# Az Európai Unió C 36/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 36 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. január 31. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 36

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. január 31.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 36/01 | A Bizottság közleménye – Iránymutatás a széles sávú hálózatokhoz nyújtott állami támogatásokról | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2023/C 36/01

A Bizottság közleménye – Iránymutatás a széles sávú hálózatokhoz nyújtott állami támogatásokról

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2023/C 36/02 | Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2023/193 tanácsi határozattal módosított 2014/145/KKBP tanácsi határozatban, valamint az (EU) 2023/192 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes vagy jogi személyek, szervezetek, illetve szervek részére | 43 |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 36/03 | Euroátváltási árfolyamok – 2023. január 30. | 44 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2023/C 36/02

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2023/193 tanácsi határozattal módosított 2014/145/KKBP tanácsi határozatban, valamint az (EU) 2023/192 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes vagy jogi személyek, szervezetek, illetve szervek részére

43

Európai Bizottság

2023/C 36/03

Euroátváltási árfolyamok – 2023. január 30.

44

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 36/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10999 – SABIC AN / ETG WORLD / EIHL) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 45 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 36/05 | Egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás uniós módosítására irányuló kérelem közzététele az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 97. cikkének (3) bekezdése alapján. | 47 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 36/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10999 – SABIC AN / ETG WORLD / EIHL) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

45

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2023/C 36/05

Egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás uniós módosítására irányuló kérelem közzététele az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 97. cikkének (3) bekezdése alapján.

47

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2023.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatás a széles sávú hálózatokhoz nyújtott állami támogatásokról

(2023/C 36/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | BEVEZETÉS | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | ALKALMAZÁSI KÖR, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, A SZÉLES SÁVÚ HÁLÓZATOK TÍPUSAI | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Alkalmazási kör | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Fogalommeghatározások | 5 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | A széles sávú hálózatok típusai | 6 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Helyhez kötött szupergyors hozzáférési hálózatok | 7 |
| --- | --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Mobil hozzáférési hálózatok | 7 |
| --- | --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Felhordó hálózatok | 8 |
| --- | --- | --- |

2.3.3

| 3. | AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSE A SZERZŐDÉS 106. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK PONTJA SZERINT | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSE A SZERZŐDÉS 107. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK C) PONTJA SZERINT | 9 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | A SZÉLES SÁVÚ HÁLÓZATOK KIÉPÍTÉSÉHEZ NYÚJTOTT TÁMOGATÁS | 10 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Első feltétel: valamely gazdasági tevékenység fejlődésének előmozdítása | 10 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | A hálózatok mint a gazdasági tevékenységek előmozdítói | 10 |
| --- | --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Ösztönző hatás | 10 |
| --- | --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Az uniós jog egyéb rendelkezéseinek való megfelelés | 11 |
| --- | --- | --- |

5.1.3

| 5.2 | Második feltétel: a támogatás indokolatlanul nem érintheti a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben | 11 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | A támogatás pozitív hatásai | 11 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Az állami beavatkozás szükségessége | 11 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | A támogatás mint szakpolitikai eszköz megfelelősége | 18 |
| --- | --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | A támogatás arányossága | 21 |
| --- | --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | Átláthatóság, jelentéstétel, a támogatás nyomon követése | 28 |
| --- | --- | --- |

5.2.5

| 5.3 | A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatások | 28 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | A támogatás pozitív hatásainak és a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásoknak az összevetése | 28 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 6. | A HASZNÁLATBAVÉTELRE IRÁNYULÓ INTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE | 29 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Szociális utalványok | 30 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Konnektivitási utalványok | 31 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Első feltétel: valamely gazdasági tevékenység fejlődésének előmozdítása | 31 |
| --- | --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Második feltétel: a támogatás indokolatlanul nem érintheti a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben | 31 |
| --- | --- | --- |

6.2.2

| 7. | ÁTLÁTHATÓSÁG, JELENTÉSTÉTEL, NYOMON KÖVETÉS | 32 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Átláthatóság | 32 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Jelentéstétel | 33 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Nyomon követés | 33 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 8. | UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSI TERV | 33 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK | 34 |
| --- | --- | --- |

9.

| I. MELLÉKLET | A helyhez kötött és mobil hozzáférési hálózatok feltérképezése – az ezen iránymutatás 5.2.2.4.1. szakaszában említett bevált gyakorlatok | 35 |
| --- | --- | --- |

I. MELLÉKLET

| II. MELLÉKLET | A tagállamok által ezen iránymutatás 202. pontjának b) alpontja alapján közzéteendo információk | 39 |
| --- | --- | --- |

II. MELLÉKLET

| III. MELLÉKLET | A tagállamok által ezen iránymutatás 208. pontja alapján közzéteendo információk | 41 |
| --- | --- | --- |

III. MELLÉKLET

| IV. MELLÉKLET | A széles sávú hálózatok támogatására irányuló, jellemzo beavatkozások | 42 |
| --- | --- | --- |

IV. MELLÉKLET

1.   BEVEZETÉS

| 1. | A hálózati összekapcsoltság a digitális átalakulás alapvető eleme. Stratégiai jelentőséggel bír az uniós gazdaság valamennyi ágazatában a növekedés és az innováció, valamint a társadalmi és területi kohézió szempontjából. |
| --- | --- |

1.

A hálózati összekapcsoltság a digitális átalakulás alapvető eleme. Stratégiai jelentőséggel bír az uniós gazdaság valamennyi ágazatában a növekedés és az innováció, valamint a társadalmi és területi kohézió szempontjából.

| 2. | Az Unió ambiciózus összekapcsoltsági célkitűzéseket határozott meg a gigabitalapú társadalomról szóló közleményben (1), az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című közleményben (2), a digitális iránytűről szóló közleményben (3), valamint „A digitális évtizedhez vezető út” elnevezésű, 2030-ig szóló szakpolitikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatában (4) (a továbbiakban: DDPP-javaslat). |
| --- | --- |

2.

Az Unió ambiciózus összekapcsoltsági célkitűzéseket határozott meg a gigabitalapú társadalomról szóló közleményben (1), az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című közleményben (2), a digitális iránytűről szóló közleményben (3), valamint „A digitális évtizedhez vezető út” elnevezésű, 2030-ig szóló szakpolitikai program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatában (4) (a továbbiakban: DDPP-javaslat).

| 3. | A gigabitalapú társadalomról szóló közleményben a Bizottság a következő összekapcsoltsági célkitűzéseket határozta meg 2025-re: a) valamennyi vidéki és városi uniós háztartásnak álljon rendelkezésére legalább 100 Mbps letöltési sebességű, 1 Gbps-ra fejleszthető internetkapcsolat, b) legalább 1 Gbps letöltési sebesség és legalább 1 Gbps feltöltési sebesség a társadalmi-gazdasági szereplőknek, illetve tényezőknek, úgymint a digitális eszközöket intenzíven használó vállalkozások, iskolák, kórházak és a közigazgatás, és c) minden városi terület és fő közlekedési útvonal rendelkezzen megszakítás nélküli 5G lefedettséggel (5). |
| --- | --- |

3.

A gigabitalapú társadalomról szóló közleményben a Bizottság a következő összekapcsoltsági célkitűzéseket határozta meg 2025-re: a) valamennyi vidéki és városi uniós háztartásnak álljon rendelkezésére legalább 100 Mbps letöltési sebességű, 1 Gbps-ra fejleszthető internetkapcsolat, b) legalább 1 Gbps letöltési sebesség és legalább 1 Gbps feltöltési sebesség a társadalmi-gazdasági szereplőknek, illetve tényezőknek, úgymint a digitális eszközöket intenzíven használó vállalkozások, iskolák, kórházak és a közigazgatás, és c) minden városi terület és fő közlekedési útvonal rendelkezzen megszakítás nélküli 5G lefedettséggel (5).

| 4. | Az Európa digitális jövőjének alakításáról szóló közlemény kifejti, hogy a „100 Mbps letöltési sebességű, gigabites sebességre fejleszthető” kifejezés a Bizottság azon várakozását tükrözi, hogy az évtized előrehaladtával a háztartásoknak egyre nagyobb szükségük lesz 1 Gbps sebességre (6). |
| --- | --- |

4.

Az Európa digitális jövőjének alakításáról szóló közlemény kifejti, hogy a „100 Mbps letöltési sebességű, gigabites sebességre fejleszthető” kifejezés a Bizottság azon várakozását tükrözi, hogy az évtized előrehaladtával a háztartásoknak egyre nagyobb szükségük lesz 1 Gbps sebességre (6).

| 5. | A digitális iránytűről szóló közlemény 2030-ra szóló összekapcsoltsági célkitűzésként megállapítja, hogy minden uniós háztartást gigabites hálózat fedjen le (7), és minden lakott területen legyen 5G lefedettség (8). A DDPP-javaslat hangsúlyozza, hogy „a feltöltési és letöltési sávszélességgel kapcsolatos társadalmi igények folyamatosan nőnek. 2030-ra a gigabites sebességgel rendelkező hálózatoknak hozzáférhető feltételek mellett elérhetőnek kell lenniük mindazok számára, akiknek ilyen kapacitásra van szükségük vagy ilyen kapacitást szeretnének” (9). |
| --- | --- |

5.

A digitális iránytűről szóló közlemény 2030-ra szóló összekapcsoltsági célkitűzésként megállapítja, hogy minden uniós háztartást gigabites hálózat fedjen le (7), és minden lakott területen legyen 5G lefedettség (8). A DDPP-javaslat hangsúlyozza, hogy „a feltöltési és letöltési sávszélességgel kapcsolatos társadalmi igények folyamatosan nőnek. 2030-ra a gigabites sebességgel rendelkező hálózatoknak hozzáférhető feltételek mellett elérhetőnek kell lenniük mindazok számára, akiknek ilyen kapacitásra van szükségük vagy ilyen kapacitást szeretnének” (9).

| 6. | Az Unió 2025-re és 2030-ra vonatkozó célkitűzéseinek eléréséhez megfelelő beruházásra van szükség. Az ilyen beruházások elsősorban magánbefektetőktől származnak, és szükség esetén állami forrásokkal egészíthetők ki, az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

6.

Az Unió 2025-re és 2030-ra vonatkozó célkitűzéseinek eléréséhez megfelelő beruházásra van szükség. Az ilyen beruházások elsősorban magánbefektetőktől származnak, és szükség esetén állami forrásokkal egészíthetők ki, az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban.

| 7. | A Covid19-világjárvány rávilágított a jól teljesítő elektronikus hírközlő hálózatoknak az emberek, a vállalkozások és a közintézmények szempontjából betöltött fontosságára. A Bizottság 2020. május 27-én előterjesztette a világjárvány gazdasági és társadalmi hatásainak enyhítését célzó nagyszabású helyreállítási tervre vonatkozó javaslatát, a NextGenerationEU-t (10). Az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz az említett terv részét képezi. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz fő prioritása a digitális átállás támogatása olyan konnektivitási intézkedések révén, amelyek célja különösen a városi és vidéki területek közötti digitális szakadék áthidalása, valamint a jól teljesítő hálózatok kiépítésével kapcsolatos piaci hiányosságok kezelése. Az (EU) 2021/241 rendelet értelmében minden tagállamnak az előirányzott finanszírozás legalább 20 %-át a digitális átállást előmozdító intézkedésekre kell fordítania. |
| --- | --- |

7.

A Covid19-világjárvány rávilágított a jól teljesítő elektronikus hírközlő hálózatoknak az emberek, a vállalkozások és a közintézmények szempontjából betöltött fontosságára. A Bizottság 2020. május 27-én előterjesztette a világjárvány gazdasági és társadalmi hatásainak enyhítését célzó nagyszabású helyreállítási tervre vonatkozó javaslatát, a NextGenerationEU-t (10). Az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz az említett terv részét képezi. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz fő prioritása a digitális átállás támogatása olyan konnektivitási intézkedések révén, amelyek célja különösen a városi és vidéki területek közötti digitális szakadék áthidalása, valamint a jól teljesítő hálózatok kiépítésével kapcsolatos piaci hiányosságok kezelése. Az (EU) 2021/241 rendelet értelmében minden tagállamnak az előirányzott finanszírozás legalább 20 %-át a digitális átállást előmozdító intézkedésekre kell fordítania.

| 8. | Ezenkívül az elektronikus hírközlő hálózatok segíthetik a fenntarthatósági célok elérését is. Az Unió 2050-re kitűzött, az európai zöld megállapodásról szóló közleményben (12) és az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (13) meghatározott klímasemlegességi célkitűzése nem érhető el a társadalom alapvető digitális transzformációja nélkül. Az Unió digitális transzformációjának egyik alapvető eleme a biztonságos és jól teljesítő elektronikus hírközlő hálózatok fejlesztése, amelyek jelentősen hozzájárulnak az Unió fő környezetvédelmi célkitűzéseihez. Ugyanakkor maguknak az elektronikus hírközlő hálózatoknak is fenntarthatóbbá, energia- és erőforrás-hatékonyabbá kell válniuk. |
| --- | --- |

8.

Ezenkívül az elektronikus hírközlő hálózatok segíthetik a fenntarthatósági célok elérését is. Az Unió 2050-re kitűzött, az európai zöld megállapodásról szóló közleményben (12) és az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (13) meghatározott klímasemlegességi célkitűzése nem érhető el a társadalom alapvető digitális transzformációja nélkül. Az Unió digitális transzformációjának egyik alapvető eleme a biztonságos és jól teljesítő elektronikus hírközlő hálózatok fejlesztése, amelyek jelentősen hozzájárulnak az Unió fő környezetvédelmi célkitűzéseihez. Ugyanakkor maguknak az elektronikus hírközlő hálózatoknak is fenntarthatóbbá, energia- és erőforrás-hatékonyabbá kell válniuk.

| 9. | Az elektronikus hírközlési ágazatban lezajlott átfogó liberalizációs folyamat nyomán megvalósult az ágazati szabályozás. Az elektronikus hírközlés szabályozási keretét az(EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) biztosítja. |
| --- | --- |

9.

Az elektronikus hírközlési ágazatban lezajlott átfogó liberalizációs folyamat nyomán megvalósult az ágazati szabályozás. Az elektronikus hírközlés szabályozási keretét az(EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) biztosítja.

| 10. | A versenypolitika és különösen az állami támogatási szabályok fontos szerepet játszanak a digitális stratégia célkitűzéseinek teljesítésében és az összekapcsoltságra vonatkozó összehangolt beruházási stratégia kidolgozásában. A széles sáv kiépítése terén ezért az állami támogatás ellenőrzésével azt kell biztosítani, hogy az állami beavatkozás magasabb fokú széles sávú lefedettséget és használatot eredményezzen, mint ahogy arra a támogatás nélkül sor kerülne, egyúttal pedig megvalósulhasson a jobb minőségű és megfizethetőbb szolgáltatások, valamint a versenyt ösztönző beruházások támogatása. Az állami beavatkozásnak minden esetben ajánlott a lehető legnagyobb mértékben csökkentenie a magánberuházások kiszorításának, a kereskedelmi beruházási ösztönzők megváltoztatásának és végső soron a közös érdekkel ellentétes versenytorzulásnak a kockázatát. |
| --- | --- |

10.

A versenypolitika és különösen az állami támogatási szabályok fontos szerepet játszanak a digitális stratégia célkitűzéseinek teljesítésében és az összekapcsoltságra vonatkozó összehangolt beruházási stratégia kidolgozásában. A széles sáv kiépítése terén ezért az állami támogatás ellenőrzésével azt kell biztosítani, hogy az állami beavatkozás magasabb fokú széles sávú lefedettséget és használatot eredményezzen, mint ahogy arra a támogatás nélkül sor kerülne, egyúttal pedig megvalósulhasson a jobb minőségű és megfizethetőbb szolgáltatások, valamint a versenyt ösztönző beruházások támogatása. Az állami beavatkozásnak minden esetben ajánlott a lehető legnagyobb mértékben csökkentenie a magánberuházások kiszorításának, a kereskedelmi beruházási ösztönzők megváltoztatásának és végső soron a közös érdekkel ellentétes versenytorzulásnak a kockázatát.

| 11. | A Bizottság 2020-ban megkezdte a széles sávú hálózatokról szóló 2013. évi iránymutatás (15) értékelését, hogy megvizsgálja, az továbbra is megfelel-e a célnak. Az eredmények (16) azt mutatták, hogy bár a szabályok elvben hatékonyan működtek, célzott kiigazításokra van szükség a legújabb piaci és technológiai fejlemények tükrözése, valamint a jogalkotási fejlemények és a jelenlegi prioritások figyelembevétele érdekében (17). |
| --- | --- |

11.

A Bizottság 2020-ban megkezdte a széles sávú hálózatokról szóló 2013. évi iránymutatás (15) értékelését, hogy megvizsgálja, az továbbra is megfelel-e a célnak. Az eredmények (16) azt mutatták, hogy bár a szabályok elvben hatékonyan működtek, célzott kiigazításokra van szükség a legújabb piaci és technológiai fejlemények tükrözése, valamint a jogalkotási fejlemények és a jelenlegi prioritások figyelembevétele érdekében (17).

2.   ALKALMAZÁSI KÖR, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, A SZÉLES SÁVÚ HÁLÓZATOK TÍPUSAI

2.1.   Alkalmazási kör

| 12. | Annak megakadályozása érdekében, hogy az állami támogatások a belső piaci verseny indokolatlan torzulását okozzák vagy a verseny torzulásával fenyegessenek és jelentősen érintsék a tagállamok közötti kereskedelmet, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése megállapítja az állami támogatások tilalmának elvét. Bizonyos esetekben azonban az ilyen támogatás a Szerződés 107. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethető lehet a belső piaccal. |
| --- | --- |

12.

Annak megakadályozása érdekében, hogy az állami támogatások a belső piaci verseny indokolatlan torzulását okozzák vagy a verseny torzulásával fenyegessenek és jelentősen érintsék a tagállamok közötti kereskedelmet, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése megállapítja az állami támogatások tilalmának elvét. Bizonyos esetekben azonban az ilyen támogatás a Szerződés 107. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethető lehet a belső piaccal.

| 13. | A tagállamoknak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden állami támogatás nyújtására irányuló szándékról, kivéve, ha a támogatás a Szerződés 109. cikke alapján a bejelentési kötelezettség alól mentesülő kategóriák valamelyikébe tartozik (18). |
| --- | --- |

13.

A tagállamoknak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint tájékoztatniuk kell a Bizottságot minden állami támogatás nyújtására irányuló szándékról, kivéve, ha a támogatás a Szerződés 109. cikke alapján a bejelentési kötelezettség alól mentesülő kategóriák valamelyikébe tartozik (18).

| 14. | Ez az iránymutatás útmutatót nyújt arra vonatkozóan, hogy a Bizottság a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése, 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján hogyan értékeli a helyhez kötött és a mobil széles sávú elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások kiépítéséhez és használatbavételéhez nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

14.

Ez az iránymutatás útmutatót nyújt arra vonatkozóan, hogy a Bizottság a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése, 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján hogyan értékeli a helyhez kötött és a mobil széles sávú elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások kiépítéséhez és használatbavételéhez nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőségét.

| 15. | Azok az állami beavatkozások, amelyek nem felelnek meg a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamelyik feltételnek, nem minősülnek állami támogatásnak. Következésképpen azokra nem vonatkozik az ezen iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi értékelés. |
| --- | --- |

15.

Azok az állami beavatkozások, amelyek nem felelnek meg a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamelyik feltételnek, nem minősülnek állami támogatásnak. Következésképpen azokra nem vonatkozik az ezen iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi értékelés.

| 16. | Így különösen az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy egyéb szervei által központilag kezelt, és nem a tagállamok közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt álló uniós finanszírozás (19) nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

16.

Így különösen az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy egyéb szervei által központilag kezelt, és nem a tagállamok közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt álló uniós finanszírozás (19) nem minősül állami támogatásnak.

| 17. | A széles sávú hálózatok és szolgáltatások kiépítéséhez és használatbavételéhez nyújtott támogatás nem ítélhető oda a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló bizottsági iránymutatásban (20) meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

17.

A széles sávú hálózatok és szolgáltatások kiépítéséhez és használatbavételéhez nyújtott támogatás nem ítélhető oda a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló bizottsági iránymutatásban (20) meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak.

| 18. | Az adott támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi bizottsági határozatot követően függőben lévő visszafizetési felszólítással érintett vállalkozás javára nyújtott támogatás értékelésekor a Bizottság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatás összegét (21). |
| --- | --- |

18.

Az adott támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi bizottsági határozatot követően függőben lévő visszafizetési felszólítással érintett vállalkozás javára nyújtott támogatás értékelésekor a Bizottság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatás összegét (21).

2.2.   Fogalommeghatározások

| 19. | Ezen iránymutatás alkalmazásában:






  a) | „széles sávú hálózat”: az (EU) 2018/1972 irányelv 2. cikkének 1. pontjában meghatározott olyan elektronikus hírközlő hálózat, amely széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokat (a továbbiakban: széles sávú szolgáltatások) nyújt; |
| --- | --- | --- |

19.

Ezen iránymutatás alkalmazásában:

a)

„széles sávú hálózat”: az (EU) 2018/1972 irányelv 2. cikkének 1. pontjában meghatározott olyan elektronikus hírközlő hálózat, amely széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokat (a továbbiakban: széles sávú szolgáltatások) nyújt;

| b) | „hozzáférési hálózat”: a széles sávú hálózatnak a felhordó hálózatot a végfelhasználó helyiségeivel vagy eszközeivel összekötő szegmense; |
| --- | --- |

b)

„hozzáférési hálózat”: a széles sávú hálózatnak a felhordó hálózatot a végfelhasználó helyiségeivel vagy eszközeivel összekötő szegmense;

| c) | „helyhez kötött hozzáférési hálózat”: olyan széles sávú hálózat, amely a végfelhasználók számára helyhez kötötten adatátviteli szolgáltatásokat nyújt különféle technológiák alkalmazásával, ideértve a kábelt, a digitális előfizetői vonalat (DSL), az optikai szálat és a vezeték nélküli technológiát; |
| --- | --- |

c)

„helyhez kötött hozzáférési hálózat”: olyan széles sávú hálózat, amely a végfelhasználók számára helyhez kötötten adatátviteli szolgáltatásokat nyújt különféle technológiák alkalmazásával, ideértve a kábelt, a digitális előfizetői vonalat (DSL), az optikai szálat és a vezeték nélküli technológiát;

| d) | „helyhez kötött szupergyors hozzáférési hálózat”: olyan helyhez kötött hozzáférési hálózat, amely legalább 100 Mbps letöltési sebességű széles sávú szolgáltatásokat (a továbbiakban: helyhez kötött szupergyors széles sávú szolgáltatások) nyújt; |
| --- | --- |

d)

„helyhez kötött szupergyors hozzáférési hálózat”: olyan helyhez kötött hozzáférési hálózat, amely legalább 100 Mbps letöltési sebességű széles sávú szolgáltatásokat (a továbbiakban: helyhez kötött szupergyors széles sávú szolgáltatások) nyújt;

| e) | „mobil hozzáférési hálózat”: olyan vezeték nélküli hírközlő hálózat, amely a hálózat által lefedett terület bármely pontján összekapcsoltságot biztosít a végfelhasználók számára egy vagy több nemzetközi mobiltávközlési technológiai (IMT) szabvány alkalmazásával; |
| --- | --- |

e)

„mobil hozzáférési hálózat”: olyan vezeték nélküli hírközlő hálózat, amely a hálózat által lefedett terület bármely pontján összekapcsoltságot biztosít a végfelhasználók számára egy vagy több nemzetközi mobiltávközlési technológiai (IMT) szabvány alkalmazásával;

| f) | „felhordó hálózat”: a hálózat azon része, amely a hozzáférési hálózatot hozzákapcsolja a gerinchálózathoz. Ez a hálózatnak az a része, amelyben a végfelhasználók forgalma összeadódik; |
| --- | --- |

f)

„felhordó hálózat”: a hálózat azon része, amely a hozzáférési hálózatot hozzákapcsolja a gerinchálózathoz. Ez a hálózatnak az a része, amelyben a végfelhasználók forgalma összeadódik;

| g) | „gerinchálózat”: a különböző földrajzi területek vagy régiók felhordó hálózatait összekapcsoló törzshálózat. köt össze; |
| --- | --- |

g)

„gerinchálózat”: a különböző földrajzi területek vagy régiók felhordó hálózatait összekapcsoló törzshálózat. köt össze;

| h) | „aktív hálózat”: aktív elemeket (például: transzponderek, útválasztók és kapcsolók, aktív antennák) és passzív elemeket (például: alépítmények, oszlopok, tartóoszlopok, sötétszálak, szekrények és ellenőrzőaknák) magában foglaló széles sávú hálózat; |
| --- | --- |

h)

„aktív hálózat”: aktív elemeket (például: transzponderek, útválasztók és kapcsolók, aktív antennák) és passzív elemeket (például: alépítmények, oszlopok, tartóoszlopok, sötétszálak, szekrények és ellenőrzőaknák) magában foglaló széles sávú hálózat;

| i) | „infrastruktúra”: aktív elem nélküli széles sávú hálózat, amely jellemzően a 2014/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) 2. cikke második bekezdésének 2. pontjában meghatározott fizikai infrastruktúrát és kábeleket (ezen belül sötétszálat és rézkábeleket) foglal magában; |
| --- | --- |

i)

„infrastruktúra”: aktív elem nélküli széles sávú hálózat, amely jellemzően a 2014/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) 2. cikke második bekezdésének 2. pontjában meghatározott fizikai infrastruktúrát és kábeleket (ezen belül sötétszálat és rézkábeleket) foglal magában;

| j) | „csúcsidő”: a nap szokásosan egyórás időszaka, amikor a hálózat terhelése általában maximális; |
| --- | --- |

j)

„csúcsidő”: a nap szokásosan egyórás időszaka, amikor a hálózat terhelése általában maximális;

| k) | „csúcsidei feltételek”: azok a feltételek, amelyek mellett a hálózatnak „csúcsidőben” működnie kell; |
| --- | --- |

k)

„csúcsidei feltételek”: azok a feltételek, amelyek mellett a hálózatnak „csúcsidőben” működnie kell;

| l) | „csatlakoztatható helyszín”: a végfelhasználók olyan helyiségei, amelyek számára a végfelhasználók kérésére és a kérés időpontjától számított négy héten belül az üzemeltető széles sávú szolgáltatásokat képes nyújtani (függetlenül attól, hogy ezek a helyiségek már csatlakozva vannak-e a hálózathoz vagy sem). Az üzemeltető által a végfelhasználók helyiségeiben nyújtott ilyen széles sávú szolgáltatásokért felszámított díj ebben az esetben nem haladhatja meg a szokásos csatlakozási díjakat. Ez azt jelenti, hogy a díj nem tartalmazhat semmilyen további vagy rendkívüli költséget a szokásos kereskedelmi gyakorlathoz képest, és semmi esetre sem haladhatja meg az érintett tagállamban szokásos árat. Ezt az árat az illetékes nemzeti hatóságnak kell meghatároznia. |
| --- | --- |

l)

„csatlakoztatható helyszín”: a végfelhasználók olyan helyiségei, amelyek számára a végfelhasználók kérésére és a kérés időpontjától számított négy héten belül az üzemeltető széles sávú szolgáltatásokat képes nyújtani (függetlenül attól, hogy ezek a helyiségek már csatlakozva vannak-e a hálózathoz vagy sem). Az üzemeltető által a végfelhasználók helyiségeiben nyújtott ilyen széles sávú szolgáltatásokért felszámított díj ebben az esetben nem haladhatja meg a szokásos csatlakozási díjakat. Ez azt jelenti, hogy a díj nem tartalmazhat semmilyen további vagy rendkívüli költséget a szokásos kereskedelmi gyakorlathoz képest, és semmi esetre sem haladhatja meg az érintett tagállamban szokásos árat. Ezt az árat az illetékes nemzeti hatóságnak kell meghatároznia.

| m) | „releváns időtáv”: a tervezett magánberuházások ellenőrzésére használt és a tervezett, államilag finanszírozott hálózat kiépítéséhez a tagállam becslése szerint szükséges időkeretnek megfelelő időtáv, amely a tervezett állami beavatkozásról szóló nyilvános konzultáció közzétételének időpontjától, a hálózat üzembe helyezéséig, azaz az államilag finanszírozott hálózaton a nagy- vagy kiskereskedelmi szolgáltatások nyújtásának megkezdéséig tart. A figyelembe vett releváns időtáv nem lehet rövidebb két évnél; |
| --- | --- |

m)

„releváns időtáv”: a tervezett magánberuházások ellenőrzésére használt és a tervezett, államilag finanszírozott hálózat kiépítéséhez a tagállam becslése szerint szükséges időkeretnek megfelelő időtáv, amely a tervezett állami beavatkozásról szóló nyilvános konzultáció közzétételének időpontjától, a hálózat üzembe helyezéséig, azaz az államilag finanszírozott hálózaton a nagy- vagy kiskereskedelmi szolgáltatások nyújtásának megkezdéséig tart. A figyelembe vett releváns időtáv nem lehet rövidebb két évnél;

| n) | „átfedés”: államilag finanszírozott hálózat kiépítése egy adott területen meglévő egy vagy több hálózat mellett; |
| --- | --- |

n)

„átfedés”: államilag finanszírozott hálózat kiépítése egy adott területen meglévő egy vagy több hálózat mellett;

| o) | „kiszorítás”: egy állami beavatkozás olyan gazdasági hatása, amely visszafogja, megakadályozza, visszaszorítja vagy akár meg is szünteti a magánberuházásokat. Ez lehet a helyzet például, ha a magánbefektetők korábbi vagy tervezett beruházásainak jövedelmezősége egy alternatív beruházásnak nyújtott állami támogatás miatt csökken, ami miatt dönthetnek úgy, hogy csökkentik, nem folytatják vagy módosítják saját beruházásukat, teljes mértékben kivonulnak a piacról, vagy hogy nem lépnek be új piacra vagy földrajzi területre; |
| --- | --- |

o)

„kiszorítás”: egy állami beavatkozás olyan gazdasági hatása, amely visszafogja, megakadályozza, visszaszorítja vagy akár meg is szünteti a magánberuházásokat. Ez lehet a helyzet például, ha a magánbefektetők korábbi vagy tervezett beruházásainak jövedelmezősége egy alternatív beruházásnak nyújtott állami támogatás miatt csökken, ami miatt dönthetnek úgy, hogy csökkentik, nem folytatják vagy módosítják saját beruházásukat, teljes mértékben kivonulnak a piacról, vagy hogy nem lépnek be új piacra vagy földrajzi területre;

| p) | „minőségi ugrás”: az államilag finanszírozott hálózatok által elért jelentős javulás, amely a széles sávú hálózatokba irányuló jelentős új beruházásokat hoz, és jelentős új képességeket biztosít a piac számára a széles sávú szolgáltatások rendelkezésre állása, a kapacitás, a sebesség vagy a hálózat egyéb releváns jellemzői és a verseny tekintetében; |
| --- | --- |

p)

„minőségi ugrás”: az államilag finanszírozott hálózatok által elért jelentős javulás, amely a széles sávú hálózatokba irányuló jelentős új beruházásokat hoz, és jelentős új képességeket biztosít a piac számára a széles sávú szolgáltatások rendelkezésre állása, a kapacitás, a sebesség vagy a hálózat egyéb releváns jellemzői és a verseny tekintetében;

| q) | „digitális szakadék”: a megfelelő széles sávú szolgáltatásokhoz hozzáféréssel rendelkező területek vagy régiók, illetve azon régiók közötti szakadék, amelyek nem férnek hozzá ilyen szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

q)

„digitális szakadék”: a megfelelő széles sávú szolgáltatásokhoz hozzáféréssel rendelkező területek vagy régiók, illetve azon régiók közötti szakadék, amelyek nem férnek hozzá ilyen szolgáltatásokhoz.

2.3.   A széles sávú hálózatok típusai

| 20. | Az állami támogatás értékelése céljából ez az iránymutatás különbséget tesz a helyhez kötött szupergyors hozzáférési hálózatok, a mobil hozzáférési hálózatok és a felhordó hálózatok között, az alábbi 2.3.1., 2.3.2. and –2.3.3. szakaszban részletezettek szerint. A „helyhez kötött szupergyors hozzáférési hálózat” és a „mobil hozzáférési hálózat” kifejezéseket e szöveg a „helyhez kötött hálózat”, illetve a „mobil hálózat” kifejezésekkel felcserélhető módon használja. Az ezen iránymutatásban említett minden sebesség csúcsidei feltételek mellett értendő. |
| --- | --- |

20.

Az állami támogatás értékelése céljából ez az iránymutatás különbséget tesz a helyhez kötött szupergyors hozzáférési hálózatok, a mobil hozzáférési hálózatok és a felhordó hálózatok között, az alábbi 2.3.1., 2.3.2. and –2.3.3. szakaszban részletezettek szerint. A „helyhez kötött szupergyors hozzáférési hálózat” és a „mobil hozzáférési hálózat” kifejezéseket e szöveg a „helyhez kötött hálózat”, illetve a „mobil hálózat” kifejezésekkel felcserélhető módon használja. Az ezen iránymutatásban említett minden sebesség csúcsidei feltételek mellett értendő.

2.3.1.   
  Helyhez kötött szupergyors hozzáférési hálózatok

| 21. | A technológiai fejlődés jelenlegi szakaszában különböző típusú helyhez kötött szupergyors hozzáférési hálózatok léteznek, többek között: a) száloptikás hálózatok (FTTx) (23), és b) legalább a „DOCSIS 3.0” szabványt alkalmazó, korszerűsített, fejlett kábelhálózatok (24). A vezeték nélküli hálózatok, mint például egyes vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok (25) és a műholdas hálózatok (26) is képesek lehetnek helyhez kötött szupergyors széles sávú szolgáltatásokra. |
| --- | --- |

21.

A technológiai fejlődés jelenlegi szakaszában különböző típusú helyhez kötött szupergyors hozzáférési hálózatok léteznek, többek között: a) száloptikás hálózatok (FTTx) (23), és b) legalább a „DOCSIS 3.0” szabványt alkalmazó, korszerűsített, fejlett kábelhálózatok (24). A vezeték nélküli hálózatok, mint például egyes vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok (25) és a műholdas hálózatok (26) is képesek lehetnek helyhez kötött szupergyors széles sávú szolgáltatásokra.

2.3.2.   
  Mobil hozzáférési hálózatok

| 22. | A piac és a technológia fejlődésének jelenlegi szakaszában a mobiltechnológiák több generációja is létezik egymás mellett (27). |
| --- | --- |

22.

A piac és a technológia fejlődésének jelenlegi szakaszában a mobiltechnológiák több generációja is létezik egymás mellett (27).

| 23. | Az egyes új mobilgenerációkra való átállás általában fokozatosan növekedő jellegű (28). A jelenlegi szakaszban a 4G hálózatokat az Unió egyes részein továbbra is kiépítik, és a nem önálló 5G hálózatok kiépítése a meglévő 4G Long Term Evolution (LTE) és LTE-Advanced hálózatokra támaszkodik (29). Az 5G hálózatok várhatóan fokozatosan önállóvá válnak, és a jövőben nem támaszkodnak majd a meglévő 4G hálózatokra. Az önálló 5G hálózatok várhatóan nagyobb teljesítményű mobil szolgáltatásokat, többek között alacsonyabb késleltetésű és magasabb átviteli képességeket, valamint fejlett felhasználási forgatókönyveket és alkalmazásokat tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

23.

Az egyes új mobilgenerációkra való átállás általában fokozatosan növekedő jellegű (28). A jelenlegi szakaszban a 4G hálózatokat az Unió egyes részein továbbra is kiépítik, és a nem önálló 5G hálózatok kiépítése a meglévő 4G Long Term Evolution (LTE) és LTE-Advanced hálózatokra támaszkodik (29). Az 5G hálózatok várhatóan fokozatosan önállóvá válnak, és a jövőben nem támaszkodnak majd a meglévő 4G hálózatokra. Az önálló 5G hálózatok várhatóan nagyobb teljesítményű mobil szolgáltatásokat, többek között alacsonyabb késleltetésű és magasabb átviteli képességeket, valamint fejlett felhasználási forgatókönyveket és alkalmazásokat tesznek lehetővé.

| 24. | A rádióspektrum hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében a tagállamok feltételekhez köthetik az egyéni rádióspektrum-használati jogokat, például a lefedettséggel és a szolgáltatás minőségével kapcsolatos kötelezettségeket írhatnak elő. E kötelezettségek magukban foglalhatják a területi, népességi és közlekedési útvonalra vetített lefedettséget bizonyos minőségi szolgáltatási minimumkövetelmények mellett (30). |
| --- | --- |

24.

A rádióspektrum hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében a tagállamok feltételekhez köthetik az egyéni rádióspektrum-használati jogokat, például a lefedettséggel és a szolgáltatás minőségével kapcsolatos kötelezettségeket írhatnak elő. E kötelezettségek magukban foglalhatják a területi, népességi és közlekedési útvonalra vetített lefedettséget bizonyos minőségi szolgáltatási minimumkövetelmények mellett (30).

2.3.3.   
  Felhordó hálózatok

| 25. | A felhordó hálózatok szükségesek mind a helyhez kötött, mind a mobil hozzáférési hálózatok fenntartásához. A felhordó hálózatok réz-, száloptikás, mikrohullámú és műholdas megoldásokon alapulhatnak (31). |
| --- | --- |

25.

A felhordó hálózatok szükségesek mind a helyhez kötött, mind a mobil hozzáférési hálózatok fenntartásához. A felhordó hálózatok réz-, száloptikás, mikrohullámú és műholdas megoldásokon alapulhatnak (31).

3.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSE A SZERZŐDÉS 106. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK PONTJA SZERINT

| 26. | Egyes esetekben a tagállamok a széles sávú szolgáltatások nyújtását a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint általános gazdasági érdekű szolgáltatásként (a továbbiakban: ÁGÉSZ) sorolhatják be (32), és támogathatják az ilyen szolgáltatásokat nyújtó hálózat kiépítését. Az ilyen általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása során felmerülő költségek kompenzációja nem minősül állami támogatásnak, amennyiben megfelel az Altmark-ítéletben (33) meghatározott négy kumulatív feltételnek. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás biztosításához nyújtott, állami támogatásnak minősülő kompenzációt a közszolgáltatásért járó kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásra alkalmazandó szabályoknak (a továbbiakban: ÁGÉSZ-csomag) (34) megfelelően értékelik. |
| --- | --- |

26.

Egyes esetekben a tagállamok a széles sávú szolgáltatások nyújtását a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint általános gazdasági érdekű szolgáltatásként (a továbbiakban: ÁGÉSZ) sorolhatják be (32), és támogathatják az ilyen szolgáltatásokat nyújtó hálózat kiépítését. Az ilyen általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása során felmerülő költségek kompenzációja nem minősül állami támogatásnak, amennyiben megfelel az Altmark-ítéletben (33) meghatározott négy kumulatív feltételnek. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás biztosításához nyújtott, állami támogatásnak minősülő kompenzációt a közszolgáltatásért járó kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásra alkalmazandó szabályoknak (a továbbiakban: ÁGÉSZ-csomag) (34) megfelelően értékelik.

| 27. | Ez az iránymutatás pusztán szemlélteti az ÁGÉSZ meghatározását az ÁGÉSZ-csomagban meghatározott szabályoknak a széles sávú hálózatokra az ágazati sajátosságok figyelembevételével történő alkalmazásával. |
| --- | --- |

27.

Ez az iránymutatás pusztán szemlélteti az ÁGÉSZ meghatározását az ÁGÉSZ-csomagban meghatározott szabályoknak a széles sávú hálózatokra az ágazati sajátosságok figyelembevételével történő alkalmazásával.

| 28. | A valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalmát illetően a Bizottság már tisztázta, hogy a tagállamok nem írhatnak elő meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget olyan szolgáltatásokkal kapcsolatosan, amelyet rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy kielégítően nyújthatnak a közérdek tagállam által meghatározott feltételei – például ár, objektív minőségi jellemzők, a szolgáltatás folytonossága és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellett (35). |
| --- | --- |

28.

A valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalmát illetően a Bizottság már tisztázta, hogy a tagállamok nem írhatnak elő meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget olyan szolgáltatásokkal kapcsolatosan, amelyet rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy kielégítően nyújthatnak a közérdek tagállam által meghatározott feltételei – például ár, objektív minőségi jellemzők, a szolgáltatás folytonossága és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellett (35).

| 29. | Ennek az elvnek a széles sávú ágazatra való alkalmazásával a Bizottság az általános gazdasági érdekű szolgáltatások besorolását érintő nyilvánvaló hiba hiányának értékelése során a következő elemeket veszi figyelembe:






  a) | az állami támogatási beavatkozásnak csak azokra a területekre szabad kiterjednie, ahol bizonyítható, hogy a magánbefektetők nincsenek abban a helyzetben, hogy hozzáférést biztosítsanak megfelelő széles sávú szolgáltatásokhoz. Az (EU) 2018/1972 irányelvnek megfelelően a megfelelő széles sávú szolgáltatások szintjét minden tagállam a nemzeti feltételekkel és a tagállamon belüli fogyasztók többsége számára szolgáltatott minimális sávszélességgel összhangban határozza meg annak érdekében, hogy biztosítsa a területén belül a társadalmi befogadás megfelelő szintjéhez szükséges sávszélességet és a digitális gazdaságban és társadalomban való részvételt. A megfelelő széles sávú szolgáltatásoknak képesnek kell lenniük biztosítani legalább az (EU) 2018/1972 irányelv V. mellékletében rögzített minimumszolgáltatások nyújtásához szükséges sávszélességet. A tagállamoknak a megfelelő széles sávú szolgáltatások hiányát az 5.2.2.4.1, és az 5.2.2.4.2 szakasszal összhangban végzett feltérképezés és nyilvános konzultáció alapján kell megállapítaniuk (36). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az olyan területeken, ahol magánbefektetők már végrehajtottak megfelelő széles sávú szolgáltatásokat elérhetővé tevő széles sávú hálózatokra irányuló beruházásokat vagy terveznek ilyeneket, egy ezzel párhuzamos, államilag finanszírozott széles sávú hálózat kiépítése nem minősülhet az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak (37); |
| --- | --- | --- |

29.

Ennek az elvnek a széles sávú ágazatra való alkalmazásával a Bizottság az általános gazdasági érdekű szolgáltatások besorolását érintő nyilvánvaló hiba hiányának értékelése során a következő elemeket veszi figyelembe:

a)

az állami támogatási beavatkozásnak csak azokra a területekre szabad kiterjednie, ahol bizonyítható, hogy a magánbefektetők nincsenek abban a helyzetben, hogy hozzáférést biztosítsanak megfelelő széles sávú szolgáltatásokhoz. Az (EU) 2018/1972 irányelvnek megfelelően a megfelelő széles sávú szolgáltatások szintjét minden tagállam a nemzeti feltételekkel és a tagállamon belüli fogyasztók többsége számára szolgáltatott minimális sávszélességgel összhangban határozza meg annak érdekében, hogy biztosítsa a területén belül a társadalmi befogadás megfelelő szintjéhez szükséges sávszélességet és a digitális gazdaságban és társadalomban való részvételt. A megfelelő széles sávú szolgáltatásoknak képesnek kell lenniük biztosítani legalább az (EU) 2018/1972 irányelv V. mellékletében rögzített minimumszolgáltatások nyújtásához szükséges sávszélességet. A tagállamoknak a megfelelő széles sávú szolgáltatások hiányát az 5.2.2.4.1, és az 5.2.2.4.2 szakasszal összhangban végzett feltérképezés és nyilvános konzultáció alapján kell megállapítaniuk (36). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az olyan területeken, ahol magánbefektetők már végrehajtottak megfelelő széles sávú szolgáltatásokat elérhetővé tevő széles sávú hálózatokra irányuló beruházásokat vagy terveznek ilyeneket, egy ezzel párhuzamos, államilag finanszírozott széles sávú hálózat kiépítése nem minősülhet az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak (37);

| b) | a hálózatnak a sajátos nemzeti feltételek figyelembevételével egyetemes és megfizethető széles sávú szolgáltatásokat (38) kell nyújtania a célterületen található valamennyi helyszín számára. A kizárólag a vállalkozások összekapcsolásához nyújtott támogatás nem elegendő (39). |
| --- | --- |

b)

a hálózatnak a sajátos nemzeti feltételek figyelembevételével egyetemes és megfizethető széles sávú szolgáltatásokat (38) kell nyújtania a célterületen található valamennyi helyszín számára. A kizárólag a vállalkozások összekapcsolásához nyújtott támogatás nem elegendő (39).

| c) | a hálózatnak technológiai szempontból semlegesnek kell lennie; |
| --- | --- |

c)

a hálózatnak technológiai szempontból semlegesnek kell lennie;

| d) | az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtójának megkülönböztetésmentes alapon, az 5.2.4.4. szakasszal összhangban kell biztosítania a nyílt nagykereskedelmi hozzáférést (40); |
| --- | --- |

d)

az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtójának megkülönböztetésmentes alapon, az 5.2.4.4. szakasszal összhangban kell biztosítania a nyílt nagykereskedelmi hozzáférést (40);

| e) | amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatás szolgáltatója vertikálisan integrált vállalkozás is egyben, az összeférhetetlenség, az indokolatlan diszkrimináció és bármely más, rejtett közvetett előny (41) elkerülése érdekében a tagállamoknak megfelelő biztosítékokat (42) kívánatos alkalmazniuk. |
| --- | --- |

e)

amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatás szolgáltatója vertikálisan integrált vállalkozás is egyben, az összeférhetetlenség, az indokolatlan diszkrimináció és bármely más, rejtett közvetett előny (41) elkerülése érdekében a tagállamoknak megfelelő biztosítékokat (42) kívánatos alkalmazniuk.

4.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSE A SZERZŐDÉS 107. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK C) PONTJA SZERINT

| 30. | A Bizottság a széles sávú hálózatok és szolgáltatások kiépítéséhez és használatbavételéhez nyújtott állami támogatást a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében csak akkor tekinti összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha a támogatás hozzájárul bizonyos gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődéséhez (első feltétel), és ha az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben (második feltétel). |
| --- | --- |

30.

A Bizottság a széles sávú hálózatok és szolgáltatások kiépítéséhez és használatbavételéhez nyújtott állami támogatást a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében csak akkor tekinti összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha a támogatás hozzájárul bizonyos gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődéséhez (első feltétel), és ha az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben (második feltétel).

| 31. | Az összeegyeztethetőség értékelése során a Bizottság a következő két szempontot vizsgálja.






  a) | az első feltétel alapján a Bizottság azt vizsgálja majd, hogy a támogatás bizonyos gazdasági tevékenységek fejlődésének előmozdítására irányul-e, és különösen a következőket értékeli:






  (i) | a támogatás által előmozdított gazdasági tevékenységet; |
| --- | --- | --- | --- |

31.

