# Službeni list C 66/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 66 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.23. veljače 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 66

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.23. veljače 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europska središnja banka |
| 2023/C 66/01 | Preporuka Europske središnje banke od 15. veljače 2023. Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Ireland (ESB/2023/1) | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska središnja banka

2023/C 66/01

Preporuka Europske središnje banke od 15. veljače 2023. Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Ireland (ESB/2023/1)

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 66/02 | Komunikacija Komisije – Smjernice na temelju članka 33.a stavka 3. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u pogledu opsega izvješćâ država članica o mjerama za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti | 3 |
| 2023/C 66/03 | Pokretanje postupka (Predmet M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  ) | 10 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 66/02

Komunikacija Komisije – Smjernice na temelju članka 33.a stavka 3. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u pogledu opsega izvješćâ država članica o mjerama za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti

3

2023/C 66/03

Pokretanje postupka (Predmet M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES) (
  1
  )

1

10

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 66/04 | Tečajna lista eura – 22. veljače 2023. | 11 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 66/04

Tečajna lista eura – 22. veljače 2023.

11

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2023/C 66/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 12 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 66/06 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 14 |
| 2023/C 66/07 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 21 |
| 2023/C 66/08 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 28 |
| 2023/C 66/09 | Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 | 32 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2023/C 66/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

12

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 66/06

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

14

2023/C 66/07

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

21

2023/C 66/08

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

28

2023/C 66/09

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska središnja banka

| 23.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 66/1

---

PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 15. veljače 2023.

Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Ireland

(ESB/2023/1)

(2023/C 66/01)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

| (2) | Središnja banka Central Bank of Ireland izabrala je u 2016. društvo Mazars kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2016. do 2020 (1). Mandat društva Mazars kao vanjskih revizora središnje banke Central Bank of Ireland produljen je u 2021. za financijske godine 2021. i 2022 (2). |
| --- | --- |

(2)

Središnja banka Central Bank of Ireland izabrala je u 2016. društvo Mazars kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2016. do 2020 (1). Mandat društva Mazars kao vanjskih revizora središnje banke Central Bank of Ireland produljen je u 2021. za financijske godine 2021. i 2022 (2).

| (3) | Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Central Bank of Ireland, društva Mazars, prestat će nakon revizije za financijsku godinu 2022. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijsku godinu 2023. |
| --- | --- |

(3)

Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Central Bank of Ireland, društva Mazars, prestat će nakon revizije za financijsku godinu 2022. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijsku godinu 2023.

| (4) | Središnja banka Central Bank of Ireland izabrala je društvo Grant Thornton Ireland kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2023. do 2027., s mogućnošću produljenja mandata na financijske godine 2028. i 2029., |
| --- | --- |

(4)

Središnja banka Central Bank of Ireland izabrala je društvo Grant Thornton Ireland kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2023. do 2027., s mogućnošću produljenja mandata na financijske godine 2028. i 2029.,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Preporučuje se da se društvo Grant Thornton Ireland imenuje za vanjskog revizora središnje banke Central Bank of Ireland za financijske godine od 2023. do 2027., s mogućnošću produljenja mandata na financijske godine 2028. i 2029.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. veljače 2023.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  Preporuka ESB/2016/29 Europske središnje banke od 28. listopada 2016. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Ireland (SL C 413, 10.11.2016, str. 1.).

1

(2)  Preporuka ESB/2021/44 Europske središnje banke od 29. rujna 2021. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Ireland (SL C 403, 6.10.2021, str. 1.).

2

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 23.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 66/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 66/3

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice na temelju članka 33.a stavka 3. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u pogledu opsega izvješćâ država članica o mjerama za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti

(2023/C 66/02)

I.   UVOD

Medijski pismene osobe mogu donositi utemeljene odluke, razumjeti prirodu sadržaja i usluga te iskoristiti sve mogućnosti koje donose nove komunikacijske tehnologije. U boljem su položaju da zaštite sebe i svoje obitelji od štetnog ili nezakonitog sadržaja. Medijska pismenost može poslužiti i kao vrijedan alat za borbu protiv širenja dezinformacija jer korisnicima omogućuje da kritičkim prosuđivanjem izvora informacija prepoznaju lažni ili obmanjujući sadržaj, kako je navedeno u Smjernicama Komisije za jačanje Kodeksa dobre prakse u suzbijanju dezinformacija (1). Medijska pismenost, dakle, građanima omogućuje sudjelovanje u otvorenijoj i utemeljenijoj demokratskoj raspravi.

Važna uloga medijske pismenosti i potreba za njezinim poboljšanjem prepoznate su u akcijskom planu za europsku demokraciju (2) i akcijskom planu za medijski i audiovizualni sektor (3). Razvoj digitalnih vještina i kompetencija za digitalnu transformaciju, među kojima su digitalna i medijska pismenost, jedan je od strateških prioriteta Akcijskog plana za digitalno obrazovanje (4).

U uvodnoj izjavi 59. Direktive (EU) 2018/1808 navodi se da se „medijska pismenost” odnosi na vještine, znanje i razumijevanje koji građanima omogućuju da se učinkovito i sigurno koriste medijima. Kako bi im se omogućilo da pristupaju informacijama te odgovorno i sigurno upotrebljavaju, kritički procjenjuju i stvaraju medijski sadržaj, trebali bi imati napredne vještine medijske pismenosti.

Razvoj medijske pismenosti ne bi trebao biti ograničen samo na učenje o alatima i tehnologijama nego bi usto trebalo nastojati građane poučiti vještinama kritičkog razmišljanja potrebnima za prosudbu, analizu složenih situacija i razlikovanje mišljenja od činjenica. Stoga je nužno da i države članice, a ne samo pružatelji medijskih usluga i pružatelji platformi za razmjenu videozapisa, u suradnji sa svim relevantnim dionicima promiču razvoj medijske pismenosti u svim dijelovima društva, u svim dobnim skupinama i u odnosu na sve medije. Napredak u tom pogledu trebalo bi pomno pratiti.

Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama (5) (članak 33.a stavak 1.) utvrđene su nove obveze država članica da promiču i poduzimaju mjere za razvoj vještina medijske pismenosti.

Prema članku 33.a stavku 2. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama države članice o provedbi te obveze Komisiju moraju izvijestiti „do 19. prosinca 2022. i svake tri godine nakon toga”.

Prema članku 33.a stavku 3. „Komisija nakon savjetovanja s Odborom za kontakt izdaje smjernice u vezi s opsegom takvih izvješća”.

Člankom 28.b Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama utvrđene su, u kontekstu zaštite korisnika od nezakonitog i štetnog sadržaja, i obveze platformi za razmjenu videozapisa u pogledu medijske pismenosti. U skladu s člankom 28.b stavkom 3. točkom (j) države članice moraju se pobrinuti da svi pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa u njihovoj nadležnosti primjenjuju učinkovite mjere i alate za razvoj medijske pismenosti te informiraju korisnike o tim mjerama i alatima.

Prema članku 28.b stavku 5. države članice moraju uspostaviti potrebne mehanizme za ocjenjivanje primjerenosti svih takvih mjera koje poduzimaju pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa, a ocjenjivanje tih mjera moraju povjeriti nacionalnim regulatornim vlastima ili tijelima.

U skladu s uvodnom izjavom 5. Direktive (EU) 2018/1808 određenu bi uslugu društvenih medija trebalo obuhvatiti tim obvezama ako joj je pružanje programa i videozapisa koje su generirali korisnici jedna od osnovnih funkcionalnosti. Pružanje programa i videozapisa koje su generirali korisnici moglo bi se smatrati jednom od osnovnih funkcionalnosti usluge društvenih medija ako audiovizualni sadržaj nije samo prateći u odnosu na njezine aktivnosti ili ako ne čini samo njihov manji dio (6).

U članku 30.b stavku 3. točki (b) Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama navodi se da Europska skupina regulatora za audiovizualne medijske usluge (ERGA) „razmjenjuje iskustva i najbolju praksu u pogledu primjene regulatornog okvira za audiovizualne medijske usluge, među ostalim u pogledu pristupačnosti i medijske pismenosti”.

Komisijina stručna skupina za medijsku pismenost još je jedan forum za upoznavanje s najboljim primjerima iz prakse u razvoju medijske pismenosti i za istraživanje sinergija (7). Važno mjesto za širenje iskustava iz uspješnih europskih inicijativa u području obrazovanja i osposobljavanja je i Komisijina Stručna skupina za suzbijanje dezinformacija i promicanje digitalne pismenosti putem obrazovanja i osposobljavanja (8).

U skladu s člankom 33.a stavkom 3. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama ovaj dokument ima za cilj dati smjernice u pogledu opsega izvješćâ država članica o mjerama za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti. Smjernicama se dopunjuju opći ciljevi utvrđeni u Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama, a dodatni im je cilj pomoći državama članicama u razmjeni najboljih primjera iz prakse u području medijske pismenosti. Komisija se pri izdavanju ovih Smjernica savjetovala s Odborom za kontakt, kako je propisano člankom 33.a stavkom 3. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama.

Ove Smjernice nisu obvezujuće. U mjeri u kojoj bi se ovim Smjernicama mogla tumačiti Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama, stajalište Komisije ne utječe ni na koje tumačenje Suda Europske unije.

II.   IZVJEŠTAJNO RAZDOBLJE I OBUHVAĆENI SUDIONICI NA MEDIJSKOM TRŽIŠTU

1.   Izvještajno razdoblje

Člankom 2. Direktive (EU) 2018/1808 od država članica zahtijeva se da je prenesu do 19. rujna 2020. S obzirom na to, početna izvješća država članica trebala bi obuhvatiti razdoblje od rujna 2020. do listopada 2022 (9). Naknadna izvješća trebala bi obuhvatiti odgovarajuća trogodišnja razdoblja koja završavaju u listopadu posljednje godine svakog razdoblja.

2.   Obuhvaćeni sudionici na medijskom tržištu

U skladu s člankom 33.a stavkom 1. i člankom 28.b stavkom 3. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama izvješća država članica trebala bi uključivati barem mjere za razvoj medijske pismenosti koje se odnose na audiovizualne medijske usluge i platforme za razmjenu videozapisa, kako su definirane Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama.

III.   STRUKTURA IZVJEŠĆA

1.   Opći pregled

Izvješća bi trebala sadržavati pet odjeljaka, od a) do e) (vidjeti u nastavku). Prva dva odjeljka, a) i b), trebala bi sadržavati barem one informacije koje su u njima navedene. Relevantne mjere iz trećeg, četvrtog i petog odjeljka, tj. odjeljaka c), d) i e), trebalo bi opisati što iscrpnije. Države članice mogu uvrstiti i sve dodatne informacije koje smatraju relevantnima za izvješće.

Svaki odjeljak izvješća trebao bi sadržavati popis i, ako je moguće, kratak opis mjera, aranžmana, aktivnosti i promjena. Kratak opis mogao bi uključivati glavne elemente, kao što su ciljevi, ciljna tijela i/ili demografske skupine, načini provedbe i ishodi, ako ih je bilo. Izvješća bi, u mjeri u kojoj je to moguće, trebala sadržavati i upućivanja na izvore informacija, kao što su relevantne internetske stranice, čak i ako su dostupni samo na nacionalnim jezicima.

