# Jurnalul Oficial C 66/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 66 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6623 februarie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 66

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6623 februarie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2023/C 66/01 | Recomandarea Băncii Centrale Europene din 15 februarie 2023 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (BCE/2023/1) | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

2023/C 66/01

Recomandarea Băncii Centrale Europene din 15 februarie 2023 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (BCE/2023/1)

1

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 66/02 | Comunicare a Comisiei – Orientări în temeiul articolului 33a alineatul (3) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale cu privire la domeniul de aplicare al rapoartelor statelor membre privind măsurile de promovare și dezvoltare a competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei | 3 |
| 2023/C 66/03 | Inițierea procedurii (Cazul M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  ) | 10 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 66/02

Comunicare a Comisiei – Orientări în temeiul articolului 33a alineatul (3) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale cu privire la domeniul de aplicare al rapoartelor statelor membre privind măsurile de promovare și dezvoltare a competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei

3

2023/C 66/03

Inițierea procedurii (Cazul M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  )

1

10

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 66/04 | Rata de schimb a monedei euro – 22 februarie 2023 | 11 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 66/04

Rata de schimb a monedei euro – 22 februarie 2023

11

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 66/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 12 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 66/06 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 14 |
| 2023/C 66/07 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 21 |
| 2023/C 66/08 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 28 |
| 2023/C 66/09 | Publicarea unei modificări standard aprobate a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate din sectorul produselor agricole și alimentare, menționată la articolul 6b alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei | 32 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2023/C 66/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

12

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 66/06

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

14

2023/C 66/07

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

21

2023/C 66/08

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

28

2023/C 66/09

Publicarea unei modificări standard aprobate a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate din sectorul produselor agricole și alimentare, menționată la articolul 6b alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

| 23.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/1

---

RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 15 februarie 2023

către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

(BCE/2023/1)

(2023/C 66/01)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,

întrucât:

| (1) | Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Auditul conturilor Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro este efectuat de auditori externi independenți recomandați de Consiliul guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

| (2) | În 2016, Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland a selectat Mazars drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2016-2020 (1). În 2021, mandatul Mazars ca auditori externi pentru Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland a fost prelungit pentru exercițiile financiare 2021 și 2022 (2). |
| --- | --- |

(2)

În 2016, Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland a selectat Mazars drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2016-2020 (1). În 2021, mandatul Mazars ca auditori externi pentru Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland a fost prelungit pentru exercițiile financiare 2021 și 2022 (2).

| (3) | Mandatul actualilor auditori externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, Mazars, va înceta după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2022. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2023. |
| --- | --- |

(3)

Mandatul actualilor auditori externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, Mazars, va înceta după efectuarea auditului aferent exercițiului financiar 2022. Prin urmare, este necesară desemnarea unor auditori externi începând cu exercițiul financiar 2023.

| (4) | Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland a selectat Grant Thornton Ireland drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2023-2027, cu opțiunea de a prelungi acest mandat pentru exercițiile financiare 2028 și 2029, |
| --- | --- |

(4)

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland a selectat Grant Thornton Ireland drept auditori externi pentru exercițiile financiare 2023-2027, cu opțiunea de a prelungi acest mandat pentru exercițiile financiare 2028 și 2029,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Se recomandă desemnarea Grant Thornton Ireland drept auditori externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland pentru exercițiile financiare 2023-2027, cu opțiunea de a prelungi acest mandat pentru exercițiile financiare 2028 și 2029.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 15 februarie 2023.

Președinta BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  Recomandarea BCE/2016/29 a Băncii Centrale Europene din 28 octombrie 2016 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (JO C 413, 10.11.2016, p. 1).

1

(2)  Recomandarea BCE/2021/44 a Băncii Centrale Europene din 29 septembrie 2021 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (JO C 403, 6.10.2021, p. 1).

2

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/3

---

COMUNICARE A COMISIEI

Orientări în temeiul articolului 33a alineatul (3) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale cu privire la domeniul de aplicare al rapoartelor statelor membre privind măsurile de promovare și dezvoltare a competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei

(2023/C 66/02)

I.   INTRODUCERE

Persoanele cu educație în domeniul mass-mediei pot să facă alegeri în cunoștință de cauză, să înțeleagă natura conținutului și a serviciilor și să beneficieze de întreaga gamă de oportunități oferite de noile tehnologii ale comunicațiilor. Aceste persoane pot să se protejeze în mai mare măsură, atât pe sine, cât și familiile lor, de conținutul dăunător sau ilegal. Educația în domeniul mass-mediei poate reprezenta, de asemenea, un instrument valoros de combatere a răspândirii dezinformării, permițând utilizatorilor să evalueze în mod critic sursa de informații și, astfel, să detecteze conținutul fals sau înșelător, astfel cum se prevede în Orientările Comisiei privind consolidarea Codului de bune practici privind dezinformarea (1). Prin urmare, educația în domeniul mass-mediei oferă cetățenilor posibilitatea să participe la o dezbatere democratică mai deschisă și mai informată.

Caracterul esențial al educației în domeniul digital și nevoia de consolidare a acesteia au fost recunoscute în Planul de acțiune pentru democrația europeană (2) și în Planul de acțiune pentru mass-media (3). Îmbunătățirea aptitudinilor și competențelor digitale pentru transformarea digitală, inclusiv a celor legate de educația în domeniul digital și al mass-mediei, reprezintă una dintre prioritățile strategice ale Planului de acțiune pentru educația digitală (4).

Considerentul 59 din Directiva (UE) 2018/1808 recunoaște că „educația în domeniul mass-mediei” se referă la abilități, cunoștințe și capacități de înțelegere care permit cetățenilor să utilizeze mijloacele de informare în mod eficient și în condiții de siguranță. Pentru a permite cetățenilor să aibă acces la informații și să utilizeze, să evalueze în mod critic și să creeze conținut mass-media în mod responsabil și în condiții de siguranță, este necesar ca aceștia să dispună de competențe avansate legate de educația în domeniul mass-mediei.

Educația în domeniul mass-mediei nu ar trebui să se limiteze la cunoașterea instrumentelor și a tehnologiilor, ci ar trebui să aibă drept scop înzestrarea cetățenilor cu capacități de gândire critică necesare pentru a-și folosi discernământul, pentru a analiza realități complexe și pentru a recunoaște diferența dintre opinii și fapte. Prin urmare, este necesar ca statele membre, pe lângă furnizorii de servicii mass-media și furnizorii de platforme de partajare a materialelor video, și în cooperare cu toate părțile interesate relevante, să promoveze educația în domeniul mass-mediei în toate segmentele societății, pentru persoanele de toate vârstele și pentru toate mijloacele de comunicare în masă. Progresele înregistrate în acest sens ar trebui urmărite îndeaproape.

Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) (5) stabilește, la articolul 33a alineatul (1), noi obligații pentru statele membre de a promova și de a lua măsuri în vederea dezvoltării competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei.

În temeiul articolului 33a alineatul (2) din DSMAV, statele membre trebuie să raporteze Comisiei cu privire la punerea în aplicare a acestei obligații „până la 19 decembrie 2022 și, ulterior, o dată la trei ani”.

În conformitate cu articolul 33a alineatul (3), „după consultarea Comitetului de contact, Comisia emite orientări cu privire la domeniul de aplicare al acestor rapoarte”.

Articolul 28b din DSMAV stabilește, de asemenea, în contextul protejării utilizatorilor împotriva conținutului ilegal și dăunător, obligații pentru platformele de partajare a materialelor video în ceea ce privește educația în domeniul mass-mediei. În conformitate cu articolul 28b alineatul (3) litera (j), statele membre trebuie să se asigure că toți furnizorii de platforme de partajare a materialelor video aflați sub jurisdicția lor prevăd măsuri și instrumente eficace privind educația în domeniul mass-mediei și sensibilizează utilizatorii cu privire la respectivele măsuri și instrumente.

În temeiul articolului 28b alineatul (5), statele membre trebuie să instituie mecanismele necesare pentru a evalua pertinența oricăror astfel de măsuri luate de furnizorii de platforme de partajare a materialelor video și trebuie să încredințeze evaluarea acestor măsuri autorităților sau organismelor lor naționale de reglementare.

În conformitate cu considerentul 5 din Directiva (UE) 2018/1808, un serviciu de comunicare socială ar trebui să fie vizat de aceste obligații dacă furnizarea de programe și de materiale video generate de utilizatori constituie o funcționalitate esențială a serviciului respectiv. Furnizarea de programe și de materiale video generate de utilizatori ar putea fi considerată o funcționalitate esențială a unui serviciu de comunicare socială în cazul în care conținutul audiovizual nu este doar auxiliar sau nu constituie o parte minoră a activităților acestuia (6).

Articolul 30b alineatul (3) litera (b) din DSMAV prevede că Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale (ERGA) trebuie „să facă schimb de experiență și de bune practici în ceea ce privește aplicarea cadrului de reglementare privind serviciile mass-media audiovizuale, inclusiv cu privire la accesibilitate și la competențele în domeniul mass-mediei”.

Un alt forum pentru schimbul de bune practici privind activitățile de educație în domeniul mass-mediei și pentru explorarea sinergiilor este Grupul de experți privind educația în domeniul mass-mediei al Comisiei (7). Grupul de experți al Comisiei privind combaterea dezinformării și promovarea alfabetizării digitale prin educație și formare (8) a oferit, de asemenea, un cadru important pentru schimburile legate de inițiativele europene eficace din domeniul educației și formării.

În conformitate cu articolul 33a alineatul (3) din DSMAV, prezentul document urmărește să ofere orientări cu privire la domeniul de aplicare al rapoartelor statelor membre privind măsurile de promovare și dezvoltare a competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei. În completarea obiectivelor generale stabilite în DSMAV, orientările urmăresc, de asemenea, să ajute statele membre să facă schimb de bune practici privind educația în domeniul mass-mediei. În procesul de elaborare a orientărilor, Comisia a consultat în mod corespunzător Comitetul de contact, astfel cum se prevede la articolul 33a alineatul (3) din DSMAV.

Orientările nu au un caracter obligatoriu. În măsura în care orientările pot interpreta DSMAV, poziția Comisiei nu aduce atingere niciunei interpretări a Curții de Justiție a Uniunii Europene.

II.   PERIOADA DE RAPORTARE ȘI ACTORII RELEVANȚI DE PE PIAȚA MASS-MEDIEI

1.   Perioada de raportare

Articolul 2 din Directiva (UE) 2018/1808 cere statelor membre să transpună dispozițiile acesteia până la 19 septembrie 2020. Având în vedere acest lucru, rapoartele statelor membre ar trebui să acopere inițial perioada septembrie 2020-octombrie 2022 (9). Rapoartele ulterioare ar trebui să acopere perioade de trei ani, care se încheie în luna octombrie a ultimului an al fiecărei perioade.

2.   Actorii relevanți de pe piața mass-mediei

În conformitate cu articolul 33a alineatul (1) și cu articolul 28b alineatul (3) din DSMAV, rapoartele statelor membre ar trebui să includă cel puțin măsuri de educație în domeniul mass-mediei legate de serviciile mass-media audiovizuale și de platformele de partajare a materialelor video, astfel cum sunt definite în DSMAV.

III.   STRUCTURA RAPORTULUI

1.   Prezentare generală

Rapoartele ar trebui să conțină cinci secțiuni (a. – e.; a se vedea mai jos). Primele două secțiuni (a. – b.) ar trebui să furnizeze cel puțin informațiile indicate în fiecare din ele. Secțiunile a treia, a patra și a cincea (c., d. și e.) pornesc de la abordarea bazată pe cele mai bune eforturi în ceea ce privește descrierea măsurilor relevante indicate în acestea. Statele membre au, de asemenea, posibilitatea de a include orice informații suplimentare pe care le consideră relevante pentru raport.