Az összeegyeztethetőség értékelése során a Bizottság a következő két szempontot vizsgálja.

a)

az első feltétel alapján a Bizottság azt vizsgálja majd, hogy a támogatás bizonyos gazdasági tevékenységek fejlődésének előmozdítására irányul-e, és különösen a következőket értékeli:

(i)

a támogatás által előmozdított gazdasági tevékenységet;

| (ii) | a támogatás ösztönző hatását: azaz a támogatásban rejlő azon potenciált, hogy oly módon változtassa meg az érintett vállalkozások magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységet végeznek, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyen végeztek volna; |
| --- | --- |

(ii)

a támogatás ösztönző hatását: azaz a támogatásban rejlő azon potenciált, hogy oly módon változtassa meg az érintett vállalkozások magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységet végeznek, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyen végeztek volna;

| (iii) | fennáll-e az uniós jog bármely rendelkezésének megsértése a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

(iii)

fennáll-e az uniós jog bármely rendelkezésének megsértése a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban;

| b) | a második feltétel alapján a Bizottság mérlegeli majd a tervezett támogatás pozitív hatásait és a támogatásnak a belső piacra gyakorolt esetleges negatív hatásait a verseny torzulása és a támogatás által a kereskedelemre gyakorolt káros hatások tekintetében, és ezért a következőket vizsgálja majd:






  (i) | a támogatás pozitív hatásait; |
| --- | --- | --- |

b)

a második feltétel alapján a Bizottság mérlegeli majd a tervezett támogatás pozitív hatásait és a támogatásnak a belső piacra gyakorolt esetleges negatív hatásait a verseny torzulása és a támogatás által a kereskedelemre gyakorolt káros hatások tekintetében, és ezért a következőket vizsgálja majd:

(i)

a támogatás pozitív hatásait;

| (ii) | a támogatás szükséges-e, és olyan esetre irányul-e, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy piaci hiányosság megszüntetését vagy egy egyenlőséggel vagy kohézióval kapcsolatos probléma kezelését; |
| --- | --- |

(ii)

a támogatás szükséges-e, és olyan esetre irányul-e, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy piaci hiányosság megszüntetését vagy egy egyenlőséggel vagy kohézióval kapcsolatos probléma kezelését;

| (iii) | a támogatás megfelelő szakpolitikai eszköz-e a célkitűzésének eléréséhez; |
| --- | --- |

(iii)

a támogatás megfelelő szakpolitikai eszköz-e a célkitűzésének eléréséhez;

| (iv) | a támogatás arányos-e, és az ahhoz szükséges minimumra korlátozódik-e, hogy ösztönzze az érintett térségben a további beruházásokat vagy tevékenységeket; |
| --- | --- |

(iv)

a támogatás arányos-e, és az ahhoz szükséges minimumra korlátozódik-e, hogy ösztönzze az érintett térségben a további beruházásokat vagy tevékenységeket;

| (v) | a támogatás átlátható-e: azaz a tagállamok, az érdekelt felek, a nyilvánosság és a Bizottság könnyen hozzáfér-e az odaítélt támogatásokkal kapcsolatos információkhoz; |
| --- | --- |

(v)

a támogatás átlátható-e: azaz a tagállamok, az érdekelt felek, a nyilvánosság és a Bizottság könnyen hozzáfér-e az odaítélt támogatásokkal kapcsolatos információkhoz;

| (vi) | a támogatásnak a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt negatív hatásai. |
| --- | --- |

(vi)

a támogatásnak a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt negatív hatásai.

| 32. | Utolsó lépésként a Bizottság összeveti a támogatásnak a belső piacra gyakorolt, azonosított negatív hatásait és a támogatott gazdasági tevékenységekre gyakorolt pozitív hatásait. |
| --- | --- |

32.

Utolsó lépésként a Bizottság összeveti a támogatásnak a belső piacra gyakorolt, azonosított negatív hatásait és a támogatott gazdasági tevékenységekre gyakorolt pozitív hatásait.

| 33. | A széles sávú hálózatok és szolgáltatások kiépítéséhez és használatbavételéhez nyújtott támogatás Bizottság általi értékelésének lépéseit részletesebben az 5-8. szakasz tartalmazza. |
| --- | --- |

33.

A széles sávú hálózatok és szolgáltatások kiépítéséhez és használatbavételéhez nyújtott támogatás Bizottság általi értékelésének lépéseit részletesebben az 5-8. szakasz tartalmazza.

5.   A SZÉLES SÁVÚ HÁLÓZATOK KIÉPÍTÉSÉHEZ NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

| 34. | A Bizottság úgy véli, hogy a helyhez kötött széles sávú szolgáltatások piaca elkülönül a mobil széles sávú szolgáltatások piacától (43). A támogatás értékelésére vonatkozó szabályok ezért az érintett piactól függően eltérőek lehetnek (44). |
| --- | --- |

34.

A Bizottság úgy véli, hogy a helyhez kötött széles sávú szolgáltatások piaca elkülönül a mobil széles sávú szolgáltatások piacától (43). A támogatás értékelésére vonatkozó szabályok ezért az érintett piactól függően eltérőek lehetnek (44).

5.1.   Első feltétel: valamely gazdasági tevékenység fejlődésének előmozdítása

5.1.1.   
  A hálózatok mint a gazdasági tevékenységek előmozdítói

| 35. | A tagállamoknak meg kell határozniuk azokat a gazdasági tevékenységeket, amelyeket a támogatás majd előmozdít (például helyhez kötött hálózatok kiépítése a jól teljesítő helyhez kötött széles sávú szolgáltatások nyújtása céljából, vagy mobilhálózat kiépítése hang- és nagy teljesítményű széles sávú szolgáltatások nyújtása céljából). Azt is ki kell fejteniük, hogyan támogatják e tevékenységek fejlesztését. |
| --- | --- |

35.

A tagállamoknak meg kell határozniuk azokat a gazdasági tevékenységeket, amelyeket a támogatás majd előmozdít (például helyhez kötött hálózatok kiépítése a jól teljesítő helyhez kötött széles sávú szolgáltatások nyújtása céljából, vagy mobilhálózat kiépítése hang- és nagy teljesítményű széles sávú szolgáltatások nyújtása céljából). Azt is ki kell fejteniük, hogyan támogatják e tevékenységek fejlesztését.

| 36. | A helyhez kötött hálózatok kiépítéséhez nyújtott támogatás és a mobilhálózatok kiépítéséhez nyújtott támogatás számos gazdasági tevékenység fejlődését elősegítheti azáltal, hogy javítja a lakosság, a vállalkozások és a közigazgatási szervek összekapcsoltságát és a széles sávú hálózatokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférését. Az ilyen támogatás előmozdíthatja a gazdasági tevékenységek fejlődését azokon a területeken, ahol ilyen tevékenységek vagy nincsenek jelen, vagy csak olyan szinten biztosítottak, amely nem elégíti ki megfelelően a végfelhasználók igényeit. |
| --- | --- |

36.

A helyhez kötött hálózatok kiépítéséhez nyújtott támogatás és a mobilhálózatok kiépítéséhez nyújtott támogatás számos gazdasági tevékenység fejlődését elősegítheti azáltal, hogy javítja a lakosság, a vállalkozások és a közigazgatási szervek összekapcsoltságát és a széles sávú hálózatokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférését. Az ilyen támogatás előmozdíthatja a gazdasági tevékenységek fejlődését azokon a területeken, ahol ilyen tevékenységek vagy nincsenek jelen, vagy csak olyan szinten biztosítottak, amely nem elégíti ki megfelelően a végfelhasználók igényeit.

5.1.2.   
  Ösztönző hatás

| 37. | A támogatás csak akkor tekinthető úgy, hogy hozzájárul egy gazdasági tevékenység fejlődéséhez, ha ösztönző hatással bír. |
| --- | --- |

37.

A támogatás csak akkor tekinthető úgy, hogy hozzájárul egy gazdasági tevékenység fejlődéséhez, ha ösztönző hatással bír.

| 38. | A támogatásnak ösztönző hatása van, ha arra ösztönzi a kedvezményezettet, hogy megváltoztassa magatartását bizonyos támogatott gazdasági tevékenység fejlesztése irányában, amely tevékenységet – ha a támogatást nem nyújtották volna – nem végzett volna el ugyanazon időkereten belül, vagy csak korlátozottan, más módon vagy más helyen végezte volna el. |
| --- | --- |

38.

A támogatásnak ösztönző hatása van, ha arra ösztönzi a kedvezményezettet, hogy megváltoztassa magatartását bizonyos támogatott gazdasági tevékenység fejlesztése irányában, amely tevékenységet – ha a támogatást nem nyújtották volna – nem végzett volna el ugyanazon időkereten belül, vagy csak korlátozottan, más módon vagy más helyen végezte volna el.

| 39. | A támogatás nem finanszírozhatja olyan tevékenység költségeit, amelyet egy vállalkozás mindenképpen végezne. A támogatás nem kompenzálhatja a gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát (45). |
| --- | --- |

39.

A támogatás nem finanszírozhatja olyan tevékenység költségeit, amelyet egy vállalkozás mindenképpen végezne. A támogatás nem kompenzálhatja a gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát (45).

| 40. | A helyhez kötött vagy a mobilhálózatok kiépítéséhez nyújtott támogatás ösztönző hatásának bizonyítása annak ellenőrzését jelenti az 5.2.2.4.1. és az 5.2.2.4.2. szakasznak megfelelő feltérképezésen és nyilvános konzultáción keresztül, hogy az érdekelt felek a releváns időtávon belül beruháztak-e vagy kívánnak-e beruházni helyhez kötött, illetve mobilhálózatokba a célterületeken. Ha azonos időkereten belül a térségben támogatás nélkül is végrehajtható lenne egy egyenértékű beruházás, akkor úgy tekinthető, hogy a támogatás nem fejt ki ösztönző hatást. Ha például egy vállalkozásra olyan jogi kötelezettségek vonatkoznak, mint a mobil kiépítésekhez szükséges adott rádióspektrum használati jogához kapcsolódó lefedettségi és szolgáltatásminőségi kötelezettségek, az állami támogatás nem használható fel ilyen kötelezettségek teljesítésére, mivel valószínűleg nem jár ösztönző hatással, és így valószínűleg nem egyeztethető össze a belső piaccal. Ugyanakkor az állami támogatás összeegyeztethetőnek minősülhet, ha és amennyiben az ilyen kötelezettségekben előírt követelményeken túlmutató szolgáltatásminőség biztosításához szükséges. |
| --- | --- |

40.

A helyhez kötött vagy a mobilhálózatok kiépítéséhez nyújtott támogatás ösztönző hatásának bizonyítása annak ellenőrzését jelenti az 5.2.2.4.1. és az 5.2.2.4.2. szakasznak megfelelő feltérképezésen és nyilvános konzultáción keresztül, hogy az érdekelt felek a releváns időtávon belül beruháztak-e vagy kívánnak-e beruházni helyhez kötött, illetve mobilhálózatokba a célterületeken. Ha azonos időkereten belül a térségben támogatás nélkül is végrehajtható lenne egy egyenértékű beruházás, akkor úgy tekinthető, hogy a támogatás nem fejt ki ösztönző hatást. Ha például egy vállalkozásra olyan jogi kötelezettségek vonatkoznak, mint a mobil kiépítésekhez szükséges adott rádióspektrum használati jogához kapcsolódó lefedettségi és szolgáltatásminőségi kötelezettségek, az állami támogatás nem használható fel ilyen kötelezettségek teljesítésére, mivel valószínűleg nem jár ösztönző hatással, és így valószínűleg nem egyeztethető össze a belső piaccal. Ugyanakkor az állami támogatás összeegyeztethetőnek minősülhet, ha és amennyiben az ilyen kötelezettségekben előírt követelményeken túlmutató szolgáltatásminőség biztosításához szükséges.

5.1.3.   
  Az uniós jog egyéb rendelkezéseinek való megfelelés

| 41. | Ha az állami támogatás, az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módját is, amennyiben a finanszírozási mód a támogatás szerves részét alkotja) vagy a támogatással finanszírozott tevékenység az uniós jog vonatkozó rendelkezésének vagy általános elvének megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek (46). Ez az eset állhat fenn akkor, ha a támogatás odaítélését közvetlenül vagy közvetve a termékek vagy berendezések származásától teszik függővé, például ha a kedvezményezett köteles belföldön előállított termékeket vásárolni. |
| --- | --- |

41.

Ha az állami támogatás, az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módját is, amennyiben a finanszírozási mód a támogatás szerves részét alkotja) vagy a támogatással finanszírozott tevékenység az uniós jog vonatkozó rendelkezésének vagy általános elvének megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek (46). Ez az eset állhat fenn akkor, ha a támogatás odaítélését közvetlenül vagy közvetve a termékek vagy berendezések származásától teszik függővé, például ha a kedvezményezett köteles belföldön előállított termékeket vásárolni.

5.2.   Második feltétel: a támogatás indokolatlanul nem érintheti a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben

5.2.1.   
  A támogatás pozitív hatásai

| 42. | A tagállamoknak le kell írniuk, hogy a támogatás pozitív hatásokkal jár-e, és ha igen, hogyan. |
| --- | --- |

42.

A tagállamoknak le kell írniuk, hogy a támogatás pozitív hatásokkal jár-e, és ha igen, hogyan.

| 43. | A tagállamok dönthetnek úgy, hogy olyan állami beavatkozásokat dolgoznak ki, amelyek hozzájárulnak a digitális szakadék csökkentéséhez. Dönthetnek úgy, hogy beavatkoznak társadalmi vagy regionális egyenlőtlenségek orvoslása vagy méltányossági célok elérése érdekében, azaz a kommunikáció és a társadalomban való részvétel alapvető eszközeihez való hozzáférés javításának egyik módjaként, ezáltal javítva a társadalmi és területi kohéziót. A tagállamok továbbá dönthetnek úgy, hogy olyan állami beavatkozásokat dolgoznak ki, amelyek hozzájárulnak az uniós digitális politika célkitűzéseinek eléréséhez, elősegítik az uniós zöld megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását, és valamennyi ágazatban előmozdítják a fenntartható zöld beruházásokat. |
| --- | --- |

43.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy olyan állami beavatkozásokat dolgoznak ki, amelyek hozzájárulnak a digitális szakadék csökkentéséhez. Dönthetnek úgy, hogy beavatkoznak társadalmi vagy regionális egyenlőtlenségek orvoslása vagy méltányossági célok elérése érdekében, azaz a kommunikáció és a társadalomban való részvétel alapvető eszközeihez való hozzáférés javításának egyik módjaként, ezáltal javítva a társadalmi és területi kohéziót. A tagállamok továbbá dönthetnek úgy, hogy olyan állami beavatkozásokat dolgoznak ki, amelyek hozzájárulnak az uniós digitális politika célkitűzéseinek eléréséhez, elősegítik az uniós zöld megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását, és valamennyi ágazatban előmozdítják a fenntartható zöld beruházásokat.

5.2.2.   
  Az állami beavatkozás szükségessége

| 44. | Az állami támogatásnak olyan esetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. |
| --- | --- |

44.

Az állami támogatásnak olyan esetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani.

| 45. | Állami beavatkozásra lehet szükség, ha a piacok állami beavatkozás hiányában nem képesek hatékony eredményt hozni a társadalom számára. Ez például akkor fordulhat elő, ha egyes beruházásokat annak ellenére sem hajtanak végre, hogy a beruházás társadalom számára jelentkező haszna több, mint a költségei (47). Ilyen esetekben az állami támogatás nyújtása kedvező eredményekkel járhat, és az érdekelt feleknek nyújtott gazdasági ösztönzők kiigazítása javíthatja az átfogó hatékonyságot. |
| --- | --- |

45.

Állami beavatkozásra lehet szükség, ha a piacok állami beavatkozás hiányában nem képesek hatékony eredményt hozni a társadalom számára. Ez például akkor fordulhat elő, ha egyes beruházásokat annak ellenére sem hajtanak végre, hogy a beruházás társadalom számára jelentkező haszna több, mint a költségei (47). Ilyen esetekben az állami támogatás nyújtása kedvező eredményekkel járhat, és az érdekelt feleknek nyújtott gazdasági ösztönzők kiigazítása javíthatja az átfogó hatékonyságot.

| 46. | A széles sávú ágazatban a piaci hiányosság egyik formája a pozitív externáliákhoz kapcsolódhat, amelyeket a piaci szereplők nem internalizálnak. Míg például a helyhez kötött és a mobilhálózatok kulcsfontosságú támogató eszközök a további szolgáltatások nyújtása és az innováció szempontjából, az általános előnyök valószínűleg nagyobbak lesznek, mint azok a gazdasági hasznok, amelyek a hálózat befektetőinél jelentkeznek, különösen a távoli régiókban, illetve az alacsony népsűrűségű vagy elnéptelenedett területeken. Ezáltal a piac működése túlságosan kevés helyhez kötött hálózatokra és mobilhálózatokra irányuló beruházást keletkeztet, különösen bizonyos területeken. |
| --- | --- |

46.

A széles sávú ágazatban a piaci hiányosság egyik formája a pozitív externáliákhoz kapcsolódhat, amelyeket a piaci szereplők nem internalizálnak. Míg például a helyhez kötött és a mobilhálózatok kulcsfontosságú támogató eszközök a további szolgáltatások nyújtása és az innováció szempontjából, az általános előnyök valószínűleg nagyobbak lesznek, mint azok a gazdasági hasznok, amelyek a hálózat befektetőinél jelentkeznek, különösen a távoli régiókban, illetve az alacsony népsűrűségű vagy elnéptelenedett területeken. Ezáltal a piac működése túlságosan kevés helyhez kötött hálózatokra és mobilhálózatokra irányuló beruházást keletkeztet, különösen bizonyos területeken.

| 47. | A sűrűséghatékonyságból következően a széles sávú hálózatok kiépítése általában jövedelmezőbb ott, ahol nagyobb és koncentráltabb a potenciális kereslet, azaz a sűrűn lakott területeken. A beruházás magas állandó költségei miatt a népesség sűrűségének csökkenésével az egységköltségek jelentősen megemelkednek. Ezért amennyiben a széles sávú hálózatokat piaci alapon építik ki, a népességnek csak egy része fedhető le nyereségesen velük. Az állami támogatás – bizonyos feltételek mellett – korrigálhatja a piaci hiányosságokat, javítva ezáltal a piacok hatékonyságát. |
| --- | --- |

47.

A sűrűséghatékonyságból következően a széles sávú hálózatok kiépítése általában jövedelmezőbb ott, ahol nagyobb és koncentráltabb a potenciális kereslet, azaz a sűrűn lakott területeken. A beruházás magas állandó költségei miatt a népesség sűrűségének csökkenésével az egységköltségek jelentősen megemelkednek. Ezért amennyiben a széles sávú hálózatokat piaci alapon építik ki, a népességnek csak egy része fedhető le nyereségesen velük. Az állami támogatás – bizonyos feltételek mellett – korrigálhatja a piaci hiányosságokat, javítva ezáltal a piacok hatékonyságát.

| 48. | Piaci hiányosság akkor is fennállhat, ha a meglévő vagy tervezett hálózat(ok) a szolgáltatásminőség és az árak optimálistól elmaradó kombinációját biztosítja/biztosítják a végfelhasználók számára (48). Ez állhat elő, ha: a) a felhasználók bizonyos kategóriái számára nem biztosítható a kielégítő szolgáltatás, vagy b) – főként a szabályozott nagykereskedelmi hozzáférési tarifák hiányában – a kiskereskedelmi ár magasabb lehet összehasonlítva az ország versenyképesebb, ugyanakkor egyéb szempontból összehasonlításra alkalmas területein vagy régióiban kínált ugyanazon szolgáltatásokéval. |
| --- | --- |

48.

Piaci hiányosság akkor is fennállhat, ha a meglévő vagy tervezett hálózat(ok) a szolgáltatásminőség és az árak optimálistól elmaradó kombinációját biztosítja/biztosítják a végfelhasználók számára (48). Ez állhat elő, ha: a) a felhasználók bizonyos kategóriái számára nem biztosítható a kielégítő szolgáltatás, vagy b) – főként a szabályozott nagykereskedelmi hozzáférési tarifák hiányában – a kiskereskedelmi ár magasabb lehet összehasonlítva az ország versenyképesebb, ugyanakkor egyéb szempontból összehasonlításra alkalmas területein vagy régióiban kínált ugyanazon szolgáltatásokéval.

| 49. | Ugyanakkor, amennyiben a helyhez kötött és a mobilhálózatok kiépítéséhez nyújtott állami támogatást olyan térségben használják fel, amelyet a piaci szereplők is általában kiválasztanak a beruházásaikhoz, illetve ahol már meg is történt a beruházás, ez már eleve jelentősen alááshatja a magánberuházók beruházásra való ösztönzöttségét. |
| --- | --- |

49.

Ugyanakkor, amennyiben a helyhez kötött és a mobilhálózatok kiépítéséhez nyújtott állami támogatást olyan térségben használják fel, amelyet a piaci szereplők is általában kiválasztanak a beruházásaikhoz, illetve ahol már meg is történt a beruházás, ez már eleve jelentősen alááshatja a magánberuházók beruházásra való ösztönzöttségét.

| 50. | Továbbá, amennyiben a piacok hatékony eredményt tudnak felmutatni, ezek azonban kohéziós politikai szempontból nem ítélhetők megfelelőnek, az állami támogatásra szükség lehet a szociális vagy regionális egyenlőtlenségek orvoslásához, kívánatosabb, méltányosabb piaci eredmény elérése érdekében. Ilyen körülmények között a széles sáv terén végrehajtott, jól irányzott állami beavatkozás hozzájárulhat a digitális szakadék csökkentéséhez (49). |
| --- | --- |

50.

Továbbá, amennyiben a piacok hatékony eredményt tudnak felmutatni, ezek azonban kohéziós politikai szempontból nem ítélhetők megfelelőnek, az állami támogatásra szükség lehet a szociális vagy regionális egyenlőtlenségek orvoslásához, kívánatosabb, méltányosabb piaci eredmény elérése érdekében. Ilyen körülmények között a széles sáv terén végrehajtott, jól irányzott állami beavatkozás hozzájárulhat a digitális szakadék csökkentéséhez (49).

| 51. | Egy adott helyzetben önmagában a piaci hiányosságok megléte nem indokolja kellően az állami beavatkozást. Az állami támogatásnak csak arra a piaci hiányosságra szabad irányulnia, amelyet más, kevésbé torzító szakpolitikák és intézkedések – például a rádióspektrum hatékony és eredményes használatára vonatkozó adminisztratív intézkedések vagy szabályozási kötelezettségek, beleértve a rádióspektrum-használati jogokhoz kapcsolódó lefedettségi és szolgáltatási kötelezettségeket – nem kezelnek. |
| --- | --- |

51.

Egy adott helyzetben önmagában a piaci hiányosságok megléte nem indokolja kellően az állami beavatkozást. Az állami támogatásnak csak arra a piaci hiányosságra szabad irányulnia, amelyet más, kevésbé torzító szakpolitikák és intézkedések – például a rádióspektrum hatékony és eredményes használatára vonatkozó adminisztratív intézkedések vagy szabályozási kötelezettségek, beleértve a rádióspektrum-használati jogokhoz kapcsolódó lefedettségi és szolgáltatási kötelezettségeket – nem kezelnek.

| 52. | A támogatás által a versenyre gyakorolt lehetséges torzító hatások további minimalizálása érdekében az állami beavatkozások magánberuházás-védelmi időszak alá vonhatók, amely legfeljebb 7 év lehet (50). |
| --- | --- |

52.

A támogatás által a versenyre gyakorolt lehetséges torzító hatások további minimalizálása érdekében az állami beavatkozások magánberuházás-védelmi időszak alá vonhatók, amely legfeljebb 7 év lehet (50).

5.2.2.1.   Piaci hiányosság fennállása a helyhez kötött hozzáférési hálózatok tekintetében

| 53. | A támogatásnak olyan területekre kell irányulnia, ahol nincs a végfelhasználók igényeinek kielégítésére alkalmas helyhez kötött hálózat, vagy ahol a releváns időtávon belül hitelt érdemlően nem terveznek ilyet kiépíteni. |
| --- | --- |

53.

A támogatásnak olyan területekre kell irányulnia, ahol nincs a végfelhasználók igényeinek kielégítésére alkalmas helyhez kötött hálózat, vagy ahol a releváns időtávon belül hitelt érdemlően nem terveznek ilyet kiépíteni.

| 54. | A piac fejlődésének jelenlegi szakaszában és tekintettel a végfelhasználók azonosított igényeire, piaci hiányosság állhat fenn, ha a piac nem biztosít és nem is valószínű, hogy biztosítani fog a végfelhasználók számára legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet (51). |
| --- | --- |

54.

A piac fejlődésének jelenlegi szakaszában és tekintettel a végfelhasználók azonosított igényeire, piaci hiányosság állhat fenn, ha a piac nem biztosít és nem is valószínű, hogy biztosítani fog a végfelhasználók számára legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet (51).

| 55. | Annak értékelése során, hogy a piac valószínűleg legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosít-e majd, figyelembe kell venni az ilyen hálózatok releváns időtávon belüli kiépítésére vonatkozó hiteles terveket (az 5.2.2.4.3. szakasznak megfelelően). |
| --- | --- |

55.

Annak értékelése során, hogy a piac valószínűleg legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosít-e majd, figyelembe kell venni az ilyen hálózatok releváns időtávon belüli kiépítésére vonatkozó hiteles terveket (az 5.2.2.4.3. szakasznak megfelelően).

| 56. | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy nem áll fenn piaci hiányosság azokon a területeken, ahol legalább egy, legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosító helyhez kötött hálózat van jelen vagy hitelt érdemlően terveznek ilyet kiépíteni, vagy ahol a meglévő hálózat(ok) fejleszthető(k) legalább 1 Gbps letöltési sebesség és legalább 150 Mbps feltöltési sebesség biztosítására. Egy hálózat akkor tekinthető ilyen sebességekre fejleszthetőnek, ha marginális beruházás – például az aktív elemek fejlesztése – alapján képes ilyen teljesítményt nyújtani. |
| --- | --- |

56.

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy nem áll fenn piaci hiányosság azokon a területeken, ahol legalább egy, legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosító helyhez kötött hálózat van jelen vagy hitelt érdemlően terveznek ilyet kiépíteni, vagy ahol a meglévő hálózat(ok) fejleszthető(k) legalább 1 Gbps letöltési sebesség és legalább 150 Mbps feltöltési sebesség biztosítására. Egy hálózat akkor tekinthető ilyen sebességekre fejleszthetőnek, ha marginális beruházás – például az aktív elemek fejlesztése – alapján képes ilyen teljesítményt nyújtani.

| 57. | Egy alternatív hálózatnak az 56. pontban leírt területeken történő kiépítésére irányuló állami beavatkozás torzíthatja a piaci dinamikát. A Bizottság ezért valószínűleg negatív véleményt fog alkotni az ilyen területeken egy további hálózat kiépítéséhez nyújtott állami támogatásról. |
| --- | --- |

57.

Egy alternatív hálózatnak az 56. pontban leírt területeken történő kiépítésére irányuló állami beavatkozás torzíthatja a piaci dinamikát. A Bizottság ezért valószínűleg negatív véleményt fog alkotni az ilyen területeken egy további hálózat kiépítéséhez nyújtott állami támogatásról.

| 58. | Azokon a területeken, ahol legalább két független, helyhez kötött szupergyors hálózat van jelen vagy hitelt érdemlően tervben, a széles sávú szolgáltatásokat jellemzően versenyfeltételek mellett nyújtják (infrastruktúra-alapú verseny). Ezért valószínű, hogy egy vagy több ilyen hálózat úgy fejlődik, hogy legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosít majd anélkül, hogy állami beavatkozásra lenne szükség. |
| --- | --- |

58.

Azokon a területeken, ahol legalább két független, helyhez kötött szupergyors hálózat van jelen vagy hitelt érdemlően tervben, a széles sávú szolgáltatásokat jellemzően versenyfeltételek mellett nyújtják (infrastruktúra-alapú verseny). Ezért valószínű, hogy egy vagy több ilyen hálózat úgy fejlődik, hogy legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosít majd anélkül, hogy állami beavatkozásra lenne szükség.

| 59. | Annak valószínűsége azonban, hogy az 58. pontban leírt területeken a hálózatok úgy fejlődnek, hogy legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosítsanak, az ilyen sebességet biztosítani képes hálózatok kiépítéséhez szükséges beruházások összegétől is függhet, figyelembe véve a technológiai fejlődés jelenlegi szakaszát. Következésképpen ezeken a területeken:






  a) | ha a meglévő vagy hitelt érdemlően tervezett hálózatok egyike sem biztosít legalább 300 Mbps letöltési sebességet (52), valószínűtlen, hogy legalább 1 Gbps letöltési sebesség és legalább 150 Mbps feltöltési sebesség irányába fejlődjenek. Ezért engedélyezhető az állami beavatkozás, amennyiben megfelel az ezen iránymutatásban meghatározott valamennyi összeegyeztethetőségi kritériumnak; |
| --- | --- | --- |

59.

Annak valószínűsége azonban, hogy az 58. pontban leírt területeken a hálózatok úgy fejlődnek, hogy legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosítsanak, az ilyen sebességet biztosítani képes hálózatok kiépítéséhez szükséges beruházások összegétől is függhet, figyelembe véve a technológiai fejlődés jelenlegi szakaszát. Következésképpen ezeken a területeken:

a)

ha a meglévő vagy hitelt érdemlően tervezett hálózatok egyike sem biztosít legalább 300 Mbps letöltési sebességet (52), valószínűtlen, hogy legalább 1 Gbps letöltési sebesség és legalább 150 Mbps feltöltési sebesség irányába fejlődjenek. Ezért engedélyezhető az állami beavatkozás, amennyiben megfelel az ezen iránymutatásban meghatározott valamennyi összeegyeztethetőségi kritériumnak;

| b) | ha a meglévő vagy hitelt érdemlően tervezett hálózatok közül legalább egy legalább 300 Mbps letöltési sebességet biztosít, de nem biztosít legalább 500 Mbps letöltési sebességet (53), a Bizottság részletesebb elemzést végez annak megállapítására, hogy a meglévő vagy hitelt érdemlően tervezett hálózat(ok) közül legalább egy fog-e fejlődni annyira, hogy 1 Gbps letöltési és 150 Mbps feltöltési sebességet biztosítson, és szükség van-e állami beavatkozásra. A Bizottság valószínűleg negatív véleményt fog alkotni az ilyen állami beavatkozásról, kivéve, ha a tagállam bizonyítja, hogy i) feltérképezés és nyilvános konzultáció alapján továbbra is fennáll a piaci hiányosság az azonosított célterületeken, mivel egyetlen hálózat sem fog olyan irányba fejlődni, hogy legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosítson, és ii) a tervezett állami beavatkozás megfelel az ezen iránymutatásban meghatározott valamennyi összeegyeztethetőségi kritériumnak; |
| --- | --- |

b)

ha a meglévő vagy hitelt érdemlően tervezett hálózatok közül legalább egy legalább 300 Mbps letöltési sebességet biztosít, de nem biztosít legalább 500 Mbps letöltési sebességet (53), a Bizottság részletesebb elemzést végez annak megállapítására, hogy a meglévő vagy hitelt érdemlően tervezett hálózat(ok) közül legalább egy fog-e fejlődni annyira, hogy 1 Gbps letöltési és 150 Mbps feltöltési sebességet biztosítson, és szükség van-e állami beavatkozásra. A Bizottság valószínűleg negatív véleményt fog alkotni az ilyen állami beavatkozásról, kivéve, ha a tagállam bizonyítja, hogy i) feltérképezés és nyilvános konzultáció alapján továbbra is fennáll a piaci hiányosság az azonosított célterületeken, mivel egyetlen hálózat sem fog olyan irányba fejlődni, hogy legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosítson, és ii) a tervezett állami beavatkozás megfelel az ezen iránymutatásban meghatározott valamennyi összeegyeztethetőségi kritériumnak;

| c) | ha a meglévő vagy hitelesen tervezett hálózatok legalább egyike biztosít legalább 500 Mbps letöltési sebességet, valószínű, hogy a meglévő vagy hitelesen tervezett hálózatok legalább egyike úgy fejlődik, hogy legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosítson. Ezért az állami támogatás általában szükségtelen, és a Bizottság valószínűleg negatív véleményt fog alkotni az ilyen állami beavatkozásról; |
| --- | --- |

c)

ha a meglévő vagy hitelesen tervezett hálózatok legalább egyike biztosít legalább 500 Mbps letöltési sebességet, valószínű, hogy a meglévő vagy hitelesen tervezett hálózatok legalább egyike úgy fejlődik, hogy legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosítson. Ezért az állami támogatás általában szükségtelen, és a Bizottság valószínűleg negatív véleményt fog alkotni az ilyen állami beavatkozásról;

| d) | a tagállam a b) és c) pont szerinti állami beavatkozás nyilvánossá tételének időpontjától számított 5 év (54) elteltével újraértékelheti a helyzetet, és bejelentheti jóváhagyásra az állami beavatkozást. Az ötéves időszak célja, hogy lehetőséget biztosítson a befektetőknek arra, hogy megkezdjék olyan magánfinanszírozású hálózatok kiépítését, amelyek legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosítanak. Az ilyen bejelentésnek új feltérképezésen és új nyilvános konzultáción kell alapulnia, amely igazolja, hogy továbbra is fennáll a piaci hiányosság, és bizonyítania kell, hogy a tervezett állami beavatkozás megfelel az ebben az iránymutatásban meghatározott valamennyi összeegyeztethetőségi kritériumnak. |
| --- | --- |

d)

a tagállam a b) és c) pont szerinti állami beavatkozás nyilvánossá tételének időpontjától számított 5 év (54) elteltével újraértékelheti a helyzetet, és bejelentheti jóváhagyásra az állami beavatkozást. Az ötéves időszak célja, hogy lehetőséget biztosítson a befektetőknek arra, hogy megkezdjék olyan magánfinanszírozású hálózatok kiépítését, amelyek legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet biztosítanak. Az ilyen bejelentésnek új feltérképezésen és új nyilvános konzultáción kell alapulnia, amely igazolja, hogy továbbra is fennáll a piaci hiányosság, és bizonyítania kell, hogy a tervezett állami beavatkozás megfelel az ebben az iránymutatásban meghatározott valamennyi összeegyeztethetőségi kritériumnak.

5.2.2.2.   Piaci hiányosság fennállása a mobil hozzáférési hálózatok tekintetében

| 60. | A Bizottság úgy véli, hogy piaci hiányosság azokon a területeken áll fenn, ahol nincs a végfelhasználók igényeinek kielégítésére alkalmas mobilhálózat, vagy ahol a releváns időtávon belül hitelt érdemlően nem terveznek ilyet kiépíteni (55). |
| --- | --- |

60.

A Bizottság úgy véli, hogy piaci hiányosság azokon a területeken áll fenn, ahol nincs a végfelhasználók igényeinek kielégítésére alkalmas mobilhálózat, vagy ahol a releváns időtávon belül hitelt érdemlően nem terveznek ilyet kiépíteni (55).

| 61. | A jelenlegi és jövőbeli hírközlési alkalmazások egyre nagyobb mértékben támaszkodnak olyan jól teljesítő mobilhálózatokra, amelyek széles területi alapon állnak rendelkezésre (56). A végfelhasználóknak igényük van a kommunikációra és az információhoz való hozzáférésre, amikor mozgásban vannak. Idővel várhatóan új gazdasági tevékenységek alakulnak ki, amelyek zökkenőmentes online hozzáférést igényelnek a jól teljesítő mobilszolgáltatásokhoz. E változással párhuzamosan a mobilhálózatok várhatóan úgy fognak fejlődni, hogy egyre jobb összekapcsoltságot nyújtanak. Bizonyos körülmények között a mobil összekapcsoltság hiánya vagy elégtelensége káros lehet bizonyos gazdasági tevékenységekre, például az iparra, a mezőgazdaságra, az idegenforgalomra vagy az összekapcsolt mobilitásra. A lakosság biztonságát is veszélyeztetheti (57). Ez különösen a távoli régiókat, az alacsony népsűrűségű vagy a nem lakott területeket érintheti. |
| --- | --- |

61.

A jelenlegi és jövőbeli hírközlési alkalmazások egyre nagyobb mértékben támaszkodnak olyan jól teljesítő mobilhálózatokra, amelyek széles területi alapon állnak rendelkezésre (56). A végfelhasználóknak igényük van a kommunikációra és az információhoz való hozzáférésre, amikor mozgásban vannak. Idővel várhatóan új gazdasági tevékenységek alakulnak ki, amelyek zökkenőmentes online hozzáférést igényelnek a jól teljesítő mobilszolgáltatásokhoz. E változással párhuzamosan a mobilhálózatok várhatóan úgy fognak fejlődni, hogy egyre jobb összekapcsoltságot nyújtanak. Bizonyos körülmények között a mobil összekapcsoltság hiánya vagy elégtelensége káros lehet bizonyos gazdasági tevékenységekre, például az iparra, a mezőgazdaságra, az idegenforgalomra vagy az összekapcsolt mobilitásra. A lakosság biztonságát is veszélyeztetheti (57). Ez különösen a távoli régiókat, az alacsony népsűrűségű vagy a nem lakott területeket érintheti.

| 62. | A további mobilhálózat kiépítéséhez nyújtott állami támogatás indokolatlanul torzíthatja a piaci dinamikát egy olyan területen, ahol már legalább egy olyan mobilhálózat működik, amely alkalmas kielégíteni a végfelhasználók igényeit, vagy hitelt érdemlően terveznek ilyet kiépíteni a releváns időtávon belül. |
| --- | --- |

62.

A további mobilhálózat kiépítéséhez nyújtott állami támogatás indokolatlanul torzíthatja a piaci dinamikát egy olyan területen, ahol már legalább egy olyan mobilhálózat működik, amely alkalmas kielégíteni a végfelhasználók igényeit, vagy hitelt érdemlően terveznek ilyet kiépíteni a releváns időtávon belül.

| 63. | A mobilhálózatnak a 62. pontban említett területeken történő kiépítéséhez nyújtott állami támogatás akkor tekinthető szükségesnek, ha bizonyítást nyer, hogy a következő feltételek teljesülnek: a) a meglévő vagy hitelesen tervezett mobilhálózat nem nyújt megfelelő minőségű szolgáltatásokat a végfelhasználók számára változó igényeik kielégítéséhez; és b) az állami beavatkozás biztosítja a szolgáltatások ilyen minőségét, ezáltal olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac nem tud megvalósítani (58). |
| --- | --- |

63.

A mobilhálózatnak a 62. pontban említett területeken történő kiépítéséhez nyújtott állami támogatás akkor tekinthető szükségesnek, ha bizonyítást nyer, hogy a következő feltételek teljesülnek: a) a meglévő vagy hitelesen tervezett mobilhálózat nem nyújt megfelelő minőségű szolgáltatásokat a végfelhasználók számára változó igényeik kielégítéséhez; és b) az állami beavatkozás biztosítja a szolgáltatások ilyen minőségét, ezáltal olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac nem tud megvalósítani (58).

| 64. | Állami beavatkozásra lehet szükség bizonyos körülmények között az azonosított használati esetekhez kapcsolódó konkrét piaci hiányosságok kezeléséhez még egy 4G vagy 5G hálózat megléte esetén is, ha e hálózat nem nyújt és nem is valószínű, hogy megfelelő minőségű szolgáltatást fog nyújtani a végfelhasználók számára ahhoz, hogy kielégítse változó igényeiket. Az új gazdasági tevékenységekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos ilyen használati esetek szükségessé tehetik a következőket: a) zökkenőmentes online hozzáférés (például összekapcsolt és automatizált mobilitás a közlekedési útvonalak mentén), b) bizonyos minimális sebességek és kapacitás, c) egyéb sajátos jellemzők, mint például az alacsonyabb késleltetés, a hálózatvirtualizáció vagy a több terminál összekapcsolására való képesség az ipar vagy a mezőgazdaság számára. . |
| --- | --- |

64.

Állami beavatkozásra lehet szükség bizonyos körülmények között az azonosított használati esetekhez kapcsolódó konkrét piaci hiányosságok kezeléséhez még egy 4G vagy 5G hálózat megléte esetén is, ha e hálózat nem nyújt és nem is valószínű, hogy megfelelő minőségű szolgáltatást fog nyújtani a végfelhasználók számára ahhoz, hogy kielégítse változó igényeiket. Az új gazdasági tevékenységekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos ilyen használati esetek szükségessé tehetik a következőket: a) zökkenőmentes online hozzáférés (például összekapcsolt és automatizált mobilitás a közlekedési útvonalak mentén), b) bizonyos minimális sebességek és kapacitás, c) egyéb sajátos jellemzők, mint például az alacsonyabb késleltetés, a hálózatvirtualizáció vagy a több terminál összekapcsolására való képesség az ipar vagy a mezőgazdaság számára. .

| 65. | Főszabály szerint még piaci hiányosság fennállása esetén sem nyújtható és használható fel állami támogatás jogi kötelezettségek, például a rádióspektrum-használati joggal összefüggő kötelezettségek teljesítéséhez. Állami támogatás azonban nyújtható akkor és olyan mértékben, amikor és amennyiben szükséges az igazolt végfelhasználói igények kielégítéséhez szükséges további, az ilyen jogi kötelezettségek teljesítéséhez már előírt mértéket meghaladó szolgáltatásminőség biztosításához. Ez a támogatás csak a szolgáltatás minőségének javításához szükséges többletköltségeket fedezéséhez szükséges mértékben nyújtható. |
| --- | --- |

65.

Főszabály szerint még piaci hiányosság fennállása esetén sem nyújtható és használható fel állami támogatás jogi kötelezettségek, például a rádióspektrum-használati joggal összefüggő kötelezettségek teljesítéséhez. Állami támogatás azonban nyújtható akkor és olyan mértékben, amikor és amennyiben szükséges az igazolt végfelhasználói igények kielégítéséhez szükséges további, az ilyen jogi kötelezettségek teljesítéséhez már előírt mértéket meghaladó szolgáltatásminőség biztosításához. Ez a támogatás csak a szolgáltatás minőségének javításához szükséges többletköltségeket fedezéséhez szükséges mértékben nyújtható.

| 66. | Amennyiben egy adott területen legalább egy olyan mobilhálózat van, vagy a releváns időtávon belül lesz, amely képes a végfelhasználók alakuló igényeinek kielégítésére (lásd: 61., 63. és 64. pont), egy egyenértékű képességekkel rendelkező további mobilhálózat állami támogatása elvben a verseny elfogadhatatlan torzulásához vezetne, és kiszorítaná a magánberuházásokat. A Bizottság valószínűleg negatív véleményt fog alkotni az ilyen állami beavatkozásokról. |
| --- | --- |

66.

Amennyiben egy adott területen legalább egy olyan mobilhálózat van, vagy a releváns időtávon belül lesz, amely képes a végfelhasználók alakuló igényeinek kielégítésére (lásd: 61., 63. és 64. pont), egy egyenértékű képességekkel rendelkező további mobilhálózat állami támogatása elvben a verseny elfogadhatatlan torzulásához vezetne, és kiszorítaná a magánberuházásokat. A Bizottság valószínűleg negatív véleményt fog alkotni az ilyen állami beavatkozásokról.

5.2.2.3.   Piaci hiányosság fennállása a felhordó hálózatok tekintetében

| 67. | A felhordó hálózatok szükséges előfeltételei a hozzáférési hálózatok kiépítésének. A felhordó hálózatok az összes hozzáférési hálózat és technológia javára ösztönözhetik a versenyt a hozzáférési területeken. Egy jól teljesítő felhordó hálózat ösztönözheti a végfelhasználók összekapcsolására irányuló magánberuházásokat, feltéve, hogy valamennyi hozzáférést igénylő és valamennyi technológia számára biztosítja a nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes nagykereskedelmi hozzáférést. Magánberuházások hiányában szükség lehet a felhordó hálózatokhoz nyújtott állami támogatásra, hogy élénkítse a versenyt és a beruházásokat a hozzáférés szintjén, mivel lehetővé teszi a hozzáférést igénylők számára, hogy hozzáférési hálózatokat építsenek ki és konnektivitási szolgáltatásokat nyújtsanak a végfelhasználóknak. |
| --- | --- |

67.

A felhordó hálózatok szükséges előfeltételei a hozzáférési hálózatok kiépítésének. A felhordó hálózatok az összes hozzáférési hálózat és technológia javára ösztönözhetik a versenyt a hozzáférési területeken. Egy jól teljesítő felhordó hálózat ösztönözheti a végfelhasználók összekapcsolására irányuló magánberuházásokat, feltéve, hogy valamennyi hozzáférést igénylő és valamennyi technológia számára biztosítja a nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes nagykereskedelmi hozzáférést. Magánberuházások hiányában szükség lehet a felhordó hálózatokhoz nyújtott állami támogatásra, hogy élénkítse a versenyt és a beruházásokat a hozzáférés szintjén, mivel lehetővé teszi a hozzáférést igénylők számára, hogy hozzáférési hálózatokat építsenek ki és konnektivitási szolgáltatásokat nyújtsanak a végfelhasználóknak.

| 68. | Mivel a felhordó hálózatok különböző helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok forgalmát továbbítják, lényegesen nagyobb átviteli kapacitásra van szükségük, mint az egyedi hozzáférési hálózatoknak. A felhordó hálózatoknak az élettartamuk során a szükséges kapacitás jelentős növekedését kell kiszolgálniuk. Ez a végfelhasználók igényeinek és a helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok folyamatos gyors fejlesztésének tudható be, ahol egyre nagyobb az igény az adatátvitel javítására és a teljesítmény növelésére (többek között az új mobil generációk számára is). Annak elkerülése érdekében, hogy a felhordó hálózat szűk keresztmetszetté váljon, szükség lehet arra, hogy kapacitását a jól teljesítő helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok kiépítésével párhuzamosan növeljék. Piaci hiányosság állhat fenn tehát akkor, ha a meglévő vagy tervezett felhordó kapacitás nem képes megbirkózni a megfelelő helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok várható fejlődésével a jelenlegi és jövőbeli végfelhasználói igények alapján. A technológiai fejlődés jelenlegi szakaszában a kapacitás iránti kereslet növekedése általában kezelhető száloptikás vagy olyan más technológiákon alapuló felhordó hálózatokkal, amelyek képesek ugyanolyan szintű teljesítményt és megbízhatóságot biztosítani, mint a száloptikás felhordó hálózatok. Piaci hiányosság állhat tehát fenn, ha nincs felhordó hálózat, vagy a meglévő vagy hitelt érdemlően tervezett felhordó hálózat nem száloptikás, vagy nem olyan más technológiákon alapul, amelyek képesek ugyanolyan szintű teljesítményt és megbízhatóságot biztosítani, mint az optikai szál. |
| --- | --- |

68.