2.   Odjeljci izvješćâ

a)   Pravne mjere i/ili mjere politike

Države članice trebale bi izvješćivati o zakonodavnim mjerama i drugim mjerama pravne prirode koje su uvele te, prema potrebi, o planiranim mjerama za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti. Konkretno, trebale bi izvješćivati o pravnim pravilima koja se primjenjuju na audiovizualne medijske usluge i pružatelje platformi za razmjenu videozapisa, kako su definirani u Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama, među ostalim i ako su takva pravila dio širih okvira za medijsku pismenost te se, na primjer, odnose na sve medijske usluge i/ili sve usluge informacijskog društva.

Države članice trebale bi, koliko je to moguće, izvješćivati i o sveobuhvatnijim mjerama politike, kao što su nacionalne i/ili regionalne strategije te akcijski planovi za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti.

Usto bi trebale, koliko je to moguće, izvješćivati o eventualnim mjerama za razvoj medijske pismenosti koje su na temelju primjenjivih pravila dužni provoditi pružatelji audiovizualnih medijskih usluga i pružatelji platformi za razmjenu videozapisa koji su u njihovoj nadležnosti. Kad je riječ o platformama za razmjenu videozapisa, države članice trebale bi izvješćivati i o svojim procjenama primjerenosti mjera za razvoj medijske pismenosti koje provode pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa u njihovoj nadležnosti, uzimajući pritom u obzir praktične upute za razvoj medijske pismenosti (10).

b)   Organizacijske mjere

Države članice trebale bi izvješćivati o organizacijskim mjerama i mehanizmima uvedenima kako bi se omogućila provedba obveza u pogledu medijske pismenosti na temelju Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama. Točnije, trebale bi navesti koja su tijela na nacionalnoj, regionalnoj i/ili lokalnoj razini, ovisno o slučaju, odgovorna za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti te za nadzor usklađenosti s eventualnim obvezama propisanima pružateljima audiovizualnih medijskih usluga i pružateljima platformi za razmjenu videozapisa. Trebale bi navesti i koje su konkretne zadaće povjerene tim tijelima. U tom kontekstu trebalo bi nabrojiti sve zadaće neovisnih regulatornih tijela za medije u području medijske pismenosti.

Izvješća bi, koliko je to moguće, trebala sadržavati i informacije o strukturama za suradnju dionika te o raznim dionicima koji surađuju s tijelima država članica u svrhu provedbe aktivnosti za razvoj medijske pismenosti.

c)   Javno financiranje i drugi aranžmani financiranja medijske pismenosti

Države članice trebale bi što iscrpnije opisati koliko je javnih financijskih sredstava i u kojim razdobljima dodijeljeno za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti. Taj bi opis trebao obuhvatiti barem proračun na nacionalnoj razini. U izvješćima bi se mogli dodatno opisati instrumenti kojima se financiraju aktivnosti za razvoj medijske pismenosti, uključujući instrumente namijenjene privlačenju privatnih sredstava.

d)   Aktivnosti uključivanja i informiranja, uključujući kurikulume medijske pismenosti

Države članice trebale bi što iscrpnije izvijestiti o svim aktivnostima uključivanja ili informiranja koje provode radi promicanja i razvoja vještina medijske pismenosti u svim dobnim skupinama u okviru formalnog obrazovanja te u kontekstu cjeloživotnog učenja. Koliko je to moguće i ako je primjenjivo, mogle bi navesti i relevantne aktivnosti uključivanja i informiranja koje provode sudionici na tržištu, znanstvene ustanove ili nevladine organizacije. To može obuhvaćati tjedne medijske pismenosti te kampanje i aktivnosti osposobljavanja za određene demografske skupine, uključujući mlade.

U tom bi pogledu države članice mogle razmotriti mogućnost uspostave strukturiranih kanala za komunikaciju s nacionalnim centrima Europskog opservatorija za digitalne medije (EDMO) (11), koje financira Europska komisija. Ciljevi nacionalnih centara EDMO-a uključuju: i. suradnju s nacionalnim medijskim tijelima u praćenju politika internetskih platformi i ekosustava digitalnih medija te ii. organiziranje aktivnosti za razvoj medijske pismenosti (12).

Ako je to moguće, države članice mogle bi izvješćivati i o uključivanju mjera za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti u formalne obrazovne kurikulume na raznim razinama (osnovnoj, srednjoškolskoj, višoj ili nekoj drugoj razini obrazovanja i osposobljavanja, prema potrebi) (13) kao zasebnog predmeta i/ili međupredmetne teme. Tim bi dijelom mogle obuhvatiti i namjenske module medijske pismenosti za nastavnike i voditelje osposobljavanja, osobito one u okviru početnog osposobljavanja nastavnika i/ili trajnog stručnog usavršavanja, kako je preporučeno u Preporuci Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o zaštiti maloljetnika i ljudskog dostojanstva te o pravu na odgovor u vezi s konkurentnošću europske industrije audiovizualnih i internetskih informacijskih usluga (14).

U izvješćima bi se moglo upućivati na relevantne resurse za medijsku pismenost dostupne javnosti, kao što su namjenski internetski portali, čak i ako su dostupni samo na nacionalnim jezicima.

e)   Mjere i metode evaluacije

Države članice koje provode ili bi željele uvesti mjere za procjenu učinka regionalnih ili nacionalnih medijskih inicijativa za promicanje medijske pismenosti, uključujući pokazatelje za mjerenje uspješnosti mjera i metoda za razvoj medijske pismenosti, potiču se da u izvješćima navedu i opišu takve mjere i njihove ishode (15).

IV.   POSTUPOVNE NAPOMENE

Kako je propisano člankom 30.b stavkom 3. točkom (b) Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, ERGA mora „razmijeniti iskustva i najbolju praksu u pogledu primjene regulatornog okvira za audiovizualne medijske usluge, među ostalim u pogledu pristupačnosti i medijske pismenosti”. S obzirom na taj zahtjev Komisija potiče nacionalna regulatorna tijela da nastave razmjenjivati informacije i najbolje primjere iz prakse u području medijske pismenosti u okviru ERGA-e, među ostalim i kad je riječ o primjeni ovih Smjernica.

Kako bi doseg informacija i najboljih primjera iz prakse bio što veći, izvješća država članica bit će objavljena na internetskim stranicama Komisije.

Izvješća će biti korisna i s obzirom na ciljeve u pogledu digitalnih vještina koji su dio programa politike za digitalno desetljeće do 2030 (16). te ih države članice mogu uzeti u obzir u strateškim planovima za digitalno desetljeće.

---

(1)  COM(2021) 262 final.

(2)  Komunikacija Komisije o akcijskom planu za europsku demokraciju, COM(2020) 790 final.

(3)  Komunikacija Komisije „Europski mediji u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji”, COM(2020) 784 final.

(4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021.–2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu”, COM(2020) 624 final.

(5)  Za potrebe ovih Smjernica upućivanja na „Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama” trebala bi se tumačiti kao upućivanja na Direktivu 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.), kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. (SL L 303, 28.11.2018., str. 69.). Ta direktiva dostupna je ovdje: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L1808&from=HR

(6)  Vidjeti i Komunikaciju Komisije „Smjernice o praktičnoj primjeni kriterija osnovne funkcionalnosti iz definicije „usluge platforme za razmjenu videozapisa” u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama (SL C 223, 7.7.2020., str. 3).

(7)  Stručna skupina za medijsku pismenost sastaje se dvaput godišnje i služi kao interaktivna platforma za rasprave predstavnika država članica, uz sudjelovanje pozvanih stručnjaka iz europskih i globalnih zajednica za medijsku pismenost. Vidjeti https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2541&lang=hr

(8)  Kao doprinos Akcijskom planu za digitalno obrazovanje Stručna skupina objavila je završno izvješće o svojem radu s pregledom primjera dobre prakse i preporukama te Smjernice za učitelje, nastavnike i druge odgojno-obrazovne djelatnike o suzbijanju dezinformacija i promicanju digitalne pismenosti putem obrazovanja i osposobljavanja. Vidjeti: https://education.ec.europa.eu/hr/focus-topics/digital-education/action-plan/action-7

(9)  Države članice koje to žele mogu uključiti i upućivanja na mjere ili aktivnosti izvan ovog izvještajnog razdoblja.

(10)  https://erga-online.eu/wp-content/uploads/2021/12/ERGA-AG3-2021-Report-on-Media-Literacy.pdf

(11)  https://edmo.eu/2021/05/26/national-edmo-hubs-announced/

(12)  U mrežu EDMO-a trenutačno je uključeno 14 odabranih nacionalnih središta, a obuhvaća svih 27 država članica EU-a i Norvešku u EGP-u.

(13)  Za potrebe izrade kurikuluma medijske pismenosti države članice mogu se osloniti na Okvir digitalnih kompetencija za građane, dostupan na adresi https://ec.europa.eu/jrc/en/digcomp/digital-competence-framework te na Smjernice za učitelje, nastavnike i druge odgojno-obrazovne djelatnike o suzbijanju dezinformacija i promicanju digitalne pismenosti obrazovanjem i osposobljavanjem, dostupne na adresihttps://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/a224c235-4843-11ed-92ed-01aa75ed71a1/language-en

(14)  Preporuka o zaštiti maloljetnika i ljudskog dostojanstva te o pravu na odgovor u vezi s konkurentnošću europske industrije audiovizualnih i internetskih informacijskih usluga dostupna je ovdje: EUR-Lex – 32006H0952 – EN – EUR-Lex (europa.eu)

(15)  Za procjenu razine medijske pismenosti države članice mogu upotrebljavati postojeće okvire za evaluaciju, kao što su: „Study on Assessment Criteria for Media Literacy Levels: A comprehensive view of the concept of media literacy and an understanding of how media literacy levels in Europe should be assessed” („Studija o kriterijima za procjenu razina medijske pismenosti: sveobuhvatan pregled koncepta medijske pismenosti i razumijevanje načina za procjenu razine medijske pismenosti u Europi”, https://op.europa.eu/hr/publication-detail/-/publication/115550fe-a89f-4086-82e5-c7573e26c38a), „Testing and Refining Criteria to Assess Media Literacy Levels in Europe” („Testiranje i prilagodba kriterija za procjenu razina medijske pismenosti u Europi”, https://op.europa.eu/hr/publication-detail/-/publication/4cbb53b5-689c-4996-b36b-e920df63cd40) i „Global media and information literacy assessment framework: country readiness and competencies” („Okvir za ocjenjivanje globalnih medija i informacijske pismenosti: spremnost i kompetencije zemalja”, koji je razvio UNESCO, https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000224655).

(16)  Odluka (EU) 2022/2481 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o uspostavi programa politike za digitalno desetljeće do 2030. (SL L 323, 19.12.2022., str. 4.).

