# Službeni list C 51/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 51 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.10. veljače 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 51

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.10. veljače 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 51/01 | Obavijest Komisije o primjeni prijelaznih pravila o podrijetlu kojima se uređuje dijagonalna kumulacija između ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila u paneuromediteranskom području | 1 |
| 2023/C 51/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP) (
  1
  ) | 7 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 51/01

Obavijest Komisije o primjeni prijelaznih pravila o podrijetlu kojima se uređuje dijagonalna kumulacija između ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila u paneuromediteranskom području

1

2023/C 51/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP) (
  1
  )

1

7

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 51/03 | Tečajna lista eura – 9. veljače 2023. | 8 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 51/03

Tečajna lista eura – 9. veljače 2023.

8

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2023/C 51/04 | 0Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 51/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS) (
  1
  ) | 11 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 51/06 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 12 |
| 2023/C 51/07 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 19 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2023/C 51/04

0Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

9

2023/C 51/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS) (
  1
  )

1

11

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 51/06

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

12

2023/C 51/07

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 51/1

---

Obavijest Komisije o primjeni prijelaznih pravila o podrijetlu kojima se uređuje dijagonalna kumulacija između ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila (1) u paneuromediteranskom području

(2023/C 51/01)

U svrhu primjene dijagonalne kumulacije podrijetla između ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila, predmetne stranke međusobno se obavješćuju preko Europske komisije o važećim pravilima o podrijetlu koja su dogovorena s ostalim ugovornim strankama koje primjenjuju ova Pravila.

Podsjeća se da se dijagonalna kumulacija (obrada, prerada i/ili materijala) može primjenjivati samo ako su ugovorne stranke koje primjenjuju ova Pravila u kojima se obavlja konačna proizvodnja i stranke konačnog odredišta sklopile sporazume o slobodnoj trgovini, koji sadržavaju istovjetna pravila o podrijetlu, sa svim ugovornim strankama koje primjenjuju ova Pravila koje sudjeluju u stjecanju statusa proizvoda s podrijetlom.

Proizvodi s podrijetlom iz ugovorne stranke koja primjenjuje ova Pravila koja nije sklopila sporazum s ugovornim strankama koje primjenjuju ova Pravila u kojima se obavlja konačna proizvodnja i sa strankama konačnog odredišta smatraju se materijalima bez podrijetla.

Na temelju obavijesti koje su ugovorne stranke koje primjenjuju ova Pravila dostavile Komisiji, u priloženim tablicama navedeno je sljedeće:

| | Tablica 1. – pojednostavnjeni prikaz mogućnosti kumulacije na dan 1. veljače 2023.. |
| --- | --- |

Tablica 1. – pojednostavnjeni prikaz mogućnosti kumulacije na dan 1. veljače 2023..

| | Tablica 2. – datum od kojeg se dijagonalna kumulacija počinje primjenjivati. |
| --- | --- |

Tablica 2. – datum od kojeg se dijagonalna kumulacija počinje primjenjivati.

U tablici 1. oznakom „X” potvrđuje se da je između 2 partnera sklopljen sporazum o slobodnoj trgovini koji sadržava pravila o podrijetlu koja dopuštaju kumulaciju na temelju prijelaznih pravila o podrijetlu. Za dijagonalnu kumulaciju koja obuhvaća trećeg partnera oznaka „X” unosi se u sva polja u tablici koja su sjecišta između 3 partnera.

Datumi navedeni u tablici 2. odnose se na datum početka primjene dijagonalne kumulacije na temelju članka 8. Dodatka A svakom protokolu o pravilima o podrijetlu između ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila. U tom se slučaju ispred datuma nalazi „(T)”.

U Prilogu I. naveden je popis ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila koje su jednostrano odlučile proširiti primjenu članka 7. stavka 3. prijelaznih pravila iz Dodatka A bilateralnim protokolima o pravilima o podrijetlu na uvoz proizvoda obuhvaćenih poglavljima od 50 do 63.