Mivel a felhordó hálózatok különböző helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok forgalmát továbbítják, lényegesen nagyobb átviteli kapacitásra van szükségük, mint az egyedi hozzáférési hálózatoknak. A felhordó hálózatoknak az élettartamuk során a szükséges kapacitás jelentős növekedését kell kiszolgálniuk. Ez a végfelhasználók igényeinek és a helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok folyamatos gyors fejlesztésének tudható be, ahol egyre nagyobb az igény az adatátvitel javítására és a teljesítmény növelésére (többek között az új mobil generációk számára is). Annak elkerülése érdekében, hogy a felhordó hálózat szűk keresztmetszetté váljon, szükség lehet arra, hogy kapacitását a jól teljesítő helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok kiépítésével párhuzamosan növeljék. Piaci hiányosság állhat fenn tehát akkor, ha a meglévő vagy tervezett felhordó kapacitás nem képes megbirkózni a megfelelő helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok várható fejlődésével a jelenlegi és jövőbeli végfelhasználói igények alapján. A technológiai fejlődés jelenlegi szakaszában a kapacitás iránti kereslet növekedése általában kezelhető száloptikás vagy olyan más technológiákon alapuló felhordó hálózatokkal, amelyek képesek ugyanolyan szintű teljesítményt és megbízhatóságot biztosítani, mint a száloptikás felhordó hálózatok. Piaci hiányosság állhat tehát fenn, ha nincs felhordó hálózat, vagy a meglévő vagy hitelt érdemlően tervezett felhordó hálózat nem száloptikás, vagy nem olyan más technológiákon alapul, amelyek képesek ugyanolyan szintű teljesítményt és megbízhatóságot biztosítani, mint az optikai szál.

| 69. | A meglévő felhordó hálózat alapul szolgáló technológiájától függetlenül piaci hiányosság állhat fenn, ha a meglévő felhordó hálózat a szolgáltatásminőség és az árak optimálistól elmaradó kombinációját biztosítja. Például egy tagállam bizonyíthatja, hogy a meglévő felhordó hálózaton keresztüli hozzáférési feltételek megakadályozhatják új vagy jobb teljesítményt nyújtó, helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok kiépítését, mivel a hozzáférést igénylők bizonyos kategóriáit nem szolgálják ki megfelelően (59), vagy mert a nagykereskedelmi hozzáférési árak magasabbak lehetnek, mint a tagállam versenyképesebb, de egyébként összehasonlítható területein vagy régióiban kínált ugyanazon szolgáltatásokért felszámított árak, és a problémát nem lehet ágazati szabályozással orvosolni (60). |
| --- | --- |

69.

A meglévő felhordó hálózat alapul szolgáló technológiájától függetlenül piaci hiányosság állhat fenn, ha a meglévő felhordó hálózat a szolgáltatásminőség és az árak optimálistól elmaradó kombinációját biztosítja. Például egy tagállam bizonyíthatja, hogy a meglévő felhordó hálózaton keresztüli hozzáférési feltételek megakadályozhatják új vagy jobb teljesítményt nyújtó, helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok kiépítését, mivel a hozzáférést igénylők bizonyos kategóriáit nem szolgálják ki megfelelően (59), vagy mert a nagykereskedelmi hozzáférési árak magasabbak lehetnek, mint a tagállam versenyképesebb, de egyébként összehasonlítható területein vagy régióiban kínált ugyanazon szolgáltatásokért felszámított árak, és a problémát nem lehet ágazati szabályozással orvosolni (60).

5.2.2.4.   Az állami beavatkozás szükségességének megállapítására szolgáló eszközök

| 70. | Annak megállapításához, hogy egy adott területen szükség van-e állami beavatkozásra, a tagállamoknak részletes feltérképezés és nyilvános konzultáció alapján, az 5.2.2.4.1 és 5.2.2.4.2 szakasszal összhangban ellenőrizniük kell azon helyhez kötött hozzáférési hálózatok, mobil hozzáférési hálózatok vagy felhordó hálózatok teljesítményét, amelyek fennállnak, vagy amelyeket hitelt érdemlően terveznek kiépíteni a célterületen a releváns időtávon belül. |
| --- | --- |

70.

Annak megállapításához, hogy egy adott területen szükség van-e állami beavatkozásra, a tagállamoknak részletes feltérképezés és nyilvános konzultáció alapján, az 5.2.2.4.1 és 5.2.2.4.2 szakasszal összhangban ellenőrizniük kell azon helyhez kötött hozzáférési hálózatok, mobil hozzáférési hálózatok vagy felhordó hálózatok teljesítményét, amelyek fennállnak, vagy amelyeket hitelt érdemlően terveznek kiépíteni a célterületen a releváns időtávon belül.

| 71. | A tagállamok jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a célterületek meghatározása tekintetében. Ugyanakkor a Bizottság arra ösztönzi őket, hogy e területek meghatározásakor vegyék figyelembe a gazdasági, földrajzi és társadalmi feltételeket. |
| --- | --- |

71.

A tagállamok jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a célterületek meghatározása tekintetében. Ugyanakkor a Bizottság arra ösztönzi őket, hogy e területek meghatározásakor vegyék figyelembe a gazdasági, földrajzi és társadalmi feltételeket.

5.2.2.4.1.   Részletes feltérképezés és lefedettség-elemzés

| 72. | A tagállamoknak részletes feltérképezés útján meg kell határozniuk azokat a földrajzi területeket (célterületeket), amelyek az állami támogatási beavatkozás keretében támogathatók, az adott területen meglévő vagy hitelt érdemlően tervezett hálózatok teljesítményének objektív bemutatása alapján. |
| --- | --- |

72.

A tagállamoknak részletes feltérképezés útján meg kell határozniuk azokat a földrajzi területeket (célterületeket), amelyek az állami támogatási beavatkozás keretében támogathatók, az adott területen meglévő vagy hitelt érdemlően tervezett hálózatok teljesítményének objektív bemutatása alapján.

| 73. | Ami a helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok kiépítését támogató állami támogatást illeti, a feltérképezésnek a következő kritériumoknak kell megfelelnie:






  a) | a teljesítményt legalább azon letöltési sebességekben és adott esetben feltöltési sebességekben (61) kifejezve kell jellemezni, amelyek csúcsidei feltételek mellett jelenleg vagy a jövőben a végfelhasználók rendelkezésére állnak (62); Megfelelően figyelembe kell venni minden olyan szűk keresztmetszetet, amely megakadályozhatja e teljesítmény elérését (például a felhordó hálózatra vonatkozóan); |
| --- | --- | --- |

73.

Ami a helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok kiépítését támogató állami támogatást illeti, a feltérképezésnek a következő kritériumoknak kell megfelelnie:

a)

a teljesítményt legalább azon letöltési sebességekben és adott esetben feltöltési sebességekben (61) kifejezve kell jellemezni, amelyek csúcsidei feltételek mellett jelenleg vagy a jövőben a végfelhasználók rendelkezésére állnak (62); Megfelelően figyelembe kell venni minden olyan szűk keresztmetszetet, amely megakadályozhatja e teljesítmény elérését (például a felhordó hálózatra vonatkozóan);

| b) | a feltérképezés a következőképpen végzendő: i. a helyhez kötött vezetékes hálózatok esetében a csatlakoztatható helyszínek címe alapján; ii. vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok és mobilhálózatok esetében pedig a csatlakoztatható helyszínek címe alapján vagy legfeljebb 100×100 méteres négyzethálók alapján (63). |
| --- | --- |

b)

a feltérképezés a következőképpen végzendő: i. a helyhez kötött vezetékes hálózatok esetében a csatlakoztatható helyszínek címe alapján; ii. vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok és mobilhálózatok esetében pedig a csatlakoztatható helyszínek címe alapján vagy legfeljebb 100×100 méteres négyzethálók alapján (63).

| 74. | A tagállamok figyelembe vehetik az I. mellékletben ismertetett feltérképezési módszereket. |
| --- | --- |

74.

A tagállamok figyelembe vehetik az I. mellékletben ismertetett feltérképezési módszereket.

| 75. | Ami a felhordó hálózatok kiépítését támogató állami támogatást illeti, a tagállamoknak fel kell térképezniük a meglévő vagy a releváns időtávon belül hitelt érdemlően tervezett felhordó hálózatok teljesítményét. Amennyiben a hálózat kiépítése egyúttal hozzáférési hálózat és a hozzáférési hálózat működéséhez szükséges felhordó hálózat kiépítését is magában foglalja, nincs szükség a felhordó hálózatok külön feltérképezésére. |
| --- | --- |

75.

Ami a felhordó hálózatok kiépítését támogató állami támogatást illeti, a tagállamoknak fel kell térképezniük a meglévő vagy a releváns időtávon belül hitelt érdemlően tervezett felhordó hálózatok teljesítményét. Amennyiben a hálózat kiépítése egyúttal hozzáférési hálózat és a hozzáférési hálózat működéséhez szükséges felhordó hálózat kiépítését is magában foglalja, nincs szükség a felhordó hálózatok külön feltérképezésére.

| 76. | A tagállamoknak nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük a célterület feltérképezéséhez használt módszertant és az alapul szolgáló műszaki kritériumokat (például a kihasználtsági tényezőt és a cellaterhelést). |
| --- | --- |

76.

A tagállamoknak nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük a célterület feltérképezéséhez használt módszertant és az alapul szolgáló műszaki kritériumokat (például a kihasználtsági tényezőt és a cellaterhelést).

| 77. | A nemzeti szabályozó hatósággal folytatott konzultáció az 5.2.4.6. szakaszban foglaltak szerint ajánlott. |
| --- | --- |

77.

A nemzeti szabályozó hatósággal folytatott konzultáció az 5.2.4.6. szakaszban foglaltak szerint ajánlott.

5.2.2.4.2.   Nyilvános konzultáció

| 78. | A tagállamoknak konzultáció céljából közzé kell tenniük a tervezett állami beavatkozás főbb jellemzőit és a feltérképezés során azonosított célterületek listáját (64). Ezeket az információkat nemzeti és regionális szinten, nyilvánosan elérhető weboldalon (65) kell közzétenni. |
| --- | --- |

78.

A tagállamoknak konzultáció céljából közzé kell tenniük a tervezett állami beavatkozás főbb jellemzőit és a feltérképezés során azonosított célterületek listáját (64). Ezeket az információkat nemzeti és regionális szinten, nyilvánosan elérhető weboldalon (65) kell közzétenni.

| 79. | A nyilvános konzultáció során fel kell kérni az érdekelt feleket, hogy a) tegyék meg észrevételeiket a tervezett állami beavatkozással, annak kialakításával és fő jellemzőivel kapcsolatban, és b) és nyújtsanak be megalapozott információkat a célterületen meglévő vagy a releváns időtávon belül hitelt érdemlően kiépíteni tervezett hálózatokról (66). |
| --- | --- |

79.

A nyilvános konzultáció során fel kell kérni az érdekelt feleket, hogy a) tegyék meg észrevételeiket a tervezett állami beavatkozással, annak kialakításával és fő jellemzőivel kapcsolatban, és b) és nyújtsanak be megalapozott információkat a célterületen meglévő vagy a releváns időtávon belül hitelt érdemlően kiépíteni tervezett hálózatokról (66).

| 80. | A várható releváns időtáv mérlegelésekor a tagállamoknak minden olyan szempontot figyelembe kell venniük, amelytől észszerűen várható, hogy befolyásolhatja az új hálózat kiépítésének időtartamát (azaz a kiválasztási eljáráshoz szükséges idő, a lehetséges jogi eljárások és kifogásolások, a szolgalmi jogok és engedélyek megszerzéséhez szükséges idő, a nemzeti jogszabályokból eredő egyéb kötelezettségek, az építési munkákhoz szükséges kapacitás elérhetősége stb.). Ha a tervezett államilag finanszírozott hálózat kiépítése (az üzembe helyezésig) a becsültnél hosszabb időt vesz igénybe, új feltérképezésre és új nyilvános konzultációra van szükség. |
| --- | --- |

80.

A várható releváns időtáv mérlegelésekor a tagállamoknak minden olyan szempontot figyelembe kell venniük, amelytől észszerűen várható, hogy befolyásolhatja az új hálózat kiépítésének időtartamát (azaz a kiválasztási eljáráshoz szükséges idő, a lehetséges jogi eljárások és kifogásolások, a szolgalmi jogok és engedélyek megszerzéséhez szükséges idő, a nemzeti jogszabályokból eredő egyéb kötelezettségek, az építési munkákhoz szükséges kapacitás elérhetősége stb.). Ha a tervezett államilag finanszírozott hálózat kiépítése (az üzembe helyezésig) a becsültnél hosszabb időt vesz igénybe, új feltérképezésre és új nyilvános konzultációra van szükség.

| 81. | Függetlenül attól, hogy a feltérképezés során a tagállam gyűjtött-e már információkat a jövőbeli beruházásokra vonatkozó tervekről, a nyilvános konzultációnak mindig tartalmaznia kell a legfrissebb feltérképezés eredményeit. Erre azért van szükség, hogy a lehető legkisebbre csökkenjen a verseny esetleges indokolatlan torzulása a célterületen már hálózatokat vagy szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és a releváns időtávra vonatkozóan már hiteles beruházási tervvel rendelkező vállalkozások tekintetében. |
| --- | --- |

81.

Függetlenül attól, hogy a feltérképezés során a tagállam gyűjtött-e már információkat a jövőbeli beruházásokra vonatkozó tervekről, a nyilvános konzultációnak mindig tartalmaznia kell a legfrissebb feltérképezés eredményeit. Erre azért van szükség, hogy a lehető legkisebbre csökkenjen a verseny esetleges indokolatlan torzulása a célterületen már hálózatokat vagy szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és a releváns időtávra vonatkozóan már hiteles beruházási tervvel rendelkező vállalkozások tekintetében.

| 82. | A nyilvános konzultációnak legalább 30 napig kell tartania. A nyilvános konzultáció lezárulta után a tagállamnak egy éven belül meg kell indítania a versenyeztetéses kiválasztási eljárást vagy meg kell kezdenie az érintett projekt végrehajtását (67) a közvetlen beruházási modellek esetében. Ha a tagállam ezen az időn belül nem indítja meg a versenyeztetéses kiválasztási eljárást vagy az államilag finanszírozott projekt végrehajtását, új nyilvános konzultációt kell lefolytatnia mielőtt versenyeztetéses kiválasztási eljárást indíthatna vagy végrehajthatná az államilag finanszírozott projektet. |
| --- | --- |

82.

A nyilvános konzultációnak legalább 30 napig kell tartania. A nyilvános konzultáció lezárulta után a tagállamnak egy éven belül meg kell indítania a versenyeztetéses kiválasztási eljárást vagy meg kell kezdenie az érintett projekt végrehajtását (67) a közvetlen beruházási modellek esetében. Ha a tagállam ezen az időn belül nem indítja meg a versenyeztetéses kiválasztási eljárást vagy az államilag finanszírozott projekt végrehajtását, új nyilvános konzultációt kell lefolytatnia mielőtt versenyeztetéses kiválasztási eljárást indíthatna vagy végrehajthatná az államilag finanszírozott projektet.

| 83. | A nyilvános konzultáció eredményeiről ajánlott konzultálni a nemzeti szabályozó hatósággal (68). |
| --- | --- |

83.

A nyilvános konzultáció eredményeiről ajánlott konzultálni a nemzeti szabályozó hatósággal (68).

5.2.2.4.3.   Bevált gyakorlatok: magánberuházási tervek értékelése a nyilvános konzultáció keretében

| 84. | Fennáll annak a kockázata, hogy ha az érdekelt felek a nyilvános konzultáció keretében pusztán „érdeklődésüket fejezik ki” a célterületre vonatkozó jövőbeli magánberuházási tervek iránt, az késleltetheti a széles sávú hálózatok kiépítését, ha erre a magánberuházásra később nem kerül sor, miközben az állami beavatkozás elakadt. |
| --- | --- |

84.

Fennáll annak a kockázata, hogy ha az érdekelt felek a nyilvános konzultáció keretében pusztán „érdeklődésüket fejezik ki” a célterületre vonatkozó jövőbeli magánberuházási tervek iránt, az késleltetheti a széles sávú hálózatok kiépítését, ha erre a magánberuházásra később nem kerül sor, miközben az állami beavatkozás elakadt.

| 85. | Annak a kockázatnak a csökkentése érdekében, hogy az állami beavatkozást olyan jövőbeli beruházásokra vonatkozó tervek alapján akadályozzák meg, amelyek később nem valósulnak meg, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy felkérik az érdekelt feleket, hogy megfelelő és a kért információk szintjével arányos határidőn belül szolgáltassanak bizonyítékot beruházási terveik hitelességének alátámasztására (69). Ez a bizonyíték magában foglalhat többek között egy (például minden 6 hónapos időszakra vonatkozó) mérföldköveket tartalmazó részletes kiépítési tervet, amely bizonyítja, hogy a beruházás a releváns időtávon belül megvalósul és hasonló teljesítményt biztosít, mint a tervezett államilag finanszírozott hálózat. |
| --- | --- |

85.

Annak a kockázatnak a csökkentése érdekében, hogy az állami beavatkozást olyan jövőbeli beruházásokra vonatkozó tervek alapján akadályozzák meg, amelyek később nem valósulnak meg, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy felkérik az érdekelt feleket, hogy megfelelő és a kért információk szintjével arányos határidőn belül szolgáltassanak bizonyítékot beruházási terveik hitelességének alátámasztására (69). Ez a bizonyíték magában foglalhat többek között egy (például minden 6 hónapos időszakra vonatkozó) mérföldköveket tartalmazó részletes kiépítési tervet, amely bizonyítja, hogy a beruházás a releváns időtávon belül megvalósul és hasonló teljesítményt biztosít, mint a tervezett államilag finanszírozott hálózat.

| 86. | A bejelentett teljesítmény és lefedettség hitelességének értékeléséhez a tagállamok – indokolt és megfelelő esetben – ugyanazokat a kritériumokat alkalmazhatják, amelyeket a meglévő hálózatok teljesítményének értékelésére használnak. |
| --- | --- |

86.

A bejelentett teljesítmény és lefedettség hitelességének értékeléséhez a tagállamok – indokolt és megfelelő esetben – ugyanazokat a kritériumokat alkalmazhatják, amelyeket a meglévő hálózatok teljesítményének értékelésére használnak.

| 87. | A jövőbeli beruházásokra vonatkozó tervek hitelességének értékelésekor a tagállamok különösen a következő kritériumokat vehetik figyelembe:






  a) | az érdekelt fél többek között a következő megfelelő kritériumokra épülő, a projekttel kapcsolatos üzleti tervet nyújtott-e be: időkeret, költségvetés, a megcélzott helyszínek elhelyezkedése, a nyújtandó szolgáltatás minősége, a kiépítendő hálózat és technológia típusa és a használatbavételi arány; |
| --- | --- | --- |

87.

A jövőbeli beruházásokra vonatkozó tervek hitelességének értékelésekor a tagállamok különösen a következő kritériumokat vehetik figyelembe:

a)

az érdekelt fél többek között a következő megfelelő kritériumokra épülő, a projekttel kapcsolatos üzleti tervet nyújtott-e be: időkeret, költségvetés, a megcélzott helyszínek elhelyezkedése, a nyújtandó szolgáltatás minősége, a kiépítendő hálózat és technológia típusa és a használatbavételi arány;

| b) | az adott érdekelt fél olyan hiteles, magas szintű projekttervet nyújtott-e be, amely megfelelően figyelembe veszi a projekt jelentősebb mérföldköveit, például a közigazgatási eljárásokat és engedélyeket (beleértve a szolgalmi jogokat, a környezetvédelmi engedélyeket, a biztonsági és védelmi rendelkezéseket), az építési munkákat, a hálózat kiépítésének befejezését, az üzemelés megkezdését és a szolgáltatások végfelhasználók számára történő nyújtását; |
| --- | --- |

b)

az adott érdekelt fél olyan hiteles, magas szintű projekttervet nyújtott-e be, amely megfelelően figyelembe veszi a projekt jelentősebb mérföldköveit, például a közigazgatási eljárásokat és engedélyeket (beleértve a szolgalmi jogokat, a környezetvédelmi engedélyeket, a biztonsági és védelmi rendelkezéseket), az építési munkákat, a hálózat kiépítésének befejezését, az üzemelés megkezdését és a szolgáltatások végfelhasználók számára történő nyújtását;

| c) | a vállalat mérete megfelel-e a beruházás méretének; |
| --- | --- |

c)

a vállalat mérete megfelel-e a beruházás méretének;

| d) | az érdekelt felek által a hasonló projektek terén elért eredmények; |
| --- | --- |

d)

az érdekelt felek által a hasonló projektek terén elért eredmények;

| e) | amennyiben szükséges és helyénvaló, a tervezett hálózat kulcsfontosságú részeinek (bázisállomások, jelenléti pontok stb.) földrajzi koordinátái. |
| --- | --- |

e)

amennyiben szükséges és helyénvaló, a tervezett hálózat kulcsfontosságú részeinek (bázisállomások, jelenléti pontok stb.) földrajzi koordinátái.

| 88. | Amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy a magánberuházási tervek hitelesek, dönthet úgy, hogy felkéri az érintett érdekelt feleket kötelezettségvállalási megállapodások aláírására, amelyek magukban foglalhatják a meghatározott mérföldköveik tekintetében elért előrehaladásról való beszámolási kötelezettséget is. |
| --- | --- |

88.

Amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy a magánberuházási tervek hitelesek, dönthet úgy, hogy felkéri az érintett érdekelt feleket kötelezettségvállalási megállapodások aláírására, amelyek magukban foglalhatják a meghatározott mérföldköveik tekintetében elért előrehaladásról való beszámolási kötelezettséget is.

| 89. | Az az érintett érdekelt felek felelőssége, hogy a vonatkozó uniós (70) vagy nemzeti szabályokkal összhangban érdemi információkat szolgáltassanak. |
| --- | --- |

89.

Az az érintett érdekelt felek felelőssége, hogy a vonatkozó uniós (70) vagy nemzeti szabályokkal összhangban érdemi információkat szolgáltassanak.

| 90. | A tagállamnak ajánlott konzultálnia a nemzeti szabályozó hatósággal a jövőbeli beruházásokra vonatkozó tervek hitelességével kapcsolatos tagállami értékelésről (71). |
| --- | --- |

90.

A tagállamnak ajánlott konzultálnia a nemzeti szabályozó hatósággal a jövőbeli beruházásokra vonatkozó tervek hitelességével kapcsolatos tagállami értékelésről (71).

| 91. | A tagállamnak ajánlott értékelésük eredményeit és következtetéseik indokait minden olyan érdekelt féllel közölniük, amely információkat nyújtott be magánberuházásokra vonatkozó terveiről. |
| --- | --- |

91.

A tagállamnak ajánlott értékelésük eredményeit és következtetéseik indokait minden olyan érdekelt féllel közölniük, amely információkat nyújtott be magánberuházásokra vonatkozó terveiről.

5.2.2.4.4.   Bevált gyakorlatok: a magánberuházási tervek végrehajtásának utólagos nyomon követése

| 92. | Amennyiben a tagállam úgy ítéli meg, hogy a benyújtott magánberuházási tervek hitelesek, és következésképpen a megfelelő területet kivették az állami beavatkozás hatálya alól, dönthet úgy, hogy kötelezi az adott terveket benyújtó érdekelt feleket, hogy rendszeresen tegyenek jelentést a hálózatkiépítésre vonatkozóan megállapított mérföldkövek teljesítéséről és a szolgáltatásnyújtásról. |
| --- | --- |

92.

Amennyiben a tagállam úgy ítéli meg, hogy a benyújtott magánberuházási tervek hitelesek, és következésképpen a megfelelő területet kivették az állami beavatkozás hatálya alól, dönthet úgy, hogy kötelezi az adott terveket benyújtó érdekelt feleket, hogy rendszeresen tegyenek jelentést a hálózatkiépítésre vonatkozóan megállapított mérföldkövek teljesítéséről és a szolgáltatásnyújtásról.

| 93. | Ha a tagállam olyan eltéréseket állapít meg a benyújtott tervtől, amelyek arra utalnak, hogy a projekt nem valósul majd meg, vagy ha a tagállamnak elegendő oka van kételkedni abban, hogy a beruházás a bejelentett módon fog megvalósulni, dönthet úgy, hogy olyan további információkat kér az érintett érdekelt felektől, amelyek igazolják a bejelentett beruházás folyamatos hitelességét. |
| --- | --- |

93.

Ha a tagállam olyan eltéréseket állapít meg a benyújtott tervtől, amelyek arra utalnak, hogy a projekt nem valósul majd meg, vagy ha a tagállamnak elegendő oka van kételkedni abban, hogy a beruházás a bejelentett módon fog megvalósulni, dönthet úgy, hogy olyan további információkat kér az érintett érdekelt felektől, amelyek igazolják a bejelentett beruházás folyamatos hitelességét.

| 94. | Ha a tagállamnak komoly kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy a beruházás a bejelentésnek megfelelően valósul-e meg, a releváns időtávon belül bármikor dönthet úgy, hogy a beruházás által érintett területeket bevonja egy új nyilvános konzultációba annak ellenőrzése céljából, hogy azok jogosultak lehetnek-e állami beavatkozásra. |
| --- | --- |

94.

Ha a tagállamnak komoly kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy a beruházás a bejelentésnek megfelelően valósul-e meg, a releváns időtávon belül bármikor dönthet úgy, hogy a beruházás által érintett területeket bevonja egy új nyilvános konzultációba annak ellenőrzése céljából, hogy azok jogosultak lehetnek-e állami beavatkozásra.

5.2.3.   A támogatás mint szakpolitikai eszköz megfelelősége

| 95. | A tagállamnak bizonyítania kell, hogy a támogatás megfelelő az azonosított piaci hiányosság kezelése és a támogatás által elérni kívánt célkitűzések elérése szempontjából. Az állami támogatás nem megfelelő, ha ugyanaz az eredmény más, kevésbé torzító intézkedésekkel is elérhető. |
| --- | --- |

95.

A tagállamnak bizonyítania kell, hogy a támogatás megfelelő az azonosított piaci hiányosság kezelése és a támogatás által elérni kívánt célkitűzések elérése szempontjából. Az állami támogatás nem megfelelő, ha ugyanaz az eredmény más, kevésbé torzító intézkedésekkel is elérhető.

| 96. | Az állami támogatás nem az egyetlen olyan szakpolitikai eszköz, amellyel a tagállamok ösztönözhetik a széles sávú hálózatok kiépítésére irányuló beruházásokat. A tagállamok más rendelkezésre álló, kevésbé torzító eszközöket is alkalmazhatnak, mint például közigazgatási és szabályozási intézkedéseket vagy piaci alapú eszközöket. |
| --- | --- |

96.

Az állami támogatás nem az egyetlen olyan szakpolitikai eszköz, amellyel a tagállamok ösztönözhetik a széles sávú hálózatok kiépítésére irányuló beruházásokat. A tagállamok más rendelkezésre álló, kevésbé torzító eszközöket is alkalmazhatnak, mint például közigazgatási és szabályozási intézkedéseket vagy piaci alapú eszközöket.

| 97. | Ahhoz, hogy a támogatás megfelelő legyen, az államilag finanszírozott helyhez kötött hálózatoknak és mobilhálózatoknak a meglévő hálózatokhoz képest jelentősen fejlettebb tulajdonságokkal kell rendelkezniük. Ezért ajánlott, hogy az államilag finanszírozott helyhez kötött hálózatok és mobilhálózatok minőségi ugrást biztosítsanak. Minőségi ugrásra akkor kerül sor, amikor az állami beavatkozás eredményeképpen teljesülnek a következő feltételek: a) az államilag finanszírozott, helyhez kötött hálózat vagy mobilhálózat kiépítése jelentős új beruházást jelent (72), és b) az államilag finanszírozott hálózat jelentős új piaci képességeket teremt a széles sávú szolgáltatások elérhetősége, kapacitása, sebességei (73) és versenye tekintetében. |
| --- | --- |

97.

Ahhoz, hogy a támogatás megfelelő legyen, az államilag finanszírozott helyhez kötött hálózatoknak és mobilhálózatoknak a meglévő hálózatokhoz képest jelentősen fejlettebb tulajdonságokkal kell rendelkezniük. Ezért ajánlott, hogy az államilag finanszírozott helyhez kötött hálózatok és mobilhálózatok minőségi ugrást biztosítsanak. Minőségi ugrásra akkor kerül sor, amikor az állami beavatkozás eredményeképpen teljesülnek a következő feltételek: a) az államilag finanszírozott, helyhez kötött hálózat vagy mobilhálózat kiépítése jelentős új beruházást jelent (72), és b) az államilag finanszírozott hálózat jelentős új piaci képességeket teremt a széles sávú szolgáltatások elérhetősége, kapacitása, sebességei (73) és versenye tekintetében.

| 98. | Az államilag finanszírozott hálózat teljesítményét a meglévő hálózat(ok) legmagasabb teljesítményével kell összehasonlítani. A hiteles beruházási terveket csak akkor szabad figyelembe venni a minőségi ugrás értékelésekor, ha azok önmagukban a tervezett államilag finanszírozott hálózat teljesítményéhez hasonló teljesítményt nyújtanának a célterületen a releváns időtávon belül. |
| --- | --- |

98.

Az államilag finanszírozott hálózat teljesítményét a meglévő hálózat(ok) legmagasabb teljesítményével kell összehasonlítani. A hiteles beruházási terveket csak akkor szabad figyelembe venni a minőségi ugrás értékelésekor, ha azok önmagukban a tervezett államilag finanszírozott hálózat teljesítményéhez hasonló teljesítményt nyújtanának a célterületen a releváns időtávon belül.

5.2.3.1.   Minőségi ugrás – helyhez kötött hozzáférési hálózatok

| 99. | Ami a helyhez kötött hozzáférési hálózatoknak nyújtott állami támogatást illeti, a minőségi ugrás meglétét úgy értékelik, hogy különbséget tesznek a célterületek típusai között attól függően, hogy ott jelen vannak-e helyhez kötött szupergyors hálózatok. |
| --- | --- |

99.

Ami a helyhez kötött hozzáférési hálózatoknak nyújtott állami támogatást illeti, a minőségi ugrás meglétét úgy értékelik, hogy különbséget tesznek a célterületek típusai között attól függően, hogy ott jelen vannak-e helyhez kötött szupergyors hálózatok.

5.2.3.1.1.   Fehér és szürke területek

| 100. | Fehér területek azok, ahol nincs jelen helyhez kötött szupergyors hálózat, vagy nincs hitelt érdemlően tervbe véve a releváns időtávon belül. |
| --- | --- |

100.

Fehér területek azok, ahol nincs jelen helyhez kötött szupergyors hálózat, vagy nincs hitelt érdemlően tervbe véve a releváns időtávon belül.

| 101. | Szürke területek azok, ahol csak egy helyhez kötött szupergyors hálózat van jelen vagy hitelt érdemlően tervbe véve a releváns időtávon belül. |
| --- | --- |

101.

Szürke területek azok, ahol csak egy helyhez kötött szupergyors hálózat van jelen vagy hitelt érdemlően tervbe véve a releváns időtávon belül.

| 102. | A fehér és szürke területeken a minőségi ugrás érdekében az állami beavatkozások révén a következőket kell együttesen megvalósítani:






  a) | a letöltési sebességet legalább megháromszorozni a meglévő hálózathoz képest; |
| --- | --- | --- |

102.

A fehér és szürke területeken a minőségi ugrás érdekében az állami beavatkozások révén a következőket kell együttesen megvalósítani:

a)

a letöltési sebességet legalább megháromszorozni a meglévő hálózathoz képest;

| b) | jelentős új infrastrukturális beruházást bemutatni, amely jelentős új képességeket hoz létre a piacon (74). |
| --- | --- |

b)

jelentős új infrastrukturális beruházást bemutatni, amely jelentős új képességeket hoz létre a piacon (74).

5.2.3.1.2.   Vegyes területek (fehér és szürke)

| 103. | A tervezett beavatkozást elvben úgy ajánlott kialakítani, hogy az egész célterület vagy fehér, vagy szürke legyen. |
| --- | --- |

103.

A tervezett beavatkozást elvben úgy ajánlott kialakítani, hogy az egész célterület vagy fehér, vagy szürke legyen.

| 104. | A hatékonyság érdekében azonban, ha nem indokolt a fehér és a szürke területek elkülönítése, a tagállamok olyan célterületeket is kiválaszthatnak, amelyek részben fehérek, részben szürkék. Ezeken a területeken, ahol egyes végfelhasználókat már kiszolgál egy helyhez kötött szupergyors hálózat (vagy a releváns időtávon belül ki fog szolgálni), a tagállamnak biztosítania kell, hogy az állami beavatkozás ne vezessen a verseny indokolatlan torzulásához a meglévő hálózat tekintetében. |
| --- | --- |

104.

A hatékonyság érdekében azonban, ha nem indokolt a fehér és a szürke területek elkülönítése, a tagállamok olyan célterületeket is kiválaszthatnak, amelyek részben fehérek, részben szürkék. Ezeken a területeken, ahol egyes végfelhasználókat már kiszolgál egy helyhez kötött szupergyors hálózat (vagy a releváns időtávon belül ki fog szolgálni), a tagállamnak biztosítania kell, hogy az állami beavatkozás ne vezessen a verseny indokolatlan torzulásához a meglévő hálózat tekintetében.

| 105. | Megfelelő megoldás lehet az olyan meglévő, helyhez kötött szupergyors hálózat korlátozott átfedésének lehetővé tétele, amely a vegyes terület részét képező szürke területen kapcsolja össze a végfelhasználókat. Ilyen helyzetekben a teljes célterület „fehérnek” tekinthető az állami beavatkozás értékelése szempontjából, amennyiben a tagállam bizonyítja a következő feltételek fennállását:






  a) | a nyilvános konzultáció eredményei alapján az átfedés nem vezet indokolatlan versenytorzuláshoz; |
| --- | --- | --- |

105.

Megfelelő megoldás lehet az olyan meglévő, helyhez kötött szupergyors hálózat korlátozott átfedésének lehetővé tétele, amely a vegyes terület részét képező szürke területen kapcsolja össze a végfelhasználókat. Ilyen helyzetekben a teljes célterület „fehérnek” tekinthető az állami beavatkozás értékelése szempontjából, amennyiben a tagállam bizonyítja a következő feltételek fennállását:

a)

a nyilvános konzultáció eredményei alapján az átfedés nem vezet indokolatlan versenytorzuláshoz;

| b) | az átfedés a célterületen található összes helyszín legfeljebb 10 %-ára korlátozódik; |
| --- | --- |

b)

az átfedés a célterületen található összes helyszín legfeljebb 10 %-ára korlátozódik;

| c) | a fehér területek tekintetében teljesülnek az 5.2.3.1.1. szakaszban meghatározott, minőségi ugrásra vonatkozó követelmények, és az államilag finanszírozott hálózat a vegyes terület szürke részén elérhető szolgáltatásokhoz képest lényegesen jobb szolgáltatásokat nyújt. Az 5.2.3.1.1 szakaszban meghatározott, minőségi ugrásra vonatkozó követelményeknek a szürke területek tekintetében nem kell teljesülniük. |
| --- | --- |

c)

a fehér területek tekintetében teljesülnek az 5.2.3.1.1. szakaszban meghatározott, minőségi ugrásra vonatkozó követelmények, és az államilag finanszírozott hálózat a vegyes terület szürke részén elérhető szolgáltatásokhoz képest lényegesen jobb szolgáltatásokat nyújt. Az 5.2.3.1.1 szakaszban meghatározott, minőségi ugrásra vonatkozó követelményeknek a szürke területek tekintetében nem kell teljesülniük.

| 106. | A Bizottság eseti alapon fogja értékelni a beavatkozások megfelelőségét a vegyes területeken. |
| --- | --- |

106.

A Bizottság eseti alapon fogja értékelni a beavatkozások megfelelőségét a vegyes területeken.

5.2.3.1.3.   Fekete területek

| 107. | Fekete területek azok, ahol legalább két helyhez kötött szupergyors hálózat van jelen vagy hitelt érdemlően tervbe véve a releváns időtávon belül. |
| --- | --- |

107.

Fekete területek azok, ahol legalább két helyhez kötött szupergyors hálózat van jelen vagy hitelt érdemlően tervbe véve a releváns időtávon belül.

| 108. | Feltéve, hogy az állami beavatkozás megfelel az 5.2.2.1. szakaszban meghatározott feltételeknek, az államilag finanszírozott hálózatnak a következő feltételeket kell megvalósítania:






  a) | a letöltési sebességet legalább megháromszorozni a meglévő hálózathoz képest; |
| --- | --- | --- |

108.

Feltéve, hogy az állami beavatkozás megfelel az 5.2.2.1. szakaszban meghatározott feltételeknek, az államilag finanszírozott hálózatnak a következő feltételeket kell megvalósítania:

a)

a letöltési sebességet legalább megháromszorozni a meglévő hálózathoz képest;

| b) | legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet kell biztosítania; |
| --- | --- |

b)

legalább 1 Gbps letöltési sebességet és legalább 150 Mbps feltöltési sebességet kell biztosítania;

| c) | jelentős új infrastrukturális beruházást kell bemutatnia, amely jelentős új képességeket hoz létre a piacon (75). |
| --- | --- |

c)

jelentős új infrastrukturális beruházást kell bemutatnia, amely jelentős új képességeket hoz létre a piacon (75).

5.2.3.2.   Minőségi ugrás – Mobil hozzáférési hálózatok

| 109. | Az államilag finanszírozott mobilhálózatnak olyan minőségi ugrást kell biztosítania a mobilszolgáltatás rendelkezésre állása, kapacitása, sebessége és versenye tekintetében, amely elősegítheti új, innovatív szolgáltatások bevezetését (76). |
| --- | --- |

109.

Az államilag finanszírozott mobilhálózatnak olyan minőségi ugrást kell biztosítania a mobilszolgáltatás rendelkezésre állása, kapacitása, sebessége és versenye tekintetében, amely elősegítheti új, innovatív szolgáltatások bevezetését (76).

| 110. | Amint az a 2.3.2. szakaszban szerepel, az egyes új IMT-szabványokra való átállás általában fokozatosan növekedő jellegű. Két teljes, egymást követő IMT-szabvány között léteznek fokozatosan növekvő hibrid rendszerek, amelyek általában jobban teljesítenek, mint elődjeik. Például a 4G LTE cellás hírközlő rendszer több szempontból felülmúlta a 4G-t, és az önálló 5G nagyobb teljesítményre képes, mint a nem önálló 5G. Hasonlóképpen, minden új IMT-szabvány új képességeket biztosított (77). Míg az IMT-szabványok mindegyike nyújt mobil hangátviteli szolgáltatásokat, csak a legújabb IMT-szabványok képesek jól teljesítő mobil széles sávú szolgáltatásokat nyújtani, beleértve az alacsonyabb késleltetést és nagyobb átviteli kapacitást. |
| --- | --- |

110.

Amint az a 2.3.2. szakaszban szerepel, az egyes új IMT-szabványokra való átállás általában fokozatosan növekedő jellegű. Két teljes, egymást követő IMT-szabvány között léteznek fokozatosan növekvő hibrid rendszerek, amelyek általában jobban teljesítenek, mint elődjeik. Például a 4G LTE cellás hírközlő rendszer több szempontból felülmúlta a 4G-t, és az önálló 5G nagyobb teljesítményre képes, mint a nem önálló 5G. Hasonlóképpen, minden új IMT-szabvány új képességeket biztosított (77). Míg az IMT-szabványok mindegyike nyújt mobil hangátviteli szolgáltatásokat, csak a legújabb IMT-szabványok képesek jól teljesítő mobil széles sávú szolgáltatásokat nyújtani, beleértve az alacsonyabb késleltetést és nagyobb átviteli kapacitást.

| 111. | Mivel az új képességek biztosításához több kapacitásra van szükség, az IMT-szabványok új frekvenciákat igényelnek. Mivel a frekvenciák szűkös erőforrást jelentenek, az Unióban az ilyen frekvenciák mobilszolgáltatások nyújtására történő kijelölésére árverés vagy más versenyeztetéses kiválasztási eljárás alapján kerül sor, díjfizetés ellenében. Amennyiben a spektrumelosztási folyamat eredményeként új IMT-szabvány kerül bevezetésre, várható, hogy az ezen technológiát alkalmazó mobilhálózatok a meglévő mobilhálózatokhoz képest jelentős új képességeket fognak biztosítani. A mobilszolgáltatók csak akkor hajlandók arra, hogy jelentős kezdeti költségeket vállaljanak az új IMT-szabványt támogató új spektrumhasználati jogok megszerzésével kapcsolatban, ha arra számíthatnak, hogy az új IMT-szabvány magasabb szintű képességeket fog kínálni, amelyek garantálják számukra, hogy idővel megtérülnek az ilyen beruházások. Ennek alapján a Bizottság elfogadta, hogy a 4G hálózatok előző generációkhoz viszonyított kiegészítő jellemzői minőségi ugrást jelentsenek (78). Hasonlóképpen, az 5G hálózatok és különösen az önálló 5G hálózatok általában további funkcionális képességekkel rendelkeznek, mint amilyen például a nagyon alacsony késleltetés, a nagy fokú megbízhatóság, valamint annak lehetősége, hogy a hálózat egy részét egy bizonyos használatra tartsák fenn és bizonyos minőségű szolgáltatást biztosítsanak. Ezek a jellemzők lehetővé teszik az 5G hálózatok és különösen az önálló 5G hálózatok számára, hogy új szolgáltatásokat (például egészség-nyomonkövetés és segélyhívó szolgálatok, gyári gépek valós idejű ellenőrzése, intelligens hálózatok a megújuló energiagazdálkodáshoz, összekapcsolt és automatizált mobilitás, pontos hibafelderítés és gyors beavatkozás) támogassanak, és ezáltal minőségi ugrást biztosítsanak a korábbi mobilgenerációkhoz képest. Az új generációs mobiltechnológiák (pl. 6G) a jövőben várhatóan továbbfejlesztett képességekkel rendelkeznek majd. |
| --- | --- |

111.

Mivel az új képességek biztosításához több kapacitásra van szükség, az IMT-szabványok új frekvenciákat igényelnek. Mivel a frekvenciák szűkös erőforrást jelentenek, az Unióban az ilyen frekvenciák mobilszolgáltatások nyújtására történő kijelölésére árverés vagy más versenyeztetéses kiválasztási eljárás alapján kerül sor, díjfizetés ellenében. Amennyiben a spektrumelosztási folyamat eredményeként új IMT-szabvány kerül bevezetésre, várható, hogy az ezen technológiát alkalmazó mobilhálózatok a meglévő mobilhálózatokhoz képest jelentős új képességeket fognak biztosítani. A mobilszolgáltatók csak akkor hajlandók arra, hogy jelentős kezdeti költségeket vállaljanak az új IMT-szabványt támogató új spektrumhasználati jogok megszerzésével kapcsolatban, ha arra számíthatnak, hogy az új IMT-szabvány magasabb szintű képességeket fog kínálni, amelyek garantálják számukra, hogy idővel megtérülnek az ilyen beruházások. Ennek alapján a Bizottság elfogadta, hogy a 4G hálózatok előző generációkhoz viszonyított kiegészítő jellemzői minőségi ugrást jelentsenek (78). Hasonlóképpen, az 5G hálózatok és különösen az önálló 5G hálózatok általában további funkcionális képességekkel rendelkeznek, mint amilyen például a nagyon alacsony késleltetés, a nagy fokú megbízhatóság, valamint annak lehetősége, hogy a hálózat egy részét egy bizonyos használatra tartsák fenn és bizonyos minőségű szolgáltatást biztosítsanak. Ezek a jellemzők lehetővé teszik az 5G hálózatok és különösen az önálló 5G hálózatok számára, hogy új szolgáltatásokat (például egészség-nyomonkövetés és segélyhívó szolgálatok, gyári gépek valós idejű ellenőrzése, intelligens hálózatok a megújuló energiagazdálkodáshoz, összekapcsolt és automatizált mobilitás, pontos hibafelderítés és gyors beavatkozás) támogassanak, és ezáltal minőségi ugrást biztosítsanak a korábbi mobilgenerációkhoz képest. Az új generációs mobiltechnológiák (pl. 6G) a jövőben várhatóan továbbfejlesztett képességekkel rendelkeznek majd.

5.2.3.3.   Minőségi ugrás – Felhordó hálózatok

| 112. | Az államilag finanszírozott felhordó hálózatnak minőségi ugrást kell biztosítania a meglévő hálózat(ok)hoz képest. A minőségi ugrás akkor biztosított, ha az állami beavatkozás eredményeként a támogatott felhordó hálózat jelentős beruházást jelent a felhordó infrastruktúrába, és megfelelően támogatja a helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok növekvő igényeit. Ez az eset állhat fenn akkor, ha az államilag finanszírozott felhordó hálózat – a meglévő(k)től eltérően – száloptikás vagy más olyan technológiákon alapul, amelyek ugyanolyan teljesítményszintet képesek biztosítani, mint az optikai szál. Amennyiben a meglévő hálózatok száloptikásak vagy hasonlóan teljesítő technológiákon alapul(nak), minőségi ugrás érhető el például a felhordó kapacitás megfelelő méretezésével, amely a célterületek sajátosan alakuló helyzetétől függ. |
| --- | --- |

112.

Az államilag finanszírozott felhordó hálózatnak minőségi ugrást kell biztosítania a meglévő hálózat(ok)hoz képest. A minőségi ugrás akkor biztosított, ha az állami beavatkozás eredményeként a támogatott felhordó hálózat jelentős beruházást jelent a felhordó infrastruktúrába, és megfelelően támogatja a helyhez kötött vagy mobil hozzáférési hálózatok növekvő igényeit. Ez az eset állhat fenn akkor, ha az államilag finanszírozott felhordó hálózat – a meglévő(k)től eltérően – száloptikás vagy más olyan technológiákon alapul, amelyek ugyanolyan teljesítményszintet képesek biztosítani, mint az optikai szál. Amennyiben a meglévő hálózatok száloptikásak vagy hasonlóan teljesítő technológiákon alapul(nak), minőségi ugrás érhető el például a felhordó kapacitás megfelelő méretezésével, amely a célterületek sajátosan alakuló helyzetétől függ.

| 113. | Ha az állami beavatkozás a felhordó és a hozzáférési (helyhez kötött vagy mobil) hálózatokra egyaránt kiterjed, a felhordó hálózatot úgy kell méretezni, hogy az képes legyen kielégíteni a hozzáférési hálózatok igényeit. |
| --- | --- |

113.

Ha az állami beavatkozás a felhordó és a hozzáférési (helyhez kötött vagy mobil) hálózatokra egyaránt kiterjed, a felhordó hálózatot úgy kell méretezni, hogy az képes legyen kielégíteni a hozzáférési hálózatok igényeit.

| 114. | A tagállamnak a technológiasemlegesség elvével összhangban a legmegfelelőbb technológiákat kell kiválasztania, figyelembe véve a célterületek jellemzőit és szükségleteit, különösen akkor, ha a száloptikás vagy hasonlóan teljesítő hálózatok műszakilag vagy gazdaságilag nem életképesek. |
| --- | --- |

114.

A tagállamnak a technológiasemlegesség elvével összhangban a legmegfelelőbb technológiákat kell kiválasztania, figyelembe véve a célterületek jellemzőit és szükségleteit, különösen akkor, ha a száloptikás vagy hasonlóan teljesítő hálózatok műszakilag vagy gazdaságilag nem életképesek.

5.2.4.   
  A támogatás arányossága

| 115. | A tagállamoknak igazolniuk kell, hogy a támogatás arányban áll a megoldandó problémával. A tagállamoknak lényegében bizonyítaniuk kell, hogy ugyanazt magatartásváltozást kevesebb támogatással és kevesebb torzulással nem érnék el. A támogatás akkor tekinthető arányosnak, ha az összeg a szükséges minimumra korlátozódik és a verseny lehetséges torzulásai az ezen szakaszban foglalt elveknek megfelelően minimálisra csökkennek. |
| --- | --- |

115.

A tagállamoknak igazolniuk kell, hogy a támogatás arányban áll a megoldandó problémával. A tagállamoknak lényegében bizonyítaniuk kell, hogy ugyanazt magatartásváltozást kevesebb támogatással és kevesebb torzulással nem érnék el. A támogatás akkor tekinthető arányosnak, ha az összeg a szükséges minimumra korlátozódik és a verseny lehetséges torzulásai az ezen szakaszban foglalt elveknek megfelelően minimálisra csökkennek.