---

DODATAK

Predložak za izvješća država članica o medijskoj pismenosti

Sljedeća pitanja države članice mogu upotrijebiti kao osnovu svojih izvješća o medijskoj pismenosti. Elementi koji se mogu uvrstiti u izvješća podrobnije su opisani u 2. odjeljku ovih Smjernica.

| a) | Pravne mjere i/ili mjere politike |
| --- | --- |

a)

Pravne mjere i/ili mjere politike

| — | Koje zakonodavne mjere i druge mjere pravne prirode koje se primjenjuju na audiovizualne medijske usluge i pružatelje usluga platformi za razmjenu videozapisa vaša zemlja provodi ili planira provoditi u cilju promicanja i razvoja vještina medijske pismenosti? |
| --- | --- |

—

Koje zakonodavne mjere i druge mjere pravne prirode koje se primjenjuju na audiovizualne medijske usluge i pružatelje usluga platformi za razmjenu videozapisa vaša zemlja provodi ili planira provoditi u cilju promicanja i razvoja vještina medijske pismenosti?

| — | Jesu li u vašoj zemlji pružatelji audiovizualnih medijskih usluga i usluga platformi za razmjenu videozapisa dužni provoditi mjere za razvoj medijske pismenosti? |
| --- | --- |

—

Jesu li u vašoj zemlji pružatelji audiovizualnih medijskih usluga i usluga platformi za razmjenu videozapisa dužni provoditi mjere za razvoj medijske pismenosti?

| — | Koje se sveobuhvatnije političke mjere za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti provode u vašoj zemlji? |
| --- | --- |

—

Koje se sveobuhvatnije političke mjere za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti provode u vašoj zemlji?

| — | Kako ocjenjujete primjerenost mjera za razvoj medijske pismenosti koje provode pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa koji su u nadležnosti vaše zemlje, uzimajući u obzir praktične upute za razvoj medijske pismenosti? |
| --- | --- |

—

Kako ocjenjujete primjerenost mjera za razvoj medijske pismenosti koje provode pružatelji usluga platformi za razmjenu videozapisa koji su u nadležnosti vaše zemlje, uzimajući u obzir praktične upute za razvoj medijske pismenosti?

| b) | Organizacijske mjere |
| --- | --- |

b)

Organizacijske mjere

| — | Koja su tijela u vašoj zemlji odgovorna za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti te za nadzor usklađenosti s eventualnim obvezama propisanima pružateljima audiovizualnih medijskih usluga i pružateljima platformi za razmjenu videozapisa?
  Koje su im konkretne zadaće povjerene? |
| --- | --- |

—

Koja su tijela u vašoj zemlji odgovorna za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti te za nadzor usklađenosti s eventualnim obvezama propisanima pružateljima audiovizualnih medijskih usluga i pružateljima platformi za razmjenu videozapisa?

Koje su im konkretne zadaće povjerene?

| — | Navedite informacije o strukturama za suradnju dionika i raznim dionicima koji surađuju s tijelima vaše zemlje u svrhu provedbe aktivnosti za razvoj medijske pismenosti. |
| --- | --- |

—

Navedite informacije o strukturama za suradnju dionika i raznim dionicima koji surađuju s tijelima vaše zemlje u svrhu provedbe aktivnosti za razvoj medijske pismenosti.

| c) | Javno financiranje i drugi aranžmani financiranja medijske pismenosti |
| --- | --- |

c)

Javno financiranje i drugi aranžmani financiranja medijske pismenosti

| — | Možete li navesti koliko je javnih financijskih sredstava i u kojim razdobljima dodijeljeno za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti u vašoj zemlji te instrumente kojima se financiraju aktivnosti za razvoj medijske pismenosti, uključujući instrumente namijenjene privlačenju privatnih sredstava? |
| --- | --- |

—

Možete li navesti koliko je javnih financijskih sredstava i u kojim razdobljima dodijeljeno za promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti u vašoj zemlji te instrumente kojima se financiraju aktivnosti za razvoj medijske pismenosti, uključujući instrumente namijenjene privlačenju privatnih sredstava?

| d) | Aktivnosti uključivanja i informiranja, uključujući kurikulume medijske pismenosti |
| --- | --- |

d)

Aktivnosti uključivanja i informiranja, uključujući kurikulume medijske pismenosti

| — | Koje se aktivnosti uključivanja ili informiranja u cilju promicanja i razvoja vještina medijske pismenosti provode u vašoj zemlji te koje od njih provode sudionici na tržištu, znanstvene ustanove ili nevladine organizacije? |
| --- | --- |

—

Koje se aktivnosti uključivanja ili informiranja u cilju promicanja i razvoja vještina medijske pismenosti provode u vašoj zemlji te koje od njih provode sudionici na tržištu, znanstvene ustanove ili nevladine organizacije?

| — | Je li vaša zemlja uspostavila strukturirane kanale za komunikaciju s nacionalnim centrima Europskog opservatorija za digitalne medije (EDMO) ili razmotrila tu mogućnost? |
| --- | --- |

—

Je li vaša zemlja uspostavila strukturirane kanale za komunikaciju s nacionalnim centrima Europskog opservatorija za digitalne medije (EDMO) ili razmotrila tu mogućnost?

| — | Koje su mjere poduzete u vašoj zemlji kako bi se promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti uvrstilo u formalne obrazovne kurikulume na raznim razinama i u inicijalno i trajno stručno obrazovanje učitelja i nastavnika te kako bi se relevantni resursi za medijsku pismenost stavili na raspolaganje građanima? |
| --- | --- |

—

Koje su mjere poduzete u vašoj zemlji kako bi se promicanje i razvoj vještina medijske pismenosti uvrstilo u formalne obrazovne kurikulume na raznim razinama i u inicijalno i trajno stručno obrazovanje učitelja i nastavnika te kako bi se relevantni resursi za medijsku pismenost stavili na raspolaganje građanima?

| e) | Mjere i metode evaluacije |
| --- | --- |

e)

Mjere i metode evaluacije

| — | Provodi li vaša zemlja ili namjerava li uvesti mjere za procjenu učinka regionalnih ili nacionalnih medijskih inicijativa, uključujući pokazatelje za mjerenje uspješnosti mjera i metoda za razvoj medijske pismenosti? Ako je odgovor potvrdan, navedite i opišite te mjere i njihove ishode. |
| --- | --- |

—

Provodi li vaša zemlja ili namjerava li uvesti mjere za procjenu učinka regionalnih ili nacionalnih medijskih inicijativa, uključujući pokazatelje za mjerenje uspješnosti mjera i metoda za razvoj medijske pismenosti? Ako je odgovor potvrdan, navedite i opišite te mjere i njihove ishode.

| Dodatne informacije |
| --- |
| — | Jesu li za ovo izvješće relevantne kakve dodatne informacije? |

Dodatne informacije

—

Jesu li za ovo izvješće relevantne kakve dodatne informacije?

---

| 23.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 66/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 66/10

---

Pokretanje postupka

(Predmet M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 66/03)

Dana 17. veljače 2023. Komisija je odlučila pokrenuti postupak u navedenom predmetu nakon što je utvrdila da prijavljena koncentracija potiče ozbiljne sumnje povezane sa svojom sukladnosti s unutarnjim tržištem. Pokretanjem postupka otvara se druga faza istrage povezane s prijavljenom koncentracijom kojom se ne dovodi u pitanje konačna odluka o predmetu. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (c) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1).

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Kako bi Komisija za vrijeme postupka u potpunosti uzela u obzir očitovanja, treba ih dostaviti Komisiji najkasnije 15 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji porukom e-pošte na COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, pri čemu je potrebno naznačiti referentni M.10149 – KOREAN AIR LINES / ASIANA AIRLINES, na sljedeću adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 23.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 66/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 66/11

---

Tečajna lista eura (1)

22. veljače 2023.

(2023/C 66/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0644 |
| JPY | japanski jen | 143,24 |
| DKK | danska kruna | 7,4459 |
| GBP | funta sterlinga | 0,87945 |
| SEK | švedska kruna | 11,0163 |
| CHF | švicarski franak | 0,9870 |
| ISK | islandska kruna | 154,30 |
| NOK | norveška kruna | 10,9665 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,669 |
| HUF | mađarska forinta | 382,33 |
| PLN | poljski zlot | 4,7443 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9238 |
| TRY | turska lira | 20,0908 |
| AUD | australski dolar | 1,5576 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4408 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3512 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7066 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4252 |
| KRW | južnokorejski von | 1 386,99 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,4048 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,3367 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 178,12 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7275 |
| PHP | filipinski pezo | 58,648 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,775 |
| BRL | brazilski real | 5,5008 |
| MXN | meksički pezo | 19,5976 |
| INR | indijska rupija | 88,2380 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0644

JPY

japanski jen

143,24

DKK

danska kruna

7,4459

GBP

funta sterlinga

0,87945

SEK

švedska kruna

11,0163

CHF

švicarski franak

0,9870

ISK

islandska kruna

154,30

NOK

norveška kruna

10,9665

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,669

HUF

mađarska forinta

382,33

PLN

poljski zlot

4,7443

RON

rumunjski novi leu

4,9238

TRY

turska lira

20,0908

AUD

australski dolar

1,5576

CAD

kanadski dolar

1,4408

HKD

hongkonški dolar

8,3512

NZD

novozelandski dolar

1,7066

SGD

singapurski dolar

1,4252

KRW

južnokorejski von

1 386,99

ZAR

južnoafrički rand

19,4048

CNY

kineski renminbi-juan

7,3367

IDR

indonezijska rupija

16 178,12

MYR

malezijski ringit

4,7275

PHP

filipinski pezo

58,648

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,775

BRL

brazilski real

5,5008

MXN

meksički pezo

19,5976

INR

indijska rupija

88,2380

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 23.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 66/12

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 66/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Macquarie Group Limited („MGL”, Australija), |
| --- | --- |

—

Macquarie Group Limited („MGL”, Australija),

| — | British Columbia Investment Management Corporation („BCI”, Kanada). |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation („BCI”, Kanada).

Poduzetnici MGL i BCI steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom Eku Energy Group Limited („Eku Energy”, koji je prethodno bio registriran pod nazivom GIG Energy Storage UK, (2) UK), trenutačno pod isključivom kontrolom poduzetnika MGL-a.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | MGL je globalni pružatelj usluga u sektorima bankarstva, financija, ulaganja i upravljanja fondovima; |
| --- | --- |

—

MGL je globalni pružatelj usluga u sektorima bankarstva, financija, ulaganja i upravljanja fondovima;

| — | BCI je institucionalni ulagač koji ulaže u ime klijenata iz javnog sektora u Britanskoj Kolumbiji, među ostalim mirovinskih fondova javnog sektora, osiguranja i fondova posebne namjene. |
| --- | --- |

—

BCI je institucionalni ulagač koji ulaže u ime klijenata iz javnog sektora u Britanskoj Kolumbiji, među ostalim mirovinskih fondova javnog sektora, osiguranja i fondova posebne namjene.

3.

EKU Energy razvija, gradi i upravlja pogonima za skladištenje energije u baterijama.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (3) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11048 – MACQUARIE / BCI / EKU ENERGY

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

| Poštanska adresa: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  Poduzetnik Eku Energy prethodno je bio registriran pod nazivom „GIG Energy Storage UK”, a 29. studenoga 2022. promijenio je naziv u Eku Energy.

2

(3)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

3

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 23.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 66/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 66/14

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 66/06)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Médoc”

PDO-FR-A0730-AM05

Datum obavijesti: 23.11.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Popis općina ažuriran je uzimajući u obzir službeni zemljopisni šifrarnik iz 2022. za to zemljopisno područje i područje u neposrednoj blizini.