Fiecare secțiune a rapoartelor ar trebui să furnizeze o listă și, dacă este posibil, o scurtă descriere a măsurilor, a modalităților, a activităților și a evoluțiilor. Scurta descriere ar putea include principalele elemente, cum ar fi obiectivele, organismele țintă și/sau datele demografice, metodele de punere în aplicare și, dacă sunt disponibile, rezultatele. În măsura posibilului, rapoartele ar trebui să includă și trimiteri la surse de informații, cum ar fi site-urile relevante, chiar dacă sunt disponibile numai în limbile naționale.

2.   Structura raportului

a.   Măsuri juridice și/sau de politică

Statele membre ar trebui să raporteze cu privire la măsurile legislative și alte măsuri de natură juridică pe care le-au instituit și, după caz, cu privire la măsurile planificate pentru promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei. În special, acestea ar trebui să raporteze cu privire la normele juridice aplicabile serviciilor mass-media audiovizuale și furnizorilor de platforme de partajare a materialelor video, astfel cum sunt definiți în DSMAV, inclusiv în cazul în care astfel de norme fac parte din cadre mai ample de educație în domeniul mass-mediei, de exemplu, care acoperă toate serviciile mass-media și/sau toate serviciile societății informaționale.

În măsura posibilului, statele membre ar trebui, de asemenea, să raporteze cu privire la măsurile de politică mai ample, cum ar fi strategiile și planurile de acțiune naționale și/sau regionale de promovare și dezvoltare a competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei.

În măsura în care normele juridice aplicabile impun obligații furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale și furnizorilor de platforme de partajare a materialelor video de a pune în aplicare măsuri de educație în domeniul mass-mediei, statele membre ar trebui, în măsura posibilului, să raporteze cu privire la astfel de măsuri pentru furnizorii aflați sub jurisdicția lor. În ceea ce privește platformele de partajare a materialelor video, statele membre ar trebui, de asemenea, să raporteze cu privire la evaluările lor referitoare la caracterul adecvat al măsurilor de educație în domeniul mass-mediei puse în aplicare de furnizorii de platforme de partajare a materialelor video aflați sub jurisdicția lor, ținând seama de setul de instrumente pentru educația în domeniul mass-mediei (10).

b.   Măsuri organizaționale

Statele membre ar trebui să raporteze cu privire la acordurile și măsurile organizatorice instituite pentru a permite punerea în aplicare a obligațiilor privind educația în domeniul mass-mediei în temeiul DSMAV. În special, statele membre ar trebui să indice care sunt, după caz, la nivel național, regional și/sau local, autoritățile sau organismele responsabile cu promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei, precum și cu supravegherea respectării eventualelor obligații impuse furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale și furnizorilor de platforme de partajare a materialelor video. Statele membre ar trebui, de asemenea, să indice sarcinile specifice care au fost încredințate acestor autorități sau organisme. În acest context, ar trebui specificate toate sarcinile în domeniul educației în domeniul mass-mediei care revin autorităților independente de reglementare în domeniul mass-mediei.

În măsura posibilului, rapoartele ar trebui să furnizeze și informații referitoare la structura (structurile) de cooperare între părțile interesate și la diferitele părți interesate care cooperează cu autoritățile și organismele din statele membre în scopul activităților lor de educație în domeniul mass-mediei.

c.   Finanțarea publică și alte mecanisme de finanțare a educației în domeniul mass-mediei

Statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a descrie amploarea și calendarul (calendarele) resurselor financiare publice alocate pentru promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei. Această descriere ar trebui să cuprindă cel puțin bugetul la nivel național. Rapoartele ar putea descrie pe scurt instrumentele de finanțare utilizate pentru finanțarea activităților de educație în domeniul mass-mediei, inclusiv cele care vizează atragerea de finanțare privată.

d.   Activități de implicare și de sensibilizare, inclusiv programe de educație în domeniul mass-mediei

Statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a raporta cu privire la orice activități de implicare sau de sensibilizare pe care au desfășurat-o pentru promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei pentru toate grupele de vârstă atât în cadrul educației formale, cât și din perspectiva învățării pe tot parcursul vieții. În măsura posibilului și dacă este cazul, statele membre ar putea, de asemenea, să facă trimitere la activitățile relevante de implicare și de sensibilizare desfășurate de actorii de pe piață, de organismele științifice sau de organizațiile neguvernamentale. Acestea pot include săptămâni ale educației în domeniul mediatic, precum și campanii și activități de formare care vizează anumite segmente demografice, inclusiv tinerii.

În acest sens, statele membre ar putea analiza posibilitatea de a stabili mijloace structurate de comunicare cu centrele naționale ale Observatorului european al mass-mediei digitale (EDMO) (11), finanțat de Comisia Europeană. Printre obiectivele centrelor naționale EDMO se numără (i) cooperarea cu autoritățile naționale din domeniul mass-mediei în ceea ce privește monitorizarea politicilor platformelor online și ale ecosistemului mass-mediei digitale și (ii) organizarea de activități de alfabetizare mediatică (12).

Acolo unde este posibil, statele membre ar putea, de asemenea, să raporteze cu privire la includerea unor măsuri de promovare și dezvoltare a competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei în programele educaționale formale la diferite niveluri (primar, secundar, superior sau de alt nivel de educație și formare, după caz) (13), ca subiect separat și/sau transversal. Acestea ar putea acoperi, de asemenea, module specifice de educație în domeniul mass-mediei pentru profesori și formatori, în special în ceea ce privește formarea inițială a cadrelor didactice și/sau dezvoltarea profesională continuă, astfel cum se menționează în Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 2006 privind protecția minorilor și a demnității umane, precum și privind dreptul la replică în legătură cu competitivitatea industriei europene a serviciilor audiovizuale și de informare online (14).

Rapoartele ar putea face referire la resursele relevante în materie de educație în domeniul mass-mediei aflate la dispoziția publicului, cum ar fi portalurile dedicate, chiar dacă sunt disponibile numai în limbile naționale.

e.   Măsuri și metode de evaluare

Statele membre care utilizează sau ar dori să introducă măsuri de evaluare a impactului inițiativelor regionale sau naționale de promovare a educației în domeniul mass-mediei, inclusiv indicatori de măsurare a performanței pentru a evalua impactul măsurilor și metodelor lor de educație în domeniul mass-mediei, sunt încurajate să enumere și să descrie în rapoartele lor astfel de măsuri și rezultatele acestora (15).

IV.   OBSERVAȚII PROCEDURALE

Astfel cum se prevede la articolul 30b alineatul (3) litera (b) din DSMAV, ERGA trebuie „să facă schimb de experiență și de bune practici în ceea ce privește aplicarea cadrului de reglementare privind serviciile mass-media audiovizuale, inclusiv cu privire la accesibilitate și la competențele în domeniul mass-mediei”. Având în vedere această cerință, Comisia încurajează autoritățile naționale de reglementare să continue schimbul de informații și de bune practici privind educația în domeniul mass-mediei în contextul ERGA, inclusiv în ceea ce privește aplicarea prezentelor orientări.

Pentru a promova sensibilizarea și schimbul de bune practici, rapoartele statelor membre vor fi publicate pe site-ul Comisiei.

Rapoartele vor fi, de asemenea, utile având în vedere obiectivele privind competențele digitale care fac parte din programul de politică privind deceniul digital 2030 (16), și pot contribui la foile de parcurs strategice ale statelor membre privind deceniul digital.

---

(1)  COM(2021) 262 final.

(2)  Comunicarea Comisiei privind Planul de acțiune pentru democrația europeană, COM(2020)790 final.

(3)  Comunicarea Comisiei „Mass-media europeană în deceniul digital: plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării”, COM/2020/784 final.

(4)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027: Resetarea educației și formării pentru era digitală, COM(2020) 624 final.

(5)  În sensul prezentelor orientări, trimiterile la „DSMAV” se înțeleg ca trimiteri la Directiva 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale), JO L 95, 15.4.2010, p. 1, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018, JO L 303, 28.11.2018, p. 69. Directiva este disponibilă la adresa: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:02010L0013-20181218&from=EN

(6)  A se vedea, de asemenea, Comunicarea Comisiei „Orientări privind aplicarea practică a criteriului funcționalității esențiale din definiția « serviciilor de platformă de partajare a materialelor video» în temeiul Directivei serviciilor mass-media audiovizuale” (JO C 223, 7.7.2020, p. 3).

(7)  Grupul de experți privind educația în domeniul mass-mediei se reunește de două ori pe an și oferă un spațiu interactiv pentru discuții între reprezentanții statelor membre, cu participarea unor experți invitați din comunitățile europene și mondiale ale educației în domeniul mass-mediei. A se vedea https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2541

(8)  Ca o contribuție la Planul de acțiune pentru educația digitală, grupul de experți a publicat un raport final al activității sale, care conține atât o prezentare generală a bunelor practici și a recomandărilor, cât și orientări pentru profesori și educatori privind combaterea dezinformării și promovarea alfabetizării digitale prin educație și formare. A se vedea: https://education.ec.europa.eu/ro/focus-topics/digital-education/action-plan/action-7

(9)  Statele membre care doresc acest lucru pot include, de asemenea, trimiteri la măsuri sau activități din afara acestei perioade de raportare.

(10)  https://erga-online.eu/wp-content/uploads/2021/12/ERGA-AG3-2021-Report-on-Media-Literacy.pdf

(11)  https://edmo.eu/2021/05/26/national-edmo-hubs-announced/

(12)  În prezent, 14 centre naționale selectate au devenit parte a rețelei EDMO, acoperind toate cele 27 de state membre ale UE, precum și Norvegia, care face parte din SEE.

(13)  În scopul elaborării programelor de educație în domeniul mass-mediei, statele membre pot lua în considerare Cadrul de competențe digitale pentru cetățeni, disponibil la adresa https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp/digital-competence-framework, împreună cu Orientările pentru profesori si educatori cu privire la abordarea dezinformării și promovarea educației în domeniul mass-mediei prin educație și formare, disponibil la adresa https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/a224c235-4843-11ed-92ed-01aa75ed71a1/language-en

(14)  Recomandarea privind protecția minorilor și a demnității umane și dreptul la replică în legătură cu competitivitatea industriei europene a serviciilor audiovizuale și de informare online este disponibilă la adresa: EUR-Lex - 32006H0952 - EN - EUR-Lex (europa.eu).

(15)  Pentru a evalua nivelurile de educație în domeniul mass-mediei, statele membre pot utiliza cadrele de evaluare existente. Astfel de cadre includ Study on Assessment Criteria for Media Literacy Levels: A comprehensive view of the concept of media literacy and an understanding of how media literacy levels in Europe should be assessed („Studiul privind criteriile de evaluare pentru nivelurile de educație în domeniul mass-mediei: O privire cuprinzătoare asupra conceptului de educație în domeniul mass-media și o înțelegere a modului în care trebuie evaluate nivelurile de educație în domeniul mass-mediei în Europa”) (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/115550fe-a89f-4086-82e5-c7573e26c38a), Testing and Refining Criteria to Assess Media Literacy Levels in Europe („Testarea și aprofundarea criteriilor de evaluare a educației în domeniul mass-mediei în Europa”) (https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/4cbb53b5-689c-4996-b36b-e920df63cd40) și Global media and information literacy assessment framework: country readiness and competencies („Cadrul global de evaluare a educației în domeniul mass-mediei și al informațiilor: nivelul de pregătire și competențele la nivel de țară”), elaborat de UNESCO (https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000224655).

(16)  Decizia (UE) 2022/2481 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2022 de instituire a programului de politică pentru 2030 privind deceniul digital (JO L 323, 19.12.2022, p. 4).

---

APENDICE

Model pentru rapoartele statelor membre privind educația în domeniul mass-media

Pentru a structura rapoartele statelor membre privind educația în domeniul mass-mediei, se propun următoarele întrebări. Pentru mai multe detalii cu privire la ceea ce ar putea fi inclus, vă rugăm să consultați secțiunea 2 din prezentele orientări.

| a. | Măsuri juridice și/sau de politică |
| --- | --- |

a.

