# Europeiska unionens C 41/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 41 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången3 februari 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 41

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången3 februari 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2023/C 41/01 | Rådets rekommendation av den 30 januari 2023 om tillräcklig minimiinkomst som säkerställer aktiv inkludering | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2023/C 41/01

Rådets rekommendation av den 30 januari 2023 om tillräcklig minimiinkomst som säkerställer aktiv inkludering

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 41/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10522 – HAPAG-LLOYD / EUROGATE / EUROGATE CONTAINER TERMINAL WILHELMSHAVEN) (
  1
  ) | 13 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 41/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10522 – HAPAG-LLOYD / EUROGATE / EUROGATE CONTAINER TERMINAL WILHELMSHAVEN) (
  1
  )

1

13

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA CENTRALBANKEN |
| 2023/C 41/03 | Europeiska centralbankens yttrande av den 2 december 2022 om ett förslag till rådets förordning om inrättande av en marknadskorrigeringsmekanism för att skydda medborgarna och ekonomin mot alltför höga priser (CON/2022/44) | 14 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

2023/C 41/03

Europeiska centralbankens yttrande av den 2 december 2022 om ett förslag till rådets förordning om inrättande av en marknadskorrigeringsmekanism för att skydda medborgarna och ekonomin mot alltför höga priser (CON/2022/44)

14

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 41/04 | Eurons växelkurs – 2 februari 2023 | 17 |
| | Revisionsrätten |
| 2023/C 41/05 | Särskild rapport 02/2023 – Anpassning av reglerna för sammanhållningspolitiken för att hantera covid-19-pandemin: medlen används flexiblare, men EU behöver överväga hur sammanhållningspolitiken används som krishanteringsverktyg | 18 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2023/C 41/06 | Tillkännagivande från det kroatiska energitillsynsorganet om den offentliga anbudsinfordran för val av gasleverantör i enlighet med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, som ska publiceras i enlighet med artiklarna 61 och 62 i gasmarknadslagen (Kroatiens officiella tidning nr 18/18 och 23/20) | 19 |
| 2023/C 41/07 | Tillkännagivande från det kroatiska energitillsynsorganet om den offentliga anbudsinfordran för val av gasleverantör i enlighet med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, som ska publiceras i enlighet med artiklarna 61 och 62 i gasmarknadslagen (Kroatiens officiella tidning nr 18/18 och 23/20) | 20 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 41/04

Eurons växelkurs – 2 februari 2023

17

Revisionsrätten

2023/C 41/05

Särskild rapport 02/2023 – Anpassning av reglerna för sammanhållningspolitiken för att hantera covid-19-pandemin: medlen används flexiblare, men EU behöver överväga hur sammanhållningspolitiken används som krishanteringsverktyg

18

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2023/C 41/06

Tillkännagivande från det kroatiska energitillsynsorganet om den offentliga anbudsinfordran för val av gasleverantör i enlighet med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, som ska publiceras i enlighet med artiklarna 61 och 62 i gasmarknadslagen (Kroatiens officiella tidning nr 18/18 och 23/20)

19

2023/C 41/07

Tillkännagivande från det kroatiska energitillsynsorganet om den offentliga anbudsinfordran för val av gasleverantör i enlighet med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, som ska publiceras i enlighet med artiklarna 61 och 62 i gasmarknadslagen (Kroatiens officiella tidning nr 18/18 och 23/20)

20

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 41/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10973 – VODAFONE GROUP / ALTICE LUXEMBOURG / FIBRECO) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 21 |
| 2023/C 41/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 23 |
| 2023/C 41/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 25 |
| 2023/C 41/11 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 26 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 41/12 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 28 |
| 2023/C 41/13 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 33 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2023/C 41/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10973 – VODAFONE GROUP / ALTICE LUXEMBOURG / FIBRECO) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

21

2023/C 41/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

23

2023/C 41/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

25

2023/C 41/11

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

26

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 41/12

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

28

2023/C 41/13

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 30 januari 2023

om tillräcklig minimiinkomst som säkerställer aktiv inkludering

(2023/C 41/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292 jämförd med artikel 153.1 j,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I syfte att säkerställa ett värdigt liv under livets alla skeden är syftet med denna rekommendation att bekämpa fattigdom och social utestängning, att eftersträva höga sysselsättningsnivåer genom att främja ett tillräckligt inkomststöd, särskilt genom minimiinkomst, och faktisk tillgång till möjliggörande och väsentliga tjänster för personer som saknar tillräckliga resurser, samt genom att främja integration på arbetsmarknaden av dem som kan arbeta, i enlighet med strategin för aktiv inkludering. |
| --- | --- |

(1)

I syfte att säkerställa ett värdigt liv under livets alla skeden är syftet med denna rekommendation att bekämpa fattigdom och social utestängning, att eftersträva höga sysselsättningsnivåer genom att främja ett tillräckligt inkomststöd, särskilt genom minimiinkomst, och faktisk tillgång till möjliggörande och väsentliga tjänster för personer som saknar tillräckliga resurser, samt genom att främja integration på arbetsmarknaden av dem som kan arbeta, i enlighet med strategin för aktiv inkludering.

| (2) | I enlighet med artikel 151 i EUF-fördraget har unionen och medlemsstaterna som mål att bland annat främja sysselsättning, förbättra levnads- och arbetsvillkor, åstadkomma ett fullgott socialt skydd och bekämpa social utslagning. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 151 i EUF-fördraget har unionen och medlemsstaterna som mål att bland annat främja sysselsättning, förbättra levnads- och arbetsvillkor, åstadkomma ett fullgott socialt skydd och bekämpa social utslagning.

| (3) | I artikel 34 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1) fastställs att unionen ska erkänna och respektera rätten till social trygghet och sociala förmåner. Där föreskrivs också att var och en som är bosatt och förflyttar sig lagligt inom unionen har rätt till social trygghet och sociala förmåner, och att unionen i syfte att bekämpa social utestängning och fattigdom ska erkänna och respektera rätten till socialt stöd och till stöd till boendet i syfte att trygga en värdig tillvaro för dem som saknar tillräckliga medel. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 34 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1) fastställs att unionen ska erkänna och respektera rätten till social trygghet och sociala förmåner. Där föreskrivs också att var och en som är bosatt och förflyttar sig lagligt inom unionen har rätt till social trygghet och sociala förmåner, och att unionen i syfte att bekämpa social utestängning och fattigdom ska erkänna och respektera rätten till socialt stöd och till stöd till boendet i syfte att trygga en värdig tillvaro för dem som saknar tillräckliga medel.

| (4) | I rådets rekommendation 92/441/EEG (2) om gemensamma kriterier för tillräckliga resurser och socialtjänstförmåner i de sociala trygghetssystemen uppmanas medlemsstaterna att erkänna en persons grundläggande rätt till tillräckliga resurser och socialt bistånd för ett värdigt liv, som en del av en heltäckande och konsekvent strategi för att bekämpa social utestängning, och de rekommenderas att efter behov anpassa sina system för socialt skydd. Mot bakgrund av innehållet i denna rekommendation är det lämpligt att ersätta rekommendation 92/441/EEG. |
| --- | --- |

(4)

I rådets rekommendation 92/441/EEG (2) om gemensamma kriterier för tillräckliga resurser och socialtjänstförmåner i de sociala trygghetssystemen uppmanas medlemsstaterna att erkänna en persons grundläggande rätt till tillräckliga resurser och socialt bistånd för ett värdigt liv, som en del av en heltäckande och konsekvent strategi för att bekämpa social utestängning, och de rekommenderas att efter behov anpassa sina system för socialt skydd. Mot bakgrund av innehållet i denna rekommendation är det lämpligt att ersätta rekommendation 92/441/EEG.

| (5) | I kommissionens rekommendation 2008/867/EG (3) om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden fastställs en omfattande strategi för att de som kan arbeta ska kunna integreras i varaktig sysselsättning av god kvalitet och andra få tillräckliga resurser för ett värdigt liv och stöd för sitt deltagande i samhället. Denna integrerade strategi som bygger på en kombination av tre politiska delar – tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet – är särskilt viktig för de personer som befinner sig längst från arbetsmarknaden eller är utestängda från samhället. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens rekommendation 2008/867/EG (3) om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden fastställs en omfattande strategi för att de som kan arbeta ska kunna integreras i varaktig sysselsättning av god kvalitet och andra få tillräckliga resurser för ett värdigt liv och stöd för sitt deltagande i samhället. Denna integrerade strategi som bygger på en kombination av tre politiska delar – tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet – är särskilt viktig för de personer som befinner sig längst från arbetsmarknaden eller är utestängda från samhället.

| (6) | I november 2017 proklamerade Europaparlamentet, rådet och kommissionen den europeiska pelaren för sociala rättigheter (4) som fastställer 20 principer till stöd för rättvisa och välfungerande arbetsmarknader och trygghetssystem. I princip 14 anges att var och en som saknar tillräckliga resurser har rätt till lämpliga minimiinkomstförmåner, som ska säkerställa ett värdigt liv under livets alla skeden, och verklig tillgång till hjälpande varor och tjänster och att minimiinkomstförmånerna för dem som kan arbeta bör kombineras med incitament att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(6)

I november 2017 proklamerade Europaparlamentet, rådet och kommissionen den europeiska pelaren för sociala rättigheter (4) som fastställer 20 principer till stöd för rättvisa och välfungerande arbetsmarknader och trygghetssystem. I princip 14 anges att var och en som saknar tillräckliga resurser har rätt till lämpliga minimiinkomstförmåner, som ska säkerställa ett värdigt liv under livets alla skeden, och verklig tillgång till hjälpande varor och tjänster och att minimiinkomstförmånerna för dem som kan arbeta bör kombineras med incitament att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden.

| (7) | I sitt meddelande av den 4 mars 2021 med titeln Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (5) fastställde kommissionen ambitionen för ett starkt socialt Europa. I juni 2021 välkomnade Europeiska rådet unionens sociala mål angående fattigdomsminskning, i enlighet med Portoförklaringen, som undertecknades av stats- och regeringscheferna den 8 maj 2021, enligt vilken antalet personer som löper risk för fattigdom eller social utestängning senast 2030 ska ha minskat med minst 15 miljoner jämfört med 2019, varav minst fem miljoner barn. Europeiska rådet välkomnade även de överordnade målen om sysselsättning, nämligen att minst 78 % av befolkningen i åldern 20–64 år ska ha arbete, och att minst 60 % av alla vuxna ska delta i utbildning varje år. En reviderad social resultattavla och en ram för riktmärkning av minimiinkomst som kommittén för socialt skydd enats om medför att det analytiska underlaget för den europeiska planeringsterminen, den gemensamma sysselsättningsrapporten och de landsspecifika rekommendationerna förstärks. |
| --- | --- |

(7)

I sitt meddelande av den 4 mars 2021 med titeln Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (5) fastställde kommissionen ambitionen för ett starkt socialt Europa. I juni 2021 välkomnade Europeiska rådet unionens sociala mål angående fattigdomsminskning, i enlighet med Portoförklaringen, som undertecknades av stats- och regeringscheferna den 8 maj 2021, enligt vilken antalet personer som löper risk för fattigdom eller social utestängning senast 2030 ska ha minskat med minst 15 miljoner jämfört med 2019, varav minst fem miljoner barn. Europeiska rådet välkomnade även de överordnade målen om sysselsättning, nämligen att minst 78 % av befolkningen i åldern 20–64 år ska ha arbete, och att minst 60 % av alla vuxna ska delta i utbildning varje år. En reviderad social resultattavla och en ram för riktmärkning av minimiinkomst som kommittén för socialt skydd enats om medför att det analytiska underlaget för den europeiska planeringsterminen, den gemensamma sysselsättningsrapporten och de landsspecifika rekommendationerna förstärks.

| (8) | I Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål understryks att hållbar ekonomisk tillväxt behöver gå hand i hand med en utrotning av fattigdom och andra brister, minskad ojämlikhet och förbättrad tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

(8)

I Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål understryks att hållbar ekonomisk tillväxt behöver gå hand i hand med en utrotning av fattigdom och andra brister, minskad ojämlikhet och förbättrad tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning och sysselsättning.

| (9) | I sin resolution av den 24 oktober 2017 (6) om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom, uppmanade Europaparlamentet medlemsstaterna att införa tillräcklig minimiinkomst, och betonade minimiinkomstskyddets betydelse som ett sätt att bekämpa fattigdom. I sina slutsatser av den 12 oktober 2020 om Förstärkning av minimiinkomstskyddet för att bekämpa fattigdom och social utestängning under och efter covid-19-pandemin (7) uppmanade rådet kommissionen att påbörja en uppdatering av unionens regelverk i syfte att på ett ändamålsenligt sätt stödja och komplettera medlemsstaternas politik om nationellt minimiinkomstskydd. Under konferensen om Europas framtid efterlyste medborgare ett gemensamt unionsregelverk om minimiinkomst. |
| --- | --- |

(9)

I sin resolution av den 24 oktober 2017 (6) om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom, uppmanade Europaparlamentet medlemsstaterna att införa tillräcklig minimiinkomst, och betonade minimiinkomstskyddets betydelse som ett sätt att bekämpa fattigdom. I sina slutsatser av den 12 oktober 2020 om Förstärkning av minimiinkomstskyddet för att bekämpa fattigdom och social utestängning under och efter covid-19-pandemin (7) uppmanade rådet kommissionen att påbörja en uppdatering av unionens regelverk i syfte att på ett ändamålsenligt sätt stödja och komplettera medlemsstaternas politik om nationellt minimiinkomstskydd. Under konferensen om Europas framtid efterlyste medborgare ett gemensamt unionsregelverk om minimiinkomst.

| (10) | Denna rekommendation bygger på resultaten från kommissionens bedömningar vid översynen av framstegen med genomförandet av rekommendation 2008/867/EG. Bedömningarna bekräftade att strategin för aktiv inkludering äger sin giltighet, men framhöll särskilda utmaningar avseende bland annat låg tillräcklighet, att minimiinkomsten utnyttjades i begränsad omfattning och hade liten täckning, potentiella negativa incitament till följd av skatte- och förmånssystem, samt problem med tillgång till tjänster av god kvalitet som gynnar social inkludering och integration på arbetsmarknaden. I bedömningarna manades också till kraftigare inriktning på tillräckligt stöd för social inkludering av personer som inte kan arbeta. |
| --- | --- |

(10)

Denna rekommendation bygger på resultaten från kommissionens bedömningar vid översynen av framstegen med genomförandet av rekommendation 2008/867/EG. Bedömningarna bekräftade att strategin för aktiv inkludering äger sin giltighet, men framhöll särskilda utmaningar avseende bland annat låg tillräcklighet, att minimiinkomsten utnyttjades i begränsad omfattning och hade liten täckning, potentiella negativa incitament till följd av skatte- och förmånssystem, samt problem med tillgång till tjänster av god kvalitet som gynnar social inkludering och integration på arbetsmarknaden. I bedömningarna manades också till kraftigare inriktning på tillräckligt stöd för social inkludering av personer som inte kan arbeta.

| (11) | Trots att vissa framsteg med att minska fattigdom och social utestängning uppnåtts i unionen det senaste årtiondet, befann sig 2021 fortfarande över 95,4 miljoner personer i riskzonen för fattigdom eller social utestängning, och risken var högre för kvinnor än för män. Den ökade fattigdomsrisken för personer som bor i hushåll med mycket låg arbetsintensitet och en ökad fattigdom i många medlemsstater, åtföljd av en minskad effekt av sociala transfereringar på fattigdomsminskningen, är oroväckande. Unionen och dess medlemsstater bör göra mer för att på ett ändamålsenligt sätt hjälpa de mest utsatta och missgynnade personerna. |
| --- | --- |

(11)

Trots att vissa framsteg med att minska fattigdom och social utestängning uppnåtts i unionen det senaste årtiondet, befann sig 2021 fortfarande över 95,4 miljoner personer i riskzonen för fattigdom eller social utestängning, och risken var högre för kvinnor än för män. Den ökade fattigdomsrisken för personer som bor i hushåll med mycket låg arbetsintensitet och en ökad fattigdom i många medlemsstater, åtföljd av en minskad effekt av sociala transfereringar på fattigdomsminskningen, är oroväckande. Unionen och dess medlemsstater bör göra mer för att på ett ändamålsenligt sätt hjälpa de mest utsatta och missgynnade personerna.

| (12) | Hållbar sysselsättning av god kvalitet är den bästa vägen ut ur fattigdom och social utestängning. Om det säkerställs att fler finns med på arbetsmarknaden bidrar detta samtidigt till finansieringen av systemen för socialt skydd och gör dessa mer ekonomiskt hållbara, vilket bidrar till rättvisa mellan generationerna och främjar social sammanhållning. För att uppnå högre sysselsättningsnivåer är det av yttersta vikt att stödja människor att lyckas med övergångar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(12)

Hållbar sysselsättning av god kvalitet är den bästa vägen ut ur fattigdom och social utestängning. Om det säkerställs att fler finns med på arbetsmarknaden bidrar detta samtidigt till finansieringen av systemen för socialt skydd och gör dessa mer ekonomiskt hållbara, vilket bidrar till rättvisa mellan generationerna och främjar social sammanhållning. För att uppnå högre sysselsättningsnivåer är det av yttersta vikt att stödja människor att lyckas med övergångar på arbetsmarknaden.

| (13) | De sociala och ekonomiska fördelarna med tillräckliga och målinriktade sociala skyddsnät fick ännu större betydelse under nedstängningarna i samband med covid-19-pandemin. Åtgärderna för att begränsa spridningen av covid-19 hade oproportionerligt stora konsekvenser för kvinnor och mindre gynnade grupper, framför allt i fråga om tillgången till hälso- och sjukvård av både fysiska och psykiska skäl, till utbildning och relevanta tjänster, vilket även förvärrade redan befintliga begränsningar av tillgången till sysselsättning (8). Lärdomarna av covid-19-krisen visade också på betydelsen av tillräckliga, omfattande och resilienta system för socialt skydd, som är chocktåliga, förebyggande instrument som stöder återhämtning. |
| --- | --- |

(13)

De sociala och ekonomiska fördelarna med tillräckliga och målinriktade sociala skyddsnät fick ännu större betydelse under nedstängningarna i samband med covid-19-pandemin. Åtgärderna för att begränsa spridningen av covid-19 hade oproportionerligt stora konsekvenser för kvinnor och mindre gynnade grupper, framför allt i fråga om tillgången till hälso- och sjukvård av både fysiska och psykiska skäl, till utbildning och relevanta tjänster, vilket även förvärrade redan befintliga begränsningar av tillgången till sysselsättning (8). Lärdomarna av covid-19-krisen visade också på betydelsen av tillräckliga, omfattande och resilienta system för socialt skydd, som är chocktåliga, förebyggande instrument som stöder återhämtning.

| (14) | Makroekonomiska trender kopplade till globalisering, gröna och digitala omställningar, demografiska förändringar och föränderliga arbetsmönster fortsätter att forma unionen. Omfattande och robusta sociala skyddsnät, som säkerställer tillräckligt inkomststöd och underlättar övergångar på arbetsmarknaden, inbegripet stöd till omskolning och kompetensutveckling, kan göra att dessa processer blir rättvisa och inkluderande. Förändrade karriärmönster i kombination med fler atypiska anställningsformer kan göra det svårare för låginkomsttagare att bli berättigade till försäkringsbaserade system för socialt skydd, och kan leda till ökad efterfrågan på alternativa stödåtgärder, såsom minimiinkomst. Efter Rysslands oberättigade och olagliga anfallskrig mot Ukraina påverkas dessutom låginkomsthushåll och lägre medelinkomsthushåll av den kraftiga ökningen av energipriserna och den efterföljande inflationen. Inkomståtgärder kan riktas in mot utsatta grupper och är förenliga med bevarande av incitament att minska energiefterfrågan och förbättra energieffektiviteten. |
| --- | --- |

(14)

Makroekonomiska trender kopplade till globalisering, gröna och digitala omställningar, demografiska förändringar och föränderliga arbetsmönster fortsätter att forma unionen. Omfattande och robusta sociala skyddsnät, som säkerställer tillräckligt inkomststöd och underlättar övergångar på arbetsmarknaden, inbegripet stöd till omskolning och kompetensutveckling, kan göra att dessa processer blir rättvisa och inkluderande. Förändrade karriärmönster i kombination med fler atypiska anställningsformer kan göra det svårare för låginkomsttagare att bli berättigade till försäkringsbaserade system för socialt skydd, och kan leda till ökad efterfrågan på alternativa stödåtgärder, såsom minimiinkomst. Efter Rysslands oberättigade och olagliga anfallskrig mot Ukraina påverkas dessutom låginkomsthushåll och lägre medelinkomsthushåll av den kraftiga ökningen av energipriserna och den efterföljande inflationen. Inkomståtgärder kan riktas in mot utsatta grupper och är förenliga med bevarande av incitament att minska energiefterfrågan och förbättra energieffektiviteten.

| (15) | Fokus i denna rekommendation ligger på ”personer som saknar tillräckliga resurser”, vilket avser personer som lever i hushåll med otillräckliga, oregelbundna eller osäkra monetära och materiella resurser, som är oumbärliga för deras hälsa och välbefinnande och för att delta i det ekonomiska och sociala livet. För dem som kan arbeta måste robusta sociala skyddsnät göra det lättare att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden genom specifika stödåtgärder som kombinerar aktiva arbetsmarknadsåtgärder, hjälp med arbetssökande samt utbildning. För dem som behöver, inbegripet dem som inte kan arbeta, säkerställer de tillräckligt inkomststöd och möjliggörande tjänster. Sociala skyddsnät är alltså inte ett passivt verktyg utan fungerar så långt det är möjligt som en språngbräda för socioekonomisk integration och social rörlighet uppåt, och förbättrar utsikterna till inkludering och sysselsättning. |
| --- | --- |

(15)

Fokus i denna rekommendation ligger på ”personer som saknar tillräckliga resurser”, vilket avser personer som lever i hushåll med otillräckliga, oregelbundna eller osäkra monetära och materiella resurser, som är oumbärliga för deras hälsa och välbefinnande och för att delta i det ekonomiska och sociala livet. För dem som kan arbeta måste robusta sociala skyddsnät göra det lättare att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden genom specifika stödåtgärder som kombinerar aktiva arbetsmarknadsåtgärder, hjälp med arbetssökande samt utbildning. För dem som behöver, inbegripet dem som inte kan arbeta, säkerställer de tillräckligt inkomststöd och möjliggörande tjänster. Sociala skyddsnät är alltså inte ett passivt verktyg utan fungerar så långt det är möjligt som en språngbräda för socioekonomisk integration och social rörlighet uppåt, och förbättrar utsikterna till inkludering och sysselsättning.

| (16) | Sociala skyddsnät innefattar en rad monetära förmåner och naturaförmåner, som ger inkomststöd och tillgång till möjliggörande och väsentliga tjänster. Viktiga inslag i inkomststödet är minimiinkomstförmåner, som definieras som icke-avgiftsfinansierade och behovsprövade monetära förmåner vilka som en sista utväg ska fylla ut luckan upp till en viss total inkomstnivå i hushåll där andra inkomst- eller förmånskällor är uttömda eller inte är tillräckliga för att säkerställa ett värdigt liv. I vissa medlemsstater kan minimiinkomstförmåner kombineras med andra monetära förmåner som ges till hushållet och dess medlemmar, såsom barn- och familjebidrag, bostadsbidrag, arbetslöshetsförmåner, invaliditetsförmåner, förmåner vid ålderdom eller arbetsrelaterade förmåner. De kan även komplettera minimipensioner och inkomst från arbete. Denna rekommendation behandlar huvudsakligen minimiinkomst och påverkar inte rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (9). |
| --- | --- |

