būti tiekiama naudojant plūdriuosius fotovoltinius įrenginius, o nakties energiją galima gauti iš užtvankos išleidžiamo vandens, naudojant esamą tinklo jungtį. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Tačiau reikėtų laikytis atsargaus požiūrio tais atvejais, kai techniniai sprendimai yra ne tokie pažangūs, o poveikis biologinės įvairovės nykimui nėra išsamiai nagrinėtas. Vienas iš tokių pavyzdžių galėtų būti plūdriųjų fotovoltinių įrenginių projektai, ypač susiję su natūralių vandens telkinių paviršiais. Tai, kad trūksta detalesnio požiūrio, yra vienas iš nedaugelio pirmiau minėto pasiūlymo trūkumų. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EESRK ragina daugiau dėmesio skirti agrofotovoltinėms sistemoms, galbūt pateikiant papildomą Komisijos rekomendaciją. Valstybių narių veiksmai šioje srityje neturėtų iškreipti derlingos žemės ūkio paskirties žemės naudojimo ar pakenkti maisto gamybai (todėl reikia skatinti saulės energijos gamybą mažiau vertingoje žemėje). Be to, žemės ūkio politikos srityje turėtų būti akcentuojamos galimybės, susijusios su papildomomis pajamomis iš energijos gamybos ūkininkams, ir geresnė pasėlių ir gyvūnų apsauga (šešėlio ir vėsinimo poveikis, karščio sukelto streso mažinimas, apsauga nuo krušos, šalčio). Pastarąjį veiksnį taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į geresnį prisitaikymą prie klimato kaitos. Pirmenybė turėtų būti teikiama didelių saulės energijos parkų įrengimui prastos kokybės žemėje ir urbanistinėse dykrose. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Reikia kuo skubiau skatinti naudoti saulės energiją, todėl būtina prioritetą teikti atitinkamiems projektams, kurie įtvirtinti nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose. Kadangi regionų pajėgumas gaminti žaliąją energiją, ypač saulės energiją, labai skiriasi, sanglaudos politika galėtų ir turėtų ryžtingai prisidėti prie bendro ES energijos tiekimo; svarbus vaidmuo taip pat turėtų tekti programai „InvestEU“ arba kitai panašiai programai. EESRK palankiai vertina tai, kad strategijoje daug dėmesio skiriama buvusios pramoninės ar kasybos žemės paskirties keitimui, nes tokia žemė gali būti panaudota diegiant saulės energijos sistemas. Šiuo atžvilgiu EESRK remia Modernizavimo fondo lėšų ir Teisingos pertvarkos fondo lėšų panaudojimą tinkamoms vietoms. |
| --- | --- |

3.21.

Gamybos ir įrengimo pajėgumų stiprinimas

| 3.22. | Dabartinis ES saulės fotovoltinės energijos tikslas iki 2025 m. pasiekti 320 GW pajėgumus, o iki 2030 m. – 600 GW (vien Vokietija nori pasiekti 215 GW pajėgumus), yra labai plataus užmojo, tačiau būtinas ES klimato tikslams pasiekti. Pagal planą „REPowerEU“ iki 2025 m. kasmet reikia įdiegti 42 GW, o po 2025 m. – iki 53 GW per metus. Pagal šį planą ES turi padvigubinti savo 2021 m. buvusį saulės energijos įrenginių diegimo tempą: būtina nedelsiant pajėgumus padidinti nuo 21 GW iki 42 GW per metus. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Šiuo metu dėl gamybos pajėgumų trūkumo Europos ekonomika nėra pasirengusi tiekti tokiam plataus masto saulės fotovoltinės energijos diegimui reikalingų komponentų. Įrengimo srityje susiduriama su dideliais sunkumais ir dėl didžiulio kvalifikuotų darbuotojų trūkumo, taip pat reguliavimo ir net techninių kliūčių. Palyginti: labai skirtingai nuo ES, numatoma, kad 2022 m. Kinija sukurs dar 100 GW fotovoltinių įrenginių pajėgumų, t. y. beveik padvigubins įrenginių diegimo tempą (11) ir aprėps visą savo fotovoltinių įrenginių pramonės vertės grandinę. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Todėl Komitetas pabrėžia, kad reikia stiprinti Europos pramoninę bazę ir ekonomiką, užtikrinti strateginį savarankiškumą (visų pirma energijos tiekimo savarankiškumą) ir užtikrinti sklandžias ir patikimas tiekimo grandines. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ES gali atlikti pagrindinį vaidmenį saulės energijos pramonėje tik tuo atveju, jei bus sudarytos palankios sąlygos verslui, ir pabrėžia, kad akivaizdu, jog reikia sutelkti visus susijusius suinteresuotuosius subjektus, remiant viešojo sektoriaus institucijoms ir socialiniams partneriams. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti visas būtinas sąlygas Europos fotovoltiniams inovaciniams sprendimams komercializuoti vykdant bendriems Europos interesams svarbius projektus visoje saulės energijos vertės grandinėje. Tokia sistema užtikrintų ilgalaikes tvarias konkurencijos sąlygas Europos fotovoltinių produktų gamybai, įskaitant ES pirmavimą fotovoltinių produktų technologijų, tvarumo, perdirbimo ir integruotų fotovoltinių produktų sprendimų srityse. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | EESRK mano, kad ES būtina didinti viešąsias ir privačiąsias investicijas ir sudaryti palankias sąlygas saulės energijos sektoriui, pavyzdžiui, skatinant mokymą šioje srityje ir užtikrinant tinkamas galimybes gauti finansavimą, be kita ko, pasitelkiant „ES tvarios veiklos taksonomijos“ priemones. Atsižvelgdamas į numanomą Europos investicijų banko pertvarkymą į Europos klimato banką, EESRK ragina šio banko teikiamose finansavimo programose daugiau dėmesio skirti paramai saulės fotovoltinės įrangos gamybai. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | EESRK ragina skatinti mokslinius tyrimus naujų fotovoltinių technologijų, pavyzdžiui, grindžiamų alternatyviomis medžiagomis, srityje. Kad būtų išspręsta kvalifikuotos darbo jėgos trūkumo problema, labai svarbu, bendradarbiaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, skatinti mokymą ir įgūdžių ugdymą. Todėl EESRK ragina kompetentingas institucijas rasti būdų, kaip išugdyti darbo jėgą, turinčią žinių, įgūdžių ir kompetencijų, kurių reikia, kad būtų galima įgyvendinti visas turimas energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos technologijų galimybes. |
| --- | --- |

3.27.

4.   Konkrečios pastabos dėl gamybos tiekimo grandinių

| 4.1. | Pradinės grandies gamybos segmentuose esama didelės strateginės priklausomybės, o tai gali trukdyti sparčiai plėtoti saulės energiją. Didžiausia kliūtis – riboti pajėgumai tiekti medžiagas, būtinas strategijos plataus užmojo tikslams pasiekti. Beveik visose fotovoltinių įrenginių vertės grandinės dalyse Europa, buvusi saulės fotovoltinės energijos gamybos lyderė, nebeatlieka pastebimo vaidmens, nors dėl savo svarbių mokslinių tyrimų įstaigų vis dar pirmauja saulės fotovoltinės energijos mokslinių tyrimų srityje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Visoje pramonės vertės grandinėje ES pajėgumai apsirūpinti pagrindine žaliava – polikristaliniu siliciu – yra riboti. Problemas, susijusias su šios žaliavos gavimu, dar labiau paaštrina tai, kad keturios didžiausios saulės energijos polikristalinio silicio gamyklos, kurioms tenka beveik pusė pasaulinės produkcijos, yra Kinijos Sindziango regione. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK palankiai vertina Komisijos teisėkūros iniciatyvą (12), kuria bendrojoje rinkoje draudžiami gaminiai, pagaminti naudojant priverstinį darbą. Tai yra priemonė, panaši į JAV uigūrų priverstinio darbo prevencijos aktą, kuris turėjo tiesioginį poveikį polikristalinio silicio platinimui rinkoje, nes šios pirminės medžiagos, daugiausia gaminamos Kinijoje, kaina turėtų padidėti visoje saulės fotovoltinių produktų pramonėje. Tačiau EESRK pažymi, kad tokia pasaulinio masto priemonė padeda siekti 8-ojo darnaus vystymosi tikslo dėl deramo darbo. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Galimas, nors ir supaprastintas, atsakas į šią problemą yra pajėgumų stiprinimas Europoje; tačiau paradoksalu, kad dabartinės neapdoroto polikristalinio silicio ir jo luitų gamybos technologijos yra labai imlios energijai. Tai iš tiesų įmanoma ir gali būti padaryta ten, kur galima gauti pigios ir patikimos energijos, įskaitant energiją iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (pvz., naudojant hibridines jėgaines, derinant vėjo ir saulės energijos kaupimo technologijas). Apskritai dėl žaliavų ir komponentų trūkumo bei griežtų ES taisyklių, įskaitant dėl energijos vartojimo efektyvumo, Europos pramonei, kuriai taip pat sudėtinga gauti finansavimą, šis verslas nėra patrauklus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK tvirtai tiki, kad Europos bendradarbiavimas inovacijų srityje, kuriuo siekiama sukurti visiškai perdirbamas fotovoltines sistemas, yra būtinas siekiant sukurti klestinčią vietinę Europos saulės energetikos pramonę. Reikėtų stengtis išnagrinėti galimybę naudoti perspektyvesnes žaliavas nei silicis, be kita ko, kuriant saulės elementų foliją ar saulės elementus, kurie gali būti permatomi ir naudojami, pavyzdžiui, langams, kurie gamintų elektros energiją. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kalbant apie kitus vertės grandinės etapus, t. y. saulės energijos plokšteles (angl. „wafers“) ir elementus (angl. „cells“), Europos Sąjunga yra dar blogesnėje padėtyje. Europoje pagaminama tik 1 % saulės energijos plokštelių ir tik 0,4 % elementų. Pasak šios pramonės asociacijos „SolarPower Europe“, susiduriame su kritiniu luitų ir plokštelių gamybos pajėgumų trūkumu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Remiantis Europos saulės energijos gamintojų tarybos duomenimis, Europoje 29 skirtingos bendrovės pagamina tik 3 % saulės fotovoltinių modulių. Tai reiškia, kad tik vienas iš maždaug 30 Europoje surinktų modulių yra europinės kilmės. 2020 m. saulės energijos produktų prekybos deficitas siekė 8,7 mlrd. JAV dolerių. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Taip pat trūksta kitų žaliavų fotovoltiniams įrenginiams; tačiau patiriamas jų trūkumas nėra toks kritinis. Montavimo konstrukcijos yra nesudėtingi gaminiai ir gali būti importuojami be didesnės priklausomybės arba, kai paklausa didelė, gali būti gaminami vietoje. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Soliarinio stiklo, kuris yra esminis elementas gaminant saulės fotovoltines plokštes, atvejis yra puikus trumparegiškos ES prekybos politikos pavyzdys, kai buvo panaikinti į Europą iš Kinijos atvežamiems galutiniams produktams (saulės fotovoltinėms plokštėms) taikomi apsauginiai prekybos tarifai, o Europos gamintojai susidūrė su didele užsienio konkurencija, tačiau ir toliau buvo taikomos panašios apsaugos priemonės, taikomos tarpiniams produktams, pvz., soliariniam stiklui. Dėl to Europos fotovoltinių produktų gamintojų iš Europos tiekiamas soliarinis stiklas buvo neproporcingai brangus, palyginti su panašiais gamintojais iš kitų pasaulio regionų. Tai savo ruožtu sukėlė spaudimą didinti importuojamo soliarinio stiklo kainas. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Naudojant saulės baterijų plokštes galima veiksmingai prisidėti prie tvarumo, jei per visą ciklą nėra pernelyg didelio energijos poreikio, įskaitant perdirbimą ir pakartotinį naudojimą. Gaminant, transportuojant ir šalinant bet kokią technologiją į aplinką išmetama teršalų. Tai, kaip saulės baterijos plokštė gaminama ir perdirbama, padeda nustatyti, kiek ji iš tikrųjų naudinga mažinant bendrą išmetamųjų teršalų kiekį. Be to, EESRK mano, jog svarbu, kad darnaus vystymosi tikslų būtų laikomasi tinkamai atsižvelgiant į visą tiekimo grandinę. |
| --- | --- |

4.10.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Pasiūlymas COM(2022) 221.