Măsuri juridice și/sau de politică

| — | Ce măsuri legislative și alte măsuri de natură juridică aplicabile serviciilor mass-media audiovizuale și furnizorilor de platforme de partajare a materialelor video există în țara dumneavoastră sau, după caz, sunt avute în vedere pentru a promova și dezvolta competențe legate de educația în domeniul mass-mediei? |
| --- | --- |

—

Ce măsuri legislative și alte măsuri de natură juridică aplicabile serviciilor mass-media audiovizuale și furnizorilor de platforme de partajare a materialelor video există în țara dumneavoastră sau, după caz, sunt avute în vedere pentru a promova și dezvolta competențe legate de educația în domeniul mass-mediei?

| — | Sunt impuse obligații în țara dumneavoastră furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale și de platforme de partajare a materialelor video pentru a pune în aplicare măsuri de educație în domeniul mass-mediei? |
| --- | --- |

—

Sunt impuse obligații în țara dumneavoastră furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale și de platforme de partajare a materialelor video pentru a pune în aplicare măsuri de educație în domeniul mass-mediei?

| — | Ce măsuri de politică mai ample există în țara dumneavoastră pentru promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei? |
| --- | --- |

—

Ce măsuri de politică mai ample există în țara dumneavoastră pentru promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei?

| — | Cum evaluați caracterul adecvat al măsurilor de educație în domeniul mass-mediei puse în aplicare de furnizorii de platforme de partajare a materialelor video aflați sub jurisdicția țării dumneavoastră, ținând seama de setul de instrumente de educație în domeniul mass-mediei? |
| --- | --- |

—

Cum evaluați caracterul adecvat al măsurilor de educație în domeniul mass-mediei puse în aplicare de furnizorii de platforme de partajare a materialelor video aflați sub jurisdicția țării dumneavoastră, ținând seama de setul de instrumente de educație în domeniul mass-mediei?

| b. | Măsuri organizaționale |
| --- | --- |

b.

Măsuri organizaționale

| — | Ce autorități sau organisme din țara dumneavoastră sunt responsabile de promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei, precum și de supravegherea respectării eventualelor obligații impuse furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale și furnizorilor de platforme de partajare a materialelor video?
  Ce sarcini specifice le-au fost încredințate? |
| --- | --- |

—

Ce autorități sau organisme din țara dumneavoastră sunt responsabile de promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei, precum și de supravegherea respectării eventualelor obligații impuse furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale și furnizorilor de platforme de partajare a materialelor video?

Ce sarcini specifice le-au fost încredințate?

| — | Ați putea furniza informații referitoare la structura (structurile) de cooperare între părțile interesate și la diferitele părți interesate care cooperează cu autoritățile și organismele din țara dumneavoastră în scopul activităților lor de educație în domeniul mass-mediei? |
| --- | --- |

—

Ați putea furniza informații referitoare la structura (structurile) de cooperare între părțile interesate și la diferitele părți interesate care cooperează cu autoritățile și organismele din țara dumneavoastră în scopul activităților lor de educație în domeniul mass-mediei?

| c. | Finanțarea publică și alte mecanisme de finanțare a educației în domeniul mass-mediei |
| --- | --- |

c.

Finanțarea publică și alte mecanisme de finanțare a educației în domeniul mass-mediei

| — | Ați putea descrie amploarea și calendarul (calendarele) resurselor financiare publice alocate în țara dumneavoastră pentru promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei și instrumentele de finanțare utilizate pentru finanțarea activităților de educație în domeniul mass-mediei, inclusiv orice instrumente care vizează atragerea de finanțare privată? |
| --- | --- |

—

Ați putea descrie amploarea și calendarul (calendarele) resurselor financiare publice alocate în țara dumneavoastră pentru promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei și instrumentele de finanțare utilizate pentru finanțarea activităților de educație în domeniul mass-mediei, inclusiv orice instrumente care vizează atragerea de finanțare privată?

| d. | Activități de implicare și de sensibilizare, inclusiv programe de educație în domeniul mass-mediei |
| --- | --- |

d.

Activități de implicare și de sensibilizare, inclusiv programe de educație în domeniul mass-mediei

| — | Ce activități de implicare sau de sensibilizare au instituit țara dumneavoastră și care au fost desfășurate de actori de pe piață, organisme științifice sau organizații neguvernamentale pentru a promova și dezvolta competențele legate de educația în domeniul mass-mediei? |
| --- | --- |

—

Ce activități de implicare sau de sensibilizare au instituit țara dumneavoastră și care au fost desfășurate de actori de pe piață, organisme științifice sau organizații neguvernamentale pentru a promova și dezvolta competențele legate de educația în domeniul mass-mediei?

| — | Țara dumneavoastră a stabilit mijloace structurate de comunicare cu centrele naționale ale Observatorului european al mass-mediei digitale (EDMO) sau a studiat această posibilitate? |
| --- | --- |

—

Țara dumneavoastră a stabilit mijloace structurate de comunicare cu centrele naționale ale Observatorului european al mass-mediei digitale (EDMO) sau a studiat această posibilitate?

| — | Ce măsuri au fost luate în țara dumneavoastră pentru a include promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei în programele de învățământ formale la diferite niveluri, în formarea profesională inițială și continuă a profesorilor și a formatorilor și pentru a pune la dispoziția publicului resursele relevante de educație în domeniul mass-mediei? |
| --- | --- |

—

Ce măsuri au fost luate în țara dumneavoastră pentru a include promovarea și dezvoltarea competențelor legate de educația în domeniul mass-mediei în programele de învățământ formale la diferite niveluri, în formarea profesională inițială și continuă a profesorilor și a formatorilor și pentru a pune la dispoziția publicului resursele relevante de educație în domeniul mass-mediei?

| e. | Măsuri și metode de evaluare |
| --- | --- |

e.

Măsuri și metode de evaluare

| — | Țara dumneavoastră utilizează sau ar dori să introducă măsuri de evaluare a impactului inițiativelor regionale sau naționale în domeniul mass-mediei, inclusiv indicatori de măsurare a performanței pentru a evalua impactul măsurilor și metodelor de educație în domeniul mass-mediei? Dacă da, vă rugăm să enumerați și să descrieți aceste măsuri și rezultatele lor. |
| --- | --- |

—

Țara dumneavoastră utilizează sau ar dori să introducă măsuri de evaluare a impactului inițiativelor regionale sau naționale în domeniul mass-mediei, inclusiv indicatori de măsurare a performanței pentru a evalua impactul măsurilor și metodelor de educație în domeniul mass-mediei? Dacă da, vă rugăm să enumerați și să descrieți aceste măsuri și rezultatele lor.

| Informații suplimentare |
| --- |
| — | Există informații suplimentare relevante pentru acest raport? |

Informații suplimentare

—

Există informații suplimentare relevante pentru acest raport?

---

| 23.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/10

---

Inițierea procedurii

(Cazul M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 66/03)

La 17 februarie 2023, Comisia a decis să inițieze procedura în cazul menționat anterior după ce a constatat că există mari îndoieli cu privire la compatibilitatea cu piața comună a concentrării notificate în cauză. Inițierea procedurii marchează deschiderea celei de a doua etape a investigației referitoare la concentrarea notificată și nu aduce atingere deciziei finale privind cazul. Decizia este luată în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1).

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte observațiile cu privire la concentrarea propusă.

Pentru a se putea lua în considerare în totalitate în cadrul procedurii, observațiile trebuie să fie primite de către Comisie cel târziu în termen de 15 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES, la următoarea adresă:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/11

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

22 februarie 2023

(2023/C 66/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0644 |
| JPY | yen japonez | 143,24 |
| DKK | coroana daneză | 7,4459 |
| GBP | lira sterlină | 0,87945 |
| SEK | coroana suedeză | 11,0163 |
| CHF | franc elvețian | 0,9870 |
| ISK | coroana islandeză | 154,30 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,9665 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,669 |
| HUF | forint maghiar | 382,33 |
| PLN | zlot polonez | 4,7443 |
| RON | leu românesc nou | 4,9238 |
| TRY | lira turcească | 20,0908 |
| AUD | dolar australian | 1,5576 |
| CAD | dolar canadian | 1,4408 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,3512 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7066 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4252 |
| KRW | won sud-coreean | 1 386,99 |
| ZAR | rand sud-african | 19,4048 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,3367 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 178,12 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7275 |
| PHP | peso Filipine | 58,648 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,775 |
| BRL | real brazilian | 5,5008 |
| MXN | peso mexican | 19,5976 |
| INR | rupie indiană | 88,2380 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0644

JPY

yen japonez

143,24

DKK

coroana daneză

7,4459

GBP

lira sterlină

0,87945

SEK

coroana suedeză

11,0163

CHF

franc elvețian

0,9870

ISK

coroana islandeză

154,30

NOK

coroana norvegiană

10,9665

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,669

HUF

forint maghiar

382,33

PLN

zlot polonez

4,7443

RON

leu românesc nou

4,9238

TRY

lira turcească

20,0908

AUD

dolar australian

1,5576

CAD

dolar canadian

1,4408

HKD

dolar Hong Kong

8,3512

NZD

dolar neozeelandez

1,7066

SGD

dolar Singapore

1,4252

KRW

won sud-coreean

1 386,99

ZAR

rand sud-african

19,4048

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,3367

IDR

rupia indoneziană

16 178,12

MYR

ringgit Malaiezia

4,7275

PHP

peso Filipine

58,648

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,775

BRL

real brazilian

5,5008

MXN

peso mexican

19,5976

INR

rupie indiană

88,2380

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 23.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/12

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 66/05)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Macquarie Group Limited („MGL”, Australia), |
| --- | --- |

—

Macquarie Group Limited („MGL”, Australia),

| — | British Columbia Investment Management Corporation („BCI”, Canada). |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation („BCI”, Canada).

MGL și BCI dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Eku Energy Group Limited [„Eku Energy”, înregistrată anterior sub denumirea GIG Energy Storage UK (2), Regatul Unit], aflată în prezent sub controlul unic al MGL.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | MGL este un furnizor mondial de servicii bancare, financiare, de investiții și de administrare de fonduri; |
| --- | --- |

—

MGL este un furnizor mondial de servicii bancare, financiare, de investiții și de administrare de fonduri;

| — | BCI este un investitor instituțional care realizează investiții în numele clienților săi din sectorul public din Columbia Britanică, printre care se numără planuri de pensii din sectorul public, asigurări și fonduri cu scop special. |
| --- | --- |

—

BCI este un investitor instituțional care realizează investiții în numele clienților săi din sectorul public din Columbia Britanică, printre care se numără planuri de pensii din sectorul public, asigurări și fonduri cu scop special.

3.

EKU Energy își desfășoară activitatea în domeniul dezvoltării, construcției și exploatării de active de stocare a bateriilor.

4.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (3), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

5.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

| Adresă poștală: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Adresă poștală:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  EKU Energy a fost înregistrată anterior sub denumirea „GIG Energy Storage UK”. La 29 noiembrie 2022, denumirea a fost schimbată în Eku Energy.

2

(3)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

3

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 23.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/14

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 66/06)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Médoc”

PDO-FR-A0730-AM05

Data comunicării: 23.11.2022

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Codul geografic oficial

Lista comunelor din arealul geografic și din zona situată în imediata vecinătate a fost actualizată pentru a se ține seama de Codul geografic oficial pentru anul 2022.

Aceasta este o modificare efectuată doar la nivelul redactării, arealul geografic nefiind modificat.

Prin urmare, punctele 6 și 9 din documentul unic au fost modificate în consecință.

2.   Adăugarea unor soiuri în scopul adaptării

În caietul de sarcini au fost adăugate soiurile Arinarnoa N, Castets N, Marselan N și Touriga Nacional N. Acestea sunt soiuri târzii, ceea ce poate fi un avantaj în contextul încălzirii globale. În plus, aceste soiuri nu sunt foarte sensibile la putregai, și nici la făinare și la mană. Toate cele patru soiuri au caracteristicile necesare pentru producerea unor vinuri intens colorate, complexe, corpolente și structurate, fiind în concordanță cu caracteristicile specifice ale vinurilor roșii cu denumirea „Médoc”.

Proporția acestor soiuri nu trebuie să depășească 5 % din soiurile de viță-de-vie cultivate și 10 % din amestecul realizat.

Documentul unic nu a fost modificat.