(16)

Sociala skyddsnät innefattar en rad monetära förmåner och naturaförmåner, som ger inkomststöd och tillgång till möjliggörande och väsentliga tjänster. Viktiga inslag i inkomststödet är minimiinkomstförmåner, som definieras som icke-avgiftsfinansierade och behovsprövade monetära förmåner vilka som en sista utväg ska fylla ut luckan upp till en viss total inkomstnivå i hushåll där andra inkomst- eller förmånskällor är uttömda eller inte är tillräckliga för att säkerställa ett värdigt liv. I vissa medlemsstater kan minimiinkomstförmåner kombineras med andra monetära förmåner som ges till hushållet och dess medlemmar, såsom barn- och familjebidrag, bostadsbidrag, arbetslöshetsförmåner, invaliditetsförmåner, förmåner vid ålderdom eller arbetsrelaterade förmåner. De kan även komplettera minimipensioner och inkomst från arbete. Denna rekommendation behandlar huvudsakligen minimiinkomst och påverkar inte rådets rekommendation om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (9).

| (17) | Minimiinkomst är en viktig del i strategier för att ta sig ur fattigdom och utestängning, och kan fungera som en automatisk stabilisator. I tider av ekonomisk kris kan det bidra till en hållbar och inkluderande återhämtning, lindra hushållens inkomstminskning och begränsa antalet personer som löper risk för fattigdom eller social utestängning. För dem som kan arbeta ska minimiinkomst omfatta tillräckliga incitament och specialanpassade och proportionerliga villkor för att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. Samtidigt bör minimiinkomst utformas tillsammans med incitament till arbete för att undvika hystereseffekter på arbetsmarknaden och stödja höga sysselsättningsnivåer, hög arbetsintensitet, hållbar överföring till arbetsmarknaden och inkomströrlighet uppåt. |
| --- | --- |

(17)

Minimiinkomst är en viktig del i strategier för att ta sig ur fattigdom och utestängning, och kan fungera som en automatisk stabilisator. I tider av ekonomisk kris kan det bidra till en hållbar och inkluderande återhämtning, lindra hushållens inkomstminskning och begränsa antalet personer som löper risk för fattigdom eller social utestängning. För dem som kan arbeta ska minimiinkomst omfatta tillräckliga incitament och specialanpassade och proportionerliga villkor för att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. Samtidigt bör minimiinkomst utformas tillsammans med incitament till arbete för att undvika hystereseffekter på arbetsmarknaden och stödja höga sysselsättningsnivåer, hög arbetsintensitet, hållbar överföring till arbetsmarknaden och inkomströrlighet uppåt.

| (18) | Naturaförmåner kan komplettera monetära förmåner genom att underlätta tillgång till specifika tjänster såsom förskoleverksamhet och barnomsorg i enlighet med rådets rekommendation (EU) 2021/1004 (10) om inrättande av en europeisk barngaranti, hälso- och sjukvård och långvarig vård, subventionerat boende, sysselsättning och utbildning liksom väsentliga tjänster. Tillhandahållandet av sådana naturaförmåner kan bidra till att kontextualisera bedömningen av inkomststödets tillräcklighet. Vissa naturaförmåner som tillhandahålls genom riktade system och stöder allmän konsumtion (till exempel livsmedelskuponger eller ersättning för kostnader som är direkt kopplade till boendet, såsom reducerade energitaxor) till personer som saknar tillräckliga resurser, kan beaktas vid bedömningen av inkomststödets tillräcklighet i den mån dessa förmåner direkt bidrar till att förbättra inkomstsituationen för dem som omfattas av minimiinkomsten. |
| --- | --- |

(18)

Naturaförmåner kan komplettera monetära förmåner genom att underlätta tillgång till specifika tjänster såsom förskoleverksamhet och barnomsorg i enlighet med rådets rekommendation (EU) 2021/1004 (10) om inrättande av en europeisk barngaranti, hälso- och sjukvård och långvarig vård, subventionerat boende, sysselsättning och utbildning liksom väsentliga tjänster. Tillhandahållandet av sådana naturaförmåner kan bidra till att kontextualisera bedömningen av inkomststödets tillräcklighet. Vissa naturaförmåner som tillhandahålls genom riktade system och stöder allmän konsumtion (till exempel livsmedelskuponger eller ersättning för kostnader som är direkt kopplade till boendet, såsom reducerade energitaxor) till personer som saknar tillräckliga resurser, kan beaktas vid bedömningen av inkomststödets tillräcklighet i den mån dessa förmåner direkt bidrar till att förbättra inkomstsituationen för dem som omfattas av minimiinkomsten.

| (19) | Genom att göra mer för att genomföra integrerade, robusta sociala skyddsnät finns potential att inte bara förbättra de sociala och hälsomässiga utsikterna för dem som är längst från arbetsmarknaden, utan även att åstadkomma bestående sociala och ekonomiska fördelar för unionen, öka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och därigenom uppnå mer jämlika, sammanhållna och resilienta samhällen. Det behövs fortsatta insatser för att förbättra låginkomsttagares tillgång till det försäkringsbaserade systemet för socialt skydd, så att de kan erhålla rätt till socialt skydd, i synnerhet genom att underlätta sysselsättning av god kvalitet och samordna tillhandahållandet av inkomststöd enligt respektive system. Dessa sociala skyddsnät bör också bidra till ökad tillgång till hälso- och sjukvård och hälsosamma livsmedel för dem som lever i fattigdom. Medlemsstaterna bör eftersträva att göra sina system för socialt skydd mer ändamålsenliga och effektiva, inbegripet genom att stödja tillträdet till arbetsmarknaden i stort för att förebygga att människor hamnar i fattigdom eller måste förlita sig på minimiinkomst på lång sikt. |
| --- | --- |

(19)

Genom att göra mer för att genomföra integrerade, robusta sociala skyddsnät finns potential att inte bara förbättra de sociala och hälsomässiga utsikterna för dem som är längst från arbetsmarknaden, utan även att åstadkomma bestående sociala och ekonomiska fördelar för unionen, öka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och därigenom uppnå mer jämlika, sammanhållna och resilienta samhällen. Det behövs fortsatta insatser för att förbättra låginkomsttagares tillgång till det försäkringsbaserade systemet för socialt skydd, så att de kan erhålla rätt till socialt skydd, i synnerhet genom att underlätta sysselsättning av god kvalitet och samordna tillhandahållandet av inkomststöd enligt respektive system. Dessa sociala skyddsnät bör också bidra till ökad tillgång till hälso- och sjukvård och hälsosamma livsmedel för dem som lever i fattigdom. Medlemsstaterna bör eftersträva att göra sina system för socialt skydd mer ändamålsenliga och effektiva, inbegripet genom att stödja tillträdet till arbetsmarknaden i stort för att förebygga att människor hamnar i fattigdom eller måste förlita sig på minimiinkomst på lång sikt.

| (20) | Även om alla medlemsstaterna har sociala skyddsnät har de kommit olika långt med att göra dem tillgängliga och tillräckliga. Utformningen varierar mellan medlemsstaterna, vilket återspeglar olika nationella traditioner och skillnader i hur systemen för socialt skydd som helhet är konstruerade, och samspelet mellan monetära förmåner och naturaförmåner. Trots det ovanstående står medlemsstaterna inför liknande utmaningar. Viss konvergens har skett, men de hittills antagna reformerna har inte alltid varit tillräckliga eller har genomförts långsamt, vilket också avspeglas i relevanta tidigare landsspecifika rekommendationer som utfärdats under processen för den europeiska planeringsterminen. I de nationella planerna enligt faciliteten för återhämtning och resiliens planeras stöd till reformer och investeringar i de berörda medlemsstaterna för att göra deras system för socialt skydd mer ändamålsenliga, bättre utformade och mer resilienta, inbegripet genom att minimiinkomstens utformning förbättras och uppåtgående konvergens när det gäller dess tillräcklighet och täckning säkerställs. Flera investeringar är också inriktade på att bekämpa energifattigdom och förbättra tillgången till väsentliga tjänster för utsatta hushåll. |
| --- | --- |

(20)

Även om alla medlemsstaterna har sociala skyddsnät har de kommit olika långt med att göra dem tillgängliga och tillräckliga. Utformningen varierar mellan medlemsstaterna, vilket återspeglar olika nationella traditioner och skillnader i hur systemen för socialt skydd som helhet är konstruerade, och samspelet mellan monetära förmåner och naturaförmåner. Trots det ovanstående står medlemsstaterna inför liknande utmaningar. Viss konvergens har skett, men de hittills antagna reformerna har inte alltid varit tillräckliga eller har genomförts långsamt, vilket också avspeglas i relevanta tidigare landsspecifika rekommendationer som utfärdats under processen för den europeiska planeringsterminen. I de nationella planerna enligt faciliteten för återhämtning och resiliens planeras stöd till reformer och investeringar i de berörda medlemsstaterna för att göra deras system för socialt skydd mer ändamålsenliga, bättre utformade och mer resilienta, inbegripet genom att minimiinkomstens utformning förbättras och uppåtgående konvergens när det gäller dess tillräcklighet och täckning säkerställs. Flera investeringar är också inriktade på att bekämpa energifattigdom och förbättra tillgången till väsentliga tjänster för utsatta hushåll.

| (21) | Inkomststöd anses tillräckligt när det säkerställer ett värdigt liv under livets alla skeden. En sund och öppen metod för att fastställa, regelbundet se över och i relevanta fall årligen justera minimiinkomsten, underbyggd med relevanta indikatorer och med hänsyn till hushållens särskilda behov, är nödvändig för att säkerställa att inkomststödet som helhet är tillräckligt. Bedömningen av tillräckligheten kan vägledas med hjälp av referensvärden, såsom det nationella tröskelvärdet för fattigdomsrisk eller metoder baserade på en nationellt fastställd korg med varor och tjänster som återspeglar levnadskostnad och behov hos personer som saknar tillräckliga resurser i en given medlemsstat eller region. Tillräcklighet kan också riktmärkas mot inkomst från arbete, såsom inkomsten för en låginkomsttagare eller en minimilöntagare, samtidigt som man respekterar tröskelvärdet för fattigdomsrisk eller säkerställer levnadskostnaderna och behoven hos personer som saknar tillräckliga resurser. Även om det säger sig självt att inkomsten från arbete (på minimilönenivå) bör vara högre än inkomsten från bidrag finns inga belägg för att det i genomsnitt skulle vara betydligt mindre sannolikt att personer med minimiinkomststöd kan hitta ett arbete. Med tanke på skillnaderna i tillräcklighet mellan länder bör medlemsstaterna uppnå tillräckliga nivåer för det totala inkomststödet gradvis. När medlemsstaterna fastställer och anpassar minimiinkomstnivån bör de ta hänsyn till inflationsnivån (särskilt för livsmedel och energi), ökade levnadskostnader och löneutveckling. |
| --- | --- |

(21)

Inkomststöd anses tillräckligt när det säkerställer ett värdigt liv under livets alla skeden. En sund och öppen metod för att fastställa, regelbundet se över och i relevanta fall årligen justera minimiinkomsten, underbyggd med relevanta indikatorer och med hänsyn till hushållens särskilda behov, är nödvändig för att säkerställa att inkomststödet som helhet är tillräckligt. Bedömningen av tillräckligheten kan vägledas med hjälp av referensvärden, såsom det nationella tröskelvärdet för fattigdomsrisk eller metoder baserade på en nationellt fastställd korg med varor och tjänster som återspeglar levnadskostnad och behov hos personer som saknar tillräckliga resurser i en given medlemsstat eller region. Tillräcklighet kan också riktmärkas mot inkomst från arbete, såsom inkomsten för en låginkomsttagare eller en minimilöntagare, samtidigt som man respekterar tröskelvärdet för fattigdomsrisk eller säkerställer levnadskostnaderna och behoven hos personer som saknar tillräckliga resurser. Även om det säger sig självt att inkomsten från arbete (på minimilönenivå) bör vara högre än inkomsten från bidrag finns inga belägg för att det i genomsnitt skulle vara betydligt mindre sannolikt att personer med minimiinkomststöd kan hitta ett arbete. Med tanke på skillnaderna i tillräcklighet mellan länder bör medlemsstaterna uppnå tillräckliga nivåer för det totala inkomststödet gradvis. När medlemsstaterna fastställer och anpassar minimiinkomstnivån bör de ta hänsyn till inflationsnivån (särskilt för livsmedel och energi), ökade levnadskostnader och löneutveckling.

| (22) | Kriterierna för att vara berättigad till minimiinkomst kan för vissa grupper utgöra ett hinder för tillgång. Barn omfattas i princip som en del av hushållet. När ålderströskelvärdet för sökande bestäms till sökande över 18 år kan dock tillgången begränsas för unga vuxna. Begränsningar som har att göra med en viss minimitid som lagligt bosatt kan begränsa tillgången för utländska medborgare, medan avsaknad av permanent adress gör det svårt för hemlösa eller personer som bor i mindre gynnade områden (t.ex. romska bosättningar) att få rätt till minimiinkomst. Behovsprövning är en väsentlig del när det gäller att säkerställa att minimiinkomst riktas in rätt, men otillräcklig täckning kan också uppstå när ett tröskelvärde för det högsta totala värdet av inkomst och tillgångar under behovsprövningen sätts på en låg nivå så att vissa hushåll blir uteslutna trots att de är fattiga. Införandet av icke-diskriminerande kriterier för tillgång till minimiinkomst ska inte påverka de undantag från likabehandling som föreskrivs eller tillåts i unionsrätten, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG (11). |
| --- | --- |

(22)

Kriterierna för att vara berättigad till minimiinkomst kan för vissa grupper utgöra ett hinder för tillgång. Barn omfattas i princip som en del av hushållet. När ålderströskelvärdet för sökande bestäms till sökande över 18 år kan dock tillgången begränsas för unga vuxna. Begränsningar som har att göra med en viss minimitid som lagligt bosatt kan begränsa tillgången för utländska medborgare, medan avsaknad av permanent adress gör det svårt för hemlösa eller personer som bor i mindre gynnade områden (t.ex. romska bosättningar) att få rätt till minimiinkomst. Behovsprövning är en väsentlig del när det gäller att säkerställa att minimiinkomst riktas in rätt, men otillräcklig täckning kan också uppstå när ett tröskelvärde för det högsta totala värdet av inkomst och tillgångar under behovsprövningen sätts på en låg nivå så att vissa hushåll blir uteslutna trots att de är fattiga. Införandet av icke-diskriminerande kriterier för tillgång till minimiinkomst ska inte påverka de undantag från likabehandling som föreskrivs eller tillåts i unionsrätten, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG (11).

| (23) | Luckor i minimiinkomstens täckning bör hanteras och det bör säkerställas att täckningen är kontinuerlig under olika skeden i livet, genom att öppna och icke-diskriminerande tillgångskriterier införs. Ålder, förekomsten av en permanent adress eller krav på oproportionerligt lång laglig vistelse i landet bör inte skapa hinder för tillgång till minimiinkomst. Behovsprövningen omfattar vanligtvis olika typer av inkomster (t.ex. från arbete eller förmåner som redan beviljats) och vissa tillgångar (t.ex. egendom). Tröskelvärdena för behovsprövning och de typer av inkomster och tillgångar som undantas från behovsprövning bör återspegla ett värdigt liv för hushåll av olika typer och storlekar i en given medlemsstat. Låga inkomster från arbete (t.ex. engångsinkomster eller oregelbundna inkomster) bör behandlas proportionellt vid behovsprövningen så att incitament att arbeta för dem som kan arbeta bevaras och så att sökande inte utestängs från möjligheten att beviljas (eventuellt lägre) förmåner. Tillgång till minimiinkomst behöver beviljas skyndsamt utan onödigt dröjsmål, och rättigheten bör vara obegränsad förutsatt att de sökande fortsätter att uppfylla kriterierna för stödberättigande och särskilda villkorskriterier, som regelbundet ska ses över. Den normala tidsfristen på 30 dagar för att behandla ansökan från inlämnandet kan avbrytas om det är nödvändigt att fastställa alla fakta, förutsatt att personer som saknar tillräckliga resurser om möjligt får lämpligt provisoriskt bistånd. |
| --- | --- |

(23)

Luckor i minimiinkomstens täckning bör hanteras och det bör säkerställas att täckningen är kontinuerlig under olika skeden i livet, genom att öppna och icke-diskriminerande tillgångskriterier införs. Ålder, förekomsten av en permanent adress eller krav på oproportionerligt lång laglig vistelse i landet bör inte skapa hinder för tillgång till minimiinkomst. Behovsprövningen omfattar vanligtvis olika typer av inkomster (t.ex. från arbete eller förmåner som redan beviljats) och vissa tillgångar (t.ex. egendom). Tröskelvärdena för behovsprövning och de typer av inkomster och tillgångar som undantas från behovsprövning bör återspegla ett värdigt liv för hushåll av olika typer och storlekar i en given medlemsstat. Låga inkomster från arbete (t.ex. engångsinkomster eller oregelbundna inkomster) bör behandlas proportionellt vid behovsprövningen så att incitament att arbeta för dem som kan arbeta bevaras och så att sökande inte utestängs från möjligheten att beviljas (eventuellt lägre) förmåner. Tillgång till minimiinkomst behöver beviljas skyndsamt utan onödigt dröjsmål, och rättigheten bör vara obegränsad förutsatt att de sökande fortsätter att uppfylla kriterierna för stödberättigande och särskilda villkorskriterier, som regelbundet ska ses över. Den normala tidsfristen på 30 dagar för att behandla ansökan från inlämnandet kan avbrytas om det är nödvändigt att fastställa alla fakta, förutsatt att personer som saknar tillräckliga resurser om möjligt får lämpligt provisoriskt bistånd.

| (24) | I tider av ekonomisk nedgång och olika typer av krissituationer kan flexibilitet i utformningen av minimiinkomst, inbegripet genom att tillfälligt förenkla tillgången, lätta på stödberättigandekriterierna eller förlänga förmåners varaktighet, vara viktigt för att lindra de negativa sociala konsekvenserna och för att fungera stabiliserande för ekonomin. Finanspolitiska konsolideringsåtgärder som leder till sänkta skyddsnivåer snarare än mer ändamålsenliga system bör endast användas som en sista utväg, och då åtföljas av en bedömning av fördelningseffekter för att lindra de negativa effekterna för de mest utsatta. Skyddsnivån bör under alla omständigheter förbli tillräcklig. |
| --- | --- |

(24)

I tider av ekonomisk nedgång och olika typer av krissituationer kan flexibilitet i utformningen av minimiinkomst, inbegripet genom att tillfälligt förenkla tillgången, lätta på stödberättigandekriterierna eller förlänga förmåners varaktighet, vara viktigt för att lindra de negativa sociala konsekvenserna och för att fungera stabiliserande för ekonomin. Finanspolitiska konsolideringsåtgärder som leder till sänkta skyddsnivåer snarare än mer ändamålsenliga system bör endast användas som en sista utväg, och då åtföljas av en bedömning av fördelningseffekter för att lindra de negativa effekterna för de mest utsatta. Skyddsnivån bör under alla omständigheter förbli tillräcklig.

| (25) | Oproportionerlig administrativ börda, bristande kännedom eller rädsla för stigmatisering eller diskriminering kan medföra att de som är berättigade till minimiinkomst inte ansöker om det. Utnyttjandet av minimiinkomst kan ökas genom att man undviker uppsplittrade system, säkerställer att ansökningsförfarandena är allmänt tillgängliga och enkla och erbjuder administrativt stöd till potentiella sökande. Det behövs ytterligare åtgärder för att göra det lättare för hushåll med ensamstående föräldrar, som huvudsakligen är kvinnor, att utnyttja minimiinkomst. Dessutom bör insatser göras för att särskilt nå ut till socialt mindre gynnade områden och de mest marginaliserade hushållen, däribland romer, samtidigt som dataskyddsreglerna iakttas. Dålig tillgång till digitala verktyg eller bristande färdigheter i att använda dem kan också utgöra ett hinder mot faktisk tillgång, inbegripet för personer med funktionsnedsättning. Regelbunden övervakning och analys av relevanta data kan bidra till förståelsen av orsakerna till det låga utnyttjandet och förbättra den politiska responsen. |
| --- | --- |

(25)

Oproportionerlig administrativ börda, bristande kännedom eller rädsla för stigmatisering eller diskriminering kan medföra att de som är berättigade till minimiinkomst inte ansöker om det. Utnyttjandet av minimiinkomst kan ökas genom att man undviker uppsplittrade system, säkerställer att ansökningsförfarandena är allmänt tillgängliga och enkla och erbjuder administrativt stöd till potentiella sökande. Det behövs ytterligare åtgärder för att göra det lättare för hushåll med ensamstående föräldrar, som huvudsakligen är kvinnor, att utnyttja minimiinkomst. Dessutom bör insatser göras för att särskilt nå ut till socialt mindre gynnade områden och de mest marginaliserade hushållen, däribland romer, samtidigt som dataskyddsreglerna iakttas. Dålig tillgång till digitala verktyg eller bristande färdigheter i att använda dem kan också utgöra ett hinder mot faktisk tillgång, inbegripet för personer med funktionsnedsättning. Regelbunden övervakning och analys av relevanta data kan bidra till förståelsen av orsakerna till det låga utnyttjandet och förbättra den politiska responsen.

| (26) | Även om behovsprövning görs på hushållsnivå tar den ofta inte hänsyn till vad enskilda personer inom hushållet har för ställning, eventuell ojämlik fördelning av familjeinkomsterna och önskan om oberoende. Detta påverkar i synnerhet kvinnor, eftersom det är mer sannolikt att de har lägre inkomster, lägre lön och större omsorgsansvar. Lösningar i enlighet med nationell lagstiftning och praxis som gör det lättare för enskilda medlemmar i hushållet att ta emot sin andel av inkomststödet kan, utan att det är nödvändigt att ändra metoderna för behovsprövning och öka hushållens totala förmånsnivå, bidra till jämställdhet och ekonomiskt oberoende och inkomsttrygghet för kvinnor, unga vuxna och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

(26)

Även om behovsprövning görs på hushållsnivå tar den ofta inte hänsyn till vad enskilda personer inom hushållet har för ställning, eventuell ojämlik fördelning av familjeinkomsterna och önskan om oberoende. Detta påverkar i synnerhet kvinnor, eftersom det är mer sannolikt att de har lägre inkomster, lägre lön och större omsorgsansvar. Lösningar i enlighet med nationell lagstiftning och praxis som gör det lättare för enskilda medlemmar i hushållet att ta emot sin andel av inkomststödet kan, utan att det är nödvändigt att ändra metoderna för behovsprövning och öka hushållens totala förmånsnivå, bidra till jämställdhet och ekonomiskt oberoende och inkomsttrygghet för kvinnor, unga vuxna och personer med funktionsnedsättning.