Radi se samo o izmjeni teksta, zemljopisno područje nije izmijenjeno.

U skladu s tom promjenom izmijenjene su točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Sorte za prilagodbu

Sorte arinarnoa N, castets N, marselan N i touriga nacional N dodane su u specifikaciju proizvoda. Riječ je o kasnim sortama, što može biti prednost u kontekstu klimatskih promjena. Osim toga, to su sorte niske osjetljivosti na trulež, pepelnicu i plamenjaču. Iz te četiri sorte mogu se proizvesti vina izražene boje, složena, punog i strukturiranog okusa, što odgovara tipičnim svojstvima crnih vina s oznakom Médoc.

Te sorte mogu činiti najviše 5 % nasada vinove loze i 10 % udjela u mješavini.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

3.   Razmak između trsova

Najmanja udaljenost među trsovima u istom redu smanjena je s 0,80 m na 0,70 m.

Taj razmak omogućava povećanje gustoće sadnje, čime se potiče konkurencija među trsovima i povećava kvaliteta grožđa.

Izmijenjena je točka 5. jedinstvenog dokumenta.

4.   Rezidba

Pravila o rezidbi prilagođena su vinovoj lozi čiji razmak između trsova iznosi od 0,70 m do 0,80 m.

Izmijenjena je točka 5. jedinstvenog dokumenta.

5.   Poljoprivredno-okolišne odredbe

Dodane su sljedeće poljoprivredno-okolišne odredbe:

| — | Uvenuli trsovi moraju se ukloniti s čestica; zabranjeno je skladištenje uvenulih trsova na česticama. |
| --- | --- |

—

Uvenuli trsovi moraju se ukloniti s čestica; zabranjeno je skladištenje uvenulih trsova na česticama.

| — | Prije svake nove sadnje svaki subjekt mora provesti fizikalno-kemijsku analizu tla na čestici za uzgoj kako bi bio upoznat sa svim potrebnim elementima na predmetnom položaju vinograda i njegovim potencijalom. |
| --- | --- |

—

Prije svake nove sadnje svaki subjekt mora provesti fizikalno-kemijsku analizu tla na čestici za uzgoj kako bi bio upoznat sa svim potrebnim elementima na predmetnom položaju vinograda i njegovim potencijalom.

| — | Kako bi se očuvale značajke fizičkog i biološkog okoliša koji je ključan element podneblja:






  — | Zabranjeno je kemijsko uništavanje korova na uvratinama. |
| --- | --- | --- |

—

Kako bi se očuvale značajke fizičkog i biološkog okoliša koji je ključan element podneblja:

—

Zabranjeno je kemijsko uništavanje korova na uvratinama.

| — | Zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na česticama. |
| --- | --- |

—

Zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na česticama.

| — | Svaki gospodarski subjekt izračunava i bilježi svoj indeks učestalosti tretiranja. |
| --- | --- |

—

Svaki gospodarski subjekt izračunava i bilježi svoj indeks učestalosti tretiranja.

Tim se izmjenama nastoje u većoj mjeri uzeti u obzir društveni zahtjevi za smanjenje upotrebe sredstava za zaštitu bilja i bolje vođenje računa o okolišu.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

6.   Dozrijevanje

Razdoblje dozrijevanja koje je trebalo završiti najranije 31. svibnja godine koja slijedi nakon berbe pomiče se na 31. ožujka godine koja slijedi nakon berbe.

To potencijalno skraćivanje razdoblja dozrijevanja omogućava da se dobije više od ploda i da se proširi ponuda pitkim vinima i sofisticiranijim vinima za odležavanje.

Ono utječe i na datum stavljanja na tržište za potrošače.

Zbog toga se mijenja i povezanost.

Izmijenjena je točka 8. jedinstvenog dokumenta.

7.   Prijelazne mjere

Izbrisane su prijelazne mjere koje su istekle.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

8.   Glavni elementi koje treba kontrolirati

Među glavne elemente koje treba kontrolirati dodan je individualni dodatni volumen.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

9.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Revidiran je tekst upućivanja na nadzorno tijelo kako bi se uskladio s drugim specifikacijama oznaka. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Médoc

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim crnim vinima s izvrsnim sposobnostima starenja. Sadržavaju tanine, intenzivne su boje i uglavnom ih čine sorta cabernet-sauvignon N (tradicionalna sorta) uz merlot N, u manjoj mjeri cabernet franc N i petit verdot N ili rjeđe cot N i carmenère N. Sorta cabernet-sauvignon N daje vinima začinske note. Zahvaljujući sorti merlot N vina su zaokruženog i mekog okusa s aromama crvenog voća. Struktura i složenost naglašavaju se miješanjem sa sortom cabernet franc N ili petit verdot N, koja vinu daje i svježinu.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 13 %.

Njihova najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 11 %.

Svaka serija vina koja se stavlja na tržište (u rinfuzi) ili u pakiranjima ima:

| — | udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) od najviše 3 g/l, |
| --- | --- |

—

udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) od najviše 3 g/l,

| — | udio jabučne kiseline od najviše 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

udio jabučne kiseline od najviše 0,2 g/l.

Vina koja se na tržište stavljaju u rinfuzi ili u pakiranjima prije 1. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe imaju sadržaj hlapljivih kiselina od najviše 12,25 meq/l. Nakon tog datuma sadržaj hlapljivih kiselina u vinu iznosi najviše 16,33 meq/l.

Svaka serija vina koja se stavlja na tržište u rinfuzi ima udio sumporova dioksida od najviše 140 miligrama po litri.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | 13 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 16,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

13

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

16,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

| 1. | Pojačavanje vina
  Poseban enološki postupak
  Tehnike pojačavanja vina oduzimanjem vode dopuštene su do postotka koncentracije od 15 %. Vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %. |
| --- | --- |

1.

Pojačavanje vina

Poseban enološki postupak

Tehnike pojačavanja vina oduzimanjem vode dopuštene su do postotka koncentracije od 15 %. Vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

| 2. | Uzgoj vinove loze
  Postupak uzgoja
  Gustoća: Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,70 metara.
  Pravila o rezidbi: Rezidba je obvezna. Obavlja se najkasnije u fazi širenja lišća (9. faza Lorenzove skale).
  Vinova loza zasađena s razmakom većim od 0,80 metara između trsova u redu obrezuje se sljedećim tehnikama:






  — | rezidba na dva kraka, dvokraki Guyot ili „médoc”, s najviše pet pupova po kraku; |
| --- | --- | --- |

2.

Uzgoj vinove loze

Postupak uzgoja

Gustoća: Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,70 metara.

Pravila o rezidbi: Rezidba je obvezna. Obavlja se najkasnije u fazi širenja lišća (9. faza Lorenzove skale).

Vinova loza zasađena s razmakom većim od 0,80 metara između trsova u redu obrezuje se sljedećim tehnikama:

—

rezidba na dva kraka, dvokraki Guyot ili „médoc”, s najviše pet pupova po kraku;

| — | jednokraki Guyot ili mješoviti Guyot, s najviše sedam pupova po trsu; |
| --- | --- |

—

jednokraki Guyot ili mješoviti Guyot, s najviše sedam pupova po trsu;

| — | kratka rezidba, rezidba na četiri kraka u obliku lepeze ili u dvostrukom kordoncu, s najviše 12 pupova po trsu, ili u jednostrukom kordoncu s najviše sedam pupova po trsu. |
| --- | --- |

—

kratka rezidba, rezidba na četiri kraka u obliku lepeze ili u dvostrukom kordoncu, s najviše 12 pupova po trsu, ili u jednostrukom kordoncu s najviše sedam pupova po trsu.

Za vinovu lozu zasađenu s razmakom od 0,70 m do 0,80 metara u redu dopuštene su samo rezidba u jednostrukom kordoncu, rezidba na najviše četiri kraka u obliku lepeze i jednokraki Guyot. Osim toga, takva vinova loza smije imati najviše sedam pupova po trsu.

5.2.   Najveći prinosi

65 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Gironde na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 1. siječnja 2022.: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer i Vertheuil.

7.   Sorte vinove loze

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

8.   Opis povezanosti

Zemljopisno područje kontrolirane oznake izvornosti „Médoc” nalazi se u departmanu Gironde na lijevoj obali rijeke Garonne i sjeverno od Bordeauxa. Taj vinogradarski dio poluotoka Médoca proteže se na oko 80 kilometara u smjeru sjever-jug i tek nešto više od desetak kilometara u smjeru istok-zapad te obuhvaća 50 općina.

Riječna obala u regiji Médoc odlikuje se umjerenim sezonskim fluktuacijama i vrlo umjerenim padalinama za oceansku klimu. Iako zbog sjevernog položaja tog zemljopisnog područja klima nije tako topla kao na jugu poluotoka, padalina je manje. Ti klimatski čimbenici povoljni za vinogradarstvo posljedica su regulacijskog toplinskog učinka Atlantskog oceana na zapadu i estuarija rijeke Gironde na istoku. Oceanska klima, nekih godina popraćena kišnim jesenskim razdobljima niskog tlaka ili, naprotiv, toplim i vrlo sunčanim kasnim jesenima, izrazito utječe na berbu.

Vinogradarski krajobrazi tog područja odlikuju se blagim reljefom (između 3 metra i 50 metara nadmorske visine), koji je na zapadu ograničen šumom, a na istoku estuarijem rijeke Gironde. Od juga do sjevera izmjenjuju se brežuljkasti vinogradarski šljunčani tereni obrubljeni rijekama („jalles”) i močvarnijim dijelovima u kojima nema vinograda.

Generacije vinogradara osigurale su razvoj posebnosti vinogradarskog područja regije Médoc, koje je steklo svjetski ugled. Kroz povijest su vinogradari svojim temeljitim poznavanjem tla i nastojanjima da unaprijede njegova svojstva svladavanjem tehnika odvodnje omogućili razvoj postupaka uzgoja koji najbolje odgovaraju proizvodnji crnih vina za odležavanje. Sanitarni napredak i mehanizacija u vinogradarstvu nisu utjecali na želju vinogradara da očuvaju postupke proizvodnje vina čiji je cilj proizvodnja tipičnih prepoznatljivih crnih vina.

Danas u regiji Médoc nasade vinove loze uglavnom čine sorta cabernet-sauvignon N, kojoj odgovara pješčano tlo, sorta merlot N, cijenjena zbog svojih voćnih nota, sorta cabernet franc N, koja uspijeva na pretežno vapnenačkom tlu i sorta petit verdot N, koja uspijeva na toplom i poroznom tlu. Zbog raznolikosti sorti i tla kontrolirane oznake izvornosti „Médoc” nužan je selektivan način uzgoja vinove loze.

Taj selektivni način uzgoja omogućava dobivanje vrlo zrelog i zdravog grožđa kontroliranog prinosa. Moguća je maceracija kako bi se dobila željena koncentrirana vina. Zbog toga je potrebno da vina dozriju kako bi se ublažila.