U nastavku su navedene oznake iz tablica za ugovorne stranke koje primjenjuju ova Pravila.

| — | Europska unija |
| --- | --- |

—

Europska unija

EU

| — | Države EFTA-e: |
| --- | --- |

—

Države EFTA-e:

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

IS

| — | Švicarska (uključujući Lihtenštajn) (2) |
| --- | --- |

—

Švicarska (uključujući Lihtenštajn) (2)

CH (+ LI)

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

NO

| — | Farski otoci |
| --- | --- |

—

Farski otoci

FO

| — | Države uključene u Barcelonski proces: |
| --- | --- |

—

Države uključene u Barcelonski proces:

| — | Jordan |
| --- | --- |

—

Jordan

JO

| — | Palestina (3) |
| --- | --- |

—

Palestina (3)

PS

| — | Države uključene u Proces stabilizacije i pridruživanja EU-a: |
| --- | --- |

—

Države uključene u Proces stabilizacije i pridruživanja EU-a:

| — | Albanija |
| --- | --- |

—

Albanija

AL

| — | Bosna i Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosna i Hercegovina

BA

| — | Kosovo (*1) |
| --- | --- |

—

Kosovo (*1)

KO

| — | Sjeverna Makedonija |
| --- | --- |

—

Sjeverna Makedonija

MK

| — | Srbija |
| --- | --- |

—

Srbija

RS

| — | Crna Gora |
| --- | --- |

—

Crna Gora

ME

| — | Gruzija |
| --- | --- |

—

Gruzija

GE

| — | Republika Moldova |
| --- | --- |

—

Republika Moldova

MD

Ova obavijest zamjenjuje obavijest 2022/C 405/04 (SL C 405, 21.10.2022., str. 56.).

Tablica 1.

Pojednostavnjeni prikaz mogućnosti dijagonalne kumulacije na temelju prijelaznih pravila o podrijetlu u paneuromediteranskom području na dan 1. veljače 2023..

| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | BA | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X |
| CH (+LI) | X | | X | X | | | | X | | | X | X | X | | |
| IS | X | X | | X | | | | X | | | X | X | X | | |
| NO | X | X | X | | | | | X | | | X | X | X | | |
| FO | X | | | | | | | | | | | | | | |
| JO | X | | | | | | | | | | | | | | |
| PS | X | | | | | | | | | | | | | | |
| AL | X | X | X | X | | | | | X | X | X | X | X | | X |
| BA | | | | | | | | X | | X | X | X | X | | X |
| KO | X | | | | | | | X | X | | X | X | X | | X |
| MK | X | X | X | X | | | | X | X | X | | X | X | | X |
| RS | X | X | X | X | | | | X | X | X | X | | X | | X |
| ME | X | X | X | X | | | | X | X | X | X | X | | | X |
| GE | X | | | | | | | | | | | | | | |
| MD | X | | | | | | | X | X | X | X | X | X | | |

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

BA

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EU

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH (+LI)

X

X

X

X

X

X

X

IS

X

X

X

X

X

X

X

NO

X

X

X

X

X

X

X

FO

X

JO

X

PS

X

AL

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

X

X

X

X

X

X

KO

X

X

X

X

X

X

X

MK

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

RS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

ME

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

X

MD

X

X

X

X

X

X

X

Tablica 2.

Datum primjene prijelaznih pravila o podrijetlu kojima se predviđa dijagonalna kumulacija u paneuromediteranskom području

| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | BA | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | (T) 1.9.2021. | (T) 1.9.2021. | (T) 1.9.2021. | (T) 1.9.2021. | (T) 1.9.2021. | (T) 1.9.2021. | (T) 1.9.2021. | | (T) 15.10.2022. | (T) 9.9.2021. | (T) 6.12.2021. | (T) 9.2.2022. | (T) 1.9.2021. | (T) 16.11.2021. |
| CH (+LI) | (T) 1.9.2021. | | (T) 1.11.2021. | (T) 1.11.2021. | | | | (T) 1.1.2022. | | | (T) 1.4.2022. | (T) 1.1.2022. | (T) 1.4.2022. | | |
| IS | (T) 1.9.2021. | (T) 1.11.2021. | | (T) 1.11.2021. | | | | (T) 1.1.2022. | | | (T) 1.4.2022. | (T) 1.1.2022. | (T) 1.4.2022. | | |
| NO | (T) 1.9.2021. | (T) 1.11.2021. | (T) 1.11.2021. | | | | | (T) 1.1.2022. | | | (T) 1.4.2022. | (T) 1.1.2022. | (T) 1.4.2022. | | |
| FO | (T) 1.9.2021. | | | | | | | | | | | | | | |
| JO | (T) 1.9.2021. | | | | | | | | | | | | | | |
| PS | (T) 1.9.2021. | | | | | | | | | | | | | | |
| AL | (T) 1.9.2021. | (T) 1.1.2022. | (T) 1.1.2022. | (T) 1.1.2022. | | | | | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | | (T)
  1.2.2023. |
| BA | | | | | | | | (T)
  1.2.2023. | | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | | (T)
  1.2.2023. |
| KO | (T) 15.10.2022. | | | | | | | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | | (T)
  1.2.2023. |
| MK | (T) 9.9.2021. | (T) 1.4.2022. | (T) 1.4.2022. | (T) 1.4.2022. | | | | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | | (T)
  1.2.2023. |
| RS | (T) 6.12.2021. | (T) 1.1.2022. | (T) 1.1.2022. | (T) 1.1.2022. | | | | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | | (T)
  1.2.2023. | | (T)
  1.2.2023. |
| ME | (T) 9.2.2022. | (T) 1.4.2022. | (T) 1.4.2022. | (T) 1.4.2022. | | | | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | | | (T)
  1.2.2023. |
| GE | (T) 1.9.2021. | | | | | | | | | | | | | | |
| MD | (T) 16.11.2021. | | | | | | | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | (T)
  1.2.2023. | | |

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

BA

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EU

(T) 1.9.2021.

(T) 1.9.2021.

(T) 1.9.2021.

(T) 1.9.2021.

(T) 1.9.2021.

(T) 1.9.2021.

(T) 1.9.2021.

(T) 15.10.2022.

(T) 9.9.2021.

(T) 6.12.2021.

(T) 9.2.2022.

(T) 1.9.2021.

(T) 16.11.2021.

CH (+LI)

(T) 1.9.2021.

(T) 1.11.2021.

(T) 1.11.2021.

(T) 1.1.2022.

(T) 1.4.2022.

(T) 1.1.2022.

(T) 1.4.2022.

IS

(T) 1.9.2021.

(T) 1.11.2021.

(T) 1.11.2021.

(T) 1.1.2022.

(T) 1.4.2022.

(T) 1.1.2022.

(T) 1.4.2022.

NO

(T) 1.9.2021.

(T) 1.11.2021.

(T) 1.11.2021.

(T) 1.1.2022.

(T) 1.4.2022.

(T) 1.1.2022.

(T) 1.4.2022.

FO

(T) 1.9.2021.

JO

(T) 1.9.2021.

PS

(T) 1.9.2021.

AL

(T) 1.9.2021.

(T) 1.1.2022.

(T) 1.1.2022.

(T) 1.1.2022.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

BA

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

KO

(T) 15.10.2022.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

MK

(T) 9.9.2021.

(T) 1.4.2022.

(T) 1.4.2022.

(T) 1.4.2022.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

RS

(T) 6.12.2021.

(T) 1.1.2022.

(T) 1.1.2022.

(T) 1.1.2022.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

ME

(T) 9.2.2022.

(T) 1.4.2022.

(T) 1.4.2022.

(T) 1.4.2022.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

GE

(T) 1.9.2021.

MD

(T) 16.11.2021.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

(T)

1.2.2023.

---

(1)  „ugovorna stranka koja primjenjuje ova Pravila” znači ugovorna stranka Regionalne konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla („Konvencije PEM”) koja u svoje bilateralne sporazume o povlaštenoj trgovini s drugom ugovornom strankom Konvencije PEM uključuje prijelazna pravila o podrijetlu u paneuromediteranskom području.

(2)  Švicarska i Kneževina Lihtenštajn čine carinsku uniju.