3.   Distanța dintre butucii de viță-de-vie

Distanța minimă dintre butucii de pe același rând a fost redusă de la 0,80 m la 0,70 m.

Acest lucru permite creșterea densității de plantare, ceea ce determină o concurență mai mare între butucii de viță-de-vie și obținerea unor struguri de o calitate mai bună.

S-a modificat punctul 5 din documentul unic.

4.   Tăierea

Regulile privind tăierea au fost adaptate pentru a se potrivi butucilor de viță-de-vie plantați la o distanță cuprinsă între 0,70 m și 0,80 m.

S-a modificat punctul 5 din documentul unic.

5.   Dispoziții privind agromediul

A fost adăugată o serie de dispoziții privind mediul:

| — | Butucii uscați trebuie să fie scoși de pe parcele. Depozitarea acestora pe parcele este interzisă. |
| --- | --- |

—

Butucii uscați trebuie să fie scoși de pe parcele. Depozitarea acestora pe parcele este interzisă.

| — | Înainte de a planta noi butuci, viticultorii trebuie să efectueze o analiză fizico-chimică a solului parcelei pentru a obține toate informațiile necesare pentru a înțelege caracteristicile zonei viticole și potențialul acesteia. |
| --- | --- |

—

Înainte de a planta noi butuci, viticultorii trebuie să efectueze o analiză fizico-chimică a solului parcelei pentru a obține toate informațiile necesare pentru a înțelege caracteristicile zonei viticole și potențialul acesteia.

| — | În scopul conservării caracteristicilor mediului fizic și biologic, care constituie o caracteristică de bază a terroir-ului:






  — | este interzisă erbicidarea capetelor de rând; |
| --- | --- | --- |

—

În scopul conservării caracteristicilor mediului fizic și biologic, care constituie o caracteristică de bază a terroir-ului:

—

este interzisă erbicidarea capetelor de rând;

| — | este interzisă erbicidarea totală a parcelelor; |
| --- | --- |

—

este interzisă erbicidarea totală a parcelelor;

| — | viticultorii trebuie să calculeze și să înregistreze indicele de frecvență a tratamentului. |
| --- | --- |

—

viticultorii trebuie să calculeze și să înregistreze indicele de frecvență a tratamentului.

Prin aceste modificări se intenționează să se ia mai bine în considerare nevoile mediului și cerințele societale privind reducerea utilizării produselor de protecție a plantelor.

Documentul unic nu a fost modificat.

6.   Maturarea vinurilor

Data la care se încheie cel mai devreme procesul de maturare a fost modificată de la 31 mai a anului următor anului recoltării la 31 martie a anului următor anului recoltării.

Reducerea perioadei potențiale de maturare face posibilă producerea unor vinuri mai fructate și de diferite categorii, de la vinuri ușor de băut la vinuri mai sofisticate, cu potențial de învechire.

Acest lucru influențează și data punerii în vânzare către consumatori.

De asemenea, se modifică descrierea legăturii.

S-a modificat punctul 8 din documentul unic.

7.   Măsurile tranzitorii

Măsurile tranzitorii expirate au fost eliminate.

Documentul unic nu a fost modificat.

8.   Principalele aspecte care trebuie controlate

Între principalele aspecte care trebuie controlate a fost adăugat volumul suplimentar obținut în mod individual.

Documentul unic nu a fost modificat.

9.   Referire la structura de control

A fost revizuită formularea referirii la structura de control, în vederea armonizării ei cu formularea utilizată în alte caiete de sarcini. Modificarea este doar de redactare.

Documentul unic nu a fost modificat.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Médoc

2.   Tipul de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Este vorba despre vinuri roșii liniștite care prezintă o capacitate excelentă de învechire. Acestea sunt vinuri tanice, cu o culoare intensă și structurate în principal pornind de la Cabernet Sauvignon N (soi tradițional) asociat cu Merlot N, într-o mai mică măsură cu Cabernet Franc N și cu Petit Verdot N, sau mai rar cu Cot N sau cu Carmenère N. Soiul Cabernet Sauvignon N conferă vinurilor note condimentate. Soiul Merlot N aduce vinurilor rotunjime, suplețe și arome de fructe roșii. Structura și complexitatea sunt consolidate prin amestecul cu Cabernet Franc N sau cu Petit Verdot N, acesta din urmă aducând, de asemenea, prospețime.

După îmbogățire, acestea nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 13 %.

Tăria lor alcoolică naturală minimă în volume este de 11 %.

Orice lot de vin comercializat (în vrac) sau ambalat prezintă:

| — | un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 3 g/l; |
| --- | --- |

—

un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) mai mic sau egal cu 3 g/l;

| — | un conținut de acid malic mai mic sau egal cu 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

un conținut de acid malic mai mic sau egal cu 0,2 g/l.

Vinurile comercializate în vrac sau ambalate înainte de data de 1 octombrie a anului următor celui de producție a recoltei au un conținut de aciditate volatilă mai mic sau egal cu 12,25 meq/l. După această dată, vinurile prezintă un conținut de aciditate volatilă mai mic sau egal cu 16,33 meq/l.

Orice lot de vin comercializat în vrac prezintă o cantitate de dioxid de sulf mai mică sau egală cu 140 de miligrame pe litru.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | 13 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți pe litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 16,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

13

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți pe litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

16,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

| 1. | Îmbogățirea
  Practică oenologică specifică
  Tehnicile de îmbogățire prin concentrarea mustului de struguri sunt autorizate în limita unui nivel de concentrație de 15 %. După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică în volume totală de 13 %. |
| --- | --- |

1.

Îmbogățirea

Practică oenologică specifică

Tehnicile de îmbogățire prin concentrarea mustului de struguri sunt autorizate în limita unui nivel de concentrație de 15 %. După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică în volume totală de 13 %.

| 2. | Conducerea viței-de-vie
  Practică de cultivare
  Densitate: vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 5 000 de butuci pe hectar. Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2 metri, iar spațiul dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mic de 0,70 metri.
  Reguli de tăiere: tăierea este obligatorie. Aceasta se realizează cel mai târziu în stadiul de frunze desfăcute (stadiul 9 pe scara Lorentz).
  În cazul în care distanța dintre butucii de pe un rând este mai mare de 0,80 m, vița-de-vie se taie recurgându-se la următoarele metode:






  — | tăierea la două corzi, tăierea Guyot dublă sau tăierea medocană, cu cel mult 5 ochi pe coardă; |
| --- | --- | --- |

2.

Conducerea viței-de-vie

Practică de cultivare

Densitate: vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 5 000 de butuci pe hectar. Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2 metri, iar spațiul dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mic de 0,70 metri.

Reguli de tăiere: tăierea este obligatorie. Aceasta se realizează cel mai târziu în stadiul de frunze desfăcute (stadiul 9 pe scara Lorentz).

În cazul în care distanța dintre butucii de pe un rând este mai mare de 0,80 m, vița-de-vie se taie recurgându-se la următoarele metode:

—

tăierea la două corzi, tăierea Guyot dublă sau tăierea medocană, cu cel mult 5 ochi pe coardă;

| — | tăierea Guyot simplă sau tăierea Guyot mixtă, cu cel mult 7 ochi pe butuc; |
| --- | --- |

—

tăierea Guyot simplă sau tăierea Guyot mixtă, cu cel mult 7 ochi pe butuc;

| — | tăierea scurtă, în evantai cu 4 brațe sau cu două corzi, cu cel mult 12 ochi pe butuc sau cu o coardă, cu cel mult 7 ochi pe butuc. |
| --- | --- |

—

tăierea scurtă, în evantai cu 4 brațe sau cu două corzi, cu cel mult 12 ochi pe butuc sau cu o coardă, cu cel mult 7 ochi pe butuc.

În cazul în care distanța dintre butucii de pe un rând este cuprinsă între 0,70 m și 0,80 m, se permite doar tăierea cu o coardă, tăierea în evantai cu maximum 4 brațe și tăierea Guyot simplă. În plus, nu trebuie să existe mai mult de 7 ochi pe butuc.

5.2.   Randamentul maxim

65 de hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și maturarea vinurilor sunt realizate pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Gironde, pe baza Codului geografic oficial din data de 1 ianuarie 2022: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer și Vertheuil.

7.   Soiul (soiurile) de struguri de vin

| | Cabernet Franc N |
| --- | --- |

Cabernet Franc N

| | Cabernet Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Côt N - Malbec |
| --- | --- |

Côt N - Malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Zona geografică a produsului cu denumire de origine protejată „Médoc” este situată în departamentul Gironde pe malul stâng al fluviului Garonne, apoi al estuarului Gironde la nordul regiunii Bordeaux. Această parte viticolă a peninsulei Médoc se întinde pe aproape 80 de kilometri de la nord la sud și pe abia puțin peste 10 kilometri de la est la vest, pe teritoriul unui număr de 50 de comune.

Perimetrul fluvial al regiunii Médoc se individualizează printr-un caracter moderat al fluctuațiilor sezoniere și printr-un regim de precipitații foarte moderat pentru un climat atlantic. Deși poziția septentrională a zonei geografice determină o climă mai puțin caldă decât în sudul peninsulei, precipitațiile pe care le primește aceasta sunt mai puține. Acești factori climatici favorabili viticulturii se datorează efectului termic regulator generat de prezența Oceanului Atlantic la vest și a estuarului Gironde la est. Climatul oceanic, însoțit în unii ani de câteva episoade ploioase de toamnă sau, dimpotrivă, de un sfârșit de vară cald și foarte însorit, stă la originea unui efect marcat al anului de recoltă.

Peisajele viticole care rezultă sunt caracterizate de un relief puțin marcat (cu o altitudine cuprinsă între 3 și 50 de metri), limitat la vest de pădure, iar la est de estuarul Gironde. De la sud la nord, se succed crupele plantațiilor viticole delimitate de jalles (cursuri de apă) și de sectoare mai mlăștinoase nonviticole.

Punerea în valoare a specificității terenurilor agricole din regiunea Médoc, renumită la nivel mondial, a fost asigurată de generații de viticultori. De-a lungul istoriei, cunoașterea aprofundată a solurilor de către viticultori și căutarea optimizării calităților acestora prin stăpânirea tehnicilor de drenare a permis dezvoltarea celor mai adecvate practici de cultivare pentru producerea de vinuri roșii destinate învechirii. Progresele sanitare și mecanizarea viticulturii nu au schimbat dorința viticultorilor de a păstra practicile viticole conforme obiectivului de a produce vinuri roșii cu specificul recunoscut.

În prezent, în regiunea Médoc, sortimentele viticole plantate se axează în principal pe soiul Cabernet Sauvignon N, soi de predilecție pentru solurile pietroase, pe soiul Merlot N, dorit pentru caracterul său fructat, pe soiul Cabernet Franc N pe solurile predominant calcaroase, precum și pe soiul Petit Verdot N pe solurile calde și filtrante. Această diversitate a soiurilor de viță-de-vie și a solurilor pe care se obține produsul cu denumirea de origine protejată „Médoc” impune un management selectiv al podgoriei.

Managementul selectiv permite obținerea unor struguri foarte copți și sănătoși, ale căror randamente sunt foarte bine controlate. Astfel sunt posibile macerări pentru obținerea vinurilor concentrate dorite. În consecință, o maturare de cel puțin șase luni este indispensabilă pentru a le face mai suple.

Vinurile sunt tanice, cu o culoare intensă, structurate în principal plecând de la Cabernet Sauvignon N asociat cu Merlot N și, într-o mai mică măsură, cu Cabernet Franc N și cu Petit Verdot N, sau mai rar cu Cot N și cu Carmenère N. Soiul Cabernet Sauvignon N este soiul tradițional și acesta conferă vinurilor „Médoc” note condimentate. În amestec cu soiul Merlot N, acesta din urmă aduce vinurilor rotunjime, suplețe și arome de fructe roșii. Atunci când predomină, Merlot N permite obținerea mai rapidă a aromelor evolutive dorite. Structura și complexitatea sunt consolidate prin amestecul cu Cabernet Franc N sau cu Petit Verdot N, acesta din urmă aducând, de asemenea, prospețime.