1

(2)  COM(2022) 230 final.

2

final.

(3)  EESRK nuomonė „„REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ (OL C 323, 2022 8 26, p. 123) ir EESRK nuomonė „Planas „REPowerEU““ (OL C 486, 2022 12 21, p. 185).

3

(4)  COM(2022) 222 final.

4

final

(5)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

5

(6)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

6

(7)  EESRK nuomonė „Planas „REPowerEU““ (OL C 486, 2022 12 21, p. 185).

7

(8)  2022 m. gegužės 18 d. Komisijos rekomendacija dėl greitesnio leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams išdavimo procedūrų ir palankesnių sąlygų elektros energijos pirkimo sutartims (C(2022) 3219 final).

8

final

(9)  https://ember-climate.org/insights/research/europes-race-for-wind-and-solar/

9

(10)  C(2022) 3219 final.

10

final.

(11)  https://www.pv-magazine.com/2022/05/31/chinese-pv-industry-brief-chinas-nea-predicts-108-gw-of-solar-in-2022/

11

(12)  COM(2022) 71, COM(2022) 66 ir COM(2022) 453.

12

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/185 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/185

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Veiksmų kryptis – intervencijos į energijos rinką trumpuoju laikotarpiu ir elektros energijos rinkos modelio tobulinimas ilguoju laikotarpiu“

(COM(2022) 236 final)

(2023/C 75/27)

| Pranešėja | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Pranešėja

Alena MASTANTUONO

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2022 6 28 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 179 / 3 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2022 6 28

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

179 / 3 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) yra labai sunerimęs dėl poslinkių energijos rinkose, todėl palankiai vertina faktą, kad Komisijos komunikate svarstomos intervencijos į energijos rinką trumpuoju laikotarpiu ir elektros energijos rinkos modelio tobulinimas ilguoju laikotarpiu. Todėl EESRK pabrėžia Komisijos išvadą, kad „yra sričių, kuriose reikia pakoreguoti ES elektros energijos rinkos modelį, kad būtų atsižvelgta į būsimą energetikos aplinką ir elektros energijos gamybos rūšių derinį, naujas besiformuojančias technologijas, geopolitinius pokyčius ir dabartinės krizės metu įgytą patirtį. Tokie koregavimai turėtų padėti optimizuoti elektros energijos rinkos modelio veikimą ir užtikrinti, kad jis būtų geriau pritaikytas skatinti ekonomiškai efektyvų elektros energijos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, užtikrinti vartotojams prieinamas kainas ir padidinti jo gebėjimą atlaikyti kainų svyravimą“. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kadangi gerai veikiančios energijos rinkos atlieka labai svarbų vaidmenį siekiant visų pagrindinių tvarios energetikos sistemos tikslų, t. y. energijos tiekimo saugumo, priimtinų sąnaudų ir kainų bei poveikio klimatui neutralumo, EESRK taip pat mano, kad svarbu sudaryti palankesnes tinkamas sąlygas ir jas užtikrinti ateityje. Jokios būsimos priemonės neturėtų pakenkti šioms išankstinėms sąlygoms ir turėtų padėti vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu imtis veiksmų klimato kaitos srityje. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tačiau kartu EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė energijos kainų krizė daro neigiamą poveikį Europos namų ūkiams ir įmonėms. Nepaprastai didelės energijos kainos skatina infliaciją ir ekonominį neužtikrintumą. Todėl EESRK pritaria Komisijos požiūriui imtis priemonių trumpuoju laikotarpiu, kad Europos piliečiams ir įmonėms būtų užtikrintos prieinamos kainos ir sumažintos išlaidos, įskaitant tiesioginę finansinę paramą pažeidžiamiems vartotojams, taip pat labiausiai nukentėjusioms MVĮ ir daug energijos suvartojantiems pramonės sektoriams. Tačiau EESRK mano, kad po laikinų intervencinių priemonių reikėtų koreguoti rinkos modelį tose srityse, kuriose reikia pakeisti ES elektros energijos rinkos struktūrą, kaip nurodo Komisija.
  Užuot teikiant nuolatinę kompensaciją, EESRK ragina politikos formuotojus skatinti ir remti žmones, kad jie taptų energiją gaminančiais vartotojais ir kurtų vietos energetikos bendrijas, taip skatinant didesnį jų nepriklausomumą nuo bendrosios rinkos kainų. EESRK ragina valstybes nares ir Europos Komisiją remti pažeidžiamus vartotojus ir pasitelkiant specialias programas padėti jiems tapti gaminančiais vartotojais. |
| --- | --- |

1.3

Užuot teikiant nuolatinę kompensaciją, EESRK ragina politikos formuotojus skatinti ir remti žmones, kad jie taptų energiją gaminančiais vartotojais ir kurtų vietos energetikos bendrijas, taip skatinant didesnį jų nepriklausomumą nuo bendrosios rinkos kainų. EESRK ragina valstybes nares ir Europos Komisiją remti pažeidžiamus vartotojus ir pasitelkiant specialias programas padėti jiems tapti gaminančiais vartotojais.

| 1.4 | EESRK nuomone, pagrindinė problema yra didelė gamtinių dujų kaina, todėl visomis Europos ir nacionalinio lygmens priemonėmis turėtų būti siekiama pašalinti šią pagrindinę didėjančių elektros energijos kainų priežastį, sudaryti palankesnes sąlygas didesnei gamybai ir naudoti neiškastinių išteklių energiją, kad būtų patenkinta energijos paklausa. Todėl Komitetas palankiai vertina 2022 m. rugsėjo 14 d. Europos Komisijos pasiūlytus veiksmus dėl paklausos ir ragina namų ūkius, viešąjį sektorių ir įmones dėti bendras pastangas. Paklausos mažinimas yra lengviausias būdas apmokėti sąskaitas už energiją ir sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį. EESRK taip pat ragina daugiau investuoti į spartesnį perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui energetikos sistemos. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad prieš imantis bet kokių tolesnių veiksmų turi būti surengtos nuodugnios diskusijos ir atlikta poveikio analizė. EESRK norėtų dalyvauti šioje diskusijoje. Ir Komisija, ir valstybės narės turėtų vengti pasiūlymų, kurie keltų pavojų didmeninės rinkos veikimui arba energijos vidaus rinkos integracijai. |
| --- | --- |

1.5

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1 | Komisijos komunikatas dėl intervencijų į energijos rinką trumpuoju laikotarpiu ir elektros energijos rinkos modelio tobulinimo ilguoju laikotarpiu grindžiamas keliais naujausiais dokumentais, kuriuose nagrinėjamas spartus energijos kainų kilimas ir susirūpinimas dėl energijos tiekimo saugumo, kurį sukėlė Rusijos invazija į Ukrainą. Jis taip pat yra glaudžiai susijęs su iniciatyvomis, susijusiomis su energetikos pertvarka siekiant neutralaus poveikio klimatui. EESRK pabrėžia, kad komunikatą reikia apsvarstyti atsižvelgiant į šį bendrą kontekstą, ir nurodo savo ankstesnes nuomones šiais klausimais (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Gerai veikiančios energijos rinkos atlieka labai svarbų vaidmenį siekiant visų pagrindinių tvarios energetikos sistemos tikslų, t. y. energijos tiekimo saugumo, prieinamų sąnaudų ir kainų bei poveikio klimatui neutralumo. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu visiems šiems tikslams kyla pavojus, ES turėtų sutelkti dėmesį į priemones, kurios duotų naudos visiems tikslams, ir atsižvelgti į Europos ekonominio ir socialinio modelio poreikius. Todėl EESRK mano, kad svarbu grįžti prie pagrindinių dalykų ir sutelkti dėmesį į tai, kaip sudaryti veiksmingas sąlygas geriau integruoti energijos rinkas. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Dėl sektorių integracijos energijos rinkos tampa vis labiau tarpusavyje susijusios, o tai padeda ekonomiškai efektyviai sumažinti energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir spręsti didėjančio energetikos sistemos nepastovumo klausimą. Dabartinis rinkos modelis, viena vertus, turėtų skatinti subjektus mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, nes tai būtina, kad Europa galėtų siekti poveikio klimatui neutralumo, tačiau, kita vertus, kadangi elektros energijos kainos nustatomos taikant pirmumo tvarką, dabartinis rinkos modelis labai kenčia dėl nepaprastai didelių dujų kainų. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vidaus rinka yra labai svarbi ES siekiant užtikrinti veiksmingą išteklių paskirstymą, tai pasakytina ir apie energetiką. Be to, tarptautinės rinkos taip pat daro didelį poveikį ES energetikos sistemai, ypač kalbant apie kuro rinkas. Geopolitiniai pokyčiai aiškiai parodė, kad ES turi siekti didesnio strateginio savarankiškumo energetikos ir su energija susijusių žaliavų srityje. Norint pasiekti tikslą sumažinti ES priklausomybę nuo nepatikimų trečiųjų valstybių, būtinas glaudesnis bendradarbiavimas ir pabrėžiama valstybių narių tarpusavio priklausomybė. Nors svarbu, kad ES kuo labiau naudotųsi turimais ištekliais ir esamais pajėgumais, nerealu ir nenaudinga veikti atskirai nuo tarptautinių rinkų; veikiau reikėtų siekti vertingo bendradarbiavimo su patikimais partneriais. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Gerai veikiančios rinkos gali būti sukurtos tik tuo atveju, jei tvirtai laikomasi pagrindinių principų. EESRK pabrėžia, kad tinkama energetikos infrastruktūra yra būtinas bet kokios energetikos sistemos pagrindas ir prisideda prie bendro energijos rinkų veikimo, įskaitant energijos prieinamumą ir įperkamumą. Todėl energijos srauto kliūčių šalinimas yra pagrindinė priemonė, padedanti užtikrinti geresnį rinkų veikimą. Tinkamos rinkos taisyklės yra dar vienas svarbus rinkos veikimo aspektas, nes pagal jas, be kita ko, nustatomos konkurencijos taisyklės, todėl didėja skaidrumas ir kuriamos bei stiprinamos vienodos sąlygos. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Investicijos į energetikos infrastruktūrą yra neišvengiamos, jei norima, kad energetikos sistemos ir rinka vystytųsi ir veiksmingai reaguotų į dabartines tendencijas, įskaitant elektrifikaciją, lokalizaciją, skaitmenizaciją ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos ir naudojimo didėjimą. Kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos šioms investicijoms, politikos formuotojai ir kompetentingos institucijos turi paspartinti leidimų išdavimo ir administracines procedūras, kartu užtikrindamos tinkamas konsultacijas su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Moderni ir perspektyvi infrastruktūra turi apimti ne tik perdavimo ir skirstymo jungtis, bet ir elektros energijos kaupimo pajėgumą ir skaitmenines sistemas, kurių reikia, kad energetikos sistemos taptų pažangiomis. Tuo pat metu reikia vengti susaistymų, dėl kurių atsirastų neišnaudojamo turto. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESRK mano, kad tikslinga atskirti trumpojo ir ilgojo laikotarpio priemones ieškant sprendimų ir gerinant dabartinę padėtį. Reikia pripažinti, kad daugeliui priemonių, ypač didelėms investicijoms, įgyvendinti reikia daugiau laiko. Kai kurioms priemonėms reikia daugiau laiko, kad būtų galima jas tinkamai planuoti, užtikrinti jų įgyvendinamumą ir suderinamumą su pagrindiniais energetikos tikslais ir išvengti trumpojo laikotarpio priemonių, kurios ilguoju laikotarpiu galėtų duoti priešingų rezultatų. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Mąstymo apie ilgalaikę perspektyvą poreikis taip pat susijęs su energijos tiekimo saugumo užtikrinimu ir pasirengimu ypatingoms situacijoms ir rinkų sutrikimams. Taip pabrėžiamas prognozavimo veiklos vaidmuo nustatant riziką ir sudarant sąlygas didinti atsparumą ir kovoti su rizika, be kita ko, rengiant nenumatytų atvejų planus. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Be to, EESRK mano, kad tam tikros rūšies pajėgumų mechanizmai gali padėti užtikrinti tiekimo saugumą, ypač vartojimo piko metu, kartu išvengiant nepagrįstų rinkos iškraipymų, laikantis reglamento dėl elektros energijos vidaus rinkos modelio principų. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Nors EESRK ragina politikos formuotojus nuolat ir nuosekliai laikytis visų pagrindinių tvarios energetikos sistemos tikslų, jis taip pat ragina sutelkti dėmesį į pagrindines problemų priežastis. Nesilaikant tokio požiūrio kyla didelis pavojus, kad su ūmiais simptomais bus kovojama neefektyviomis arba, blogiausiu atveju, pagrindiniams tikslams kenkiančiomis priemonėmis. Šiuo atveju politikos formuotojai turėtų aiškiai nurodyti tokio pobūdžio nepaprastosios padėties scenarijaus įgyvendinimo terminus. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESRK pabrėžia, kad bet kokios priemonės, tiek valstybių narių, tiek ES lygmeniu, turėtų būti grindžiamos patikimais moksliniais duomenimis, svariais įrodymais ir išsamiais poveikio vertinimais. Kalbant apie politiką ir priemones, reikėtų vykdyti išsamias konsultacijas su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Apskritai pokrizinių energijos rinkų plėtra turėtų būti vis labiau grindžiama inovacijomis ir konkurencija, o ne subsidijomis ir prekybos kliūtimis. Be to, reikia pripažinti, kad kalbant apie ES energijos rinką intervencinės priemonės bet kurioje srityje galėtų turėti padarinių likusiai rinkai. Todėl priemonės valstybėse narėse turi būti tinkamai nukreiptos ir laikinos, o jų poveikis – kuo mažiau iškraipantis ES rinką. |
| --- | --- |