(3)  Ovaj naziv ne tumači se kao priznanje Države Palestine niti se njime dovode u pitanje pojedinačna stajališta država članica o tom pitanju.

(*1)  Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244/1999 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

---

PRILOG I.

Popis ugovornih stranaka koje primjenjuju ova Pravila koje su odlučile proširiti primjenu članka 7. stavka 3.

A.

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

| — | Švicarska (Lihtenštajn) |
| --- | --- |

—

Švicarska (Lihtenštajn)

B.

| — | Albanija – na države EFTA-e |
| --- | --- |

—

Albanija – na države EFTA-e

| — | Crna Gora – na države EFTA-e |
| --- | --- |

—

Crna Gora – na države EFTA-e

| — | Sjeverna Makedonija – na države EFTA-e |
| --- | --- |

—

Sjeverna Makedonija – na države EFTA-e

| — | Srbija – na države EFTA-e |
| --- | --- |

—

Srbija – na države EFTA-e

| — | Države uključene u Proces stabilizacije i pridruživanja EU-a i Republika Moldova (stranke Srednjoeuropskog sporazuma o slobodnoj trgovini) – među sobom |
| --- | --- |

—

Države uključene u Proces stabilizacije i pridruživanja EU-a i Republika Moldova (stranke Srednjoeuropskog sporazuma o slobodnoj trgovini) – među sobom

---

| 10.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 51/7

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10995 – INFINITE ELECTRONICS INTERNATIONAL / CABLE CONNECTIVITY GROUP)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 51/02)

Dana 25. siječnja 2023. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M10995. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M10995. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 51/8

---

Tečajna lista eura (1)

9. veljače 2023.

(2023/C 51/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0771 |
| JPY | japanski jen | 140,80 |
| DKK | danska kruna | 7,4419 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88515 |
| SEK | švedska kruna | 11,1390 |
| CHF | švicarski franak | 0,9890 |
| ISK | islandska kruna | 151,10 |
| NOK | norveška kruna | 10,9123 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,698 |
| HUF | mađarska forinta | 385,80 |
| PLN | poljski zlot | 4,7388 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8935 |
| TRY | turska lira | 20,2844 |
| AUD | australski dolar | 1,5409 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4423 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4551 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6906 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4237 |
| KRW | južnokorejski von | 1 355,38 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,0134 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,2992 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 279,95 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6488 |
| PHP | filipinski pezo | 58,659 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,013 |
| BRL | brazilski real | 5,6165 |
| MXN | meksički pezo | 20,3293 |
| INR | indijska rupija | 88,8905 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0771

JPY

japanski jen

140,80

DKK

danska kruna

7,4419

GBP

funta sterlinga

0,88515

SEK

švedska kruna

11,1390

CHF

švicarski franak

0,9890

ISK

islandska kruna

151,10

NOK

norveška kruna

10,9123

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,698

HUF

mađarska forinta

385,80

PLN

poljski zlot

4,7388

RON

rumunjski novi leu

4,8935

TRY

turska lira

20,2844

AUD

australski dolar

1,5409

CAD

kanadski dolar

1,4423

HKD

hongkonški dolar

8,4551

NZD

novozelandski dolar

1,6906

SGD

singapurski dolar

1,4237

KRW

južnokorejski von

1 355,38

ZAR

južnoafrički rand

19,0134

CNY

kineski renminbi-juan

7,2992

IDR

indonezijska rupija

16 279,95

MYR

malezijski ringit

4,6488

PHP

filipinski pezo

58,659

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,013

BRL

brazilski real

5,6165

MXN

meksički pezo

20,3293

INR

indijska rupija

88,8905

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 10.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 51/9

---

0Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 51/04)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | BlackRock, Inc. (Blackrock, SAD), |
| --- | --- |

—

BlackRock, Inc. (Blackrock, SAD),

| — | AT&T Inc. (AT&T, SAD), |
| --- | --- |

—

AT&T Inc. (AT&T, SAD),

| — | Gigapower, LLC (Gigapower, SAD), koji je pod kontrolom poduzetnika AT&T. |
| --- | --- |

—

Gigapower, LLC (Gigapower, SAD), koji je pod kontrolom poduzetnika AT&T.