Vina sadržavaju tanine, intenzivne su boje i uglavnom ih čine sorta cabernet-sauvignon N uz merlot N i u manjoj mjeri cabernet franc N i petit verdot N ili rjeđe cot N i carmenère N. Sorta cabernet-sauvignon N tradicionalna je sorta koja vinima „Médoc” daje začinske note. Ta sorta u mješavini sa sortom merlot N daje vinima zaokružen i mekan okus s aromama crvenog voća. Kad sorta merlot N prevladava, ona omogućava da se brže postignu željene tercijarne arome. Struktura i složenost naglašavaju se miješanjem sa sortom cabernet franc N ili petit verdot N, koja vinu daje i svježinu.

Vina imaju izvrsne sposobnosti starenja.

U tom vinogradarskom području s dugačkom poviješću razvoja vina, kroz koje prolazi Vinska cesta, nalaze se brojni vinogradarski posjedi „Châteaux”, prostrana vinogradarska područja s raznolikom arhitektonskom baštinom, uz koje se nalaze vrlo mala obiteljska gospodarstva kojima u proizvodnji vina, njegovu stavljanju na tržište i promidžbi pomažu razne zadružne vinarije.

Ugled vina ove kontrolirane oznake podrijetla seže daleko u prošlost i temelji se na ideji posjeda „Château”. Nakon vjenčanja ELEONORE, vojvotkinje Akvitanije, i HENRIKA PLANTAGENETA, budućeg kralja Engleske, 1152. razvoj trgovine s Engleskom odigrao je važnu ulogu u stvaranju ugleda vina „Médoc” u inozemstvu.

Kad je 1647. općinsko vijeće „Jurade de Bordeaux” objavilo prvu klasifikaciju vina pokrajine Guyenne u povijesti, vina župa „Médoc” već su bila na prestižnom glasu. U vrijeme LUJA XV. ta je klasifikacija sužena po regijama na način da su vina prvo podijeljena po župama, a zatim po vinogradima. Te su različite klasifikacije rezultirale 1855. Službenom klasifikacijom bordoških vina prema kojoj su vina „Médoc” svrstana među vina departmana Gironde. Usto, 1932. objavljena je klasifikacija „Crus Bourgeois du Médoc” (Bordoški vinogradi regije Médoc).

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje kad je riječ o razvoju i dozrijevanju vina, obuhvaća područja sljedećih općina departmana Gironde, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 1. siječnja 2022.: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc,

Područje u neposrednoj blizini (1. dio)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan,

Područje u neposrednoj blizini (2. dio)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac i Yvrac.

Veća zemljopisna jedinica

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na etiketi se može navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Bordeaux - Médoc” ili „Grand Vin de Bordeaux - Médoc”. Slova u tom nazivu moraju visinom i širinom biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Područje u neposrednoj blizini (4. dio)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac i Yvrac.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c44a6487-9266-41d7-a328-1602d767c741

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 23.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 66/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 66/21

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 66/07)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Valençay”

PDO-FR-A0320-AM02

Datum obavijesti: 23. studenoga 2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Popis općina zemljopisnog područja i područja u neposrednoj blizini ažuriran je u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom iz 2021.

Izmijenjen je samo tekst, a ne i zemljopisno područje.

Mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Rezidba

Pojednostavljena su pravila o rezidbi.

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

3.   Opterećenje po trsu

Ukida se najveće opterećenje po trsu. Prosječnim najvećim opterećenjem po čestici jamči se dobra kvaliteta ubranog grožđa.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

4.   Agroekološke odredbe

Dodaju se razne odredbe o okolišu:

| — | zabranjeno je kemijsko uništavanje korova na rubovima vinograda, |
| --- | --- |

—

zabranjeno je kemijsko uništavanje korova na rubovima vinograda,

| — | zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na česticama, |
| --- | --- |

—

zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na česticama,

| — | zasijana ili samonikla vegetacija između redova drži se pod kontrolom primjenom ručnih ili mehaničkih metoda. |
| --- | --- |

—

zasijana ili samonikla vegetacija između redova drži se pod kontrolom primjenom ručnih ili mehaničkih metoda.

Tim se izmjenama dodatno uzima u obzir javni interes za zaštitu okoliša i smanjenje upotrebe sredstava za zaštitu bilja.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

5.   Analitičke norme

Radi bolje kvalitete ubranog grožđa povećana je razina šećera i najmanja prirodna volumna alkoholna jakost.

Ukidaju se norme o najvećem sadržaju hlapljivih kiselina i željeza te se zamjenjuju europskim normama.

Osim sadržaja šećera u grožđu, povećana je i najveća volumna alkoholna jakost s 12,5 na 13 %.

Mijenjaju se točke 4. i 5. jedinstvenog dokumenta.

6.   Enološki ugljen

Prethodno zabranjena upotreba ugljena uvedena je na uređen način i uz ograničenje: „Za proizvodnju ružičastih vina dopuštena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke, za mošt i mlada vina koja još fermentiraju, do 20 % količine ružičastih vina koje proizvede određeni vinar, za određenu berbu i do 60 grama po hektolitru.” Cilj je usmjeriti njihovu upotrebu na serije slabije organoleptičke ili analitičke kvalitete (npr. promjena aroma zbog oksidacije) bez mijenjanja tipičnih svojstava proizvoda.

Ta izmjena zahtijeva izmjenu točke 5. jedinstvenog dokumenta.

7.   Kapacitet vinarije

Kapacitet vinarije povećava se kako bi bio 1,6 puta veći od proizvodne površine s prosječnim prinosom po hektaru proizvedenog vina na gospodarstvu u posljednjih pet godina.

Cilj je povećanja kapaciteta vinarije bolje upravljanje zalihama i uvjetima za proizvodnju crnih vina.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

8.   Kretanje između ovlaštenih skladišta

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na datum početka kretanja vina između ovlaštenih skladišta.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

9.   Poveznica

Briše se upućivanje na 2008.

Mijenja se točka 8. jedinstvenog dokumenta.

10.   Prijelazne mjere

Brišu se prijelazne mjere koje su istekle.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

11.   Obveze podnošenja izjava

Prilagođavaju se obveze podnošenja izjava tako da se obavještava i nadzorno tijelo.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

12.   Vođenje evidencije

Uvodi se obveza vođenja evidencija zrelosti i pakiranja.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

13.   Glavni elementi koje treba kontrolirati

Revidirani su glavni elementi koje treba kontrolirati kako bi se uskladili s metodama kontrole i izmjenama specifikacije proizvoda.

Ne mijenja se jedinstveni dokument.

14.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Revidiran je tekst upućivanja na nadzorno tijelo kako bi se uskladio s drugim specifikacijama oznaka. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Jedinstveni dokument nije izmijenjen.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Valençay

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Bijela i ružičasta vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 10 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 13 %. Vina nakon pakiranja imaju sljedeća svojstva:

| — | najveći sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) od 4 grama po litri za bijela i ružičasta vina, |
| --- | --- |

—

najveći sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) od 4 grama po litri za bijela i ružičasta vina,

| — | najmanji ukupni sadržaj kiselina izražen u gramima vinske kiseline po litri od 3,5 za bijela i ružičasta vina. |
| --- | --- |

—

najmanji ukupni sadržaj kiselina izražen u gramima vinske kiseline po litri od 3,5 za bijela i ružičasta vina.

Ukupni sadržaj sumporova dioksida i ukupni sadržaj kiselina za bijela i ružičasta vina utvrđeni su propisima Zajednice.

Među aromama bijelih vina uglavnom prevladavaju intenzivne cvjetne note (žutilovka, bijelo cvijeće...), koje mogu biti povezane s blagom mineralnosti poput note „kremena” zbog velike prisutnosti kvarca u tlu. Međutim, ta se živahna vina odlikuju punoćom okusa.

Ružičasta vina uglavnom su lagana, trpka, ali ne i preintenzivna te ih karakteriziraju izražene arome zrelog voća.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Crna vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 10 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 13 %. Crna vina nakon pakiranja imaju najveći sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) od 2 grama po litri. Kod crnih vina dovršena je malolaktična fermentacija, a sadržaj jabučne kiseline iznosi najviše 0,3 grama po litri. Ukupni sadržaj sumporova dioksida i ukupni sadržaj kiselina za crna vina utvrđeni su propisima Zajednice.

Crna vina često su rubin-crvene nijanse, a ističu se aromama crvenog bobičastog voća, višanja te začinskih i svježih nota. Iako su mlada vina blaga, neka od njih nakon tri do pet godina dozrijevanja otkrivaju svoj puni potencijal.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.   Poseban enološki postupak

Za proizvodnju ružičastih vina dopuštena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke, za mošt i mlada vina koja još fermentiraju, do 20 % količine ružičastih vina koje proizvede određeni vinar, za određenu berbu i do 60 grama po hektolitru. Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 13 %. Uz prethodno navedene odredbe, pri provedbi enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

2.   Gustoća sadnje

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 6 000 trsova po hektaru, s razmakom između redova od najviše 1,70 m. Razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,90 m.

3.   Rezidba

Postupak uzgoja

Trsovi se režu na sljedeće uzgojne oblike:

| — | jednostruki Guyot, |
| --- | --- |

—

jednostruki Guyot,

| — | takozvana „y” rezidba, |
| --- | --- |

—

takozvana „y” rezidba,

| — | niska rezidba na reznike (lepezasti oblik ili jednostruki i dvostruki kordonac Royat). |
| --- | --- |

—

niska rezidba na reznike (lepezasti oblik ili jednostruki i dvostruki kordonac Royat).

Ovisno o sorti vinove loze, najveći broj pupova po trsu iznosi:

| — | ukupno 9 pupova za Côt i Gamay, |
| --- | --- |

—

ukupno 9 pupova za Côt i Gamay,

| — | 12 pupova za druge sorte. |
| --- | --- |

—

12 pupova za druge sorte.

5.2.   Najveći prinosi

1.   Crna i ružičasta vina

65 hektolitara po hektaru

2.   Bijela vina

68 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa te proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina odvijaju se na zemljopisnom području koje je odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu na zasjedanju nadležnog nacionalnog odbora održanom 16. prosinca 2010. Na dan kad je nadležni nacionalni odbor odobrio ovu specifikaciju proizvoda, to područje obuhvaća sljedeće općine na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | departman Indre: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon (samo za područje delegiranih općina Parpeçay i Varennes-sur-Fouzon), La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles. |
| --- | --- |

—

departman Indre: Chabris, Fontguenand, Luçay-le-Mâle, Lye, Menetou-sur-Nahon, Poulaines, Valençay, Val-Fouzon (samo za područje delegiranih općina Parpeçay i Varennes-sur-Fouzon), La Vernelle, Veuil, Villentrois-Faverolles.

7.   Sorte vinove loze

Cabernet franc N

Chardonnay B

Gamay N

Orbois B

Pineau d'Aunis N

Pinot noir N

8.   Opis povezanosti

8.1.   Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje kontrolirane oznake izvornosti „Valençay”, koje se nalazi desetak kilometara jugozapadno od grada Romorantin-Lanthenay, tvori prostranu visoravan ispresijecanu dolinama kroz koje prema sjeveru teku mali vodotoci. Neki od njih spajaju se u dolini rijeke Fouzon, usporednoj s dolinom rijeke Cher, te se na samom sjeveru tog zemljopisnog područja u ulijevaju u rijeku Cher. Zemljopisno područje obuhvaća 13 općina na sjeveru departmana Indre i općinu Selles-sur-Cher iz departmana Loir-et-Cher. Krajolik je zakriljen brojnim manjim šumskim površinama, šumarcima i šumskim masivom općine Valençay. Vinogradarske čestice pretežito se nalaze na erodiranim rubovima visoravni i na manjim uzvisinama regije.