Vinurile prezintă aptitudini excelente în ceea ce privește învechirea.

Moștenitor al unei lungi istorii de punere în valoare, acest teritoriu viticol, traversat de Drumul Vinului, este presărat de „castele” viticole, vaste domenii cu un patrimoniu arhitectural variat, care sunt asociate cu exploatații familiale foarte mici ale căror activități de vinificare, comercializare și promovare sunt consolidate de diferitele cooperative viticole.

Notorietatea vinurilor acestei denumiri de origine protejate este veche și întemeiată pe noțiunea de „castel”. Prin căsătoria dintre Aliénor, ducesă de Aquitania și Henri Plantagenet, viitor rege al Angliei, în 1152, dezvoltarea schimburilor comerciale cu Anglia a jucat un rol major în notorietatea vinurilor „Médoc” în străinătate.

În 1647, atunci când „Jurade de Bordeaux” (consiliul municipal) emite primul clasament al vinurilor din regiunea Guyenne, vinurile din parohiile din „Médoc” își aveau deja un renume consacrat. Sub domnia regelui Ludovic al XV-lea, acest clasament este detaliat pe regiuni, fiind împărțit mai întâi pe parohii, apoi pe „crus” (plaiuri viticole). Aceste clasamente diferite au culminat în 1855 cu Clasamentul vinurilor de Bordeaux care a consacrat vinurile „Médoc” în rândul celor din Gironde. Pe lângă acesta, în 1932 este publicat clasamentul „Crus Bourgeois du Médoc”.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru producerea și maturarea vinurilor, este formată din teritoriul aferent următoarelor comune din departamentul Gironde pe baza Codului geografic oficial din data de 1 ianuarie 2022: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc,

Zona situată în imediata vecinătate (continuare 1)

Cadrul juridic

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției

Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan,

Zona situată în imediata vecinătate (continuare 2)

Cadrul juridic

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției

Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac și Yvrac.

Unitatea geografică superioară

Cadrul juridic

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției

Eticheta poate preciza unitatea geografică superioară „Vin de Bordeaux – Médoc” sau „Grand Vin de Bordeaux – Médoc”. Dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă această denumire nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunea caracterelor care formează denumirea de origine protejată.

Zona situată în imediata vecinătate (continuare 4)

Cadrul juridic

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției

Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac și Yvrac.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c44a6487-9266-41d7-a328-1602d767c741

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 23.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/21

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 66/07)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Valençay”

PDO-FR-A0320-AM02

Data comunicării: 23.11.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Codul geografic oficial

În cazul arealului geografic și al zonei situate în imediata vecinătate, lista comunelor a fost actualizată pe baza Codului geografic oficial din 2021.

Această modificare schimbă doar formularea, neavând niciun impact asupra arealului geografic.

Documentul unic a fost modificat la punctele 6 și 9.

2.   Tăierea

Normele privind tăierea au fost simplificate.

Documentul unic a fost modificat la punctul 5.

3.   Sarcina pe butuc

Nu mai există o sarcină maximă pe butuc. Menținerea unei sarcini medii maxime pe parcelă asigură o bună calitate a recoltei.

Documentul unic nu a fost modificat.

4.   Dispoziții agroecologice

Au fost adăugate diverse dispoziții în domeniul mediului:

| — | Este interzisă erbicidarea capetelor de rând. |
| --- | --- |

—

Este interzisă erbicidarea capetelor de rând.

| — | Este interzisă erbicidarea totală a parcelelor. |
| --- | --- |

—

Este interzisă erbicidarea totală a parcelelor.

| — | Între rânduri, vegetația prezentă în mod natural și/sau plantată este gestionată prin mijloace fizice sau mecanice. |
| --- | --- |

—

Între rânduri, vegetația prezentă în mod natural și/sau plantată este gestionată prin mijloace fizice sau mecanice.

Aceste modificări permit să se țină seama mai bine de cerințele societale de reducere a utilizării produselor de protecție a plantelor, precum și de nevoile mediului.

Documentul unic nu a fost modificat.

5.   Norme analitice

Pentru a îmbunătăți calitatea recoltei, au fost mărite nivelurile de zaharuri și tăria alcoolică naturală minimă în volume.

Aciditatea volatilă maximă și conținutul de fier au fost eliminate, deoarece se aplică standardele europene.

Având în vedere mărirea conținutului de zaharuri din struguri, tăria alcoolică maximă în volume după îmbogățire a fost mărită de la 12,5 % la 13 %.

Documentul unic a fost modificat la punctele 4 și 5.

6.   Cărbune de uz oenologic

Folosirea cărbunelui de uz oenologic era interzisă anterior, însă acum se permite o utilizare reglementată și limitată a acestuia: „Pentru producerea vinurilor roze, este permisă utilizarea de cărbuni pentru uz oenologic, singuri sau în amestecuri în cadrul preparatelor, pentru musturile vinurilor noi aflate încă în fermentație, în limita a 20 % din volumul de vinuri roze elaborate de către vinificatorul în cauză pentru recolta respectivă, într-o doză maximă de 60 de grame per hectolitru.” Obiectivul este garantarea faptului că orice astfel de utilizare vizează loturile de o calitate organoleptică sau analitică inferioară (în special loturile în cazul cărora aromele au fost alterate ca urmare a oxidării), dar nu schimbă caracteristicile tipice ale produsului.

Documentul unic a fost modificat, în consecință, la punctul 5.

7.   Capacitatea de vinificare

Capacitatea de vinificare a fost majorată, fiind de 1,6 ori mai mare decât numărul obținut atunci când suprafața este înmulțită cu randamentul mediu la hectar al exploatației din ultimii cinci ani.

Majorarea capacității de vinificare are drept scop îmbunătățirea gestionării stocurilor și a condițiilor de vinificare a vinurilor roșii.

Documentul unic nu a fost modificat.

8.   Circulația între antrepozitarii autorizați

La punctul 5 din secțiunea IX a capitolului 1, a fost eliminată litera (b) referitoare la data punerii în circulație a vinurilor între antrepozitarii autorizați.

Documentul unic nu a fost modificat.

9.   Legătura

Trimiterea la anul 2008 a fost eliminată.

Documentul unic a fost modificat la punctul 8.

10.   Măsuri tranzitorii

Măsurile tranzitorii care au expirat au fost eliminate.

Documentul unic nu a fost modificat.

11.   Obligații legate de declarare

Obligațiile legate de declarare au fost adaptate astfel încât să fie informat, de asemenea, organismul de control.

Documentul unic nu a fost modificat.

12.   Ținerea unui registru

A devenit obligatorie ținerea unui registru pentru monitorizarea coacerii și a ambalării.

Documentul unic nu a fost modificat.

13.   Principalele aspecte care trebuie controlate

Principalele aspecte care trebuie controlate au fost revizuite, pentru fi aliniate la metodele de control și la modificările aduse caietului de sarcini.

Documentul unic nu a fost modificat.

14.   Referire la structura de control

A fost revizuită formularea referirii la structura de control, în vederea armonizării ei cu formularea din alte caiete de sarcini. Modificarea este doar de redactare.

Documentul unic nu a fost modificat.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Valençay

2.   Tip de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

1.   Vinurile albe și roze

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Vinurile prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10 %. După îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume a vinurilor nu depășește 13 %. După ambalare, vinurile prezintă:

| — | un conținut maxim de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) de 4 grame per litru în cazul vinurilor albe și roze; |
| --- | --- |

—

un conținut maxim de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) de 4 grame per litru în cazul vinurilor albe și roze;

| — | o aciditate totală minimă, exprimată în grame de acid tartric per litru, de 3,5 în cazul vinurilor albe și roze. |
| --- | --- |

—

o aciditate totală minimă, exprimată în grame de acid tartric per litru, de 3,5 în cazul vinurilor albe și roze.

Conținutul total de dioxid de sulf și aciditatea totală ale vinurilor albe și roze sunt cele prevăzute de legislația UE.

Aromele vinurilor albe sunt, în general, dominate de note florale intense (drobiță, flori albe etc.), eventual combinate cu o tentă minerală, cum ar fi o urmă de cremene, care este în concordanță cu conținutul ridicat de silex din soluri. Totuși, aceste vinuri vioaie au un gust rotund.

Vinurile roze sunt în general ușoare și sunt caracterizate de o aciditate ridicată, dar nu agresivă, și de arome puternice de fructe coapte.

| Caracteristicile analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristicile analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Vinurile roșii

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Vinurile prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10 %. După îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume a vinurilor nu depășește 13 %. După ambalare, conținutul maxim de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) este de 2 grame per litru în cazul vinurilor roșii. Vinurile roșii sunt supuse fermentației malolactice, iar conținutul de acid malic al acestora nu depășește 0,3 grame per litru. Conținutul total de dioxid de sulf și aciditatea totală ale vinurilor roșii sunt cele prevăzute de legislația UE.

Vinurile roșii au o culoare care tinde adesea spre rubiniu, arome de fructe roșii mici și de vișine, precum și note condimentate și proaspete. Vinurile tinere sunt plăcute, iar unele dintre acestea își dezvăluie întregul potențial după ce sunt învechite timp de 3-5 ani.

| Caracteristicile analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristicile analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

1.   Practică oenologică specifică

Pentru producerea vinurilor roze este permisă utilizarea de cărbuni pentru uz oenologic, singuri sau în amestecuri în cadrul preparatelor, pentru musturile vinurilor noi aflate încă în fermentație, în limita a 20 % din volumul de vinuri roze elaborate de către vinificatorul în cauză pentru recolta respectivă, într-o doză maximă de 60 de grame per hectolitru. După îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume a vinurilor nu depășește 13 %. În afara dispozițiilor menționate mai sus, toate practicile vitivinicole utilizate trebuie să respecte, de asemenea, obligațiile prevăzute la nivelul UE și în Codul rural și al pescuitului maritim.

2.   Densitatea

Practică de cultivare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 6 000 de butuci pe hectar, cu o distanță maximă între rânduri de 1,70 metri. Distanța dintre butucii de pe același rând este mai mare sau egală cu 0,90 metri.

3.   Tăierea

Practică de cultivare

Vița-de-vie este tăiată prin următoarele tehnici:

| — | tăiere Guyot simplă; |
| --- | --- |

—

tăiere Guyot simplă;

| — | tăiere în formă de „Y”; |
| --- | --- |

—

tăiere în formă de „Y”;

| — | tăiere scurtă (tăiere în evantai sau tăiere prin metoda „cordon de Royat” simplă sau dublă). |
| --- | --- |

—

tăiere scurtă (tăiere în evantai sau tăiere prin metoda „cordon de Royat” simplă sau dublă).

În funcție de soiul de viță-de-vie, numărul mediu de ochi pe butuc trebuie să fie de cel mult:

| — | 9 ochi în total pentru soiurile Côt și Gamay; |
| --- | --- |

—

9 ochi în total pentru soiurile Côt și Gamay;

| — | 12 ochi pentru celelalte soiuri. |
| --- | --- |

—

12 ochi pentru celelalte soiuri.

5.2.   Randamente maxime

1.   Vinuri roșii și roze

65 de hectolitri la hectar

2.   Vinuri albe

68 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea, elaborarea și elevajul vinurilor se realizează în arealul geografic aprobat de Institutul Național pentru Origine și Calitate (INAO) în cadrul reuniunii comitetului național competent din 16 decembrie 2010. La data aprobării acestui caiet de sarcini de către comitetul național competent, perimetrul arealului cuprindea teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului geografic oficial din 2021:

| — | Departamentul Indre: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon (doar teritoriile comunelor delegate Parpeçay și Varennes-sur-Fouzon), La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles. |
| --- | --- |

—

Departamentul Indre: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon (doar teritoriile comunelor delegate Parpeçay și Varennes-sur-Fouzon), La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

Cabernet Franc N

Chardonnay B

Gamay N

Orbois B

Pineau d’Aunis N

Pinot noir N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Situat la aproximativ zece kilometri sud-vest de orașul Romorantin-Lanthenay, arealul geografic al denumirii de origine controlate „Valençay” formează un platou vast, traversat de văi prin care curg râuri mici spre nord. Unele dintre aceste râuri se întâlnesc în valea Fouzon, paralelă cu valea Cher, înainte de a se uni cu râul Cher la limita nordică a arealului geografic. Arealul geografic se întinde pe teritoriul a 13 comune situate în nordul departamentului Indre și pe teritoriul localității Selles-sur-Cher, o comună din Loir-et-Cher. Caracterizat de numeroase suprafețe împădurite mici, de rămășițe ale unor foste păduri și de zonele montane împădurite din Valençay, peisajul este adăpostit. În general, parcelele de viță-de-vie sunt situate pe marginile platoului, expuse în urma eroziunii, precum și pe dealurile mici.