Poduzetnici BlackRock i AT&T steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Gigapower.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | BlackRock je upravitelj ulaganjima. BlackRock Alternatives Management, LLC, društvo kći poduzetnika Blackrock koje će steći zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Gigapower, kontrolira i upravlja ulaganjima fonda za ulaganje u vrijednosni lanac digitalne, prometne i energetske infrastrukture, |
| --- | --- |

—

BlackRock je upravitelj ulaganjima. BlackRock Alternatives Management, LLC, društvo kći poduzetnika Blackrock koje će steći zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Gigapower, kontrolira i upravlja ulaganjima fonda za ulaganje u vrijednosni lanac digitalne, prometne i energetske infrastrukture,

| — | AT&T pruža komunikacijske i tehnološke usluge. |
| --- | --- |

—

AT&T pruža komunikacijske i tehnološke usluge.

3.

Poslovne djelatnosti poduzetnika Gigapower bit će projektiranje, izgradnja, posjedovanje i upravljanje optičkim mrežama u Sjedinjenim Američkim Državama te veleprodaja pristupa optičkim mrežama pružateljima internetskih usluga i drugim poduzećima u Sjedinjenim Američkim Državama.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11042 – BLACKROCK / AT&T / GIGAPOWER

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 10.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 51/11

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 51/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Kaufland Immobilien GmbH & Co. KG („Kaufland”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika SB Kaufland KG („grupa Kaufland”, Njemačka), koji je dio grupe Schwarz, |
| --- | --- |

—

Kaufland Immobilien GmbH & Co. KG („Kaufland”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika SB Kaufland KG („grupa Kaufland”, Njemačka), koji je dio grupe Schwarz,

| — | nekretnine u Kölnu, Staßfurtu i Waiblingenu (zajedno „SCP Real Assets”, Njemačka), sve pod kontrolom poduzetnika SCP Retail Properties A XII S.à r.l., SCP Retail Properties C XII S.à r.l. i SCP Retail Properties C XXII S.à r.l., koji pripadaju grupi SCP pod kontrolom gđe Marjorie Brabet-Friel. |
| --- | --- |

—

nekretnine u Kölnu, Staßfurtu i Waiblingenu (zajedno „SCP Real Assets”, Njemačka), sve pod kontrolom poduzetnika SCP Retail Properties A XII S.à r.l., SCP Retail Properties C XII S.à r.l. i SCP Retail Properties C XXII S.à r.l., koji pripadaju grupi SCP pod kontrolom gđe Marjorie Brabet-Friel.

Poduzetnik Kaufland stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad svim nekretninama SPC Real Assets.

Koncentracija se provodi kupnjom imovine.

2.

| — | Grupa Schwarz uglavnom posluje u sektoru maloprodaje prehrambenih proizvoda preko lanaca Kaufland i Lidl. Usto se bavi proizvodnjom bezalkoholnih pića, pekarskih proizvoda, sladoleda, tjestenine i kave te prikupljanjem, distribucijom i stavljanjem na tržište materijala koji se mogu reciklirati. Odnedavna pruža i usluge računalstva u oblaku, |
| --- | --- |

—

Grupa Schwarz uglavnom posluje u sektoru maloprodaje prehrambenih proizvoda preko lanaca Kaufland i Lidl. Usto se bavi proizvodnjom bezalkoholnih pića, pekarskih proizvoda, sladoleda, tjestenine i kave te prikupljanjem, distribucijom i stavljanjem na tržište materijala koji se mogu reciklirati. Odnedavna pruža i usluge računalstva u oblaku,

| — | SCP Real Assets su nekretnine u Kölnu, Staßfurtu i Waiblingenu u Njemačkoj u kojima su smješteni supermarketi Real. Grupa SCP ulaže i/ili nudi usluge savjetovanja prvenstveno u sektoru nekretnina, uključujući najam i upravljanje poslovnim nekretninama u Njemačkoj. |
| --- | --- |