| (27) | Att stärka inkluderande arbetsmarknader som är tillgängliga för alla är viktigt för att minska det långsiktiga beroendet av inkomststöd. Aktiveringskrav och aktiva arbetsmarknadsåtgärder kan uppmuntra till större ansträngningar när det gäller att söka jobb och till fler godtagna arbetserbjudanden om de innefattar stödtjänster som rådgivning, coachning och hjälp med arbetssökande samt åtgärder för balans mellan arbetsliv och privatliv. I linje med rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti (12) bör särskild uppmärksamhet ägnas unga som varken arbetar eller studerar (IVAS) och som löper risk för fattigdom eller social utestängning, genom att så snabbt som möjligt få dem tillbaka in i utbildning eller in på arbetsmarknaden, samtidigt som mottagandet av inkomststöd bör vara kopplat till särskilt kraftiga aktiveringsåtgärder. I linje med kommissionens strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (13) bör särskild uppmärksamhet också ägnas behoven hos personer med funktionsnedsättning. Övergången till sysselsättning i alla åldrar kan underlättas genom möjligheter till kompetenshöjning och omskolning, personanpassat stöd och vägledning som tillgodoser särskilda behov, säkerställande av tillgång till arbeten av god kvalitet, främjande av bevarande av arbetstillfällen och möjliggörande av karriärmöjligheter. Genom att löpande se över positiva och negativa incitament i skatte- och förmånssystem, gradvis fasa ut inkomststödet när ett arbete påbörjas eller ge möjlighet att kombinera stödet med inkomster går det att höja hushållens disponibla inkomst och därmed göra det lönsamt att arbeta, minska fattigdomen bland förvärvsarbetande och ge incitament till formell sysselsättning. Samtidigt behöver arbetsförmåner vara noggrant utformade för att undvika låglönefällor. |
| --- | --- |

(27)

Att stärka inkluderande arbetsmarknader som är tillgängliga för alla är viktigt för att minska det långsiktiga beroendet av inkomststöd. Aktiveringskrav och aktiva arbetsmarknadsåtgärder kan uppmuntra till större ansträngningar när det gäller att söka jobb och till fler godtagna arbetserbjudanden om de innefattar stödtjänster som rådgivning, coachning och hjälp med arbetssökande samt åtgärder för balans mellan arbetsliv och privatliv. I linje med rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti (12) bör särskild uppmärksamhet ägnas unga som varken arbetar eller studerar (IVAS) och som löper risk för fattigdom eller social utestängning, genom att så snabbt som möjligt få dem tillbaka in i utbildning eller in på arbetsmarknaden, samtidigt som mottagandet av inkomststöd bör vara kopplat till särskilt kraftiga aktiveringsåtgärder. I linje med kommissionens strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (13) bör särskild uppmärksamhet också ägnas behoven hos personer med funktionsnedsättning. Övergången till sysselsättning i alla åldrar kan underlättas genom möjligheter till kompetenshöjning och omskolning, personanpassat stöd och vägledning som tillgodoser särskilda behov, säkerställande av tillgång till arbeten av god kvalitet, främjande av bevarande av arbetstillfällen och möjliggörande av karriärmöjligheter. Genom att löpande se över positiva och negativa incitament i skatte- och förmånssystem, gradvis fasa ut inkomststödet när ett arbete påbörjas eller ge möjlighet att kombinera stödet med inkomster går det att höja hushållens disponibla inkomst och därmed göra det lönsamt att arbeta, minska fattigdomen bland förvärvsarbetande och ge incitament till formell sysselsättning. Samtidigt behöver arbetsförmåner vara noggrant utformade för att undvika låglönefällor.

| (28) | Sysselsättning i den sociala ekonomin skulle kunna vara ett steg på vägen mot andra sektorer på arbetsmarknaden. Övergången till sysselsättning bör stödjas genom att arbetsgivarna erbjuds särskilt åtgärder, åtföljda av målinriktade finansiella incitament om så krävs. |
| --- | --- |

(28)

Sysselsättning i den sociala ekonomin skulle kunna vara ett steg på vägen mot andra sektorer på arbetsmarknaden. Övergången till sysselsättning bör stödjas genom att arbetsgivarna erbjuds särskilt åtgärder, åtföljda av målinriktade finansiella incitament om så krävs.

| (29) | Tjänster för social inkludering, exempelvis socialt arbete, rådgivning, coachning, mentorskap, psykologiskt stöd och olika rehabiliteringssystem, samt åtgärder som underlättar tillgången till andra möjliggörande eller väsentliga tjänster, är också nödvändiga för att bygga upp robusta sociala skyddsnät. Insatserna bör också fortsätta för att förbättra kvaliteten på tjänsterna, i enlighet med den frivilliga europeiska kvalitetsramen för sociala tjänster, som utarbetats av kommittén för socialt skydd (14), och för att säkerställa den kontinuerliga tillgången till väsentliga tjänster. Det behövs även kraftigare åtgärder för att ta itu med finansiella och icke-finansiella hinder som hämmar jämlik och allmän tillgång till tjänster. |
| --- | --- |

(29)

Tjänster för social inkludering, exempelvis socialt arbete, rådgivning, coachning, mentorskap, psykologiskt stöd och olika rehabiliteringssystem, samt åtgärder som underlättar tillgången till andra möjliggörande eller väsentliga tjänster, är också nödvändiga för att bygga upp robusta sociala skyddsnät. Insatserna bör också fortsätta för att förbättra kvaliteten på tjänsterna, i enlighet med den frivilliga europeiska kvalitetsramen för sociala tjänster, som utarbetats av kommittén för socialt skydd (14), och för att säkerställa den kontinuerliga tillgången till väsentliga tjänster. Det behövs även kraftigare åtgärder för att ta itu med finansiella och icke-finansiella hinder som hämmar jämlik och allmän tillgång till tjänster.

| (30) | Ett mer individualiserat stöd med syftet att identifiera och hantera de komplexa behoven hos personer som saknar tillräckliga resurser och deras hushåll kan bidra avsevärt till att integrera dem socialt och ekonomiskt. En behovsbedömning är en förutsättning för att göra upp en specialanpassad inkluderingsplan som omfattar personer som saknar tillräckliga resurser i ett visst hushåll (individuellt eller gemensamt) och fastställer vilken typ av stöd som behövs och överenskomna mål. Stödet bör innefatta på lämpligt sätt följdordnade åtgärder för social inkludering eller aktiva arbetsmarknadsåtgärder, beroende på individuell situation och tillgängligheten för arbete, samtidigt som en balans mellan positiva incitament och aktiveringskrav säkerställs. De avtal om återinträde på arbetsmarknaden som ingåtts i enlighet med rådets rekommendation av den 15 februari 2016 om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (15) kan också tjäna detta syfte och vid behov anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(30)

Ett mer individualiserat stöd med syftet att identifiera och hantera de komplexa behoven hos personer som saknar tillräckliga resurser och deras hushåll kan bidra avsevärt till att integrera dem socialt och ekonomiskt. En behovsbedömning är en förutsättning för att göra upp en specialanpassad inkluderingsplan som omfattar personer som saknar tillräckliga resurser i ett visst hushåll (individuellt eller gemensamt) och fastställer vilken typ av stöd som behövs och överenskomna mål. Stödet bör innefatta på lämpligt sätt följdordnade åtgärder för social inkludering eller aktiva arbetsmarknadsåtgärder, beroende på individuell situation och tillgängligheten för arbete, samtidigt som en balans mellan positiva incitament och aktiveringskrav säkerställs. De avtal om återinträde på arbetsmarknaden som ingåtts i enlighet med rådets rekommendation av den 15 februari 2016 om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (15) kan också tjäna detta syfte och vid behov anpassas i enlighet med detta.

| (31) | Ändamålsenliga styrningsmekanismer är av avgörande betydelse när det gäller att åstadkomma robusta sociala skyddsnät. Vid förvaltningen av tillhandahållandet av förmåner och tjänster bör de verktyg som den digitala omställningen erbjuder användas, samtidigt som uteslutning p.g.a. den digitala klyftan undviks. Det bör göras insatser för att säkerställa att befintliga system och förmåner är nära samordnade och anpassade efter varandra, och även samordnade med andra strategier. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt att förstärka alla involverade institutioners operativa förmåga. Datautbyte och närmare samarbete över olika styrnings- och tjänstenivåer, inbegripet genom formella avtal eller gemensamma kontaktpunkter, underlättar ett bättre integrerat stöd. Tillförlitlig övervakning och regelbunden bedömning av åtgärdernas effekt, där alla aktörer är involverade, kan bidra till ökad effektivitet, väl underbyggt politiskt beslutsfattande och förbättrad insyn i de nationella systemen. |
| --- | --- |

(31)

Ändamålsenliga styrningsmekanismer är av avgörande betydelse när det gäller att åstadkomma robusta sociala skyddsnät. Vid förvaltningen av tillhandahållandet av förmåner och tjänster bör de verktyg som den digitala omställningen erbjuder användas, samtidigt som uteslutning p.g.a. den digitala klyftan undviks. Det bör göras insatser för att säkerställa att befintliga system och förmåner är nära samordnade och anpassade efter varandra, och även samordnade med andra strategier. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt att förstärka alla involverade institutioners operativa förmåga. Datautbyte och närmare samarbete över olika styrnings- och tjänstenivåer, inbegripet genom formella avtal eller gemensamma kontaktpunkter, underlättar ett bättre integrerat stöd. Tillförlitlig övervakning och regelbunden bedömning av åtgärdernas effekt, där alla aktörer är involverade, kan bidra till ökad effektivitet, väl underbyggt politiskt beslutsfattande och förbättrad insyn i de nationella systemen.

| (32) | Det civila samhällets organisationer spelar ofta en viktig kompletterande roll i kampen mot fattigdom och social utestängning. Deras riktade verksamhet kan stödja offentliga myndigheter i utformningen och genomförandet av inkluderings- och aktiveringsstrategier. Genom att tillhandahålla både materiellt och psykosocialt stöd till de mest utsatta bidrar det civila samhällets organisationer till att återställa den mänskliga värdigheten och stödja social delaktighet, samtidigt som de som kan arbeta vägleds på vägen till sysselsättning. |
| --- | --- |

(32)

Det civila samhällets organisationer spelar ofta en viktig kompletterande roll i kampen mot fattigdom och social utestängning. Deras riktade verksamhet kan stödja offentliga myndigheter i utformningen och genomförandet av inkluderings- och aktiveringsstrategier. Genom att tillhandahålla både materiellt och psykosocialt stöd till de mest utsatta bidrar det civila samhällets organisationer till att återställa den mänskliga värdigheten och stödja social delaktighet, samtidigt som de som kan arbeta vägleds på vägen till sysselsättning.

| (33) | Ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis på unionsnivå, tillsammans med analysarbete för att ytterligare utveckla det befintliga regelverket för riktmärkning för minimiinkomst på unionsnivå, inbegripet genom att göra relevanta indikatorer mer tillgängliga och jämförbara och uppgifterna regelbundna, bör vara till hjälp för medlemsstaterna när de utformar och genomför nationella reformer. |
| --- | --- |

(33)

Ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis på unionsnivå, tillsammans med analysarbete för att ytterligare utveckla det befintliga regelverket för riktmärkning för minimiinkomst på unionsnivå, inbegripet genom att göra relevanta indikatorer mer tillgängliga och jämförbara och uppgifterna regelbundna, bör vara till hjälp för medlemsstaterna när de utformar och genomför nationella reformer.

| (34) | Det finns unionsmedel tillgängliga till stöd för genomförandet av denna rekommendation. Inom ramen för Europeiska socialfonden+, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (16), bör varje medlemsstat avsätta minst 25 % av denna fond till att bekämpa social utestängning. Europeiska regionala utvecklingsfonden och InvestEU kan också stödja investeringar i stödinfrastruktur, såsom subventionerat boende och tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg, men också utrustning och tillgång till kvalitativa tjänster. Instrumentet för tekniskt stöd och faciliteten för återhämtning och resiliens är redan till hjälp för medlemsstaterna med att utforma och genomföra strukturella reformer på området minimiinkomst. |
| --- | --- |

(34)

Det finns unionsmedel tillgängliga till stöd för genomförandet av denna rekommendation. Inom ramen för Europeiska socialfonden+, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (16), bör varje medlemsstat avsätta minst 25 % av denna fond till att bekämpa social utestängning. Europeiska regionala utvecklingsfonden och InvestEU kan också stödja investeringar i stödinfrastruktur, såsom subventionerat boende och tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg, men också utrustning och tillgång till kvalitativa tjänster. Instrumentet för tekniskt stöd och faciliteten för återhämtning och resiliens är redan till hjälp för medlemsstaterna med att utforma och genomföra strukturella reformer på området minimiinkomst.

| (35) | Övergripande hållbarhet i de offentliga finanserna och tillräcklig finansiering av minimiinkomst är väsentligt för deras resiliens, effektivitet och ändamålsenlighet. Genomförandet av denna rekommendation bör inte i betydande grad påverka den finansiella jämvikten i medlemsstaternas system för socialt skydd. |
| --- | --- |

(35)

Övergripande hållbarhet i de offentliga finanserna och tillräcklig finansiering av minimiinkomst är väsentligt för deras resiliens, effektivitet och ändamålsenlighet. Genomförandet av denna rekommendation bör inte i betydande grad påverka den finansiella jämvikten i medlemsstaternas system för socialt skydd.

| (36) | Bedömning av fördelningseffekter är ett användbart verktyg för att fånga upp hur budgetåtgärder och andra reformer och investeringar påverkar olika inkomstgrupper, inbegripet de mest utsatta. En bedömning av fördelningseffekter kan således bidra till att skatte- och förmånsreformer utformas mer effektivt och ändamålsenligt, varigenom det säkerställs att ingen lämnas utanför. I kommissionens meddelande av den 28 september 2022 med titeln Bättre bedömning av fördelningseffekter av medlemsstaternas politik (17) finns vägledning för medlemsstaterna om hur de bäst bygger in bedömningen av fördelningseffekter i sina beslutsfattandeprocesser. |
| --- | --- |

(36)

Bedömning av fördelningseffekter är ett användbart verktyg för att fånga upp hur budgetåtgärder och andra reformer och investeringar påverkar olika inkomstgrupper, inbegripet de mest utsatta. En bedömning av fördelningseffekter kan således bidra till att skatte- och förmånsreformer utformas mer effektivt och ändamålsenligt, varigenom det säkerställs att ingen lämnas utanför. I kommissionens meddelande av den 28 september 2022 med titeln Bättre bedömning av fördelningseffekter av medlemsstaternas politik (17) finns vägledning för medlemsstaterna om hur de bäst bygger in bedömningen av fördelningseffekter i sina beslutsfattandeprocesser.

| (37) | Genomförandet av denna rekommendation får inte användas för att sänka den skyddsnivå som tillhandahålls i befintlig nationell lagstiftning eller som beskrivs i rekommendation 92/441/EEG. Medlemsstaterna uppmanas att införa eller behålla mer gynnsamma bestämmelser än dem som rekommenderas där. |
| --- | --- |

(37)

Genomförandet av denna rekommendation får inte användas för att sänka den skyddsnivå som tillhandahålls i befintlig nationell lagstiftning eller som beskrivs i rekommendation 92/441/EEG. Medlemsstaterna uppmanas att införa eller behålla mer gynnsamma bestämmelser än dem som rekommenderas där.

| (38) | Denna rekommendation påverkar inte medlemsstaternas behörighet att fastställa och organisera sina system för socialt skydd. |
| --- | --- |

(38)

Denna rekommendation påverkar inte medlemsstaternas behörighet att fastställa och organisera sina system för socialt skydd.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

SYFTE

| 1. | I syfte att säkerställa ett värdigt liv under livets alla skeden syftar denna rekommendation till att bekämpa fattigdom och social utestängning genom att främja ett tillräckligt inkomststöd, i synnerhet genom minimiinkomst, faktisk tillgång till möjliggörande och väsentliga tjänster för personer som saknar tillräckliga resurser, och integration på arbetsmarknaden av dem som kan arbeta, i enlighet med strategin för aktiv inkludering. |
| --- | --- |

1.

DEFINITIONER

| 2. | I denna rekommendation gäller följande definitioner:






  a) | personer som saknar tillräckliga resurser: personer som bor i hushåll med otillräckliga, oregelbundna eller osäkra monetära och materiella resurser, som är oumbärliga för deras hälsa och befinnande och för att de ska kunna delta i det ekonomiska och sociala livet. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

personer som saknar tillräckliga resurser: personer som bor i hushåll med otillräckliga, oregelbundna eller osäkra monetära och materiella resurser, som är oumbärliga för deras hälsa och befinnande och för att de ska kunna delta i det ekonomiska och sociala livet.

| b) | inkomststöd: alla typer av monetära förmåner som totalt tillhandahålls hushållet och dess medlemmar, inbegripet minimiinkomstförmåner. |
| --- | --- |

b)

inkomststöd: alla typer av monetära förmåner som totalt tillhandahålls hushållet och dess medlemmar, inbegripet minimiinkomstförmåner.

| c) | minimiinkomst: icke-avgiftsfinansierade och behovsprövade skyddsnät som sista utväg för personer som saknar tillräckliga resurser, som fungerar inom systemen för socialt skydd. |
| --- | --- |

c)

minimiinkomst: icke-avgiftsfinansierade och behovsprövade skyddsnät som sista utväg för personer som saknar tillräckliga resurser, som fungerar inom systemen för socialt skydd.

| d) | täckning: rätten att ta del av minimiinkomst enligt definitionen i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

d)

täckning: rätten att ta del av minimiinkomst enligt definitionen i den nationella lagstiftningen.

| e) | utnyttjande: andelen personer som saknar tillräckliga resurser, som har rätt att ta del av minimiinkomst och som faktiskt tar del av den. |
| --- | --- |

e)

utnyttjande: andelen personer som saknar tillräckliga resurser, som har rätt att ta del av minimiinkomst och som faktiskt tar del av den.

| f) | möjliggörande tjänster: tjänster inriktade på särskilda behov hos personer som saknar tillräckliga resurser i syfte att säkerställa att de kan integreras i samhället och, i relevanta fall, på arbetsmarknaden, inbegripet tjänster för social inkludering, exempelvis socialt arbete, rådgivning, coachning, mentorskap, psykologiskt stöd samt rehabilitering och andra allmänna möjliggörande tjänster, inklusive förskoleverksamhet och barnomsorg, hälso- och sjukvård, långtidsvård, utbildning och bostad. |
| --- | --- |

f)

möjliggörande tjänster: tjänster inriktade på särskilda behov hos personer som saknar tillräckliga resurser i syfte att säkerställa att de kan integreras i samhället och, i relevanta fall, på arbetsmarknaden, inbegripet tjänster för social inkludering, exempelvis socialt arbete, rådgivning, coachning, mentorskap, psykologiskt stöd samt rehabilitering och andra allmänna möjliggörande tjänster, inklusive förskoleverksamhet och barnomsorg, hälso- och sjukvård, långtidsvård, utbildning och bostad.

| g) | väsentliga tjänster: tjänster som inbegriper vatten och avlopp, energi, transport, finansiella tjänster och digital kommunikation. |
| --- | --- |

g)

väsentliga tjänster: tjänster som inbegriper vatten och avlopp, energi, transport, finansiella tjänster och digital kommunikation.

| h) | faktisk tillgång till tjänster: en situation där relevanta tjänster är lättåtkomliga, prismässigt överkomliga, tillgängliga, av god kvalitet, tillhandahålls i rätt tid och där de potentiella användarna har lika tillgång till dem, är medvetna om att de finns liksom om rättigheter när det gäller att använda dem. |
| --- | --- |

h)

faktisk tillgång till tjänster: en situation där relevanta tjänster är lättåtkomliga, prismässigt överkomliga, tillgängliga, av god kvalitet, tillhandahålls i rätt tid och där de potentiella användarna har lika tillgång till dem, är medvetna om att de finns liksom om rättigheter när det gäller att använda dem.

| i) | inkluderingsplan: ett avtal eller en uppsättning avtal som ingås med personer som saknar tillräckliga resurser, som syftar till att främja att de blir socialt inkluderade och, för dem som kan arbeta, integreras på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

i)

inkluderingsplan: ett avtal eller en uppsättning avtal som ingås med personer som saknar tillräckliga resurser, som syftar till att främja att de blir socialt inkluderade och, för dem som kan arbeta, integreras på arbetsmarknaden.

TILLRÄCKLIGT INKOMSTSTÖD

| 3. | Medlemsstaterna rekommenderas att tillhandahålla och, vid behov, stärka robusta sociala skyddsnät som garanterar ett värdigt liv under livets alla skeden, genom att kombinera ett tillräckligt inkomststöd – genom minimiinkomstförmåner och andra åtföljande monetära förmåner – och naturaförmåner, och genom att ge faktisk tillgång till möjliggörande och väsentliga tjänster. Tillhandahållande av naturaförmåner kan stödja robusta inkomststödsystem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | För att säkerställa tillräckligt inkomststöd rekommenderas medlemsstaterna att fastställa nivån för minimiinkomsten genom en öppen och robust metod definierad i enlighet med nationell rätt och genom att involvera relevanta aktörer. Det rekommenderas att en sådan metod beaktar totala inkomstkällor, hushållens särskilda behov och mindre gynnade förhållanden, inkomsten för en låginkomsttagare eller minimilöntagare, levnadsstandarder och köpkraft, prisnivåer och deras respektive utveckling samt andra relevanta aspekter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Samtidigt som incitament att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden och förbli där för dem som kan arbeta bevaras, rekommenderas att inkomststödet för personer som saknar tillräckliga resurser når en nivå som minst motsvarar något av följande:






  a) | Det nationella tröskelvärdet för fattigdomsrisk. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Det nationella tröskelvärdet för fattigdomsrisk.

| b) | Det monetära värdet på nödvändiga varor och tjänster, inbegripet livsmedel, bostad, hälso- och sjukvård och väsentliga tjänster som är tillräckliga, enligt de nationella definitionerna. |
| --- | --- |

b)

Det monetära värdet på nödvändiga varor och tjänster, inbegripet livsmedel, bostad, hälso- och sjukvård och väsentliga tjänster som är tillräckliga, enligt de nationella definitionerna.

| c) | Andra nivåer som är jämförbara med de nivåer som avses i led a eller b, fastställda i nationell rätt eller praxis. |
| --- | --- |

c)

Andra nivåer som är jämförbara med de nivåer som avses i led a eller b, fastställda i nationell rätt eller praxis.

| 6. | Medlemsstaterna rekommenderas att gradvis uppnå den tillräckliga nivå för inkomststöd som föreskrivs i punkt 5 senast 2030, samtidigt som de säkerställer hållbarheten i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det rekommenderas att medlemsstaterna regelbundet ser över och där så krävs justerar nivån på minimiinkomsten för att upprätthålla inkomststödets tillräcklighet, samtidigt som hänsyn tas till naturaförmåner. |
| --- | --- |

7.

| 8. | För att främja jämställdhet, inkomsttrygghet och ekonomiskt oberoende för kvinnor, unga vuxna och personer med funktionsnedsättning, rekommenderas medlemsstaterna att säkerställa en möjlighet att begära att inkomststödet tillhandahålls till enskilda hushållsmedlemmar. |
| --- | --- |

8.