Tla na tim česticama, koje su precizno razgraničene za berbu grožđa, uglavnom su se razvila:

| — | na jugu zemljopisnog područja: na mekim krednim slojevima iz razdoblja turona (rendzine, smeđa vapnenačka tla) i kremenastoj glini iz razdoblja gornje krede (isprana ili erodirana smeđa tla); |
| --- | --- |

—

na jugu zemljopisnog područja: na mekim krednim slojevima iz razdoblja turona (rendzine, smeđa vapnenačka tla) i kremenastoj glini iz razdoblja gornje krede (isprana ili erodirana smeđa tla);

| — | na jugoistoku zemljopisnog područja: na glinasto-pješčanom tlu iz razdoblja detritičnog eocena, mjestimice sa znatnom količinom šljunka; |
| --- | --- |

—

na jugoistoku zemljopisnog područja: na glinasto-pješčanom tlu iz razdoblja detritičnog eocena, mjestimice sa znatnom količinom šljunka;

| — | na sjeveru zemljopisnog područja, u blizini dolina rijeka Cher i Fouzon: uglavnom na jezerskom vapnencu u pokrajinama Berry i Beauce iz razdoblja eocena i akvitana (rendzine i smeđa vapnenačka tla), a ponegdje i na glinasto-pješčanim formacijama u regiji Sologne (iz razdoblja burdigala). |
| --- | --- |

—

na sjeveru zemljopisnog područja, u blizini dolina rijeka Cher i Fouzon: uglavnom na jezerskom vapnencu u pokrajinama Berry i Beauce iz razdoblja eocena i akvitana (rendzine i smeđa vapnenačka tla), a ponegdje i na glinasto-pješčanim formacijama u regiji Sologne (iz razdoblja burdigala).

Zbog utjecaja blage oceanske klime, u toj regiji tijekom vegetacijskog razdoblja vinove loze prevladavaju blago povišene prosječne i najniže temperature, dok su najviše temperature nešto svježije.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Regija „Valençay” nekad je bila pripojena bivšoj pokrajini Berry. Vinova loza prvi se puta spominje u 10. stoljeća u kontekstu darova opatiji. U javnobilježničkom aktu iz 15. stoljeća navode se „brojni vinogradi duž rijeke Nahon”, a još mnogo drugih dokumenata iz narednih stoljeća svjedoče o razvoju ili barem održavanju vinogradarstva.

Talleyrand, vlasnik dvorca u Valençayju, na svojoj zemlji također je imao desetak hektara vinove loze, a njegova nećakinja vojvotkinja od Dina 1830. navodi da se u kantonu Valençay proizvodi dobro vino koje se pije u cijelom departmanu.

Jules Guyot 1876. u svojem djelu „Etude des vignobles de France” („Studija o vinogradima u Francuskoj”) navodi da vinogradi koji se nalaze uz vodotoke kantona Valençay daju najbolje vino u departmanu. Premda ti vodotoci nisu plovni, u 19. stoljeću dio proizvedenog vina već se izvozio, osobito preko rijeke Cher, iako se većina prodavala na lokalnom tržištu.

Crna vina čine 50 % proizvodnje, bijela 40 %, a ružičasta 10 %. Među aromama bijelih vina uglavnom prevladavaju intenzivne cvjetne note (žutilovka, bijelo cvijeće...), koje mogu biti povezane s blagom mineralnosti poput note „kremena” zbog velike prisutnosti kvarca u tlu. Međutim, ta se živahna vina odlikuju punoćom okusa.

8.2.   Crna vina često su rubin-crvene nijanse, a ističu se aromama crvenog bobičastog voća, višanja te začinskih i svježih nota. Iako su mlada vina blaga, neka od njih nakon tri do pet godina dozrijevanja otkrivaju svoj puni potencijal.

Ružičasta vina uglavnom su lagana, trpka, ali ne i preintenzivna te ih karakteriziraju izražene arome zrelog voća. U skladu s postojećom praksom, razgraničeno područje čestica za berbu grožđa obuhvaća samo rendzine, smeđa ili plitka tla i pješčano-glinasta tla. Ta zdrava tla imaju dobra termička svojstva i umjerene zalihe vode te pospješuju rast i sazrijevanje grožđa. Na tom se području vinova loza uglavnom sadi na rubovima visoravni.

Na tim je položajima potrebno optimalno gospodarenje vinovom lozom i njezinim proizvodnim potencijalom na temelju rigoroznog pristupa uzgoju vinove loze i rezidbi.

Prilagođeni tlu i klimi u kojoj se spajaju oceanski i kontinentalni utjecaji te utjecaj doline rijeke Cher koja regulira temperaturu, odabir sorti vinove loze i njezin uzgoj odražavaju znanje i iskustvo nekoliko naraštaja vinogradara koji i dalje teže usavršavanju svojih proizvoda. To znanje i iskustvo odražava se i u promišljenom odabiru proizvođača u pogledu mješavina sorti.

Rezultat tih odabira je proizvodnja živahnih i zaokruženih bijelih vina s cvjetnim notama karakterističnim za glinasto-vapnenačka tla ili mineralnošću koja proizlazi iz tala s velikom prisutnosti kvarca. Crna vina koja se dobivaju na tim plitkim tlima koja se brzo zagrijavaju ističu se notama crvenog bobičastog voća i začina. Ružičasta vina koja potječu s tih područja koja pogoduju visokoj razini zrelosti istodobno se odlikuju notama zrelog voća i svježine.

Rad na prepoznatljivosti koji je uložila zajednica prvi je put priznat 1970. dodjelom oznake izvornosti vina visoke kvalitete, a zatim 2004. dodjelom kontrolirane oznake izvornosti.

Dok odjekuje u pjesmama Pierrea de Ronsarda i Charlesa Péguyja i priziva uspomene na zenit francuske povijesti, regija „Valençay” i dalje daje vina koja su nekoć krasila stolove kraljeva i prinčeva kao dragulj doline rijeke Cher.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina čini područje koje je odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu na zasjedanju nadležnog nacionalnog odbora održanom 10. veljače 2011. Na dan kad je nadležni nacionalni odbor odobrio ovu specifikaciju proizvoda, to područje obuhvaća sljedeće općine na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:

| — | departman Indre: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon, Val-Fouzon (samo za područje delegirane općine Sainte-Cécile), |
| --- | --- |

—

departman Indre: Saint-Christophe-en-Bazelle, Vicq-sur-Nahon, Val-Fouzon (samo za područje delegirane općine Sainte-Cécile),

| — | departman Indre-et-Loire: Nouans-les-Fontaines, |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Nouans-les-Fontaines,

| — | departman Loir-et-Cher: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy, Meusnes. |
| --- | --- |

—

departman Loir-et-Cher: Billy, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Couffy, Meusnes.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| (a) | Svi neobvezni navodi na etiketama ističu se slovima koja visinom, širinom i debljinom smiju biti najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti. |
| --- | --- |

(a)

Svi neobvezni navodi na etiketama ističu se slovima koja visinom, širinom i debljinom smiju biti najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

| (b) | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:






  — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- | --- |

(b)

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

POVEZNICA NA SPECIFIKACIJU PROIZVODA

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fb136ab-6126-4e61-a569-7094f9a12b65

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 23.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 66/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 66/28

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 66/08)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Südsteiermark”

PDO-AT-A0228-AM01

Datum obavijesti: 29.11.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Najveći prinos po hektaru

Najveći prinos po hektaru prije berbe 2020. iznosio je 9 000 kg/ha, a nakon berbe 2020. utvrđen je na 10 000 kg/ha.

2.   Sorte vinove loze

Do berbe 2018. za vina ZOI-ja Südsteiermark bile su bez ograničenja dopuštene sve sorte vinove loze koje su odobrene za kvalitetna vina u Austriji. Od berbe 2018. ograničen je popis mogućih sorti.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv(i)

Südsteiermark

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

ZOI Südsteiermark

SAŽETI TEKSTUALNI OPIS

Na području ZOI-ja Südsteierark proizvode se isključivo bijela vina.

Boja: Bijela vina svijetlo su slamnatožute do zelenkastožute boje. Visokokvalitetna bijela vina (npr. „Reserve”) mogu nakon dužeg dozrijevanja imati svijetlo do srednje zlatnožutu boju.

Aroma: Kod vina ZOI-ja Südsteiermark prevladavaju arome jezgričavog voća kao što su jabuka, kruška i dunja. Sva vina imaju izrazitu kiselkastu strukturu koja potiče njihovu aromu. Nova vina mogu sadržavati i travnate note svježe pokošene livade, zelene paprike ili koprive.

Okus: Važan element okusa vina ZOI-ja Südsteiermark jest kiselost, koja naglašava i pojačava voćni okus. Malolaktična fermentacija upotrebljava se samo u rijetkim slučajevima.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15,0 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9,0 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15,0

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9,0

Najmanja ukupna kiselost

4,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

200

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

—

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | ZOI Südsteiermark |
| --- | --- |

1.

ZOI Südsteiermark

10 000 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Zaštićena oznaka izvornosti obuhvaća administrativni okrug Leibnitz osim općina Strass in der Steiermark, St. Veit in der Südsteiermark, Allerheiligen bei Wildon, St. Georgen an der Stiefing, Gabersdorf, Schwarzautal i Heiligenkreuz am Wasen.

7.   Sorte vinove loze

| | Chardonnay – Morillon |
| --- | --- |

Chardonnay – Morillon

| | Grauer Burgunder – Pinot Gris |
| --- | --- |

Grauer Burgunder – Pinot Gris

| | Grauer Burgunder – Ruländer |
| --- | --- |

Grauer Burgunder – Ruländer

| | Muskateller – Gelber Muskateller |
| --- | --- |

Muskateller – Gelber Muskateller

| | Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon Blanc

| | Traminer – Gelber Traminer |
| --- | --- |

Traminer – Gelber Traminer

| | Traminer – Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer – Gewürztraminer

| | Traminer – Roter Traminer |
| --- | --- |

Traminer – Roter Traminer

| | Weißer Burgunder – Klevner |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Klevner

| | Weißer Burgunder – Pinot Blanc |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Pinot Blanc

| | Weißer Burgunder – Weißburgunder |
| --- | --- |

Weißer Burgunder – Weißburgunder

| | Weißer Riesling – Rheinriesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling – Rheinriesling

| | Weißer Riesling – Riesling |
| --- | --- |

Weißer Riesling – Riesling

| | Welschriesling |
| --- | --- |

Welschriesling

8.   Opis povezanosti

ZOI Südsteiermark

Klima: Klima na području ZOI-ja Südsteiermark pod utjecajem je Sredozemlja i Panonske nizine. Topla vlažna mediteranska klima omogućuje dugo razdoblje vegetacije. Panonski utjecaji manifestiraju se ponajviše niskim noćnim temperaturama i visokom vlažnosti u prvoj polovini dana.

Tlo: Na području ZOI-ja Südsteiermark ne prevladava nijedna vrsta tla, a zastupljeni su škriljevac, pijesak, lapor i vapnenačka tla.