2.12

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1 | Bet kokia galima intervencinė priemonė energijos rinkose turėtų būti vertinama atsižvelgiant į pagrindinius tikslus, kad būtų užtikrinama tai, jog intervencinės priemonės nekenkia bendrosios rinkos vientisumui ir vienodoms sąlygoms ar nesukelia neužtikrintumo, silpninančio investavimo aplinką. Be to, jos neturi kenkti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo pastangoms. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tai griežtas reikalavimas, nes bet kokia intervencinė priemonė energijos rinkoje gali sukelti neigiamų padarinių. Daugeliu atvejų gali kilti tokie neigiami padariniai, kaip rinkos iškraipymai, biudžeto išlaidos, energijos tiekimo sutrikimai arba neigiamas poveikis investicijoms ar vartotojų elgsenai. Todėl EESRK pabrėžia, kad bet kokia intervencinė priemonė turi būti grindžiama išsamia jos ekonominių, socialinių ir aplinkosauginių padarinių analize. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESRK mano, kad tiesioginė finansinė parama siekiant sušvelninti padidėjusių energijos kainų poveikį tiems, kuriems jos reikia, neabejotinai yra realiausia priemonė krizės atveju. Tačiau galimos krizei sušvelninti skirtos paramos priemonės turėtų būti laikinos ir skirtos tiems, kurie patiria didžiausią poveikį, nesvarbu, ar tai būtų piliečiai, MVĮ ar daug energijos suvartojantys pramonės sektoriai. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Užuot teikiant nuolatinę kompensaciją, EESRK ragina politikos formuotojus skatinti ir remti žmones, kad jie taptų energiją gaminančiais vartotojais ir kurtų vietos energetikos bendrijas, taip skatinant didesnį jų nepriklausomumą nuo bendrosios rinkos kainų. Daugiau pastangų taip pat reikėtų skirti piliečių ir mažųjų įmonių orientavimui ir paramai vykdant energijos taupymo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo veiklą, taip pat reagavimui į kintamus gamybos kaštus pasitelkiant lanksčią paklausą. Kaip rodo ankstesnės EESRK analizės, ypač pažeidžiami vartotojai, kurie labiausiai nukenčia nuo aukštų energijos kainų, turi blogiausias galimybes (o daugeliu atvejų visai jų neturi) tapti gaminančiais vartotojais. Tiek Europos Komisija, tiek valstybės narės nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis turi inicijuoti programas, kurios padėtų vartotojams įveikti įvairias jiems iškylančias kliūtis, pavyzdžiui, organizuoti informavimo ir aktyvumo skatinimo kampanijas, skirti finansinius išteklius, sudaryti galimybes gauti kapitalo, naudotis žeme ir stogais saulės ir vėjo energijos įrenginiams įrengti ir kt. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESRK savo ankstesnėje nuomonėje (2) pritarė naujausioje ACER ataskaitoje (3) pateiktoms išvadoms, kad krizės metu elektros energijos rinka veikė gerai ir buvo išvengta elektros energijos tiekimo nutraukimo ar net visiško atsijungimo tam tikrose srityse. ACER vertinimas taip pat rodo, kad kainų svyravimas būtų buvęs daug didesnis bet kurioje atskirai veikusioje valstybėje. Tačiau Komitetas puikiai supranta, kad dėl dujų kainų didėja energijos kainos, turint omenyje dabartinį rinkos modelį, pagal kurį kainą lemia pirmumo tvarka. EESRK atkreipia dėmesį į bendras Sąjungos vertybes, susijusias su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 14 straipsnyje ir nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties pridėtame Protokole Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų (4). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Apskritai taip pat reikia pripažinti, kad pastaraisiais dešimtmečiais daug pasiekta integruojant ES energijos rinkas. Tai buvo labai naudinga užtikrinant energijos prieinamumą ir įperkamumą, kurie dažnai laikomi savaime suprantamu dalyku. Jeigu nebūtų bendradarbiaujama ir nevyktų rinkų integracija, energijos tiekimo saugumo užtikrinimo ir energetikos sistemos žalinimo sąnaudos būtų gerokai didesnės. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ši teigiama energijos rinkos integracijos plėtra turėtų būti tęsiama. Didėjant priklausomybei nuo atsinaujinančiųjų energijos išteklių, vis labiau auga susidomėjimas elektros energijos rinkų sujungimu už valstybės ribų ir to teikiama nauda. Išaugus valstybių vidaus ir tarpvalstybinėms jungtims, ne tik didėja energijos tiekimo saugumas, bet ir išlyginamos kainos. Trumpuoju laikotarpiu tai gali būti nenaudinga tiems, kurie naudojasi mažesnėmis kainomis skirtingų kainų diapazone, tačiau ilguoju laikotarpiu tai padeda sumažinti ir stabilizuoti kainas. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Remiantis ACER vertinimu, dabartinį rinkos modelį verta išlaikyti. Tačiau EESRK sutinka su Komisija, kad yra sričių, kuriose būtina koreguoti ES elektros rinkos modelį, nes tik taip bus galima pasiekti ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus mažesnėmis sąnaudomis ir užtikrinti energijos tiekimo saugumą, ypač dėl padidėjusios atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos ir naudojimo, bei užtikrinti stabilumą ir kainų prieinamumą. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESRK siūlo išnagrinėti, pavyzdžiui, ar dabartinis rinkos modelis, įskaitant jo reguliavimo sistemą, suteikia pakankamai paskatų investuoti į lankstumo galimybes (pvz., saugojimą, apkrovos perkėlimą ir žaliąjį vandenilį). Nekeičiant konkursų procedūrų, nes tai sukeltų didelę riziką, galima pasinaudoti daugeliu kitų galimybių, kurios galėtų paskatinti diegti sistemai palankias technologijas, įskaitant tinklo mokesčio sistemą, pagal kurią atlyginama už atitinkamą elektros energijos gamybą ir vartojimą. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Be to, EESRK mano, kad taip pat būtina nedelsiant pradėti politines diskusijas dėl to, kaip taikant būsimą rinkos modelį užtikrinti investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus ir jų refinansavimą tolimoje ateityje, kai visos elektros energijos paklausos patenkinimas iš atsinaujinančiųjų išteklių būtų norma, o rinkos kaina galėtų būti nuolat lygi nuliui arba netgi neigiama. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Diskutuojant dėl didelių elektros energijos kainų tapo visiškai aišku, jog būtina dabartinę ribinę kainodarą pakeisti kitokia rūšies sistema, nes dujos, kurių vaidmuo dažnai yra nežymus, atlieka lemiamą vaidmenį nustatant elektros energijos kainą. Tokiomis aplinkybėmis Komitetas primena apie 2022 m. rugsėjo 8 d. EESRK pirmininkės ir EESRK TEN skyriaus pirmininkės pareiškimą, kad „EESRK ragina imtis bendrų Europos veiksmų elektros energijos kainų stabilumui užtikrinti ir skubioms energijos rinkos reformoms, kartu ragina greičiau baigti kurti bendrąją rinką ir stiprinti infrastruktūrą“. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kainų augimą iš esmės lėmė netikėti išorės veiksniai, tokie kaip karas, dėl kurio ir dėl taikomos pirmumo tvarkos elektros energijos rinkos kainos pasiekė rekordinį lygį. Atsižvelgiant į tai, kad pagrindinė dabartinių didelių energijos kainų priežastis yra dujos, idealus problemos sprendimas būtų kuo labiau sumažinti dujų naudojimą ir padidinti neiškastinių išteklių energijos gamybą ir naudojimą, kad būtų patenkinta energijos paklausa. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Iškastinių išteklių energija taip pat turi įtakos elektros energijos kainoms dėl apyvartinių taršos leidimų, kurių kaina gerokai išaugo, nors, palyginti su dujų kainomis, jų poveikis tebėra nedidelis. Be to, didelę elektros energijos kainos dalį vartotojams vis dar sudaro įvairūs mokesčiai. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Reikėtų atskirti kainų šuolius, kuriuos sukelia išskirtinės situacijos, pavyzdžiui, karas, ir įprastesnius kainų svyravimus. Svyravimai priklauso nuo daugelio veiksnių, susijusių su energijos pasiūla ir paklausa. Tikėtina, kad dėl didėjančios kintamų atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos didės kainų svyravimas elektros energijos sistemoje. Todėl rinka turi siųsti tinkamus kainų signalus, kad patenkintų lankstumo poreikį. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESRK pabrėžia, kad viršutinės kainų ribos ar kitokios intervencinės priemonės didmeninėse energijos rinkose dažnai būtinos dabartinėmis pernelyg įtemptos energijos rinkos sąlygomis, tačiau jos gali turėti įtakos tiekimo saugumui, investicinei aplinkai ir energijos taupymui. Tokiu būdu EESRK supranta, kad investicijoms į energijos gamybą skatinti reikalingi rinkos kainų signalai, kaina taip pat skatina taupyti energiją ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Tačiau siekiant sušvelninti energijos kainų šuolių poveikį, reikia laikinos ir tikslingos kompensacijos tiems, kurie labiausiai kenčia nuo energijos kainų, nesvarbu, ar tai namų ūkiai, ar įmonės. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESRK palankiai vertina pasiūlymą išnagrinėti REMIT sistemos peržiūrą siekiant sumažinti piktnaudžiavimo rinka riziką didinant rinkos skaidrumą ir gerinant rinkos duomenų kokybę. Siekiant išvengti neigiamo poveikio įmonėms, namų ūkiams ir visuomenei, EESRK taip pat ragina išnagrinėti priemones, kuriomis būtų sprendžiama dujų kainų iškraipymo dėl galimo piktnaudžiavimo rinka ir spekuliavimo problema. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pasikeitus sąlygoms reikia peržiūrėti nacionalinius klimato ir energetikos planus, kad būtų galima koordinuotai reaguoti į ilgalaikius elektros energijos poreikius. |
| --- | --- |

3.17

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 275, 2022 7 18, p. 80, OL C 323, 2022 8 26, p. 123, OL C 443, 2022 11 22, p. 140.