5.2.4.1.   Versenyeztetéses kiválasztási eljárás

| 116. | Az állami támogatás akkor tekinthető arányosnak, ha annak összege a támogatott gazdasági tevékenység megvalósulásához szükséges minimumra korlátozódik. |
| --- | --- |

116.

Az állami támogatás akkor tekinthető arányosnak, ha annak összege a támogatott gazdasági tevékenység megvalósulásához szükséges minimumra korlátozódik.

| 117. | Az alkalmazandó közbeszerzési szabályok sérelme nélkül a támogatást nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes versenyeztetéses kiválasztási eljárás alapján kell odaítélni, a közbeszerzés elveivel összhangban (79). A támogatásnak tiszteletben kell tartania a technológiasemlegesség 5.2.4.2. szakaszban meghatározott elvét is. |
| --- | --- |

117.

Az alkalmazandó közbeszerzési szabályok sérelme nélkül a támogatást nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes versenyeztetéses kiválasztási eljárás alapján kell odaítélni, a közbeszerzés elveivel összhangban (79). A támogatásnak tiszteletben kell tartania a technológiasemlegesség 5.2.4.2. szakaszban meghatározott elvét is.

| 118. | Az állami támogatás akkor tekinthető úgy, hogy arányos és a szükséges minimális összegre korlátozódik, ha megfelelő számú résztvevőt vonzó versenyeztetéses kiválasztási eljárás keretében ítélik oda. Amennyiben a résztvevők vagy a támogatható ajánlatok száma nem elegendő, a tagállamnak független könyvvizsgálót kell megbíznia a nyertes ajánlat értékelésével (beleértve a költségszámításokat). |
| --- | --- |

118.

Az állami támogatás akkor tekinthető úgy, hogy arányos és a szükséges minimális összegre korlátozódik, ha megfelelő számú résztvevőt vonzó versenyeztetéses kiválasztási eljárás keretében ítélik oda. Amennyiben a résztvevők vagy a támogatható ajánlatok száma nem elegendő, a tagállamnak független könyvvizsgálót kell megbíznia a nyertes ajánlat értékelésével (beleértve a költségszámításokat).

| 119. | A körülményektől függően különböző eljárások lehetnek megfelelőek. A nagy műszaki összetettségű beavatkozások esetében például a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a beavatkozás legmegfelelőbb kialakításának biztosítása érdekében versenypárbeszédet folytatnak a potenciális ajánlattevőkkel. |
| --- | --- |

119.

A körülményektől függően különböző eljárások lehetnek megfelelőek. A nagy műszaki összetettségű beavatkozások esetében például a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a beavatkozás legmegfelelőbb kialakításának biztosítása érdekében versenypárbeszédet folytatnak a potenciális ajánlattevőkkel.

| 120. | A tagállamnak biztosítania kell a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat (80) kiválasztását. E célból a tagállamnak objektív, átlátható és megkülönböztetésmentes minőségi odaítélési szempontokat kell megállapítania, és előzetesen meg kell határoznia az egyes szempontok relatív súlyozását. |
| --- | --- |

120.

A tagállamnak biztosítania kell a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat (80) kiválasztását. E célból a tagállamnak objektív, átlátható és megkülönböztetésmentes minőségi odaítélési szempontokat kell megállapítania, és előzetesen meg kell határoznia az egyes szempontok relatív súlyozását.

| 121. | A minőségi odaítélési szempontok közé tartozhat többek között a hálózat teljesítménye (beleértve a biztonságát), a területi lefedettség, hogy a technológiai megközelítés mennyire időtálló, a javasolt megoldás versenyre gyakorolt hatása (beleértve a nagykereskedelmi hozzáférési és egyéb feltételeket és az árképzést) (81), valamint a tulajdonlás teljes költsége (82). |
| --- | --- |

121.

A minőségi odaítélési szempontok közé tartozhat többek között a hálózat teljesítménye (beleértve a biztonságát), a területi lefedettség, hogy a technológiai megközelítés mennyire időtálló, a javasolt megoldás versenyre gyakorolt hatása (beleértve a nagykereskedelmi hozzáférési és egyéb feltételeket és az árképzést) (81), valamint a tulajdonlás teljes költsége (82).

| 122. | A tagállamok mérlegelhetik, hogy további elsőbbségi pontokat adnak a hálózat éghajlatváltozásra gyakorolt hatásaival és környezeti teljesítményével kapcsolatos kritériumok tekintetében (83), a hálózat klímasemlegességi jellemzői, többek között szénlábnyoma, illetve a hálózatnak a természeti tőke fő elemeire, azaz a levegőre, a vízre, a talajra és a biológiai sokféleségre gyakorolt hatása tekintetében. A tagállamok a kiválasztott ajánlattevőre arányos kockázatcsökkentő intézkedések végrehajtására vonatkozó kötelezettségeket is róhatnak abban az esetben, ha a hálózat negatív hatást gyakorolhat a környezetre. |
| --- | --- |

122.

A tagállamok mérlegelhetik, hogy további elsőbbségi pontokat adnak a hálózat éghajlatváltozásra gyakorolt hatásaival és környezeti teljesítményével kapcsolatos kritériumok tekintetében (83), a hálózat klímasemlegességi jellemzői, többek között szénlábnyoma, illetve a hálózatnak a természeti tőke fő elemeire, azaz a levegőre, a vízre, a talajra és a biológiai sokféleségre gyakorolt hatása tekintetében. A tagállamok a kiválasztott ajánlattevőre arányos kockázatcsökkentő intézkedések végrehajtására vonatkozó kötelezettségeket is róhatnak abban az esetben, ha a hálózat negatív hatást gyakorolhat a környezetre.

| 123. | Amennyiben a támogatást versenyeztetéses kiválasztási eljárás nélkül ítélik oda annak a hatóságnak, amely a széles sávú hálózatot közvetlenül vagy belső gazdálkodó egységen keresztül (közvetlen beruházási modell) kiépíti és nagykereskedelmi szinten (84) irányítja, a tagállamnak hasonlóképpen meg kell indokolnia a hálózatra és a technológiai megoldásra vonatkozó döntését (85). |
| --- | --- |

123.

Amennyiben a támogatást versenyeztetéses kiválasztási eljárás nélkül ítélik oda annak a hatóságnak, amely a széles sávú hálózatot közvetlenül vagy belső gazdálkodó egységen keresztül (közvetlen beruházási modell) kiépíti és nagykereskedelmi szinten (84) irányítja, a tagállamnak hasonlóképpen meg kell indokolnia a hálózatra és a technológiai megoldásra vonatkozó döntését (85).

| 124. | A hálózattervezés, -kiépítés vagy -üzemeltetés ilyen hatóság vagy belső gazdálkodó egység általi, harmadik fél részére történő koncesszióba adásának vagy egyéb módon harmadik félre bízásának nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes versenyeztetéses kiválasztási eljárás alapján kell történnie. Az eljárásnak összhangban kell lennie a közbeszerzés elveivel, a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlaton kell alapulnia, és tiszteletben kell tartania a technológiasemlegesség elvét, az alkalmazandó közbeszerzési szabályok sérelme nélkül. |
| --- | --- |

124.

A hálózattervezés, -kiépítés vagy -üzemeltetés ilyen hatóság vagy belső gazdálkodó egység általi, harmadik fél részére történő koncesszióba adásának vagy egyéb módon harmadik félre bízásának nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes versenyeztetéses kiválasztási eljárás alapján kell történnie. Az eljárásnak összhangban kell lennie a közbeszerzés elveivel, a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlaton kell alapulnia, és tiszteletben kell tartania a technológiasemlegesség elvét, az alkalmazandó közbeszerzési szabályok sérelme nélkül.

5.2.4.2.   Technológiasemlegesség

| 125. | A technológiasemlegesség elve megköveteli, hogy egy állami beavatkozás ne részesítsen előnyben vagy zárjon ki egyetlen konkrét technológiát sem, sem a kedvezményezettek kiválasztása, sem a nagykereskedelmi hozzáférés biztosítása során. Mivel különféle technológiai megoldások léteznek, a közbeszerzési eljárásnak nem szabadna előnyben részesítenie vagy kizárnia egyetlen adott technológiát vagy hálózati platformot sem. Az ajánlattevőket indokolt feljogosítani arra, hogy az előírt szolgáltatásokhoz olyan technológiák felhasználását vagy összekapcsolását javasolhassák, amely a megítélésük szerint erre a legalkalmasabb. Ez nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy az eljárást megelőzően meghatározzák a kívánt teljesítményt, beleértve a hálózatok energiahatékonyságát, és objektív, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján elsőbbségi pontokat ítéljenek oda a legmegfelelőbb technológiai megoldás vagy technológiai megoldások kombinációja számára az 5.2.4.1. szakasszal összhangban. Az államilag finanszírozott hálózatnak tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek mellett kell hozzáférést biztosítania minden hozzáférést igénylő számára, függetlenül az alkalmazott technológiától. |
| --- | --- |

125.

A technológiasemlegesség elve megköveteli, hogy egy állami beavatkozás ne részesítsen előnyben vagy zárjon ki egyetlen konkrét technológiát sem, sem a kedvezményezettek kiválasztása, sem a nagykereskedelmi hozzáférés biztosítása során. Mivel különféle technológiai megoldások léteznek, a közbeszerzési eljárásnak nem szabadna előnyben részesítenie vagy kizárnia egyetlen adott technológiát vagy hálózati platformot sem. Az ajánlattevőket indokolt feljogosítani arra, hogy az előírt szolgáltatásokhoz olyan technológiák felhasználását vagy összekapcsolását javasolhassák, amely a megítélésük szerint erre a legalkalmasabb. Ez nem érinti a tagállamok azon lehetőségét, hogy az eljárást megelőzően meghatározzák a kívánt teljesítményt, beleértve a hálózatok energiahatékonyságát, és objektív, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján elsőbbségi pontokat ítéljenek oda a legmegfelelőbb technológiai megoldás vagy technológiai megoldások kombinációja számára az 5.2.4.1. szakasszal összhangban. Az államilag finanszírozott hálózatnak tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek mellett kell hozzáférést biztosítania minden hozzáférést igénylő számára, függetlenül az alkalmazott technológiától.

5.2.4.3.   A meglévő infrastruktúra használata

| 126. | A meglévő infrastruktúra használata az egyik fő tényező az új széles sávú hálózatok kiépítési összköltségének csökkentése és a környezetre gyakorolt negatív hatásának mérséklése szempontjából. |
| --- | --- |

126.

A meglévő infrastruktúra használata az egyik fő tényező az új széles sávú hálózatok kiépítési összköltségének csökkentése és a környezetre gyakorolt negatív hatásának mérséklése szempontjából.

| 127. | A tagállamoknak ösztönözniük kell a versenyeztetéses kiválasztási eljárásban részt venni kívánó vállalkozásokat a rendelkezésre álló, meglévő infrastruktúra használatára. A tagállamoknak arra is ösztönözniük kell ezeket a vállalkozásokat, hogy nyújtsanak részletes tájékoztatást a tervezett beavatkozás területén lévő, tulajdonukban vagy ellenőrzésük alatt álló (86) meglévő infrastruktúrákról. Ezeket az információkat kellő időben kell benyújtani, hogy azt figyelembe lehessen venni az ajánlatok elkészítése során. Ha – egyéb tényezők mellett – a beavatkozási terület nagyságát, az információk könnyű elérhetőségét és a rendelkezésre álló időt figyelembe véve ez arányosnak minősül, a tagállamok ezen információk biztosítását a kiválasztási eljárásban való részvétel feltételeként kellene előírniuk (87). Az információk különösen az alábbiakat foglalhatják magukban: a) az infrastruktúra földrajzi elhelyezkedése és útvonala, b) az infrastruktúra típusa és aktuális felhasználása, c) egy kapcsolattartó pont, valamint d) adott esetben (88) a használati feltételek. |
| --- | --- |

127.

A tagállamoknak ösztönözniük kell a versenyeztetéses kiválasztási eljárásban részt venni kívánó vállalkozásokat a rendelkezésre álló, meglévő infrastruktúra használatára. A tagállamoknak arra is ösztönözniük kell ezeket a vállalkozásokat, hogy nyújtsanak részletes tájékoztatást a tervezett beavatkozás területén lévő, tulajdonukban vagy ellenőrzésük alatt álló (86) meglévő infrastruktúrákról. Ezeket az információkat kellő időben kell benyújtani, hogy azt figyelembe lehessen venni az ajánlatok elkészítése során. Ha – egyéb tényezők mellett – a beavatkozási terület nagyságát, az információk könnyű elérhetőségét és a rendelkezésre álló időt figyelembe véve ez arányosnak minősül, a tagállamok ezen információk biztosítását a kiválasztási eljárásban való részvétel feltételeként kellene előírniuk (87). Az információk különösen az alábbiakat foglalhatják magukban: a) az infrastruktúra földrajzi elhelyezkedése és útvonala, b) az infrastruktúra típusa és aktuális felhasználása, c) egy kapcsolattartó pont, valamint d) adott esetben (88) a használati feltételek.

| 128. | A tagállamoknak a beavatkozási területen már meglévő, széles sávú hálózatok kiépítése céljából használható infrastruktúrákról rendelkezésükre álló (89) összes információt elérhetővé kell tenniük. A Bizottság ösztönzi a tagállamokat a 2014/61/EU irányelv 4. cikke (2) bekezdésének megfelelő egyablakos információs pontok alkalmazására. |
| --- | --- |

128.

A tagállamoknak a beavatkozási területen már meglévő, széles sávú hálózatok kiépítése céljából használható infrastruktúrákról rendelkezésükre álló (89) összes információt elérhetővé kell tenniük. A Bizottság ösztönzi a tagállamokat a 2014/61/EU irányelv 4. cikke (2) bekezdésének megfelelő egyablakos információs pontok alkalmazására.

5.2.4.4.   Nagykereskedelmi hozzáférés

| 129. | A finanszírozott hálózatokhoz harmadik felek számára biztosított hatékony nagykereskedelmi hozzáférés minden állami támogatási intézkedés elengedhetetlen feltételét képezi. A nagykereskedelmi hozzáférés mindenekelőtt lehetővé teszi a harmadik fél vállalkozások számára, hogy felvegyék a kiválasztott ajánlattevővel a versenyt, erősítve ezzel a választékot és a versenyt az intézkedés hatálya alá tartozó területeken. A nagykereskedelmi hozzáférés segítségével elkerülhető a regionális szolgáltatási monopóliumok kialakulása is. Azáltal, hogy lehetővé teszi a verseny fejlődését a célterületen, e hozzáférés hosszú távon biztosítja a piac fejlődését is e területen. Ez a hozzáférés nem függ az (EU) 2018/1972 irányelv III. fejezete szerinti előzetes piacelemzéstől. Mindenesetre az államilag támogatott hálózatra vonatkozóan előírt nagykereskedelmi hozzáférési kötelezettségek típusát indokolt összhangba hozni az ágazati szabályozásban meghatározott hozzáférési kötelezettségek portfóliójával. Mivel azonban a támogatás kedvezményezettjei nemcsak saját forrásaikat, hanem állami forrásokat is használnak a hálózat kiépítéséhez, indokolt a nemzeti szabályozó hatóságok által a jelentős piaci erejű vállalkozások számára előírtnál szélesebb körű nagykereskedelmi hozzáférési termékeket kínálniuk. Az ilyen nagykereskedelmi hozzáférést a megfelelő szolgáltatások nyújtásának megkezdése előtt a lehető leghamarabb, és amennyiben a hálózatüzemeltető kiskereskedelmi szolgáltatásokat is kíván nyújtani, legalább 6 hónappal e kiskereskedelmi szolgáltatások megkezdése előtt indokolt biztosítani. |
| --- | --- |

129.

A finanszírozott hálózatokhoz harmadik felek számára biztosított hatékony nagykereskedelmi hozzáférés minden állami támogatási intézkedés elengedhetetlen feltételét képezi. A nagykereskedelmi hozzáférés mindenekelőtt lehetővé teszi a harmadik fél vállalkozások számára, hogy felvegyék a kiválasztott ajánlattevővel a versenyt, erősítve ezzel a választékot és a versenyt az intézkedés hatálya alá tartozó területeken. A nagykereskedelmi hozzáférés segítségével elkerülhető a regionális szolgáltatási monopóliumok kialakulása is. Azáltal, hogy lehetővé teszi a verseny fejlődését a célterületen, e hozzáférés hosszú távon biztosítja a piac fejlődését is e területen. Ez a hozzáférés nem függ az (EU) 2018/1972 irányelv III. fejezete szerinti előzetes piacelemzéstől. Mindenesetre az államilag támogatott hálózatra vonatkozóan előírt nagykereskedelmi hozzáférési kötelezettségek típusát indokolt összhangba hozni az ágazati szabályozásban meghatározott hozzáférési kötelezettségek portfóliójával. Mivel azonban a támogatás kedvezményezettjei nemcsak saját forrásaikat, hanem állami forrásokat is használnak a hálózat kiépítéséhez, indokolt a nemzeti szabályozó hatóságok által a jelentős piaci erejű vállalkozások számára előírtnál szélesebb körű nagykereskedelmi hozzáférési termékeket kínálniuk. Az ilyen nagykereskedelmi hozzáférést a megfelelő szolgáltatások nyújtásának megkezdése előtt a lehető leghamarabb, és amennyiben a hálózatüzemeltető kiskereskedelmi szolgáltatásokat is kíván nyújtani, legalább 6 hónappal e kiskereskedelmi szolgáltatások megkezdése előtt indokolt biztosítani.

| 130. | Az államilag finanszírozott hálózatnak tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek mellett tényleges hozzáférést kell biztosítania a vállalkozások számára. Ez szükség esetén együtt járhat a meglévő infrastruktúra korszerűsítésével és kapacitásának növelésével, valamint elegendő új infrastruktúra (például elegendő számú hálózat és különböző hálózati topológiák kiszolgálásához elegendően nagy alépítmények) (90) kiépítésével. |
| --- | --- |

130.

Az államilag finanszírozott hálózatnak tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek mellett tényleges hozzáférést kell biztosítania a vállalkozások számára. Ez szükség esetén együtt járhat a meglévő infrastruktúra korszerűsítésével és kapacitásának növelésével, valamint elegendő új infrastruktúra (például elegendő számú hálózat és különböző hálózati topológiák kiszolgálásához elegendően nagy alépítmények) (90) kiépítésével.

| 131. | A tagállamoknak a versenyeztetéses kiválasztási eljárás dokumentumaiban fel kell tüntetniük a nagykereskedelmi hozzáférési termékek feltételeit és árait, és ezeket az információkat nemzeti vagy regionális szinten átfogó weboldalon közzé kell tenniük. A nyilvánosság számára indokolt lehetővé tenni a korlátozás nélkülihozzáférést a weboldalhoz, ideértve az előzetes felhasználói regisztráció nélküli hozzáférést is. |
| --- | --- |

131.

A tagállamoknak a versenyeztetéses kiválasztási eljárás dokumentumaiban fel kell tüntetniük a nagykereskedelmi hozzáférési termékek feltételeit és árait, és ezeket az információkat nemzeti vagy regionális szinten átfogó weboldalon közzé kell tenniük. A nyilvánosság számára indokolt lehetővé tenni a korlátozás nélkülihozzáférést a weboldalhoz, ideértve az előzetes felhasználói regisztráció nélküli hozzáférést is.

| 132. | A nagykereskedelmi hozzáférés hatékonysága és a hozzáférést igénylő szolgáltatásnyújtásának lehetővé tétele érdekében nagykereskedelmi hozzáférést kell biztosítani a hálózat olyan részeihez is, amelyeket nem államilag finanszíroztak, vagy amelyeket a támogatás kedvezményezettje esetleg nem épített ki (91). |
| --- | --- |

132.

A nagykereskedelmi hozzáférés hatékonysága és a hozzáférést igénylő szolgáltatásnyújtásának lehetővé tétele érdekében nagykereskedelmi hozzáférést kell biztosítani a hálózat olyan részeihez is, amelyeket nem államilag finanszíroztak, vagy amelyeket a támogatás kedvezményezettje esetleg nem épített ki (91).

5.2.4.4.1.   Nagykereskedelmi hozzáférési feltételek

| 133. | A virtuális átengedésen (VULA) alapuló hozzáférés kivételével minden aktív termék esetében legalább 10 évig biztosítani kell a tényleges nagykereskedelmi hozzáférést. |
| --- | --- |

133.

A virtuális átengedésen (VULA) alapuló hozzáférés kivételével minden aktív termék esetében legalább 10 évig biztosítani kell a tényleges nagykereskedelmi hozzáférést.

| 134. | A VULA alapján történő hozzáférést azon infrastruktúra élettartamával megegyező időtartamra kell biztosítani, amelynek a VULA a helyettesítője (92). |
| --- | --- |

134.

A VULA alapján történő hozzáférést azon infrastruktúra élettartamával megegyező időtartamra kell biztosítani, amelynek a VULA a helyettesítője (92).

| 135. | Az új infrastruktúrához (például alépítményekhez, oszlopokhoz, szekrényekhez vagy sötétszálhoz) való hozzáférést az érintett hálózati elem teljes élettartamára biztosítani kell (93). Ha az állami támogatást új infrastruktúrára nyújtják, az infrastruktúrának elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy kiszolgálja a hozzáférést igénylők jelenlegi és változó igényeit (94). Ez kiegészíti és nem érinti a nemzeti szabályozó hatóság által előírható szabályozási kötelezettségeket. |
| --- | --- |

135.

Az új infrastruktúrához (például alépítményekhez, oszlopokhoz, szekrényekhez vagy sötétszálhoz) való hozzáférést az érintett hálózati elem teljes élettartamára biztosítani kell (93). Ha az állami támogatást új infrastruktúrára nyújtják, az infrastruktúrának elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy kiszolgálja a hozzáférést igénylők jelenlegi és változó igényeit (94). Ez kiegészíti és nem érinti a nemzeti szabályozó hatóság által előírható szabályozási kötelezettségeket.

| 136. | A tagállamoknak konzultálniuk kell a nemzeti szabályozó hatóságokkal a nagykereskedelmi hozzáférési termékekről, a feltételekről és az árképzésről. A Bizottság arra ösztönzi a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy nyújtsanak iránymutatást az 5.2.4.6. szakaszban foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

136.

A tagállamoknak konzultálniuk kell a nemzeti szabályozó hatóságokkal a nagykereskedelmi hozzáférési termékekről, a feltételekről és az árképzésről. A Bizottság arra ösztönzi a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy nyújtsanak iránymutatást az 5.2.4.6. szakaszban foglaltaknak megfelelően.

| 137. | Azonos hozzáférési feltételeket kell alkalmazni az államilag támogatott hálózat egészére, beleértve a hálózatok azon részeit is, ahol a meglévő infrastruktúrát használják. A hozzáférési kötelezettségeket az államilag támogatott hálózat tulajdonosának, kezelőjének vagy üzemeltetőjének megváltozásától függetlenül érvényesíteni kell. |
| --- | --- |

137.

Azonos hozzáférési feltételeket kell alkalmazni az államilag támogatott hálózat egészére, beleértve a hálózatok azon részeit is, ahol a meglévő infrastruktúrát használják. A hozzáférési kötelezettségeket az államilag támogatott hálózat tulajdonosának, kezelőjének vagy üzemeltetőjének megváltozásától függetlenül érvényesíteni kell.

| 138. | Amennyiben saját forrásokat használnak fel, a támogatás kedvezményezettje vagy az államilag finanszírozott hálózathoz csatlakozó hozzáférést igénylők dönthetnek úgy, hogy kiterjesztik hálózataikat a célterületen kívüli szomszédos területekre is. A hozzáférést igénylők a nagykereskedelmi nyílt hozzáférési kötelezettségek alapján végezhetik el e kiterjesztést. Amennyiben nem kapcsolódnak a támogatás kedvezményezettjéhez, a szomszédos területekre történő ilyen kiterjesztéseket korlátlanul végrehajthatják. Akkor tekinthető úgy, hogy a hozzáférést igénylő nem kapcsolódik a támogatás kedvezményezettjéhez, ha nem képezik ugyanazon csoport részét és nem rendelkeznek részesedéssel egymás vállalkozásaiban. A támogatás kedvezményezettjei általi kiterjesztések a következő együttes biztosítékok mellett engedélyezhetők:






  a) | a nyilvános konzultáció során (lásd az 5.2.2.4.2. szakaszt) a tagállamnak jeleznie kell, hogy a magánkiterjesztések egy későbbi szakaszban megengedettek, és érdemi információkat kell szolgáltatnia az ilyen kiterjesztések lehetséges kiterjedéséről; |
| --- | --- | --- |

138.

Amennyiben saját forrásokat használnak fel, a támogatás kedvezményezettje vagy az államilag finanszírozott hálózathoz csatlakozó hozzáférést igénylők dönthetnek úgy, hogy kiterjesztik hálózataikat a célterületen kívüli szomszédos területekre is. A hozzáférést igénylők a nagykereskedelmi nyílt hozzáférési kötelezettségek alapján végezhetik el e kiterjesztést. Amennyiben nem kapcsolódnak a támogatás kedvezményezettjéhez, a szomszédos területekre történő ilyen kiterjesztéseket korlátlanul végrehajthatják. Akkor tekinthető úgy, hogy a hozzáférést igénylő nem kapcsolódik a támogatás kedvezményezettjéhez, ha nem képezik ugyanazon csoport részét és nem rendelkeznek részesedéssel egymás vállalkozásaiban. A támogatás kedvezményezettjei általi kiterjesztések a következő együttes biztosítékok mellett engedélyezhetők:

a)

a nyilvános konzultáció során (lásd az 5.2.2.4.2. szakaszt) a tagállamnak jeleznie kell, hogy a magánkiterjesztések egy későbbi szakaszban megengedettek, és érdemi információkat kell szolgáltatnia az ilyen kiterjesztések lehetséges kiterjedéséről;

| b) | a szomszédos területekre történő kiterjesztés csak az államilag finanszírozott hálózat üzembe helyezését követő 2 év elteltével lehetséges az alábbi helyzetek valamelyikében :






  (i) | a nyilvános konzultáció során az érdekelt felek bizonyítják, hogy a tervezett kiterjesztés azzal a veszéllyel járna, hogy belépne egy olyan szomszédos területre, amelyet már legalább két, az államilag finanszírozott hálózathoz hasonló sebességet biztosító független hálózat kiszolgál; |
| --- | --- | --- |

b)

a szomszédos területekre történő kiterjesztés csak az államilag finanszírozott hálózat üzembe helyezését követő 2 év elteltével lehetséges az alábbi helyzetek valamelyikében :

(i)

a nyilvános konzultáció során az érdekelt felek bizonyítják, hogy a tervezett kiterjesztés azzal a veszéllyel járna, hogy belépne egy olyan szomszédos területre, amelyet már legalább két, az államilag finanszírozott hálózathoz hasonló sebességet biztosító független hálózat kiszolgál;

| (ii) | a szomszédos területen legalább egy olyan hálózat van, amely az államilag finanszírozott hálózat sebességéhez hasonló sebességet biztosít, és amely kevesebb mint 5 évvel az államilag finanszírozott hálózat előtt kezdte meg működését (95). |
| --- | --- |

(ii)

a szomszédos területen legalább egy olyan hálózat van, amely az államilag finanszírozott hálózat sebességéhez hasonló sebességet biztosít, és amely kevesebb mint 5 évvel az államilag finanszírozott hálózat előtt kezdte meg működését (95).

| 139. | Amennyiben a nyilvános konzultáció eredményei azt mutatják, hogy fennáll a verseny egyéb jelentős torzulásának kockázata, a támogatás kedvezményezettje általi kiterjesztést meg kell tiltani. |
| --- | --- |

139.

Amennyiben a nyilvános konzultáció eredményei azt mutatják, hogy fennáll a verseny egyéb jelentős torzulásának kockázata, a támogatás kedvezményezettje általi kiterjesztést meg kell tiltani.

5.2.4.4.2.   Nagykereskedelmi hozzáférési termékek

5.2.4.4.2.1.   A fehér területeken kiépített, helyhez kötött hozzáférési hálózatok

| 140. | Az államilag finanszírozott hálózatnak biztosítania kell legalább a bitfolyam-hozzáférést, a sötétszálhoz és az infrastruktúrához való hozzáférést, beleértve az utcai szekrényeket, oszlopokat, tartóoszlopokat, tornyokat és alépítményeket. |
| --- | --- |

140.

Az államilag finanszírozott hálózatnak biztosítania kell legalább a bitfolyam-hozzáférést, a sötétszálhoz és az infrastruktúrához való hozzáférést, beleértve az utcai szekrényeket, oszlopokat, tartóoszlopokat, tornyokat és alépítményeket.

| 141. | Emellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az államilag finanszírozott hálózat legalább fizikai átengedést vagy VULA-t biztosítson. Ahhoz, hogy alkalmas nagykereskedelmi hozzáférési terméknek minősüljön, minden VULA-terméket a nemzeti szabályozó hatóságnak vagy más illetékes hatóságnak előzetesen jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

141.

Emellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az államilag finanszírozott hálózat legalább fizikai átengedést vagy VULA-t biztosítson. Ahhoz, hogy alkalmas nagykereskedelmi hozzáférési terméknek minősüljön, minden VULA-terméket a nemzeti szabályozó hatóságnak vagy más illetékes hatóságnak előzetesen jóvá kell hagynia.

5.2.4.4.2.2.   A szürke és fekete területeken kiépített, helyhez kötött hozzáférési hálózatok

| 142. | Az államilag finanszírozott hálózatnak biztosítania kell legalább a) a 140. pontban említett nagykereskedelmi hozzáférési termékeket, és b) a fizikai átengedést. |
| --- | --- |

142.

Az államilag finanszírozott hálózatnak biztosítania kell legalább a) a 140. pontban említett nagykereskedelmi hozzáférési termékeket, és b) a fizikai átengedést.

| 143. | A tagállamok helyénvalónak tarthatják a fizikai átengedés megkövetelése helyett a VULA biztosításának előírását. Ebben az esetben a tagállamoknak jelezniük kell, hogy el kívánnak térni a fizikai átengedésre vonatkozó kötelezettségtől, és döntésüket a nyilvános konzultáció során indokolniuk kell. A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a fizikai átengedésnek a VULA biztosításával való felváltása – figyelembe véve a nyilvános konzultáció eredményét, valamint a piac és az érintett terület jellemzőit (96) – nem jár a verseny indokolatlan torzításával. Ennek alapján a Bizottság értékelni fogja, hogy a VULA fizikai átengedés helyetti biztosítása garantálja-e a támogatás arányosságát. |
| --- | --- |

143.

A tagállamok helyénvalónak tarthatják a fizikai átengedés megkövetelése helyett a VULA biztosításának előírását. Ebben az esetben a tagállamoknak jelezniük kell, hogy el kívánnak térni a fizikai átengedésre vonatkozó kötelezettségtől, és döntésüket a nyilvános konzultáció során indokolniuk kell. A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a fizikai átengedésnek a VULA biztosításával való felváltása – figyelembe véve a nyilvános konzultáció eredményét, valamint a piac és az érintett terület jellemzőit (96) – nem jár a verseny indokolatlan torzításával. Ennek alapján a Bizottság értékelni fogja, hogy a VULA fizikai átengedés helyetti biztosítása garantálja-e a támogatás arányosságát.

5.2.4.4.2.3.   Mobil hozzáférési hálózatok

| 144. | Az államilag finanszírozott hálózatnak a nagykereskedelmi hozzáférési termékek olyan körét kell biztosítania, amely a piac jellemzőit figyelembe véve megfelelő a támogatott hálózathoz való hatékony hozzáférés biztosításához. Ez magában foglalja legalább a barangolást, valamint az oszlopokhoz, tartóoszlopokhoz, tornyokhoz és alépítményekhez való hozzáférést. Az államilag finanszírozott hálózatnak biztosítania kell a mobilhálózatok fejlettebb tulajdonságainak (97), például az 5G-nek és a mobilhálózatok jövőbeli generációinak a kiaknázásához (98) szükséges hozzáférési termékeket, amint ezek elérhetővé válnak. |
| --- | --- |

144.

Az államilag finanszírozott hálózatnak a nagykereskedelmi hozzáférési termékek olyan körét kell biztosítania, amely a piac jellemzőit figyelembe véve megfelelő a támogatott hálózathoz való hatékony hozzáférés biztosításához. Ez magában foglalja legalább a barangolást, valamint az oszlopokhoz, tartóoszlopokhoz, tornyokhoz és alépítményekhez való hozzáférést. Az államilag finanszírozott hálózatnak biztosítania kell a mobilhálózatok fejlettebb tulajdonságainak (97), például az 5G-nek és a mobilhálózatok jövőbeli generációinak a kiaknázásához (98) szükséges hozzáférési termékeket, amint ezek elérhetővé válnak.

5.2.4.4.2.4.   Felhordó hálózatok

| 145. | Az államilag finanszírozott hálózatnak legalább egy aktív szolgáltatást, valamint az oszlopokhoz, tartóoszlopokhoz, tornyokhoz, alépítményekhez és sötétszálakhoz való hozzáférést biztosítania kell. |
| --- | --- |

145.

Az államilag finanszírozott hálózatnak legalább egy aktív szolgáltatást, valamint az oszlopokhoz, tartóoszlopokhoz, tornyokhoz, alépítményekhez és sötétszálakhoz való hozzáférést biztosítania kell.

| 146. | Amennyiben ez a tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek melletti tényleges hozzáféréshez szükséges, a tagállamoknak új infrastruktúra létrehozását lehetővé tevő elegendő kapacitás biztosítását kell előirányozniuk (ilyen infrastruktúra például az olyan alépítmény, amelynek mérete képes biztosítani a minden hozzáférést igénylő előrelátható igényeinek kielégítéséhez szükséges száloptika elhelyezését). |
| --- | --- |

146.

Amennyiben ez a tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek melletti tényleges hozzáféréshez szükséges, a tagállamoknak új infrastruktúra létrehozását lehetővé tevő elegendő kapacitás biztosítását kell előirányozniuk (ilyen infrastruktúra például az olyan alépítmény, amelynek mérete képes biztosítani a minden hozzáférést igénylő előrelátható igényeinek kielégítéséhez szükséges száloptika elhelyezését).

5.2.4.4.3.   Észszerű igényen alapuló nagykereskedelmi hozzáférés

| 147. | Az 5.2.4.4.2. szakaszban meghatározott feltételek alóli kivételként a tagállamok a hozzáférést igénylőktől érkező észszerű igény eseteire korlátozhatják egyes nagykereskedelmi hozzáférési termékek nyújtását, ha e termékek biztosítása aránytalanul megnövelné a beruházási költségeket anélkül, hogy jelentős előnyöket biztosítana a verseny fokozása szempontjából. |
| --- | --- |

147.

Az 5.2.4.4.2. szakaszban meghatározott feltételek alóli kivételként a tagállamok a hozzáférést igénylőktől érkező észszerű igény eseteire korlátozhatják egyes nagykereskedelmi hozzáférési termékek nyújtását, ha e termékek biztosítása aránytalanul megnövelné a beruházási költségeket anélkül, hogy jelentős előnyöket biztosítana a verseny fokozása szempontjából.

| 148. | Ahhoz, hogy a Bizottság jóváhagyhassa az ilyen kivételt, a tagállamoknak az adott beavatkozás jellemzőin alapuló indokolást kell benyújtaniuk. Ennek az indokolásnak megfelelően alátámasztott és objektív kritériumokon kell alapulnia, mint például az érintett területek alacsony népsűrűsége, a célterület mérete vagy a támogatás kedvezményezettjeinek mérete (99). A tagállamoknak minden egyes nem biztosított hozzáférési termék esetében részletes és objektív költségszámításokkal kell bizonyítaniuk azt, hogy az adott termék biztosítása a beavatkozás költségének aránytalan megnövekedésével járna. |
| --- | --- |

148.

Ahhoz, hogy a Bizottság jóváhagyhassa az ilyen kivételt, a tagállamoknak az adott beavatkozás jellemzőin alapuló indokolást kell benyújtaniuk. Ennek az indokolásnak megfelelően alátámasztott és objektív kritériumokon kell alapulnia, mint például az érintett területek alacsony népsűrűsége, a célterület mérete vagy a támogatás kedvezményezettjeinek mérete (99). A tagállamoknak minden egyes nem biztosított hozzáférési termék esetében részletes és objektív költségszámításokkal kell bizonyítaniuk azt, hogy az adott termék biztosítása a beavatkozás költségének aránytalan megnövekedésével járna.

| 149. | A hozzáférést igénylőtől érkező igény akkor tekinthető észszerűnek, amennyiben a) a hozzáférést igénylő üzleti tervet készít, amely indokolja az államilag támogatott hálózaton a termék fejlesztését; és b) ugyanazon a földrajzi területen másik vállalkozás nem kínál hasonló hozzáférési terméket a sűrűbben lakott területeken érvényes árakon (100). |
| --- | --- |

149.

A hozzáférést igénylőtől érkező igény akkor tekinthető észszerűnek, amennyiben a) a hozzáférést igénylő üzleti tervet készít, amely indokolja az államilag támogatott hálózaton a termék fejlesztését; és b) ugyanazon a földrajzi területen másik vállalkozás nem kínál hasonló hozzáférési terméket a sűrűbben lakott területeken érvényes árakon (100).

| 150. | Amennyiben a hozzáférés iránti kérelem észszerű, a hozzáférés iránti kérelem teljesítésének többletköltségét a támogatás kedvezményezettjének kell viselnie. |
| --- | --- |

150.

Amennyiben a hozzáférés iránti kérelem észszerű, a hozzáférés iránti kérelem teljesítésének többletköltségét a támogatás kedvezményezettjének kell viselnie.

5.2.4.4.4.   A nagykereskedelmi hozzáférés ára

| 151. | A nagykereskedelmi hozzáférési termékek árának meghatározásakor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az egyes termékek nagykereskedelmi hozzáférési ára az alábbi referenciaértékek és árazási elvek egyikén alapuljon:






  a) | a tagállam más összehasonlítható, versenyképesebb területein érvényesülő, közzétett nagykereskedelmi árak átlaga; |
| --- | --- | --- |

151.

A nagykereskedelmi hozzáférési termékek árának meghatározásakor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az egyes termékek nagykereskedelmi hozzáférési ára az alábbi referenciaértékek és árazási elvek egyikén alapuljon:

a)

a tagállam más összehasonlítható, versenyképesebb területein érvényesülő, közzétett nagykereskedelmi árak átlaga;

| b) | a nemzeti szabályozó hatóság által az érintett piacok és szolgáltatások vonatkozásában már meghatározott, illetve elfogadott árak; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szabályozó hatóság által az érintett piacok és szolgáltatások vonatkozásában már meghatározott, illetve elfogadott árak;

| c) | költségalapú árképzés vagy az ágazati szabályozási kerettel összhangban meghatározott módszertan. |
| --- | --- |

c)

költségalapú árképzés vagy az ágazati szabályozási kerettel összhangban meghatározott módszertan.

| 152. | A nemzeti szabályozó hatósággal konzultálni kell a nagykereskedelmi hozzáférési termékekről és a nagykereskedelmi hozzáférés feltételeiről, beleértve az árakat és a kapcsolódó vitákat is, az 5.2.4.6. szakaszban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

152.

A nemzeti szabályozó hatósággal konzultálni kell a nagykereskedelmi hozzáférési termékekről és a nagykereskedelmi hozzáférés feltételeiről, beleértve az árakat és a kapcsolódó vitákat is, az 5.2.4.6. szakaszban meghatározottak szerint.

5.2.4.4.5.   Visszakövetelés

| 153. | A helyhez kötött és a mobilhálózatok kiépítését támogató állami beavatkozás támogatási összegét gyakran előzetesen állapítják meg, hogy fedezzék a támogatott infrastruktúra élettartama alatt várható finanszírozási hiányt. |
| --- | --- |

153.

A helyhez kötött és a mobilhálózatok kiépítését támogató állami beavatkozás támogatási összegét gyakran előzetesen állapítják meg, hogy fedezzék a támogatott infrastruktúra élettartama alatt várható finanszírozási hiányt.

| 154. | Ebben az esetben, mivel a jövőbeli költségek és bevételek általában bizonytalanok, a tagállamoknak indokolt szorosan nyomon követniük minden egyes államilag finanszírozott projekt végrehajtását (101) a támogatott infrastruktúra teljes élettartama alatt, és visszakövetelési mechanizmust előírniuk. Ez a mechanizmus lehetővé teszi azon információk megfelelő figyelembevételét, amelyeket a támogatás kedvezményezettje az állami támogatás igénylésekor nem tudott figyelembe venni az eredeti üzleti tervben. Azok a tényezők, amelyek hatással lehetnek a projekt jövedelmezőségére, és amelyeket nehéz, sőt lehetetlen kellő pontossággal előre meghatározni, például a következők lehetnek: a) a hálózat tényleges kiépítési költségei; b) az alapszolgáltatásokból származó tényleges bevételek; c) a ténylegeshasználatbavétel; és d) a nem alapszolgáltatásokból származó tényleges bevételek (102). |
| --- | --- |

154.

Ebben az esetben, mivel a jövőbeli költségek és bevételek általában bizonytalanok, a tagállamoknak indokolt szorosan nyomon követniük minden egyes államilag finanszírozott projekt végrehajtását (101) a támogatott infrastruktúra teljes élettartama alatt, és visszakövetelési mechanizmust előírniuk. Ez a mechanizmus lehetővé teszi azon információk megfelelő figyelembevételét, amelyeket a támogatás kedvezményezettje az állami támogatás igénylésekor nem tudott figyelembe venni az eredeti üzleti tervben. Azok a tényezők, amelyek hatással lehetnek a projekt jövedelmezőségére, és amelyeket nehéz, sőt lehetetlen kellő pontossággal előre meghatározni, például a következők lehetnek: a) a hálózat tényleges kiépítési költségei; b) az alapszolgáltatásokból származó tényleges bevételek; c) a ténylegeshasználatbavétel; és d) a nem alapszolgáltatásokból származó tényleges bevételek (102).

| 155. | A tagállamoknak visszakövetelési mechanizmust kell alkalmazniuk a támogatott infrastruktúra élettartama alatt, ha a projekt támogatási összege meghaladja a 10 millió EUR-t. A tagállamoknak átláthatóan és egyértelműen meg kell határozniuk e mechanizmus szabályait a versenyeztetéses kiválasztási eljárás dokumentációjában. |
| --- | --- |

155.

A tagállamoknak visszakövetelési mechanizmust kell alkalmazniuk a támogatott infrastruktúra élettartama alatt, ha a projekt támogatási összege meghaladja a 10 millió EUR-t. A tagállamoknak átláthatóan és egyértelműen meg kell határozniuk e mechanizmus szabályait a versenyeztetéses kiválasztási eljárás dokumentációjában.

| 156. | Nincs szükség visszakövetelésre abban az esetben, ha a projektet olyan közvetlen beruházási modell segítségével valósítják meg, amelyben az állami tulajdonban lévő, kizárólag nagykereskedelmi hálózatot a hatóság azzal az egyedüli céllal építi ki és üzemelteti, hogy tisztességes és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosítson valamennyi vállalkozás számára (103). |
| --- | --- |

156.

Nincs szükség visszakövetelésre abban az esetben, ha a projektet olyan közvetlen beruházási modell segítségével valósítják meg, amelyben az állami tulajdonban lévő, kizárólag nagykereskedelmi hálózatot a hatóság azzal az egyedüli céllal építi ki és üzemelteti, hogy tisztességes és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosítson valamennyi vállalkozás számára (103).

| 157. | Mivel különböző tényezők pozitív vagy negatív hatással lehetnek a támogatás kedvezményezettjének üzleti tervére, a visszakövetelési mechanizmust célszerű úgy kialakítani, hogy az mérlegelje és egyensúlyba hozza a következő két célkitűzést: a) ajánlott lehetővé tennie a tagállam számára, hogy visszaszerezze az észszerű nyereséget meghaladó összegeket (104); b) indokolt, hogy ne veszélyeztesse a vállalkozásoknak a versenyeztetéses kiválasztási eljárásban való részvételre (105) és a hálózat kiépítése során a költséghatékonyságra (hatékonyságnövelésre) törekvésre való ösztönzöttségét. A két célkitűzés megfelelő egyensúlyának elérése érdekében a tagállamoknak indokolt kritériumokat bevezetniük a hatékonyságjavulás ösztönzése érdekében (106). |
| --- | --- |

157.

Mivel különböző tényezők pozitív vagy negatív hatással lehetnek a támogatás kedvezményezettjének üzleti tervére, a visszakövetelési mechanizmust célszerű úgy kialakítani, hogy az mérlegelje és egyensúlyba hozza a következő két célkitűzést: a) ajánlott lehetővé tennie a tagállam számára, hogy visszaszerezze az észszerű nyereséget meghaladó összegeket (104); b) indokolt, hogy ne veszélyeztesse a vállalkozásoknak a versenyeztetéses kiválasztási eljárásban való részvételre (105) és a hálózat kiépítése során a költséghatékonyságra (hatékonyságnövelésre) törekvésre való ösztönzöttségét. A két célkitűzés megfelelő egyensúlyának elérése érdekében a tagállamoknak indokolt kritériumokat bevezetniük a hatékonyságjavulás ösztönzése érdekében (106).

| 158. | Az ösztönző összeget úgy kell megállapítani, hogy ne haladja meg az észszerű nyereség 30 %-át. Ajánlott, hogy a tagállamok ne követeljék vissza az említett küszöbértéket kitevő vagy az alatti többletnyereséget (vagyis az ösztönző összeggel megnövelt észszerű nyereséget) (107). A küszöbértéket meghaladó nyereséget a támogatás kedvezményezettje és a tagállam között a versenyeztetéses kiválasztási eljárás kimeneteléből adódó támogatási intenzitás alapján kell megosztani (108). |
| --- | --- |

158.

Az ösztönző összeget úgy kell megállapítani, hogy ne haladja meg az észszerű nyereség 30 %-át. Ajánlott, hogy a tagállamok ne követeljék vissza az említett küszöbértéket kitevő vagy az alatti többletnyereséget (vagyis az ösztönző összeggel megnövelt észszerű nyereséget) (107). A küszöbértéket meghaladó nyereséget a támogatás kedvezményezettje és a tagállam között a versenyeztetéses kiválasztási eljárás kimeneteléből adódó támogatási intenzitás alapján kell megosztani (108).

| 159. | A visszakövetelési mechanizmusoknak figyelembe kell venniük az államilag finanszírozott hálózatot érintő egyéb ügyletekből származó nyereséget is. Ha például egy vállalatot kifejezetten az államilag finanszírozott hálózat kiépítésére vagy üzemeltetésére hoztak létre, ha e vállalat egy meglévő részvényese a hálózat befejezésétől számított 7 éven belül vagy a támogatás odaítélésétől számított 10 éven belül eladja a vállalatban meglévő részvényeinek összességét vagy egy részét, a tagállamnak vissza kell fizettetnie minden olyan összeget, amellyel az értékesítés árbevétele meghaladja azt az árat, amelyen a jelenlegi részvényes észszerű nyereséget érne el (109). |
| --- | --- |

159.