MINIMIINKOMSTENS TÄCKNING

| 9. | Medlemsstaterna rekommenderas att säkerställa att alla personer, inbegripet unga vuxna, som saknar tillräckliga resurser omfattas av den minimiinkomst som fastställs i lagen, och att fastställa följande:






  a) | Öppna och icke-diskriminerande stödberättigandekriterier som skyddar den faktiska tillgången till minimiinkomst, oavsett förekomsten av en permanent adress, och som samtidigt säkerställer att längden på laglig vistelsetid är proportionerlig. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

Öppna och icke-diskriminerande stödberättigandekriterier som skyddar den faktiska tillgången till minimiinkomst, oavsett förekomsten av en permanent adress, och som samtidigt säkerställer att längden på laglig vistelsetid är proportionerlig.

| b) | Tröskelvärden för behovsprövning som återspeglar levnadsstandarden i en medlemsstat för hushåll av olika typer och storlekar och tar hänsyn till hushållets övriga typer av inkomster (och tillgångar) på ett proportionerligt sätt. |
| --- | --- |

b)

Tröskelvärden för behovsprövning som återspeglar levnadsstandarden i en medlemsstat för hushåll av olika typer och storlekar och tar hänsyn till hushållets övriga typer av inkomster (och tillgångar) på ett proportionerligt sätt.

| c) | Den tid som behövs för att behandla ansökan, samtidigt som det säkerställs att beslutet utfärdas utan onödigt dröjsmål och i praktiken inom 30 dagar från det att ansökan lämnades in. |
| --- | --- |

c)

Den tid som behövs för att behandla ansökan, samtidigt som det säkerställs att beslutet utfärdas utan onödigt dröjsmål och i praktiken inom 30 dagar från det att ansökan lämnades in.

| d) | Kontinuiteten i tillgången till minimiinkomst så länge som personer som saknar tillräckliga resurser uppfyller de kriterier och villkor för stödberättigande som fastställs i lag, med regelbundna granskningar av huruvida stödet är berättigat, samtidigt som personer som kan arbeta ges tillgång till särskilda och proportionella aktiva inkluderingsåtgärder. |
| --- | --- |

d)

Kontinuiteten i tillgången till minimiinkomst så länge som personer som saknar tillräckliga resurser uppfyller de kriterier och villkor för stödberättigande som fastställs i lag, med regelbundna granskningar av huruvida stödet är berättigat, samtidigt som personer som kan arbeta ges tillgång till särskilda och proportionella aktiva inkluderingsåtgärder.

| e) | Enkla, snabba, opartiska och kostnadsfria förfaranden för klagomål och överklagande, samtidigt som det säkerställs att personer som saknar tillräckliga resurser blir informerade om och har faktisk tillgång till sådana förfaranden. |
| --- | --- |

e)

Enkla, snabba, opartiska och kostnadsfria förfaranden för klagomål och överklagande, samtidigt som det säkerställs att personer som saknar tillräckliga resurser blir informerade om och har faktisk tillgång till sådana förfaranden.

| f) | Åtgärder som säkerställer att det i sociala skyddsnät finns lyhördhet för olika typer av kriser och effektivt kan mildra de negativa socioekonomiska konsekvenserna av sådana kriser. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder som säkerställer att det i sociala skyddsnät finns lyhördhet för olika typer av kriser och effektivt kan mildra de negativa socioekonomiska konsekvenserna av sådana kriser.

UTNYTTJANDE AV MINIMIINKOMSTEN

| 10. | Det rekommenderas att medlemsstaterna uppmuntrar eller underlättar ett fullständigt utnyttjande av minimiinkomsten genom att






  a) | minska den administrativa bördan, inbegripet genom att förenkla ansökningsförfarandena och säkerställa vägledning steg för steg för dem som behöver det, samtidigt som tillgången till digitala och icke-digitala verktyg uppmärksammas, |
| --- | --- | --- |

10.

a)

minska den administrativa bördan, inbegripet genom att förenkla ansökningsförfarandena och säkerställa vägledning steg för steg för dem som behöver det, samtidigt som tillgången till digitala och icke-digitala verktyg uppmärksammas,

| b) | säkerställa tillgång till användarvänlig, kostnadsfri och uppdaterad information om rättigheter och skyldigheter kopplade till minimiinkomst, |
| --- | --- |

b)

säkerställa tillgång till användarvänlig, kostnadsfri och uppdaterad information om rättigheter och skyldigheter kopplade till minimiinkomst,

| c) | kontakta personer som saknar tillräckliga resurser för att öka deras medvetenhet och underlätta utnyttjande, särskilt i hushåll med ensamstående föräldrar, inbegripet genom att involvera relevanta aktörer på nationell, regional och lokal nivå, |
| --- | --- |

c)

kontakta personer som saknar tillräckliga resurser för att öka deras medvetenhet och underlätta utnyttjande, särskilt i hushåll med ensamstående föräldrar, inbegripet genom att involvera relevanta aktörer på nationell, regional och lokal nivå,

| d) | vidta åtgärder för att bekämpa stigmatisering och omedveten partiskhet som kan hänföras till fattigdom och social utestängning, |
| --- | --- |

d)

vidta åtgärder för att bekämpa stigmatisering och omedveten partiskhet som kan hänföras till fattigdom och social utestängning,

| e) | vidta åtgärder för att förbättra eller utveckla utvärderingsmetoder och regelbundet bedöma bristande utnyttjande av minimiinkomst i enlighet med sådana metoder, och i tillämpliga fall tillhörande åtgärder för aktiva arbetsmarknadsåtgärder, identifiera hindren och sätta in avhjälpande åtgärder. |
| --- | --- |

e)

vidta åtgärder för att förbättra eller utveckla utvärderingsmetoder och regelbundet bedöma bristande utnyttjande av minimiinkomst i enlighet med sådana metoder, och i tillämpliga fall tillhörande åtgärder för aktiva arbetsmarknadsåtgärder, identifiera hindren och sätta in avhjälpande åtgärder.

TILLTRÄDE TILL INKLUDERANDE ARBETSMARKNADER

| 11. | För att främja höga sysselsättningsnivåer och inkluderande arbetsmarknader rekommenderas medlemsstaterna att, i samarbete med arbetsmarknadens parter i relevanta fall, säkerställa aktivering på arbetsmarknaden, undanröja hinder för att komma in i eller tillbaka till sysselsättning och förbli där, stödja dem som kan arbeta på deras väg till sysselsättning av god kvalitet, säkerställa incitament att arbeta, bekämpa fattigdom bland förvärvsarbetande och segmentering på arbetsmarknaden, ge incitament till formell sysselsättning, bekämpa odeklarerat arbete och underlätta arbetstillfällen, på följande sätt:






  a) | Säkerställa att krav på aktivering ger tillräckliga incitament att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden och att de är gradvisa och proportionerliga. Unga vuxna bör särskilt uppmärksammas så att de leds tillbaka till utbildning eller arbetsmarknad så fort som möjligt. |
| --- | --- | --- |

11.

a)

Säkerställa att krav på aktivering ger tillräckliga incitament att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden och att de är gradvisa och proportionerliga. Unga vuxna bör särskilt uppmärksammas så att de leds tillbaka till utbildning eller arbetsmarknad så fort som möjligt.

| b) | Förbättra investeringarna i humankapitalet genom inkluderande utbildningspolitik, med stöd till kompetenshöjning och omskolning, i synnerhet för dem med låga eller inaktuella färdigheter, och inbegripet genom samarbete med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

b)

Förbättra investeringarna i humankapitalet genom inkluderande utbildningspolitik, med stöd till kompetenshöjning och omskolning, i synnerhet för dem med låga eller inaktuella färdigheter, och inbegripet genom samarbete med arbetsmarknadens parter.

| c) | Sörja för möjlighet att kombinera inkomststöd med inkomster från arbete, stegvis fasa ut inkomststödet eller behålla rätten till inkomststöd under kortvarigt eller sporadiskt arbete, provanställningar eller praktik. |
| --- | --- |

c)

Sörja för möjlighet att kombinera inkomststöd med inkomster från arbete, stegvis fasa ut inkomststödet eller behålla rätten till inkomststöd under kortvarigt eller sporadiskt arbete, provanställningar eller praktik.

| d) | Regelbundet se över de positiva och negativa incitamenten i skatte- och förmånssystemen. |
| --- | --- |

d)

Regelbundet se över de positiva och negativa incitamenten i skatte- och förmånssystemen.

| e) | Stödja arbetstillfällen i den sociala ekonomin, däribland genom tillhandahållande av praktisk arbetslivserfarenhet. |
| --- | --- |

e)

Stödja arbetstillfällen i den sociala ekonomin, däribland genom tillhandahållande av praktisk arbetslivserfarenhet.

| f) | Underlätta övergången till sysselsättning genom att erbjuda åtgärder till arbetsgivare och arbetstagare, såsom incitament till rekrytering, stöd under eller efter placeringen, mentorskap, rådgivning, främjande av bevarande av arbetstillfällen samt karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

f)

Underlätta övergången till sysselsättning genom att erbjuda åtgärder till arbetsgivare och arbetstagare, såsom incitament till rekrytering, stöd under eller efter placeringen, mentorskap, rådgivning, främjande av bevarande av arbetstillfällen samt karriärmöjligheter.

TILLGÅNG TILL MÖJLIGGÖRANDE OCH VÄSENTLIGA TJÄNSTER

| 12. | Medlemsstaterna rekommenderas att säkerställa följande:






  a) | Faktisk och jämlik tillgång till möjliggörande tjänster, däribland i enlighet med de kvalitetsprinciper som definieras i den frivilliga europeiska kvalitetsramen för sociala tjänster. |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Faktisk och jämlik tillgång till möjliggörande tjänster, däribland i enlighet med de kvalitetsprinciper som definieras i den frivilliga europeiska kvalitetsramen för sociala tjänster.

| b) | Skydd för kontinuiteten i den faktiska tillgången till väsentliga tjänster, inklusive energi. |
| --- | --- |

b)

Skydd för kontinuiteten i den faktiska tillgången till väsentliga tjänster, inklusive energi.

| c) | Hantering av ekonomiska och icke-ekonomiska hinder mot faktisk tillgång till möjliggörande och väsentliga tjänster. |
| --- | --- |

c)

Hantering av ekonomiska och icke-ekonomiska hinder mot faktisk tillgång till möjliggörande och väsentliga tjänster.

INDIVIDUALISERAT STÖD

| 13. | För att ta itu med olika hinder som personer som saknar tillräckliga resurser möter för social inkludering och, för dem som kan arbeta, för sysselsättning, rekommenderas medlemsstaterna att utarbeta en individualiserad strategi och samordna tillhandahållandet av tjänster genom att






  a) | genomföra en multidimensionell behovsbedömning där man utreder hinder för social inkludering och sysselsättning och då identifierar möjliggörande och väsentliga tjänster som är nödvändiga för att hantera dessa hinder och fastställa vilket stöd som behövs, |
| --- | --- | --- |

13.

a)

genomföra en multidimensionell behovsbedömning där man utreder hinder för social inkludering och sysselsättning och då identifierar möjliggörande och väsentliga tjänster som är nödvändiga för att hantera dessa hinder och fastställa vilket stöd som behövs,

| b) | på grundval av detta senast tre månader efter att tillgång erhållits till minimiinkomst göra upp en inkluderingsplan som bör omfatta






  i) | definition av gemensamma mål och tidslinjer, |
| --- | --- | --- |

b)

på grundval av detta senast tre månader efter att tillgång erhållits till minimiinkomst göra upp en inkluderingsplan som bör omfatta

i)

definition av gemensamma mål och tidslinjer,

| ii) | förslag till ett stödpaket som är anpassat efter individuella behov och består av aktiva arbetsmarknadsåtgärder och/eller åtgärder som gynnar social inkludering, |
| --- | --- |

ii)

förslag till ett stödpaket som är anpassat efter individuella behov och består av aktiva arbetsmarknadsåtgärder och/eller åtgärder som gynnar social inkludering,

| iii) | tilldela en handläggare eller en enda kontakt- och tjänstepunkt som ska säkerställa kontinuerligt stöd, i god tid ordna remisser till relevanta tjänster och regelbundet se över framstegen med att genomföra inkluderingsplanen, |
| --- | --- |

iii)

tilldela en handläggare eller en enda kontakt- och tjänstepunkt som ska säkerställa kontinuerligt stöd, i god tid ordna remisser till relevanta tjänster och regelbundet se över framstegen med att genomföra inkluderingsplanen,

| c) | för personer som saknar tillräckliga resurser och som är långtidsarbetslösa en översyn och vid behov en anpassning av det befintliga avtalet om återinträde på arbetsmarknaden i enlighet med rådets rekommendationen om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden så att det kompletteras med inslag från den inkluderingsplan som avses i led b. |
| --- | --- |

c)

för personer som saknar tillräckliga resurser och som är långtidsarbetslösa en översyn och vid behov en anpassning av det befintliga avtalet om återinträde på arbetsmarknaden i enlighet med rådets rekommendationen om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden så att det kompletteras med inslag från den inkluderingsplan som avses i led b.

STYRNING, ÖVERVAKNING OCH RAPPORTERING

| 14. | För att ändamålsenligt utforma och genomföra robusta sociala skyddsnät på nationell, regional och lokal nivå rekommenderas medlemsstaterna att






  a) | undvika klyftor och överlappningar mellan och fragmentering av olika förmåner och system, för att sörja för ett sammanhängande paket med inkomststöd, aktiveringsåtgärder och möjliggörande tjänster, |
| --- | --- | --- |

14.

a)

undvika klyftor och överlappningar mellan och fragmentering av olika förmåner och system, för att sörja för ett sammanhängande paket med inkomststöd, aktiveringsåtgärder och möjliggörande tjänster,

| b) | stärka den operativa kapaciteten hos de myndigheter som ansvarar för inkomststöd, arbetsförmedlingstjänster och tillhandahållare av möjliggörande tjänster, och förbättra deras samarbete, inbegripet genom datautbyte och främjande av ytterligare modeller för integrerade tjänster, |
| --- | --- |

b)

stärka den operativa kapaciteten hos de myndigheter som ansvarar för inkomststöd, arbetsförmedlingstjänster och tillhandahållare av möjliggörande tjänster, och förbättra deras samarbete, inbegripet genom datautbyte och främjande av ytterligare modeller för integrerade tjänster,

| c) | stärka relevanta aktörer, såsom regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter, organisationer i det civila samhället och aktörer i den sociala ekonomin, för att de ändamålsenligt ska kunna vara med och utforma, genomföra, övervaka och utvärdera minimiinkomstsystemen, |
| --- | --- |

c)

stärka relevanta aktörer, såsom regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter, organisationer i det civila samhället och aktörer i den sociala ekonomin, för att de ändamålsenligt ska kunna vara med och utforma, genomföra, övervaka och utvärdera minimiinkomstsystemen,

| d) | säkerställa tillräcklig finansiering av de sociala skyddsnäten på ett sätt som är samstämmigt med de offentliga finansernas övergripande hållbarhet. |
| --- | --- |

d)

säkerställa tillräcklig finansiering av de sociala skyddsnäten på ett sätt som är samstämmigt med de offentliga finansernas övergripande hållbarhet.

| 15. | För att få bättre underlag för det politiska beslutsfattandet rekommenderas medlemsstaterna att






  a) | kontinuerligt övervaka genomförandet av inkomststödspolitiken, i synnerhet minimiinkomst, och tillhörande aktiva arbetsmarknadsåtgärder, tillgången till tjänster, däribland genom att förbättra tillgången till och kvaliteten på relevanta data, uppdelade efter kön, ålder och, om tillgängligt, funktionsnedsättning, på alla styrningsnivåer och genom att utföra regelbundna utvärderingar, och göra anpassningar så att målen i denna rekommendation kan uppnås på effektivast möjliga sätt, |
| --- | --- | --- |

15.

a)

kontinuerligt övervaka genomförandet av inkomststödspolitiken, i synnerhet minimiinkomst, och tillhörande aktiva arbetsmarknadsåtgärder, tillgången till tjänster, däribland genom att förbättra tillgången till och kvaliteten på relevanta data, uppdelade efter kön, ålder och, om tillgängligt, funktionsnedsättning, på alla styrningsnivåer och genom att utföra regelbundna utvärderingar, och göra anpassningar så att målen i denna rekommendation kan uppnås på effektivast möjliga sätt,

| b) | utveckla eller förbättra mekanismer som gör det möjligt att följa upp personer som saknar tillräckliga resurser med avseende på deras sociala inkludering eller övergång till sysselsättning, samtidigt som dataskyddsregler iakttas, |
| --- | --- |

b)

utveckla eller förbättra mekanismer som gör det möjligt att följa upp personer som saknar tillräckliga resurser med avseende på deras sociala inkludering eller övergång till sysselsättning, samtidigt som dataskyddsregler iakttas,

| c) | regelbundet informera kommissionen om de åtgärder som vidtagits eller planeras för att genomföra denna rekommendation, i relevanta fall på grundval av befintliga nationella strategier, planer eller rapporter, inbegripet sådana som lämnats in inom ramen för befintliga rapporteringsmekanismer, såsom den öppna samordningsmetoden, den europeiska planeringsterminen och andra relevanta unionsmekanismer för programplanering och rapportering. Den första rapporten bör omfatta resultaten och rekommendationerna från de utvärderingar som avses i led a. |
| --- | --- |

c)

regelbundet informera kommissionen om de åtgärder som vidtagits eller planeras för att genomföra denna rekommendation, i relevanta fall på grundval av befintliga nationella strategier, planer eller rapporter, inbegripet sådana som lämnats in inom ramen för befintliga rapporteringsmekanismer, såsom den öppna samordningsmetoden, den europeiska planeringsterminen och andra relevanta unionsmekanismer för programplanering och rapportering. Den första rapporten bör omfatta resultaten och rekommendationerna från de utvärderingar som avses i led a.

| 16. | Rådet välkomnar kommissionens avsikt att






  a) | fortsätta att arbeta tillsammans med medlemsstaterna i kommittén för socialt skydd med regelverket för riktmärkning av minimiinkomst och göra relevanta indikatorer och data mer tillgängliga och jämförbara, |
| --- | --- | --- |

16.

a)

fortsätta att arbeta tillsammans med medlemsstaterna i kommittén för socialt skydd med regelverket för riktmärkning av minimiinkomst och göra relevanta indikatorer och data mer tillgängliga och jämförbara,

| b) | stärka det ömsesidiga lärandet och spridningen av resultat och god praxis mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

b)

stärka det ömsesidiga lärandet och spridningen av resultat och god praxis mellan medlemsstaterna,

| c) | på grundval av de dokument som avses i punkt 15 c och inom kommittén för socialt skydd, i nära samarbete med sysselsättningskommittén och nätverket av offentliga arbetsförmedlingar, regelbundet se över framstegen med genomförandet av denna rekommendation med avseende på tillträdet till inkluderande arbetsmarknader, och vart tredje år förbereda en gemensam rapport från kommissionen och kommittén för socialt skydd om framstegen med genomförandet av denna rekommendation, |
| --- | --- |

c)

på grundval av de dokument som avses i punkt 15 c och inom kommittén för socialt skydd, i nära samarbete med sysselsättningskommittén och nätverket av offentliga arbetsförmedlingar, regelbundet se över framstegen med genomförandet av denna rekommendation med avseende på tillträdet till inkluderande arbetsmarknader, och vart tredje år förbereda en gemensam rapport från kommissionen och kommittén för socialt skydd om framstegen med genomförandet av denna rekommendation,

| d) | övervaka framstegen med genomförandet av denna rekommendation i samband med den europeiska planeringsterminen, inbegripet i samarbete med kommittén för socialt skydd, |
| --- | --- |

d)

övervaka framstegen med genomförandet av denna rekommendation i samband med den europeiska planeringsterminen, inbegripet i samarbete med kommittén för socialt skydd,

| e) | utvärdera de åtgärder som vidtas utifrån denna rekommendation, i synnerhet med avseende på dess inverkan när det gäller att minska fattigdom och social utestängning, höja sysselsättningsnivåerna och förbättra deltagandet i utbildning, och rapportera till rådet senast 2030. |
| --- | --- |

e)

utvärdera de åtgärder som vidtas utifrån denna rekommendation, i synnerhet med avseende på dess inverkan när det gäller att minska fattigdom och social utestängning, höja sysselsättningsnivåerna och förbättra deltagandet i utbildning, och rapportera till rådet senast 2030.

| 17. | Rekommendation 92/441/EEG ska ersättas med denna rekommendation. |
| --- | --- |

17.

Utfärdad i Bryssel den 30 januari 2023.

På rådets vägnar

P. KULLGREN

Ordförande

---

(1)  EUT C 326, 26.10.2012, s. 391.

1

(2)  Rådets rekommendation 92/441/EEG av den 24 juni 1992 om gemensamma kriterier för tillräckliga tillgångar och förmåner i de sociala trygghetssystemen (EGT L 245, 26.8.1992. s. 46) (inte översatt till svenska).

2

(3)  Kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (EUT L 307, 18.11.2008, s. 11).

3

(4)  Interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (EUT C 428, 13.12.2017, s. 10).

4

(5)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021) 102 final).

5

Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter

(6)  Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (2016/2270(INI)) (EUT C 346, 27.9.2018, s. 156).

6

(7)  Rådets slutsatser av den 12 oktober 2020, Förstärkning av minimiinkomstskyddet för att bekämpa fattigdom och social utestängning under och efter covid-19-pandemin.

7

Förstärkning av minimiinkomstskyddet för att bekämpa fattigdom och social utestängning under och efter covid-19-pandemin

(8)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering, Gemensam sysselsättningsrapport 2022, Europeiska unionens publikationsbyrå, 2022.

8

Gemensam sysselsättningsrapport 2022

(9)  Rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (EUT C 387, 15.11.2019, s. 1).

9

(10)  Rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (EUT L 223, 22.6.2021, s. 14).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77).

11

(12)  Rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 372, 4.11.2020, s. 1).

12

(13)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 av den 3 mars 2021 COM/2021/101 final.

13

En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030

(14)  En frivillig europeisk kvalitetsram för sociala tjänster, SPC/2010/10 final.

14

(15)  Rådets rekommendation av den 15 februari 2016 om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (EUT C 67, 20.2.2016, s. 1).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (EUT L 231, 30.6.2021, s. 21).

16

(17)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Bättre bedömning av fördelningseffekter av medlemsstaternas politik (COM(2022) 494 final).

17

Bättre bedömning av fördelningseffekter av medlemsstaternas politik

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/13

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10522 – HAPAG-LLOYD / EUROGATE / EUROGATE CONTAINER TERMINAL WILHELMSHAVEN)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 41/02)

Kommissionen beslutade den 29 april 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10522. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10522. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/14

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 2 december 2022

om ett förslag till rådets förordning om inrättande av en marknadskorrigeringsmekanism för att skydda medborgarna och ekonomin mot alltför höga priser

(CON/2022/44)

(2023/C 41/03)

Inledning och rättslig grund

Den 25 november 2022 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till rådets förordning om inrättande av en marknadskorrigeringsmekanism för att skydda medborgarna och ekonomin mot alltför höga priser (1) (nedan kallat förslaget till förordning).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som berör ECB samt Europeiska centralbankssystemets medverkan till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller det finansiella systemets stabilitet, enligt artikel 127.5 i fördraget och artikel 3.3 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan). I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Allmänna kommentarer

ECB noterar förslaget till förordning och dess mål att inrätta en tillfällig marknadskorrigeringsmekanism samt konstaterar vilka allvarliga utmaningar som alltför höga energipriser utgör för EU-medborgarna och unionens ekonomi.