1

(2)  OL C 443, 2022 11 22, p. 140.

2

(3)  ACER galutinis ES didmeninės elektros energijos rinkos modelio vertinimas.

3

(4)  OL C 275, 2022 7 18, p. 80.

4

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/190 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/190

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/1153 bei Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1315/2013

(COM(2022) 384 final/2 – 2021/0420 (COD))

(2023/C 75/28)

| Pagrindinis pranešėjas | Stefan BACK |
| --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas

Stefan BACK

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 10 3
  Europos Sąjungos Taryba, 2022 10 6 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 155 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 10 3

Europos Sąjungos Taryba, 2022 10 6

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 27

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

155 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad savo nuomonėje dėl pasiūlymo persvarstyti TEN-T ir Krovinių vežimo geležinkeliais koridorių reglamentus (1) (toliau – TEN-T pasiūlymas (2)) jis palankiai įvertino tai, kad daugiau dėmesio skiriama jungtims su kaimyninėmis šalimis, įskaitant šalis partneres ir narystės siekiančias šalis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | TEN-T pasiūlymas buvo paskelbtas 2021 m. gruodžio mėn.; vėliau 2022 m. vasario mėn. prasidėjo Rusijos išpuolis prieš Ukrainą. EESRK pritaria pakeistame pasiūlyme pateiktam vertinimui, kad tai pakeitė geopolitinės aplinkos suvokimą, išryškino ES pažeidžiamumą dėl nenumatytų destruktyvių įvykių už jos ribų ir parodė, kad formuojant ES politiką ES vidaus rinkos ir jos transporto tinklo negalima vertinti atskirai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Dėl šios padėties pagrįstai atkreiptas dėmesys į tai, kad reikia skubiai padėti Ukrainai, be kita ko, tobulinant transporto jungtis su ES, kad būtų išlaikytas ir padidintas judumas bei krovinių srautas tarp Ukrainos ir ES. Visų pirma, būtina padėti iš Ukrainos išvežti javus, nes naudotis Juodosios jūros uostais, kuriuos blokuoja Rusija, nėra galimybės. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK sutinka, kad spartus alternatyvių logistikos maršrutų kūrimas pasitelkus visas ES ir Ukrainą jungiančias transporto rūšis yra labai svarbus Ukrainos ekonomikai ir ekonomikos atsigavimui, taip pat pasaulio maisto rinkų stabilizavimui ir apsirūpinimo maistu saugumui. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK taip pat pritaria komunikate dėl solidarumo koridorių išdėstytam veiksmų planui, kuriuo siekiama atnaujinti tarpvalstybines jungtis (kelių–kelių, geležinkelių–kelių ir geležinkelių–geležinkelių) tarp ES ir Ukrainos, įskaitant papildomus sienos kirtimo punktus, ir įvertinti TEN-T pagrindinio tinklo koridorių išplėtimą Ukrainoje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad veiksmų plane numatyti ir EITP kvietimai teikti paraiškas, kurie padės tikslingai nukreipti paramą pirmiausia tiems projektams, kuriais siekiama padidinti ES ir Ukrainos transporto tinklų sąveikumą ir junglumą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Todėl EESRK visiškai pritaria TEN-T išplėtimui į Ukrainą ir Moldovą pagal orientacinius žemėlapius, įtrauktus į pakeisto pasiūlymo IV priedą; tai yra savalaikis pasiūlymas, kuris ilgainiui galėtų pradėti teikti pridėtinę vertę, visų pirma plečiant galimybes užtikrinti sklandų ir nenutrūkstamą transporto srautą tarp Ukrainos ir ES. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK visiškai pritaria aiškiai politinei žiniai, kuri perduodama jungtis Ukrainoje padarant vienu iš svarbiausių TEN-T prioritetų, t. y. Europos transporto koridorių prioritetu su stipria įgyvendinimo sistema – koordinatoriais, darbo planais, įvairiomis darbo grupėmis, o pagal TEN-T pasiūlymą – įpareigojimu įgyvendinimo aktu suteikti darbo planams teisinę galią. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tačiau EESRK apgailestauja, kad nei bendrosios nuostatos dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, nei nuostatos dėl Europos transporto koridorių ir horizontaliųjų prioritetų priemonės įgyvendinimo nėra teisinis pagrindas koridorių prioritetus ar jų įgyvendinimo sistemą, įskaitant koordinatorius, valdymą, Europos koordinatoriaus darbo planą ar įgyvendinimo aktą, taikyti trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Todėl EESRK prašo sukurti tvirtą ir patikimą tų jungčių, kurios turi būti laikomos Europos transporto koridorių dalimi, įgyvendinimo sistemą, galbūt stiprinant bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis darbo grupes ir didinant jų skaičių. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Be to, atsižvelgiant į dabartines politines aplinkybes ir laikantis nustatytų sankcijų, atrodo tikslinga panaikinti orientacines TEN-T jungtis Rusijoje ir Baltarusijoje. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK stebisi, kad į pakeistą pasiūlymą įtrauktas aiškus įsipareigojimas apsvarstyti galimybę atkurti jungtis Baltarusijoje ir Baltarusijos ir ES valstybių narių jungtis, jei šalis vystysis demokratijos linkme, nors panašaus įsipareigojimo Rusijos atžvilgiu nėra. EESRK mano, kad reikėtų vengti tokio pobūdžio įsipareigojimų ateityje. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių jungčių su Rusija panaikinimas kai kurioms valstybėms narėms kėlė sunkumų, nes kai kurios iš tų jungčių tebėra svarbios susisiekimui atitinkamoje valstybėje narėje. EESRK rekomenduoja deramą dėmesį skirti galimai tų jungčių reikšmei ES viduje. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK sutinka, kad taip pat akivaizdžiai reikia spręsti skirtingo vėžės pločio ES ir Ukrainoje klausimą, nors pokyčiams šioje srityje įgyvendinti gali prireikti šiek tiek laiko, todėl mažai tikėtina, kad jais bus galima išspręsti skubias ir neatidėliotinas veiksmingumo problemas. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK siūlo, kad perėjimo prie ES standartinio 1 435 mm vėžės pločio reikalavimas būtų taikomas tik Europos transporto koridoriams, siekiant užtikrinti nuoseklų ir gerai koordinuotą perėjimą, atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių pareiga parengti perėjimo planus taikoma tik tiems koridoriams. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK įspėja, kad pasiūlymas, pagal kurį bet kokia nauja pagrindinio arba visuotinio transeuropinio transporto tinklo geležinkelių infrastruktūra turėtų būti statoma pagal ES standartinį 1 435 mm vėžės plotį, galėtų sukelti labai sudėtingų vidaus nuoseklumo problemų valstybėse narėse, kurių vėžės plotis skiriasi. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Bendrosios pastabos. Aplinkybės

2.1.   Jungtys su Ukraina ir Moldova bei jungčių Rusijoje ir Baltarusijoje bei su Rusija ir Baltarusija panaikinimas ir (arba) sumažinimas

| 2.1.1. | 2021 m. gruodžio mėn. Komisijos pateiktą 2022 m. liepos 27 d. pasiūlymą iš dalies pakeisti TEN-T pasiūlymą (3) (toliau – pakeistas pasiūlymas) paskatino Rusijos karas prieš Ukrainą ir jo poveikis tiekimo grandinėms, kurio metu išryškėjo TEN-T jungčių su kaimyninėmis šalimis partnerėmis svarba. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Gruodžio mėn. Komisijos pasiūlymo (TEN-T pasiūlymas) 9 straipsnyje numatytas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis siekiant sujungti TEN-T su jų infrastruktūra ir skatinti tvarų ekonomikos augimą bei konkurencingumą. Akcentuoti šie klausimai: TEN-T politikos taikymas trečiosiose šalyse, sienų kontrolės procedūros ir stebėjimas, kuriais būtų sudaromos sąlygos sklandžiam eismo srautui, atitinkamų infrastruktūros jungčių užbaigimas, sąveikumas, palankesnių sąlygų vandens transportui sudarymas ir IRT sistemų kūrimas. Susijusiuose žemėlapiuose nurodoma pagrindinio ir visuotinio tinklo būklė pagal TEN-T reglamento (4) kriterijus. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Europos transporto koridoriams nustatyti konkretūs kriterijai, kurie skiriasi nuo kriterijų, taikomų pagrindiniam ir visuotiniam tinklui. Koridoriai yra strategiškai svarbiausios TEN-T dalys (TEN-T pasiūlymo 7 straipsnis), kuriose nustatyti konkretūs bendrieji prioritetai, kurie skiriasi nuo pagrindinio ir visuotinio tinklų prioritetų (12 ir 13 straipsniai), ir specialios įgyvendinimo taisyklės (V skyriaus 50–54 straipsniai). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Komisijos komunikate dėl ES ir Ukrainos solidarumo koridorių (5) nustatyti keli infrastruktūros uždaviniai, kuriuos ES ir jos kaimyninės šalys turi spręsti, kad paremtų Ukrainos ekonomiką bei atsigavimą ir spręstų tiekimo ir susisiekimo tarp ES, Ukrainos ir pasaulio rinkų klausimus. Jame siūloma įvertinti Europos transporto koridorių išplėtimą į Ukrainą ir Moldovą siekiant apsaugoti importą ir eksportą, taip pat javų eksportą iš Ukrainos. 2022 m. gegužės mėn. buvo pasirašytas Aukšto lygio susitarimas dėl Ukrainos TEN-T orientacinių žemėlapių. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | 2022 m. liepos 14 d. Komisija priėmė deleguotąjį reglamentą su orientaciniais TEN-T tinklo Ukrainoje ir Moldovoje žemėlapiais, kad TEN-T standartai būtų taikomi ir kaimyninėse šalyse, siekiant sudaryti sąlygas sklandžiam susisiekimui. Šie žemėlapiai dabar įtraukti į pakeistą pasiūlymą, į kurį taip pat įtraukti žemėlapiai, apimantys keletą TEN-T koridorių į Ukrainą ir Moldovą. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Pakeistame pasiūlyme taip pat pašalintos orientacinės TEN-T jungtys Rusijoje ir Baltarusijoje. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Be to, jungtys, jungiančios valstybių narių tinklą su orientacinėmis TEN-T jungtimis Rusijoje ir Baltarusijoje, buvo sumažintos ir įtrauktos į visuotinį tinklą. |
| --- | --- |

2.1.7.