A visszakövetelési mechanizmusoknak figyelembe kell venniük az államilag finanszírozott hálózatot érintő egyéb ügyletekből származó nyereséget is. Ha például egy vállalatot kifejezetten az államilag finanszírozott hálózat kiépítésére vagy üzemeltetésére hoztak létre, ha e vállalat egy meglévő részvényese a hálózat befejezésétől számított 7 éven belül vagy a támogatás odaítélésétől számított 10 éven belül eladja a vállalatban meglévő részvényeinek összességét vagy egy részét, a tagállamnak vissza kell fizettetnie minden olyan összeget, amellyel az értékesítés árbevétele meghaladja azt az árat, amelyen a jelenlegi részvényes észszerű nyereséget érne el (109).

5.2.4.5.   Számviteli szétválasztás

| 160. | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás arányos maradjon, és ne vezessen túlkompenzációhoz vagy a nem támogatott tevékenységek kereszttámogatásához, a támogatás kedvezményezettjének biztosítania kell a számviteli szétválasztást, hogy egyértelműen azonosítsák az állami finanszírozással kiépített hálózat kiépítésének és üzemeltetésének költségeit, illetve a hasznosításából származó bevételeket. |
| --- | --- |

160.

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás arányos maradjon, és ne vezessen túlkompenzációhoz vagy a nem támogatott tevékenységek kereszttámogatásához, a támogatás kedvezményezettjének biztosítania kell a számviteli szétválasztást, hogy egyértelműen azonosítsák az állami finanszírozással kiépített hálózat kiépítésének és üzemeltetésének költségeit, illetve a hasznosításából származó bevételeket.

5.2.4.6.   A nemzeti szabályozó hatóságok, a nemzeti versenyhatóságok, a nemzeti kompetenciaközpontok és a szélessáv-szakértői szolgálatok szerepe

| 161. | A széles sávú hálózatokat támogató legmegfelelőbb állami beavatkozások kialakításában különösen fontos szerepet játszanak a nemzeti szabályozó hatóságok. A nemzeti szabályozó hatóságok az ágazati szabályozás által rájuk ruházott kulcsfontosságú szerep miatt szakmai ismereteket és szakértelmet szereztek, és ők vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy támogassák a hatóságokat az állami beavatkozások kialakításában. |
| --- | --- |

161.

A széles sávú hálózatokat támogató legmegfelelőbb állami beavatkozások kialakításában különösen fontos szerepet játszanak a nemzeti szabályozó hatóságok. A nemzeti szabályozó hatóságok az ágazati szabályozás által rájuk ruházott kulcsfontosságú szerep miatt szakmai ismereteket és szakértelmet szereztek, és ők vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy támogassák a hatóságokat az állami beavatkozások kialakításában.

| 162. | A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy rendszerszinten vonják be a nemzeti szabályozó hatóságokat az állami beavatkozások kialakításába, végrehajtásába és nyomon követésébe, különösen, de nem kizárólag a) a célterületek azonosításába (feltérképezés és nyilvános konzultáció), b) a minőségi ugrással kapcsolatos követelmények teljesítésének értékelésébe, valamint c) a konfliktusrendezési mechanizmusokba, többek között az említett szempontok bármelyikével kapcsolatos viták esetén. |
| --- | --- |

162.

A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy rendszerszinten vonják be a nemzeti szabályozó hatóságokat az állami beavatkozások kialakításába, végrehajtásába és nyomon követésébe, különösen, de nem kizárólag a) a célterületek azonosításába (feltérképezés és nyilvános konzultáció), b) a minőségi ugrással kapcsolatos követelmények teljesítésének értékelésébe, valamint c) a konfliktusrendezési mechanizmusokba, többek között az említett szempontok bármelyikével kapcsolatos viták esetén.

| 163. | Tekintettel a nemzeti szabályozó hatóságok nemzeti piacokkal kapcsolatos különleges szakértelmére, a tagállamoknak konzultálniuk kell a legalkalmasabb nemzeti szabályozó hatóságokkal a következőkről: a) a nagykereskedelmi hozzáférési termékek, feltételek és árképzés (5.2.4.4. szakasz), és b) az előzetes szabályozás hatálya alá tartozó meglévő infrastruktúrák (5.2.4.3. szakasz). Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóságra ráruházták a széles sávú hálózatok kiépítésére irányuló állami beavatkozásban való részvételhez szükséges hatásköröket, a tagállamnak legalább 2 hónappal az állami támogatás bejelentése előtt ajánlott részletes leírást küldenie a nemzeti szabályozó hatóságnak a támogatási intézkedésekről, hogy a nemzeti szabályozó hatóságnak észszerű idő álljon rendelkezésére a véleménynyilvánításra. |
| --- | --- |

163.

Tekintettel a nemzeti szabályozó hatóságok nemzeti piacokkal kapcsolatos különleges szakértelmére, a tagállamoknak konzultálniuk kell a legalkalmasabb nemzeti szabályozó hatóságokkal a következőkről: a) a nagykereskedelmi hozzáférési termékek, feltételek és árképzés (5.2.4.4. szakasz), és b) az előzetes szabályozás hatálya alá tartozó meglévő infrastruktúrák (5.2.4.3. szakasz). Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóságra ráruházták a széles sávú hálózatok kiépítésére irányuló állami beavatkozásban való részvételhez szükséges hatásköröket, a tagállamnak legalább 2 hónappal az állami támogatás bejelentése előtt ajánlott részletes leírást küldenie a nemzeti szabályozó hatóságnak a támogatási intézkedésekről, hogy a nemzeti szabályozó hatóságnak észszerű idő álljon rendelkezésére a véleménynyilvánításra.

| 164. | Bevált gyakorlatként – a nemzeti szabályozó hatóságok szabályozási keret szerinti hatásköreinek sérelme nélkül – a nemzeti szabályozó hatóságok iránymutatással szolgálhatnak a helyi hatóságok számára többek között a piacelemzés elvégzéséről, a nagykereskedelmi hozzáférési termékek meghatározásáról és az árképzésről. Ezeknek az iránymutatásoknak ajánlott figyelembe venniük a szabályozási keretet és a Bizottság által kiadott ajánlásokat (110). |
| --- | --- |

164.

Bevált gyakorlatként – a nemzeti szabályozó hatóságok szabályozási keret szerinti hatásköreinek sérelme nélkül – a nemzeti szabályozó hatóságok iránymutatással szolgálhatnak a helyi hatóságok számára többek között a piacelemzés elvégzéséről, a nagykereskedelmi hozzáférési termékek meghatározásáról és az árképzésről. Ezeknek az iránymutatásoknak ajánlott figyelembe venniük a szabályozási keretet és a Bizottság által kiadott ajánlásokat (110).

| 165. | A nemzeti szabályozó hatóságok közreműködésén túl a tagállamok konzultálhatnak a nemzeti versenyhatóságokkal is, például azért, hogy tanácsot kapjanak arról, hogyan teremtsenek a vállalkozások számára egyenlő versenyfeltételeket, és hogyan kerüljék el, hogy az állami források aránytalanul nagy részét egyetlen vállalkozásnak ítéljék oda, megerősítve ezáltal annak (esetlegesen már erőfölényes) piaci helyzetét (111). |
| --- | --- |

165.

A nemzeti szabályozó hatóságok közreműködésén túl a tagállamok konzultálhatnak a nemzeti versenyhatóságokkal is, például azért, hogy tanácsot kapjanak arról, hogyan teremtsenek a vállalkozások számára egyenlő versenyfeltételeket, és hogyan kerüljék el, hogy az állami források aránytalanul nagy részét egyetlen vállalkozásnak ítéljék oda, megerősítve ezáltal annak (esetlegesen már erőfölényes) piaci helyzetét (111).

| 166. | A tagállamok olyan nemzeti kompetenciaközpontokat hozhatnak létre, mint a szélessáv-szakértői szolgálatok, amelyek segíthetik a hatóságokat a széles sávú hálózatok kiépítését támogató állami beavatkozás kialakításában (112). |
| --- | --- |

166.

A tagállamok olyan nemzeti kompetenciaközpontokat hozhatnak létre, mint a szélessáv-szakértői szolgálatok, amelyek segíthetik a hatóságokat a széles sávú hálózatok kiépítését támogató állami beavatkozás kialakításában (112).

5.2.5.   
  Átláthatóság, jelentéstétel, a támogatás nyomon követése

| 167. | A tagállamoknak meg kell felelniük a 7. szakaszban meghatározott átláthatósági, jelentéstételi és nyomonkövetési követelményeknek. |
| --- | --- |

167.

A tagállamoknak meg kell felelniük a 7. szakaszban meghatározott átláthatósági, jelentéstételi és nyomonkövetési követelményeknek.

5.3.   A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatások

| 168. | A helyhez kötött és a mobil hálózatok kiépítéséhez nyújtott támogatás negatív hatást gyakorolhat piaci torzulásokban kifejezve, és befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

168.

A helyhez kötött és a mobil hálózatok kiépítéséhez nyújtott támogatás negatív hatást gyakorolhat piaci torzulásokban kifejezve, és befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet.

| 169. | A Bizottság a verseny torzulásának és a kereskedelemre gyakorolt hatásnak a jelentőségét a versenytársakra gyakorolt hatások és a magánberuházások esetleges kiszorítása szempontjából értékeli. Az állami támogatás arra is ösztönözheti a helyi szolgáltatókat, hogy a piaci feltételek mellett kínált szolgáltatások helyett inkább az államilag finanszírozott hálózat által kínált szolgáltatásokat vegyék igénybe. Továbbá, amennyiben a támogatás kedvezményezettje valószínűleg a piacon már erőfölényben lévő vállalkozás, vagy az állami beruházás nyomán azzá válhat, a támogatás gyengítheti a versenytársak által rá gyakorolt versenynyomást. Még abban az esetben is, ha a torzulások egyedi szinten korlátozottnak tekinthetők, összességükben a támogatási programok továbbra is magas szintű torzuláshoz vezethetnek. |
| --- | --- |

169.

A Bizottság a verseny torzulásának és a kereskedelemre gyakorolt hatásnak a jelentőségét a versenytársakra gyakorolt hatások és a magánberuházások esetleges kiszorítása szempontjából értékeli. Az állami támogatás arra is ösztönözheti a helyi szolgáltatókat, hogy a piaci feltételek mellett kínált szolgáltatások helyett inkább az államilag finanszírozott hálózat által kínált szolgáltatásokat vegyék igénybe. Továbbá, amennyiben a támogatás kedvezményezettje valószínűleg a piacon már erőfölényben lévő vállalkozás, vagy az állami beruházás nyomán azzá válhat, a támogatás gyengítheti a versenytársak által rá gyakorolt versenynyomást. Még abban az esetben is, ha a torzulások egyedi szinten korlátozottnak tekinthetők, összességükben a támogatási programok továbbra is magas szintű torzuláshoz vezethetnek.

5.4.   A támogatás pozitív hatásainak és a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásoknak az összevetése

| 170. | A Bizottság szembeállítja a tervezett támogatásnak a támogatott gazdasági tevékenységekre gyakorolt pozitív hatásait a versenyre és a kereskedelmi feltételekre gyakorolt tényleges és potenciális negatív hatásaival. Ahhoz, hogy az állami támogatás összeegyeztethető legyen a belső piaccal, a pozitív hatásainak meg kell haladniuk a negatív hatásait. |
| --- | --- |

170.

A Bizottság szembeállítja a tervezett támogatásnak a támogatott gazdasági tevékenységekre gyakorolt pozitív hatásait a versenyre és a kereskedelmi feltételekre gyakorolt tényleges és potenciális negatív hatásaival. Ahhoz, hogy az állami támogatás összeegyeztethető legyen a belső piaccal, a pozitív hatásainak meg kell haladniuk a negatív hatásait.

| 171. | Először is, a Bizottság a támogatásnak a támogatott gazdasági tevékenységekre gyakorolt pozitív hatásait fogja értékelni, beleértve a digitális szakpolitikai célkitűzésekhez való hozzájárulását is. A tagállamnak kontrafaktuális elemzés alapján bizonyítania kell, hogy az intézkedésnek pozitív hatásai vannak ahhoz képest, ami a támogatás nélkül következett volna be. Az 5.2.1. szakasznak megfelelően a pozitív hatások magukban foglalhatják az állami beavatkozás célkitűzéseinek elérését, például egy olyan új hálózat piaci kiépítését, amely növeli a kapacitást és a sebességet, egyúttal pedig alacsonyabb árakat, a végfelhasználók számára bővebb kínálatot, jobb minőséget és innovációt biztosít. Ennek következtében a végfelhasználók jobban hozzáférnek az online forrásokhoz, ami valószínűleg ösztönzi a kereslet élénkülését. Ez végeredményben hozzájárulhat a digitális egységes piac kiteljesítéséhez, és hasznot hajt az egész uniós gazdaság számára. |
| --- | --- |

171.

Először is, a Bizottság a támogatásnak a támogatott gazdasági tevékenységekre gyakorolt pozitív hatásait fogja értékelni, beleértve a digitális szakpolitikai célkitűzésekhez való hozzájárulását is. A tagállamnak kontrafaktuális elemzés alapján bizonyítania kell, hogy az intézkedésnek pozitív hatásai vannak ahhoz képest, ami a támogatás nélkül következett volna be. Az 5.2.1. szakasznak megfelelően a pozitív hatások magukban foglalhatják az állami beavatkozás célkitűzéseinek elérését, például egy olyan új hálózat piaci kiépítését, amely növeli a kapacitást és a sebességet, egyúttal pedig alacsonyabb árakat, a végfelhasználók számára bővebb kínálatot, jobb minőséget és innovációt biztosít. Ennek következtében a végfelhasználók jobban hozzáférnek az online forrásokhoz, ami valószínűleg ösztönzi a kereslet élénkülését. Ez végeredményben hozzájárulhat a digitális egységes piac kiteljesítéséhez, és hasznot hajt az egész uniós gazdaság számára.

| 172. | Emellett a Bizottság adott esetben azt is figyelembe veheti, hogy a támogatás más pozitív hatásokkal jár-e, például a hálózati műveletek energiahatékonyságának javulásával vagy az uniós szakpolitikák, például az európai zöld megállapodás tekintetében. |
| --- | --- |

172.

Emellett a Bizottság adott esetben azt is figyelembe veheti, hogy a támogatás más pozitív hatásokkal jár-e, például a hálózati műveletek energiahatékonyságának javulásával vagy az uniós szakpolitikák, például az európai zöld megállapodás tekintetében.

| 173. | Másodszor, a tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a negatív hatások a szükséges minimumra korlátozódnak. A támogatás szükségességét, megfelelőségét és arányosságát figyelembe vevő intézkedés kialakításakor (5.2.2. 5.2.3. és –5.2.4. szakasz) a tagállamoknak figyelembe kell venniük például a projektek méretét, az egyedi és halmozott támogatási összegeket, a várható kedvezményezettek jellemzőit (például azt, hogy jelentős piaci erővel rendelkeznek-e), valamint a célterületek jellemzőit (például az adott területen meglévő vagy hitelt érdemlően tervbe vett jól teljesítő hálózatok számát). Ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja a várható negatív hatásokat, hasznos, ha a tagállamok benyújtják a rendelkezésükre álló hatásvizsgálatokat, valamint a hasonló korábbi programok esetében elvégzett utólagos értékeléseket. |
| --- | --- |

173.

Másodszor, a tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a negatív hatások a szükséges minimumra korlátozódnak. A támogatás szükségességét, megfelelőségét és arányosságát figyelembe vevő intézkedés kialakításakor (5.2.2. 5.2.3. és –5.2.4. szakasz) a tagállamoknak figyelembe kell venniük például a projektek méretét, az egyedi és halmozott támogatási összegeket, a várható kedvezményezettek jellemzőit (például azt, hogy jelentős piaci erővel rendelkeznek-e), valamint a célterületek jellemzőit (például az adott területen meglévő vagy hitelt érdemlően tervbe vett jól teljesítő hálózatok számát). Ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja a várható negatív hatásokat, hasznos, ha a tagállamok benyújtják a rendelkezésükre álló hatásvizsgálatokat, valamint a hasonló korábbi programok esetében elvégzett utólagos értékeléseket.

6.   A használatbavételre irányuló intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése

| 174. | A széles sávú hálózat rendelkezésre állása előfeltétele annak, hogy elő lehessen fizetni a széles sávú szolgáltatásokra. Ugyanakkor ez egyes esetekben nem feltétlenül elegendő annak biztosításához, hogy a végfelhasználóknak (különösen az 53. és a 61. pontban említett) igényei kielégítésre kerüljenek, és hogy a társadalom egésze számára biztosított előnyök megvalósuljanak. |
| --- | --- |

174.

A széles sávú hálózat rendelkezésre állása előfeltétele annak, hogy elő lehessen fizetni a széles sávú szolgáltatásokra. Ugyanakkor ez egyes esetekben nem feltétlenül elegendő annak biztosításához, hogy a végfelhasználóknak (különösen az 53. és a 61. pontban említett) igényei kielégítésre kerüljenek, és hogy a társadalom egésze számára biztosított előnyök megvalósuljanak.

| 175. | Ennek oka az lehet, hogy a végfelhasználók viszonylag alacsony hajlandóságot mutatnak a széles sávú szolgáltatásokra való előfizetésre. Ez az alacsony hajlandóság különböző okokra vezethető vissza, többek között a következőkre: a) a széles sávú szolgáltatásokra való előfizetés költségeinek általában a végfelhasználóknál vagy különösen a bizonytalan helyzetben lévő végfelhasználók egyes kategóriáinál jelentkező gazdasági hatása; és b) a széles sávú szolgáltatásokra való előfizetésből származó előnyök ismeretének hiánya. |
| --- | --- |

175.

Ennek oka az lehet, hogy a végfelhasználók viszonylag alacsony hajlandóságot mutatnak a széles sávú szolgáltatásokra való előfizetésre. Ez az alacsony hajlandóság különböző okokra vezethető vissza, többek között a következőkre: a) a széles sávú szolgáltatásokra való előfizetés költségeinek általában a végfelhasználóknál vagy különösen a bizonytalan helyzetben lévő végfelhasználók egyes kategóriáinál jelentkező gazdasági hatása; és b) a széles sávú szolgáltatásokra való előfizetésből származó előnyök ismeretének hiánya.

| 176. | Az olyan keresletoldali intézkedéseket, mint az utalványok, úgy alakítják ki, hogy csökkentsék a végfelhasználók költségeit, és ezek az intézkedések hasznosak lehetnek a rendelkezésre álló széles sávú szolgáltatások igénybevétele tekintetében fennálló konkrét piaci hiányosságok orvoslása szempontjából. A hálózati összekapcsoltsághoz való széles körű és megfizethető hozzáférés pozitív externáliákat eredményez, mivel a gazdaság valamennyi ágazatában képes felgyorsítani a növekedést és az innovációt. Amennyiben például a magas kiskereskedelmi árak miatt nem biztosítható a kielégítő széles sávú szolgáltatásokhoz való megfizethető hozzáférés, az állami támogatás orvosolhatja az ilyen piaci hiányosságot. Ilyen esetekben az állami támogatás nyújtása pozitív hatásokkal járhat. |
| --- | --- |

176.

Az olyan keresletoldali intézkedéseket, mint az utalványok, úgy alakítják ki, hogy csökkentsék a végfelhasználók költségeit, és ezek az intézkedések hasznosak lehetnek a rendelkezésre álló széles sávú szolgáltatások igénybevétele tekintetében fennálló konkrét piaci hiányosságok orvoslása szempontjából. A hálózati összekapcsoltsághoz való széles körű és megfizethető hozzáférés pozitív externáliákat eredményez, mivel a gazdaság valamennyi ágazatában képes felgyorsítani a növekedést és az innovációt. Amennyiben például a magas kiskereskedelmi árak miatt nem biztosítható a kielégítő széles sávú szolgáltatásokhoz való megfizethető hozzáférés, az állami támogatás orvosolhatja az ilyen piaci hiányosságot. Ilyen esetekben az állami támogatás nyújtása pozitív hatásokkal járhat.

| 177. | Az utalványok nem minősülnek a végfelhasználóknak – köztük az egyéni fogyasztóknak – nyújtott támogatásnak, ha e végfelhasználók nem végeznek a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó gazdasági tevékenységet. Az utalványok ugyanakkor a végfelhasználók tekintetében támogatásnak minősülhetnek, amennyiben e végfelhasználók a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó gazdasági tevékenységet folytatnak. A legtöbb esetben mindazonáltal a támogatás a de minimis rendelet (113) hatálya alá tartozhat, tekintettel az utalványok korlátozott értékére. |
| --- | --- |

177.

Az utalványok nem minősülnek a végfelhasználóknak – köztük az egyéni fogyasztóknak – nyújtott támogatásnak, ha e végfelhasználók nem végeznek a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó gazdasági tevékenységet. Az utalványok ugyanakkor a végfelhasználók tekintetében támogatásnak minősülhetnek, amennyiben e végfelhasználók a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó gazdasági tevékenységet folytatnak. A legtöbb esetben mindazonáltal a támogatás a de minimis rendelet (113) hatálya alá tartozhat, tekintettel az utalványok korlátozott értékére.

| 178. | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata megerősíti, hogy amennyiben olyan végfelhasználóknak, például egyéni fogyasztóknak nyújtanak előnyt, akik nem végeznek gazdasági tevékenységet, az továbbra is jelenthet bizonyos vállalkozásoknak nyújtott előnyt, és így a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet (114). |
| --- | --- |

178.

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata megerősíti, hogy amennyiben olyan végfelhasználóknak, például egyéni fogyasztóknak nyújtanak előnyt, akik nem végeznek gazdasági tevékenységet, az továbbra is jelenthet bizonyos vállalkozásoknak nyújtott előnyt, és így a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet (114).

| 179. | Az utalványok tehát az elektronikus hírközlési ágazat olyan vállalkozásainak nyújtott támogatásnak minősülhetnek, amelyek a meglévő széles sávú hálózatok felhasználásával képesek lesznek javítani vagy bővíteni az általuk kínált szolgáltatásokat, és így a széles sávú ágazat más vállalkozásainak rovására erősíteni tudják piaci pozíciójukat. E vállalkozások az állami támogatások ellenőrzése alá tartoznak, amennyiben az általuk kapott előny meghaladja a csekély összegű támogatás szintjeit. |
| --- | --- |

179.

Az utalványok tehát az elektronikus hírközlési ágazat olyan vállalkozásainak nyújtott támogatásnak minősülhetnek, amelyek a meglévő széles sávú hálózatok felhasználásával képesek lesznek javítani vagy bővíteni az általuk kínált szolgáltatásokat, és így a széles sávú ágazat más vállalkozásainak rovására erősíteni tudják piaci pozíciójukat. E vállalkozások az állami támogatások ellenőrzése alá tartoznak, amennyiben az általuk kapott előny meghaladja a csekély összegű támogatás szintjeit.

| 180. | Utalványok nem nyújthatók olyan területeken, ahol nincs támogatható szolgáltatásokat nyújtó hálózat. |
| --- | --- |

180.

Utalványok nem nyújthatók olyan területeken, ahol nincs támogatható szolgáltatásokat nyújtó hálózat.

6.1.   Szociális utalványok

| 181. | A szociális utalványok célja, hogy bizonyos egyéni fogyasztókat támogassanak széles sávú szolgáltatások beszerzésében vagy megtartásában. Ezen utalványok a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhetnek, mint „a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, feltéve hogy azt a termék származásán alapuló megkülönböztetés nélkül nyújtják”. |
| --- | --- |

181.

A szociális utalványok célja, hogy bizonyos egyéni fogyasztókat támogassanak széles sávú szolgáltatások beszerzésében vagy megtartásában. Ezen utalványok a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhetnek, mint „a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, feltéve hogy azt a termék származásán alapuló megkülönböztetés nélkül nyújtják”.

| 182. | Ahhoz, hogy azok a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében összeegyeztethetőek legyenek, a szociális utalványokat a magánszemély fogyasztók olyan konkrét kategóriái számára kell fenntartani, akiknek a pénzügyi helyzete szociális okokból (például alacsonyabb jövedelmű családok, hallgatók, tanulók stb.) (115) indokolja a támogatás nyújtását. E célból a tagállamoknak objektív kritériumok alapján meg kell határozniuk azon fogyasztói kategóriákat, amelyeket a szociális utalványrendszerek megcélozni kívánnak (116). |
| --- | --- |

182.

Ahhoz, hogy azok a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében összeegyeztethetőek legyenek, a szociális utalványokat a magánszemély fogyasztók olyan konkrét kategóriái számára kell fenntartani, akiknek a pénzügyi helyzete szociális okokból (például alacsonyabb jövedelmű családok, hallgatók, tanulók stb.) (115) indokolja a támogatás nyújtását. E célból a tagállamoknak objektív kritériumok alapján meg kell határozniuk azon fogyasztói kategóriákat, amelyeket a szociális utalványrendszerek megcélozni kívánnak (116).

| 183. | Az elszámolható költségek közé tartozhat a havi díj, a szokásos (117) létesítési költségek és a fogyasztó számára a széles sávú szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez szükséges végberendezések. A házon belüli huzalozás és a fogyasztó magántulajdonában álló ingatlan, illetve az annak közvetlen közelében található, köztulajdonban lévő ingatlant érintő, korlátozott mértékű telepítés költségei is támogathatók, amennyiben szükségesek a szolgáltatás nyújtásához és ahhoz járulékosak. |
| --- | --- |

183.

Az elszámolható költségek közé tartozhat a havi díj, a szokásos (117) létesítési költségek és a fogyasztó számára a széles sávú szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez szükséges végberendezések. A házon belüli huzalozás és a fogyasztó magántulajdonában álló ingatlan, illetve az annak közvetlen közelében található, köztulajdonban lévő ingatlant érintő, korlátozott mértékű telepítés költségei is támogathatók, amennyiben szükségesek a szolgáltatás nyújtásához és ahhoz járulékosak.

| 184. | A szociális utalványok felhasználhatók új széles sávú szolgáltatásokra való előfizetésre vagy a meglévő előfizetések megtartására (a továbbiakban: támogatható szolgáltatások). |
| --- | --- |

184.

A szociális utalványok felhasználhatók új széles sávú szolgáltatásokra való előfizetésre vagy a meglévő előfizetések megtartására (a továbbiakban: támogatható szolgáltatások).

| 185. | A termékek származásán alapuló megkülönböztetés elkerülésére vonatkozó követelmény (lásd a 181. pontot) a technológiasemlegesség elvének betartásával teljesül. A fogyasztók a szociális utalvány felhasználásával a szolgáltatás nyújtására képes bármely szolgáltatótól be kell, hogy tudják szerezni a támogatható széles sávú szolgáltatásokat, függetlenül a szolgáltatás nyújtásához használt technológiától. A szociális utalványok rendszerének biztosítania kell az összes lehetséges szolgáltatóval szembeni egyenlő bánásmódot, valamint a szolgáltatók lehető legszélesebb választékát kell nyújtania a fogyasztók számára. E célból a tagállamnak létre kell hoznia egy, az összes jogosult szolgáltatót tartalmazó online nyilvántartást, vagy ezzel egyenértékű alternatív módszert kell alkalmaznia az állami beavatkozás nyitottságának, átláthatóságának és megkülönböztetésmentes jellegének biztosítása érdekében. A fogyasztóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy hogy tájékozódhassanak a támogatható szolgáltatások nyújtására képes valamennyi vállalkozásról. A támogatható széles sávú szolgáltatások nyújtására képes valamennyi vállalkozás számára objektív és átlátható kritériumok (például az ilyen szolgáltatások nyújtására vonatkozó minimumkövetelményeknek való megfelelés képessége) alapján lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kérelemre szerepeljen az online nyilvántartásban vagy a tagállam által választott bármely alternatívhelyen. A nyilvántartás (vagy a választott alternatív hely) a fogyasztókat segítő további információkat is megadhat, például a különböző vállalkozások által nyújtott szolgáltatások típusát. |
| --- | --- |

185.

A termékek származásán alapuló megkülönböztetés elkerülésére vonatkozó követelmény (lásd a 181. pontot) a technológiasemlegesség elvének betartásával teljesül. A fogyasztók a szociális utalvány felhasználásával a szolgáltatás nyújtására képes bármely szolgáltatótól be kell, hogy tudják szerezni a támogatható széles sávú szolgáltatásokat, függetlenül a szolgáltatás nyújtásához használt technológiától. A szociális utalványok rendszerének biztosítania kell az összes lehetséges szolgáltatóval szembeni egyenlő bánásmódot, valamint a szolgáltatók lehető legszélesebb választékát kell nyújtania a fogyasztók számára. E célból a tagállamnak létre kell hoznia egy, az összes jogosult szolgáltatót tartalmazó online nyilvántartást, vagy ezzel egyenértékű alternatív módszert kell alkalmaznia az állami beavatkozás nyitottságának, átláthatóságának és megkülönböztetésmentes jellegének biztosítása érdekében. A fogyasztóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy hogy tájékozódhassanak a támogatható szolgáltatások nyújtására képes valamennyi vállalkozásról. A támogatható széles sávú szolgáltatások nyújtására képes valamennyi vállalkozás számára objektív és átlátható kritériumok (például az ilyen szolgáltatások nyújtására vonatkozó minimumkövetelményeknek való megfelelés képessége) alapján lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kérelemre szerepeljen az online nyilvántartásban vagy a tagállam által választott bármely alternatívhelyen. A nyilvántartás (vagy a választott alternatív hely) a fogyasztókat segítő további információkat is megadhat, például a különböző vállalkozások által nyújtott szolgáltatások típusát.

| 186. | A tagállamoknak nyilvános konzultációt kell folytatniuk a rendszer fő jellemzőiről. A nyilvános konzultáció időtartama legalább 30 nap kell legyen. |
| --- | --- |

186.

A tagállamoknak nyilvános konzultációt kell folytatniuk a rendszer fő jellemzőiről. A nyilvános konzultáció időtartama legalább 30 nap kell legyen.

| 187. | A tagállamok további biztosítékokat vezethetnek be a szociális utalványokkal való, a fogyasztók, a szolgáltatók vagy más érintett kedvezményezettek általi esetleges visszaéléseknek az elkerülése végett. Például bizonyos esetekben, amikor csak az új támogatható szolgáltatásokra való előfizetés részesül támogatásban, további biztosítékokra lehet szükség annak garantálása érdekében, hogy a szociális utalványokat ne használják széles sávú szolgáltatások beszerzésére abban az esetben, ha ugyanazon háztartás egy másik tagja már rendelkezik előfizetéssel egy támogatható szolgáltatásra. |
| --- | --- |

187.

A tagállamok további biztosítékokat vezethetnek be a szociális utalványokkal való, a fogyasztók, a szolgáltatók vagy más érintett kedvezményezettek általi esetleges visszaéléseknek az elkerülése végett. Például bizonyos esetekben, amikor csak az új támogatható szolgáltatásokra való előfizetés részesül támogatásban, további biztosítékokra lehet szükség annak garantálása érdekében, hogy a szociális utalványokat ne használják széles sávú szolgáltatások beszerzésére abban az esetben, ha ugyanazon háztartás egy másik tagja már rendelkezik előfizetéssel egy támogatható szolgáltatásra.

| 188. | Emellett a tagállamoknak meg kell felelniük az átláthatóságról, a jelentéstételről és a nyomon követésről szóló 7. szakaszban meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

188.

Emellett a tagállamoknak meg kell felelniük az átláthatóságról, a jelentéstételről és a nyomon követésről szóló 7. szakaszban meghatározott követelményeknek.

6.2.   Konnektivitási utalványok

| 189. | A konnektivitási utalványokat a végfelhasználók szélesebb kategóriái számára is ki lehet alakítani (például konnektivitási utalványok fogyasztók vagy bizonyos vállalkozások, köztük kis- és középvállalkozások számára) egy adott gazdasági tevékenység fejlesztéséhez hozzájáruló, széles sávú szolgáltatások igénybevételének ösztönzése érdekében. Az ilyen intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján. |
| --- | --- |

189.

A konnektivitási utalványokat a végfelhasználók szélesebb kategóriái számára is ki lehet alakítani (például konnektivitási utalványok fogyasztók vagy bizonyos vállalkozások, köztük kis- és középvállalkozások számára) egy adott gazdasági tevékenység fejlesztéséhez hozzájáruló, széles sávú szolgáltatások igénybevételének ösztönzése érdekében. Az ilyen intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján.

| 190. | A Bizottság az ilyen intézkedéseket akkor tekinti összeegyeztethetőnek, ha azok hozzájárulnak egy gazdasági tevékenység fejlődéséhez (első feltétel), anélkül, hogy a kereskedelmi feltételeket indokolatlanul, a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolnák (második feltétel). |
| --- | --- |

190.

A Bizottság az ilyen intézkedéseket akkor tekinti összeegyeztethetőnek, ha azok hozzájárulnak egy gazdasági tevékenység fejlődéséhez (első feltétel), anélkül, hogy a kereskedelmi feltételeket indokolatlanul, a közös érdekkel ellentétes mértékben befolyásolnák (második feltétel).

6.2.1.   
  Első feltétel: valamely gazdasági tevékenység fejlődésének előmozdítása

| 191. | A Bizottság úgy véli, hogy az olyan konnektivitásiutalvány-rendszerek, amelyek hatékonyan elősegítik egyes széles sávú szolgáltatások igénybevételét, előmozdíthatják számos gazdasági tevékenység fejlődését azáltal, hogy javítják a hálózati összekapcsoltságot és a széles sávú szolgáltatásokhoz való hozzáférést, amennyiben az érintett szolgáltatások igénybevétele terén piaci hiányosság mutatkozik (118). |
| --- | --- |

191.

A Bizottság úgy véli, hogy az olyan konnektivitásiutalvány-rendszerek, amelyek hatékonyan elősegítik egyes széles sávú szolgáltatások igénybevételét, előmozdíthatják számos gazdasági tevékenység fejlődését azáltal, hogy javítják a hálózati összekapcsoltságot és a széles sávú szolgáltatásokhoz való hozzáférést, amennyiben az érintett szolgáltatások igénybevétele terén piaci hiányosság mutatkozik (118).

| 192. | A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a konnektivitásiutalvány-rendszerek ösztönző hatással bírnak. |
| --- | --- |

192.

A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a konnektivitásiutalvány-rendszerek ösztönző hatással bírnak.

| 193. | Indokolt, hogy a konnektivitási utalványok az elszámolható költségek legfeljebb 50 %-át fedezzék (119). Az elszámolható költségek közé tartozhat a havi díj, a szokásos létesítési költségek és a végfelhasználók számára a széles sávú szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez szükséges végberendezések. A házon belüli huzalozás és a végfelhasználók magántulajdonában álló ingatlant vagy az annak közvetlen közelében található, köztulajdonban lévő ingatlant érintő, korlátozott mértékű telepítés költségei is támogathatók, amennyiben szükségesek a szolgáltatás nyújtásához és ahhoz járulékosak. |
| --- | --- |

193.

Indokolt, hogy a konnektivitási utalványok az elszámolható költségek legfeljebb 50 %-át fedezzék (119). Az elszámolható költségek közé tartozhat a havi díj, a szokásos létesítési költségek és a végfelhasználók számára a széles sávú szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez szükséges végberendezések. A házon belüli huzalozás és a végfelhasználók magántulajdonában álló ingatlant vagy az annak közvetlen közelében található, köztulajdonban lévő ingatlant érintő, korlátozott mértékű telepítés költségei is támogathatók, amennyiben szükségesek a szolgáltatás nyújtásához és ahhoz járulékosak.

6.2.2.   
  Második feltétel: a támogatás indokolatlanul nem érintheti a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben

| 194. | Az állami támogatásnak indokolt olyan helyzetekre irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi javulást eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, azaz amikor a támogatás a megfelelő széles sávú szolgáltatások igénybevétele tekintetében tapasztalható piaci hiányosság kezeléséhez szükséges. Ha például a konnektivitásiutalvány-rendszerek nem a végfelhasználók igényeinek kielégítésére irányulnak az igénybevétele tekintetében (például ha az utalványokat a kereslet ösztönzése helyett a kiépítés támogatására használják fel), vagy nem tartják tiszteletben a technológiasemlegességet, az ilyen rendszerek nem minősülnek megfelelő szakpolitikai eszköznek. Ilyen esetekben az utalványok formájában nyújtott támogatás indokolatlanul befolyásolná a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, ezért nem valószínű, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja őket nyilvánítani a Bizottság. |
| --- | --- |

194.

Az állami támogatásnak indokolt olyan helyzetekre irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi javulást eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, azaz amikor a támogatás a megfelelő széles sávú szolgáltatások igénybevétele tekintetében tapasztalható piaci hiányosság kezeléséhez szükséges. Ha például a konnektivitásiutalvány-rendszerek nem a végfelhasználók igényeinek kielégítésére irányulnak az igénybevétele tekintetében (például ha az utalványokat a kereslet ösztönzése helyett a kiépítés támogatására használják fel), vagy nem tartják tiszteletben a technológiasemlegességet, az ilyen rendszerek nem minősülnek megfelelő szakpolitikai eszköznek. Ilyen esetekben az utalványok formájában nyújtott támogatás indokolatlanul befolyásolná a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, ezért nem valószínű, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek fogja őket nyilvánítani a Bizottság.

| 195. | A konnektivitási utalványok nem használhatók fel meglévő szolgáltatások fenntartására. Az utalványok felhasználhatók új szolgáltatás vásárlására vagy a meglévőről magasabb szintűre való váltásra. Ha a konnektivitási utalványok felhasználhatók meglévő előfizetésekről magasabb szintűre való váltásra, a tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy az utalványrendszer nem torzítja indokolatlanul a versenyt kis- és nagykereskedelmi szinten, például nem generál aránytalan rendkívüli nyereséget egyes üzemeltetők számára, miközben indokolatlanul hátrányos más üzemeltetőkre nézve. |
| --- | --- |

195.

A konnektivitási utalványok nem használhatók fel meglévő szolgáltatások fenntartására. Az utalványok felhasználhatók új szolgáltatás vásárlására vagy a meglévőről magasabb szintűre való váltásra. Ha a konnektivitási utalványok felhasználhatók meglévő előfizetésekről magasabb szintűre való váltásra, a tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy az utalványrendszer nem torzítja indokolatlanul a versenyt kis- és nagykereskedelmi szinten, például nem generál aránytalan rendkívüli nyereséget egyes üzemeltetők számára, miközben indokolatlanul hátrányos más üzemeltetőkre nézve.

| 196. | A konnektivitási utalványoknak technológiasemlegesnek kell lenniük. Lehetővé kell tenni a végfelhasználók számára, hogy a konnektivitási utalványokat a támogatható széles sávú szolgáltatásoknak az azok nyújtására képes bármely szolgáltatótól való beszerzésére használják, függetlenül a szolgáltatás nyújtásához használt technológiától. A konnektivitási utalványrendszereknek biztosítaniuk kell az összes lehetséges szolgáltatóval szembeni egyenlő bánásmódot, valamint a szolgáltatók lehető legszélesebb választékát kell nyújtania a végfelhasználók számára. E célból a tagállamnak létre kell hoznia egy, az összes jogosult szolgáltatót tartalmazó online nyilvántartást, vagy ezzel egyenértékű alternatív módszert kell alkalmaznia az állami beavatkozás nyitottságának, átláthatóságának és megkülönböztetésmentes jellegének biztosítása érdekében. A végfelhasználóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy lekérjék a támogatható szolgáltatások nyújtására képes valamennyi vállalkozásról szóló információkat. Minden olyan vállalkozásnak, amely objektív és átlátható kritériumok (például az ilyen szolgáltatás nyújtásához szükséges minimumfeltételek teljesítésére való képesség) alapján képes szolgáltatásokat nyújtani, kérésre lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szerepeljen az online nyilvántartásban vagy a tagállam által választott bármely alternatív helyen . A nyilvántartás (vagy a választott alternatív módszer) a végfelhasználókat segítő további információkat is megadhat, például a különböző vállalkozások által nyújtott szolgáltatások típusát. |
| --- | --- |

196.

A konnektivitási utalványoknak technológiasemlegesnek kell lenniük. Lehetővé kell tenni a végfelhasználók számára, hogy a konnektivitási utalványokat a támogatható széles sávú szolgáltatásoknak az azok nyújtására képes bármely szolgáltatótól való beszerzésére használják, függetlenül a szolgáltatás nyújtásához használt technológiától. A konnektivitási utalványrendszereknek biztosítaniuk kell az összes lehetséges szolgáltatóval szembeni egyenlő bánásmódot, valamint a szolgáltatók lehető legszélesebb választékát kell nyújtania a végfelhasználók számára. E célból a tagállamnak létre kell hoznia egy, az összes jogosult szolgáltatót tartalmazó online nyilvántartást, vagy ezzel egyenértékű alternatív módszert kell alkalmaznia az állami beavatkozás nyitottságának, átláthatóságának és megkülönböztetésmentes jellegének biztosítása érdekében. A végfelhasználóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy lekérjék a támogatható szolgáltatások nyújtására képes valamennyi vállalkozásról szóló információkat. Minden olyan vállalkozásnak, amely objektív és átlátható kritériumok (például az ilyen szolgáltatás nyújtásához szükséges minimumfeltételek teljesítésére való képesség) alapján képes szolgáltatásokat nyújtani, kérésre lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szerepeljen az online nyilvántartásban vagy a tagállam által választott bármely alternatív helyen . A nyilvántartás (vagy a választott alternatív módszer) a végfelhasználókat segítő további információkat is megadhat, például a különböző vállalkozások által nyújtott szolgáltatások típusát.

| 197. | A piaci torzulások minimalizálása érdekében a tagállamoknak piaci értékelést kell végezniük, hogy azonosítsák a területen jelen lévő támogatható szolgáltatókat, és hogy információkat gyűjtsenek piaci részesedésük kiszámításához. A piaci értékelésnek meg kell határoznia, hogy a konnektivitásiutalvány-rendszer egyes szolgáltatók számára aránytalan előnyt biztosíthatna-e más szolgáltatók kárára, esetlegesen erősítve a (helyi) erőfölényt. A piaci értékelésnek azt is meg kell állapítania, hogy tényleg szükség van-e a konnektivitásiutalvány-rendszer bevezetésére, összehasonlítva a beavatkozási terület(ek) helyzetét a tagállam vagy az Unió más területein fennálló helyzettel. Az utalványrendszer értékelése és az arról való döntés során a végfelhasználók körében való elterjedés tendenciáit is meg lehet vizsgálni. |
| --- | --- |

197.

A piaci torzulások minimalizálása érdekében a tagállamoknak piaci értékelést kell végezniük, hogy azonosítsák a területen jelen lévő támogatható szolgáltatókat, és hogy információkat gyűjtsenek piaci részesedésük kiszámításához. A piaci értékelésnek meg kell határoznia, hogy a konnektivitásiutalvány-rendszer egyes szolgáltatók számára aránytalan előnyt biztosíthatna-e más szolgáltatók kárára, esetlegesen erősítve a (helyi) erőfölényt. A piaci értékelésnek azt is meg kell állapítania, hogy tényleg szükség van-e a konnektivitásiutalvány-rendszer bevezetésére, összehasonlítva a beavatkozási terület(ek) helyzetét a tagállam vagy az Unió más területein fennálló helyzettel. Az utalványrendszer értékelése és az arról való döntés során a végfelhasználók körében való elterjedés tendenciáit is meg lehet vizsgálni.

| 198. | A tagállamoknak nyilvános konzultációt kell folytatniuk a rendszer fő jellemzőiről. A nyilvános konzultációnak legalább 30 napig kell tartania. |
| --- | --- |

198.

A tagállamoknak nyilvános konzultációt kell folytatniuk a rendszer fő jellemzőiről. A nyilvános konzultációnak legalább 30 napig kell tartania.

| 199. | Ha a széles sávú szolgáltatások szolgáltatója vertikálisan integrált vállalkozás és kiskereskedelmi piaci részesedése meghaladja a 25 %-ot, e szolgáltatónak az érintett nagykereskedelmi hozzáférési piacon olyan nagykereskedelmi hozzáférési termékeket kell kínálnia, amelyek alapján bármely hozzáférést igénylő képes lesz nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes feltételek mellett biztosítani a támogatható szolgáltatásokat. A nagykereskedelmi hozzáférési árat az 5.2.4.4.4. szakaszban meghatározott elvek szerint kell megállapítani. |
| --- | --- |

199.

Ha a széles sávú szolgáltatások szolgáltatója vertikálisan integrált vállalkozás és kiskereskedelmi piaci részesedése meghaladja a 25 %-ot, e szolgáltatónak az érintett nagykereskedelmi hozzáférési piacon olyan nagykereskedelmi hozzáférési termékeket kell kínálnia, amelyek alapján bármely hozzáférést igénylő képes lesz nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes feltételek mellett biztosítani a támogatható szolgáltatásokat. A nagykereskedelmi hozzáférési árat az 5.2.4.4.4. szakaszban meghatározott elvek szerint kell megállapítani.

| 200. | A versenyre gyakorolt negatív hatások korlátozása érdekében a konnektivitásiutalvány-rendszer időtartama főszabály szerint nem haladhatja meg a 3 évet (120). Az egyes végfelhasználók esetében az utalványok érvényessége nem haladhatja meg a 2 évet. |
| --- | --- |

200.

A versenyre gyakorolt negatív hatások korlátozása érdekében a konnektivitásiutalvány-rendszer időtartama főszabály szerint nem haladhatja meg a 3 évet (120). Az egyes végfelhasználók esetében az utalványok érvényessége nem haladhatja meg a 2 évet.

| 201. | Emellett a tagállamoknak meg kell felelniük az átláthatóságról, a jelentéstételről és a nyomon követésről szóló 7. szakaszban meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

201.

Emellett a tagállamoknak meg kell felelniük az átláthatóságról, a jelentéstételről és a nyomon követésről szóló 7. szakaszban meghatározott követelményeknek.

7.   ÁTLÁTHATÓSÁG, JELENTÉSTÉTEL, NYOMON KÖVETÉS

7.1.   Átláthatóság

| 202. | A tagállamoknak közzé kell tenniük a következő információkat a Bizottság Támogatásátláthatósági Moduljában (121) vagy egy átfogó állami támogatási weboldalon nemzeti vagy regionális szinten:






  a) | a támogatási programot vagy az egyedi támogatást jóváhagyó határozat, valamint végrehajtási rendelkezéseinek teljes szövege vagy arra mutató internetes hivatkozás; |
| --- | --- | --- |

202.

A tagállamoknak közzé kell tenniük a következő információkat a Bizottság Támogatásátláthatósági Moduljában (121) vagy egy átfogó állami támogatási weboldalon nemzeti vagy regionális szinten:

a)

a támogatási programot vagy az egyedi támogatást jóváhagyó határozat, valamint végrehajtási rendelkezéseinek teljes szövege vagy arra mutató internetes hivatkozás;

| b) | minden egyes, 100 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatásra vonatkozó információ, a II. melléklettel összhangban. |
| --- | --- |

b)

minden egyes, 100 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatásra vonatkozó információ, a II. melléklettel összhangban.

| 203. | A 202. pont b) alpontjában említett információkat a támogatás odaítélésének időpontjától számított 6 hónapon belül, illetve adókedvezmények formájában nyújtott támogatás esetében az adóbevallás esedékességének dátumától számított 1 éven belül kell közzétenni (122). |
| --- | --- |

203.