—

SCP Real Assets su nekretnine u Kölnu, Staßfurtu i Waiblingenu u Njemačkoj u kojima su smješteni supermarketi Real. Grupa SCP ulaže i/ili nudi usluge savjetovanja prvenstveno u sektoru nekretnina, uključujući najam i upravljanje poslovnim nekretninama u Njemačkoj.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10992 – KAUFLAND / SCP REAL ASSETS

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Comission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Comission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 10.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 51/12

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 51/06)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Savennières”

PDO-FR-A0158-AM02

Datum obavijesti: 14.studenoga.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Službeni zemljopisni šifrarnik

Općine zemljopisnog područja i područja u neposrednoj blizini ažurirane su u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom.

To ne utječe na opseg razgraničenog zemljopisnog područja.

Mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Razmak između trsova

Najmanji razmak između trsova smanjuje se s 1 m na 0,90 m.

Cilj je te izmjene omogućiti povećanje gustoće sadnje vinove loze a da se ne promijeni razmak između redova.

Dodaje se i posebna odredba za vinovu lozu koja se nalazi na padinama čiji je nagib veći od 10 %, na kojima razmak između trsova može biti najmanje 0,80 m.

Tom se odredbom uzima u obzir poseban slučaj vinove loze koja se sadi na strmim padinama, zbog čega je potreban poseban raspored sadnje (sadi se usporedno s padinom, a ne okomito na nju).

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

3.   Rezidba

Pravila o rezidbi usklađena su na razini oznaka iz područja Anjou Saumur u regiji Val de Loire.

Cilj je tog usklađivanja unaprjeđenje znanja gospodarskih subjekata i pojednostavljenje nadzora. Tom se izmjenom vinogradarima omogućuje da se prilagode mrazovima koji se pojavljuju sve kasnije.

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

4.   Berba

Određuje se da se berba grožđa obavlja ručno.

Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.

5.   Označivanje

Dodaje se odredba o regulatornom okviru neobaveznih navoda.

Mijenja se točka 9. jedinstvenog dokumenta.

6.   Prijelazne mjere

Brišu se prijelazne mjere koje su istekle.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

7.   Izmjene teksta

U tekst specifikacije proizvoda unesen je određen broj izmjena.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

8.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Tekst upućivanja na nadzorno tijelo revidiran je kako bi se uskladio s drugim specifikacijama oznaka. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Savennières

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Svojstva proizvoda

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim bijelim vinima koja su suha, polusuha, poluslatka ili slatka i imaju sljedeća glavna analitička svojstva: – Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost suhih vina iznosi 11,5 %. – Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost ostalih vina iznosi 12,5 %. – Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) u suhim vinima nakon vrenja iznosi najviše 4 grama po litri ili 8 grama po litri kad je ukupni sadržaj kiselina izražen u gramima vinske kiseline po litri najviše 2 grama po litri manji od sadržaja fermentabilnog šećera. – Suha vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %. Sadržaj hlapivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

11

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Opis

KRATAK OPIS

Vina su bijela i najčešće suha. Međutim, ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere. Boja im je blijedožuta do zlatnožuta. Imaju mirisne arome ili aromatske cvjetne primjese (akacija, lipa itd.) pomiješane s voćnim notama koje mogu podsjećati na krušku, breskvu, dunju, pržene bademe, grožđice ili med, s naznakama mineralnosti. Prvi okus u ustima intenzivan je, pun i aromatski složen. Okus na kraju ostavlja trag svježine, mineralnosti i lagane gorčine koji vinu daju sklad i ravnotežu. Ta vina svoj puni okus oslobađaju tek nakon višegodišnjeg ležanja u bocama. Vina koja proizvode fermentabilne šećere imaju izvanrednu sposobnost dozrijevanja.

5.   Enološki postupci

5.1.   Posebni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba komadića drva; suha vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %; za ostala vina u potpunosti je zabranjen postupak pojačavanja. Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Vina dozrijevaju najmanje do 15. ožujka godine koja slijedi nakon godine berbe.