2.2.   Vėžės plotis

| 2.2.1. | Komunikate dėl Ukrainos solidarumo koridorių taip pat nurodytos kliūtys, atsirandančios dėl Ukrainos 1 520 mm vėžės pločio ir ES 1 435 mm vėžės pločio skirtumo. Atsižvelgiant į šiuo metu nepakankamus perkrovimo pajėgumus, tai sukelia sunkumų. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Pakeistu pasiūlymu siekiama suderinti pagrindinio ir visuotinio tinklo vėžės plotį ES, kad galiausiai būtų pasiektas bendras 1 435 mm vėžės plotis. Nauja geležinkelių infrastruktūra turi būti statoma atsižvelgiant į tokį vėžės plotį, o valstybės narės, kurių vėžės plotis visiškai ar iš dalies skiriasi, per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo parengia esamų geležinkelio linijų Europos transporto koridoriuose perėjimo prie 1 435 mm vėžės pločio planą. Planai derinami su atitinkamomis kaimyninėmis valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Perėjimo planuose nurodomos geležinkelio linijos, kurios nebus keičiamos, o tokiam sprendimui pagrįsti pateikiama sąnaudų ir naudos analizė, taip pat nurodomas poveikis sąveikumui. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Su perėjimo planais susiję infrastruktūros ir investicijų planavimo prioritetai turėtų būti įtraukti į pirmąjį už Europos transporto koridorius, kurių dalis yra krovininio geležinkelio linijos, kurių vėžės plotis neatitinka Europos standarto, atsakingo Europos koordinatoriaus darbo planą. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Įpareigojimas suderinti vėžės plotį (TEN-T pasiūlymo 15 ir 16 straipsniai) netaikomas Airijai. |
| --- | --- |

2.2.5.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK pažymi, kad savo nuomonėje dėl TEN-T pasiūlymo jis palankiai įvertino tai, kad daugiau dėmesio skiriama jungtims su kaimyninėmis šalimis, įskaitant šalis partneres ir narystės siekiančias šalis. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | TEN-T pasiūlymas buvo paskelbtas 2021 m. gruodžio mėn.; vėliau 2022 m. vasario mėn. prasidėjo Rusijos išpuolis prieš Ukrainą. EESRK pritaria pakeistame pasiūlyme pateiktam vertinimui, kad tai pakeitė geopolitinės aplinkos suvokimą, išryškino ES pažeidžiamumą dėl nenumatytų destruktyvių įvykių už jos ribų ir parodė, kad formuojant ES politiką ES vidaus rinkos ir jos transporto tinklo negalima vertinti atskirai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dėl šios padėties pagrįstai atkreiptas dėmesys į tai, kad reikia skubiai padėti Ukrainai, be kita ko, tobulinant transporto jungtis su ES, kad būtų išlaikytas ir padidintas judumas bei krovinių srautas tarp Ukrainos ir ES. Visų pirma, būtina padėti iš Ukrainos išvežti javus, nes naudotis Juodosios jūros uostais, kuriuos blokuoja Rusija, nėra galimybės. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Klausimas apie būtinybę imtis priemonių tinkamam judumui ir transporto srautui tarp ES ir Ukrainos užtikrinti pirmą kartą buvo iškeltas pirmiau minėtame komunikate dėl ES ir Ukrainos solidarumo koridorių ir nuo to laiko buvo sprendžiamas įvairiomis priemonėmis, be kita ko, skatinant tinkamos infrastruktūros plėtrą pasitelkiant TEN-T jungtis su Ukraina ir orientacinę jų plėtrą į Ukrainą pagal TEN-T pasiūlymo nuostatas dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK sutinka, kad spartus alternatyvių logistikos maršrutų kūrimas pasitelkus visas ES ir Ukrainą jungiančias transporto rūšis yra labai svarbus Ukrainos ekonomikai ir ekonomikos atsigavimui, taip pat pasaulio maisto rinkų stabilizavimui ir apsirūpinimo maistu saugumui. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad reikia skubiai padidinti atitinkamų terminalų ir sienos perėjimo punktų, pavyzdžiui, punktų su dviguba vėže, pajėgumus, kaip nurodyta komunikate dėl solidarumo koridorių. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK taip pat pritaria komunikate dėl solidarumo koridorių išdėstytam veiksmų planui, kurio tikslas atnaujinti tarpvalstybines jungtis (kelių-kelių, geležinkelių-kelių ir geležinkelių-geležinkelių) tarp ES ir Ukrainos, įskaitant papildomus sienos kirtimo punktus, ir įvertinti TEN-T pagrindinio tinklo koridorių išplėtimą į Ukrainą, siekiant pagerinti susisiekimą su ES plėtojant ES standartinės vėžės geležinkelio linijas tiek Ukrainoje, tiek Moldovoje, ir pagerinti susisiekimą Reino ir Dunojaus koridoriumi bei jo tinkamumą laivybai, kad būtų užtikrintas veiksmingesnis eismas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad veiksmų plane numatyti ir EITP kvietimai teikti paraiškas, kurie padės tikslingai nukreipti paramą pirmiausia tiems projektams, kuriais siekiama padidinti ES ir Ukrainos transporto tinklų sąveikumą ir junglumą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Todėl EESRK visiškai pritaria TEN-T išplėtimui į Ukrainą ir Moldovą pagal orientacinius žemėlapius, įtrauktus į pakeisto pasiūlymo IV priedą; tai yra savalaikis pasiūlymas, kuris ilgainiui galėtų pradėti teikti pridėtinę vertę, visų pirma plečiant galimybes užtikrinti sklandų ir nenutrūkstamą transporto srautą tarp Ukrainos ir ES. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pakeisto pasiūlymo IV priede pateiktuose Ukrainos TEN-T infrastruktūros orientaciniuose žemėlapiuose jungtys, terminalai, uostai ir oro uostai priskiriami pagrindiniam arba visuotiniam tinklui pagal TEN-T pasiūlymo 9 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pasitelkus pakeisto pasiūlymo III priede pateiktus žemėlapius, orientacinės jungtys Ukrainos viduje taip pat įtrauktos į Europos transporto koridorius, kuriais Šiaurės jūros ir Baltijos jūros koridorius, Skandinavijos ir Viduržemio jūros koridorius, Baltijos jūros ir Adrijos jūros koridorius, Reino ir Dunojaus koridorius ir Baltijos jūros ir Juodosios jūros koridorius išplečiami taip, kad apimtų Ukrainą. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK visiškai pritaria aiškiai politinei žiniai, kuri perduodama jungtis Ukrainoje padarant vienu iš svarbiausių TEN-T prioritetų, t. y. Europos transporto koridorių prioritetu su stipria įgyvendinimo sistema – koordinatoriais, darbo planais, įvairiomis darbo grupėmis, o pagal TEN-T pasiūlymą – įpareigojimu įgyvendinimo aktu suteikti darbo planams teisinę galią. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tačiau EESRK apgailestauja, kad nei bendrosios nuostatos dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, nei nuostatos dėl Europos transporto koridorių ir horizontaliųjų prioritetų priemonės įgyvendinimo nėra teisinis pagrindas išplėsti koridorių prioritetų ar jų įgyvendinimo sistemos, įskaitant koordinatorius, valdymą, Europos koordinatoriaus darbo planą ar įgyvendinimo aktą, taikymo trečiosiose šalyse. Tik 52 straipsnio 3 dalies f punkte dėl koridorių valdymo leidžiama sudaryti bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis darbo grupes, tačiau neatrodo, kad dėl to pasikeistų nuostatų dėl transeuropinių koridorių taikymo sritis. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Todėl EESRK prašo sukurti tvirtą ir patikimą tų jungčių, kurios turėtų būti laikomos Europos transporto koridorių išplėtimu, įgyvendinimo sistemą, galbūt stiprinant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir didinant jų skaičių. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Be to, atsižvelgiant į dabartines politines aplinkybes ir laikantis nustatytų sankcijų, atrodo tikslinga panaikinti orientacines TEN-T jungtis Rusijoje ir Baltarusijoje. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Tačiau EESRK stebisi, kad į pakeistą pasiūlymą įtrauktas aiškus įsipareigojimas apsvarstyti galimybę atkurti jungtis Baltarusijoje ir Baltarusijos ir ES valstybių narių jungtis, jei šalis vystysis demokratijos linkme pagal ES planą šiuo tikslu, tačiau panašių planų Rusijos atžvilgiu nenurodyta. Nors konkretaus ES plano dėl demokratijos Rusijoje galbūt nėra, sunku suprasti skirtingus požiūrius. Todėl EESRK rekomenduoja vengti tokio įsipareigojimo ateityje. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių jungčių su Rusija panaikinimas sudaro sunkumų kai kurioms valstybėms narėms. Pavyzdžiui, Suomijos transporto ministras kritikuoja bendrą šių priemonių pobūdį, nes kai kurios iš šių jungčių tebėra svarbios susisiekimui atitinkamoje valstybėje narėje. EESRK rekomenduoja deramą dėmesį skirti galimai tų jungčių reikšmei ES viduje. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EESRK sutinka, kad taip pat akivaizdžiai reikia spręsti skirtingo vėžės pločio ES ir Ukrainoje klausimą, nors pokyčiams šioje srityje įgyvendinti gali prireikti šiek tiek laiko, todėl mažai tikėtina, kad jais bus galima išspręsti skubias ir neatidėliotinas veiksmingumo problemas. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad siūlomais 15 ir 16 straipsnių ir naujo 16a straipsnio pakeitimais išplėstas reikalavimas pereiti prie 1 435 mm vėžės pločio ir sumažinta galimybė pasirinkti kito pločio vėžes. Atsižvelgiant į tai, kad reikalavimas pereiti prie 1 435 mm pločio vėžės daugiausia įgyvendinamas Europos transporto koridoriuose, nes perėjimo planai, kuriuos turi parengti visos valstybės narės, apima tik tuos koridorius, bendras įpareigojimas tiesti visiškai naujas 1 435 mm vėžės pločio geležinkelio linijas atrodo nesuderinamas su 16a straipsnio esme, t. y. užtikrinti nuoseklumą ir sklandų geležinkelių transporto eismą transeuropiniuose koridoriuose. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Todėl EESRK siūlo, kad reikalavimas pereiti būtų taikomas tik Europos transporto koridoriuose, siekiant užtikrinti nuoseklų ir gerai koordinuotą perėjimą. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EESRK stebisi siūlomo 16a straipsnio 1 dalyje nustatytu bendru įpareigojimu bet kokią naują geležinkelių infrastruktūrą statyti taikant Europos standartinio nominalaus 1 435 mm pločio vėžę, akivaizdžiai neatsižvelgiant į aplinkinio tinklo konfigūraciją, nes dėl šio įpareigojimo valstybėse narėse, kuriose vėžės plotis yra kitoks, gali atsirasti labai sudėtingų vidaus nuoseklumo problemų ir kliūčių. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Verta pažymėti, kad išimčių taikymo galimybių sumažinimas kitokiam vėžės pločiui sukėlė susirūpinimą, pavyzdžiui, Suomijoje, kurioje abejojama pasiūlymo proporcingumu šiuo atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.22.

Briuselis, 2022 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 290, 2022 7 29, p. 120.

1

(2)  COM(2021) 812 final.

2

final

(3)  COM(2022) 384 final.

3

final

(4)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

4

(5)  COM(2022) 217 final.