Parcelele delimitate special pentru recoltarea strugurilor au soluri formate, în principal, după cum urmează:

| — | în sudul arealului geografic, pe solurile calcaroase moi de vârstă turoniană (rendzină, soluri calcaroase brune) și pe argilele cu silex din cretacicul târziu (soluri brune levigate sau erodate); |
| --- | --- |

—

în sudul arealului geografic, pe solurile calcaroase moi de vârstă turoniană (rendzină, soluri calcaroase brune) și pe argilele cu silex din cretacicul târziu (soluri brune levigate sau erodate);

| — | în sud-estul arealului geografic, pe materialul argilo-nisipos al eocenului detritic, uneori cu un conținut ridicat de pietriș; |
| --- | --- |

—

în sud-estul arealului geografic, pe materialul argilo-nisipos al eocenului detritic, uneori cu un conținut ridicat de pietriș;

| — | în nordul arealului geografic, în apropierea văilor Cher și Fouzon, în principal pe calcarul lacustru de vârstă eocenă și acvitaniană din regiunile Berry și Beauce (rendzină și soluri calcaroase brune) și ocazional pe formațiunile argilo-nisipoase din Sologne (de vârstă burdigaliană). |
| --- | --- |

—

în nordul arealului geografic, în apropierea văilor Cher și Fouzon, în principal pe calcarul lacustru de vârstă eocenă și acvitaniană din regiunile Berry și Beauce (rendzină și soluri calcaroase brune) și ocazional pe formațiunile argilo-nisipoase din Sologne (de vârstă burdigaliană).

În cadrul acestui climat regional, clima de tip „oceanic modificat” se caracterizează prin temperaturi medii și minime ușor mai ridicate și prin temperaturi maxime ușor mai scăzute pe parcursul perioadei de vegetație a viței-de-vie.

Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Regiunea „Valençay” a făcut parte din provincia istorică Berry. Primele informații cunoscute cu privire la vița-de-vie, și anume donațiile oferite abației, datează din secolul al X-lea. Un act notarial din secolul al XV-lea menționează „numeroase vițe-de-vie de-a lungul râului Nahon”, iar multe alte informații cuprinse în documente din secolele ulterioare atestă, dacă nu dezvoltarea viticulturii, cel puțin continuarea acesteia.

Talleyrand, proprietarul castelului Valençay, deținea, de asemenea, aproximativ zece hectare de viță-de-vie pe moșia sa. În 1830, nepoata acestuia, Ducesa de Dino, a afirmat că în cantonul Valençay se obțineau vinuri bune, consumate în întregul departament.

În 1876, în studiul său privind plantațiile viticole din Franța („Etude des vignobles de France”), Jules Guyot a remarcat că plantațiile viticole situate de-a lungul râurilor din cantonul Valençay produceau cel mai bun vin din departament. Deși aceste râuri nu erau navigabile, o parte din vinul produs se exporta deja în secolul al XIX-lea, în special pe râul Cher, deși majoritatea vinurilor erau vândute la nivel local.

Din volumul produs, vinurile roșii reprezintă 50 %, vinurile albe 40 %, iar vinurile roze 10 %. Aromele vinurilor albe sunt, în general, dominate de note florale intense (drobiță, flori albe etc.), eventual combinate cu o tentă minerală, cum ar fi o urmă de cremene, care este în concordanță cu conținutul ridicat de silex din soluri. Totuși, aceste vinuri vioaie au un gust rotund.

8.2.   Vinurile roșii au o culoare care tinde adesea spre rubiniu, arome de fructe roșii mici și de vișine, precum și note condimentate și proaspete. Vinurile tinere sunt plăcute, iar unele dintre acestea își dezvăluie întregul potențial după ce sunt învechite timp de 3-5 ani.

Vinurile roze sunt în general ușoare și sunt caracterizate de o aciditate ridicată, dar nu agresivă, și de arome puternice de fructe coapte. Reflectând practica consacrată, în arealul parcelat delimitat pentru recoltarea strugurilor sunt prezente doar rendzina, solurile brune sau solurile de mică adâncime și solurile argiloase nisipoase. Aceste soluri sănătoase, care au, de regulă, proprietăți termice bune și rezerve limitate de apă, încurajează dezvoltarea timpurie a vegetației și coacerea strugurilor. Plantarea viței-de-vie pe marginile platourilor este avantajoasă.

În aceste condiții, plantele și potențialul lor de producție trebuie să fie extrem de bine gestionate prin intermediul conducerii viței-de-vie și al unei tăieri riguroase.

Adaptată la sol și la o climă supusă influențelor atât maritime, cât și continentale, valea Cher jucând un rol în reglarea temperaturii, priceperea în alegerea soiurilor de struguri și în îngrijirea viței-de-vie s-a dezvoltat din experiența dobândită de-a lungul mai multor generații de viticultori care lucrează în permanență la îmbunătățirea produselor lor. Aceste cunoștințe de specialitate se reflectă, de asemenea, în modul în care vinificatorul alege soiurile potrivite pentru asamblare.

Aceste alegeri au ca rezultat producerea unor vinuri albe vioaie și rotunde, cu note de flori tipice pentru solurile argilo-calcaroase sau o mineralitate oferită de solurile cu un conținut ridicat de silex. Solurile de mică adâncime sunt încălzite rapid și produc vinuri roșii cu note de fructe roșii mici și de mirodenii. Întrucât aceste circumstanțe favorizează un nivel bun de coacere, vinurile roze produse au note de fructe coapte și sunt, în același timp, proaspete.

Crearea de către comunitatea locală a unui vin cu caracter a fost recunoscută inițial prin denumirea de origine „vins délimités de qualité supérieure” în 1970, iar apoi prin denumirea de origine controlată în 2004.

Menționate în poeziile lui Ronsard sau ale lui Peguy și evocând perioade-cheie în istoria Franței, vinurile „Valençay”, care ornau odinioară mesele regilor sau ale prinților și care sunt mândria văii Cher, încă sunt produse.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadrul juridic

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției

Zona situată în imediata vecinătate, delimitată prin derogare pentru vinificarea, elaborarea și elevajul vinurilor, este constituită din teritoriul aprobat de Institutul Național pentru Origine și Calitate în cadrul reuniunii comitetului național competent din 10 februarie 2011. La data aprobării acestui caiet de sarcini de către comitetul național competent, acest teritoriu cuprindea teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului geografic oficial din 2021:

| — | Departamentul Indre: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon, Val-Fouzon (doar teritoriul comunei delegate Sainte-Cécile); |
| --- | --- |

—

Departamentul Indre: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon, Val-Fouzon (doar teritoriul comunei delegate Sainte-Cécile);

| — | Departamentul Indre-et-Loire: Nouans-les-Fontaines; |
| --- | --- |

—

Departamentul Indre-et-Loire: Nouans-les-Fontaines;

| — | Departamentul Loir-et-Cher: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy, Meusnes. |
| --- | --- |

—

Departamentul Loir-et-Cher: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy, Meusnes.

Cadrul juridic

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției

| (a) | Toate mențiunile facultative sunt tipărite pe etichete cu caractere a căror înălțime, lățime sau grosime nu depășește dublul dimensiunilor caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

(a)

Toate mențiunile facultative sunt tipărite pe etichete cu caractere a căror înălțime, lățime sau grosime nu depășește dublul dimensiunilor caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

| (b) | Pe etichetele vinurilor care poartă denumirea de origine controlată poate figura denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția:






  — | să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pe etichetele vinurilor care poartă denumirea de origine controlată poate figura denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția:

—

să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

| — | să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

să figureze în declarația de recoltă.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fb136ab-6126-4e61-a569-7094f9a12b65

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 23.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/28

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 66/08)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Südsteiermark”

PDO-AT-A0228-AM01

Data comunicării: 29.11.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Randament maxim la hectar

Randamentul maxim la hectar înainte de recolta din 2020 a fost de 9 000 kg/ha, iar începând cu recolta din 2020 a fost stabilit la 10 000 kg/ha.

2.   Soiuri de viță-de-vie

Înainte de recolta din 2018, erau admise fără restricții spre a fi utilizate la producerea vinului cu DOP „Südsteiermark”, toate soiurile de viță-de-vie autorizate pentru vinurile de calitate în Austria. Începând cu recolta din 2018, a fost limitată lista soiurilor permise.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumire (denumiri)

Südsteiermark

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului/vinurilor

DOP Südsteiermark

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În arealul cu DOP „Südsteiermark” se produc numai vinuri albe.

Culoare: Vinurile albe au o culoare de la galben-pai deschis la galben-verzui. Vinurile albe de calitate ridicată (de exemplu cele cu mențiunea „Reserve”) pot, în urma unei învechiri mai îndelungate, să capete și culoarea auriu-deschis până la mediu.

Aromă: Vinurile cu DOP „Südsteiermark” sunt dominate de note de măr, pară și gutuie. Toate vinurile au în comun o structură acidă pregnantă și aromată. Vinurile tinere pot să prezinte și note erbacee de pajiște proaspăt cosită, ardei verde sau urzică.

Gust: Unul dintre elementele principale ale gustului vinului cu DOP „Südsteiermark” este aciditatea, care conferă și accentuează gustul de fructe. Fermentația malolatică se utilizează doar rar în cazul vinurilor cu DOP „Südsteiermark”.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | 15,0 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 9,0 |
| Aciditatea totală minimă | 4,0 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 18 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 200 |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

15,0

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

9,0

Aciditatea totală minimă

4,0 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

18

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

200

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

—

5.2.   Randamente maxime

| 1. | DOP „Südsteiermark” |
| --- | --- |

1.

DOP „Südsteiermark”

10 000 de kilograme de struguri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Denumirea de origine cuprinde districtul Leibnitz, cu excepția localităților Strass in der Steiermark, St. Veit in der Südsteiermark, Allerheiligen bei Wildon, St. Georgen an der Stiefing, Gabersdorf, Schwarzautal și Heiligenkreuz am Wasen.

7.   Soiul (soiurile) de struguri de vinificație

| | Chardonnay – Morillon |
| --- | --- |

Chardonnay – Morillon

| | Grauer Burgunder – Pinot Gris |
| --- | --- |

Grauer Burgunder – Pinot Gris

| | Grauer Burgunder – Ruländer |
| --- | --- |

Grauer Burgunder – Ruländer

| | Muskateller – Gelber Muskateller |
| --- | --- |

Muskateller – Gelber Muskateller

| | Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon Blanc

| | Traminer – Gelber Traminer |
| --- | --- |

Traminer – Gelber Traminer

| | Traminer – Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer – Gewürztraminer

| | Traminer – Roter Traminer |
| --- | --- |

Traminer – Roter Traminer

| | Weißer Burgunder – Klevner |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Klevner

| | Weißer Burgunder – Pinot Blanc |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Pinot Blanc

| | Weißer Burgunder – Weißburgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Weißburgunder

| | Weißer Riesling – Rheinriesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling – Rheinriesling

| | Weißer Riesling – Riesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling – Riesling

| | Welschriesling |
| --- | --- |

Welschriesling

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

DOP „Südsteiermark”

Clima: În arealul DOP „Südsteiermark” sunt prezente influențe mediteraneene și panonice. Grație climatului mediteraneean umed și cald, sezonul vegetativ este lung. Influențele panonice determină în principal temperaturi nocturne scăzute și o umiditate ridicată a aerului în prima jumătate a zilei.