Genom förslaget till förordning inrättas en marknadskorrigeringsmekanism för naturgastransaktioner på marknaden för TTF-frontmånadsderivat; denna mekanism aktiveras om två villkor är uppfyllda (marknadskorrigering). Enligt förslaget till förordning ska Europeiska byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) ansvara för övervakningen av om dessa villkor är uppfyllda och ska, om den konstaterar att en marknadskorrigering har inträffat, utan dröjsmål offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning (meddelande om marknadskorrigering) och underrätta Europeiska kommissionen, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) och ECB om marknadskorrigeringen. I förslaget till förordning fastställs även att kommissionen när som helst tillfälligt kan upphäva marknadskorrigeringsmekanismen, om oavsiktliga marknadsstörningar eller uppenbara risker för sådana störningar uppstår som negativt påverkar försörjningstryggheten, flödena inom EU eller den finansiella stabiliteten (beslut om tillfälligt upphävande).

ECB konstaterar att mekanismer som syftar till att dämpa extrema prisnivåer och volatilitet på grossistmarknaderna för gas principiellt sett kan mildra ett antal risker för den finansiella stabiliteten, bland annat de risker som framkommit under perioder med höga och volatila gaspriser 2022. ECB anser dock att den nuvarande utformningen av den föreslagna marknadskorrigeringsmekanismen i vissa fall kan äventyra den finansiella stabiliteten i euroområdet. Mekanismens nuvarande utformning kan leda till ytterligare volatilitet samt marginalsäkerhetskrav i samband med detta, äventyra de centrala motparternas förmåga att hantera finansiella risker samt även skapa incitament för överflyttning från handelsplatser till OTC-marknaden som inte omfattas av central clearing. Vid sina överläggningar om förslaget till förordning bör rådet beakta dessa överväganden, som är av relevans för det finansiella systemets stabilitet.

Specifika kommentarer

1.   ECB:s roll

| 1.1 | I förslaget till förordning anges flera situationer där ECB ska eller får spela en roll genom att tillhandahålla yttranden, rapporter, övervakning och stöd till kommissionen vid utförandet av dess uppgifter enligt förslaget till förordning.

  För det första: Vad gäller aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen ska kommissionen, om det på grundval av resultaten från Acers övervakning finns konkreta indikationer på att en marknadskorrigering är nära förestående, begära ett yttrande från ECB, Esma och, när så är lämpligt, från det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entso-G) och från gruppen för samordning av gasförsörjningen, som inrättades i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 (2), om vilken inverkan en eventuell marknadskorrigering kan få för försörjningstryggheten, flödena inom EU och den finansiella stabiliteten, så att kommissionen snabbt kan besluta att tillfälligt upphäva aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen (3).

  För det andra: I händelse av en marknadskorrigering ska kommissionen utan onödigt dröjsmål begära att ECB utfärdar en rapport om risken för att energiderivatmarknadernas stabilitet och korrekta funktion kan påverkas av oavsiktliga störningar (4).

  För det tredje: Vad gäller tillfälligt upphävande av marknadskorrigeringsmekanismen ska enligt förslaget Esma, ECB, Acer, gruppen för samordning av gasförsörjningen och Entso-G kontinuerligt övervaka anbudsgränsens effekter på marknaderna och försörjningstryggheten (5).

  För det fjärde: När kommissionen överväger ett beslut om att tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen ska det beaktas om en fortsatt aktivering av denna mekanism påverkar energiderivatmarknadernas stabilitet och korrekta funktion, bl.a. enligt en rapport från Esma om effekterna av aktiveringen av marknadskorrigeringsåtgärden och ett yttrande från ECB som kommissionen har begärt i detta syfte. ECB:s yttrande ska utfärdas senast inom 48 timmar eller, i brådskande fall och på begäran av kommissionen, under samma dag (6).

  För det femte: Acer, ECB, Esma, gruppen för samordning av gasförsörjningen och Entso-G ska bistå kommissionen i de uppgifter som anges i förslaget till förordning (7).

  Slutligen: Innan kommissionen lägger fram ett förslag för rådet om en översyn av villkoren för aktivering av marknadskorrigeringsmekanismen ska den samråda med ECB (8). |
| --- | --- |

1.1

För det första: Vad gäller aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen ska kommissionen, om det på grundval av resultaten från Acers övervakning finns konkreta indikationer på att en marknadskorrigering är nära förestående, begära ett yttrande från ECB, Esma och, när så är lämpligt, från det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entso-G) och från gruppen för samordning av gasförsörjningen, som inrättades i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 (2), om vilken inverkan en eventuell marknadskorrigering kan få för försörjningstryggheten, flödena inom EU och den finansiella stabiliteten, så att kommissionen snabbt kan besluta att tillfälligt upphäva aktiveringen av marknadskorrigeringsmekanismen (3).

För det andra: I händelse av en marknadskorrigering ska kommissionen utan onödigt dröjsmål begära att ECB utfärdar en rapport om risken för att energiderivatmarknadernas stabilitet och korrekta funktion kan påverkas av oavsiktliga störningar (4).

För det tredje: Vad gäller tillfälligt upphävande av marknadskorrigeringsmekanismen ska enligt förslaget Esma, ECB, Acer, gruppen för samordning av gasförsörjningen och Entso-G kontinuerligt övervaka anbudsgränsens effekter på marknaderna och försörjningstryggheten (5).

För det fjärde: När kommissionen överväger ett beslut om att tillfälligt upphäva marknadskorrigeringsmekanismen ska det beaktas om en fortsatt aktivering av denna mekanism påverkar energiderivatmarknadernas stabilitet och korrekta funktion, bl.a. enligt en rapport från Esma om effekterna av aktiveringen av marknadskorrigeringsåtgärden och ett yttrande från ECB som kommissionen har begärt i detta syfte. ECB:s yttrande ska utfärdas senast inom 48 timmar eller, i brådskande fall och på begäran av kommissionen, under samma dag (6).

För det femte: Acer, ECB, Esma, gruppen för samordning av gasförsörjningen och Entso-G ska bistå kommissionen i de uppgifter som anges i förslaget till förordning (7).

Slutligen: Innan kommissionen lägger fram ett förslag för rådet om en översyn av villkoren för aktivering av marknadskorrigeringsmekanismen ska den samråda med ECB (8).

| 1.2 | ECB erinrar om att ECBS, i enlighet med artikel 127.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 3.3 i ECBS-stadgan, ska medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller tillsyn över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet. Enligt artikel 25.1 i ECBS-stadgan kan ECB dessutom ge råd till och konsulteras av rådet, kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter om räckvidden och genomförandet av sådan unionslagstiftning som avser tillsynen över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet. I det sammanhanget, och i enlighet med principen om ömsesidigt lojalt samarbete enligt artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen, är ECB redo att inom ramen för de befogenheter som den har tilldelats genom fördragen stödja kommissionen vid utförandet av dess uppgifter enligt förslaget till förordning. ECB är också medveten om den viktiga och komplicerade fråga som förslaget till förordningen gäller och de potentiella effekterna på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ECB anser dock att hänvisningarna till ECB:s roll i fråga om att tillhandahålla yttranden, rapporter, övervakning och stöd till kommissionen vid utförandet av dess uppgifter enligt förslaget till förordning bör förtydligas ytterligare så att de bättre speglar ECB:s uppgifter och oberoende enligt fördragen och den tydliga fördelningen av teknisk expertis och ansvar enligt unionsrätten (9). För det första: Ett sådant förtydligande krävs för att säkerställa att ECB inte tilldelas några nya uppgifter genom förslaget till förordning, som ska antas med artikel 122.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som rättslig grund. ECB får endast tilldelas nya uppgifter eller ansvarsområden i de specifika och avgränsade fall som anges i fördragen, t.ex. i enlighet med artikel 127.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och inom de begränsningar som anges i de bestämmelserna (10). För det andra: Ett sådant förtydligande krävs för att återspegla de roller som föreskrivs för andra myndigheter och organ enligt unionsrätten och som kan vara mer relevanta för den fråga som behandlas i förslaget till förordning. Esma ansvarar exempelvis bland annat för att medverka till finansmarknadernas integritet, transparens, effektivitet och korrekta funktion (11). För det tredje: Genom att förtydliga ECB:s roll enligt förslaget till förordning skulle man undvika att ECB blir involverat på ett alltför formalistiskt sätt och bättre främja ett effektivt samarbete inom snäva tidsramar. Slutligen: Ett sådant förtydligande är mer i linje med den uppgift som har tilldelats ECBS enligt artikel 127.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 3.3 i ECBS-stadgan vad gäller att medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller det finansiella systemets stabilitet.
  I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska i EUR-Lex. |
| --- | --- |

1.3

I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska i EUR-Lex.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 2 december 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  COM (2022) 668 final.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 av den 25 oktober 2017 om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 994/2010 (EUT L 280, 28.10.2017, s. 1).

2

(3)  Artikel 3.3 i förslaget till förordning.

3

(4)  Artikel 3.8 i förslaget till förordning.

4

(5)  Artikel 5.1 i förslaget till förordning.

5

(6)  Artikel 5.2 d och 5.4 i förslaget till förordning.

6

(7)  Artikel 5.4 i förslaget till förordning.

7

(8)  Artikel 5.6 i förslaget till förordning.

8

(9)  Se punkt 1 i Europeiska centralbankens yttrande CON/2018/20 av den 11 april 2018 om ett förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska valutafonden (EUT C 220, 25.6.2018, s. 2). Alla ECB:s yttranden finns i EUR-Lex.

9

(10)  Se punkt 3.1 i Europeiska centralbankens yttrande CON/2016/11 av den 11 mars 2016 om a) ett förslag till förordning om gemensamma regler för värdepapperisering och om inrättandet av ett europeiskt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering och b) ett förslag till förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (EUT C 219, 17.6.2016, s. 2), de allmänna kommentarerna i Europeiska centralbankens yttrande CON/2017/39 av den 4 oktober 2017 över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1095/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller förfaranden och myndigheter som ska delta i auktorisationen av centrala motparter samt om godkännande av centrala motparter från tredjeland (EUT C 385, 15.11.2017, s. 3), punkt 2 i Europeiska centralbankens yttrande CON/2020/22 av den 23 september 2020 om förslag till förordningar om ändringar av unionens tillsynsregelverk som svar på covid-19-pandemin (EUT C 377, 9.11.2020, s. 1) och rekommendation ECB/2017/18 till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (EUT C 212, 1.7.2017, s. 14).

10

(11)  Se artikel 1.5 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

11

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/17

---

Eurons växelkurs (1)

2 februari 2023

(2023/C 41/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0988 |
| JPY | japansk yen | 141,12 |
| DKK | dansk krona | 7,4393 |
| GBP | pund sterling | 0,89289 |
| SEK | svensk krona | 11,3587 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9992 |
| ISK | isländsk krona | 153,50 |
| NOK | norsk krona | 10,9535 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,809 |
| HUF | ungersk forint | 387,20 |
| PLN | polsk zloty | 4,7015 |
| RON | rumänsk leu | 4,9025 |
| TRY | turkisk lira | 20,6766 |
| AUD | australisk dollar | 1,5407 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4602 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6183 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6855 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4352 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 345,90 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,7046 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,3878 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 360,69 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6655 |
| PHP | filippinsk peso | 59,170 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,030 |
| BRL | brasiliansk real | 5,4859 |
| MXN | mexikansk peso | 20,4050 |
| INR | indisk rupie | 90,3015 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0988

JPY

japansk yen

141,12

DKK

dansk krona

7,4393

GBP

pund sterling

0,89289

SEK

svensk krona

11,3587

CHF

schweizisk franc

0,9992

ISK

isländsk krona

153,50

NOK

norsk krona

10,9535

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,809

HUF

ungersk forint

387,20

PLN

polsk zloty

4,7015

RON

rumänsk leu

4,9025

TRY

turkisk lira

20,6766

AUD

australisk dollar

1,5407

CAD

kanadensisk dollar

1,4602

HKD

Hongkongdollar

8,6183

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6855

SGD

singaporiansk dollar

1,4352

KRW

sydkoreansk won

1 345,90

ZAR

sydafrikansk rand

18,7046

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,3878

IDR

indonesisk rupiah

16 360,69

MYR

malaysisk ringgit

4,6655

PHP

filippinsk peso

59,170

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,030

BRL

brasiliansk real

5,4859

MXN

mexikansk peso

20,4050

INR

indisk rupie

90,3015

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Revisionsrätten

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/18

---

Särskild rapport 02/2023

Anpassning av reglerna för sammanhållningspolitiken för att hantera covid-19-pandemin: medlen används flexiblare, men EU behöver överväga hur sammanhållningspolitiken används som krishanteringsverktyg

(2023/C 41/05)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport 02/2023 ”Anpassning av reglerna för sammanhållningspolitiken för att hantera covid-19-pandemin: medlen används flexiblare, men EU behöver överväga hur sammanhållningspolitiken används som krishanteringsverktyg” just har offentliggjorts.

Rapporten finns att läsa eller ladda ner på Europeiska revisionsrättens webbplats: https://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=63210

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/19

---

Tillkännagivande från det kroatiska energitillsynsorganet om den offentliga anbudsinfordran för val av gasleverantör i enlighet med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, som ska publiceras i enlighet med artiklarna 61 och 62 i gasmarknadslagen (Kroatiens officiella tidning nr 18/18 och 23/20)

(2023/C 41/06)

Offentlig anbudsinfordran för val av gasleverantör i enlighet med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster för distributionsområdet för den systemansvarige för distributionssystemet IVAPLIN d.o.o. för distribution och leverans av gas, Ulica Krešimira IV 10, Ivanić Grad, offentliggjordes den 11 april 2022.

Den åtföljande dokumentationen för det offentliga anbudsförfarandet för val av gasleverantör i enlighet med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster för distributionsområdet för den systemansvarige för distributionssystemet IVAPLIN d.o.o. för distribution och leverans av gas, Ulica Krešimira IV 10, Ivanić Grad, har offentliggjorts på den kroatiska energitillsynsmyndighetens officiella webbplats (www.hera.hr).

---

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/20

---

Tillkännagivande från det kroatiska energitillsynsorganet om den offentliga anbudsinfordran för val av gasleverantör i enlighet med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, som ska publiceras i enlighet med artiklarna 61 och 62 i gasmarknadslagen (Kroatiens officiella tidning nr 18/18 och 23/20)

(2023/C 41/07)

Offentlig anbudsinfordran för val av gasleverantör i enlighet med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster för distributionsområdet för den systemansvarige för distributionssystemet Brod-plin d.o.o. för uppförande och underhåll av gasnätet, distribution och leverans av gas, produktion, distribution och leverans av värmeenergi, Trg pobjede 5, Slavonski Brod, offentliggjordes den 11 april 2022.

Den åtföljande dokumentationen för den offentliga anbudsinfordran för val av gasleverantör i enlighet med skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster för distributionsområdet för den systemansvarige för distributionssystemet Brod-plin d.o.o. för uppförande och underhåll av gasnätet, distribution och leverans av gas, produktion, distribution och leverans av värmeenergi, Trg pobjede 5, Slavonski Brod, har offentliggjorts på den offentliga webbplatsen för det kroatiska energitillsynsorganet (www.hera.hr).

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/21

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10973 – VODAFONE GROUP / ALTICE LUXEMBOURG / FIBRECO)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 41/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Vodafone Group Plc (Vodafone, Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Vodafone Group Plc (Vodafone, Förenade kungariket).

| — | Altice Luxembourg S.A. (Altice, Luxemburg), ytterst kontrollerat av Patrick Drahi. |
| --- | --- |

—

Altice Luxembourg S.A. (Altice, Luxemburg), ytterst kontrollerat av Patrick Drahi.

Vodafone och Altice kommer att starta och driva ett gemensamt företag (FibreCo, Tyskland) i vilket de kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Vodafone: holdingföretag för en koncern som främst driver mobila telekommunikationsnät och tillhandahåller mobila telekommunikationstjänster, bl.a. mobiltelefoni, meddelande- och datatjänster i tio av EU:s medlemsstater, inbegripet Tyskland. |
| --- | --- |

—

Vodafone: holdingföretag för en koncern som främst driver mobila telekommunikationsnät och tillhandahåller mobila telekommunikationstjänster, bl.a. mobiltelefoni, meddelande- och datatjänster i tio av EU:s medlemsstater, inbegripet Tyskland.

| — | Altice: en multinationell konvergensgrupp som är specialiserad på telekommunikation, innehåll, media, underhållning och annonsering och som förbinder kunder via fibernät och mobilt bredband. |
| --- | --- |

—

Altice: en multinationell konvergensgrupp som är specialiserad på telekommunikation, innehåll, media, underhållning och annonsering och som förbinder kunder via fibernät och mobilt bredband.

| — | FiberCo: kommer att vara verksamt i Tyskland med i) utbyggnad och drift av fibernät för telekommunikation (främst med fokus på samma geografiska område, dvs. framför allt i urbana områden, som Vodafones nuvarande koaxialkabelnät) och ii) erbjudande till grossistkunder om tillträde till dessa fibernät på öppen och icke-diskriminerande grund. |
| --- | --- |

—

FiberCo: kommer att vara verksamt i Tyskland med i) utbyggnad och drift av fibernät för telekommunikation (främst med fokus på samma geografiska område, dvs. framför allt i urbana områden, som Vodafones nuvarande koaxialkabelnät) och ii) erbjudande till grossistkunder om tillträde till dessa fibernät på öppen och icke-diskriminerande grund.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10973 – VODAFONE GROUP / ALTICE LUXEMBOURG / FIBRECO

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/23

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 41/09)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Pon Holdings B.V. (PON, Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Pon Holdings B.V. (PON, Nederländerna).

| — | Volkswagen Financial Services Aktiengesellschaft (VWFS, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Volkswagen Financial Services Aktiengesellschaft (VWFS, Tyskland).

| — | Glinicke Finanz Holding GmbH & Co. KG (Glinicke, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Glinicke Finanz Holding GmbH & Co. KG (Glinicke, Tyskland).

| — | Digital Mobility Leasing GmbH (DML, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Digital Mobility Leasing GmbH (DML, Tyskland).

PON, VWFS och Glinicke kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över hela DML.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av värdepapper.

2.

| — | PON: långsiktiga investeringar inom ett antal områden inom mobilitet, från personbilar, nyttofordon och cyklar, till schakt- och anläggningsmaskiner, generatorer samt totallösningar inom sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

—

PON: långsiktiga investeringar inom ett antal områden inom mobilitet, från personbilar, nyttofordon och cyklar, till schakt- och anläggningsmaskiner, generatorer samt totallösningar inom sjöfartssektorn.

| — | VWFS: utveckling, tillverkning, marknadsföring och försäljning av personbilar och andra fordon samt reservdelar och tillbehör. Volkswagen är även verksamt inom distribution av fordon. Dessutom är Volkswagen aktivt inom finansieringsverksamhet riktad mot handlare och kunder, leasing, internetbank- och försäkringsverksamhet. |
| --- | --- |

—

VWFS: utveckling, tillverkning, marknadsföring och försäljning av personbilar och andra fordon samt reservdelar och tillbehör. Volkswagen är även verksamt inom distribution av fordon. Dessutom är Volkswagen aktivt inom finansieringsverksamhet riktad mot handlare och kunder, leasing, internetbank- och försäkringsverksamhet.

| — | Glinicke: återförsäljare av motorfordon för ett antal olika märken, med verksamhet över hela Tyskland. Glinicke är dessutom verksamt inom tillhörande tjänster så som biluthyrning, vägassistans- och bärgningstjänster samt uthyrning av fordonsparker. |
| --- | --- |

—

Glinicke: återförsäljare av motorfordon för ett antal olika märken, med verksamhet över hela Tyskland. Glinicke är dessutom verksamt inom tillhörande tjänster så som biluthyrning, vägassistans- och bärgningstjänster samt uthyrning av fordonsparker.

| — | DML: verksamhet inom leasinglösningar, främst för elcyklar, riktat mot egenföretagare, hantverkare och medelstora företag från så gott som alla sektorer. |
| --- | --- |

—

DML: verksamhet inom leasinglösningar, främst för elcyklar, riktat mot egenföretagare, hantverkare och medelstora företag från så gott som alla sektorer.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/25

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 41/10)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Compagnia Siderurgica Italiana S.r.l. (CSI, Italien), kontrollerat av familjen Pittini. |
| --- | --- |

—

Compagnia Siderurgica Italiana S.r.l. (CSI, Italien), kontrollerat av familjen Pittini.

| — | STEELAG Deutschland GmbH (SDE, Tyskland), kontrollerat av Günther Alphei. |
| --- | --- |

—

STEELAG Deutschland GmbH (SDE, Tyskland), kontrollerat av Günther Alphei.

CSI kommer att förvärva kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela SDE.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | CSI är verksamt inom produktion av kolstålsprodukter (skrot används för att producera råstål) och saluföring av färdiga produkter och härledda produkter, huvudsakligen avsedda för byggindustrin (och i mindre omfattning till maskinindustrin), |
| --- | --- |

—

CSI är verksamt inom produktion av kolstålsprodukter (skrot används för att producera råstål) och saluföring av färdiga produkter och härledda produkter, huvudsakligen avsedda för byggindustrin (och i mindre omfattning till maskinindustrin),

| — | SDE är verksamt inom produktion av armeringsnät och produkter av kalldragen tråd. |
| --- | --- |

—

SDE är verksamt inom produktion av armeringsnät och produkter av kalldragen tråd.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/26

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 41/11)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | INEOS AG (INEOS, Schweiz). |
| --- | --- |

—

INEOS AG (INEOS, Schweiz).

| — | China Petroleum and Chemical Corporation (Sinopec, Kina), statligt ägt företag. |
| --- | --- |

—

China Petroleum and Chemical Corporation (Sinopec, Kina), statligt ägt företag.

| — | INEOS Sinopec Tianjin Petrochemicals Limited (Ethylene JV, Kina), nyskapat gemensamt företag, kontrollerat av INEOS och Sinopec. |
| --- | --- |

—

INEOS Sinopec Tianjin Petrochemicals Limited (Ethylene JV, Kina), nyskapat gemensamt företag, kontrollerat av INEOS och Sinopec.

INEOS och Sinopec kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över Ethylene JV.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | INEOS är ett privatägt konglomerat som framställer en rad olika kemikalier inklusive petrokemiska produkter, specialkemikalier och oljeprodukter. |
| --- | --- |

—

INEOS är ett privatägt konglomerat som framställer en rad olika kemikalier inklusive petrokemiska produkter, specialkemikalier och oljeprodukter.

| — | Sinopec är en petroleum- och petrokemikoncern med säte i Peking. |
| --- | --- |

—

Sinopec är en petroleum- och petrokemikoncern med säte i Peking.

3.

Det gemensamma företaget Ethylene JV:s affärsverksamhet kommer att utgöras av utveckling, uppförande och drift av en etylenanläggning och tillhörande derivatenheter i Folkrepubliken Kina.

4.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

5.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/28

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 41/12)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”NUECES DE NERPIO”

EU-nr: PDO-ES-02786 – 16 juli 2021

SUB ( X ) SGB ( )

1.   Namn

”Nueces de Nerpio”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   
  Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   
  Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Torkade valnötter, presenterade hela i skalet, som hela kärnor, halva kärnor eller malda, av friska frukter med det yttre höljet avlägsnat, från en lokal sort av valnötsträd som är inhemsk i Nerpio och från andra sorter (cultivarer) som har anpassats till produktionsområdet och som alla tillhör arten Juglans regia L.