A 202. pont b) alpontjában említett információkat a támogatás odaítélésének időpontjától számított 6 hónapon belül, illetve adókedvezmények formájában nyújtott támogatás esetében az adóbevallás esedékességének dátumától számított 1 éven belül kell közzétenni (122).

| 204. | A tagállamoknak oly módon kell kialakítaniuk a 202. pontban említett átfogó állami támogatási weboldalaikat, hogy azokon könnyen hozzá lehessen férni az információkhoz. A jogellenes, de később összeegyeztethetőnek ítélt támogatások esetében a tagállamoknak a támogatást összeegyeztethetőnek nyilvánító bizottsági határozat keltétől számított 6 hónapon belül közzé kell tenniük ezeket az információkat. |
| --- | --- |

204.

A tagállamoknak oly módon kell kialakítaniuk a 202. pontban említett átfogó állami támogatási weboldalaikat, hogy azokon könnyen hozzá lehessen férni az információkhoz. A jogellenes, de később összeegyeztethetőnek ítélt támogatások esetében a tagállamoknak a támogatást összeegyeztethetőnek nyilvánító bizottsági határozat keltétől számított 6 hónapon belül közzé kell tenniük ezeket az információkat.

| 205. | A Szerződés szerinti állami támogatási szabályok érvényesíthetőségének érdekében az információknak a támogatás nyújtásának időpontjától számított legalább tíz évig rendelkezésre kell állniuk. Az információkat szabad felhasználású, táblázatos adatformátumban kell közzétenni, amely lehetővé teszi az adatok hatékony keresését, kivonatolását, letöltését és könnyű internetes közzétételét; erre például a CSV vagy az XML formátum alkalmas. A nyilvánosság számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozás nélkül hozzáférjen a weboldalhoz, ideértve az előzetes felhasználói regisztráció nélküli hozzáférést is. |
| --- | --- |

205.

A Szerződés szerinti állami támogatási szabályok érvényesíthetőségének érdekében az információknak a támogatás nyújtásának időpontjától számított legalább tíz évig rendelkezésre kell állniuk. Az információkat szabad felhasználású, táblázatos adatformátumban kell közzétenni, amely lehetővé teszi az adatok hatékony keresését, kivonatolását, letöltését és könnyű internetes közzétételét; erre például a CSV vagy az XML formátum alkalmas. A nyilvánosság számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozás nélkül hozzáférjen a weboldalhoz, ideértve az előzetes felhasználói regisztráció nélküli hozzáférést is.

| 206. | A Bizottság a weboldalán közzéteszi az állami támogatásokra vonatkozó, a 202. pontban említett nemzeti vagy regionális weboldalra mutató hivatkozást. |
| --- | --- |

206.

A Bizottság a weboldalán közzéteszi az állami támogatásokra vonatkozó, a 202. pontban említett nemzeti vagy regionális weboldalra mutató hivatkozást.

7.2.   Jelentéstétel

| 207. | Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (123) és a 794/2004/EK bizottsági rendelet (124) értelmében a tagállamoknak az ezen iránymutatás alapján jóváhagyott minden egyes támogatási intézkedésről éves jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

207.

Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (123) és a 794/2004/EK bizottsági rendelet (124) értelmében a tagállamoknak az ezen iránymutatás alapján jóváhagyott minden egyes támogatási intézkedésről éves jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz.

| 208. | A 207. pontban említett éves jelentések mellett a tagállamoknak kétévente jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak, amely a III. mellékletnek megfelelően tartalmazza az ezen iránymutatás alapján jóváhagyott támogatási intézkedésekre vonatkozó legfontosabb információkat. |
| --- | --- |

208.

A 207. pontban említett éves jelentések mellett a tagállamoknak kétévente jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak, amely a III. mellékletnek megfelelően tartalmazza az ezen iránymutatás alapján jóváhagyott támogatási intézkedésekre vonatkozó legfontosabb információkat.

7.3.   Nyomon követés

| 209. | A tagállamoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. E nyilvántartásoknak tartalmazniuk kell minden olyan információt, amely szükséges annak megállapításához, hogy az ezen iránymutatásban meghatározott valamennyi összeegyeztethetőségi feltétel teljesül-e. A tagállamoknak ezeket a nyilvántartásokat a támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 évig meg kell őrizniük, és kérésre a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk. |
| --- | --- |

209.

A tagállamoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. E nyilvántartásoknak tartalmazniuk kell minden olyan információt, amely szükséges annak megállapításához, hogy az ezen iránymutatásban meghatározott valamennyi összeegyeztethetőségi feltétel teljesül-e. A tagállamoknak ezeket a nyilvántartásokat a támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 évig meg kell őrizniük, és kérésre a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

8.   UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSI TERV

| 210. | A verseny és a kereskedelem torzulása mérséklésének további biztosítása érdekében a Bizottság előírhatja, hogy egyes programokat utólagosan értékeljenek, annak ellenőrzése céljából, hogy a) megvalósultak-e az összeegyeztethetőségről szóló határozatot megalapozó feltételezések és feltételek, b) hatékony-e a támogatási intézkedés az előre meghatározott célkitűzésekhez képest, c) a támogatási intézkedés milyen hatást gyakorolt a piacra és a versenyre, továbbá hogy keletkeznek-e olyan indokolatlan torzító hatások a támogatási program során, amelyek ellentétesek az Unió érdekeivel (125). |
| --- | --- |

210.

A verseny és a kereskedelem torzulása mérséklésének további biztosítása érdekében a Bizottság előírhatja, hogy egyes programokat utólagosan értékeljenek, annak ellenőrzése céljából, hogy a) megvalósultak-e az összeegyeztethetőségről szóló határozatot megalapozó feltételezések és feltételek, b) hatékony-e a támogatási intézkedés az előre meghatározott célkitűzésekhez képest, c) a támogatási intézkedés milyen hatást gyakorolt a piacra és a versenyre, továbbá hogy keletkeznek-e olyan indokolatlan torzító hatások a támogatási program során, amelyek ellentétesek az Unió érdekeivel (125).

| 211. | Utólagos értékelésre lesz szükség a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező vagy új jellemzőket tartalmazó programok esetében, illetve akkor, ha jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változások várhatók. Az utólagos értékelés minden esetben kötelező a program tekintetében, ha az állami támogatási költségvetés vagy az elszámolt kiadások meghaladják a 150 millió EUR-t bármely évben vagy a 750 millió EUR-t a teljes időtartamuk alatt. A programok teljes időtartama magában foglalja a program és bármely hasonló célkitűzésű és földrajzi területet lefedő korábbi program együttes időtartamát, ezen iránymutatás közzétételétől kezdődően. Tekintettel az értékelés célkitűzéseire, és hogy az értékelés ne rójon aránytalan terhet a tagállamokra és a kisebb támogatási projektekre, az iránymutatás közzétételétől kezdődően utólagos értékeléseket csak olyan támogatási programok esetében kell készíteni, amelyek teljes időtartama meghaladja a 3 évet. |
| --- | --- |

211.

Utólagos értékelésre lesz szükség a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező vagy új jellemzőket tartalmazó programok esetében, illetve akkor, ha jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változások várhatók. Az utólagos értékelés minden esetben kötelező a program tekintetében, ha az állami támogatási költségvetés vagy az elszámolt kiadások meghaladják a 150 millió EUR-t bármely évben vagy a 750 millió EUR-t a teljes időtartamuk alatt. A programok teljes időtartama magában foglalja a program és bármely hasonló célkitűzésű és földrajzi területet lefedő korábbi program együttes időtartamát, ezen iránymutatás közzétételétől kezdődően. Tekintettel az értékelés célkitűzéseire, és hogy az értékelés ne rójon aránytalan terhet a tagállamokra és a kisebb támogatási projektekre, az iránymutatás közzétételétől kezdődően utólagos értékeléseket csak olyan támogatási programok esetében kell készíteni, amelyek teljes időtartama meghaladja a 3 évet.

| 212. | Az utólagos értékelés követelményétől el lehet tekinteni azon támogatási programok esetében, amelyek: a) olyan, hasonló célkitűzésre és földrajzi területre irányuló program közvetlen folytatásának minősülnek, amely értékelés tárgyát képezte, amelyről készült végső értékelő jelentés a Bizottság által jóváhagyott értékelési terv szerint, és amelynél nem merültek fel kedvezőtlen megállapítások. Amennyiben egy program végső értékelő jelentése nem felel meg a jóváhagyott értékelési tervnek, a programot azonnali hatállyal fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

212.

Az utólagos értékelés követelményétől el lehet tekinteni azon támogatási programok esetében, amelyek: a) olyan, hasonló célkitűzésre és földrajzi területre irányuló program közvetlen folytatásának minősülnek, amely értékelés tárgyát képezte, amelyről készült végső értékelő jelentés a Bizottság által jóváhagyott értékelési terv szerint, és amelynél nem merültek fel kedvezőtlen megállapítások. Amennyiben egy program végső értékelő jelentése nem felel meg a jóváhagyott értékelési tervnek, a programot azonnali hatállyal fel kell függeszteni.

| 213. | Az értékelés célja annak ellenőrzése, hogy teljesültek-e a program összeegyeztethetőségének alapjául szolgáló feltételezések és feltételek, különös tekintettel a támogatási intézkedés szükségességére és eredményességére, az intézkedés általános és egyedi célkitűzéseinek fényében. Az értékelésnek ajánlott vizsgálnia a programnak a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatását is. |
| --- | --- |

213.

Az értékelés célja annak ellenőrzése, hogy teljesültek-e a program összeegyeztethetőségének alapjául szolgáló feltételezések és feltételek, különös tekintettel a támogatási intézkedés szükségességére és eredményességére, az intézkedés általános és egyedi célkitűzéseinek fényében. Az értékelésnek ajánlott vizsgálnia a programnak a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatását is.

| 214. | A 211. pontban említett értékelési követelmény hatálya alá tartozó támogatási programok esetében a tagállamoknak be kell jelenteniük az értékelési terv tervezetét, amely a program Bizottság általi értékelésének szerves részét képezi. A tervet a következők szerint kell bejelenteni:






  a) | a támogatási programmal együtt, ha a program állami támogatási költségvetése meghaladja a 150 millió EUR-t bármely évben vagy a 750 millió EUR-t a program teljes időtartama alatt; |
| --- | --- | --- |

214.

A 211. pontban említett értékelési követelmény hatálya alá tartozó támogatási programok esetében a tagállamoknak be kell jelenteniük az értékelési terv tervezetét, amely a program Bizottság általi értékelésének szerves részét képezi. A tervet a következők szerint kell bejelenteni:

a)

a támogatási programmal együtt, ha a program állami támogatási költségvetése meghaladja a 150 millió EUR-t bármely évben vagy a 750 millió EUR-t a program teljes időtartama alatt;

| b) | 30 munkanapon belül olyan jelentős módosítást követően, amely a program költségvetését bármely évben 150 millió EUR fölé vagy a program teljes időtartama alatt 750 millió EUR fölé növeli; |
| --- | --- |

b)

30 munkanapon belül olyan jelentős módosítást követően, amely a program költségvetését bármely évben 150 millió EUR fölé vagy a program teljes időtartama alatt 750 millió EUR fölé növeli;

| c) | az a) vagy a b) pont hatálya alá nem tartozó programok esetében 30 munkanapon belül azt követően, hogy bármely évre vonatkozóan a program szerint 150 millió EUR-t meghaladó kiadás kerül be a hivatalos elszámolásba. |
| --- | --- |

c)

az a) vagy a b) pont hatálya alá nem tartozó programok esetében 30 munkanapon belül azt követően, hogy bármely évre vonatkozóan a program szerint 150 millió EUR-t meghaladó kiadás kerül be a hivatalos elszámolásba.

| 215. | Az értékelésiterv-tervezetnek összhangban kell lennie a Bizottság által meghatározott közös módszertani elvekkel (126). A tagállamoknak közzé kell tenniük a Bizottság által jóváhagyott értékelési tervet. |
| --- | --- |

215.

Az értékelésiterv-tervezetnek összhangban kell lennie a Bizottság által meghatározott közös módszertani elvekkel (126). A tagállamoknak közzé kell tenniük a Bizottság által jóváhagyott értékelési tervet.

| 216. | Az utólagos értékelést a támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell elvégeznie az értékelési terv alapján. Mindegyik értékelésnek tartalmaznia kell legalább egy időközi és egy végső értékelő jelentést. A tagállamoknak mindkét jelentést közzé kell tenniük. |
| --- | --- |

216.

Az utólagos értékelést a támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell elvégeznie az értékelési terv alapján. Mindegyik értékelésnek tartalmaznia kell legalább egy időközi és egy végső értékelő jelentést. A tagállamoknak mindkét jelentést közzé kell tenniük.

| 217. | A végső értékelő jelentést a támogatási program esetleges meghosszabbításának értékeléséhez szükséges kellő időben, de legkésőbb 9 hónappal a program lejárta előtt be kell nyújtani a Bizottságnak. Ez az időszak lerövidíthető azon programok esetében, amelyeknél a végrehajtás utolsó 2 évében válik szükségessé az értékelési követelmény alkalmazása. Az egyes értékelések pontos terjedelmét és menetét a támogatási programot jóváhagyó határozat rögzíti majd. Minden későbbi, hasonló célkitűzést szolgáló támogatási intézkedés bejelentésében ismertetni kell, hogyan vették figyelembe az értékelés eredményeit. |
| --- | --- |

217.

A végső értékelő jelentést a támogatási program esetleges meghosszabbításának értékeléséhez szükséges kellő időben, de legkésőbb 9 hónappal a program lejárta előtt be kell nyújtani a Bizottságnak. Ez az időszak lerövidíthető azon programok esetében, amelyeknél a végrehajtás utolsó 2 évében válik szükségessé az értékelési követelmény alkalmazása. Az egyes értékelések pontos terjedelmét és menetét a támogatási programot jóváhagyó határozat rögzíti majd. Minden későbbi, hasonló célkitűzést szolgáló támogatási intézkedés bejelentésében ismertetni kell, hogyan vették figyelembe az értékelés eredményeit.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| 218. | A Bizottság az ezen iránymutatásban foglalt elveket az iránymutatás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő naptól alkalmazza. |
| --- | --- |

218.

A Bizottság az ezen iránymutatásban foglalt elveket az iránymutatás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő naptól alkalmazza.

| 219. | A Bizottság az ezen iránymutatásban meghatározott elveket fogja alkalmazni azokra a bejelentett támogatásokra, amelyek tekintetében határozathozatalra kérik fel ezen iránymutatásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően, még akkor is, ha a támogatást ezen időpont előtt jelentették be. |
| --- | --- |

219.

A Bizottság az ezen iránymutatásban meghatározott elveket fogja alkalmazni azokra a bejelentett támogatásokra, amelyek tekintetében határozathozatalra kérik fel ezen iránymutatásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően, még akkor is, ha a támogatást ezen időpont előtt jelentették be.

| 220. | A jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleménnyel (127) összhangban a Bizottság a jogellenes támogatásokra a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos szabályokat alkalmazza. A Bizottság ennek megfelelően az iránymutatás közzétételének időpontját követően nyújtott jogellenes támogatások esetében az ebben az iránymutatásban foglalt elveket alkalmazza. |
| --- | --- |

220.

A jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleménnyel (127) összhangban a Bizottság a jogellenes támogatásokra a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos szabályokat alkalmazza. A Bizottság ennek megfelelően az iránymutatás közzétételének időpontját követően nyújtott jogellenes támogatások esetében az ebben az iránymutatásban foglalt elveket alkalmazza.

| 221. | A Bizottság a Szerződés 108. cikkének (1) bekezdése alapján a következő megfelelő intézkedéseket javasolja a tagállamoknak:






  a) | a tagállamoknak szükség esetén, az iránymutatás Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 12 hónapon belül módosítaniuk kell létező támogatási programjaikat annak érdekében, hogy összhangba hozzák őket ezen iránymutatás 7.1 szakaszával; |
| --- | --- | --- |

221.

A Bizottság a Szerződés 108. cikkének (1) bekezdése alapján a következő megfelelő intézkedéseket javasolja a tagállamoknak:

a)

a tagállamoknak szükség esetén, az iránymutatás Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 12 hónapon belül módosítaniuk kell létező támogatási programjaikat annak érdekében, hogy összhangba hozzák őket ezen iránymutatás 7.1 szakaszával;

| b) | ajánlott, hogy a tagállamok az a) pontban javasolt megfelelő intézkedésekhez (a módosításokat is ideértve) az ezen iránymutatás Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele napjától számított 2 hónapon belül adják kifejezett, feltétel nélküli beleegyezésüket. 2 hónapon belüli válaszadás hiányában a Bizottság azt feltételezi, hogy az adott tagállam nem ért egyet a javasolt intézkedésekkel. |
| --- | --- |

b)

ajánlott, hogy a tagállamok az a) pontban javasolt megfelelő intézkedésekhez (a módosításokat is ideértve) az ezen iránymutatás Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele napjától számított 2 hónapon belül adják kifejezett, feltétel nélküli beleegyezésüket. 2 hónapon belüli válaszadás hiányában a Bizottság azt feltételezi, hogy az adott tagállam nem ért egyet a javasolt intézkedésekkel.

---

(1)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé,2016. szeptember 14., COM(2016) 587 final.

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa digitális jövőjének megtervezése, 2020. február 19., COM(2020) 67 final.

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja, 2021. március 9., COM(2021) 118 final.

(4)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács határozata „A digitális évtizedhez vezető út” elnevezésű, 2030-ig szóló szakpolitikai program létrehozásáról, COM(2021) 574 final, 2021/0293 (COD).

(5)  A gigabitalapú társadalomról szóló közlemény 3. szakasza.

(6)  Az Európa digitális jövőjének megtervezéséről szóló közlemény 3. végjegyzete.

(7)  A fejlesztés jelenlegi szakaszában az FTTH-hálózat, az FTTB-hálózat és a jól teljesítő kábelhálózat (legalább DOCSIS 3.1.) tud 1 Gbps letöltési sebességet biztosítani.

(8)  A digitális iránytűről szóló közlemény 3.2. szakasza.

(9)  A DDPP-javaslat (7) preambulumbekezdése.

(10)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért”, 2020. május 27., COM(2020) 456 final.

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.). Lásd még: A Tanács (EU) 2020/2094 rendelete (2020. december 14.) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L 433I., 2020.12.22., 23. o.).

(12)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai zöld megállapodás, 2019. december 11., COM(2019) 640 final.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.).

(15)  A Bizottság közleménye – Uniós iránymutatás az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról, 2013. január 26., (HL C 25., 2013.1.26., 1. o.) (a széles sávú hálózatokról szóló 2013. évi iránymutatás).

(16)  Lásd az értékelés eredményeiről szóló, 2021. július 7-i bizottsági szolgálati munkadokumentumot, SWD(2021) 195 final.

(17)  Lásd: Bizottsági szolgálati munkadokumentum a széles sávú infrastruktúra kiépítésére vonatkozó állami támogatási szabályok értékelésének vezetői összefoglalójáról, 2021. július 7., SWD(2021) 194 final.

(18)  Például: A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

(19)  Például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. július 7-i (EU) 2021/1153 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 249., 2021.7.14., 38. o.) szerint nyújtott támogatás.

(20)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (HL C 249., 2014.7.31., 1. o.)., 2.2. szakasz.

(21)  Lásd: a Bíróság 1995. szeptember 13-i ítélete, TWD kontra Bizottság, T-244/93 és T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160, 56. pont. Lásd még: A Bizottság közleménye – Bizottsági közlemény a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetéséről (HL C 247., 2019.7.23., 1. o.).

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/61/EU irányelve (2014. május 15.) a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére irányuló intézkedésekről (HL L 155., 2014.5.23., 1. o.).

(23)  Az FTTx különböző típusú hálózatokra utal, beleértve az épületig vezetett üvegszálas hálózatot (FTTB), az otthonig vezetett üvegszálas hálózatot (FTTH), a fogyasztóig vezetett üvegszálas hálózatot (FTTP) és az elosztószekrényig vezetett üvegszálas hálózatot (FTTC). Az FTTC-hálózatok azonban csak akkor képesek helyhez kötött szupergyors szolgáltatásokat nyújtani, ha bizonyos hosszúságú hurkokra vektorizálást alkalmaznak (a VDSL – nagyon nagy sebességű digitális előfizetői vonal – teljesítményét javító technológia).

(24)  A DOCSIS a „kábelalapú adatszolgáltatási interfészre vonatkozó előírások”. Ez egy globálisan elismert távközlési szabvány, amely specifikációk generációit fejleszti ki és írja elő (DOCSIS 1.0, DOCSIS 1.1, DOCSIS 2.0, DOCSIS 3.0, DOCSIS 3.1 stb.). A piac jelenlegi állása szerint a DOCSIS 4.0 specifikációit dolgozták ki.

(25)  Például az 5G-technológián alapuló, vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok, potenciálisan egyéb vezeték nélküli technológiák is, amelyek helyhez kötött rádiós megoldásokat foglalnak magukban, főként a következő generációs wifi (Wi-Fi6).

(26)  A műholdas technológiai megoldásokat jelenleg egyes esetekben távoli vagy elszigetelt területeken alkalmazzák olyan helyzetekben, amikor azok megfelelő szintű helyhez kötött széles sávú szolgáltatásokat tudnak nyújtani. A jövőben várhatóan olyan fejlettebb műholdak állnak majd rendelkezésre, amelyek képesek jelentősen javítani a széles sávú szolgáltatások minőségét és szupergyors sebességet biztosítani (ideértve a nagyon nagy átbocsátóképességű műholdakat is). A műholdak szerepet játszanak a hatóságok számára történő szolgáltatásnyújtásban is. Számos alacsony Föld körüli pályán (LEO) haladó műhold-konstelláció van előkészítés alatt, amelyek várhatóan csökkenteni tudják a késleltetést.

(27)  Valamennyi mobil széles sávú rendszer (2G, 3G, 4G és 5G) a Nemzetközi Távközlési Egyesület nemzetközi mobiltávközlési (IMT) szabványain alapul. Az IMT-szabványok a nagy sebességű széles sávú szolgáltatásokra vonatkozó előírások és követelmények, amelyek az adott időkereten belüli technológiai fejlődésen alapulnak. A mobilhálózatok fokozatosan integrálják az új szabványok jellemzőit és képességeit. Emellett a használt, eltérő terjedési jellemzőkkel rendelkező spektrum mennyisége és típusa jelentős hatással van a nyújtott szolgáltatás minőségére. Például az 5G szolgáltatások tekintetében azonosított három úttörő sáv közül a jelenlegi becslések szerint a 700 MHz-es frekvenciasáv alkalmasabb a nagy kiterjedésű és a beltéri lefedettségre; a 3,6 GHz-et (3,4–3,8 GHz) nagy kapacitás, de a 700 MHz-es sávnál kisebb lefedettség jellemzi; a 26 GHz-et (24,25–27,5 GHz) valószínűleg kisebb, de nagyon nagy igényű gócponti területeken (például közlekedési csomópontokban, szórakozóhelyeken, ipari vagy kiskereskedelmi helyszíneken, vagy vidéki területeken a főútvonalak és vasútvonalak mentén) használják, és nem alkalmazzák nagy területi lefedettség elérésére. Az új mobilgenerációk az eredetileg az előző generációk által használt frekvenciasávokat is használhatják.

(28)  A 2G későbbi verziói (az úgynevezett 2G Enhanced vagy 2.xG) magasabb rendűek voltak magánál a 2G-nél. A 3G feletti fokozatos növekedést eredményező fejlesztések (3.xG verziók) teljesítménye jobb volt a 3G-hez képest. A 4G esetében is a 4.5G cellás hírközlő rendszer több szempontból is jobb a 4G-nél. A 4,5G az LTE fejlődésének eredménye, amelynek öröksége az LTE-Advanced. Az 5G hálózatok kezdeti kiépítése valószínűleg a kiterjesztett mobil széles sávú szolgáltatásokra fog összpontosítani (az 5G tekintetében meghatározott használati esetek egyike). Az önálló 5G hálózatok várhatóan jelentős javulást hoznak a sebesség és a késleltetés szempontjából, miközben a csatlakoztatott eszközök nagyobb sűrűségét támogatják az előző generációkhoz képest, és új funkciókat – például hálózatszeletelést – tesznek elérhetővé, amelyek viszont új felhasználási lehetőségeket kínálnak az 5G számára.

(29)  A nem önálló 5G hálózatok új berendezéseket és 5G frekvenciákat használhatnak a szolgáltatás minőségének javítása érdekében, de továbbra is használhatnak 4G hálózati elemeket.

(30)  Az egyes spektrumsávokhoz kapcsolódó lefedettségi kötelezettségek jelenleg például a spektrum típusától függően megkövetelik a népesség vagy a terület bizonyos százalékának lefedettségét, valamint a sebességre és a késleltetésre vonatkozó minőségi minimumkövetelményeket írnak elő. Az ilyen lefedettséggel kapcsolatos kötelezettségeket gyakran az adott frekvencia kiosztásától számított legfeljebb 5 éven belül, néha pedig legfeljebb 7 éven belül kell teljesíteni.

(31)  A mobilhálózatok korai generációiban a felhordó hálózatot a rádiós bázisállomástól a mobil-kapcsolóközpontig nagyrészt pontról pontig tartó mikrohullámú kapcsolat biztosította. Az LTE-Advanced kiépítése és az 5G bevezetése a felhordó hálózat tekintetében nagyobb követelményekhez vezetett, és azt eredményezte, hogy egyre növekvő mértékben használnak száloptikás hálózatokat a bázisállomások csatlakoztatására.

(32)  Az ítélkezési gyakorlat szerint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásokat hatósági jogi aktus útján kell e feladattal megbízni. Valamely vállalkozást például koncessziós szerződés útján is meg lehet bízni ÁGÉSZ-szal; lásd: a Törvényszék 2000. június 13-i ítélete, EPAC kontra Bizottság, T-204/97 és T-270/97 egyesített ügyek, ECLI:EU:T:2000:148, 126. pont; a Törvényszék 2005. június 15-i ítélete, Fred Olsen kontra Bizottság, T-17/02, ECLI:EU:T:2005:218, 186. és 188–189. pont.

(33)  A Bíróság 2003. július 24-i Altmark Trans GmbH kontra Regierungspräsidium Magdeburg ítélet, C-280/00, EU:C:2003:415, 87–95. pontja.

(34)  Az ÁGÉSZ-csomag a következő jogi aktusokat tartalmazza: A Bizottság közleménye az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról (HL C 8., 2012.1.11., 4. o.); A Bizottság határozata (2011. december 20.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.); A Bizottság közleménye a közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabályról (HL C 8., 2012.1.11., 15. o.); A Bizottság 360/2012/EU rendelete (2012. április 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 114., 2012.4.26., 8. o.). A Bizottság 2019 júniusában elindította az általános gazdasági érdekű egészségügyi és szociális szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályok, valamint a 360/2012/EU rendelet értékelését.

(35)  A Bizottság közleménye – A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (HL C 8., 2012.1.11., 15. o.), (13) pont.

(36)  Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek végrehajtására az (EU) 2018/1972 irányelv rendelkezései alkalmazandók.

(37)  Lásd az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 49. pontját. Lásd még: a Törvényszék 2013. szeptember 16-i ítélete, Colt Télécommunications France kontra Bizottság, T-79/10, ECLI:EU:T:2013:463, 154. pont; a Bizottság C(2016) 7005 final határozata (2016. november 7.) az SA.37183. (2015/NN.) számú – Franciaország – Plan France Très Haut Débit ügy, (263) preambulumbekezdés (HL C 68., 2017.3.3., 1. o.).

(38)  Lásd az (EU) 2018/1972 irányelv 84., 85., és 86. cikkét.

(39)  Lásd az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 50. pontját. Lásd még: a Bizottság C(2006) 436 végleges határozata (2006. március 8.) az N284/05. számú – Írország – Regionális szélessávú program: Metropolitan Area Networks (MANs), II. és III. fázis ügyben (HL C 207., 2006.8.30., 3. o.) és a Bizottság C(2007) 3235 végleges határozata (2007. július 10.), az N890/06. számú – Franciaország – Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit ügyben (HL C 218, 2007.9.18., 1. o.).

(40)  Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek végrehajtására az (EU) 2018/1972 irányelv rendelkezései alkalmazandók.

(41)  Az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek végrehajtására az (EU) 2018/1972 irányelv rendelkezései alkalmazandók.

(42)  E biztosítékok magukban foglalhatják az egyes esetek sajátosságaitól függően a kizárólag nagykereskedelmi szolgáltatás korlátozását, a számviteli szétválasztásra vonatkozó kötelezettséget, de tartalmazhatják egy, a vertikálisan integrált vállalkozástól szerkezetileg és jogilag is különálló szervezet létrehozását is. E szervezetnek ajánlott kizárólagosan felelnie a ráruházott általános gazdasági érdekű szolgáltatási feladat teljesítéséért és az annak való megfelelésért. Az egyetemes széles sávú szolgáltatásokat nyújtó széles sávú hálózat kiépítését követően ugyanis a piaci feltételek mellett működő kiskereskedelmi széles sávú szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások általában képesek arra, hogy a végfelhasználók számára versenyképes áron nyújtsanak ilyen szolgáltatásokat. Lásd: a Bizottság C(2016) 7005 final határozata (2016. november 7.). az SA.37183. (2015/NN.) – Franciaország – Plan France Très Haut Débit ügyben (HL C 68., 2017.3.3., 1. o.).

(43)  Ahol a helyhez kötött hálózat kiépítési költségei nagyon magasak, a helyhez kötött hálózat alternatívájaként bizonyos mértékben nagy teljesítményű mobilhálózat is használható, a konkrét körülményektől függően. A két technológia között azonban továbbra is jelentős minőségi különbségek vannak. A helyhez kötött hálózatoktól eltérően a mobilhálózatok lehetővé teszik a végfelhasználók számára, hogy kommunikáció közben mozogjanak (például autóban). Ugyanakkor a helyhez kötött hálózatok nagyobb fokú stabilitást nyújtanak, különösen az adatátvitel tekintetében. Jelenleg a végfelhasználók általában a két technológiát egymás kiegészítéseként és nem helyettesítőjeként használják.

(44)  A tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a különböző típusú hálózatok (helyhez kötött hozzáférési hálózatok, mobil hozzáférési hálózatok és felhordó hálózatok) kombinációjának kiépítését támogató egyetlen állami támogatási intézkedést hozzanak, feltéve, hogy betartják az egyes hálózattípusokra vonatkozó szabályokat.

(45)  Lásd: A Bíróság 2013. június 13-i ítélete, HGA és társai kontra Bizottság, C-630/11 P–C-633/11 P, ECLI:EU:C:2013:387, 104. pont.

(46)  A Bíróság 2020. szeptember 22-i ítélete, Ausztria kontra Bizottság, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, 44. pont.

(47)  Ugyanakkor az a tény, hogy egy adott vállalat támogatás nélkül esetleg nem tud megvalósítani egy projektet, nem jelenti azt, hogy piaci hiányosság áll fenn. Egy vállalat azon döntése például, hogy nem ruház be egy kevéssé jövedelmező projektbe, a piaci hiányossággal szemben akár a jól működő piac jele is lehet.

(48)  Ilyen esetekben a Bizottság gondosan megvizsgálja, hogy a tagállam egyértelműen és ellenőrizhető bizonyítékokkal igazolni tudja-e, hogy a végfelhasználók igényei nem teljesülnek. Ez fogyasztói felmérés, független tanulmányok stb. segítségével bizonyítható.

(49)  Noha a „digitális szakadéknak” számos oka van, a megfelelő széles sávú hálózatok megléte előfeltétele az összekapcsoltság megteremtésének és a szakadék megszüntetésének. Az urbanizáció mértéke fontos tényező az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférés és azok használata szempontjából. Az internetpenetráció a gyéren lakott területeken az egész Unióban alacsonyabb lehet.

(50)  A magánberuházás-védelmi időszak tartama a védett hálózatok sajátosságaitól, pl. az alapul szolgáló hálózati technológiáktól, a hálózat kiépítése lezárulásának napjától stb. függ.

(51)  Míg jelenleg a sebességek jelentik a legrelevánsabb szolgáltatásminőségi paramétereket, bizonyos végfelhasználók számára más paraméterek (például a késleltetés) is relevánssá válhatnak. Ezeket a paramétereket figyelembe lehet venni a piaci hiányosság fennállásának megállapításakor.

(52)  Kiegészítő biztosítékként a tagállamok ellenőrizhetik, hogy ezt a sebességet legalább egy, fogyasztók számára elérhető szerződés feltünteti vagy fel fogja tüntetni minimális letöltési sebességként, összhangban a 2002/22/EK irányelv és az 531/2012/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2015/2120 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjával (HL L 310., 2015.11.26., 1. o.).

(53)  Lásd a 48. lábjegyzetet.

(54)  A tagállamoknak a következők közzétételével nyilvánosságra kell hozniuk a beavatkozásra irányuló szándékukat: a célterületek listája, a nyújtandó szolgáltatások minősége legalább a letöltési és feltöltési sebességben kifejezve, valamint a beavatkozás küszöbértékei, legalább az intézkedés révén esetlegesen átfedésbe kerülő szolgáltatások feltöltési és letöltési sebességében kifejezve. Ezeket az információkat a célterület szintjén és nemzeti szinten, nyilvánosan elérhető weboldalon kell közzétenni.

(55)  Lásd például: a Bizottság C(2021) 3492 final határozata (2021. május 21.) az SA.58099. (2021/N.) számú – Németország – Mobilhírközlés Mecklenburg-Elő-Pomeránia ügyben (HL C 260., 2021.7.2.).

(56)  Például a gigabitalapú társadalomról szóló közlemény hivatkozik bizonyos, a gépjárműiparban, a közlekedési ágazatban, a feldolgozóiparban, az egészségügyben, valamint a következő generációs biztonsági szolgáltatásokban és sürgősségi segélyszolgálatokban (például összekapcsolt és automatizált gépjárművezetés, távolból irányított műtétek, precíziós mezőgazdaság) használható alkalmazásokra.

(57)  Az (EU) 2018/1972 irányelv 109. cikke például előírja, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatók kötelesek a hívó helyére vonatkozó információkat rendelkezésre bocsátani, amint a hívás beérkezik a segélyhívást kezelő hatósághoz. A hálózatalapú és a pontosabb készülékalapú, a hívó helyére vonatkozó adatokat is kötelező elérhetővé tenni az illetékes közbiztonsági válaszpont számára.

(58)  Lásd például: a Bizottság C(2020) 8939 final határozata (2020. december 16.) az SA.54684. számú – Németország – Nagy kapacitású mobil infrastruktúra kiépítése Brandenburgban ügyben (HL C 60., 2021.2.19., 2. o.); a Bizottság C(2021) 1532 final határozata (2021. március 10.) az SA.56426. számú – Németország – Nagy teljesítményű mobil infrastruktúra kiépítése Alsó-Szászországban ügyben (HL C 144., 2021.4.23., 2. o.); a Bizottság C(2021) 3565 final határozata (2021. május 25.) az SA.59574. számú – Németország – Nagy teljesítményű mobil infrastruktúra kiépítése Németországban ügyben (HL C 410., 2021.10.8., 1. o.).

(59)  Ez az eset állhat fenn akkor, ha a meglévő felhordó hálózat architektúrája nincs összhangban a felhordó hálózat felhasználóinak kapacitásra vagy méretezésre vonatkozó igényeivel.

(60)  Horvátország például állami beavatkozást javasolt a kapacitáskorlátokkal jellemzett nemzeti felhordó piacán, mivel e korlátok magas árakhoz vezettek a downstream piacon. A meglévő felhordóhálózat-üzemeltető nem volt hajlandó kapacitásnövelésbe beruházni. Mivel a kérdést a nemzeti szabályozó hatóság nem tudta megoldani, a Bizottság jóváhagyta a száloptikás felhordó infrastruktúrába való beruházásra vonatkozó állami támogatási programot. A Bizottság megállapította, hogy az erőfölény piaci hiányosságot jelentő szűk keresztmetszetté vált. A Bizottság C(2017) 3657 final határozata (2017. június 6.) az SA.41065. számú – Horvátország – Széles sávú aggregációs infrastruktúra nemzeti programja ügyben (HL C 237., 2017.7.21., 1. o.). Lásd még: a Bizottság C(2016) 7005 final határozata (2016. november 7.) az SA.37183. (2015/NN.) – Franciaország – Plan France Très Haut Débit ügyben (HL C 68., 2017.3.3., 1. o.), amelyben a Bizottság olyan területeken hagyott jóvá száloptikás felhordó hálózat kiépítésére szolgáló állami támogatást, ahol nem volt felhordó hálózat, valamint azokon a területeken, ahol a meglévő felhordó hálózat nem rendelkezett elegendő kapacitással ahhoz, hogy észszerű hozzáférési árak és feltételek mellett kielégítse az elvárt igényeket.

(61)  Amennyiben a letöltési sebességre vonatkozó adatok önmagukban nem elégségesek a piaci hiányosság fennállásának megállapításához.

(62)  Az állami beavatkozásért felelős hatóságok más teljesítménykritériumokat is feltérképezhetnek a hálózatok csúcsidei feltételek melletti teljesítményének jellemzésére (pl. késleltetés, csomagvesztés, csomaghiba, késleltetésingadozás, szolgáltatás rendelkezésre állása). A tagállamok annak érdekében járhatnak el így, hogy az állami beavatkozás célzottabb legyen a piaci hiányosságok kezelése szempontjából és biztosítsa a megfelelő minőségi ugrást.

(63)  A kisebb (például 20×20 méteres) négyzethálók bevált gyakorlatnak tekinthetők a célterületek egyértelmű meghatározásának biztosítása tekintetében.

(64)  Ennek a következőket kell magában foglalnia: a célterületek listája a feltérképezés alapján, az intézkedés időtartama, a költségvetés, az állami finanszírozás forrásai, a releváns időtáv meghatározása, a támogathatósági kritériumok, többek között a nyújtandó szolgáltatások minősége (feltöltési és letöltési sebesség), a beavatkozási küszöbértékek, a tervezett nagykereskedelmi hozzáférési követelmények, valamint az árképzés vagy az árképzési módszertan. A nyilvános konzultáció keretében az érdekelt felek számára arra vonatkozóan is fel lehet tenni kérdéseket, hogy szerintük milyen nagykereskedelmi hozzáférési termékeket kellene kínálni az újonnan létrehozott, államilag finanszírozott hálózatokon.

(65)  A beszállítókkal vagy más érdekelt felekkel folytatott közvetlen konzultáció nem felel meg a nyilvános konzultáció követelményeinek, amelyeknek a jogbiztonság érdekében bármely érdekelt fél számára biztosítaniuk kell a nyitottságot és az átláthatóságot.

(66)  A nyilvános konzultáció eredményei csak a nyilvános konzultációban feltüntetett releváns időtávra érvényesek. Az intézkedés ezen időtávon túlmenően történő végrehajtásához legalább új feltérképezésre és nyilvános konzultációra van szükség.

(67)  Ez magában foglalja az állami támogatási program szerinti egyedi támogatásokat is.

(68)  Hasonló mechanizmust határoz meg az (EU) 2018/1972 irányelv 22. cikke.

(69)  A tagállamok ezt a kérést a hatékonyság érdekében közvetlenül beépíthetik a nyilvános konzultációba. Vagylagosan a tagállamok a nyilvános konzultáció eredményeinek értékelése keretében további információkat kérhetnek, amennyiben az érdekelt felek által benyújtott egyes tervek pusztán „az érdeklődés kifejezésének” minősülhetnek.

(70)  Például az (EU) 2018/1972 irányelv 29. cikke alapján.

(71)  Hasonló mechanizmust határoz meg az (EU) 2018/1972 irányelv 22. cikke.

(72)  A helyhez kötött hálózatok esetében a hálózat aktív elemeinek korszerűsítéséhez kapcsolódó, pusztán marginális beruházások például nem tekinthetők úgy, hogy jogosultak állami támogatásra. Hasonlóképpen, a meglévő hálózatok kapacitását ugyan növelő, a rézhuzalok teljesítményét fokozó egyes technológiák (például a vektorizálás) nem feltétlenül kívánják meg az új hálózatokba való jelentős beruházást, tehát nem lehetnének jogosultak állami támogatásra. A mobilhálózatok esetében a tagállamok bizonyos körülmények között bizonyíthatják, hogy az aktív eszközökbe történő beruházások fontos szerepet játszhatnak, és hogy az állami támogatás indokolt lehet, ha a beruházás nem pusztán fokozatos, növekedéssel járó fejlesztésekből áll, hanem a hálózatba történő jelentős új beruházás szerves részét képezi, feltéve, hogy valamennyi összeegyeztethetőségi feltétel teljesül. Lásd például: a Bizottság C(2021) 9538 határozata (2022. január 10.) az SA.57216. számú – Mobillefedettség Galícia vidéki területein ügyben (HL C 46., 2022.1.28., 1. o.).

(73)  A támogatott hálózatnak a minőségi ugrással kapcsolatos követelmény teljesítéséhez szükséges sebességen kell szolgáltatásokat nyújtania. A minőségi ugrással kapcsolatos követelmény teljesítéséhez szükséges sebességen túl azonban a támogatott hálózat üzemeltetői gyengébb minőségű szolgáltatásokat is kínálhatnak.

(74)  Ez a helyzet például akkor, amikor az új hálózat jelentősen bővíti az optikai szálat a hálózat központjától a hálózatperemig, például a következők révén: i. optikai szál telepítése a bázisállomásokig a vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok kiépítésének támogatása érdekében; ii. optikai szál telepítése a szekrényekig, ahol a szekrényeket korábban nem csatlakoztatták a száloptikás hálózathoz; iii. a kábelhálózatokon az optikai szál növelése (kiterjesztése).

(75)  Lásd a 68. lábjegyzetet.

(76)  Idetartozhatnak olyan új szolgáltatások, például összekapcsolt és automatizált mobilitás, amelyek állami beavatkozás nélkül nem lettek volna lehetségesek.

(77)  Lásd még a 27. lábjegyzetet.

(78)  Lásd például: a Bizottság C(2020) 8939 final határozata (2020. december 16.) az SA.54684. számú – Németország – Nagy kapacitású mobil infrastruktúra kiépítése Brandenburgban ügyben (HL C 60., 2021.2.19., 2. o.).

(79)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.) és az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

(80)  A közbeszerzési elvekkel összhangban.

(81)  A teljes körű és hatékony átengedést lehetővé tevő hálózati topológiákra például főszabályként indokolt több elsőbbségi pontot adni.

(82)  A tulajdonlás teljes költségét (TCO) például a vállalatok akkor veszik figyelembe, amikor eszközökbe kívánnak befektetni. A TCO magában foglalja az induló beruházást, valamint a hosszú távú összes közvetlen és közvetett költséget. Bár az induló beruházás összegét könnyű meghatározni, a vállalatok legtöbbször igyekeznek elemezni az összes olyan potenciális költséget, amely az eszköz élettartama alatt a kezelésével és karbantartásával összefüggésben náluk felmerül, és amely jelentős hatással lehet a beruházásra vonatkozó döntésre.

(83)  Például a beruházás energiafogyasztásának vagy életciklusának hatásai, figyelembe véve a jelentős károkozás elkerülését célzó elvvel kapcsolatos kritériumokat, amelyeket a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletben vezettek be (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

(84)  A támogatás kedvezményezettje „végső kiskereskedőként” akkor nyújthat kiskereskedelmi szolgáltatásokat, ha a piac nem gondoskodik e szolgáltatások nyújtásáról. Lásd: a Bizottság C(2019) 8069 final határozata (2019. november 15.) az SA.54472. (2019/N.) számú – Írország – National Broadband Plan ügyben (HL C 7., 2020.1.10., 1. o.).

(85)  Lásd: a Bizottság C(2018) 6613 final határozata (2018. október 12.) az SA.49614. (2018/N.) számú – Litvánia – Az új generációs hozzáférési infrastruktúra fejlesztése – RAIN 3 ügyben (HL C 424., 2018.11.23., 8. o.); a Bizottság C(2016) 3931 final határozata (2016. június 30.) az SA.41647. számú – Olaszország – Strategia Banda Ultralarga ügyben (HL C 258., 2016.7.15., 4. o.); a Bizottság C(2019) 6098 final határozata (2019. augusztus 20.) az SA.52224. számú – Ausztria – Széles sávú projekt Karintiában ügyben (HL C 381., 2019.11.8., 7. o.).

(86)  Olyan infrastruktúra, amelyhez joguk van hozzáférést nyújtani harmadik felek számára.

(87)  Lásd az SA.40720. (2006/N) számú National Broadband Scheme for the UK for 2016-2020 ügyben hozott bizottsági határozat (HL C 323., 2016.9.2., 2. o.) (115) és (116) preambulumbekezdését, amely szerint az egyesült királyságbeli hatóságok magatartási kódex elfogadására kötelezték valamennyi ajánlattevőt. A magatartási kódex normákat határozott meg a következőkre vonatkozóan: i) a benyújtandó információk részletezettségi szintje; ii) az információk benyújtásának időkeretei; iii) a titoktartási megállapodás elfogadható feltételei; valamint iv) azon kötelezettség, hogy az infrastruktúrát más ajánlatokban való felhasználásra is elérhetővé teszik. Ha az ajánlattevők nem felelnek meg a magatartási kódex feltételeinek, kizárják őket a közbeszerzésből.

(88)  Ilyen eset lehet különösen az, amikor az (EU) 2018/1972 iányelv alapján a nemzeti szabályozó hatóságok vagy más illetékes hatóságok által előírt szabályozási kötelezettségek révén már vannak ilyen feltételek, és egy korábbi állami támogatási határozat már rendelkezett a hozzáférésről, vagy ha van nagykereskedelmi hozzáférésre vonatkozó kereskedelmi ajánlat.

(89)  Az ilyen információkhoz való hozzáférés a vonatkozó szabályok értelmében korlátozható. Például a 2014/61/EU irányelv hatálya alá tartozó fizikai infrastruktúrára vonatkozó információkhoz való hozzáférés a hálózatok biztonságára és integritására, a nemzetbiztonságra, a közegészségre és a közbiztonságra, a bizalmas adatkezelésre, illetve a működési és üzleti titkokra tekintettel korlátozható.

(90)  Ez a beavatkozás típusától függően a következőket foglalhatja magában: megfelelő méretű alépítmények, elegendő számú sötétszál, oszlopok, tartóoszlopok, tornyok típusa és korszerűsítése, utcai szekrények típusa és mérete a tényleges átengedés biztosítása érdekében stb. Lásd: a Bizottság C(2016) 3208 final határozata (2016. május 26.) az SA 40720. (2016/N.) számú – Egyesült Királyság – Broadband Delivery UK ügyben (HL C 323., 2016.9.2., 2. o.) és a Bizottság C(2019) 8069 final határozata (2019. november 15.) az SA.54472. (2019/N.) számú – Írország – National Broadband Plan ügyben (HL C 7., 2020.1.10., 1. o.).

(91)  A hatékony hozzáférés például azzal jár, hogy az aktív berendezésekhez akkor is megfelelő nagykereskedelmi hozzáférést biztosítanak, ha csak az infrastruktúra részesül finanszírozásban.

(92)  Mivel ebben a konkrét esetben a VULA az új infrastruktúra számára történő fizikai átengedés helyettesítője, az új infrastruktúrára vonatkozó szabályok érvényesek.

(93)  Lásd: a Bizottság C(2019) 8069 final határozata (2019. november 15.) az SA.54472. (2019/N.) számú – Írország – National Broadband Plan ügyben (HL C 7., 2020.1.10., 1. o.). Amennyiben a támogatás kedvezményezettje úgy dönt, hogy a támogatott infrastruktúra élettartamának vége előtt korszerűsíti vagy kicseréli az infrastruktúrát, a támogatás kedvezményezettjének továbbra is hozzáférést kell biztosítania az új infrastruktúrához az eredeti infrastruktúra tekintetében előirányzott teljes időtartamra.