5

final

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/195

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Konkrečios nuostatos dėl 2014–2020 m. bendradarbiavimo programų, remiamų pagal Europos kaimynystės priemonę ir įgyvendinamų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, įgyvendinimo sutrikdymo“

(COM(2022) 362 – 2022/0227 (COD))

(2023/C 75/29)

| Pagrindinis pranešėjas | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas

Andris GOBIŅŠ

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 9 27
  Europos Sąjungos Taryba, 2022 8 17 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykiai |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 117 / 1 / 3 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 9 27

Europos Sąjungos Taryba, 2022 8 17

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Išorės santykiai

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 27

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

117 / 1 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria Europos Komisijos, Parlamento ir Tarybos požiūriui padaryti viską, kas būtina siekiant kuo greičiau patvirtinti numatytą reglamentą, ir primygtinai ragina, kad jis įsigaliotų ne vėliau kaip 2022 m. lapkričio mėn. pradžioje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kadangi, atsižvelgiant į poreikį greitai patvirtinti reglamentą, tikėtina, kad pirmuoju etapu reglamentas gali būti priimtas be pakeitimų, EESRK siūlo apsvarstyti galimybę atlikti peržiūrą antruoju etapu su toliau nurodytais siūlomais patobulinimais. Siūlomais pakeitimais taip pat turėtų būti prisidedama prie diskusijų ir pasirengimo tolesniems reglamentams ir programoms. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina skubius ES institucijų veiksmus ir parodytą reikiamą lankstumą projektų vykdymui iškart prasidėjus neišprovokuotam ir nepagrįstam Rusijos karui prieš Ukrainą. Skubūs veiksmai buvo vienintelis būdas laikytis ES vertybių ir principų. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pritaria siekiui suteikti lankstumo keičiant ir vykdomų projektų tikslą, kad būtų atsižvelgta į atsirandančius poreikius, valdymo institucijoms užtikrinant būtiną veiksmų laisvę ir suteikiant teisinį tikrumą, kad projektai bus vykdomi ir tęsiami laikantis taisyklių ir be didelių audito apribojimų. Tai ypač svarbu, nes reglamentas bus taikomas atgaline data nuo didelio masto karo pradžios. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK primena naujas pastarųjų mėnesių karo prieš Ukrainą realijas. Atsižvelgiant į tai, kad Ukraina turi ES šalies kandidatės statusą ir didėja poreikis Ukrainą atstatyti ir pasirengti žiemai, reikėtų dar lanksčiau vykdyti reikalavimus atitinkančią veiklą ir plačiau apibrėžti tarpvalstybinio ir (arba) regioninio bendradarbiavimo veiklą vykdant esamus ir planuojamus projektus, kaip numatyta siūlomuose reglamento pakeitimuose (žr. toliau pateiktus pasiūlymus). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Atsižvelgdamas į finansavimo sustabdymą Rusijos Federacijos ir Baltarusijos valdžios institucijoms ir susijusį tarpvalstybinio bendradarbiavimo su Rusijos Federacija ir Baltarusija sustabdymą, EESRK pritaria minčiai padaryti viską, kas įmanoma, kad lėšos, kurios iš pradžių buvo skirtos šioms bendradarbiavimo programoms, būtų perskirtos bendradarbiavimui su Ukraina. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Atsižvelgiant į tai, kad pilietinė visuomenė yra Ukrainos atstatymo ir jos pasirengimo narystei ES priešakyje, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas lėšų skyrimui pilietinės visuomenės organizacijų darbui, įskaitant pakartotinį lėšų skyrimą. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK pritaria pasiūlymo tikslams ir palankiai vertina ketinimą bendradarbiavimo programose pagal Europos kaimynystės priemonę laikytis lankstaus požiūrio, kad būtų atsižvelgta į poreikius, atsirandančius dėl neišprovokuotos ir nepagrįstos Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą, ir į su tuo susijusį poveikį Europos Sąjungai (ES) ir keliems jos rytiniams regionams, taip pat į užsitęsusį COVID-19 pandemijos poveikį ES. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK pripažįsta didžiules Moldovos ir Ukrainos, kaimyninių ES valstybių narių, Vyriausybių, vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės pastangas priimti nuo Rusijos invazijos masiškai bėgančius perkeltuosius ukrainiečius ir palankiai vertina specialiai pritaikytų tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų teikiamą paramą, kad būtų patenkinti atitinkami humanitarinės pagalbos poreikiai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK pripažįsta ypatingus sunkumus, su kuriais visais lygmenimis susiduria Ukrainos valdžios institucijos, turinčios vienu metu užtikrinti šalies karinę gynybą ir palaikyti ekonomiką, nes Ukrainoje žūsta daug žmonių, griaunami namai ir infrastruktūra, didelė dalis gyventojų perkeliama, sutrikdyta gamyba ir transportas, patiriamas beprecedentis spaudimas biudžetui ir daugelis kitų Rusijos agresijos sukeltų problemų. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo su Ukraina programos turėtų padėti sumažinti šią naštą ir suteikti paramos gavėjams galimybių reaguoti į karo laikotarpio poreikius. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad Ukrainai ir Moldovai neseniai suteiktas ES šalies kandidatės statusas, ir pabrėžia, kad ES turi teikti visapusišką paramą šioms šalims vykdant integracijos į ES reformas, kurias jos įgyvendina kartu turėdamos atlaikyti naštą, susijusią su plataus masto karu Ukrainoje. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose, kai tinkama, į programos veiklą reikėtų įtraukti sustiprintus Ukrainos ir Moldovos integracijos į ES tikslus, visų pirma perduodant atitinkamą kaimyninių ES valstybių narių reformų patirtį. Tai turėtų apimti pasirengimą vietos ir regionų lygmeniu ir svarbų pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant socialinius partnerius, vaidmenį. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Atsižvelgdamas į finansavimo sustabdymą Rusijos Federacijos ir Baltarusijos valdžios institucijoms ir susijusį tarpvalstybinio bendradarbiavimo su Rusijos Federacija ir Baltarusija sustabdymą, EESRK pritaria minčiai padaryti viską, kas įmanoma, kad lėšos, kurios iš pradžių buvo skirtos šioms bendradarbiavimo programoms, būtų perskirtos bendradarbiavimui su Ukraina. Dėl didelio simboliškumo ir padidėjusių poreikių verta skirti laiko ir kompetencijos, kad būtų rastas ir parengtas šiam perskyrimui reikalingas teisinis pagrindas. Stiprūs emociniai ir vertybiniai ryšiai gali būti vertinami kaip „kaimynystės“ su Ukraina kūrimas ir interpretacija, gerai atitinkanti programos tikslus šiais neeiliniais laikais. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK atkreipia dėmesį į ypatingą finansinę naštą, kurią patiria kaimyninės bendruomenės, priimančios daug perkeltųjų ukrainiečių, ir todėl palankiai vertina ketinimą panaikinti nacionalinio bendrojo finansavimo prievolę penkioms Europos kaimynystės priemonės tarpvalstybinėms programoms su Moldovos Respublika ir Ukraina. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK pabrėžia, kad Rusijos agresija ir dėl to atsiradęs perkeltųjų asmenų antplūdis dar kartą įrodė, kad pilietinė visuomenė atlieka pagrindinį vaidmenį ir labai sustiprino pilietinės visuomenės aktyvumą tiek Ukrainoje, tiek kaimyninėse ES valstybėse narėse, nes atsirado šimtai ne tik nacionalinio masto, bet ir piliečių savanorių iniciatyvų, skirtų aprūpinti maistu ir pastoge bei užtikrinti kitus humanitarinius poreikius, todėl tarpvalstybinėse programose ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama pilietinės visuomenės veiklai remti. Organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo išliks svarbus atstatant Ukrainą bei jos regionus ir rengiantis jos stojimui į ES. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Atsižvelgdamas į tebesitęsiančią energetikos krizę, EESRK primena, kad reikia paspartinti perėjimą prie žaliosios energijos ir toliau didinti energijos vartojimo efektyvumą. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos turėtų suteikti galimybę pagalbos gavėjams sušvelninti būsimus žiemos sezono sunkumus ir kartu sudaryti jiems sąlygas toliau siekti tvarumo. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK apgailestauja, kad rengiant siūlomus pakeitimus nebuvo konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais. Tinkamai atliekant šias konsultacijas, procesas neužima daug laiko, bet daugeliu atvejų pagerina parengto sprendimo kokybę. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Taikant Europos partnerystės elgesio kodekso geriausią praktiką galima prisidėti prie projektų, įgyvendinamų pagal iš dalies pakeistą reglamentą, sėkmės. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK pabrėžia, kad ES imasi plataus masto veiksmų, kuriais siekiama remti iš Ukrainos perkeltus asmenis, pvz., per CARE, lanksčią pagalbą teritorijoms (angl. FAST-CARE), keičiamą sanglaudos politiką ir t. t. Reikėtų sumažinti dvigubo finansavimo riziką. Pagrindinis Europos kaimynystės iniciatyvos tikslas, t. y. ES ir Rytų partnerių bendradarbiavimas, turėtų būti išlaikytas. Kadangi manoma, kad su Rusija ir Baltarusija susijusios programos strigs toliau, o susidomėjimas bendradarbiavimu Ukrainoje ir Moldovoje bei jo poreikis didėja, teisinis pagrindas pokyčiams ir bendradarbiavimui su šiomis šalimis turėtų būti parengtas, pvz., 9 straipsnyje, taip pat 5, 6 ir 8 straipsniuose. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, be perkeltųjų asmenų atvykimo, Rusijos invazija į Ukrainą padarė ir kitą didelį poveikį ES, Ukrainos ir jos kaimyninių šalių bendradarbiavimui. Dėl Rusijos karinio laivyno blokuojamų Ukrainos jūrų uostų ir sutrikusių transporto maršrutų Rytų Ukrainoje didelė dalis Ukrainos prekybos, įskaitant grūdus, buvo nukreipta per šalies sienas su ES, taip sukuriant didelį spaudimą tarpvalstybinei infrastruktūrai. Atsižvelgiant į tai, kad Ukrainos grūdų ir kitų produktų eksportas yra itin svarbus siekiant užkirsti kelią pasaulinei maisto krizei, vykdant tarpvalstybines programas turėtų būti sprendžiamos kylančios logistikos problemos, kad būtų užtikrintas didžiausias prekių srauto pajėgumas, be kita ko, gerinant tarpvalstybinį valdymą, netoli sienos esančių saugyklų statybą ir kitas atitinkamas priemones. Šiems projektams įgyvendinti gali prireikti didesnio terminų lankstumo, nei šiuo metu numatyta 6 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Didesnės išlaidos, susidarančios dėl ypatingo infliacijos lygio, kuris padidėjo dėl Rusijos karo, turėtų būti laikomos tinkamomis finansuoti visuose projektuose, ne tik paminėtuose 6 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pritaria pasiūlymui atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes palengvinti tarpvalstybinių programų valdymą, įskaitant programų veiklos pakeitimus. Tačiau Komitetas pabrėžia, kad reikia apsaugos nuo galimo netinkamo lėšų panaudojimo ir siūlo stiprinti pilietinės visuomenės (įskaitant socialinius partnerius) dalyvavimą priimant sprendimus ir stebint tarpvalstybinę programų veiklą. Šie aspektai galėtų būti akcentuojami 7 ir (arba) 15 straipsniuose. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kartu su vienašaliu sustabdymu, kaip numatyta 10 straipsnio 2 dalyje, turėtų būti pateiktas pagrindimas su nuoroda į šį reglamentą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kaip nurodyta 1.7 ir 2.5 punktuose, EESRK siūlo leisti įtraukti naujus partnerius iš pilietinės visuomenės (įskaitant pakartotinio lėšų skyrimo galimybes) ir iš Ukrainos, kurioje buvo numatyta sustabdyti partnerių veiklą. 10 straipsnio 3 dalis turėtų būti atitinkamai pakeista. Be to, išimtiniais atvejais demokratinė Baltarusijos ar Rusijos diaspora gali būti laikoma partneriais. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Būtina atsižvelgti į papildomas priemones, kad būtų užkirstas kelias sukčiavimui arba būtų valdomi pažeidimai, kurie gali atsirasti įgyvendinimo procese. Pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai taip pat turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį šiuose procesuose ir stebėsenos komitetuose (14 straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

3.7.