2.   Gustoća sadnje – razmaci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,90 metara. Berbe s vinogradarskih čestica s razmakom između trsova u istom redu manjim od 0,90 metara, ali jednakim ili većim od 0,80 metara, koje se nalaze na padinama čiji je nagib veći od 10 %, smiju nositi kontroliranu oznaku izvornosti. Berbe s vinogradarskih čestica s gustoćom sadnje manjom od 4 000 trsova po hektaru, ali jednakom ili većom od 3 300 trsova po hektaru, smiju nositi kontroliranu oznaku izvornosti pod uvjetom da ispunjavaju odredbe o pravilima povezivanja trsova i visine lišća utvrđene u specifikaciji proizvoda. Razmak između redova na vinogradarskoj čestici ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istom redu iznosi najmanje 1 metar.

3.   Pravila o rezidbi i sustavu brajdi

Postupak uzgoja

Vinova loza obrezuje se dugom, kratkom ili kombiniranom rezidbom, s najviše 12 pupova po trsu.

Loza se može obrezivati s dodatna 2 pupa po trsu, pod uvjetom da u fenološkoj fazi, kad je na lozi 11 do 12 listova (odvojeni cvjetni pupoljci), broj rodnih izbojaka u godini po trsu ne smije premašivati 12.

Visina lišća povezanog uz brajde iznosi najmanje 0,6 puta više od razmaka između redova, pri čemu se visina lišća povezanog uz brajde mjeri od donjeg ruba lišća, koje se nalazi na najmanje 0,40 metara iznad tla, i gornjeg ruba orezanog lišća, koji se nalazi najmanje 0,20 metara iznad gornjeg reda brajde.

Na vinogradarske čestice s gustoćom sadnje manjom od 4 000 trsova po hektaru, ali jednakom ili većom od 3 300 trsova po hektaru usto se primjenjuju sljedeća pravila povezivanja trsova: najmanja visina stupova za vezanje iznad tla iznosi 1,90 metara; žice u brajdi postavljaju se na četiri razine; najmanja visina gornje žice iznosi 1,85 metara iznad tla.

4.   Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je zabranjeno.

5.   Berba

Postupak uzgoja

Grožđe se bere ručno, odabirom grožđa na trsu. Zabranjena je upotreba strojeva za branje.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | Suha i polusuha vina

  50 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

Suha i polusuha vina

50 hektolitara po hektaru

| 2. | Ostala vina

  35 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

2.

Ostala vina

35 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Svi postupci proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća sljedeće općine departmana Maine-et-Loire na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.: Bouchemaine, La Possonnière, Savennières.

7.   Sorte vinove loze

Chenin B

8.   Opis povezanosti

(a)   Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje smješteno je na desnoj obali Loare, petnaestak kilometara od grada Angersa. Odlikuju ga obronci koji se u smjeru jug/jugoistok u širini od 500 do 1 500 metara oko 6 kilometara protežu uz Loaru. Na sjeveru zemljopisnog područja nalazi se prostrana visoravan, koja je hladnija i izložena vjetrovima te se na njoj uglavnom uzgajaju žitarice.

Geološki supstrat sastoji se od škriljastih i škriljasto-pješčenjačkih formacija iz razdoblja gornjeg ordovicija do donjeg devona, a mjestimice se pojavljuju i vulkanske stijene (rioliti i spiliti). Na rubu visoravni u debljim ili tanjim slojevima ponegdje je nataložen eolski pijesak iz razdoblja kvartara. Matična stijena obronaka često se nalazi veoma blizu površine.

Zemljopisno područje obuhvaća područje triju općina: Bouchemaine, La Possonnière i Savennières.

Klima je oceanska. Masiv Mauges na zapadu vinogradarskog područja ublažava te oceanske karakteristike stvarajući fenski učinak. Godišnja količina padalina na tom području iznosi 650 milimetara i ono je zaštićeno od vlažnih vjetrova, dok godišnja količina padalina na brežuljcima Mauges premašuje 800 milimetara. Razlika u količini padalina još je naglašenija tijekom vegetacijskog ciklusa vinove loze, osobito od lipnja do razdoblja berbe. Prosječne godišnje temperature razmjerno su visoke (oko 12 °C). Rijeka Loara ima odlučujuću ulogu u regulaciji temperature na obližnjem obronku zaklonjenom od prevladavajućih vjetrova, zbog čega se noću zadržava visoka temperatura. Isto tako, ima važnu ulogu za vrijeme berbe jer utječe na stvaranje jutarnje magle, koja je iznimno važna za razvoj plemenite plijesni.