Godkända sorter:

Huvudsaklig sort: Den lokala sorten, det ”inhemska valnötsträdet Nerpio”, är resultatet av Nerpio-producenternas fröförädling sedan 1500-talet. Detta har gett upphov till en oympad ekotyp av valnötsträd som är perfekt anpassad till Taibillaflodens dal. Odlingarna med hundraåriga inhemska valnötsträd utgör ett unikt landskap och växtgenetiskt arv i Nerpio-området. Denna ekotyp utgör minst 80 % av alla träd av denna sort i produktionsområdet.

Sekundära sorter (cultivarer): Franquette, Chandler, Pedro och Fernor, sorter som odlats i Nerpio sedan 1990-talet, anpassade till lokala förhållanden. Dessa sekundära sorter måste ympas på de obearbetade stammarna av lokalsorten, det ”inhemska Nerpio-valnötsträdet”. Denna moderväxt ger de sekundära sorterna större kraft, anpassningsförmåga till kalkstensjordar och resistens mot jordsjukdomar och rotkvävning. Dessa faktorer hjälper de sekundära sorterna att acklimatisera sig till produktionsområdet.

Egenskaper hos kärnan eller fröet:

| — | Membranet som omger kärnan eller fröet är något mörkare: beige-brons-kastanje-färgat. Detta hänger samman med dess höga koncentration av tanniner och därmed dess högre antioxidantiska och organoleptiska egenskaper. |
| --- | --- |

—

Membranet som omger kärnan eller fröet är något mörkare: beige-brons-kastanje-färgat. Detta hänger samman med dess höga koncentration av tanniner och därmed dess högre antioxidantiska och organoleptiska egenskaper.

| — | Kärnan har hög kemisk stabilitet, vilket gör den motståndskraftig mot härskning (hållbarhet över ett år, traditionella lagringsförhållanden för den skyddade ursprungsbeteckningen). |
| --- | --- |

—

Kärnan har hög kemisk stabilitet, vilket gör den motståndskraftig mot härskning (hållbarhet över ett år, traditionella lagringsförhållanden för den skyddade ursprungsbeteckningen).

| — | Något bitter och sträv smak till följd av höga tanninhalter. |
| --- | --- |

—

Något bitter och sträv smak till följd av höga tanninhalter.

| — | Höga halter av naturliga antioxidanter, främst tanniner från gall- och ellaginsyror. Enligt värderingsmetoden för antiradikal kapacitet mot DPPH, uttryckt som troloxekvivalent antioxidantkapacitet (TEAC), är Nerpio-valnötternas antioxidationskapacitet ≥ 110 μmol Trolox/g valnötter (± 10 %). Detta är betydligt högre än för andra valnötter på marknaden. |
| --- | --- |

—

Höga halter av naturliga antioxidanter, främst tanniner från gall- och ellaginsyror. Enligt värderingsmetoden för antiradikal kapacitet mot DPPH, uttryckt som troloxekvivalent antioxidantkapacitet (TEAC), är Nerpio-valnötternas antioxidationskapacitet ≥ 110 μmol Trolox/g valnötter (± 10 %). Detta är betydligt högre än för andra valnötter på marknaden.

Produkttyper

Valnötterna kan presenteras på följande sätt:

| — | ”Hela” i skalet. |
| --- | --- |

—

”Hela” i skalet.

| — | ”Hela kärnor” eller frön. |
| --- | --- |

—

”Hela kärnor” eller frön.

| — | ”Halvor” eller halva kärnor. |
| --- | --- |

—

”Halvor” eller halva kärnor.

| — | ”Malda” eller malda kärnor. |
| --- | --- |

—

”Malda” eller malda kärnor.

”Hela” valnötter och ”Hela kärnor” måste uppfylla de lägsta kvalitetskraven för klasserna ”Extra” och ”Klass I”, enligt definitionerna i de internationella standarderna för saluföring av valnötter i skal (Unece-standard DDP-01) och för saluföring av valnötskärnor (Unece-standard DDP-02).

Den minsta storleken på ”Hela” valnötter är 28 mm. Valnötterna med ”Hela kärnor” måste vara större än en maska på 8 mm.

Vid förpackningstillfället måste ”Hela” valnötter i alla klasser och former ha en fukthalt på mindre än 7 %. För ”Hela kärnor”, ”Halvor” och ”Malda” valnötter är den högsta fukthalten 5 %.

3.3.   
  Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4.   
  Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Odling, skörd, torkning och beredning av frukten måste äga rum inom produktionsområdet.

3.5.   
  Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

För valnötter som presenteras som ”Halvor” ska kärnans storlek vara mellan 3 mm och 8 mm. Avvikelser på mer än 10 %, utan motsvarighet i vikt, är inte tillåtna. För ”Malda” valnötter finns ingen storleksgräns, förutom under 3 mm. En största avvikelse på 10 viktprocent ska vara tillåten.

Det finns en högsta gräns på 25 kg för förpackning av ”Hela” valnötter. För ”Hela kärnor”, ”Halvor” och ”Malda” valnötterna är den högsta gränsen 15 kg.

Lagring, klassificering och förpackning måste ske på samma plats, alltid inom produktionsområdet. Ompackning är förbjuden. Beslutet om förpackning vid källan syftar till att säkerställa det naturliga omgivningstillstånd under vilket ”Nueces de Nerpio” hanteras och bevaras. Det får inte finnas något drag, luftfuktigheten får inte överstiga 75 % och temperaturen får inte överstiga 20 °C. Dessa förhållanden garanteras i Nerpio och är nödvändiga för att bevara de höga tanninhalter som kännetecknar valnötterna samt även bromsa härskningsprocessen.

3.6.   
  Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

En uppgift om ursprungsbeteckningen ”Nueces de Nerpio” och/eller logotypen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Nueces de Nerpio” måste tydligt anges på de etiketter och handelsförpackningar som används för dessa valnötter.

Image 1

De förpackningar i vilka valnötterna skickas för konsumtion ska vara försedda med numrerade etiketter som inte kan återanvändas.

Valnötterna får endast släppas ut på marknaden med en märkning från de registrerade hanterings- och förpackningsanläggningar som tillhör produktionsområdet.

Som en del av den frivilliga etiketteringen ska beteckningen ”De nogales centenarios” [Från 100-åriga valnötsträd] användas för valnötter från träd som är äldre än 100 år. När det gäller valnötter från träd med en officiell miljöskyddslistning, antingen på nationell nivå eller på EU-nivå, ska beteckningen ”De nogales singulares” [från unika valnötsträd] dessutom åtföljas av namnet på det listade valnötsträdet.

När produkten släpps ut på marknaden ska varuslagen för de olika formerna användas: ”Hela”, ”Hela kärnor”, ”Halvor” och ”Malda”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det traditionella området för produktion, hantering och förpackning av ”Nueces de Nerpio” omfattar det naturliga geografiska området kring Taibillaflodens avrinningsområde och dess bifloder, som avgränsas på minst 900 m höjd över havet och omfattar följande områden.

Autonoma regionen Kastilien-La Mancha:

Från kommunen Nerpio, alla fastighetspolygoner och/eller skiften som ligger över 900 m.

Från kommunerna Yeste och Letur, alla fastighetspolygoner och/eller skiften som ligger över 900 m och som tillhör Taibillaflodens avrinningsområde.

Autonoma regionen Murcia:

Från kommunen Moratalla, alla fastighetspolygoner och/eller skiften som ligger över 900 m och som tillhör Taibillaflodens avrinningsområde.

5.   Samband med det geografiska området

Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Nueces de Nerpio” bygger på råvarans särskilda egenskaper, som är nära kopplade till det geografiska ursprunget genom naturliga och mänskliga faktorer.

Specifika uppgifter om det geografiska området

Produktionsområdet, Taibilladalens avrinningsområde, ingår i den södra delen av bergskedjan Sierra de Segura, den geologiska skärningspunkten mellan de betiska och subbetiska regionerna i sydöstra Spanien. Det omgivande området är bergigt och består av kalksten och dolomit på en höjd av cirka 2000 [m]. Produktionsområdet för ”Nueces de Nerpio” ligger i mitten och utgörs av ett system med små bergsdalar på en höjd över 900 m. Taibillafloden, Seguras viktigaste tillflöde, rinner genom området. Detta medelhöga bergsområde av kalksten och dolomit utgör en typisk trädjordbruksmiljö där den inhemska Nerpio-valnöten har hittat sin naturliga ekologiska nisch, perfekt anpassad till följd av Nerpio-böndernas löpande förädling sedan 1500-talet. Området är av stort miljömässigt värde och tillhör Natura 2000.

Klimatet är typiskt för ett medelhögt bergsområde. Rent allmänt kan det klassificeras som varmt kontinentalt/medelhavsklimat, Csb enligt Köppens system för klimatklassificering. Medeltemperaturen ligger mellan 10 °C och 15 °C (1981–2010). Det finns betydande säsongsvariationer, med en absolut maxtemperatur på 45,7 °C och en absolut minimitemperatur på -15,7 °C, och en dygnsvariation på upp till 22 °C under våren och hösten. Dessa variationer främjas av temperaturinversionerna i Taibilladalen, vilket skapar särskilda odlingsförhållanden. Dessutom är nederbörden måttlig, mellan 400 och 600 mm, med en betydande minskning österut, vilket är en följd av ökenspridningen i sydöstra Spanien. Evapotranspirationen är hög, mellan 600 och 800 mm beroende på höjden över havet.

Den omgivande luftfuktigheten är låg, med ett årsgenomsnitt på 65 %. Valnötsträden är i allmänhet väl skyddade från vindar tack vare sitt läge i bergsdalarna.

De jordar där valnötsträden odlas präglas av kalkstensmärgel och dolomit, och har bildats på flodavlagringar från kvartärperioden och på terrasser vid Taibillaflodens delavrinningsområde. Jordmånens struktur varierar, men består främst av lera och lersand. pH-värdet är mycket högt, mellan 8,0 och 8,5, till följd av mycket höga halter av kalciumkarbonat på upp till 50 %. Halterna av organiskt material i dessa jordar är mycket höga, över 2 %, och i vissa fall når de upp till 4 % i det översta skiktet på 20 cm. De utgör mycket bördiga och balanserade jordar för valnötsträden.

Kvaliteten på vattnet i Taibilladalens avrinningsområde är god, C2-S1 till C3-S1, enligt klassificeringen från University of California, Riverside. Vattnet är kolsyrat och alkaliskt, pH 7,9–8,4, till följd av berggrundens natur.

Landskapet i Nerpio och Taibilladalen har formats av odlingen av valnötsträd sedan urminnes tider. Terrasserna av arabiskt ursprung, som härstammar från 1100- och 1200-talet, är ett utmärkande inslag som möjliggör översvämningsbevattning över den branta terrängen. Ett tätt nät av urgamla diken korsar marken och leder vattnet från Taibillafloden och dess bifloder samt från isolerade källor. Terrasserna är placerade längs gamla stenmurar som ger stöd till sluttningar och acequias (gamla bevattningskanaler). Denna traditionella odlingsmetod och förekomsten av de gamla valnötsträden utgör de grundläggande beståndsdelarna i Nerpios och Taibilladalens landskap och odlingsarv, och bildar en ekomiljö för odling av det inhemska valnötsträdet, som är unikt för Spanien. Det är ett urgammalt landskap som formats till terrasser.

Särskilda kännemärken

Nerpio-valnötens kärna eller frö har en hög tanninhalt, främst till följd av gall- och ellaginsyror, vilket ger produkten särskilda egenskaper. När det gäller härskning är den mycket stabil, med en hållbarhet på över ett år. Den har en något bitter och sträv smak. Skalet är något mörkare: beige-brons-kastanje-färgat. De höga tanninhalterna innebär en hög troloxekvivalent antioxidantkapacitet (TEAC ≥ 110 ± 10 % μmol Trolox/g valnötter). En vetenskaplig publikation från institutet för fetter och oljor i Sevilla (CSIC) [högre rådet för vetenskaplig forskning] visar de mycket goda antioxidantiska egenskaperna hos Nerpio-valnötter jämfört med andra kommersiella sorter: ”Nutritional composition and antioxidant activity of different walnut varieties (Junglans regia L.) from Nerpio (Spain) in comparison to commercial varieties” [Näringssammansättning och antioxidantisk aktivitet hos olika valnötssorter (Junglans regia L.) från Nerpio (Spanien) jämfört med kommersiella sorter] (I. Viera-Alcaide, et al., Grasas y Aceites 70 (3) juli – september 2019.).

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Nerpio-valnöten har vissa unika fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper. Den anses vara en ekotyp med ursprung i Nerpio, med särskilda egenskaper som är svåra att reproducera utanför produktionsområdet.

Nerpio-valnötternas särskiljande egenskaper omfattar mörkt kärnskal, lång hållbarhetstid och resistens mot härskning samt en något bitter och sträv smak. Dessa egenskaper hänger samman med den höga tanninhalten och den höga antioxidationskapaciteten (TEAC ≥ 110 μmol Trolox/g valnötter), som är mycket högre än hos andra valnötter på marknaden. Dessa egenskaper har också ett direkt samband med naturliga och mänskliga faktorer: förädling av växtmaterial, särskilda jordbruks- och klimatförhållanden för odling samt naturlig torkning och lagring av valnötterna.

1)   
  Sorturval av inhemska valnötsträd

Arbetet med att förädla valnötsträd i Nerpio härstammar från 1500-talet, vilket bekräftas av ”Plantón del Covacho”, ett valnötsträd i Nerpio som är cirka 600 år gammalt. De inhemska Nerpio-sorterna kännetecknas av sin mörkare pigmentering och en intensivare smak än hos kommersiella valnötter. Detta är ett resultat av Nerpio-valnötsodlarnas direkta inflytande, eftersom odlarna under århundraden har valt ut valnötter med mer smak, som är aningen bittra och sträva, och mörkare i färgen.

2)   
  Särskilda jordbruks- och klimatförhållanden för odling

Markens tillstånd: De inhemska Nerpio-sorterna är perfekt anpassade till jordmånens mycket kalkhaltiga förhållanden i Taibilladalen, med ett pH-värde på mellan 8 och 8,5 och över 50 % kalciumkarbonat. Dessa kalkhaltiga förhållanden hindrar upptagningen av fosfor från marken. Valnötterna saknar därmed detta mineral, vilket leder till större violett pigmentering av blad och frukter, tillsammans med högre halter av antocyaniner och andra fenolföreningar som flavonoler, flavonoider och tanniner.

Klimatförhållanden: Medelhavsförhållandena i Nerpio är typiska för den sydöstra iberiska halvön, med mycket sol, höga temperaturer, låg nederbörd och hög evapotranspiration, upp till 800 mm. Dessa förhållanden leder till vattenstress för valnötsträden under sommaren, vilket orsakar syntes av tanninerna från gall- och ellaginsyror. Som en följd av detta får kärnans skal en mörkare pigmentering. Taibilladalens betydande variationer i dygnstemperatur, över 22 °C, som främjas av temperaturinversionerna i dalen, bidrar till att öka valnötternas tanninhalt i det sista stadiet av mognadsprocessen.

3)   
  Särskilda naturliga torknings- och lagringsförhållanden för valnötter i Nerpio

Det kalla och torra klimatet på hösten och vintern påskyndar processen för dehydrering (torkning) av valnötterna. Andra faktorer är skörd vid optimal mognad, traditionell naturlig torkning samt de goda lagringsförhållandena vid måttliga och konstanta temperaturer under 20 °C, och den låga luftfuktigheten på under 75 %. Innan valnötterna släpps ut på marknaden skapar dessa faktorer de bästa lagringsförhållandena för valnötterna och bevarar deras antioxidanter (tanniner), vilket bromsar härskningsprocessen. Förfaranden som omfattar tvätt och/eller mekanisk torkning är inte förenliga med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Nueces de Nerpio”.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/DOP_Nueces_de_Nerpio_SolicitudRegistro%20.aspx

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 41/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 41/33

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 41/13)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”PESCA E NETTARINA DI ROMAGNA”

EU-nr: PGI-IT-1535-AM02 – 15.9.2020

SUB ( ) SGB (X)

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Consorzio di Tutela Pesca e Nettarina di Romagna I.G.P. [Föreningen för skyddet av SGB Pesca e Nettarina di Romagna] |
| --- |
| Via Béla Bartók 29/G |
| 44124 – Ferrara |

Consorzio di Tutela Pesca e Nettarina di Romagna I.G.P. [Föreningen för skyddet av SGB Pesca e Nettarina di Romagna]

Via Béla Bartók 29/G

44124 – Ferrara

Tfn +39 0532904511

Fax +39 0532904521

Certifierad e-post: consorziopesca@registerpec.it

Consorzio di Tutela Pesca e Nettarina di Romagna I.G.P. har rätt att lämna in ansökan om ändring i enlighet med artikel 13.1 i dekret nr 12511 av den 14 oktober 2013 från det italienska ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☒ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☒

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☒ | Samband |
| --- | --- |

☒

Samband

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Övrigt [Kontroller; artiklarnas ordning och rubriker] |
| --- | --- |

☒

Övrigt [Kontroller; artiklarnas ordning och rubriker]

4.   Typ av ändring(ar)

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Produktbeskrivning

Följande förteckning över sorter i artikel 2.1 i produktspecifikationen

”Pesca di Romagna”

Sorter med gult fruktkött: Maycrest, Spring Lady, Sprinbelle, Springcrest, Suncrest, Royal Glory, Royal Gem, Dixired, Flavorcrest, Glohaven, Merril Gem Free 1, Redhaven, Royal Majestic, Royal Time, Rich Lady, Maria Marta, Summer Rich, Grenat, Elegant Lady, Fayette, Royal Summer, Royal Lee, Royal Pride, Romestar, Symphonie, Mercil (eller O’Henry), Zainori (eller Kaweat).

Sorter med vitt fruktkött: Iris Rosso, Maria Bianca, Tendresse (eller Joulie), Duchessa d’Este, Rossa di San Carlo, Zaidaso (eller Kewina).

och

”Nettarina di Romagna”

Sorter med gult fruktkött: Early Sungrand, Maygrand, Laura, Ambra, Maillara (eller Big Ben), Nectaprima, Noracila, Flavortop, Indipendence, Maria Emilia, Maria Laura, Spring Red, Weimberger, Big Top (eller Zaitabo), Guerriera, Alitop, Honey Blaze, Romagna Big, Fantasia, Maria Aurelia, Nectaross, Stark Red Gold, Venus, Sweet Red, Sweet Lady, Morsiani 90, Honey Royal, Honety Glo’, Romagna Gold.

Sorter med vitt fruktkött: Silver King, Caldesi 2000, Nectarmagie, Silver Giant, Maillarmagic, Necta Perle, Romagna 3000, Romagna Red.

har ändrats enligt följande:

”Persika

Tidiga sorter med gult fruktkött

Bordò, Coraline (eller Monco), Crimson Lady, Dixired, Flavorcrest, Maycrest, Merril Gem Free 1, Rich May, Royal Gem, Royal Glory, Royal Majestic, Royal Time, Ruby Rich, Sagittaria, Spring Lady, Sprinbelle, Springcrest, Sugar Time

Medelsena–sena sorter med gult fruktkött

Azurite, Corindon, Diamond Princess, Elegant Lady, Fayette, Glohaven, Grenat, Maria Marta, Mercil (eller O’Henry), Plusplus, Redhaven, Rich Lady, Rome Star, Royal Estate, Royal Jim, Royal Lee, Royal Pride, Royal Summer, Royal Sweet, Summer Rich, Suncrest, Sweet Dream, Sweet Henry, Symphonie, Vista Rich, Zainori (eller Kaweah), Zee Lady

Tidiga sorter med vitt fruktkött

Greta, Iris Rosso, Monsolle, Patty

Medelsena–sena sorter med vitt fruktkött

Duchessa d’Este, Ivory Sun, Maria Bianca, Maura, Regalsnow (eller Maperla), Rosa del West, Rossa di San Carlo, Star Princess, Snow Lady, Tendresse (eller Joulie), Zaidaso (eller Kewina)

Nektarin

Tidiga sorter med gult fruktkött

Alice, Ambra, Ara, Big Haven, Carene, Early Sungrand, Extreme Beauty, Gartairo, Garofa, Laura, Maillara (eller Big Bang), Maria Emilia, Maygrand, Nectaprima, Noracila, Rebus 028, Weimberger

Medelsena–sena sorter med gult fruktkött

Alma, Alma 2, Alexa, Amiga, Alitop, August Red, Big Top (eller Zaitabo), Diamond Ray, Dorabelle, Doracile, Dulcis, Dulciva, Early Zee, Fairlane, Fantasia, Febe, Flavortop, Gea, Guerriera, Honey Blaze, Honey Glo, Honey Kist, Honey Royale, Indipendence, Lady Erika, Late Fair, Luciana, Maria Aurelia, Maria Carla, Maria Laura, Max, Max 7, Monrené, Morsiani 60, Morsiani 90, Nectareine, Nectaross, Orine, Orion, Pit Lane, Pit Stop, Red Fair, Romagna Big, Romagna Giant, Romagna Gold, Romagna Lady, Romagna Queen, Romagna Summer, September Bright, Spring Red, Stark Red Gold, Sweet Lady, Sweet Red, Venus, Western Red

Tidiga sorter med vitt fruktkött

Caldesi 2000, Garcica, Romagna Red, Romagna Star, Silver King, Turquoise

Medelsena–sena sorter med vitt fruktkött

Caldesi 2020, Maillarmagie (eller Magique), Majestic Pearl, Nectarmagie, Nectaperle, Romagna 3000, Romagna Bright, Romagna Sweet, Romagna Top, Silver Giant, Silver Star, Sandine, Tourmaline, Zephyr”

Ändringen inbegriper att uppdatera och utöka utbudet av sorter som kan användas. Det beror på den snabba och omfattande sortförnyelsen inom sektorn och på behovet av att säkerställa tillgången till SGB-produkten. Nya sorter har alltså tillkommit, mycket ofta härrörande från tidigare eller gamla sorter. Genom att utöka utbudet av sorter kommer även skördeperioden att kunna förlängas, vilket innebär ett större utbud för konsumenterna under en längre period.

Denna ändring gäller punkt 4.2 i sammanfattningen och motsvarande punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet.

Följande stycke har lagts till i artikel 2 i produktspecifikationen:

För framställning av ”Pesca e Nettarina di Romagna” är det tillåtet att använda andra persikosorter som härrör från sortforskning, förutsatt att det med hjälp av experimentella och dokumentära bevis visas att metoden för att erhålla produkten och fruktens kvalitetsegenskaper överensstämmer med denna produktspecifikation. Användningen av sådana sorter för produktion av ”Pesca e Nettarina di Romagna” måste i förväg anmälas till och utvärderas av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik, som i detta syfte kan begära ett tekniskt yttrande från kontrollorganet eller ett annat organ.

Vi begär denna ändring för att tillgodose producenternas framtida behov när det gäller att införa nya sorter som härrör från vetenskaplig forskning, och för att säkerställa att de ursprungliga egenskaperna hos ”Pesca e Nettarina di Romagna” även fortsättningsvis respekteras, med beaktande av den snabba sortförnyelse som kännetecknar denna art.

Denna ändring gäller punkt 4.2 i sammanfattningen och motsvarande punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet.

I artikel 6.1 i produktspecifikationen, har följande text om fruktens egenskaper

Vid försäljningen ska ”Pesca di Romagna” ha följande egenskaper:

Sorter med gult fruktkött

Storlek: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en omkrets på 21 cm.

Sockerhalt: lägst 11 i grader Brix.