Briuselis, 2022 m. spalio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/198 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/198

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/629/EEB

(COM(2022) 465 final – 2022/0282(COD))

(2023/C 75/30)

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 10 3
  Europos Sąjungos Taryba, 2022 9 26
  Europos Komisija, 2022 9 16 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 10 26 |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 169 / 0 / 03 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 10 3

Europos Sąjungos Taryba, 2022 9 26

Europos Komisija, 2022 9 16

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 10 26

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinės sesijos Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

169 / 0 / 03

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra visiškai priimtinas ir kad dėl jo neturi pastabų, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/199 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/199

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl taisyklių, kuriomis reglamentuojama įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinanti lengvata ir galimybės atskaityti palūkanas įmonių pelno mokesčio tikslais ribojimas, nustatymo

(COM(2022) 216 final – 2022/0154 (CNS))

(2023/C 75/31)

| Pranešėjas | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Krister ANDERSSON |

Pranešėjas

Petru Sorin DANDEA

Bendrapranešėjis

Krister ANDERSSON

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2022 6 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2022 10 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 187 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2022 6 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2022 10 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

187 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Komisijos pasiūlymu dėl įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinančios lengvatos (DEBRA) siekiama spręsti ES įmonių dėl mokesčio atsirandančio finansavimui skolintomis lėšomis, o ne nuosavu kapitalu palankaus mokestinio iškraipymo problemą, įgyvendinant taisykles dėl sąlyginių palūkanų už nuosavo kapitalo padidėjimą atskaitymo ir nustatant konkrečius grynųjų skolinimosi sąnaudų mokesčio atskaitos apribojimus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Šiuo tikslu Komisija parengė tikslines taisykles, susijusias tiek su nuosavo kapitalo lengvata, tiek su palūkanų atskaitymų ribojimu. Finansų įmonėms šios priemonės netaikomos, nes joms taikomos teisės aktais nustatytos nuosavo kapitalo prievolės, neleidžiančios turėti per mažo nuosavo kapitalo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komisijos nustatyta nuosavo kapitalo lengvata apskaičiuojama lengvatos bazę dauginant iš sąlyginės palūkanų normos. Lengvatos bazė yra lygi nuosavo kapitalo mokestinių metų pabaigoje ir nuosavo kapitalo praėjusių mokestinių metų pabaigoje skirtumui, t. y. nuosavo kapitalo pokyčiui per metus. Kalbant apie skolą, proporcingas ribojimas apribos palūkanų atskaitymą iki 85 % grynųjų skolinimosi sąnaudų, t. y. iš sumokėtų palūkanų atėmus gautas palūkanas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pritaria Komisijos siekiamiems tikslams, nes jais siekiama spręsti svarbų ir ilgą laiką svarstomą įmonių apmokestinimo klausimą, pvz., dėl mokesčio atsirandantį mokestinį iškraipymą, pagal kurį įsiskolinimas turi pranašumų prieš nuosavą kapitalą. Tačiau faktinė pasiūlymo struktūra ir turinys yra labai svarbūs, kad šie tikslai būtų pasiekti veiksmingai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad Komisijos sprendimas teikti pirmenybę nuosavam kapitalui, o ne skolai, ne tik suteikiant lengvatą įmonių ilgainiui padidintam nuosavam kapitalui, bet ir 15 % sumažinant įmonių turimų skolų atskaitymą, gali pakenkti Europos įmonėms, ypač MVĮ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK yra susirūpinęs, kad dėl Komisijos pasiūlymo MVĮ ir labai mažos įmonės, kurios yra Europos ekonomikos pagrindas, gali tapti finansiškai silpnesnės. Tokios įmonės negali lengvai patekti į kapitalo rinkas, todėl jų palūkanų išlaidų atskaitymo ribojimas gali visoje Europoje trukdyti investicijoms, ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK laikosi nuomonės, kad mažųjų ir labai mažų įmonių atveju nuosavo kapitalo skatinimas turi būti vykdomas daugiausia (jei ne vien tik) taikant mokesčių lengvatas nuosavam kapitalui, nesudarant nepalankių sąlygų atskaityti skolos palūkanų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad Komisijos pasiūlyme nurodyta 1–1,5 % įmokų rizika neatitinka realios rinkos padėties ir yra nepakankama, kad kompensuotų palūkanų išlaidų atskaitymo praradimą. 2021 m. rizikos priedas visose valstybėse narėse viršijo 5 % ir šiuo metu tebėra tokio paties lygio. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK baiminasi, jog dėl to, kad neleidžiama atskaityti pagrįstų verslo vykdymo sąnaudų palūkanų mokesčių forma, Europos įmonės gali atsidurti nepalankioje konkurencinėje padėtyje, palyginti su kitų didžiųjų prekybos blokų įmonėmis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad neleidžiant Europos įmonėms atskaityti palūkanų būtų skatinama sudaryti išperkamosios nuomos susitarimus, o ne tiesiogiai investuoti į mašinas ir įrangą. Be to, grupės vidaus finansavimas didelėse bendrovių grupėse, vykdančiose centralizuotas iždo funkcijas, taptų sudėtingesnis ir susilpnėtų, o investicijų finansavimas taptų brangesnis, todėl būtų mažiau investuojama. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Todėl, siekdamas konstruktyviai prisidėti ir visapusiškai išreikšti savo susirūpinimą, EESRK siūlo Komisijai iš esmės persvarstyti savo pasiūlymą, įskaitant visišką arba dalinį atleidimą nuo skolos palūkanų atskaitymo ribojimų, ypač MVĮ ir labai mažų įmonių naudai. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1. | Komisijos pasiūlymu (1) priimti direktyvą dėl DEBRA siekiama spręsti ES įmonių dėl mokesčio atsirandančio finansavimui skolintomis lėšomis, o ne nuosavu kapitalu palankaus mokestinio iškraipymo problemą pateikiant taisykles dėl sąlyginių palūkanų už nuosavo kapitalo padidėjimą atskaitymo ir nustatant konkrečius grynųjų skolinimosi sąnaudų mokesčio atskaitos apribojimus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pasiūlymas atitinka Komisijos komunikatą „21-ojo amžiaus verslo apmokestinimas“ (2), kuriame teigiama, kad įsiskolinimui palankus mokesčių taisyklių iškraipymas yra svarbus klausimas, kurį turi spręsti Europos institucijos, kad būtų sukurta teisinga ir veiksminga mokesčių sistema. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komunikate Komisija pažymi, kad šiuo metu įmonė „su skolos finansavimu susijusias palūkanas atskaityti gali, o išlaidų, susijusių su nuosavo kapitalo finansavimu, pavyzdžiui, išmokėtų dividendų, – negali, ir tai ją skatina finansuoti investicijas ne nuosavomis, o skolintomis lėšomis. Dėl to gali atsirasti pernelyg didelės skolų sankaupos, kurios gali turėti neigiamą šalutinį poveikį visai ES, jei kuriose nors šalyse labai daug įmonių taptų nemokios. Dėl įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo taip pat neapsimoka finansuoti inovacijų nuosavomis lėšomis“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisijos pasiūlyme taip pat atsižvelgiama į konkretų Europos Parlamento prašymą spręsti finansavimui skolintomis lėšomis (o ne nuosavu kapitalu) palankaus mokestinio iškraipymo problemą, kartu užtikrinant veiksmingas kovos su mokesčių vengimu nuostatas, kad būtų išvengta to, kad bet kuri lengvata nuosavam kapitalui nebūtų naudojama kaip nauja mokesčių bazės erozijos priemonė (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisijos pasiūlymas buvo pateiktas surengus išsamias konsultacijas, kuriose dalyvavo įvairios suinteresuotosios šalys – nuo akademinės bendruomenės atstovų iki valdžios institucijų, NVO, verslo asociacijų ir įmonių. Per konsultacijas paaiškėjo, kad didžioji dauguma suinteresuotųjų šalių teigė, kad būtina imtis iniciatyvos mažinti įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisija taip pat dirbo su šešiomis valstybėmis narėmis, kurios jau įgyvendino taisykles dėl finansavimui skolintomis lėšomis (o ne nuosavu kapitalu) palankaus mokestinio iškraipymo, kad, remdamasi jų tiesiogine patirtimi, įgytų konkrečių ekspertinių žinių apie tokių taisyklių veikimą (4). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Rengdama pasiūlymą, Komisija apsvarstė penkias galimas reguliavimo galimybes: i) 1 galimybė: neribotam laikui nustatyti lengvatą įmonių nuosavo kapitalo atsargoms; ii) 2 galimybė: nustatyti lengvatą, tačiau tik naujam kapitalui ir dešimčiai metų; iii) 3 galimybė: nustatyti lengvatą įmonių kapitalui, kartu neleidžiant atskaityti dabartinių palūkanų mokėjimų; iv) 4 galimybė: visiškai neleisti atskaityti palūkanų išlaidų; v) 5 galimybė: nustatyti sąlyginių palūkanų lengvatą už naują įmonių nuosavą kapitalą dešimčiai metų dalinai apribojant skolos mokesčių atskaitą visoms įmonėms. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | 5 galimybė buvo išskirta kaip tinkamiausia, todėl Komisijos pasiūlyme konkrečiai parengtos tikslinės taisyklės, susijusios tiek su lengvata nuosavam kapitalui, tiek su skolos palūkanų atskaitymo apribojimu. Finansų įmonėms priemonės aiškiai netaikomos, nes joms jau yra taikomos teisės aktais nustatytos nuosavo kapitalo prievolės, neleidžiančios turėti per mažo nuosavo kapitalo. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Konkrečiau kalbant, Komisijos pasiūlyme numatyta nuosavo kapitalo lengvata apskaičiuojama lengvatos bazę dauginant iš sąlyginės palūkanų normos. Savo ruožtu lengvatos bazė yra lygi nuosavo kapitalo mokestinių metų pabaigoje ir nuosavo kapitalo praėjusių mokestinių metų pabaigoje skirtumui, t. y. nuosavo kapitalo padidėjimui per metus. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Jei mokesčių mokėtojo, kuris jau pasinaudojo lengvata nuosavam kapitalui, lengvatos bazė tam tikru mokestiniu laikotarpiu yra neigiama (nuosavo kapitalo sumažėjimas), proporcinga suma bus apmokestinama 10 mokestinių laikotarpių iš eilės ir neviršijant viso grynojo nuosavo kapitalo, kuriam buvo gauta tokia lengvata, padidėjimo, nebent mokesčių mokėtojas pateiktų įrodymų, kad taip atsitiko dėl per mokestinį laikotarpį patirtų nuostolių arba dėl teisinės prievolės. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pasiūlyme nustatomos konkrečios taisyklės dėl taikytinos atitinkamos sąlyginės palūkanų normos ir, atsižvelgiant į sunkumus gauti finansavimą, numatyta taikyti didesnę normą MVĮ, nesuteikiant valstybėms narėms galimybės taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. Siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui, vykdant BEPS projektą ir įgyvendinant ES teisės aktus pagal KMVD (5), jau nustatyta, kad lengvatos atskaitymas negali viršyti 30 % mokesčių mokėtojo EBITDA (6) kiekvienais mokestiniais metais. Siūloma koordinuoti šiuos du apribojimus. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Kalbant apie skolą, proporcingas ribojimas apribos palūkanų atskaitymą iki 85 % grynųjų skolinimosi sąnaudų, t. y. iš sumokėtų palūkanų atėmus gautas palūkanas. Komisijos teigimu, taikant šį metodą galima spręsti įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo problemą, kartu veikiant ir nuosavo kapitalo, ir skolos atžvilgiu. Tačiau neįtraukiamas joks nuosavybės padidėjimas dėl įmonių tarpusavio sandorių arba turto perkainojimo. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Pasiūlymo teisinis pagrindas yra SESV 115 straipsnis dėl derinimo priemonių direktyvos forma, ir Komisija mano, kad pasiūlymas dėl direktyvos atitinka proporcingumo ir subsidiarumo principus. Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas yra 2024 m. pradžia, o valstybėms narėms, kurios jau yra nustačiusios taisykles dėl įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, bus leidžiama ir toliau taikyti šiuo metu galiojančias lengvatas likusiam tokių lengvatų galiojimo laikotarpiui pagal nacionalinę teisę ir ne ilgesnį kaip dešimties metų leistiną laikotarpį. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK pritaria tikslams, kurių siekiama Komisijos pasiūlymu, nes jie skirti spręsti svarbų ir ilgą laiką svarstomą įmonių apmokestinimo klausimą, pvz., dėl mokesčio atsirandantį mokestinį iškraipymą, pagal kurį įsiskolinimas turi pranašumų prieš nuosavą kapitalą. EESRK mano, kad visų dydžių Europos įmonėms gali būti labai naudingos šiuo atžvilgiu pagrįstos ir tinkamai parengtos taisyklės, dėl kurių vidaus rinka taptų konkurencingesnė. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK primena savo nuomonę „Pelno mokesčio vaidmuo įmonių valdyme“ (7), kurioje raginama rasti sprendimą dėl įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, pabrėžiant riziką, susijusią su netinkamu įsiskolinimo lygiu, ir atkreipiant dėmesį į tai, kad „finansavimui skolintomis lėšomis (palyginti su nuosavo kapitalo finansavimu) palankus mokestinis iškraipymas įmonių apmokestinimo sistemose daro poveikį socialinėms ir ekonominėms sąnaudoms, taip pat įmonių įsiskolinimo lygiui ir jų valdymui“ (8).
  EESRK taip pat pabrėžė, kad įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo problemos sprendimu būtų galima prisidėti prie plataus užmojo Komisijos darbotvarkės, kuria siekiama, kad Europos ekonomika taptų tvaresnė ir labiau skaitmenizuota (9), ir pažymėjo, kad „pernelyg didelė priklausomybė nuo finansavimo skolintomis lėšomis gali trukdyti siekti Europos Komisijos tikslų, nes įmonės tampa finansiškai pažeidžiamos ir gali būti neigiamai paveiktos galimybės imtis naujų rizikingų žaliųjų investicinių projektų“. Tačiau taikytinomis taisyklėmis turi būti tinkamai sprendžiamas DEBRA klausimas. Komitetas būtent mano, kad Komisijos pateikti pasiūlymai gali pakenkti MVĮ, ypač labai mažoms įmonėms, ir dėl to jos taptų finansiškai silpnesnės. |
| --- | --- |