Sol: În arealul cu DOP „Südsteiermark” nu predomină niciun tip de sol. Principalele tipuri sunt solurile de șisturi, nisip, marnă și calcar.

Legătură: Pe lângă condițiile de sol și climă, și versanții abrupți tipici arealului cu DOP „Südsteiermark” (declivitate mai mare de 100 %) contribuie la tipul special de vin. Nopțile reci caracteristice climei panonice determină producerea de vinuri foarte fructate și acide. Condițiile de umiditate și căldură ale climatului mediteraneean determină un grad ridicat de maturitate specifică soiurilor. Această combinație de condiții climatice este propice în special soiului Sauvignon Blanc și produce vinuri foarte caracteristice pentru acest soi, cu arome intense de ardei verde și de pajiște proaspăt cosită. O altă particularitate a arealului cu DOP „Südsteiermark” este altitudinea de aproximativ 600 de metri peste nivelul mării, care accentuează și mai mult influențele climatice panonice (nopți reci). Soiurile a căror aromă este deja pronunțată (precum Gelber Muskateller sau alte soiuri din familia Burgunder) își exprimă, la această altitudine, și mai intens aroma.

9.   Alte condițiile esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Producție

Cadrul juridic

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Derogare privind producerea în aria geografică delimitată

Descrierea condiției

Legea vinului din Austria prevede, pentru toate vinurile cu DOP, că producția unui vin cu DOP trebuie să se desfășoare în regiunea viticolă (regiunea de origine IGP) în care se află arealul DOP sau într-o regiune viticolă adiacentă. Prin urmare, Austria utilizează la modul general derogarea prevăzută la articolul 5 din Regulamentul (UE) 2019/33.

Producția în afara Stiriei poate avea loc doar dacă a fost notificată către „Regionale Weinkomitee Steiermark” (Comitetul regional al vinului din Stiria) și a fost autorizată de acesta, de exemplu pentru producătorii de vin care desfășoară activități interregionale și al căror sediu este stabilit în afara teritoriului Südsteiermark (Stiria de Sud). DOP „Südsteiermark” trebuie să figureze pe facturile, notele de livrare și documentele de transport relevante.

Cadrul juridic

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției

Legea vinului din Austria nu prevede norme generale referitoare la îmbutelierea vinurilor cu DOP.

Pentru a se asigura calitatea și caracteristicile specifice ale vinurilor cu DOP „Südsteiermark”, sunt prevăzute următoarele condiții referitoare la îmbutelierea vinurilor cu DOP: „Südsteiermark”:

Îmbutelierea se poate face în afara arealului viticol Steiermark numai după notificarea „Regionale Weinkomitee Steiermark” și aprobarea de către acesta. Mențiunea de origine „Südsteiermark” trebuie să figureze pe facturile, notele de livrare și documentele de transport relevante.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 23.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 66/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 66/32

---

Publicarea unei modificări standard aprobate a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate din sectorul produselor agricole și alimentare, menționată la articolul 6b alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei

(2023/C 66/09)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 6b alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Comunicarea aprobării unei modificări standard

[Regulamentul (UE) nr. 1151/2012]

1.   Denumirea produsului

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes

2.   Țara terță căreia îi aparține aria geografică

Regatul Unit

3.   Autoritatea națională sau grupul solicitant care comunică modificarea standard

Defra

4.   Descrierea modificării (modificărilor) aprobate

1.   Textul original

Cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați din soiurile de semințe de bază catalogate în registrele naționale de soiuri ale statelor membre ale UE.

Textul modificat

Cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați din soiurile de semințe de bază catalogate în registrele naționale de soiuri.

2.   Textul original

Prima recoltă din luna mai este vândută fără a se curăța pământul de pe cartofi, pentru a se proteja coaja moale a acestora. Pe măsura trecerii timpului, coaja cartofului devine suficient de tare pentru a permite spălarea. Cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt recoltați de la începutul lunii mai până la sfârșitul lunii iulie.

Textul modificat

Prima recoltă este vândută fără a se curăța pământul de pe cartofi, pentru a se proteja coaja moale a acestora. Pe măsura trecerii timpului, coaja cartofului devine suficient de tare pentru a permite spălarea.

Cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt recoltați de obicei de la începutul lunii mai până la sfârșitul lunii iulie, în funcție de condițiile meteorologice.

3.   Textul original

Cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați din semințe achiziționate în toamna anterioară (...)

Textul modificat

Cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați din semințe achiziționate din surse certificate, fără afide (...)

4.   Textul original

Imediat după recoltare, înainte ca produsul să părăsească ferma, fiecărui lot de cartofi i se atribuie un număr unic, trasabil, care face trimitere la data și câmpul recoltării, precum și la numele și adresa fermei din Pembrokeshire din care provine lotul. Aceste informații sunt puse la dispoziția prelucrătorilor.

Textul modificat

La momentul recoltării, înainte ca produsul să părăsească ferma, fiecărui lot de cartofi i se atribuie un număr unic, trasabil; acesta face trimitere la data și câmpul recoltării, precum și la numele fermei din Pembrokeshire din care provine lotul. Aceste informații sunt puse la dispoziția prelucrătorilor.

5.   Textul original

În cazul în care produsul este prelucrat ulterior, de exemplu în cazul în care cartofii dintr-o cutie de 1 tonă sunt spălați și puși în pachete mai mici, cu greutățile menționate mai sus, fiecărui pachet i se atribuie un număr separat, care face trimitere la cutia de 1 tonă din care provine.

Textul modificat

În cazul în care produsul este prelucrat ulterior, de exemplu în cazul în care cartofii dintr-o cutie de 1 tonă sunt spălați și puși în pachete mai mici, cu greutățile menționate mai sus, fiecărui lot i se atribuie un număr separat, care asigură trasabilitatea până la câmp și cultivator.

6.   Textul original

Sistemul de trasabilitate vizează ambalajele primare (în contact direct cu alimentele), alte materiale de ambalare relevante, cum ar fi ambalajele exterioare imprimate, și adjuvanții tehnologici.

Textul modificat

Sistemul de trasabilitate vizează ambalajele primare (în contact direct cu alimentele) și adjuvanții tehnologici.

7.   Textul original

Când temperaturile solului se apropie de 10 grade Celsius, lucru care se întâmplă, de obicei, în ultimele două săptămâni ale lunii februarie (dar se poate întâmpla încă din ianuarie pe terenurile de coastă, protejate de îngheț), se lucrează terenul cu grapa, se mărunțește, iar solul este afânat, facilitându-se și drenarea apei din sol. Astfel, solul este pregătit pentru procesul de plantare.

Textul modificat

Când temperaturile solului sunt mai mari de 0 grade Celsius, iar nivelurile de umiditate permit ca solul să fie suficient de friabil pentru cultivare. Acest lucru se întâmplă, de obicei, în ultimele două săptămâni ale lunii februarie (dar se poate întâmpla încă din ianuarie pe terenurile de coastă, protejate de îngheț); solul este arat, apoi se elimină pietrele, pentru a-l mărunți și mai mult, devenind astfel cât mai afânat și cât mai bine drenat posibil. Astfel, solul este pregătit pentru procesul de plantare.

8.   Textul original

Cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați din semințe înregistrate în sistemul de clasificare a semințelor sau într-un sistem echivalent. Cartofii de sămânță sunt adesea livrați la fermă în toamna anterioară (...) Spațiul de încolțire este bine ventilat, în vederea reducerii la minimum a riscului de apariție a bolilor și a condensului, precum și în vederea menținerii unor temperaturi care nu depășesc 10 grade Celsius în spațiul de încolțire (...)

Textul modificat

Cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați din semințe înregistrate în sistemul de clasificare a semințelor sau într-un sistem echivalent (...)

Spațiul de încolțire este bine ventilat, în vederea reducerii la minimum a riscului de apariție a bolilor și a condensului, precum și în vederea menținerii unor temperaturi care nu depășesc 15 grade Celsius în spațiul de încolțire (...)

9.   Textul original

Plantele răsar la jumătatea lunii martie. De la începutul lunii mai până la sfârșitul lunii iulie, cultura este stropită (...)

Textul modificat

După răsărirea plantelor, cultura este stropită (...)

10.   Textul original

După efectuarea unor săpături de testare, recoltarea se desfășoară de la începutul lunii mai până la sfârșitul lunii iulie.

Textul modificat

După efectuarea unor săpături de testare, recoltarea se desfășoară, de obicei, de la începutul lunii mai până la sfârșitul lunii iulie, în funcție de condițiile meteorologice.

11.   Textul original

Recoltarea manuală este necesară în cazul în care cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați pe terenuri abrupte, precum și în primele două săptămâni de recoltare, când coaja cartofilor este foarte moale.

Textul modificat

Recoltarea manuală poate fi necesară în cazul în care cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați pe terenuri abrupte, precum și în primele două săptămâni de recoltare, când coaja cartofilor este foarte moale.

12.   Textul original

Pentru a oferi un produs cât mai proaspăt cu putință, cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt introduși pe piață în cel mai scurt timp posibil: de obicei, în termen de 48 de ore de la recoltare.

Textul modificat

Pentru a oferi un produs cât mai proaspăt cu putință, cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt introduși pe piață în cel mai scurt timp posibil.

13.   Textul original

Astfel cum se menționează în secțiunea 4.5. Recoltarea manuală este necesară în cazul în care cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați pe terenuri abrupte, precum și în primele două săptămâni de recoltare, când cartofii sunt foarte moi.

Textul modificat

Astfel cum se menționează în secțiunea 4.5. Recoltarea manuală poate fi necesară în cazul în care cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați pe terenuri abrupte, precum și în primele două săptămâni de recoltare, când cartofii sunt foarte moi.

Acestea sunt modificări standard, deoarece nu afectează caracteristicile finale ale produsului finit.

Modificări ale documentului unic

Rubricile din documentul unic care fac obiectul modificării (modificărilor)

| 3.2 | Descrierea |
| --- | --- |

3.2

| 5.2 | Specificitatea produsului |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Legătura cauzală |
| --- | --- |

5.3

| 3.2 | Descrierea produsului
  Textul original
  (...) și sunt recoltați de la începutul lunii mai până la sfârșitul lunii iulie.
  Textul modificat
  (...) și sunt recoltați, de obicei, de la începutul lunii mai până la sfârșitul lunii iulie, în funcție de condițiile meteorologice. |
| --- | --- |

3.2

Textul original

(...) și sunt recoltați de la începutul lunii mai până la sfârșitul lunii iulie.

Textul modificat

(...) și sunt recoltați, de obicei, de la începutul lunii mai până la sfârșitul lunii iulie, în funcție de condițiile meteorologice.

| 5.2 | Specificitatea produsului
  Textul original
  În cursul procesului de pregătire a solului, pietrele mai mici se păstrează pe teren pentru a contribui la încălzirea solului; când temperaturile solului se apropie de 10 °C, se lucrează terenul cu grapa, se mărunțește, iar solul este afânat, facilitându-se și drenarea apei din sol.
  Textul modificat
  În cursul procesului de pregătire a solului, pietrele mai mici se păstrează pe teren pentru a contribui la încălzirea solului. Când temperaturile solului sunt mai mari de 0 °C, iar nivelurile de umiditate permit ca solul să fie suficient de friabil pentru cultivare, solul este arat, pentru a-l mărunți și mai mult, devenind astfel cât mai afânat și cât mai bine drenat posibil.
  Textul original
  Cartofii sunt recoltați manual și sunt vânduți necurățați de pământ, pentru a evita pe cât posibil rănirea lor. Pe măsura trecerii timpului, coaja cartofului devine suficient de tare pentru a permite recoltarea mecanizată, însă textura moale a cartofului, datorată imaturității, impune o atenție deosebită în utilizarea mașinilor de recoltat.
  Textul modificat
  Recoltarea manuală poate fi necesară în cazul în care cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați pe terenuri abrupte, precum și în primele două săptămâni de recoltare, când coaja cartofilor este foarte moale. |
| --- | --- |

5.2

Textul original

În cursul procesului de pregătire a solului, pietrele mai mici se păstrează pe teren pentru a contribui la încălzirea solului; când temperaturile solului se apropie de 10 °C, se lucrează terenul cu grapa, se mărunțește, iar solul este afânat, facilitându-se și drenarea apei din sol.