Skal, form och genomsnittlig vikt i enlighet med de berörda sorternas egenskaper.

Sorter med vitt fruktkött

Storlek: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en omkrets på 21 cm.

Sockerhalt: lägst 11 i grader Brix.

Skal, form och genomsnittlig vikt i enlighet med de berörda sorternas egenskaper.

och

Vid försäljningen ska ”Nettarina di Romagna” ha följande egenskaper:

| a) | Sorter med gult fruktkött
  Skal: glabröst.
  Storlek: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en omkrets på 21 cm.
  Sockerhalt: lägst 11 i grader Brix.
  Smak, form och minsta genomsnittliga vikt i enlighet med de berörda sorternas egenskaper. |
| --- | --- |

a)

Sorter med gult fruktkött

Skal: glabröst.

Storlek: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en omkrets på 21 cm.

Sockerhalt: lägst 11 i grader Brix.

Smak, form och minsta genomsnittliga vikt i enlighet med de berörda sorternas egenskaper.

| b) | Sorter med vitt fruktkött
  Skal: glabröst.
  Storlek: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en omkrets på 21 cm.
  Sockerhalt: lägst 11 i grader Brix.
  Smak, form och minsta genomsnittliga vikt i enlighet med de berörda sorternas egenskaper. |
| --- | --- |

b)

Sorter med vitt fruktkött

Skal: glabröst.

Storlek: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en omkrets på 21 cm.

Sockerhalt: lägst 11 i grader Brix.

Smak, form och minsta genomsnittliga vikt i enlighet med de berörda sorternas egenskaper.

slagits ihop på följande sätt och flyttats till artikel 2 i produktspecifikationen:

Kvalitetsegenskaper

Kvalitetsegenskaper

Vid försäljningen ska ”Pesca e Nettarina di Romagna” ha följande egenskaper:

Tidiga sorter med gult fruktkött och med vitt fruktkött

| — | Minimistorlek A: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en minsta vikt på 135 g. |
| --- | --- |

—

Minimistorlek A: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en minsta vikt på 135 g.

| — | Sockerhalt: lägst 9,5 i grader Brix. |
| --- | --- |

—

Sockerhalt: lägst 9,5 i grader Brix.

| — | Skal och form i enlighet med egenskaperna för sorterna i fråga. |
| --- | --- |

—

Skal och form i enlighet med egenskaperna för sorterna i fråga.

Medelsena–sena sorter med gult fruktkött och med vitt fruktkött

| — | Minimistorlek A: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en minsta vikt på 135 g. |
| --- | --- |

—

Minimistorlek A: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en minsta vikt på 135 g.

| — | Sockerhalt: lägst 11 i grader Brix. |
| --- | --- |

—

Sockerhalt: lägst 11 i grader Brix.

| — | Skal och form i enlighet med egenskaperna för sorterna i fråga. |
| --- | --- |

—

Skal och form i enlighet med egenskaperna för sorterna i fråga.

För att strukturera texten bättre ansågs det lämpligt att skilja mellan tidiga och medelsena–sena sorter. Denna distinktion påverkar sockerhalten, som i de tidiga sorterna (som skördas tidigare) inte når nivån för de medelsena–sena sorterna. Fruktens lägsta vikt, som motsvarar de övriga storleksparametrar som redan ingår i produktspecifikationen enligt gällande handelsnormer, har också angetts för att precisera de minsta storlekarna mer exakt. Slutligen har alla kvalitetsegenskaper flyttats från artikel 6 till artikel 2 i produktspecifikationen, så att produktens alla egenskaper tas upp i samma artikel.

Denna ändring gäller punkt 4.2 i sammanfattningen och motsvarande punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet.

Följande text har lagts till i artikel 2 i produktspecifikationen:

”Frukten kan också användas för bearbetning. Uteslutande vid bearbetning är det även möjligt att använda frukt som uppfyller alla krav i produktspecifikationen utom de som gäller storlek och form. Mindre ytliga skador på skalet är också tillåtna, förutsatt att sådana skador inte påverkar fruktens kvalitet eller hållbarhet. Sådan frukt får inte säljas till slutkonsumenter.”

Denna ändring kommer att göra det möjligt att även bearbeta frukt som endast är defekt i storlek eller form, trots att den har producerats och odlats i enlighet med alla bestämmelser i produktspecifikationen. Det kommer dock att vara förbjudet att bearbeta frukt som inte är frisk och som inte uppfyller kraven i produktspecifikationen.

Denna ändring gäller punkt 4.2 i sammanfattningen och motsvarande punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet.

Geografiskt område

Geografiskt område

I artikel 3 i produktspecifikationen har följande text om produktionsområdet

Produktionsområdet för ”Pesca di Romagna” täcker den del av regionen Emilia-Romagna som är lämplig för odling av persikor och utgör följande:

| 1) | Följande kommuner i provinsen Ferrara: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo och Voghiera. |
| --- | --- |

1)

Följande kommuner i provinsen Ferrara: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo och Voghiera.

| 2) | Följande kommuner i provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella och Mordano. |
| --- | --- |

2)

Följande kommuner i provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella och Mordano.

| 3) | Följande kommuner i provinsen Forlì: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesenatico Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo och Savignano sul Rubicone. |
| --- | --- |

3)

Följande kommuner i provinsen Forlì: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesenatico Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo och Savignano sul Rubicone.

| 4) | Följande kommuner i provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno och Solarolo. |
| --- | --- |

4)

Följande kommuner i provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno och Solarolo.

och

Produktionsområdet för ”Nettarina di Romagna” täcker den del av regionen Emilia-Romagna som är lämplig för odling av persikor och utgör följande:

| 1) | Följande kommuner i provinsen Ferrara: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo och Voghiera. |
| --- | --- |

1)

Följande kommuner i provinsen Ferrara: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo och Voghiera.

| 2) | Följande kommuner i provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella och Mordano. |
| --- | --- |

2)

Följande kommuner i provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella och Mordano.

| 3) | Följande kommuner i provinsen Forlì: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesenatico Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo och Savignano sul Rubicone. |
| --- | --- |

3)

Följande kommuner i provinsen Forlì: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesenatico Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo och Savignano sul Rubicone.

| 4) | Följande kommuner i provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno och Solarolo. |
| --- | --- |

4)

Följande kommuner i provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno och Solarolo.

rättats och kompletterats för att få följande lydelse:

Artikel 3

Produktionsområde

Produktionsområdet för ”Pesca e Nettarina di Romagna” täcker den del av regionen Emilia-Romagna som är lämplig för odling av persikor och utgör följande:

| 1) | Följande kommuner i provinsen Ferrara: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo och Voghiera. |
| --- | --- |

1)

Följande kommuner i provinsen Ferrara: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo och Voghiera.

| 2) | Följande kommuner i provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella och Mordano. |
| --- | --- |

2)

Följande kommuner i provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella och Mordano.

| 3) | Följande kommuner i provinsen Forlì-Cesena: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo och Savignano sul Rubicone. |
| --- | --- |

3)

Följande kommuner i provinsen Forlì-Cesena: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo och Savignano sul Rubicone.

| 4) | Följande kommuner i provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno och Solarolo. |
| --- | --- |

4)

Följande kommuner i provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno och Solarolo.

| 5) | Följande kommuner i provinsen Rimini: Santarcangelo di Romagna. |
| --- | --- |

5)

Följande kommuner i provinsen Rimini: Santarcangelo di Romagna.

Ändringarna är nödvändiga för att rätta skrivfel, uppdatera några av ortnamnen och lägga till nya kommuner, enligt beskrivning nedan.

Namnen på kommunerna Massa Fiscaglia, S. Agostino och Tresigallo har ersatts med deras nya namn, Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Terre del Reno – loc. S. Agostino och Tresignana – loc. Tresigallo.

Dessa uppdateringar är nödvändiga för att återspegla förändringar som uppstod efter de sammanslagningar som ägde rum mellan januari 2014 och januari 2019. De ändrar inte det övergripande ursprungsområdet.

Namnet ”provinsen Forlì” har ersatts av ”provinsen Forlì-Cesena” eftersom provinsen döptes om i enlighet med lagstiftningsdekret nr 252 av den 6 mars 1992.

Kommunen Santarcangelo di Romagna, som fortfarande visades som en del av provinsen Forlì, har nu förtecknats under provinsen Rimini, som inrättades genom ovannämnda lagstiftningsdekret nr 252/1992.

Slutligen har namnen på kommunerna Castelguelfo, Castrocaro Terme, Modigliaria, Brisignella, Castelbolognese, Massalombarda och S. Agata sul Santerno ersatts av de korrekta namnen, dvs. Castel Guelfo di Bologna, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Modigliana, Brisighella, Castel Bolognese, Massa Lombarda och Sant’Agata sul Santerno.

Vissa skrivfel i produktspecifikationen har alltså rättats utan att ursprungsområdet har ändrats.

Kommunerna Ferrara och Copparo i provinsen Ferrara har lagts till ursprungsområdet.

Syftet är att skapa ett kontinuerligt geografiskt produktionsområde. Kommunerna Ferrara och Copparo gränsar till de kommuner som redan omfattas av produktspecifikationen, men framför allt har de en lång och stolt tradition av att odla persikor och nektariner. Eftersom de ligger bredvid de områden som redan omfattas är de homogena både vad gäller miljöegenskaper och odlingsteknik.

Denna ändring gäller punkt 4.3 i sammanfattningen och motsvarande punkt 4 i det sammanfattande dokumentet.

Bevis på ursprung:

Bevis på ursprung:

Uppdatering av förfarandet för fastställande av bevis på ursprung

Följande stycken, rörande ”Pesca di Romagna” respektive ”Nettarina di Romagna”, i artikel 5 i produktspecifikationen

Regionen Emilia-Romagna ansvarar för att kontrollera att de tekniska villkoren i artikel 4 är uppfyllda. Persikoodlingar som är lämpliga för att producera ”Pesca di Romagna” förs in i lämpligt register, som upprättas, uppdateras och offentliggörs årligen. En kopia av detta register förvaras hos varje kommun som är belägen inom produktionsområdet. Ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbruksresurser anger de förfaranden som ska följas vid registrering, rapportering av årsproduktion och erhållande av motsvarande certifiering i syfte att säkerställa en korrekt och lämplig kontroll av den årligt erkända produktion som saluförs under den geografiska beteckningen.

och

Regionen Emilia-Romagna ansvarar för att kontrollera att de tekniska villkoren i artikel 4 är uppfyllda. Persikoodlingar som är lämpliga för att producera ”Nettarina di Romagna” förs in i lämpligt register, som upprättas, uppdateras och offentliggörs årligen. En kopia av detta register förvaras hos varje kommun som är belägen inom produktionsområdet. Ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbruksresurser anger de förfaranden som ska följas vid registrering, rapportering av årsproduktion och erhållande av motsvarande certifiering i syfte att säkerställa en korrekt och lämplig kontroll av den årligt erkända produktion som saluförs under den geografiska beteckningen.

har strukits och ersatts av följande text i artikel 4 i produktspecifikationen:

”Artikel 4

Bevis på ursprung

Varje led i produktionsprocessen övervakas genom att insatser och resultat dokumenteras för varje led. Produktens spårbarhet säkras således genom att de fastighetsskiften som produkten odlas på, samt uppgifter om producenter och förpackningsföretag, förs in i register som administreras av det kontrollorgan som avses i artikel 7, samt genom rapportering av hur mycket som producerats till kontrollorganet.

Alla fysiska eller juridiska personer som är inskrivna i registren kontrolleras av kontrollorganet i enlighet med bestämmelserna i produktspecifikationen och i den gällande kontrollplanen.”

Denna ändring är nödvändig för att anpassa texten till nuvarande kontrollsystem, eftersom beskrivningen i den nuvarande versionen hänvisar till metoder och verktyg som inte längre finns. Texten har uppdaterats både vad gäller numrering – nu artikel 4 i produktspecifikationen – och vad gäller innehåll på grundval av förordning (EU) nr 1152/2012. Kontroller av efterlevnaden av produktspecifikationen godkänns i själva verket av ett kontrollorgan som utsetts av ministeriet och inte av de regionala myndigheterna. Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

Produktionsmetod:

Produktionsmetod:

Ändringarna av produktionsmetoden gäller både persikor och nektariner.

Hänvisningen är till artikel 4 i den nuvarande produktspecifikationen, som blir artikel 5 med den nya numreringen.

Den nya artikel 5 i produktspecifikationen – Metod för att erhålla produkten har delats upp i två avsnitt:

Metod för att erhålla produkten

5.1. Jordmån och klimatförhållanden och 5.2 Odlingsmetoder.

Jordmån och klimatförhållanden

Odlingsmetoder

På detta sätt beskriver artikeln de tekniska stegen mer exakt.

Följande mening i artikel 4 i produktspecifikationen

”Bevattning, gödning och andra odlingstekniker och metoder ska utövas i enlighet med de tekniska föreskrifter som utfärdas av de behöriga avdelningarna inom regionen Emilia-Romagna.”

har strukits.

Detta är egentligen en förutsättning som alla anläggningar måste uppfylla. I själva verket innebär utvecklingen av regelverket och vissa kravs bindande karaktär att vissa kriterier oundvikligen efterlevs. Det anses därför onödigt att ange det i produktspecifikationen.

När det gäller odlingstekniker, har följande text

De tillåtna planteringsavstånden är de som vanligtvis används, med en maximal täthet av 2 000 plantor per hektar för nya odlingar. De tillåtna standardmetoderna för att forma trädet kan härledas till ”vaso emiliano” och varianter av denna. De spaljémetoder som får användas är ”palmetta”, ”Y:et”, ”fusetto” och varianter av dessa.

ändrats till:

De tillåtna planteringsavstånden är de som vanligtvis används, med en maximal täthet av 2 000 plantor per hektar. De tillåtna standardmetoderna för att forma trädet kan härledas till ”vaso emiliano”, ”vaso ritardato” och varianter av dessa. De spaljémetoder som får användas är ”palmetta”, ”Y:et”, ”fusetto” och varianter av dessa.

Den särskilda hänvisningen till nya odlingar har strukits eftersom den är överflödig. För fullständighetens skull har även metoden ”vaso ritardato” för att forma trädet specificerats, även om alla metoder redan är tillåtna.

Följande mening i artikel 4 i produktspecifikationen

”I odlingsmetoderna ska ingå minst en beskärning på vintern och beskärningar under växtsäsongen beroende på växternas krav.”

har strukits.

Delen om beskärning har strukits då detta är ett villkor. Eftersom god jordbrukssed används i alla de olika sammanhangen ansågs det vara överflödigt att ytterligare precisera detta genom att lägga till onödig ytterligare information.

När det gäller avkastning har följande mening

”Den maximalt tillåtna produktionen är 35 000 kg per hektar för alla tillåtna sorter.”

ersatts med följande text:

”Den maximalt tillåtna produktionen är 35 000 kg per hektar för tidiga sorter för alla tillåtna sorter. Den maximalt tillåtna produktionen är 50 000 kg per hektar för medelsena–sena sorter för alla tillåtna sorter.”

När det gäller högsta produktion ansågs det lämpligt att skilja mellan tidiga och medelsena–sena sorter. För de tidiga sorterna hålls produktionen oförändrad på 35 000 kg per hektar.

Högsta produktion har lagts till för de medelsena–sena sorterna, 50 000 kg per hektar. Med de planteringsmetoder som redan anges i produktspecifikationen, t.ex. ”fusetto”, är det lätt att nå en produktion på 50 000 kg per hektar. Dessa kvantiteter kommer inte att påverka fruktens kvalitetsaspekter på något sätt; en högsta gräns har satts för att skydda just denna aspekt.

Följande mening i artikel 4 i produktspecifikationen

”För varje sort som anges i artikel 2 fastställer regionen Emilia-Romagna senast den 15 maj varje år den vägledande genomsnittliga produktionen per enhet inom ramen för ovannämnda gränsvärde, med beaktande av utvecklingen under säsongen och de miljömässiga odlingsförhållandena.”

har strukits.

När det gäller regionen Emilia-Romagnas behörighet att fastställa vägledande genomsnittlig produktion bör det noteras att regionen aldrig har ansett det lämpligt eller nödvändigt, trots att det finns möjlighet att tillämpa denna klausul. Därför har det aldrig formellt fastställts en vägledande genomsnittlig enhetsproduktion i förväg. Mot bakgrund av ovanstående och med hänsyn till att värdet aldrig har fastställts i förväg, har denna klausul visat sig vara överflödig och det anses därför lämpligt att stryka den från produktspecifikationen.

Följande stycken i artikel 4 i produktspecifikationen, som gäller ”Pesca di Romagna” respektive ”Nettarina di Romagna”

Kylning måste användas vid lagring av frukt som kan benämnas med den skyddade geografiska beteckningen ”Pesca di Romagna”. Värdena för luftfuktighet och temperatur i kylrum måste se till att de särskilda kvalitetsegenskaperna upprätthålls.

och

Kylning måste användas vid lagring av frukt som kan benämnas med den skyddade geografiska beteckningen ”Nettarina di Romagna”. Värdena för luftfuktighet och temperatur i kylrum måste se till att de särskilda kvalitetsegenskaperna upprätthålls.

har kombinerats och justerats enligt följande:

Kylning måste användas vid lagring av frukt som kan benämnas med den skyddade geografiska beteckningen ”Pesca e Nettarina di Romagna”. Värdena för luftfuktighet och temperatur i kylrum måste se till att de särskilda kvalitetsegenskaperna upprätthålls.

Dessutom har denna text flyttats till artikel 8 i produktspecifikationen.

Denna ändring påverkar punkt 4.5 i sammanfattningen, och meningen ovan har infogats i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet.

Samband

Samband

Den aktuella texten om sambandet, som finns i punkt 4.6 i sammanfattningen, är följande:

Mark- och klimatförhållandena och odlarnas yrkeskunnande i produktionsområdet gör det möjligt att erhålla persikor och nektariner som uppvisar särskilda fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper. Frukterna säljs på den inhemska marknaden, men även på europeiska marknader, som typiska produkter från Emilia-Romagna. Produktionsområdet kännetecknas av ett typiskt slättklimat, även om det påverkas av närheten till Adriatiska havet. Produktionsområdet är den del av regionen som har den högsta medeltemperaturen och en närmast obefintlig risk för vårfrost som kan skada frukten. Betydelsen av produktionen av ”Pesca di Romagna” och ”Nettarina di Romagna” är inte bara kopplad till objektiva och optimala jordmåns- och klimatförhållanden utan också till områdets sociala och produktiva struktur, som kan utnyttja dessa resurser och ta hänsyn till jordens och arbetets frukter. I det område där ”Pesca di Romagna” och ”Nettarina di Romagna” odlas finns ett stort antal producentsammanslutningar som tack vare sin organisationsförmåga har etablerat skördecentrum i området med högmoderna tekniska medel. Produktionen av persikor och nektariner har en sådan betydelse i området att den står för omkring en fjärdedel av den nationella produktionen inom denna sektor.

Texten har lagts till i artikel 6 i produktspecifikationen och omformulerats enligt följande:

Mark- och klimatförhållandena och odlarnas yrkeskunnande i produktionsområdet gör det möjligt att erhålla persikor och nektariner som uppvisar särskilda fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper. Frukterna säljs på den inhemska marknaden, men även på europeiska marknader, som typiska produkter från Emilia-Romagna. Produktionsområdet kännetecknas av ett typiskt slättklimat, även om det påverkas av närheten till Adriatiska havet. Produktionsområdet är den del av regionen som har den högsta medeltemperaturen och en närmast obefintlig risk för vårfrost som kan skada frukten. Betydelsen av produktionen av ”Pesca e Nettarina di Romagna” är inte bara kopplad till objektiva och optimala jordmåns- och klimatförhållanden utan också till områdets sociala och produktiva struktur, som kan utnyttja dessa resurser och ta hänsyn till jordens och arbetets frukter. I det område där ”Pesca e Nettarina di Romagna” odlas finns ett stort antal producentsammanslutningar som tack vare sin organisationsförmåga har etablerat skördecentrum i området med högmoderna tekniska medel. Det är också tack vare närvaron av sådana producentsammanslutningar och deras organisatoriska kapacitet som producenterna frivilligt har tillämpat integrerade produktionsmetoder i hela området under många år. Denna teknik är miljövänlig och tar hänsyn till konsumenternas hälsa, och utgör nu den vanliga produktionsmetoden, vilket bidrar till fruktproduktionens miljömässiga hållbarhet. Produktionen av persikor och nektariner har en sådan betydelse i området att den står för omkring en fjärdedel av den nationella produktionen inom denna sektor.

Syftet med denna ändring är att förklara närmare hur aktörernas professionalism påverkar slutprodukten. Det rör sig alltså om ändringar i formuleringen som inte påverkar sambandet i sak.

Denna ändring gäller artikel 6 i produktspecifikationen och punkt 4.6 i sammanfattningen och punkt 5 i det sammanfattande dokumentet.

Märkning:

Märkning:

Artikel 8 i produktspecifikationen har delats upp i tre avsnitt, som rör lagring, förpackning och märkning, i syfte att förtydliga de olika stadierna efter skörd.

Lagring

Texten som beskriver lagringsarrangemangen, tidigare i artikel 4 i produktspecifikationen, har flyttats (och endast namnet har ändrats) till denna artikel:

| 8.1. | Lagring


  Kylning måste användas vid lagring av frukt som kan benämnas med den skyddade geografiska beteckningen ”Pesca e Nettarina di Romagna”. Värdena för luftfuktighet och temperatur i kylrum måste se till att de särskilda kvalitetsegenskaperna upprätthålls. |
| --- | --- |

8.1.

Kylning måste användas vid lagring av frukt som kan benämnas med den skyddade geografiska beteckningen ”Pesca e Nettarina di Romagna”. Värdena för luftfuktighet och temperatur i kylrum måste se till att de särskilda kvalitetsegenskaperna upprätthålls.

Denna ändring påverkar punkt 4.5 i sammanfattningen, och meningen ovan har infogats i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet.

Förpackning:

Förpackning:

Metoderna för förpackning har omformulerats. Texten i artikel 7 i produktspecifikationen

”De typer av förpackningar som godtas av EU och som får användas i enlighet med gällande regler är följande:

30 × 40 brickor* av kartong, trä eller plast** – ett lager.

30 × 50 brickor* av kartong, trä eller plast** – ett lager.

40 × 60 brickor* av kartong, trä eller plast** – ett lager.

20 × 30 brickor* – ett lager.