Povezanost: Osim klimatskih uvjeta i vrste tla, posebnosti vina ZOI-ja Südsteiermark pridonose i tipične strmine (s nagibom većim od 100 %). Zbog hladnih noći koje donosi panonska klima vina su vrlo voćna i kisela, a topli i vlažni uvjeti koji su posljedica mediteranske klime utječu na visoku razinu zrelosti vina, koja je tipična za tu sortu. Od te kombinacije klimatskih uvjeta posebno profitira sorta Sauvignon Blanc, koja daje tipična vina intenzivnog okusa zelene paprike i svježe pokošene livade. Još jedna posebnost ZOI-ja Südsteiermark nadmorska je visina od otprilike 600 m, što pojačava panonski utjecaj (hladne noći). Kod sorti s već izraženim aromama (kao što je Gelber Muskateller ili sorte iz porodice Burgunder) na toj su nadmorskoj visini te arome još izraženije.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Proizvodnja

Pravni okvir

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta

Austrijskim Zakonom o vinu za sva vina sa ZOI-jem propisano je da se proizvodnja vina sa ZOI-jem mora odvijati u vinogradarskoj regiji (područja podrijetla sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla) u kojoj se nalazi područje ZOI-ja ili u susjednoj vinogradarskoj regiji. Austrija stoga općenito primjenjuje odstupanje predviđeno člankom 5. Uredbe (EU) 2019/33.

Proizvodnja se može odvijati izvan Štajerske samo ako se prijavi Štajerskom regionalnom odboru za vino i on ga odobri, kao u slučaju nadregionalnih proizvođača vina sa sjedištem izvan regije Južne Štajerske. Naziv „ZOI Südsteiermark” mora biti naveden na odgovarajućim računima, dostavnicama i otpremnim listovima.

Pravni okvir

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta

pakiranje unutar razgraničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta

Austrijskim Zakonom o vinu nisu utvrđena opća pravila o punjenju vina sa ZOI-jem u boce.

Kako bi se zajamčili kvaliteta i tipična svojstva ZOI-ja Südsteiermark, za punjenje u boce ZOI-ja Südsteiermark utvrđeni su sljedeći uvjeti:

Punjenje u boce izvan vinogradarskog područja Štajerske može se obavljati samo ako se prijavi Štajerskom regionalnom odboru za vino i on ga odobri. Naziv „ZOI Südsteiermark” mora biti naveden na odgovarajućim računima, dostavnicama i otpremnim listovima.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.bml.gv.at/themen/landwirtschaft/landwirtschaft-in-oesterreich/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 23.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 66/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 66/32

---

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

(2023/C 66/09)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 6.b stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Obavijest o odobrenju standardne izmjene

(Uredba (EU) br. 1151/2012)

1.   Naziv proizvoda

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes

2.   Treća zemlja u kojoj se nalazi zemljopisno područje

Ujedinjena Kraljevina

3.   Nacionalno tijelo ili skupina koja podnosi zahtjev dostavlja obavijest o standardnoj izmjeni

Defra

4.   Opis odobrenih izmjena

1.   Izvornik

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju se od sorti osnovnog sjemenja upisanog u nacionalne registre sorti država članica EU-a.

Izmijenjen

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju se od osnovnih sorti sjemenskog krumpira upisanih u nacionalne registre sorti.

2.   Izvornik

Prvi urod iz svibnja prodaje se bez uklanjanja zemlje kako bi se zaštitila meka kora krumpira. Kako sezona odmiče, kora krumpira očvrsne dovoljno da je se može prati. Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes vade se od početka svibnja do kraja srpnja.

Izmijenjen

Prvi urod prodaje se bez uklanjanja zemlje kako bi se zaštitila meka kora krumpira. Kako sezona odmiče, kora krumpira očvrsne dovoljno da je se može prati.

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes obično se vade od početka svibnja do kraja srpnja ovisno o vremenskim uvjetima.

3.   Izvornik

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju se od sjemenja kupljenog prethodne jeseni. (...)

Izmijenjen

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju se od sjemenskog krumpira kupljenog od certificiranih izvora bez lisne uši. (...)

4.   Izvornik

Neposredno nakon berbe, a prije napuštanja poljoprivrednog gospodarstva, svakoj šarži krumpira dodjeljuje se jedinstveni sljedivi broj, koji upućuje na datum i polje berbe te naziv i adresu poljoprivrednog gospodarstva u Pembrokeshireu s kojeg potječe. Ta informacija dostupna je prerađivačima.

Izmijenjen

Za vrijeme berbe, prije napuštanja poljoprivrednog gospodarstva, svakoj šarži krumpira dodjeljuje se jedinstvena sljediva šifra, koja upućuje na datum i polje berbe te naziv poljoprivrednog gospodarstva u Pembrokeshireu s kojeg potječe. Ta informacija dostupna je prerađivačima.

5.   Izvornik

Ako se krumpiri dodatno prerađuju, npr. ako se krumpiri iz spremnika od jedne tone peru i stavljaju u manja pakiranja prethodno navedene mase, svakom pakiranju dodijelit će se zaseban broj koji upućuje na spremnik od jedne tone iz kojeg potječe.

Izmijenjen

Ako se krumpiri dodatno prerađuju, npr. ako se krumpiri iz spremnika od jedne tone peru i stavljaju u manja pakiranja prethodno navedene mase, svakoj šarži dodijelit će se zaseban broj sljediv do polja i uzgajivača.

6.   Izvornik

Sustav sljedivosti obuhvaća primarno pakiranje (u izravnom dodiru s hranom), ostale relevantne materijale za pakiranje kao što je ispisano vanjsko pakiranje te pomoćna sredstva u preradi.

Izmijenjen

Sustav sljedivosti obuhvaća primarno pakiranje (u izravnom dodiru s hranom) te pomoćna sredstva u preradi.

7.   Izvornik

Kad temperatura tla dosegne 10 °C, obično u posljednja dva tjedna veljače (no moguće je već u siječnju uz obalu gdje nema mrazova), tlo se obrađuje motornom drljačom kako bi se dodatno razbilo i postalo što sitnije sa što boljim slobodnim odvodnjavanjem. Tlo je zatim spremno za sadnju.

Izmijenjen

Kad je temperatura tla iznad 0 °C, tlo je zahvaljujući razini vlage dovoljno rastresito za obradu. Takvi su uvjeti obično u posljednja dva tjedna veljače (no moguće je već u siječnju uz obalu gdje nema mrazova), tlo se ore, a zatim se iz njega uklanja kamenje kako bi se razrahlilo i kako bi se poboljšalo slobodno odvodnjavanje. Tlo je zatim spremno za sadnju.

8.   Izvornik

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju se od sjemenja registriranog u Sustavu razvrstavanja sjemenja ili jednakovrijednome. Sjemenski krumpiri često se dostavljaju na poljoprivredno gospodarstvo prethodne jeseni. (...) Prostor u kojem se čuvaju klice dobro je prozračen kako bi se rizik od bolesti i kondenzacija sveli na najmanju moguću mjeru te kako temperatura ne bi premašila 10 °C. (...)

Izmijenjen

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju se od sjemenskog krumpira registriranog u Sustavu razvrstavanja sjemenja ili jednakovrijednom sustavu. (...)

Prostorije za naklijavanje dobro su prozračene kako bi se rizik od bolesti i kondenzacija sveli na najmanju moguću mjeru te kako temperatura ne bi prešla 15 °C. (...)

9.   Izvornik

Biljke izbijaju sredinom ožujka. Od početka svibnja do kraja srpnja usjev se prska. (...)

Izmijenjen

Nakon izbijanja usjev se prska. (...)

10.   Izvornik

Nakon probnog iskopavanja berba traje od početka svibnja do kraja srpnja.

Izmijenjen

Nakon probnog iskopavanja berba obično traje od početka svibnja do kraja srpnja, ovisno o vremenskim uvjetima.

11.   Izvornik

Ručno vađenje nužno je ako se krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju na strmom terenu te tijekom prva dva tjedna berbe kad je kora krumpira vrlo meka.

Izmijenjen

Ručno vađenje možda će biti potrebno ako se krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju na strmom terenu te tijekom prva dva tjedna berbe, kad je pokožica krumpira vrlo meka.

12.   Izvornik

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes dopremaju se na tržnicu što prije kako bi proizvod bio što svježiji – obično unutar 48 sati od berbe.

Izmijenjen

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes dopremaju se na tržnicu što prije kako bi proizvod bio što svježiji.

13.   Izvornik

Kako je navedeno u odjeljku 4.5. Ručno vađenje nužno je ako se krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju na strmom terenu te tijekom prva dva tjedna berbe kad su vrlo mekani.

Izmijenjen

Kako je navedeno u odjeljku 4.5. Ručno vađenje možda će biti potrebno ako se krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju na strmom terenu te tijekom prva dva tjedna berbe, kad su vrlo mekani.

Te su izmjene standardne jer ne utječu na konačna svojstva krajnjeg proizvoda.

Izmjene jedinstvenog dokumenta

Naslovi u jedinstvenom dokumentu na koje utječu izmjene

| 3.2. | Opis |
| --- | --- |

3.2.

| 5.2. | Posebnosti proizvoda |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Uzročna povezanost |
| --- | --- |

5.3.

| 3.2. | Opis proizvoda
  Izvornik
  (...) i vade se od početka svibnja do kraja srpnja.
  Izmijenjen
  (...) i obično se vade od početka svibnja do kraja srpnja, ovisno o vremenskim uvjetima. |
| --- | --- |

3.2.

Izvornik

(...) i vade se od početka svibnja do kraja srpnja.

Izmijenjen

(...) i obično se vade od početka svibnja do kraja srpnja, ovisno o vremenskim uvjetima.

| 5.2. | Posebnosti proizvoda
  Izvornik
  Za vrijeme postupka pripreme tla u zemlji se zadržava manje kamenje kako bi pridonijelo zagrijavanju tla. Kad temperature tla dosegnu 10 oC, tlo se obrađuje motornom drljačom kako bi se dodatno razbilo i postalo što sitnije sa što boljim slobodnim odvodnjavanjem.
  Izmijenjen
  Za vrijeme postupka pripreme tla u zemlji se zadržava manje kamenje koje pridonosi zagrijavanju tla. Kad je temperatura tla iznad 0 oC, tlo je zahvaljujući razini vlage dovoljno rastresito za obradu te se ore kako bi se razrahlilo i kako bi se poboljšalo slobodno odvodnjavanje.
  Izvornik
  Krumpiri se vade ručno i prodaju bez uklanjanja zemlje kako bi se oštećenja svela na najmanju moguću mjeru. Kako sezona odmiče kora krumpira postaje dovoljno tvrda za oprezno strojno vađenje, ali s obzirom na to da je vrsta krumpira mlada i meka zahtijeva izrazito pažljivo strojno vađenje.
  Izmijenjen
  Ručno vađenje možda će biti potrebno ako se krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju na strmom terenu te tijekom prva dva tjedna berbe, kad je pokožica krumpira vrlo meka. |
| --- | --- |

5.2.