Textul modificat

În cursul procesului de pregătire a solului, pietrele mai mici se păstrează pe teren pentru a contribui la încălzirea solului. Când temperaturile solului sunt mai mari de 0 °C, iar nivelurile de umiditate permit ca solul să fie suficient de friabil pentru cultivare, solul este arat, pentru a-l mărunți și mai mult, devenind astfel cât mai afânat și cât mai bine drenat posibil.

Textul original

Cartofii sunt recoltați manual și sunt vânduți necurățați de pământ, pentru a evita pe cât posibil rănirea lor. Pe măsura trecerii timpului, coaja cartofului devine suficient de tare pentru a permite recoltarea mecanizată, însă textura moale a cartofului, datorată imaturității, impune o atenție deosebită în utilizarea mașinilor de recoltat.

Textul modificat

Recoltarea manuală poate fi necesară în cazul în care cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați pe terenuri abrupte, precum și în primele două săptămâni de recoltare, când coaja cartofilor este foarte moale.

| 5.3 | Legătura cauzală
  Textul original
  În plus, la prima recoltare a „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”, aceștia sunt recoltați manual (nu mecanizat) și sunt vânduți necurățați de pământ, pentru a proteja coaja moale.
  Textul modificat
  În plus, la prima recoltare a „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”, poate fi necesară recoltarea manuală, iar cartofii sunt vânduți necurățați de pământ, pentru a proteja coaja moale.
  Acestea sunt modificări standard, deoarece nu afectează caracteristicile finale ale produsului finit. |
| --- | --- |

5.3

Textul original

În plus, la prima recoltare a „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”, aceștia sunt recoltați manual (nu mecanizat) și sunt vânduți necurățați de pământ, pentru a proteja coaja moale.

Textul modificat

În plus, la prima recoltare a „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”, poate fi necesară recoltarea manuală, iar cartofii sunt vânduți necurățați de pământ, pentru a proteja coaja moale.

Acestea sunt modificări standard, deoarece nu afectează caracteristicile finale ale produsului finit.

DOCUMENT UNIC

„Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”

Nr. UE: PGI-GB-1087-AM01 – 30.11.2022

IGP (X) DOP ()

1.   Denumire

„Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”

2.   Statul membru sau țara terță

Regatul Unit

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

Clasa 1.6.: Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” este denumirea dată cartofilor imaturi din specia Solanum tuberosum, care face parte din familia Solanaceae. Aceștia trebuie să fie plantați, cultivați și recoltați în aria geografică delimitată, și anume comitatul Pembrokeshire, situat în partea de vest a Țării Galilor.

Cartofii au dimensiuni mici (15-70 mm în diametru), formă rotundă sau ovală, coajă subțire și o savoare și o aromă distinctive, pronunțate, proaspete, de pământ și de alune. Au o textură cremoasă și culoare albă spre galben-deschis, omogenă. Tuberculii pentru sămânță sunt plantați începând de la mijlocul lunii februarie a fiecărui an (dar pe terenurile de coastă, protejate de îngheț, pot fi plantați chiar de la sfârșitul lunii ianuarie) și sunt recoltați, de obicei, de la începutul lunii mai până la sfârșitul lunii iulie, în funcție de condițiile meteorologice.

Este vorba de o recoltă mult mai timpurie decât cea obținută în alte regiuni din Țara Galilor, deoarece în aria geografică delimitată clima este mai caldă, iar solul este fertil, ușor de lucrat și bine drenat, ceea ce înseamnă că există un risc mai redus de îngheț decât în interiorul Țării Galilor.

Calitățile unice ale „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt determinate de climatul temperat și de solul unic din Pembrokeshire, care permite plantarea, cultivarea și recoltarea cartofului la începutul anului. Perioada de vegetație scurtă și prospețimea conferă acestor cartofi timpurii o savoare distinctivă, „de pământ”.

Cartofii sunt comercializați fie în vrac, fie ambalați pe categorii de greutate, în funcție de cerințele clienților.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

„Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” trebuie să fie plantați, cultivați și recoltați în aria geografică delimitată.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Etichetarea trebuie să includă fie termenul „Pembrokeshire Early Potatoes”, fie termenul „Pembrokeshire Earlies”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Comitatul Pembrokeshire, situat în vestul Țării Galilor

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Comitatul Pembrokeshire este situat în extremitatea de vest a Țării Galilor și este înconjurat de mare din trei părți. Pembrokeshire beneficiază de căldura generată de marea încălzită de curentul Atlanticului de Nord, care reprezintă o prelungire a curentului Golfului. Curentul Golfului este un curent oceanic cald, datorită căruia pe coasta de vest a Regatului Unit se înregistrează temperaturi mai mari decât pe coasta de est. Datorită efectului de încălzire al mării și climei stabile, solul din Pembrokeshire se încălzește mai devreme, acest comitat fiind adecvat pentru producția de cartofi timpurii. De asemenea, acest efect de încălzire a climei reduce la minimum riscul de îngheț, fapt care este extrem de benefic pentru prevenirea daunelor care ar putea fi provocate culturii nou-înființate.

Solul și clima din aria delimitată stau la baza reputației „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”. Aceste condiții pedoclimatice permit cultivarea și recoltarea timpurie a „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”. Perioada de vegetație scurtă și timpurie permite obținerea unor cartofi de dimensiuni mici, cu o savoare proaspătă, distinctivă, de pământ și o aromă de alune.

În structura geologică a comitatului Pembrokeshire intră roci foarte vechi, care datează din precambrian, paleozoicul inferior și paleozoicul superior, aceste roci generând soluri diferite. Majoritatea cartofilor „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” se cultivă în soluri formate pe gresii roșii, pe pante orientate către sud, situate în zona de coastă, care sunt în mod inerent fertile, ușor de lucrat, bine drenate și care au capacitatea de a se încălzi rapid primăvara. Clima temperată din Pembrokeshire și solurile fertile permit o perioadă de vegetație medie de 9 luni, mai lungă și mai timpurie decât în alte comitate din Țara Galilor. Terenul este pietros și, cu toate că pietrele mai mari pot fi înlăturate pentru a evita pe cât posibil rănirea tuberculilor, pietrele mai mici rămase contribuie la încălzirea solului, reținând căldura pământului pe timpul nopții.

5.2.   Specificitatea produsului

„Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” se caracterizează prin aspectul și aroma lor distincte și sunt apreciați pentru acestea. Reputația lor și cererea sunt susținute de faptul că aceștia sunt cei mai timpurii cartofi disponibili în Țara Galilor și că au un aspect, un gust și o consistență distinctive.

În cursul procesului de pregătire a solului, pietrele mai mici se păstrează pe teren pentru a contribui la încălzirea solului. Când temperaturile solului sunt mai mari de 0 °C, iar nivelurile de umiditate permit ca solul să fie suficient de friabil pentru cultivare, solul este arat, pentru a-l mărunți și mai mult, devenind astfel cât mai afânat și cât mai bine drenat posibil. Tuberculii sunt plantați, manual sau mecanizat, în șanțuri puțin adânci. Pentru o creștere rapidă, tuberculii de sămânță se plantează în sol la o adâncime de aproximativ 75 mm, solul având aceeași profunzime și sub tuberculi. Aceste șanțuri de mică adâncime permit o încălzire mai rapidă a solului și o răsărire rapidă. Dimensiunea redusă a cartofilor „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” la momentul recoltării impune realizarea de șanțuri de mică adâncime.

La recoltare, „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” au dimensiuni mici, din cauza imaturității lor la recoltare. Ei au o savoare și o aromă distinctive puternice, proaspete, de pământ și de alune. În primele două săptămâni de recoltare, coaja cartofilor este moale și subțire, aceștia necesitând o manipulare atentă. Recoltarea manuală poate fi necesară în cazul în care cartofii „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” sunt cultivați pe terenuri abrupte, precum și în primele două săptămâni de recoltare, când coaja cartofilor este foarte moale.

„Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” există de mult timp și sunt foarte apreciați în industria alimentară, atât în Regatul Unit, cât și în întreaga lume. Fiind un produs de calitate, este utilizat de numeroși bucătari și de specialiști în gastronomie renumiți, iar denumirea sa apare în mod constant în meniurile lor. Numeroase restaurante renumite și întreprinderi agroalimentare și-au exprimat preferința pentru acești cartofi timpurii.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Reputația cartofilor „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” și cererea se datorează faptului că aceștia sunt cei mai timpurii cartofi disponibili în Țara Galilor și că au o savoare și o aromă distinctive puternice, proaspete, de pământ și de alune. Climatul ariei geografice delimitate și solul fertil, ușor de lucrat, bine drenat și pietros contribuie la încălzirea mai rapidă a solului, fapt care permite comitatului Pembrokeshire să beneficieze de cea mai timpurie și de cea mai lungă perioadă de vegetație din Țara Galilor. Din acest motiv, „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” pot fi plantați, cultivați și recoltați mai devreme decât oriunde altundeva în interiorul Țării Galilor. Recoltarea timpurie a „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” explică diferențele calitative dintre proprietățile lor organoleptice și cele ale cartofilor complet maturizați.

Cultivatorii de cartofi „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” cunosc în mod inerent caracteristicile regiunii și dobândesc aptitudinile specifice necesare pentru cultivarea acestor cartofi timpurii. Aceste aptitudini sunt specifice zonei și culturii, au fost dezvoltate de-a lungul timpului și transmise de la o generație la alta. Pregătirea solului este importantă. Pietrele mici sunt adesea lăsate în sol pentru a contribui la încălzirea acestuia. Producătorii trebuie să dispună de competența și de experiența necesare pentru a recunoaște momentul în care tuberculii încolțiți sunt în stadiul de dezvoltare optim pentru plantare. Pentru alegerea momentului optim al plantării în vederea maximizării producției este nevoie de intuiție și de înțelegerea unei combinații de factori, precum starea și temperatura solului și condițiile meteorologice. În plus, la prima recoltare a „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”, poate fi necesară recoltarea manuală, iar cartofii sunt vânduți necurățați de pământ, pentru a proteja coaja moale.

Istoria ariei geografice delimitate este strâns legată de cultivarea cartofilor timpurii și subliniază importanța economică și culturală a „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” pentru comitatul Pembrokeshire. Redcliffe Salaman constată în cartea sa „The History and Social influence of the potato” („Istoria și influența socială a cartofului”) că, încă din 1776, cultivarea cartofilor era larg răspândită în Pembrokeshire. În timpul celui de Al Doilea Război Mondial, o importantă suprafață din Pembrokeshire a fost cultivată cu cartofi, cultura cartofilor timpurii în acest comitat rămânând importantă în anii 1950 și până în prezent. În anii 1980 a luat ființă o grupare a producătorilor, denumită Pembrokeshire Potato Marketing Group, iar în 1995 a fost construită o instalație de prelucrare care, în prezent, evaluează calitatea cartofilor „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” și îi prelucrează, înainte de a-i distribui comercianților.

„Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” au o reputație de produse de calitate, se cultivă de mult timp și sunt foarte apreciați de industria alimentară la nivel local în Pembrokeshire, în Țara Galilor, în Regatul Unit și în străinătate. Fiind produse de calitate, aceștia sunt utilizați de numeroși bucătari și specialiști în gastronomie renumiți, denumirea lor apărând în mod constant în meniurile lor, ca o specialitate regională. Deși pot fi consumați sub diferite forme, modul de preparare cel mai răspândit constă în fierberea cartofilor proaspăt recoltați și servirea lor cu unt. Proprietarii de restaurante renumite și întreprinderile agroalimentare și-au exprimat preferința pentru acești cartofi timpurii.

Owen Hall, bucătar șef la Hotelul Wolfscastle din Pembrokeshire, Țara Galilor

„... în opinia mea, «Pembrokeshire Earlies» au un gust unic datorită solului bogat în substanțe nutritive din Pembrokeshire”.

În 2009, „Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes” au primit mai multe premii True Taste of Wales („Gust autentic din Țara Galilor”).

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---