(94)  Például és a hálózat sajátosságaitól függően, ahol új alépítményeket építenek az optikai szálak befogadására, azoknak legalább három független optikai kábelt ki kell szolgálniuk, amelyek mindegyike több optikai szálat foglal magában, és így több vállalkozást is kiszolgálhat. Amennyiben a meglévő infrastruktúrát kapacitáskorlátok jellemzik, és nem tud hozzáférést biztosítani legalább három független optikai kábelhez, az érkezési sorrend elve alapján az államilag finanszírozott hálózat üzemeltetőjének a kapacitás legalább 50 %-át (különösen a sötétszálat) ajánlott a hozzáférést igénylők rendelkezésére bocsátania.

(95)  Ezek a szabályok az államilag finanszírozott felhordó hálózatokhoz való csatlakozásokra, vagy az olyan államilag finanszírozott mobilhálózatokra is vonatkoznak, amelyeket utóbb olyan területekre belépő, helyhez kötött vezeték nélküli hozzáférési szolgáltatásokra használnak, amelyeket már más helyhez kötött hálózat lefed.

(96)  E jellemzők kapcsolódhatnak az elektronikus hírközlési piacokon alkalmazandó előzetes szabályozáshoz, a meglévő piaci szereplők (kizárólag nagykereskedelmi vagy vertikálisan integrált széles sávú szolgáltatók) üzleti modelljéhez, az állami támogatási intervenciós projekt méretéhez, az érintett tagállamban a fizikai átengedés alkalmazásához stb.

(97)  Ilyen például a többüzemeltetős hozzáférési hálózat (MORAN), a többüzemeltetős törzshálózat (MOCN), a hálózatszeletelés.

(98)  A támogatás odaítélésekor a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a tartóoszlopokkal és tornyokkal biztosítható legyen az ilyen hozzáférés megadása, figyelembe véve a jelenlegi és alakuló piaci struktúrát.

(99)  Lásd például: a Bizottság C(2011) 7285 final határozata (2011. október 19.). az N 330/2010. számú – Franciaország – Program national „Très Haut Débit” – Volet B ügyben (HL C 364., 2011.12.14., 2. o.); a Bizottság C(2012) 8223 final határozata (2012. november 20.) az SA.33671. (2012/N.) számú – Egyesült Királyság – Nemzeti széles sávú rendszer az Egyesült Királyság számára – Broadband Delivery UK ügyben (HL C 16., 2013.1.19., 2. o.).

(100)  A Bizottság az arányosság elemzése keretében egyéb feltételeket is elfogadhat, az ügy jellemzőire és az átfogó mérlegelésre tekintettel. Lásd például: a Bizottság C(2011) 7285 final határozata (2011. október 19.). az N 330/2010. számú – Franciaország – Program national „Très Haut Débit” – Volet B ügyben (HL C 364., 2011.12.14., 2. o.); a Bizottság C(2012) 8223 final határozata (2012. november 20.) az SA.33671. (2012/N.) számú – Egyesült Királyság – Nemzeti széles sávú rendszer az Egyesült Királyság számára – Broadband Delivery UK ügyben (HL C 16., 2013.1.19., 2. o.). A feltételek teljesülése esetén az adott piacon szokásos időn belül indokolt hozzáférést biztosítani. Konfliktus esetén a támogatást nyújtó hatóságnak a nemzeti szabályozó hatóságtól vagy más illetékes nemzeti szervtől ajánlott tanácsot kérnie.

(101)  Ez magában foglalja az állami támogatási program szerinti egyedi támogatásokat is.

(102)  Például egy visszakövetelési mechanizmus segíthet az észszerűen vártnál a többek között a következő okokból magasabb nyereség visszafizettetésében: i. a széles sávú termékek tervezettnél nagyobb mértékű használatbavétele, ami további nyereséget és kisebb beruházási hiányt eredményez; és ii. az előre jelzettnél magasabb bevételek a nem széles sávú termékekből, ami további nyereséget és kisebb beruházási hiányt eredményez (például új nagykereskedelmi hozzáférési termékekből származó bevételek). Lásd: a Bizottság C(2016) 3208 final határozata (2016. május 26.) az SA 40720. (2016/N.) számú – Egyesült Királyság – Broadband Delivery UK ügyben (HL C 323., 2016.9.2., 2. o.).

(103)  A visszakövetelési mechanizmus más esetekben, például bizonyos állami tulajdonlási modellek esetében is szükséges lehet. Lásd például: a Bizottság C(2016) 3208 final határozata (2016. május 26.) az SA 40720. (2016/N.) számú – Egyesült Királyság – Broadband Delivery UK ügyben (HL C 323., 2016.9.2., 2. o.).

(104)  Észszerű nyereség alatt azt a tőkemegtérülési rátát kell érteni, amelyet egy átlagos vállalat megkövetelne, figyelembe véve a széles sávú ágazatra jellemző kockázat szintjét és a nyújtott szolgáltatások típusát. Az elvárt tőkemegtérülési ráta jellemzően a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) segítségével határozható meg.

(105)  A versenyeztetéses kiválasztási eljárásban való részvétel a várt nyereségtől és veszteségtől függ. Veszteségek keletkezhetnek például akkor, ha az ajánlattevő túl optimistának mutatkozott a széles sávú szolgáltatások nyújtásából származó várható jövőbeli bevételek tekintetében, vagy ha váratlan költségek merülnek fel. Mivel a támogatást nyújtó hatóság nem téríti meg a váratlan veszteségeket, a jövőbeli nyereségre vonatkozó szigorú visszakövetelési mechanizmus növelheti a befektető általános kockázatát, és eltántoríthat a versenyeztetéses kiválasztási eljárásban való részvételtől.

(106)  A hatékonyság növelése nem ronthatja a nyújtott szolgáltatás minőségét.

(107)  Ha az észszerű nyereség 10 %, a maximális ösztönző összeg 3 % lenne.

(108)  Például ha az észszerű nyereség 10 % és a 3 %-os maximális ösztönző összeget alkalmazzák, a tagállamoknak a 13 %-ot meg nem haladó nyereséget nem helyénvaló visszafizettetniük. Ha a tényleges nyereség 20 %, 70 %-os támogatási intenzitás mellett a nyereség 13 % és 20 % közötti része a következőképpen oszlik meg: 70 %-át a tagállam, 30 %-át pedig a szélessáv-befektető kapja meg.

(109)  Például abban az esetben, ha egy részvényes 40 %-os részesedéssel rendelkezik a kedvezményezett vállalatban, és az észszerű nyereséget diszkontrátaként alkalmazó vállalat nettó jelenértéke X, akkor ha a részvényes összesen Y összegért értékesíti részesedését, a tagállamnak Y-40 %*X összeget kell visszafizettetnie ezzel a részvényessel.

(110)  Ez növelné az átláthatóságot, enyhítené a helyi hatóságok adminisztratív terheit, és elkerülhetővé tenné, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok egyedi alapon elemezzék az egyes állami támogatási ügyeket.

(111)  Lásd például a francia versenyhatóságnak a Szenátus Gazdasági, Fenntartható Fejlődési és Területfejlesztési Bizottság vélemény iránti kérelmére adott, 2012. január 17-i 12-A-02. sz. véleményét a helyi önkormányzatok nagyon nagy sebességű hálózatok kiépítésébe való bevonásának keretéről [Avis No 12-A-02 du 17 janvier 2012 de l’Autorité de la concurrence relatif à une demande d’avis de la Commission de l’économie), du développement durable et de l’aménagement du territoire du Sénat concernant le cadre d’intervention des collectivités territoriales en matière de déploiement des réseaux à très haut débit].

(112)  Lásd például: a Bizottság C(2008) 6705 határozata (2008. november 5.) az N 237/08. számú – Németország – Széles sávú támogatás Niedersachsenben ügyben (HL C 18., 2009.1.24., 1. o.); a Bizottság C(2012) 8223 final határozata (2012. november 20.) az SA.33671. (2012/N.) számú – Egyesült Királyság – Nemzeti széles sávú rendszer az Egyesült Királyság számára – Broadband Delivery UK ügyben (HL C 16., 2013.1.19., 2. o.); a Bizottság C(2016) 3208 final határozata (2016. május 26.) az SA.40720. (2016/N.) számú – Egyesült Királyság – Broadband Delivery UK ügyben (HL C 323., 2016.9.2., 2. o.).

(113)  A Bizottság 1407/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

(114)  A Törvényszék 2009. március 4-i ítélete, Olaszország kontra Bizottság, T-424/05, ECLI:EU:C:2009:49, 108. pont; a Bíróság 2011. július 28-i ítélete, Mediaset kontra Bizottság, C-403/10 P, ECLI:EU:C:2011:533, 81. pont.

(115)  Lásd a következő bizottsági határozatokat: a Bizottság C(2020) 8441 final határozata (2020. december 4.) az SA.57357. (2020/N.) számú – Görögország – Szélessávúutalvány-rendszer diákok számára ügyben (HL C 41., 2021.2.5., 4. o.); a Bizottság C(2020) 5269 final határozata (2020. augusztus 4.) az SA.57495. (2020/N.) számú – Olaszország– Szélessávú utalványok családok bizonyos kategóriák számára ügyben (HL C 326., 2020.10.2., 9. o.).

(116)  A nemzeti szabályok különböző végrehajtási módokat írhatnak elő. A szociális utalványrendszer rendelkezhet például közvetlenül a fogyasztóknak vagy közvetlenül a fogyasztók által választott szolgáltatónak szóló tervezett kifizetésekről.

(117)  A szokásos költségek azok, amelyek minden fogyasztóra vonatkoznak, függetlenül azok konkrét helyzetétől.

(118)  A nemzeti szabályok különböző végrehajtási módokat írhatnak elő. A konnektivitásiutalvány-rendszer rendelkezhet például közvetlenül a végfelhasználóknak vagy közvetlenül a – végfelhasználók által választott – szolgáltatónak szóló kifizetésekről.

(119)  Lásd: a Bizottság C(2021) 9549 final határozata (2021. december 15.) az SA.57496. (2021/N.) számú állami támogatás – Olaszország – Szélessávú utalványok kkv-k számára ügyben (HL C 33., 2022.1.21., 1. o.).

(120)  Kivételes körülmények között, a Bizottság értékelése alapján a konnektivitásiutalvány-intézkedés kellően indokolt esetben meghosszabbítható, feltéve, hogy nem befolyásolja indokolatlanul a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

(121)  „Állami támogatási adatbázis nyilvános keresés”, elérhető az alábbi címen: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=hu.

(122)  Ha nincs az éves bevallásra vonatkozó formális követelmény, azon év decemberének 31. napját kell a kódolt bevitel szempontjából a támogatásnyújtás napjának tekinteni, amelyre a támogatást nyújtották.

(123)  A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

(124)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140. 2004.4.30., 1. o.).

(125)  Lásd például: a Bizottság C(2012) 8223 final határozata (2012. november 20.) az SA.33671. (2012/N.) számú – Egyesült Királyság – Nemzeti széles sávú rendszer az Egyesült Királyság számára – Broadband Delivery UK ügyben (HL C 16., 2013.1.19., 2. o.).

(126)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, Az állami támogatások értékelésének közös módszertana, 2014. május 28., SWD(2014) 179 final vagy annak bármely későbbi verziója.

(127)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

---

I. MELLÉKLET

A helyhez kötött és mobil hozzáférési hálózatok feltérképezése – az ezen iránymutatás 5.2.2.4.1. szakaszában említett bevált gyakorlatok

1.   Alkalmazási kör

E melléklet a helyhez kötött és a mobil hozzáférési hálózatok kiépítésére irányuló állami támogatási beavatkozások alátámasztását célzó feltérképezési gyakorlat végrehajtásának bevált gyakorlatait vázolja fel.

E melléklet célja, hogy segítsen a tagállamoknak kidolgozni egy, a hálózatok rendelkezésre állására és teljesítményére vonatkozó információk összegyűjtésére és értékelésére szolgáló átlátható módszertant.

Ez a melléklet az állami támogatások alkalmazásában az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 22. cikkével és az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) a hálózatkiépítések földrajzi felméréseiről szóló végrehajtási iránymutatásával (2) összhangban kidolgozott módszertanra épül, és kiegészíti azt.

E melléklet a helyhez kötött hozzáférési hálózatok, valamint a mobil és a vezetéknélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok esetében a következőkkel kapcsolatos bevált gyakorlatokat mutatja be:

| a) | a hálózatok teljesítményének feltérképezésére vonatkozó kritériumok; |
| --- | --- |

a)

a hálózatok teljesítményének feltérképezésére vonatkozó kritériumok;

| b) | az illetékes hatóságok által a szolgáltatott információk pontosságának ellenőrzése érdekében gyűjthető információk; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóságok által a szolgáltatott információk pontosságának ellenőrzése érdekében gyűjthető információk;

| c) | az infrastruktúrára vonatkozó azon kiegészítő információk, amelyeket az illetékes hatóságok a konkrét helyzetekben kérhetnek az üzemeltetőktől, amennyiben ez alapos vizsgálat elvégzése érdekében kellően indokolt (3). |
| --- | --- |

c)

az infrastruktúrára vonatkozó azon kiegészítő információk, amelyeket az illetékes hatóságok a konkrét helyzetekben kérhetnek az üzemeltetőktől, amennyiben ez alapos vizsgálat elvégzése érdekében kellően indokolt (3).

2.   A helyhez kötött hozzáférési hálózatok feltérképezése

2.1.   
  A helyhez kötött hozzáférési hálózatok teljesítményének feltérképezésére vonatkozó kritériumok

Ezen iránymutatás 73. pontjának a) alpontja szerint a tagállamoknak értékelniük kell a hálózat teljesítményét legalább azon letöltési és feltöltési sebességekben kifejezve, amelyek a csúcsidei feltételek mellett jelenleg vagy a jövőben a végfelhasználók rendelkezésére állnak.

Az ezen iránymutatás 19. pontjának k) alpontjában meghatározott csúcsidei feltételek alatt az akkor fennálló feltételeket kell érteni, amikor a felhasználók legalább 10 %-a (4) egyidejűleg továbbít az üzemeltető által mindegyikük számára mind downstream, mind upstream kínált névleges csúcssebességen (5), ami megfelel a túlfoglalási arány szokásos meghatározásának (6).

2.2.   
  Ellenőrzési célú információk

Az érdekelt felek opportunista magatartása kockázatának csökkentése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a szolgáltatott információ elégséges, következetes és megbízhatóan alapul vehető legyen, a célterületen nyújtott szolgáltatások teljesítése késedelmének elkerülése érdekében a feltérképezést végző illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy ellenőrzési célból további információt kérnek az érdekelt felektől hálózataikra vonatkozóan.

Az illetékes hatóságok felkérhetik az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be az elérhető teljesítményük kiszámításához használt módszertan teljes leírását, beleértve többek között, de nem kizárólag a következőket:

| a) | az alkalmazott hozzáférési hálózati technológia (FTTH, FTTB, ADSL, VDSL, VDSL + vektorizálás, DOCSIS.x stb.), a megfelelő szabvány teljes körű leírásával; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazott hozzáférési hálózati technológia (FTTH, FTTB, ADSL, VDSL, VDSL + vektorizálás, DOCSIS.x stb.), a megfelelő szabvány teljes körű leírásával;

| b) | a hálózat topológiája (például P2P vagy P2MP), beleértve a kábelek/szálak fizikai elrendezését tükröző egyszerűsített ábrát (például fa topológiát egy GPON esetében); |
| --- | --- |

b)

a hálózat topológiája (például P2P vagy P2MP), beleértve a kábelek/szálak fizikai elrendezését tükröző egyszerűsített ábrát (például fa topológiát egy GPON esetében);

| c) | a hálózat topológiájában található szűk keresztmetszetű kapcsolatok, azaz a nagyobb statisztikai multiplexelési nyereséggel rendelkező hálózati szegmensek, beleértve vagy (i) az ilyen kapcsolat méretezéséhez használt túlfoglalási arányt (például a felhordó hálózatban), vagy (ii) az ilyen szűk keresztmetszetű kapcsolatok esetében végzett kapacitástervezési gyakorlatot érintő egyértelmű információt. A hatóság bármely esetben kérheti a végfelhasználó számára elérhető sebesség statisztikai jellemzését (például az átlagos vagy szokásos sebesség, vagy a végfelhasználó számára bármely időpontban biztosítandó névleges sebesség elérésének valószínűsége, a felhasználói modell feltételezéseinek megadásával). |
| --- | --- |

c)

a hálózat topológiájában található szűk keresztmetszetű kapcsolatok, azaz a nagyobb statisztikai multiplexelési nyereséggel rendelkező hálózati szegmensek, beleértve vagy (i) az ilyen kapcsolat méretezéséhez használt túlfoglalási arányt (például a felhordó hálózatban), vagy (ii) az ilyen szűk keresztmetszetű kapcsolatok esetében végzett kapacitástervezési gyakorlatot érintő egyértelmű információt. A hatóság bármely esetben kérheti a végfelhasználó számára elérhető sebesség statisztikai jellemzését (például az átlagos vagy szokásos sebesség, vagy a végfelhasználó számára bármely időpontban biztosítandó névleges sebesség elérésének valószínűsége, a felhasználói modell feltételezéseinek megadásával).

2.3.   
  A részletes ellenőrzés célját szolgáló információk

Az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy előírják az érdekelt felek számára, hogy részletes ellenőrzés – például a benyújtott teljesítmény kiszámításához használt módszertan felülvizsgálata – céljából szolgáltassanak további információkat a hálózati elemekről és azok elhelyezkedéséről.

Az illetékes hatóságok ezért felkérhetik az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak be további információkat a helyhez kötött hálózat hozzáférési részére vonatkozóan, ideértve többek között, de nem kizárólag a következőket:

| a) | a szekrények elhelyezkedése és a vezetékek távolsága a szekrénytől a háztartásig; |
| --- | --- |

a)

a szekrények elhelyezkedése és a vezetékek távolsága a szekrénytől a háztartásig;

| b) | egyértelmű információk a teljesítménymérleg számításáról (például arról, hogy a vételi jelteljesítményszintet hogyan kell a bitsebességhez, a teljesítménymérleg alkalmazott tartalékaihoz hozzárendelni stb.). Az illetékes hatóságok felkérhetik az üzemeltetőket, hogy bocsássák rendelkezésre a hálózati szolgáltatások tervezéséhez és méretezéséhez használt valamennyi vonatkozó teljesítménymérleget, azok fő paramétereivel együtt, beleértve az üzemeltető által a teljesítménymérleg kidolgozása érdekében követett módszertan leírását és a logikai alapot. |
| --- | --- |

b)

egyértelmű információk a teljesítménymérleg számításáról (például arról, hogy a vételi jelteljesítményszintet hogyan kell a bitsebességhez, a teljesítménymérleg alkalmazott tartalékaihoz hozzárendelni stb.). Az illetékes hatóságok felkérhetik az üzemeltetőket, hogy bocsássák rendelkezésre a hálózati szolgáltatások tervezéséhez és méretezéséhez használt valamennyi vonatkozó teljesítménymérleget, azok fő paramétereivel együtt, beleértve az üzemeltető által a teljesítménymérleg kidolgozása érdekében követett módszertan leírását és a logikai alapot.

3.   A mobil és a vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok feltérképezése

3.1.   
  A mobil és a vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok teljesítményének feltérképezésére vonatkozó kritériumok

E feltérképezési módszer alkalmazásában a tagállamoknak ajánlott felkérniük az érdekelt feleket, hogy hálózati teljesítményüket a következő elvek figyelembevételével számítsák ki:

| a) | alkalmazzák a bevált ágazati gyakorlatokat (7), figyelembe véve a vezeték nélküli jelterjedésre gyakorolt valamennyi jelentős hatást (8); |
| --- | --- |

a)

alkalmazzák a bevált ágazati gyakorlatokat (7), figyelembe véve a vezeték nélküli jelterjedésre gyakorolt valamennyi jelentős hatást (8);

| b) | alapozzák a számítást a bejelentett teljesítmény elérésének 95 %-os cellahatár-valószínűségére (9) , de mindenesetre legalább a bejelentett teljesítmény elérésének 95 %-os valószínűségére minden hálózati ponton, figyelembe véve a terjedési körülmények véletlenszerű hatások miatti lehetséges változásait és az érintett területen belüli pontok közötti lehetséges eltéréseket (cím szinten legfeljebb 100 méter × 100 méteres négyzethálók alapján); |
| --- | --- |

b)

alapozzák a számítást a bejelentett teljesítmény elérésének 95 %-os cellahatár-valószínűségére (9) , de mindenesetre legalább a bejelentett teljesítmény elérésének 95 %-os valószínűségére minden hálózati ponton, figyelembe véve a terjedési körülmények véletlenszerű hatások miatti lehetséges változásait és az érintett területen belüli pontok közötti lehetséges eltéréseket (cím szinten legfeljebb 100 méter × 100 méteres négyzethálók alapján);

| c) | a csúcsidei feltételekre az alábbi feltevéseket alkalmazzák:






  (i) | mobilhálózatok esetében legalább 50 %-os névleges cellaterhelés (10), vagy magasabb, ha a csúcsidei forgalmi feltételek lényegesen magasabbak; |
| --- | --- | --- |

c)

a csúcsidei feltételekre az alábbi feltevéseket alkalmazzák:

(i)

mobilhálózatok esetében legalább 50 %-os névleges cellaterhelés (10), vagy magasabb, ha a csúcsidei forgalmi feltételek lényegesen magasabbak;

| (ii) | vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok esetében a várható reális csúcsidei forgalmi feltételeket ajánlott alapul venni a számításokhoz szükséges megfelelő cellaterhelés származtatásához (11); |
| --- | --- |

(ii)

vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférési hálózatok esetében a várható reális csúcsidei forgalmi feltételeket ajánlott alapul venni a számításokhoz szükséges megfelelő cellaterhelés származtatásához (11);

| d) | végfelhasználónként és kültéri antennák alapján adják meg a teljesítményt. Ha egy vevőantennát több végfelhasználó között osztanak meg, ajánlott úgy tekinteni, hogy az összteljesítmény egyenlően oszlik meg a végfelhasználók között (12); |
| --- | --- |

d)

végfelhasználónként és kültéri antennák alapján adják meg a teljesítményt. Ha egy vevőantennát több végfelhasználó között osztanak meg, ajánlott úgy tekinteni, hogy az összteljesítmény egyenlően oszlik meg a végfelhasználók között (12);

| e) | több technológiával (13) és több frekvenciával (14) történő lefedettség esetén technológiánként és üzemi frekvenciánként adják meg a teljesítményt, figyelembe véve a frekvenciánként ténylegesen rendelkezésre álló sávszélességet. Nem engedélyezett frekvenciák használata esetén ezt ajánlott egyértelműen feltüntetni. |
| --- | --- |

e)

több technológiával (13) és több frekvenciával (14) történő lefedettség esetén technológiánként és üzemi frekvenciánként adják meg a teljesítményt, figyelembe véve a frekvenciánként ténylegesen rendelkezésre álló sávszélességet. Nem engedélyezett frekvenciák használata esetén ezt ajánlott egyértelműen feltüntetni.

A megkereső szerv tájékoztatása során az üzemeltetőknek különösen a következőket kell figyelembe venniük:

| a) | a felhordó hálózat típusa (15) és kapacitása minden bázisállomás esetében (16); |
| --- | --- |

a)

a felhordó hálózat típusa (15) és kapacitása minden bázisállomás esetében (16);

| b) | helyhez kötött vezeték nélküli hozzáférési hálózatok esetében az egyes számított négyzethálókban jelen lévő, kiszolgált és csatlakoztatható helyszínek száma. |
| --- | --- |

b)

helyhez kötött vezeték nélküli hozzáférési hálózatok esetében az egyes számított négyzethálókban jelen lévő, kiszolgált és csatlakoztatható helyszínek száma.

3.2.   
  Ellenőrzési célú információk

Az érdekelt felek opportunista magatartása kockázatának csökkentése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a szolgáltatott információ elégséges, következetes és megbízhatóan alapul vehető legyen, a célterületen nyújtott szolgáltatások teljesítése késedelmének elkerülése érdekében a feltérképezést végző illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy ellenőrzési célból további információt kérnek az érdekelt felektől.

Az illetékes hatóságok így felkérhetik az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a lefedettségi térképük kiszámításához használt módszertan teljes leírását, beleértve többek között, de nem kizárólag a következőket:

| a) | terjedési modellek és fő paraméterek a terjedés szimulációjához; |
| --- | --- |

a)

terjedési modellek és fő paraméterek a terjedés szimulációjához;

| b) | a hálózati elemekre és különösen az antennákra vonatkozó általános információk (például átviteli teljesítmény, MIMO, antennahelyek); |
| --- | --- |

b)

a hálózati elemekre és különösen az antennákra vonatkozó általános információk (például átviteli teljesítmény, MIMO, antennahelyek);

| c) | a legfontosabb információk a teljesítménymérleg számításáról (például, hogy a vételi jelteljesítményszintet hogyan kell a bitsebességhez, a teljesítménymérleg alkalmazott tartalékaihoz hozzárendelni stb.). Ajánlott, hogy az érdekelt felek bocsássák rendelkezésre a hálózati szolgáltatások tervezéséhez és méretezéséhez használt valamennyi vonatkozó teljesítménymérleget, azok fő paramétereivel együtt, beleértve az üzemeltető által a teljesítménymérleg kidolgozása érdekében követett módszertan leírását és a logikai alapot; |
| --- | --- |

c)

a legfontosabb információk a teljesítménymérleg számításáról (például, hogy a vételi jelteljesítményszintet hogyan kell a bitsebességhez, a teljesítménymérleg alkalmazott tartalékaihoz hozzárendelni stb.). Ajánlott, hogy az érdekelt felek bocsássák rendelkezésre a hálózati szolgáltatások tervezéséhez és méretezéséhez használt valamennyi vonatkozó teljesítménymérleget, azok fő paramétereivel együtt, beleértve az üzemeltető által a teljesítménymérleg kidolgozása érdekében követett módszertan leírását és a logikai alapot;

| d) | a cellahelyek elhelyezkedése; |
| --- | --- |

d)

a cellahelyek elhelyezkedése;

| e) | a felhordó hálózat jellemzői. |
| --- | --- |

e)

a felhordó hálózat jellemzői.

3.3.   
  A részletes ellenőrzés célját szolgáló információk

Az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy előírják az érdekelt felek számára, hogy részletes ellenőrzés – például a benyújtott teljesítmény kiszámításához használt módszertan felülvizsgálata – céljából szolgáltassanak további információkat a hálózati elemekről és azok elhelyezkedéséről. Az illetékes hatóságok ezért felkérhetik az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak további információkat a hálózatukra vonatkozóan, ideértve többek között, de nem kizárólag a következőket:

| a) | az adóberendezések száma az egyes helyszíneken; |
| --- | --- |

a)

az adóberendezések száma az egyes helyszíneken;

| b) | az ilyen adóberendezések tengerszinthez viszonyított magassága; |
| --- | --- |

b)

az ilyen adóberendezések tengerszinthez viszonyított magassága;

| c) | a szektorok száma az egyes cellahelyeken; |
| --- | --- |

c)

a szektorok száma az egyes cellahelyeken;

| d) | az adóberendezéseknél használt technológia, beleértve a MIMO-elrendezést, és a rendelkezésre álló csatorna-sávszélesség; |
| --- | --- |

d)

az adóberendezéseknél használt technológia, beleértve a MIMO-elrendezést, és a rendelkezésre álló csatorna-sávszélesség;

| e) | az egyes adóberendezések által használt hatékony izotrópikus átviteli teljesítmény. |
| --- | --- |

e)

az egyes adóberendezések által használt hatékony izotrópikus átviteli teljesítmény.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.).

(2)  BoR (20) 42 és a kapcsolódó BoR (21) 82.

(3)  Ez adott esetben a nemzeti joggal összhangban bizalmas kezelés tárgyát képezheti.

(4)  Ez magában foglalja a hálózatba kapcsolt és a potenciális felhasználókat is.

(5)  Ez a végfelhasználói szerződésekben szereplő csúcssebesség.

(6)  Ugyanaz a hálózati infrastruktúra eltérő teljesítményszinteket biztosíthat a végfelhasználók számára attól függően, hogy hány felhasználóra alkalmaznak multiplexelést a szűk keresztmetszetű kapcsolatokban, és hogy mekkora a névleges sebességük. A teljesítmény az egyidejűleg aktív felhasználók számától függ (amely csúcsidei feltételek idején magasabb). Az ilyen „statisztikai multiplexelési nyereség” (legalább 10 %, azaz 1:10 tevékenységi szint) azt is megköveteli, hogy az üzemeltetők kellően pontos modellt alkalmazzanak a felhasználói forgalom elosztására.

(7)  A bevált ágazati gyakorlatok olyan modellezési paramétereket, eszközöket, tervezést és hibahatárokat jelentenek, amelyek a vezeték nélküli hírközlő rendszerek és üzleti tevékenységek tervezése során gyakoriak, és amelyeket a terület szakértői kellően megbízhatónak és pontosnak ítélnének, ha ellenőrizni kívánják a módszertant.

(8)  Például terep, épület és zavarás, amikor előre jelzik a vételi jelteljesítményt.

(9)  A „cellahatár-valószínűség” annak valószínűségét jelenti, hogy a minimális teljesítményt elérik a lefedett terület végső határán (a lefedettség legnagyobb bejelentett távolsága a figyelembe vett területen). A számításnak reális terjedési szimulációkon, a teljesítménymérlegre vonatkozó számításokon és elegendő tartalékokon kell alapulnia.

(10)  A „cellaterhelés” a bázisállomás erőforrásainak végfelhasználók által egy bizonyos szolgáltatás tekintetében felhasznált átlagos százalékos aránya.

(11)  A csúcsidei forgalomra vonatkozó becslés hiányában a vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférés névleges 90 %-os cellaterhelését ajánlott használni. A vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférésre vonatkozó (a mobilhálózatokhoz képest) magasabb cellaterhelés a várhatóan eltérő felhasználási mintázatot tükrözi, amely nagyobb versenyt eredményez a kiszolgáló bázisállomás közös erőforrásainak használatáért

(12)  Vezeték nélküli helyhez kötött hozzáférés esetén ez a helyzet állhat fenn a többlakásos épület közös tetőantennái tekintetében.

(13)  A technológiák közé tartoznak a következők: 3G UMTS és HSPA technológiák; 4G LTE vagy LTE-Advanced technológiák; 5G, vagy a 3GPP Release 15 New Radio (NR) – nem önálló (4G törzshálózattal); vagy az önálló NR (5G natív törzshálózattal), és a további fejlesztések (például 3GPP Release 16). Ajánlott, hogy a hatóság gyűjtsön információkat az alkalmazott 3GPP-alapú technológiákról (legalább a 3GPP-változat release szintjéről).

(14)  Ennek célja a 6 GHz alatti és a milliméteres hullámhosszú frekvenciasávok elkülönítése, mivel azokat gyakran különböző szolgáltatási kategóriákban használják.

(15)  Optikai szál, szolgáltatói szintű réz Ethernet, vezeték nélküli stb.

(16)  Száloptikás kapcsolat esetén ez általában elegendőnek tekinthető.

---

II. MELLÉKLET

A tagállamok által ezen iránymutatás 202. pontjának b) alpontja alapján közzéteendő információk

Az iránymutatás 202. pontjának b) alpontjában említett, az egyedi odaítélésekre vonatkozó információknak a következőket kell tartalmazniuk (1):

| a) | az egyedi támogatás kedvezményezettjének megnevezése:






  (i) | név; |
| --- | --- | --- |

a)

az egyedi támogatás kedvezményezettjének megnevezése:

(i)

név;

| (ii) | a támogatás kedvezményezettjének azonosítója; |
| --- | --- |

(ii)

a támogatás kedvezményezettjének azonosítója;

| b) | a támogatás kedvezményezettjének típusa az igénylés időpontjában:






  (i) | kkv; |
| --- | --- | --- |

b)

a támogatás kedvezményezettjének típusa az igénylés időpontjában:

(i)

kkv;

| (ii) | nagyvállalkozás; |
| --- | --- |

(ii)

nagyvállalkozás;

| c) | annak a régiónak a megnevezése NUTS II szinten vagy annál alacsonyabb szinten, ahol a támogatás kedvezményezettje található; |
| --- | --- |

c)

annak a régiónak a megnevezése NUTS II szinten vagy annál alacsonyabb szinten, ahol a támogatás kedvezményezettje található;

| d) | az adott támogatás kedvezményezettje fő ágazatának vagy tevékenységének (NACE) alágazat szerinti azonosítója (három számjegyű számkód) (2); |
| --- | --- |

d)

az adott támogatás kedvezményezettje fő ágazatának vagy tevékenységének (NACE) alágazat szerinti azonosítója (három számjegyű számkód) (2);

| e) | a támogatástartalom teljes összege, nemzeti pénznemben kifejezve. Adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetén az egyedi támogatás összegére (3) vonatkozó információ a következő sávok formájában is megadható (millió EUR):






  — | [0,1-0,5]; |
| --- | --- | --- |

e)

a támogatástartalom teljes összege, nemzeti pénznemben kifejezve. Adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetén az egyedi támogatás összegére (3) vonatkozó információ a következő sávok formájában is megadható (millió EUR):

—

[0,1-0,5];

| — | [0,5-1]; |
| --- | --- |

—

[0,5-1];

| — | [1-2]; |
| --- | --- |

—

[1-2];

| — | [2-5]; |
| --- | --- |

—

[2-5];

| — | [5-10]; |
| --- | --- |

—

[5-10];

| — | [10-30]; |
| --- | --- |

—

[10-30];

| — | [30-60]; |
| --- | --- |

—

[30-60];

| — | [60-100]; |
| --- | --- |

—

[60-100];

| — | [100-250] |
| --- | --- |

—

[100-250]

| — | [250 és több]; |
| --- | --- |

—

[250 és több];

| f) | ha eltér a támogatástartalomtól, a támogatás teljes névleges összege, nemzeti pénznemben kifejezve (4); |
| --- | --- |

f)

ha eltér a támogatástartalomtól, a támogatás teljes névleges összege, nemzeti pénznemben kifejezve (4);

| g) | támogatási eszköz (5):






  (i) | vissza nem térítendő támogatás/kamattámogatás/adósságelengedés; |
| --- | --- | --- |

g)

támogatási eszköz (5):

(i)

vissza nem térítendő támogatás/kamattámogatás/adósságelengedés;

| (ii) | hitel/visszafizetendő előlegek/visszatérítendő támogatás; |
| --- | --- |

(ii)

hitel/visszafizetendő előlegek/visszatérítendő támogatás;

| (iii) | kezességvállalás; |
| --- | --- |

(iii)

kezességvállalás;

| (iv) | adókedvezmény vagy adómentesség; |
| --- | --- |

(iv)

adókedvezmény vagy adómentesség;

| (v) | kockázatfinanszírozás; |
| --- | --- |

(v)

kockázatfinanszírozás;

| (vi) | egyéb (kérjük, fejtse ki); |
| --- | --- |

(vi)

egyéb (kérjük, fejtse ki);

| (vii) | az odaítélés dátuma és a közzététel dátuma; |
| --- | --- |

(vii)

az odaítélés dátuma és a közzététel dátuma;

| (viii) | a támogatás célkitűzése; |
| --- | --- |

(viii)

a támogatás célkitűzése;

| h) | a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése; |
| --- | --- |

h)

a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése;

| i) | adott esetben a megbízott szerv neve és a kiválasztott pénzügyi közvetítők neve; |
| --- | --- |

i)

adott esetben a megbízott szerv neve és a kiválasztott pénzügyi közvetítők neve;

| j) | a támogatási intézkedésre mutató hivatkozás az ezen iránymutatás alapján jóváhagyott határozatban foglaltak szerint. |
| --- | --- |

j)

a támogatási intézkedésre mutató hivatkozás az ezen iránymutatás alapján jóváhagyott határozatban foglaltak szerint.

---

(1)  Kellően indokolt esetben és a Bizottság beleegyezésével az üzleti titok és más bizalmas információk kivételével (a Bizottság közleménye az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról, C(2003) 4582 [HL C 297., 2003.12.9., 6. o.]).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(3)  A közzéteendő összeg a maximális engedélyezett adóelőny és nem az évente levonásra kerülő összeg (például adójóváírás esetében a maximális engedélyezett adójóváírást kell közzétenni, és nem a tényleges összeget, amely függhet az adóköteles jövedelemtől és évente változhat).

(4)  Bruttó támogatási egyenérték vagy – adott esetben – a beruházás összege. Működési támogatás esetében megadható a kedvezményezettenkénti éves támogatási összeg. Adóintézkedés formájában megvalósuló programok esetében ez az összeg megadható az e melléklet e) pontjában meghatározott sávokkal. A közzéteendő összeg a maximális engedélyezett adóelőny és nem az évente levonásra kerülő összeg (például adójóváírás esetében a maximális engedélyezett adójóváírást kell közzétenni, és nem a tényleges összeget, amely függhet az adóköteles jövedelemtől és évente változhat).

(5)  Amennyiben a támogatást több támogatási eszközből nyújtják, a támogatási összeget eszközönként kell megadni.

---

III. MELLÉKLET

A tagállamok által ezen iránymutatás 208. pontja alapján közzéteendő információk

Az ezen iránymutatás 208. pontjában említett jelentésnek a vonatkozó jelentéstételi időszakra és az ezen iránymutatás alapján jóváhagyott támogatási intézkedés alkalmazásában végrehajtott minden egyes projektre vonatkozóan a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a támogatás kedvezményezettjének vagy kedvezményezettjeinek neve; |
| --- | --- |

a)

a támogatás kedvezményezettjének vagy kedvezményezettjeinek neve;

| b) | a projekt összköltsége (vagy becsült összköltsége) és a csatlakoztatható helyszínenkénti átlagos költség; |
| --- | --- |

b)

a projekt összköltsége (vagy becsült összköltsége) és a csatlakoztatható helyszínenkénti átlagos költség;

| c) | odaítélt támogatási összeg és támogatási kiadások; |
| --- | --- |

c)

odaítélt támogatási összeg és támogatási kiadások;

| d) | támogatási intenzitás; |
| --- | --- |

d)

támogatási intenzitás;

| e) | az állami finanszírozás forrásai; |
| --- | --- |

e)

az állami finanszírozás forrásai;

| f) | az állami beavatkozás előtti és utáni lefedettségi arányok és számok; |
| --- | --- |

f)

az állami beavatkozás előtti és utáni lefedettségi arányok és számok;

| g) | a széles sávú hálózatok kiépítését támogató projektek esetében:






  (i) | a hálózat üzembe helyezésének időpontja; |
| --- | --- | --- |

g)

a széles sávú hálózatok kiépítését támogató projektek esetében:

(i)

a hálózat üzembe helyezésének időpontja;

| (ii) | az államilag finanszírozott hálózaton alkalmazott technológia; |
| --- | --- |

(ii)

az államilag finanszírozott hálózaton alkalmazott technológia;

| (iii) | a nyújtott szolgáltatások feltöltési és letöltési sebessége; |
| --- | --- |

(iii)

a nyújtott szolgáltatások feltöltési és letöltési sebessége;

| (iv) | a kínált nagykereskedelmi hozzáférési termékek, beleértve a hozzáférési feltételeket és az árakat/árazási módszertant; |
| --- | --- |

(iv)

a kínált nagykereskedelmi hozzáférési termékek, beleértve a hozzáférési feltételeket és az árakat/árazási módszertant;

| (v) | adott esetben az észszerű igény alapján kért nagykereskedelmi hozzáférési termékek és az ilyen kérelmek kezelése; |
| --- | --- |

(v)

adott esetben az észszerű igény alapján kért nagykereskedelmi hozzáférési termékek és az ilyen kérelmek kezelése;

| (vi) | a hozzáférést igénylők és a nagykereskedelmi hozzáférési termékeket igénybe vevő szolgáltatók száma; |
| --- | --- |

(vi)

a hozzáférést igénylők és a nagykereskedelmi hozzáférési termékeket igénybe vevő szolgáltatók száma;

| (vii) | kiskereskedelmi árak az intézkedés végrehajtása előtt és után; |
| --- | --- |

(vii)

kiskereskedelmi árak az intézkedés végrehajtása előtt és után;

| (viii) | az államilag finanszírozott infrastruktúra által csatlakoztatható helyszínek; |
| --- | --- |

(viii)

az államilag finanszírozott infrastruktúra által csatlakoztatható helyszínek;

| (ix) | használatbavételi arányok; |
| --- | --- |

(ix)

használatbavételi arányok;

| h) | a széles sávú szolgáltatások elterjedését támogató projektek, például utalványrendszerek esetében:






  (i) | a támogatási intézkedés időtartama; |
| --- | --- | --- |

h)

a széles sávú szolgáltatások elterjedését támogató projektek, például utalványrendszerek esetében:

(i)

a támogatási intézkedés időtartama;

| (ii) | az utalvány értéke; |
| --- | --- |

(ii)

az utalvány értéke;

| (iii) | a támogatható előfizetések/szolgáltatások típusa, többek között az ügyféleszközök és a magánterületen található, épületen belüli vezetékek és/vagy bekötő kábelek formájában; |
| --- | --- |

(iii)

a támogatható előfizetések/szolgáltatások típusa, többek között az ügyféleszközök és a magánterületen található, épületen belüli vezetékek és/vagy bekötő kábelek formájában;

| (iv) | használatbavételi arány az intézkedés végrehajtása előtt és után, valamint a támogatási intézkedés előnyeiből részesülő végfelhasználók száma (kategóriánként, például egyéni végfelhasználók, kkv-k, valamint a támogatott előfizetések/szolgáltatások típusa szerint); |
| --- | --- |

(iv)

használatbavételi arány az intézkedés végrehajtása előtt és után, valamint a támogatási intézkedés előnyeiből részesülő végfelhasználók száma (kategóriánként, például egyéni végfelhasználók, kkv-k, valamint a támogatott előfizetések/szolgáltatások típusa szerint);

| (v) | a támogatásra jogosult széles sávú szolgáltatók száma; |
| --- | --- |

(v)

a támogatásra jogosult széles sávú szolgáltatók száma;

| (vi) | azon széles sávú szolgáltatók száma, amelyek ténylegesen részesültek a támogatási intézkedés előnyeiből; |
| --- | --- |

(vi)

azon széles sávú szolgáltatók száma, amelyek ténylegesen részesültek a támogatási intézkedés előnyeiből;

| (vii) | az üzemeltetők piaci helyzetének alakulása a támogatott előfizetések/szolgáltatások típusa szerint, figyelembe véve a vonatkozó infrastruktúrát és technológiákat (FTTH, FTTC, DOCSIS, FWA stb.); |
| --- | --- |

(vii)

az üzemeltetők piaci helyzetének alakulása a támogatott előfizetések/szolgáltatások típusa szerint, figyelembe véve a vonatkozó infrastruktúrát és technológiákat (FTTH, FTTC, DOCSIS, FWA stb.);

| (viii) | nagy- és kiskereskedelmi árak az intézkedés végrehajtása előtt és után. |
| --- | --- |

(viii)

nagy- és kiskereskedelmi árak az intézkedés végrehajtása előtt és után.

---

IV. MELLÉKLET

A széles sávú hálózatok támogatására irányuló, jellemző beavatkozások

Határozathozatali gyakorlatában a Bizottság megfigyelt bizonyos finanszírozási mechanizmusokat, amelyeket több tagállamban a széles sávú hálózatok kiépítésének előmozdítására használnak, és amelyek jellemzően az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek. A jellemző beavatkozási modellek alábbi leírása nem kimerítő, és csupán tájékoztató jellegű, mivel a hatóságok a szélessávúhálózat-kiépítés támogatásának egyéb formáit is kidolgozhatják, vagy eltérhetnek az alábbi pontokban bemutatott modellektől.

| (1) | Résfinanszírozási modell: A résfinanszírozási modellben (1) a tagállamok (2) a helyhez kötött vagy mobilhálózat kiépítését támogatják azzal, hogy közvetlen pénzügyi támogatást vagy szubvenciót nyújtanak a széles sávú befektetőknek (3) a hálózat tervezéséhez, kiépítéséhez, kezeléséhez és kereskedelmi hasznosításához, figyelembe véve a vonatkozó bevételeket és az észszerű nyereséget. A résfinanszírozási modellben az észszerű nyereséget az a tőkemegtérülési ráta határozza meg, amelyet egy befektető megkövetelne, figyelembe véve a széles sávú ágazatra jellemző kockázati szintet és a nyújtott szolgáltatások típusát. Az elvárt tőkemegtérülési ráta jellemzően a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) segítségével határozható meg. Az észszerű nyereség meghatározásakor a tagállamok általában ösztönző kritériumokat állapítanak meg, különösen a nyújtott szolgáltatás minősége és a termelési hatékonyság növelése tekintetében. A termelési hatékonyság növeléséhez kötődő esetleges jutalmakat olyan szinten határozzák meg, hogy az lehetővé tegye a növekmények arányos felosztását a széles sávú hálózatba befektető és a tagállam vagy a végfelhasználók között. A résfinanszírozási modell szerint az épített infrastruktúra általában teljes mértékben a támogatás kedvezményezettjének tulajdonában van, és e kedvezményezett viseli az új infrastruktúra kiépítésével és az elegendő ügyfél szerzésével járó kockázatokat. |
| --- | --- |

(1)

Résfinanszírozási modell: A résfinanszírozási modellben (1) a tagállamok (2) a helyhez kötött vagy mobilhálózat kiépítését támogatják azzal, hogy közvetlen pénzügyi támogatást vagy szubvenciót nyújtanak a széles sávú befektetőknek (3) a hálózat tervezéséhez, kiépítéséhez, kezeléséhez és kereskedelmi hasznosításához, figyelembe véve a vonatkozó bevételeket és az észszerű nyereséget. A résfinanszírozási modellben az észszerű nyereséget az a tőkemegtérülési ráta határozza meg, amelyet egy befektető megkövetelne, figyelembe véve a széles sávú ágazatra jellemző kockázati szintet és a nyújtott szolgáltatások típusát. Az elvárt tőkemegtérülési ráta jellemzően a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) segítségével határozható meg. Az észszerű nyereség meghatározásakor a tagállamok általában ösztönző kritériumokat állapítanak meg, különösen a nyújtott szolgáltatás minősége és a termelési hatékonyság növelése tekintetében. A termelési hatékonyság növeléséhez kötődő esetleges jutalmakat olyan szinten határozzák meg, hogy az lehetővé tegye a növekmények arányos felosztását a széles sávú hálózatba befektető és a tagállam vagy a végfelhasználók között. A résfinanszírozási modell szerint az épített infrastruktúra általában teljes mértékben a támogatás kedvezményezettjének tulajdonában van, és e kedvezményezett viseli az új infrastruktúra kiépítésével és az elegendő ügyfél szerzésével járó kockázatokat.

| (2) | Természetbeni támogatási modell: A tagállamok a meglévő vagy az újonnan épített infrastruktúra széles sávú hálózatok üzemeltetőinek rendelkezésére bocsátásával támogatják a helyhez kötött vagy a mobil széles sávú hálózatok kiépítését. Ez a támogatás sokféle formát ölt: a tagállamok leggyakrabban passzív széles sávú infrastruktúrát biztosítanak építési munkák végzése (például út felásása), alépítmények vagy sötétszál elhelyezése, illetve a meglévő infrastruktúrához (például alépítményekhez, oszlopokhoz, tornyokhoz) való hozzáférés biztosítása révén. |
| --- | --- |

(2)

Természetbeni támogatási modell: A tagállamok a meglévő vagy az újonnan épített infrastruktúra széles sávú hálózatok üzemeltetőinek rendelkezésére bocsátásával támogatják a helyhez kötött vagy a mobil széles sávú hálózatok kiépítését. Ez a támogatás sokféle formát ölt: a tagállamok leggyakrabban passzív széles sávú infrastruktúrát biztosítanak építési munkák végzése (például út felásása), alépítmények vagy sötétszál elhelyezése, illetve a meglévő infrastruktúrához (például alépítményekhez, oszlopokhoz, tornyokhoz) való hozzáférés biztosítása révén.

| (3) | Közvetlen beruházási modell: A tagállamok helyhez kötött hálózatot vagy mobilhálózatot építenek, és azt közvetlenül a közigazgatás egy ágán vagy egy házon belüli üzemeltetőn keresztül üzemeltetik (4). Az államilag finanszírozott hálózatot gyakran kizárólag nagykereskedelmi hálózatként működtetik, amely megkülönböztetésmentesen a kiskereskedelmi széles sávú szolgáltatók rendelkezésére áll. |
| --- | --- |

(3)

Közvetlen beruházási modell: A tagállamok helyhez kötött hálózatot vagy mobilhálózatot építenek, és azt közvetlenül a közigazgatás egy ágán vagy egy házon belüli üzemeltetőn keresztül üzemeltetik (4). Az államilag finanszírozott hálózatot gyakran kizárólag nagykereskedelmi hálózatként működtetik, amely megkülönböztetésmentesen a kiskereskedelmi széles sávú szolgáltatók rendelkezésére áll.

| (4) | Koncessziós modell: A tagállamok finanszírozzák egy olyan helyhez kötött vagy mobil széles sávú hálózat kiépítését, amely továbbra is állami tulajdonban van, míg üzemeltetését versenyeztetéses kiválasztási eljárás keretében felkínálják egy elektronikus hírközlési szolgáltatónak a hálózat kezelése és kereskedelmi hasznosítása céljából. A hálózatot széles sávú hálózat üzemeltetője üzemeltetheti úgy, hogy kizárólag nagykereskedelmi szolgáltatásokat nyújtson, vagy úgy, hogy nagy- és kiskereskedelmi szolgáltatásokat egyaránt nyújtson. |
| --- | --- |

(4)

Koncessziós modell: A tagállamok finanszírozzák egy olyan helyhez kötött vagy mobil széles sávú hálózat kiépítését, amely továbbra is állami tulajdonban van, míg üzemeltetését versenyeztetéses kiválasztási eljárás keretében felkínálják egy elektronikus hírközlési szolgáltatónak a hálózat kezelése és kereskedelmi hasznosítása céljából. A hálózatot széles sávú hálózat üzemeltetője üzemeltetheti úgy, hogy kizárólag nagykereskedelmi szolgáltatásokat nyújtson, vagy úgy, hogy nagy- és kiskereskedelmi szolgáltatásokat egyaránt nyújtson.