Izvornik

Za vrijeme postupka pripreme tla u zemlji se zadržava manje kamenje kako bi pridonijelo zagrijavanju tla. Kad temperature tla dosegnu 10 oC, tlo se obrađuje motornom drljačom kako bi se dodatno razbilo i postalo što sitnije sa što boljim slobodnim odvodnjavanjem.

Izmijenjen

Za vrijeme postupka pripreme tla u zemlji se zadržava manje kamenje koje pridonosi zagrijavanju tla. Kad je temperatura tla iznad 0 oC, tlo je zahvaljujući razini vlage dovoljno rastresito za obradu te se ore kako bi se razrahlilo i kako bi se poboljšalo slobodno odvodnjavanje.

Izvornik

Krumpiri se vade ručno i prodaju bez uklanjanja zemlje kako bi se oštećenja svela na najmanju moguću mjeru. Kako sezona odmiče kora krumpira postaje dovoljno tvrda za oprezno strojno vađenje, ali s obzirom na to da je vrsta krumpira mlada i meka zahtijeva izrazito pažljivo strojno vađenje.

Izmijenjen

Ručno vađenje možda će biti potrebno ako se krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju na strmom terenu te tijekom prva dva tjedna berbe, kad je pokožica krumpira vrlo meka.

| 5.3. | Uzročna povezanost
  Izvornik
  Osim toga, prva berba krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes provodi se ručno (ne mehanički), a prodaju se bez uklanjanja zemlje kako bi se zaštitila njihova meka kora.
  Izmijenjen
  Osim toga, pri prvoj berbi krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes možda će biti potrebno ručno vađenje i prodaja bez uklanjanja zemlje s krumpira kako bi se zaštitila njihova meka pokožica.
  Te su izmjene standardne jer ne utječu na konačna svojstva krajnjeg proizvoda. |
| --- | --- |

5.3.

Izvornik

Osim toga, prva berba krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes provodi se ručno (ne mehanički), a prodaju se bez uklanjanja zemlje kako bi se zaštitila njihova meka kora.

Izmijenjen

Osim toga, pri prvoj berbi krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes možda će biti potrebno ručno vađenje i prodaja bez uklanjanja zemlje s krumpira kako bi se zaštitila njihova meka pokožica.

Te su izmjene standardne jer ne utječu na konačna svojstva krajnjeg proizvoda.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”

EU br.: PGI-GB-1087-AM01 – 30.11.2022.

ZOZP (X) ZOI ( )

1.   Naziv

„Pembrokeshire Earlies”/„Pembrokeshire Early Potatoes”

2.   Država članica ili treća zemlja

Ujedinjena Kraljevina

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6.: Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni.

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes naziv je koji se daje nedozrelim krumpirima vrste Solanum tuberosum iz porodice Solanaceae. Ti se krumpiri moraju saditi, uzgajati i brati na definiranom području, u Grofoviji Pembrokeshire u Zapadnom Walesu.

Krumpir je malenih dimenzija (promjera 15–70 mm), okruglog ili ovalnog oblika, meke kore te ima prepoznatljiv jak i svježi zemljani te orašasti okus i aromu. Ima kremastu teksturu te bijelu do svjetložutu boju, koja je jednaka u cijelom krumpiru. Gomolji sjemenskog krumpira sade se od sredine veljače (ali na obalnom području na kojem nema mrazova mogu se saditi već krajem siječnja), a obično se vade od početka svibnja do kraja srpnja, ovisno o vremenskim uvjetima,

što je znatno ranije nego u ostalim dijelovima Walesa. Zahvaljujući toplijoj klimi i plodnom tlu sa slobodnim odvodnjavanjem koje se slobodno obrađuje na određenom području manji je rizik od mraza nego u unutrašnjosti Walesa.

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes svoju jedinstvenu kvalitetu duguju blagoj klimi i jedinstvenom tlu Pembrokeshirea, zbog čega su mogući ranija sadnja, uzgoj i berba. Zbog kratke sezone rasta i svježine nastaje svjež prepoznatljiv zemljani okus mladog krumpira.

Krumpiri se prodaju u rasutom stanju po težini ili u pakiranjima različite mase ovisno o zahtjevima kupaca.

3.3.   Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na identificiranom zemljopisnom području

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes moraju se saditi, uzgajati i brati na utvrđenom području.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.7.   Posebna pravila za označivanje

Etikete se moraju sadržavati naziv „Pembrokeshire Early Potatoes” ili „Pembrokeshire Earlies”

4.   Ssažeta definicija zemljopisnog područja

Grofovija Pembrokeshire u zapadnom Walesu

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Grofovija Pembrokeshire nalazi se na krajnjem zapadu Walesa i okružena je morem s triju strana. Toplina u Pembrokeshireu nastaje zbog toga što more zagrijava sjevernoatlantski ogranak Golfske struje. Golfska struja topla je struja zbog koje je zapadna obala Velike Britanije toplija od istočne. Zbog utjecaja topline mora i ujednačene klime tla se u Pembrokeshireu zagrijavaju ranije, što tu grofoviju čini idealnom za proizvodnju mladog krumpira. Taj učinak zagrijavanja smanjuje i rizik od mraza, što uvelike pogoduje sprečavanju štete na mladim usjevima.

Ugled krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes temelji se na tlu i klimi utvrđenog područja. Upravo ti uvjeti tla i klime omogućuju raniji uzgoj i berbu krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes. U kratkoj i ranoj sezoni rasta nastaje mali krumpir svježeg prepoznatljivog zemljanog okusa i orašaste arome.

Geološki sastav Pembrokeshirea čine izrazito stare stijene iz pretkambrija, donjeg paleozoika i gornjeg palezoika, koje stvaraju posebna tla. Većina krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgaja se na crvenom pješčenjaku prisojnih obalnih padina, koji je sam po sebi plodan, obrađuje se slobodno sa slobodnim odvodnjavanjem te se u proljeće brzo zagrijava. Umjerena klima i plodno tlo u Pembrokeshireu omogućuju sezonu rasta od 9 mjeseci, dužu i raniju nego u ostalim velškim grofovijama. Teren je kamenit, pa se veće kamenje uklanja kako se gomolji ne bi oštetili, a manje kamenje pomaže pri zagrijavanju tla jer noću zadržava toplinu.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes prepoznatljivi su i cijenjeni zbog posebnog izgleda i okusa. Njihov ugled i potražnja za njima temelje se na činjenici da su najraniji krumpiri dostupni u Walesu te na prepoznatljivom izgledu, okusu i konzistenciji.

Za vrijeme postupka pripreme tla u zemlji se zadržava manje kamenje koje pridonosi zagrijavanju tla. Kad je temperatura tla iznad 0 oC, tlo je zahvaljujući razini vlage dovoljno rastresito za obradu te se ore kako bi se razrahlilo i kako bi se poboljšalo slobodno odvodnjavanje. Zemlja se podiže za plitku sjetvu, a krumpiri se sade ručno ili strojno. Radi brzog rasta sadi se na dubinu od otprilike 75 mm zemlje s isto toliko zemlje ispod. Takva plitka sjetva omogućuje brže zagrijavanje tla i brzo izbijanje biljaka, a nužna je i zbog malenih dimenzija krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes pri berbi.

Krumpir je malenih dimenzija jer se bere mlad te ima prepoznatljiv svjež i snažan zemljani orašasti okus i miris. Tijekom prva dva tjedna berbe pokožica krumpira meka je i nježna te zahtijeva pažljivo postupanje. Ručno vađenje možda će biti potrebno ako se krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes uzgajaju na strmom terenu te tijekom prva dva tjedna berbe, kad je pokožica krumpira vrlo meka.

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes vrlo su poznati i priznati u prehrambenoj industriji u Ujedinjenoj Kraljevini i svijetu. Kao kvalitetan proizvod upotrebljavaju ga mnogi vrhunski kuhari i gastronomi i redovito se spominje u njihovim jelovnicima. Mnogi poznati vlasnici restorana i poljoprivredno-prehrambenih poduzeća daju prednost tom ranom krumpiru.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Ugled krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes i potražnja za njima temelje se na činjenici da su najraniji krumpiri dostupni u Walesu te na prepoznatljivom jakom i svježem zemljanom te orašastom okusu i aromi. Zahvaljujući klimi utvrđenog područja te plodnom kamenitom tlu sa slobodnim odvodnjavanjem koje se slobodno obrađuje tla se brže zagrijavaju, pa Pembrokeshire ima najraniju i najdužu sezonu uzgoja u Walesu. Zbog toga se krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes sade, uzgajaju i beru ranije nego bilo gdje drugdje u unutrašnjosti Walesa. Mogućnost branja krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes u tako ranoj fazi znači da se njihova organoleptička svojstva kvalitativno razlikuju od svojstava zrelih gomolja.

Uzgajivači krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes imaju svojstveno znanje o lokalnim karakteristikama i posebne vještine povezane s uzgojem mladog krumpira. One su specifične za to područje i usjev, razvijale su se s godinama i prenosile s generacije na generaciju. Važna je priprema tla, pri čemu se manje kamenje često ostavlja u tlu kako bi pomoglo njegovu zagrijavanju, te zahtijeva vještine i iskustvo uzgajivača kako bi prepoznali optimalnu fazu razvoja klica za sadnju. Vrijeme sadnje za dobivanje najvećih prinosa određuje se prema „osjećaju” i razumijevanju spoja čimbenika kao što su stanje i temperatura tla te vremenski uvjeti. Osim toga, pri prvoj berbi krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes možda će biti potrebno ručno vađenje i prodaja bez uklanjanja zemlje s krumpira kako bi se zaštitila njihova meka pokožica.

Povijest utvrđenog područja sinonim je za uzgoj mladog krumpira te ukazuje na gospodarsku i kulturnu važnost krumpira Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes u grofoviji Pembrokeshire. U svojoj knjizi „Povijest i društveni utjecaj krumpira” Redcliffe Salaman navodi da je uzgoj krumpira bio raširen u Pembrokeshireu još davne 1776. Za vrijeme Drugog svjetskog rata u Pembrokeshireu se na znatnoj površini uzgajao krumpir, a važnost uzgoja mladog krumpira nastavila se tijekom 1950-ih sve do danas. Skupina za stavljanje krumpira iz Pembrokeshirea na tržište osnovana je 1980-ih, a 1995. izgrađeno je postrojenje za preradu, koje danas ocjenjuje i prerađuje krumpire Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes za više tržišta.

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes ugledni su zbog svoje kvalitete te su vrlo poznati i priznati u prehrambenoj industriji u Pembrokeshireu, Walesu, Ujedinjenoj Kraljevini i u svijetu. Kao kvalitetan proizvod upotrebljavaju ih mnogi vrhunski kuhari i gastronomi i u njihovim se jelovnicima redovito navode kao regionalni specijalitet, a iako se mogu posluživati na više načina, najpopularniji je kuhani svježi krumpir s maslacem. Poznati vlasnici restorana i poljoprivredno-prehrambenih poduzeća daju prednost tom ranom krumpiru

Owen Hall, kuhar u Hotelu Wolfscastle, Pembrokeshire Wales

„ ... prema mojem mišljenju krumpiri Pembrokeshire Earlies imaju jedinstven okus zbog bogatog tla u Pembrokeshireu.”

Krumpiri Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes osvojili su 2009. nekoliko nagrada True Taste of Wales.

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---