Förseglade förpackningar (små brickor, korgar, lådor etc.) med en eller flera frukter.

| * | Brickorna är förpackningar som används för att visa försäljningsenheterna eller enskilda frukter och/eller förpackningar.
  För att de frukter med skyddad geografisk beteckning som saluförs på brickor ska kunna identifieras märks frukterna med ett klistermärke med beteckningens logo. Minst 80 % av frukterna i en förpackning ska märkas med ett klistermärke. |
| --- | --- |

*

För att de frukter med skyddad geografisk beteckning som saluförs på brickor ska kunna identifieras märks frukterna med ett klistermärke med beteckningens logo. Minst 80 % av frukterna i en förpackning ska märkas med ett klistermärke.

| ** | Engångsplast eller återanvändbar plast av typerna IFCO/STECO/CPR SYSTEM OCH ANDRA. |
| --- | --- |

**

I alla ovanstående fall (förutom när det gäller brickor) måste behållarna alltid förseglas för att förhindra att innehållet kan avlägsnas utan att förseglingen bryts.”

har ändrats enligt följande:

| ”8.2 | Förpackning


  Vid förpackning i öppna förpackningar identifieras frukterna med skyddad geografisk beteckning med individuella klistermärken på minst 70 % av frukterna i förpackningen.
  Alternativt, om det inte finns några klistermärken på frukten, måste förpackningarna, som t.ex. brickor och korgar, förslutas för att förhindra att innehållet tas ut utan att öppna förpackningen.
  Det är också tillåtet att sälja produkten i lösvikt på försäljningsstället från förpackningar som är förseglade eller som innehåller märkt frukt, förutsatt att produkten har lagts i särskilda behållare eller förpackningar som tydligt är märkta med samma information som krävs för de förpackningar som anges i produktspecifikationen.” |
| --- | --- |

”8.2

Vid förpackning i öppna förpackningar identifieras frukterna med skyddad geografisk beteckning med individuella klistermärken på minst 70 % av frukterna i förpackningen.

Alternativt, om det inte finns några klistermärken på frukten, måste förpackningarna, som t.ex. brickor och korgar, förslutas för att förhindra att innehållet tas ut utan att öppna förpackningen.

Det är också tillåtet att sälja produkten i lösvikt på försäljningsstället från förpackningar som är förseglade eller som innehåller märkt frukt, förutsatt att produkten har lagts i särskilda behållare eller förpackningar som tydligt är märkta med samma information som krävs för de förpackningar som anges i produktspecifikationen.”

Ändringen tillgodoser behovet av att förenkla beskrivningen av förpackningsformat. För att tillgodose marknadens och konsumenternas olika behov vad gäller storlek och typ, och med tanke på att vissa förpackningsformat angavs endast som exempel i den tidigare versionen, ansågs det lämpligt att hänvisa till de typer av förpackningar som är tillåtna enligt gällande lagstiftning. I öppna förpackningar måste minst 70 % av frukterna i förpackningen bära klistermärken för att skapa mer klarhet för konsumenterna. I övriga fall måste förpackningen vara förseglad. Slutligen har information lämnats om försäljning av produkten till slutkonsumenter löst från förseglade förpackningar eller brickor, förutsatt att produkten har lagts i särskilda behållare eller förpackningar som tydligt är märkta med samma information som krävs för de förpackningar som anges i denna produktspecifikation. Denna ändring gör det möjligt för aktörer att sälja produkten – från förseglade förpackningar eller brickor – i den kvantitet som konsumenten önskar, samtidigt som konsumenten fortfarande är korrekt informerad vid köptillfället.

Denna ändring gäller punkt 4.8 i sammanfattningen och punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet.

Handelsperiod

Handelsperiod

Bestämmelsen om ”Pesca di Romagna”

”Produkten ska släppas ut på marknaden under perioden 10 juni–20 september varje år.”

och bestämmelsen om ”Nettarina di Romagna”

”Produkten ska släppas ut på marknaden under perioden 15 juni–30 september varje år.”

ersätts med följande:

”Produkten ska släppas ut på marknaden från och med den 10 juni.”

Det ansågs lämpligt att endast ange startdatumet för handelsperioden, den 10 juni, och att stryka slutdatumet. Detta tar hänsyn till förändringar i klimatet de senaste åren, som lett till att handelsperioden förlängts samt att nya senare sorter har tillkommit.

Denna ändring påverkar varken sammanfattningen eller det sammanfattande dokumentet.

Märkning

Märkning

Märkning – formulering

Märkning – formulering

Vissa mindre aspekter av formuleringen som ska ingå i märkningen har ändrats beträffande ”Pesca di Romagna” respektive ”Nettarina di Romagna”. Texten med de inledande instruktionerna

Behållaren ska vara märkt med orden ”Pesca di Romagna” i lika stora bokstäver, omedelbart följda av uttrycket ”Indicazione Geografica Protetta” [skyddad geografisk beteckning] och därefter sortnamnet. Förpackningsföretagets namn, firmanamn och adress samt den ursprungliga nettovikten ska återfinnas inom samma synfält. Orden ”Indicazione Geografica Protetta” [skyddad geografisk beteckning], inbegripet förkortningen I.G.P (SGB), får upprepas varsomhelst på behållaren eller i märkningen.

och

Behållaren ska vara märkt med orden ”Nettarina di Romagna” i lika stora bokstäver, omedelbart följda av uttrycket ”Indicazione Geografica Protetta” [skyddad geografisk beteckning] och därefter sortnamnet. Förpackningsföretagets namn, firmanamn och adress samt den ursprungliga nettovikten ska återfinnas inom samma synfält. Orden ”Indicazione Geografica Protetta” [skyddad geografisk beteckning], inbegripet förkortningen I.G.P (SGB), får upprepas varsomhelst på behållaren eller i märkningen.

har ändrats enligt följande:

| 8.3. | Märkning


  Behållaren kan vara märkt med orden ”Pesca di Romagna” eller ”Nettarina di Romagna”, omedelbart följda av uttrycket ”Indicazione Geografica Protetta” [skyddad geografisk beteckning] eller förkortningen I.G.P. [SGB] och av sortnamnet. Förpackningsföretagets namn, firmanamn och adress ska återfinnas inom samma synfält.
  Orden ”Indicazione Geografica Protetta” [skyddad geografisk beteckning], inbegripet förkortningen I.G.P (SGB), får upprepas varsomhelst på behållaren eller i märkningen. |
| --- | --- |

8.3.

Behållaren kan vara märkt med orden ”Pesca di Romagna” eller ”Nettarina di Romagna”, omedelbart följda av uttrycket ”Indicazione Geografica Protetta” [skyddad geografisk beteckning] eller förkortningen I.G.P. [SGB] och av sortnamnet. Förpackningsföretagets namn, firmanamn och adress ska återfinnas inom samma synfält.

Orden ”Indicazione Geografica Protetta” [skyddad geografisk beteckning], inbegripet förkortningen I.G.P (SGB), får upprepas varsomhelst på behållaren eller i märkningen.

Dessa ändringar förenklar märkningsreglerna något genom att man stryker delar som krävs enligt lag (t.ex. viktangivelse). De gör det också möjligt för förpackare att ange typen av frukt utöver namnet på den skyddade geografiska beteckningen.

Denna ändring gäller punkt 4.8 i sammanfattningen och motsvarande punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

Märkning – Varumärken

Märkning – Varumärken

Ett stycke har lagts till i föreliggande avsnitt i artikel 8 om möjligheten att använda varumärken:

Ord och/eller symboler som hänvisar till namn, företagsnamn, kollektiva varumärken eller enskilda varumärken kan användas tillsammans med formuleringen ”IGP Pesca e Nettarina di Romagna” och den europeiska symbolen.

Detta tillägg är nödvändigt för anpassning till kunders och konsumenters behov, inbegripet av kommersiell karaktär.

Denna ändring avser punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

Märkning – Övriga villkor

Märkning – Övriga villkor

Följande stycken har strukits:

Frukt som producerats i regionen Emilia-Romagna men som inte uppfyller minimikraven i artikel 6 i denna produktspecifikation i fråga om storlek och sockerhalt får inte bära den skyddade geografiska beteckningen ”Pesca di Romagna” eller någon annan geografisk beteckning.

Frukt som producerats i regionen Emilia-Romagna men som inte uppfyller minimikraven i artikel 6 i denna produktspecifikation i fråga om storlek och sockerhalt får inte bära den skyddade geografiska beteckningen ”Nettarina di Romagna” eller någon annan geografisk beteckning.

och

Dessutom måste informationen ”Prodotto in Italia” [producerat i Italien] anges för de partier som ska exporteras.

Det ansågs lämpligt att stryka förbudet mot att använda namnet för produkter som inte uppfyller kraven eftersom detta redan har angetts tydligt i tidigare artiklar. Även informationen ”Prodotto in Italia” krävs enligt lag och det anses onödigt att upprepa detta i texten.

Denna ändring påverkar varken sammanfattningen eller det sammanfattande dokumentet.

Märkning – Produkt för bearbetning

Märkning – Produkt för bearbetning

Följande stycke har också lagts till i artikel 8 i produktspecifikationen:

Frukt som ska bearbetas kan också levereras ”löst”, i förpackningar eller behållare som överensstämmer med gällande lagstiftning och som har en lämplig märkning för att säkerställa korrekt identifiering och spårbarhet för produkten med den skyddade geografiska beteckningen ”Pesca e Nettarina di Romagna” för bearbetning.

Med tanke på att regler även har fastställts för frukt avsedd för bearbetning är det nödvändigt att lägga till relevanta märkningskrav till produktspecifikationen för att säkerställa korrekt och omedelbar identifiering.

Denna ändring avser motsvarande punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

ÖVRIGA

ÖVRIGA

Kontroller

Kontroller

Följande mening i artikel 5 i produktspecifikationen

Artikel 5

Persikoodlingar som är lämpliga för att producera ”Pesca di Romagna” förs in i lämpligt register, som upprättas, uppdateras och offentliggörs årligen.

Persikoodlingar som är lämpliga för att producera ”Nettarina di Romagna” förs in i lämpligt register, som upprättas, uppdateras och offentliggörs årligen.

och

”Regionen Emilia-Romagna ansvarar för att kontrollera att de tekniska villkor som fastställs i artikel 4 är uppfyllda.

En kopia av detta register förvaras hos varje kommun som är belägen inom produktionsområdet.

Ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbruksresurser anger de förfaranden som ska följas vid registrering, rapportering av årsproduktion och erhållande av motsvarande certifiering i syfte att säkerställa en korrekt och lämplig kontroll av den årligt erkända produktion som saluförs under den geografiska beteckningen.”

har strukits, omformulerats och ersatts av artikel 7 i produktspecifikationen enligt följande:

”Artikel 7

Kontroller

I enlighet med artiklarna 36 och 37 i förordning (EU) nr 1151/2012 ska ett kontrollorgan kontrollera att produkten uppfyller kraven i produktspecifikationen.

Det valda kontrollorganet är Check Fruit srl – Via dei Mille, 24 – 40121 Bologna – Italy, Tfn +39 0516494836, Fax +39 0516494813 – info@checkfruit.it”

Hela artikel 7 i produktspecifikationen har omarbetats i enlighet med artikel 7 g i förordning (EU) nr 1151/2012.

Denna ändring gäller punkt 4.7 i sammanfattningen och gäller inte det sammanfattande dokumentet.

ÖVRIGA

ÖVRIGA

Artiklarnas ordning och rubriker

Artiklarnas ordning och rubriker

Artiklarna och innehållet i produktspecifikationen har ordnats och numrerats på grundval av artikel 7 i förordning (EU) nr 1151/2012. En rubrik har lagts till för varje artikel för att underlätta läsningen.

Efter de föreslagna ändringarna är artiklarna därmed följande:

| — | Artikel 1 – Namn |
| --- | --- |

—

Artikel 1 – Namn

| — | Artikel 2 – Produktbeskrivning |
| --- | --- |

—

Artikel 2 – Produktbeskrivning

| — | Artikel 3 – Produktionsområde |
| --- | --- |

—

Artikel 3 – Produktionsområde

| — | Artikel 4 – Bevis på ursprung |
| --- | --- |

—

Artikel 4 – Bevis på ursprung

| — | Artikel 5 – Metod för att erhålla produkten |
| --- | --- |

—

Artikel 5 – Metod för att erhålla produkten

| — | Artikel 6 – Samband med det geografiska området |
| --- | --- |

—

Artikel 6 – Samband med det geografiska området

| — | Artikel 7 – Kontroller |
| --- | --- |

—

Artikel 7 – Kontroller

| — | Artikel 8 – Lagring, förpackning och märkning |
| --- | --- |

—

Artikel 8 – Lagring, förpackning och märkning

Konsolidering av de delar av produktspecifikationen som är lika för båda typerna av frukt

Konsolidering av de delar av produktspecifikationen som är lika för båda typerna av frukt

Den nuvarande produktspecifikationen består av två separata dokument; det första rörande ”Pesca di Romagna” och det andra rörande ”Nettarina di Romagna”. Många aspekter och krav som är identiska för båda typerna upprepas i båda dokumenten. För att underlätta läsbarheten och göra reglerna i produktspecifikationen tydligare har den därför förkortats genom att

| — | förena artiklarna 1, 3, 4, 5, 6, 7 och 8, |
| --- | --- |

—

förena artiklarna 1, 3, 4, 5, 6, 7 och 8,

| — | bibehålla en underindelning efter produkttyp under artikel 2, vilket klargör att olika förteckningar över sorter gäller. |
| --- | --- |

—

bibehålla en underindelning efter produkttyp under artikel 2, vilket klargör att olika förteckningar över sorter gäller.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Pesca e Nettarina di Romagna” (SGB)

”Pesca e Nettarina di Romagna” (SGB)

EU-nr: PGI-IT-1535-AM02 – 15.9.2020

EU-nr: PGI-IT-1535-AM02 – 15.9.2020

SUB ( ) SGB (X)

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

Namn [på SUB eller SGB]

”Pesca e Nettarina di Romagna”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   
  Produkttyp [se bilaga XI]

Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   
  Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beteckningen ”Pesca e Nettarina di Romagna” hänvisar uteslutande till frukten av följande persikosorter.

Pesca e Nettarina di Romagna

Persika

Persika

Tidiga sorter med gult fruktkött

Bordò, Coraline (eller Monco), Crimson Lady, Dixired, Flavorcrest, Maycrest, Merril Gem Free 1, Rich May, Royal Gem, Royal Glory, Royal Majestic, Royal Time, Ruby Rich, Sagittaria, Spring Lady, Sprinbelle, Springcrest, Sugar Time

Medelsena–sena sorter med gult fruktkött

Azurite, Corindon, Diamond Princess, Elegant Lady, Fayette, Glohaven, Grenat, Maria Marta, Mercil (eller O’Henry), Plusplus, Redhaven, Rich Lady, Rome Star, Royal Estate, Royal Jim, Royal Lee, Royal Pride, Royal Summer, Royal Sweet, Summer Rich, Suncrest, Sweet Dream, Sweet Henry, Symphonie, Vista Rich, Zainori (eller Kaweah), Zee Lady

Tidiga sorter med vitt fruktkött

Greta, Iris Rosso, Monsolle, Patty

Medelsena–sena sorter med vitt fruktkött

Duchessa d’Este, Ivory Sun, Maria Bianca, Maura, Regalsnow (eller Maperla), Rosa del West, Rossa di San Carlo, Star Princess, Snow Lady, Tendresse (eller Joulie), Zaidaso (eller Kewina)

Nektarin

Nektarin

Tidiga sorter med gult fruktkött

Alice, Ambra, Ara, Big Haven, Carene, Early Sungrand, Extreme Beauty, Gartairo, Garofa, Laura, Maillara (eller Big Bang), Maria Emilia, Maygrand, Nectaprima, Noracila, Rebus 028, Weimberger

Medelsena–sena sorter med gult fruktkött

Alma, Alma 2, Alexa, Amiga, Alitop, August Red, Big Top (eller Zaitabo), Diamond Ray, Dorabelle, Doracile, Dulcis, Dulciva, Early Zee, Fairlane, Fantasia, Febe, Flavortop, Gea, Guerriera, Honey Blaze, Honey Glo, Honey Kist, Honey Royale, Indipendence, Lady Erika, Late Fair, Luciana, Maria Aurelia, Maria Carla, Maria Laura, Max, Max 7, Monrené, Morsiani 60, Morsiani 90, Nectareine, Nectaross, Orine, Orion, Pit Lane, Pit Stop, Red Fair, Romagna Big, Romagna Giant, Romagna Gold, Romagna Lady, Romagna Queen, Romagna Summer, September Bright, Spring Red, Stark Red Gold, Sweet Lady, Sweet Red, Venus, Western Red

Tidiga sorter med vitt fruktkött

Caldesi 2000, Garcica, Romagna Red, Romagna Star, Silver King, Turquoise

Medelsena–sena sorter med vitt fruktkött

Caldesi 2020, Maillarmagie (eller Magique), Majestic Pearl, Nectarmagie, Nectaperle, Romagna 3000, Romagna Bright, Romagna Sweet, Romagna Top, Silver Giant, Silver Star, Sandine, Tourmaline, Zephyr

För framställning av ”Pesca e Nettarina di Romagna” är det tillåtet att använda andra persikosorter som härrör från sortforskning, förutsatt att det med hjälp av experimentella och dokumentära bevis visas att metoden för att erhålla produkten och fruktens kvalitetsegenskaper överensstämmer med denna produktspecifikation. Användningen av sådana sorter för produktion av ”Pesca e Nettarina di Romagna” måste i förväg anmälas till och utvärderas av ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik, som i detta syfte kan begära ett tekniskt yttrande från kontrollorganet eller ett annat organ.

Kvalitetsegenskaper

Kvalitetsegenskaper

Vid försäljningen ska ”Pesca e Nettarina di Romagna” ha följande egenskaper:

Tidiga sorter med gult fruktkött och med vitt fruktkött

| — | Minimistorlek A: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en minsta vikt på 135 g. |
| --- | --- |

—

Minimistorlek A: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en minsta vikt på 135 g.

| — | Sockerhalt: lägst 9,5 i grader Brix. |
| --- | --- |

—

Sockerhalt: lägst 9,5 i grader Brix.

| — | Skal och form i enlighet med egenskaperna för sorterna i fråga. |
| --- | --- |

—

Skal och form i enlighet med egenskaperna för sorterna i fråga.

Medelsena–sena sorter med gult fruktkött och med vitt fruktkött

| — | Minimistorlek A: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en minsta vikt på 135 g. |
| --- | --- |

—

Minimistorlek A: minsta diameter 67 mm, vilket motsvarar en minsta vikt på 135 g.

| — | Sockerhalt: lägst 11 i grader Brix. |
| --- | --- |

—

Sockerhalt: lägst 11 i grader Brix.

| — | Skal och form i enlighet med egenskaperna för sorterna i fråga. |
| --- | --- |

—

Skal och form i enlighet med egenskaperna för sorterna i fråga.

Frukten kan också användas för bearbetning.

Uteslutande vid bearbetning är det även möjligt att använda frukt som uppfyller alla krav i produktspecifikationen utom de som gäller storlek och form. Mindre ytliga skador på skalet är också tillåtna, förutsatt att sådana skador inte påverkar fruktens kvalitet eller hållbarhet. Sådan frukt får inte säljas till slutkonsumenter.

3.3.   
  Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

–

3.4.   
  Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionen av den skyddade geografiska beteckningen ”Pesca e Nettarina di Romagna”, fram till dess att produkten skördas, måste uteslutande utföras inom det avgränsade geografiska område som fastställs i punkt 4.

3.5.   
  Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Kylning måste användas vid lagring av frukt som kan benämnas med den skyddade geografiska beteckningen ”Pesca e Nettarina di Romagna”. Värdena för luftfuktighet och temperatur i kylrum måste se till att de särskilda kvalitetsegenskaperna upprätthålls.

Vid förpackning i öppna förpackningar identifieras frukterna med skyddad geografisk beteckning med individuella klistermärken på minst 70 % av frukterna i förpackningen.

Alternativt, om det inte finns några klistermärken på frukten, måste förpackningarna, som t.ex. brickor och korgar, förslutas för att förhindra att innehållet tas ut utan att öppna förpackningen.

Det är också tillåtet att sälja produkten i lösvikt på försäljningsstället från förpackningar som är förseglade eller som innehåller märkt frukt, förutsatt att produkten har lagts i särskilda behållare eller förpackningar som tydligt är märkta med samma information som krävs för förpackningar.

3.6.   
  Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Behållaren kan vara märkt med orden ”Pesca di Romagna” eller ”Nettarina di Romagna”, omedelbart följda av uttrycket ”Indicazione Geografica Protetta” [skyddad geografisk beteckning] eller förkortningen I.G.P. [SGB] och av sortnamnet. Förpackningsföretagets namn, firmanamn och adress ska återfinnas inom samma synfält.

Orden ”Indicazione Geografica Protetta” [skyddad geografisk beteckning], inbegripet förkortningen I.G.P (SGB), får upprepas varsomhelst på behållaren eller i märkningen.

Ord och/eller symboler som hänvisar till namn, företagsnamn, kollektiva varumärken eller enskilda varumärken kan användas tillsammans med formuleringen ”IGP Pesca e Nettarina di Romagna” och den europeiska symbolen.

Frukt som ska bearbetas kan också levereras ”löst”, i förpackningar eller behållare som överensstämmer med gällande lagstiftning och som har en lämplig märkning för att säkerställa korrekt identifiering och spårbarhet för produkten med den skyddade geografiska beteckningen ”Pesca e Nettarina di Romagna” för bearbetning.

4.   Kortfattad beskrivning av det geografiska området

Kortfattad beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för ”Pesca e Nettarina di Romagna” täcker den del av regionen Emilia-Romagna som är lämplig för odling av persikor och utgör följande:

| 1) | Följande kommuner i provinsen Ferrara: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara, Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo och Voghiera. |
| --- | --- |

1)

Följande kommuner i provinsen Ferrara: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara, Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo och Voghiera.

| 2) | Följande kommuner i provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella och Mordano. |
| --- | --- |

2)

Följande kommuner i provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella och Mordano.

| 3) | Följande kommuner i provinsen Forlì-Cesena: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo och Savignano sul Rubicone. |
| --- | --- |

3)

Följande kommuner i provinsen Forlì-Cesena: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo och Savignano sul Rubicone.

| 4) | Följande kommuner i provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno och Solarolo. |
| --- | --- |

4)

Följande kommuner i provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno och Solarolo.

| 5) | Följande kommuner i provinsen Rimini: Santarcangelo di Romagna. |
| --- | --- |

5)

Följande kommuner i provinsen Rimini: Santarcangelo di Romagna.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Mark- och klimatförhållandena och odlarnas yrkeskunnande i produktionsområdet gör det möjligt att erhålla persikor och nektariner som uppvisar särskilda fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper. Frukterna säljs på den inhemska marknaden, men även på europeiska marknader, som typiska produkter från Emilia-Romagna. Produktionsområdet kännetecknas av ett typiskt slättklimat, även om det påverkas av närheten till Adriatiska havet. Produktionsområdet är den del av regionen som har den högsta medeltemperaturen och en närmast obefintlig risk för vårfrost som kan skada frukten. Betydelsen av produktionen av ”Pesca e Nettarina di Romagna” är inte bara kopplad till objektiva och optimala jordmåns- och klimatförhållanden utan också till områdets sociala och produktiva struktur, som kan utnyttja dessa resurser och ta hänsyn till jordens och arbetets frukter. I det område där ”Pesca e Nettarina di Romagna” odlas finns ett stort antal producentsammanslutningar som tack vare sin organisationsförmåga har etablerat skördecentrum i området med högmoderna tekniska medel. Det är också tack vare närvaron av sådana producentsammanslutningar och deras organisatoriska kapacitet som producenterna frivilligt har tillämpat integrerade produktionsmetoder i hela området under många år. Denna teknik är miljövänlig och tar hänsyn till konsumenternas hälsa, och utgör nu den vanliga produktionsmetoden, vilket bidrar till fruktproduktionens miljömässiga hållbarhet. Produktionen av persikor och nektariner har en sådan betydelse i området att den står för omkring en fjärdedel av den nationella produktionen inom denna sektor.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Den fullständiga produktspecifikationen finns på http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Den kan också nås

direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (uppe till höger på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---