3.2.

EESRK taip pat pabrėžė, kad įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo problemos sprendimu būtų galima prisidėti prie plataus užmojo Komisijos darbotvarkės, kuria siekiama, kad Europos ekonomika taptų tvaresnė ir labiau skaitmenizuota (9), ir pažymėjo, kad „pernelyg didelė priklausomybė nuo finansavimo skolintomis lėšomis gali trukdyti siekti Europos Komisijos tikslų, nes įmonės tampa finansiškai pažeidžiamos ir gali būti neigiamai paveiktos galimybės imtis naujų rizikingų žaliųjų investicinių projektų“. Tačiau taikytinomis taisyklėmis turi būti tinkamai sprendžiamas DEBRA klausimas. Komitetas būtent mano, kad Komisijos pateikti pasiūlymai gali pakenkti MVĮ, ypač labai mažoms įmonėms, ir dėl to jos taptų finansiškai silpnesnės.

| 3.3. | Palūkanų išlaidų atskaitymo apribojimas trukdo investicijoms, ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Tokie neigiami padariniai dar labiau tikėtini esant dabartinei ekonominei padėčiai, kai didėja palūkanų normos. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pažymi, jog pageidautina, kad veiksmai būtų vykdomi ES lygmeniu, palyginti su keliomis nekoordinuotomis atskirų valstybių narių iniciatyvomis. Vis dėlto, kadangi šešios valstybės narės jau taiko vidaus taisykles, susijusias su atskaitymais nuosavo kapitalo finansavimo atžvilgiu, verta pažymėti, kad grynasis nuosavam kapitalui taikomų lengvatų ir palūkanų atskaitymo draudimo poveikis ne visiškai suvienodins investicines išlaidas visoje ES, net ir tuo atveju, jei bus priimta ši direktyva. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK palankiai vertina Komisijos pradėtas plataus masto ir išsamias konsultacijas dėl DEBRA pasiūlymo, per kurias daug įvairių suinteresuotųjų šalių – verslo asociacijų, įmonių, valdžios institucijų ir akademinės bendruomenės atstovų – turėjo galimybę pareikšti savo poziciją dėl labai svarbaus įmonių apmokestinimo ir įmonių valdymo ES klausimo. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK taip pat vertina tikslines konsultacijas, kurias Komisija surengė kartu su šešiomis valstybėmis narėmis, kurios jau patvirtino taisykles dėl finansavimui skolintomis lėšomis (o ne nuosavu kapitalu) palankaus mokestinio iškraipymo, nes tokiomis konsultacijomis reguliavimo institucijai leidžiama atsižvelgti į nacionalinių teisės aktų leidėjų ir mokesčių administratorių šioje srityje jau įgytą patirtį. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK mano, kad Komisijos sprendimas teikti pirmenybę nuosavam kapitalui, o ne skolai, ne tik suteikiant lengvatą įmonių ilgainiui padidintam nuosavam kapitalui, bet ir 15 % sumažinant įmonių turimų skolų atskaitymą, pakenks Europos įmonėms, ypač MVĮ ir labai mažoms įmonėms. Tokių įmonių atveju nuosavo kapitalo skatinimas iš tiesų turėtų būti vykdomas daugiausia (jei ne vien tik) taikant mokesčių lengvatas nuosavam kapitalui, nesudarant nepalankių sąlygų atskaityti palūkanų už skolą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK mano, kad rizikinga apriboti skolos palūkanų atskaitymą, ypač MVĮ ir labai mažoms įmonėms, dabartiniame ekonominiame scenarijuje, kuriam būdingas dvigubas neigiamas ilgalaikės infliacijos ir didėjančių palūkanų normų, kurias centriniai bankai taiko siekdami suvaldyti infliaciją, poveikis. Be to, pandemijos metu daugelyje įmonių padidėjo įsiskolinimo lygis. Dėl mokesčių atskaitos apribojimo iš tiesų gali būti sunkiau valdyti skolas, slegiančias mažąsias ir labai mažas įmones. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Teisingumo Teismo išplėtotą proporcingumo principą reikalaujama, kad ES institucijos parengtų taisykles, kurios būtų tinkamos reguliavimo tikslams pasiekti kuo mažiau pakenkiant reguliuojamiems subjektams. Šiuo klausimu EESRK pažymi, kad gerokai sumažinus atskaitymą finansavimo skolintomis lėšomis atžvilgiu gali kilti nenumatytų pasekmių MVĮ, ypač labai mažoms įmonėms, pavyzdžiui, susilpnėtų įmonių skolų tvarumas, tektų atleisti darbuotojus ir būtų prarastas bendras finansinio stabilumas visoje vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad neleidžiant atskaityti palūkanų būtų skatinama sudaryti išperkamosios nuomos susitarimus, o ne įmonėms pačioms investuoti į mašinas ir įrangą. Ši paskata nėra tinkama įvesti, bent jau neatlikus išsamios analizės. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Daug įmonių naudojasi grupės vidaus finansavimu ir vykdo centralizuoto iždo funkcijas, kad galėtų ekonomiškai efektyviai finansuoti investicijas. Siūlomomis taisyklėmis iš esmės būtų reikalaujama, kad kiekviena grupės įmonė finansuotų savo investicijas. Tai padidins finansavimo išlaidas, todėl, deja, bus mažiau investuojama. EESRK mano, kad šį klausimą būtina spręsti, sudarant sąlygas toliau veiksmingai finansuoti investicijas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK rekomenduoja apriboti reikalavimų laikymosi išlaidas Europos įmonėms, norinčioms pasinaudoti nauja nuosavo kapitalo lengvata, užtikrinant pakankamą teisinį tikrumą ir naujų taisyklių nuspėjamumą, kad būtų išvengta neaiškumų ir aiškinimo klausimų, dėl kurių mokesčių administratoriai ir įmonės galėtų pradėti ilgas derybas ar net bylinėtis. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Atsižvelgdamas į ankstesnius argumentus ir norėdamas pateikti konstruktyvų indėlį, EESRK siūlo iš esmės persvarstyti Komisijos pasiūlymą, įskaitant visišką arba bent dalinį MVĮ ir labai mažų įmonių atleidimą nuo DEBRA taisyklių. |
| --- | --- |

4.7.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl taisyklių, kuriomis reglamentuojama įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinanti lengvata ir galimybės atskaityti palūkanas įmonių pelno mokesčio tikslais ribojimas, nustatymo (COM(2022) 216 final).

1

dėl taisyklių, kuriomis reglamentuojama įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinanti lengvata ir galimybės atskaityti palūkanas įmonių pelno mokesčio tikslais ribojimas, nustatymo

(2)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „21-ojo amžiaus verslo apmokestinimas“ (COM(2021) 251 final).

2

(3)  2022 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nacionalinių mokesčių reformų poveikio ES ekonomikai, (2021/2074(INI)) (OL C 342, 2022 9 6, p. 14).

3

(4)  Valstybės narės, kuriose galioja taisyklės, kuriomis numatoma lengvata dėl nuosavo kapitalo padidėjimo, gali atidėti šios direktyvos nuostatų taikymą, kol galioja teisės, jau nustatytos pagal nacionalines taisykles (tęstinumo išlyga). Mokesčių mokėtojai, kurie [2024 m. sausio 1 d.] naudojasi nuosavo kapitalo lengvata pagal nacionalinę teisę (Belgijoje, Kipre, Italijoje, Maltoje, Lenkijoje ir Portugalijoje), galės ir toliau naudotis tokia lengvata pagal nacionalinę teisę ne ilgiau kaip 10 metų.

4

(5)  2016 m. liepos 12 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/1164, kuria nustatomos kovos su mokesčių vengimo praktika, tiesiogiai veikiančia vidaus rinkos veikimą, taisyklės (OL L 193, 2016 7 19, p. 1).

5

(6)  EBITDA – pajamos neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos.

6

(7)  OL C 152, 2022 4 6, p. 13.

7

(8)  OL C 152, 2022 4 6, p. 13, 4.1–4.7 punktai.

8

(9)  OL C 152, 2022 4 6, p. 13.

9

---

| 2023 2 28 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 75/204 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 2 28

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 75/204

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1108/70, įvedantis geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transporto infrastruktūros išlaidų apskaitos sistemą, ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 851/2006, nustatantis įvairių sąskaitų formų pozicijų, nurodytų Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1108/70 I priede, turinį

(COM(2022) 381 final)

(2023/C 75/32)

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 9 12
  Europos Sąjungos Taryba, 2022 8 12 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2022 10 26 |
| Plenarinė sesija Nr. | 573 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 170 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 9 12

Europos Sąjungos Taryba, 2022 8 12

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2022 10 26

Plenarinė sesija Nr.

573

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

170 / 0 / 0

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymo turinys yra be išlygų priimtinas ir kad dėl jo neturi pastabų, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

Briuselis, 2022 m. spalio 26 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---