---

(1)  A „résfinanszírozás” általában a beruházási költségek és a várható nyereség közötti különbségre utal.

(2)  Ebbe minden hatóság beleértendő.

(3)  A „befektetők” kifejezés olyan vállalkozásokat vagy széles sávú hálózatok olyan üzemeltetőit jelöli, amelyek széles sávú infrastruktúra kiépítésébe és telepítésébe fektetnek be.

(4)  Az N 330/2010. számú – Franciaország – Programme nationale „Très Haut Débit” – Volet B ügyben 2011. október 19-én hozott C(2011) 7285 végleges bizottsági határozat (HL C 364., 2011.12.14., 2. o.), amely különböző beavatkozási módokra terjedt ki, többek között arra, hogy a területi önkormányzatok (collectivités territoriales) „régie” műveletként saját széles sávú hálózatokat üzemeltethetnek.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2023.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/43

---

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2023/193 tanácsi határozattal módosított 2014/145/KKBP tanácsi határozatban, valamint az (EU) 2023/192 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes vagy jogi személyek, szervezetek, illetve szervek részére

(2023/C 36/02)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza azon természetes vagy jogi személyek, szervezetek, illetve szervek tudomására, akik vagy amelyek az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, a (KKBP) 2023/193 (1) tanácsi határozattal+ módosított 2014/145/KKBP (2) tanácsi határozat mellékletében, valamint az (EU) 2023/192 (3) tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 269/2014/EU (4) tanácsi rendelet I. mellékletében szerepelnek.

A 269/2014/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a szóban forgó természetes vagy jogi személyeknek, szervezeteknek, illetve szerveknek 2022. szeptember 1. előtt vagy – attól függően, hogy melyik a későbbi időpont – az I. mellékletben szereplő jegyzékbe vétel időpontjától számított 6 héten belül be kell jelenteniük a hozzájuk tartozó, a tulajdonukban álló, birtokukban lévő vagy ellenőrzésük alatt álló, valamely tagállam joghatósága alá tartozó pénzeszközöket vagy gazdasági erőforrásokat azon tagállam illetékes hatóságának, amelyben e pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások találhatók. Együtt kell működniük az illetékes nemzeti hatósággal az ilyen információk ellenőrzése során. E kötelezettségeknek való megfelelés elmulasztása a pénzeszközök és a gazdasági erőforrások befagyasztására vonatkozó intézkedések kijátszásának fog minősülni.

A bejelentendő információkat a megfelelő tagállam illetékes hatóságának a 269/2014/EU rendelet (5) II. mellékletében jelzett honlapján keresztül kell elküldeni.

A 269/2014/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség csak 2023. január 1-jétől alkalmazandó az olyan tagállamokban található pénzeszközökre vagy gazdasági erőforrásokra, amelyek 2022. július 21. előtt hasonló bejelentési kötelezettséget határoztak meg nemzeti jogukban.

---

(1)  HL LI 26., 2023. január 30., 4 o.

(2)  HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

(3)  HL LI 26., 2023. január 30., 4 o.

(4)  HL L 78., 2014.3.17., 6. o.

(5)  A legutóbbi, egységes szerkezetbe foglalt szövegváltozat itt tekinthető meg: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1666170179071

---

Európai Bizottság

| 2023.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/44

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2023. január 30.

(2023/C 36/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0903 |
| JPY | Japán yen | 141,79 |
| DKK | Dán korona | 7,4383 |
| GBP | Angol font | 0,87978 |
| SEK | Svéd korona | 11,2620 |
| CHF | Svájci frank | 1,0045 |
| ISK | Izlandi korona | 153,30 |
| NOK | Norvég korona | 10,7925 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 23,861 |
| HUF | Magyar forint | 390,53 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,7103 |
| RON | Román lej | 4,9055 |
| TRY | Török líra | 20,5063 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5390 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4532 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5415 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6778 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4310 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 338,87 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,8890 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,3601 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 335,28 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6272 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,470 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 35,680 |
| BRL | Brazil real | 5,5654 |
| MXN | Mexikói peso | 20,4870 |
| INR | Indiai rúpia | 88,8885 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0903

JPY

Japán yen

141,79

DKK

Dán korona

7,4383

GBP

Angol font

0,87978

SEK

Svéd korona

11,2620

CHF

Svájci frank

1,0045

ISK

Izlandi korona

153,30

NOK

Norvég korona

10,7925

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

23,861

HUF

Magyar forint

390,53

PLN

Lengyel zloty

4,7103

RON

Román lej

4,9055

TRY

Török líra

20,5063

AUD

Ausztrál dollár

1,5390

CAD

Kanadai dollár

1,4532

HKD

Hongkongi dollár

8,5415

NZD

Új-zélandi dollár

1,6778

SGD

Szingapúri dollár

1,4310

KRW

Dél-Koreai won

1 338,87

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,8890

CNY

Kínai renminbi

7,3601

IDR

Indonéz rúpia

16 335,28

MYR

Maláj ringgit

4,6272

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,470

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

35,680

BRL

Brazil real

5,5654

MXN

Mexikói peso

20,4870

INR

Indiai rúpia

88,8885

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/45

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10999 – SABIC AN / ETG WORLD / EIHL)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 36/04)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | SABIC Agri-Nutrients Company (a továbbiakban: SABIC AN, Szaúd-arábiai Királyság), amely a Saudi Arabian Oil Company (a továbbiakban: Saudi Aramco, Szaúd-arábiai Királyság) irányítása alá tartozó Saudi Basic Industries Corporation (a továbbiakban: SABIC, Szaúd-arábiai Királyság) irányítása alá tartozik, |
| --- | --- |

—

SABIC Agri-Nutrients Company (a továbbiakban: SABIC AN, Szaúd-arábiai Királyság), amely a Saudi Arabian Oil Company (a továbbiakban: Saudi Aramco, Szaúd-arábiai Királyság) irányítása alá tartozó Saudi Basic Industries Corporation (a továbbiakban: SABIC, Szaúd-arábiai Királyság) irányítása alá tartozik,

| — | ETC Group (a továbbiakban: ETG World, Mauritius), |
| --- | --- |

—

ETC Group (a továbbiakban: ETG World, Mauritius),

| — | ETG Inputs Holdco Limited (a továbbiakban: EIHL, Egyesült Arab Emírségek), amely jelenleg az ETG World és a Public Investment Corporation SOC Limited of South Africa (a továbbiakban: PIC, Dél-Afrika) által képviselt Government Employees Pension Fund of South Africa (a dél-afrikai kormányzati alkalmazottak nyugdíjalapja) közös irányítása alá tartozik. |
| --- | --- |

—

ETG Inputs Holdco Limited (a továbbiakban: EIHL, Egyesült Arab Emírségek), amely jelenleg az ETG World és a Public Investment Corporation SOC Limited of South Africa (a továbbiakban: PIC, Dél-Afrika) által képviselt Government Employees Pension Fund of South Africa (a dél-afrikai kormányzati alkalmazottak nyugdíjalapja) közös irányítása alá tartozik.

A SABIC AN és az ETG World az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni az EIHL felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | A SABIC AN különböző műtrágyákat gyárt, amelyeket elsősorban szaúd-arábiai vevőknek értékesít. |
| --- | --- |

—

A SABIC AN különböző műtrágyákat gyárt, amelyeket elsősorban szaúd-arábiai vevőknek értékesít.

| — | Az ETG World egy multinacionális konglomerátum, amely számos iparágban változatos szakértelemmel rendelkezik, többek között a mezőgazdasági műtrágyák (az EIHL révén), a logisztika, az áruforgalmazás és -feldolgozás, az ellátásilánc-optimalizálás, a digitális transzformáció és az energia terén. |
| --- | --- |

—

Az ETG World egy multinacionális konglomerátum, amely számos iparágban változatos szakértelemmel rendelkezik, többek között a mezőgazdasági műtrágyák (az EIHL révén), a logisztika, az áruforgalmazás és -feldolgozás, az ellátásilánc-optimalizálás, a digitális transzformáció és az energia terén.

| — | Az EIHL az afrikai kontinensre összpontosító műtrágyaimportőr és -forgalmazó, illetve műtrágya-keverékek előállítója, tevékenysége az EGT területére nem terjed ki. Az EIHL elsődleges tevékenysége, hogy műtrágya-alapanyagokat szerez be, azokból műtrágyakeverékeket állít elő, amelyeket kiskereskedők és közvetlenül a végfelhasználók számára forgalmaz. |
| --- | --- |

—

Az EIHL az afrikai kontinensre összpontosító műtrágyaimportőr és -forgalmazó, illetve műtrágya-keverékek előállítója, tevékenysége az EGT területére nem terjed ki. Az EIHL elsődleges tevékenysége, hogy műtrágya-alapanyagokat szerez be, azokból műtrágyakeverékeket állít elő, amelyeket kiskereskedők és közvetlenül a végfelhasználók számára forgalmaz.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10999 – SABIC AN / ETG WORLD / EIHL

Az észrevételeket e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2023.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/47

---

Egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás uniós módosítására irányuló kérelem közzététele az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 97. cikkének (3) bekezdése alapján.

(2023/C 36/05)

Ez a közzététel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 98. cikke alapján (1) jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel időpontjától számított két hónapon belül tehető meg.

A TERMÉKLEÍRÁS UNIÓS MÓDOSÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

„Monti Lessini”

PDO-IT-A0462-AM02

A kérelem benyújtásának időpontja: 2021.9.23.

1.   Kérelmező és jogos érdek

Consorzio Tutela Vini Lessini Durello

Önkéntes egyesület az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) ellátott borok védelmére.

2.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| ☐ | Atermék elnevezése |
| --- | --- |

☐

Atermék elnevezése

| ☒ | Aszőlőből készült termékek kategóriája |
| --- | --- |

☒

Aszőlőből készült termékek kategóriája

| ☒ | Kapcsolat |
| --- | --- |

☒

Kapcsolat

| ☐ | Forgalmazási korlátozások |
| --- | --- |

☐

Forgalmazási korlátozások

3.   A módosítás leírása és indokolása

3.1.   
  A „Minőségi pezsgő” kategória bevezetése

A módosítás a „Minőségi pezsgő” kategória bevezetésére vonatkozik, beleértve a Riserva és a Crémant változatokat is.

E módosítás célja, hogy lehetővé tegye a „Monti Lessini” eredetmegjelölés területén hagyományosan előállított, szőlőből készült termékek egyik kategóriájának előállítását. A modern szőlészeti és borkészítési technikáknak köszönhetően a bor a földrajzi eredetével összefüggő különleges és magas minőségi színvonalon állítható elő.

Ebben az összefüggésben meg kell említeni, hogy ezt a borkategóriát 2011-ig az eredetmegjelölés alá tartozó területen állították elő, de ezt követően a „Lessini Durello” eredetmegjelölés alá sorolták, amely megjelöléssel ellátott borokat szintén ezen a területen készítik.

A módosításra jelenleg az új termelési és kereskedelmi igények kielégítése érdekében van szükség, ugyanakkor továbbra is tiszteletben kell tartani a hagyományokat.

A fő cél a „Monti Lessini” OEM-mel ellátott „Minőségi pezsgő” kategória ismertségének növelése annak érdekében, hogy a területet jobban összekapcsolják a Durella szőlőből mint fő fajtából készült pezsgővel. Ezek a szőlők különösen alkalmasak pezsgőkészítésre, amely kifejezésre juttatja az OEM előállítási területének sajátos potenciálját, amelyre egyedülálló talaj- és éghajlati viszonyok, valamint hagyományos borkészítési technikák jellemzőek.

A módosítás az egységes dokumentum alábbi szakaszait érinti: „A szőlőből készült termékek kategóriái”, „A bor(ok) leírása”, „Különleges borászati eljárások”, „Maximális hozamok” és „Kapcsolat a földrajzi területtel”.

3.2.   
  A „Minőségi pezsgő” kategória előállítására engedélyezett szőlőfajták leírásának beillesztése

Az alkalmazandó uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban a szöveg kiegészült az új „Minőségi pezsgő” kategória szőlőfajtáinak leírásával.

A termékleírás pontosítja, hogy a fő fajta a Durella, amely az e kategóriába tartozó pezsgők legalább 85 %-át teszi ki. A Garganega, a Pinot Bianco, a Chardonnay és a Pinot Nero másodlagos fajtaként használható, de legfeljebb 15 %-ban.

Ez a módosítás nem vonja maga után az egységes dokumentum módosítását, mivel a fajták már szerepelnek annak 7. szakaszában, mivel az engedélyezett fajták megegyeznek a „Monti Lessini” szőlőből készült termékek „bor” kategóriájában szereplő fajtákkal.

3.3.   
  A szőlő terméshozamának és térfogatszázalékban kifejezett természetes alkoholtartalmának feltüntetése a „Minőségi pezsgő” kategóriában

E módosítás oka, hogy az alkalmazandó uniós és nemzeti jogszabályok értelmében az új „Minőségi pezsgő” kategória esetében fel kell tüntetni a hektáronkénti maximális szőlőhozamot és a szőlő térfogatszázalékban kifejezett természetes alkoholtartalmát.

Ez a módosítás az egységes dokumentum „Maximális hozamok” szakaszát érinti.

3.4.   
  A „Minőségi pezsgő” kategória körülhatárolt földrajzi területen belüli előállítására vonatkozó eltérés beillesztése

Ez a módosítás az újonnan bevezetett „Minőségi pezsgő” kategória esetében a borkészítési műveletekre vonatkozó eltéréssel egészíti ki a szöveget. Az uniós joggal összhangban ezek a műveletek a „Körülhatárolt földrajzi terület” szakaszban említett közigazgatási egységek területének bármely részén, valamint a Verona és Vicenza megyékben található körülhatárolt termőterületen végezhetők.

Erre a módosításra azért van szükség, hogy egyes termelők a körülhatárolt területen kívül is folytathassák a minőségi pezsgő előállításával kapcsolatos tevékenységüket a fentiek szerint annak érdekében, hogy igénybe vehessék az ilyen típusú bor előállításához szükséges megfelelő technológiákkal rendelkező harmadik fél gazdaságokat, különösen a másodlagos erjesztési szakaszban.

Ez a módosítás az egységes dokumentum „További feltételek” szakaszát érinti.

3.5.   
  A „Minőségi pezsgő” kategóriára vonatkozó borkészítési szabályok beillesztése

A módosítás az újonnan bevezetett „Minőségi pezsgő” kategória – amely magában foglalja a Riserva és a Crémant változatot – előállításához engedélyezett borkészítési technikák leírásával egészíti ki a szöveget.

Erre a módosításra az új „Minőségi pezsgő” kategóriához tartozó főbb borkészítési technikák meghatározása érdekében van szükség, beleértve a Riserva és a Crémant változatokat is. Az elkészítés módszerére, a palackban történő érlelés időtartamára és a cukortartalomra vonatkozó részletes leírás e változatok mindegyikére vonatkozik.

Ez a módosítás a „Különleges borászati eljárások” szakaszt érinti.

3.6.   
  A „Minőségi pezsgő” kategória analitikai és érzékszervi jellemzői leírásának beillesztése, beleértve a Riserva és a Crémant változatokat is.

A módosítás az újonnan bevezetett „Minőségi pezsgő” kategória jellemzőit illeszti be a szövegbe, beleértve a Riserva és a Crémant változatokat is.

E módosítás oka, hogy a termékleírásnak tartalmaznia kell a „Minőségi pezsgő” kategóriára vonatkozó információkat (beleértve a Riserva és a Crémant változatot is), feltüntetve azokat a fő referenciaparamétereket, amelyekkel a pezsgőnek rendelkeznie kell ahhoz, hogy forgalomba lehessen hozni.

Ez a módosítás „A bor(ok) leírása” szakaszt érinti.

3.7.   
  A „Minőségi pezsgő” kategória esetében a földrajzi környezettel való kapcsolat leírásának beillesztése

A módosítás az új „Minőségi pezsgő” kategória esetében – amely magában foglalja a Riserva és a Crémant változatot – a földrajzi környezettel való kapcsolat leírásával egészíti ki a szöveget.

E módosítás célja annak bizonyítása, hogy az újonnan bevezetett minőségi pezsgők minőségi követelményei és sajátos jellemzői alapvetően a szőlőtermesztésre hagyományosan alkalmas sajátos földrajzi környezetnek tudhatók be, beleértve a vonatkozó természeti és emberi tényezőket is. A kiegészítés rámutat arra, hogy a talaj típusa, a tengerszint feletti magasság, a természeti és az emberi erőforrások (művelési gyakorlatok, gazdálkodási rendszerek, kézi betakarítás, feldolgozási rendszerek) hogyan biztosítják, hogy az előállított termék egyedi legyen, és máshol ne legyen megismételhető.

Ez a módosítás az egységes dokumentum „Kapcsolat a földrajzi területtel” szakaszát érinti.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Monti Lessini

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

| 5. | Minőségi pezsgő |
| --- | --- |

5.

Minőségi pezsgő

4.   A bor(ok) leírása

1.   „Monti Lessini” Durello

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

| — | szín: változó intenzitású szalmasárga, |
| --- | --- |

—

szín: változó intenzitású szalmasárga,

| — | illat: enyhén gyümölcsös és jellegzetes, |
| --- | --- |

—

illat: enyhén gyümölcsös és jellegzetes,

| — | íz: száraz, testes, változó mértékben félszáraz, hagyományosan élénk ízzel, |
| --- | --- |

—

íz: száraz, testes, változó mértékben félszáraz, hagyományosan élénk ízzel,

| — | minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 10,50 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 10,50 térfogatszázalék,

| — | minimális cukormentes kivonat: 15,0 g/l. |
| --- | --- |

—

minimális cukormentes kivonat: 15,0 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 5,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

5,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

2.   „Monti Lessini” Bianco

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

| — | szín: változó intenzitású szalmasárga, |
| --- | --- |

—

szín: változó intenzitású szalmasárga,

| — | illat: kellemes, jellegzetes, |
| --- | --- |

—

illat: kellemes, jellegzetes,

| — | íz: friss, ízekben gazdag és harmonikus, |
| --- | --- |

—

íz: friss, ízekben gazdag és harmonikus,

| — | minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 11,50 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 11,50 térfogatszázalék,

| — | minimális cukormentes kivonat: 17,0 g/l. |
| --- | --- |

—

minimális cukormentes kivonat: 17,0 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

4,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

3.   „Monti Lessini” Pinot Nero

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

| — | szín: rubinvörös, esetleg gránátvörös árnyalatokkal, |
| --- | --- |

—

szín: rubinvörös, esetleg gránátvörös árnyalatokkal,

| — | illat: kifinomult, kellemes, jellegzetes, |
| --- | --- |

—

illat: kifinomult, kellemes, jellegzetes,

| — | íz: száraz, testes, kellemesen kesernyés, |
| --- | --- |

—

íz: száraz, testes, kellemesen kesernyés,

| — | minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 12,5 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 12,5 térfogatszázalék,

| — | minimális cukormentes kivonat: 24,0 g/l. |
| --- | --- |

—

minimális cukormentes kivonat: 24,0 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

4,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

4.   „Monti Lessini” Passito

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

| — | szín: aranysárga, |
| --- | --- |

—

szín: aranysárga,

| — | illat: jellegzetes, intenzív és gyümölcsös, |
| --- | --- |

—

illat: jellegzetes, intenzív és gyümölcsös,

| — | íz: félédes vagy édes, harmonikusan bársonyos, testes, |
| --- | --- |

—

íz: félédes vagy édes, harmonikusan bársonyos, testes,

| — | minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 14,50 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 14,50 térfogatszázalék,

| — | minimális cukormentes kivonat: 26,0 g/l. |
| --- | --- |

—

minimális cukormentes kivonat: 26,0 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 11,50 |
| Minimális összes savtartalom | 5,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

11,50

Minimális összes savtartalom

5,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   „Monti Lessini” minőségi pezsgő

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

| — | hab: finom és tartós, |
| --- | --- |

—

hab: finom és tartós,

| — | szín: változó intenzitású szalmasárga, |
| --- | --- |

—

szín: változó intenzitású szalmasárga,

| — | illat: jellegzetes, élesztős jegyekkel, |
| --- | --- |

—

illat: jellegzetes, élesztős jegyekkel,

| — | íz: a „dosage zéro” vagy „pas dosé” kategóriától az „extra brut”, „brut”, „extra dry”, „dry” és „demi-sec” kategóriáig, |
| --- | --- |

—

íz: a „dosage zéro” vagy „pas dosé” kategóriától az „extra brut”, „brut”, „extra dry”, „dry” és „demi-sec” kategóriáig,

| — | minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 11,5 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 11,5 térfogatszázalék,

| — | minimális cukormentes kivonat: 15 g/l. |
| --- | --- |

—

minimális cukormentes kivonat: 15 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 5,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

5,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

6.   „Monti Lessini” minőségi pezsgő – Riserva

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

| — | hab: finom, intenzív, |
| --- | --- |

—

hab: finom, intenzív,

| — | szín: a különböző intenzitású szalmasárgától az aranysárgáig, |
| --- | --- |

—

szín: a különböző intenzitású szalmasárgától az aranysárgáig,

| — | illat: összetett, a palackban történő hosszú érlelési időszakára jellemző jegyekkel, |
| --- | --- |

—

illat: összetett, a palackban történő hosszú érlelési időszakára jellemző jegyekkel,

| — | íz: a „dosage zéro” vagy „pas dosé” kategóriától az „extra brut”, „brut”, „extra dry”, „dry” és „demi-sec” kategóriáig, |
| --- | --- |

—

íz: a „dosage zéro” vagy „pas dosé” kategóriától az „extra brut”, „brut”, „extra dry”, „dry” és „demi-sec” kategóriáig,

| — | minimális cukormentes kivonat: 15,00 g/l.
  Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.






  Általános analitikai jellemzők |
| --- | --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 11,50 |
| Minimális összes savtartalom | 5,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

—

minimális cukormentes kivonat: 15,00 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

11,50

Minimális összes savtartalom

5,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

7.   „Monti Lessini” minőségi pezsgő – Crémant

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

| — | hab: finom, krémes, |
| --- | --- |

—

hab: finom, krémes,

| — | szín: változó intenzitású szalmasárga, esetleg rézvörös árnyalatokkal, |
| --- | --- |

—

szín: változó intenzitású szalmasárga, esetleg rézvörös árnyalatokkal,

| — | illat: kifinomult, finom, a palackban történő másodlagos erjesztésre emlékeztető jegyekkel, |
| --- | --- |

—

illat: kifinomult, finom, a palackban történő másodlagos erjesztésre emlékeztető jegyekkel,

| — | íz: a „dosage zéro” vagy „pas dosé” kategóriától az „extra brut”, „brut”, „extra dry”, „dry” és „demi-sec” kategóriáig, |
| --- | --- |

—

íz: a „dosage zéro” vagy „pas dosé” kategóriától az „extra brut”, „brut”, „extra dry”, „dry” és „demi-sec” kategóriáig,

| — | minimális cukormentes kivonat: 15,00 g/l. |
| --- | --- |

—

minimális cukormentes kivonat: 15,00 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 11,50 |
| Minimális összes savtartalom | 5,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

11,50

Minimális összes savtartalom

5,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Különleges borászati eljárások

A pezsgőkészítés klasszikus módszere

Különleges borászati eljárás

A palackban történő természetes másodlagos erjesztés klasszikus módszerrel, a pezsgők előállítására vonatkozó hatályos szabályoknak megfelelően.

b)   Maximális hozamok

| 1. | „Monti Lessini” Durello
  16 000 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

1.

„Monti Lessini” Durello

16 000 kilogramm szőlő hektáronként

| 2. | „Monti Lessini” Bianco
  12 000 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

2.

„Monti Lessini” Bianco

12 000 kilogramm szőlő hektáronként

| 3. | „Monti Lessini” Pinot Nero
  12 000 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

3.

„Monti Lessini” Pinot Nero

12 000 kilogramm szőlő hektáronként

| 4. | „Monti Lessini” minőségi pezsgő
  16 000 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

4.

„Monti Lessini” minőségi pezsgő

16 000 kilogramm szőlő hektáronként

| 5. | „Monti Lessini” minőségi pezsgő – Riserva
  16 000 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

5.

„Monti Lessini” minőségi pezsgő – Riserva

16 000 kilogramm szőlő hektáronként

| 6. | „Monti Lessini” minőségi pezsgő – Crémant
  16 000 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

6.

„Monti Lessini” minőségi pezsgő – Crémant

16 000 kilogramm szőlő hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A „Monti Lessini” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok előállítási területe a következőket foglalja magában:

| a) | Verona megye: Az alábbi települések teljes területe: Vestenanova és San Giovanni Ilarione, valamint részben a következő települések területe: Montecchia di Crosara, Roncà, Cazzano di Tramigna, Tregnago és Badia Calavena. |
| --- | --- |

a)

Verona megye: Az alábbi települések teljes területe: Vestenanova és San Giovanni Ilarione, valamint részben a következő települések területe: Montecchia di Crosara, Roncà, Cazzano di Tramigna, Tregnago és Badia Calavena.

| b) | Vicenza megye: Arzignano, Castelgomberto, Chiampo, Brogliano, Gambugliano és Trissino település teljes területe, valamint részben Cornedo, Costabissara, Gambellara, Isola Vicentina, Malo, Marano Vicentino, Monte di Malo, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montorso Vicentino, Nogarole Vicentino, San Vito di Leguzzano, Schio és Zermeghedo település területe. |
| --- | --- |

b)

Vicenza megye: Arzignano, Castelgomberto, Chiampo, Brogliano, Gambugliano és Trissino település teljes területe, valamint részben Cornedo, Costabissara, Gambellara, Isola Vicentina, Malo, Marano Vicentino, Monte di Malo, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montorso Vicentino, Nogarole Vicentino, San Vito di Leguzzano, Schio és Zermeghedo település területe.

A terület határvonala a következő: keleten, a Vicenza megye határán 36 méteres tengerszint feletti magasságban elhelyezkedő Calderina kerületből kiindulva, Binello és Momello kerületeken keresztülelhaladva követi a Roncà felé vezető utat. Roncà település keresztezésével halad tovább a Monteforte Montecchia településre vezető főút mentén egészen Montecchia di Crosara település határáig. E település határát követve jut el a 64 méteres tengerszint feletti magasságú pontig, majd ismét a Montecchia di Crosara borászati szövetkezettől délre futó megyei út felé fordul. Ezután rövid ideig észak felé halad a Val d’Alpone főút mentén, egészen az azonos elnevezésű patak hídjáig, majd Montecchia di Corsara déli részén követi a Molino, Castello és San Pietro településeket átszelő közutat. Ezt követően a területet határoló Rio Albo patakig (85 méteres tengerszint feletti magasság), majd Corgnan és Tolotti településtől délre 406 méteres tengerszint feletti magasságig jut, elérve Cazzano di Tramigna település határát. Ezután a Marsilio felé vezető közút mentén, Rio V. Brà és V. Magragna keresztezésével követi a szintemelkedést egészen a 149 méteres tengerszint feletti magasságig Caliari kerületében. Caliari kerületéből észak felé fordul, majd a Campiano felé vezető út mentén eléri Panizzolo települést (209 méteres tengerszint feletti magasság), ahol találkozik a Tramigna patakkal; a Tramigna mentén észak felé halad Tregnano település határáig, és azt egy rövid szakaszon nyugati irányban követve jut el Rovere településig (357 méteres, majd 284 méteres tengerszint feletti magasság). A Tregnano felé vezető út mentén haladva elhagyja a 295 méteres tengerszint feletti magasságú pontot, ahol belép Tregnano településre és annak főútján megy tovább egészen a 330 méteres tengerszint feletti magasságú pontig. Ott rátér a Marcemigo felé vezető közútra, majd a települést keresztezve eljut Morini településig (481 méteres tengerszint feletti magasság). Ekkor rátér a San Mauro di Saline felé vezető főútra (523 méteres tengerszint feletti magasság). Ezután a S. Mauro di Saline felé vezető főutat követi (523 méteres tengerszint feletti magasság). A S. Mauro di Saline felé vezető főút mentén észak felé haladva eléri Bettola kerületét, amely Badia Calavena település határán található. Bettola kerületétől a völgybe levezető út mentén haladva keresztülmegy Canovi, Valle, Antonelli, Riva és Fornari kerületein, majd megérkezik Badia Calavena területére. A 451 méteres tengerszint feletti magasságú ponttól a főutat kelet felé követve elér Colli kerületéig (734 méteres tengerszint feletti magasság), ott pedig Vestenanova település határáig (643 méteres tengerszint feletti magasság). Továbbra is a főúton haladva keresztezi Castelvero települést és egészen Vestenavecchia településig, majd Vestenanova központjáig jut. Ezután az önkormányzati úton eléri Siveri települést, majd Alberomato kerületét. Onnan Bacchi településen keresztül eljut Vicenza megye határáig. A megyehatárok mentén észak felé haladva eljut a 474 méteres tengerszint feletti magasságig, és Chiampo település északi határán előbb kelet, majd dél felé tartva eléri e határ és a Chiampo települést Nogarole Vicentino településsel összekötő megyei út kereszteződését (468 méteres tengerszint feletti magasság). Ezen az úton haladva keresztezi Nogaro települést, majd a Selva di Trissino felé vezető utat követve elér Capitello településig, nem sokkal az 543 méteres tengerszint feletti magasságú pont után, ahol balra fordulva fut tovább a vízműhöz vezető ösvényen. Ezt az ösvényt követve fut át Prizzi területén, majd – 530 méteres tengerszint feletti magasságon – rátér a Cornedo felé vezető útra és annak mentén haladva elhagyja Pellizzari és Duello települést, eljut a Caliari, Stella és Ambrosi felé vezető megyei úttal való kereszteződésig, majd Grigio települést elhagyva ismét eléri a Cornedo felé vezető megyei utat. Cornedo településen rátér a 246. számú főútra, amelyet csaknem a Nori-hídig követ, mielőtt keleti irányban ráfordulna a Colombara, Bastianci, Muzzolon és Milani területét érintő önkormányzati útra (547 méteres tengerszint feletti magasság). Onnan északkeleti irányban, egészen Crestani településig követi a földutat (532 m tengerszint feletti magasság). Ezután a Mieghi, Milani (626 méteres tengerszint feletti magasság), Casare di Sopra, Casare di Sotto és Godeghe felé vezető önkormányzati úton fut tovább a Monte di Malo és Monte Magrè közötti önkormányzati úttal alkotott kereszteződésig, majd ez utóbbi utat követi Monte Magrè településig. Onnan a Magrè felé vezető út mentén halad 294 méteres tengerszint feletti magasságig, majd északnyugat felé folytatódik 214 méteres tengerszint feletti magasságig, a Valfreda úttal együtt fut Raga településig (414 méteres tengerszint feletti magasság), majd eljut a Schio és Torrebelvicino közötti településhatárig, amelyet 216 méteres tengerszint feletti magasságig követ. Onnan a Leogra patakot követi egészen a 46. számú főúton lévő hídig, majd a parti út mentén eljut a 188 méteres tengerszint feletti magasságú pontig. Ezután a Schio és Vicenza közötti 46. számú főutat követve Fonte di Castelnovo kerületéig fut. A kerületen áthaladva a Costabissara utat követve szeli át Ca’ de Tommasi és Pilastro kerületeit.

A terület határvonala ezután a Costabissara–Creazzo önkormányzati út követésével, majd S. Valentino keresztezésével elérkezik Costabissara település déli határához. Ezután Costabissara település déli határát követve nyugat felé indul, majd belefut a Gamgubliano felől Sovizzo felé tartó útba a Valdiezza út mentén. Addig követi a Castelgomberto felé vezető utat, amíg a bal oldalon el nem éri a Busa, Pilotto és Vallorona felé vezető utat. A stop táblánál balra, majd ismét balra fordul, majd Monteschiavi település kereszteződését elhagyva halad tovább. Contrà Vallorona, Rubbo és Spinati kereszteződésénél elkerüli e települések útjait és egyenesen tovább haladva végül eléri a Vallorona utat. Ott jobbra fordulva Valdimolino településig követi a hegy szintvonalát. A Montecchio Maggiore felől a Sant’Urbano felé vezető út mentén halad tovább (Cavallara út). Ezután a Bastian úton éri el a Castelgomberto felöli úttal alkotott kereszteződést. Ezt követően a Bernuffi útról balra fordulva eléri Sant’Urbano települést. A kereszteződésnél balra fordul, majd a Sovizzo Alto út mentén halad Casa Cattani településig, ahol jobbra fordul a Caussa úton, amelynek végén ismét jobbra fordulva követi az utat (Carbonara településig), amíg eléri Bastia Bassa kerületét, ahonnan Campestrini kerületéig, majd Villa Cordellina településig fut tovább. Ezután jobbra halad a 246-os állami autópályával való kereszteződésig, majd balra fordul a Montorsina útra, érintve az ezen a területen található Rómeó és Júlia kastélyokat.

A határvonal ezután egészen a Chiampo patakon lévő hídig követi a Montecchio Maggiore és Montorso felé vezető utat. A patak átszelése után délnek fordulva megy tovább a Zermeghedo felé vezető, a via Mielit elérő úton. A via Mieli kereszteződésétől balra, Belloccheria felé halad tovább, a hegy vonalát egészen a via Perosa kereszteződéséig követi, amely a körülhatárolt területen belül található. Onnan Montebello település felé indul a via Castellettón, a Mira úttal való kereszteződésig. Onnan a Selva felé vezető út mentén halad tovább a Casa Cavazza és a Zermeghedo út kereszteződéséig.

A határvonal az Agugliana felé vezető utat követi és La Guarda irányában megy tovább. A településtől mintegy 300 méterre balra fordulva egy ösvény mentén halad Gambellara határáig, majd észak felé folytatja a 143 méteres tengerszint feletti magasságú pontig.

Ezután lefelé halad a Gambellara felé vezető mellékúton, amely nyugat felé keresztezve követi a Gambellara felől Calderina felé vezető utat, ahol visszajut a körülhatárolt terület kiindulási pontjához Verona megyében.

7.   Borszőlőfajták

Chardonnay B

Durella B – Durello

Garganega B – Garganego

Pinot Bianco B. – Pinot

Pinot Grigio – Pinot

Pinot Nero N. – Pinot

Sauvignon B – Sauvignon blanc

8.   A kapcsolat(ok) leírása

„Monti Lessini” OEM (bor és minőségi pezsgő)

A földrajzi területre vonatkozó részletek

A kapcsolat szempontjából releváns természeti tényezők

A „Monti Lessini” OEM borok előállítási területe a Verona és Vicenza megyék határán túlnyúló keleti Lessini-hegység dombos részét foglalja magában. A terület földrajzi adottságai meglehetősen összetettek és sokrétűek, és a szőlőtermesztésre jelenleg használt területeken a vulkanikus és vulkanikus-törmelékes alapkőzetek uralkodnak. Ebből adódóan a talajok ásványi anyagokban gazdagok és mérsékelten mélyek, finom textúrával rendelkeznek, és a felszínen kisebb mennyiségben, de a talaj mélyebb rétegeiben nagyobb koncentrációban jelen lévő bazaltos kőzet található bennük. A talaj ásványianyag-profilja elősegíti a Durella szőlőből készült mustok erjedési folyamatait, amely egy, ezen a területen szinte kizárólagosan használt fehér szőlőfajta.

A „Monti Lessini” OEM területe enyhe, mérsékelt éghajlatú, éves csapadékmennyisége körülbelül 1 000 mm, amely főként tavasszal és ősszel koncentrálódik, az éves átlaghőmérséklet pedig 13,5 °C körül van.

A Lessini régió egészével közös terület fiziográfiai szerkezetét a többnyire északi-északnyugati és déli-délkeleti irányban elterülő hosszú és néha keskeny völgyek jellemzik, amelyeket hasonló mintázatú gerincek választanak el, amelyek dél felé haladnak, egészen addig, amíg eltűnnek a Pó-völgy síkság üledéklerakódásai alatt. A terület tengerszint feletti magasságai közötti különbség körülbelül 800 m, ami a nappali és éjszakai hőmérsékletek közötti jelentős eltérésekhez vezet.

A kapcsolat szempontjából releváns történelmi és emberi tényezők

Az a tény, hogy Monti Lessini térségében a szőlőtermesztés hét évszázadra nyúlik vissza, határozottan alátámasztja, hogy az emberek mekkora gondot fordítottak a szőlőtermesztésre ezen a magas dombvidéken, amely Verona és Vicenza megyéken halad keresztül.

A Monti Lessini térség mezőgazdaságáról szóló történelmi dokumentumok gyakran kiemelik a „Terra cum vineis” kifejezést, azaz a teljes egészében szőlővel borított területeket. A 19. századtól kezdve az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó megyékben a szőlőtermesztés és borkészítés a termelés jelentős növekedéséhez és a termelt borok minőségének javulásához vezetett.

Ezt a növekedést a jellegzetes borok védelmére irányuló első intézkedések, majd a termelőket képviselő egyesület létrehozása követte. A „Lessini Durello” OEM-en belül először a 25/06/1987. sz. miniszteri rendelet (Hivatalos Közlöny 6. sz., 1988. január 9.) hozta létre a „Monti Lessini” megjelölést, 2011-ben pedig a „Lessini Durello” OEM elismerésével egyidejűleg a „Lessini Durello”„Monti Lessini”-re változott. Az olasz minisztérium által 2000 novemberében elismert, a „Lessini Durello” oltalmáért felelős konzorcium (Consorzio di Tutela del Lessini Durello) célja, hogy ismertebbé tegye a területen előállított, ezzel a megjelöléssel ellátott borokat, valamint Verona és Vicenza völgyeinek termelési és társadalmi-gazdasági körülményeit a termékleírás hatálya alá tartozó területen. Az eredetmegjelöléssel ellátott borok termelői a Konzorciummal közösen finomították a Durella szőlőből készült pezsgők készítésének technikáját, így a Velence régióban előállított pezsgők között rangos helyet kaptak.

A legjobb szőlőket vulkanikus eredetű, jó tájolású talajokon, a helyi hagyományoknak megfelelő intelligens termesztési technikák alkalmazásával termesztik. A Durella fajta a szőlőültetvényeket érő megfelelő napsugárzás mellett fejlődik, de mindenekelőtt jó légáramlást igényel.

A szőlőművelési rendszerek az évek során a kitűzött borászati céloknak megfelelően fejlődtek. Napjainkban az ilyen típusú termelés szempontjából a lugas- és a bakművelés az ideális. A lugasokat meredek domboldalakon használják, ahol a szőlőt többnyire kézzel metszik. A lugasművelési rendszerek gyakrabban fordulnak elő olyan területeken, amelyek hozzáférhetőbbek, és ahol a lejtők nem annyira meredekek. Ezek a szőlőművelési rendszerek biztosítják, hogy a szőlő megfelelően érjen és egészséges maradjon. Nemcsak a tájkép, hanem a borok minőségének és a hozamok állandóságának is meghatározó elemei.

A „Monti Lessini” OEM területe híres borászati kiválóságáról, amelyet Olaszországban és a világ más részein is elismertek a borversenyeken.

Monti Lessini OEM – „Bor” kategória

Ok-okozati összefüggés a minőség, a termék jellemzői és a földrajzi környezet, valamint a természeti és emberi tényezők között.

A „Monti Lessini” OEM Durello borok színe változó intenzitású szalmasárga, jellegzetes és kifinomult gyümölcsös aromával, száraz, testes ízzel, különböző ízintenzitású, hagyományosan élénk ízjellemzőkkel rendelkeznek. E borokra a többé-kevésbé zöld almák aromái jellemzőek, amelyek erősebb és összetettebb ásványi eredetű és kovakőre emlékeztető jegyekkel váltakoznak, beleértve a jód és a kén tengeri aromáját is.

A „Monti Lessini” OEM Bianco borok változó intenzitású szalmasárga színűek, jellegzetesen kellemes aromával, friss, zamatos és harmonikus ízzel.

A „Monti Lessini” OEM Pinot Nero borok rubinvörös színűek, néha gránátvörös árnyalatokkal, kifinomult, kellemes és jellegzetes aromával, száraz, testes és kellemesen kesernyés ízzel.

A „Monti Lessini” OEM Passito borok aranysárga színűek, jellegzetesen intenzív és gyümölcsös aromákkal. Ízüket tekintve félédestől édesig terjedő, bársonyos, harmonikus és testes ízű borok.

A Monti Lessini térsége ideális környezet a „Monti Lessini” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok készítéséhez: a jellegzetesen vulkanikus talajok tápanyagban gazdagok, és a Monti Lessiniből leérkező hűvös áramlatok lehetővé teszik az optimális érést, miközben a szőlőben megmarad a fehérborokhoz szükséges savtartalom. Az ásványi jegyek az ilyen típusú borok egyedi jellemzői.

A hagyományos lugasművelési rendszerek, a bortermelők technikai szakértelme, az évszázados hagyományok és a borászati technológiába történő beruházások együttesen igen összetett aromákkal rendelkező borokat eredményeznek. A „Monti Lessini” OEM borok a struktúrájuk megbízhatósága szempontjából valójában nem egyedülállóak. Gyakorlatilag az illatjellemzők alkotják és határozzák meg a termék egyedi jellegét.

„Monti Lessini” OEM – „Minőségi pezsgő” kategória

Ok-okozati összefüggés a minőség, a termék jellemzői és a földrajzi környezet, valamint a természeti és emberi tényezők között.

A „Monti Lessini” OEM minőségi pezsgő finom, tartós habbal rendelkezik. Színe változó intenzitású szalmasárga, jellegzetes aromával és enyhe élesztős jegyekkel rendelkezik. A cukortartalom a „dosage zéro” vagy „pas dosé” és a „demi-sec” között változik.

A „Monti Lessini” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott Riserva minőségi pezsgők intenzív, finom buborékokkal rendelkeznek. Színük a változó intenzitású szalmasárgától az aranysárgáig terjed, összetett aromákkal és a palackban történő hosszú érlelési időszakra jellemző, jól kifejlett jegyekkel rendelkeznek. A cukortartalom a „dosage zéro” vagy „pas dosé” és a „demi-sec” között változik.

A „Monti Lessini” OEM Crémant minőségi pezsgő finom, tartós habbal rendelkezik. Színük a változó intenzitású szalmasárgától az aranysárgáig terjed, összetett aromákkal és a palackban történő hosszú érlelési időszakra jellemző, jól kifejlett jegyekkel rendelkeznek. A cukortartalom a „dosage zéro” vagy „pas dosé” és a „demi-sec” között változik.

A Durella szőlők érzékszervi tulajdonságait és jellegzetes jegyeit erősítő jelentős számú aroma-elővegyület létrejöttéhez elengedhetetlenek a „Monti Lessini” OEM területére jellemző mérsékelt éghajlati viszonyok, valamint a nappali és éjszakai hőmérsékletek közötti jelentős különbségek.

A talajok ásványianyag-tartalma és a Durella fajta ropogós savassága azt eredményezi, hogy a bor különösen alkalmas a pezsgő készítésére. Ez utóbbi technika (amelyet a megjelölés első létrehozása óta használnak arra, hogy a Durello fajtából a legjobbat hozzák ki) az érlelési időszaktól függően biztosítja a fent említett jellegzetes jellemzőket. Ha az érlelési idő rövidebb, kellemesebb jegyek, valamint a zöld almára és a citrusfélékre emlékeztető aromák, egyedi ásványos jelleg és jellegzetes tanninos állag alakulnak ki a fehérborokban, ami különösen finom buborékokat eredményez. A hosszabb érlelési idő (Riserva változatok) mérsékli a fajta szélsőségességeit, ami kifejezőbb borokhoz vezet, amelyekben az autolitikus jegyek fontos szerepet játszanak az elegáns érzékszervi jellemzők kialakulásában. A jellegzetes tengeri jegyek jelenléte minden esetben érezhető, és bár a bor sosem túl testes, az ízérzet, amelyet a kesernyés ásványos utóíz felerősít, mindig élvezetet nyújt.

9.   További egyedi követelmények (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Minőségi pezsgők előállítása

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

Az (EU) 2019/33 (2) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt eltéréssel összhangban a minőségi pezsgők esetében a borkészítési műveletek a körülhatárolt termőterületen belül, valamint Verona és Vicenza megyében is elvégezhetők.

A termékleíráshoz vezető Link

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17283

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

(2)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---