(b)   Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Vinova loza isprva se uzgajala samo na česticama u blizini velikih samostana u Angersu, potom se uzgoj proširio i na okolicu Angersa, a u 4. stoljeću i na obronke u području Pruniersa i Bouchemainea. Oko 1130. redovnici samostana Svetog Nikole u Angersu zasadili su vinograd na obronku iznad Loare, zbog čega mu je nadjenuto ime „La Roche aux Moines” (Stijena redovnika). Godine 1140. benediktinke u naselju La Possonnière podigle su samostan „Le Prieuré”, koji je tada okružen brojnim vinogradima. Vino „Savennières” otad uživa ugled u plemićkim kućama, a u 15. stoljeću posebno na dvoru „dobrog kralja Renéa” (René I. od Anjoua). Kralj je, kad je jednom prolazio kroz taj kraj, probao vino s obronka zapadno od La Possonnièrea i prozvao ga „zlatnom kapljicom”. Taj se obronak otad naziva „Vinograd zlatne kapljice”.

Vinogradi se razvijaju posebno u 17. i 18. stoljeću. Bidet i Duhamel de Monceau u svojoj „Raspravi o prirodi i uzgoju vinove loze” („Traité sur la nature et la culture de la vigne”) objavljenoj 1749., pišu: „Na obroncima obiju obala Loare rastu različiti vinogradi regije Anjou; Ti su obronci jedni od drugih udaljeni pola ili četvrtinu lige, a počinju kod Angersa te se odande protežu sedam ili osam liga u smjeru Bretanje. Riječ je o stijenama koje su nekoć bile potpuno neplodne i prekrivene šikarom, busjem i starim stablima, zbog čega je to područje bilo nepristupačno i neprohodno te je pružalo utočište divljim i otrovnim životinjama. Na području koje je jako teško raskrčiti sada se na širini od četvrtine ili polovine lige posvuda uzgaja i sadi vinova loza, sve do točke na kojoj se obronci spajaju s dolinom i okreću prema sjeveru. Obronci na desnoj obali Loare u smjeru Nantesa okrenuti su prema jugu, zbog čega su ondje vina kvalitetnija i jača od onih na lijevoj obali...”. Brežuljci i njive u blizini naselja Savennières prekriveni su vinovom lozom, a na selu svako imanje ima nekoliko vinograda. Uoči revolucije generalni staleži vodili su knjige pritužbi (cahiers de doléances), koje daju uvid u stanje vinograda na obroncima. „Savennières: 2 460 stanovnika, trećina područja prekrivena je vinogradima izvrsne sirovine [...]. Ne znam za župu koja plaća veće poreze od Savennièresa”, piše predstavnik staleža Dertrou.

Devetnaesto stoljeće obilježeno je radikalnim promjenama u vinogradarstvu zahvaljujući velikom napretku u enologiji i zaštiti biljaka te djelovanju vlasnika kao što je Guillory, koji se zalagao za proizvodnju kvalitetnih vina i zadržavanje ugleda vina „Savennières”. U to se doba provode brojni eksperimenti, primjerice s uzgojem drugih sorti, posebice sadnjom 60-ak trsova sorte verdelho s Madeire na „Coulée de Serrant”, zatim izgradnjom terasa ili različitim tipovima brajdi. Međutim, sorta chenin B u tim vinogradima i dalje je najpopularnija. Jules Guyot tijekom jednog od svojih posjeta 1865. savršeno je opisao način uzgoja te spominje rezidbu na reznike, uklanjanje pupova i berbu kad je „velik dio grožđa prezrio...”.

Kontrolirana oznaka izvornosti „Savennières” priznata je u Odluci od 8. prosinca 1952., u kojoj se uglavnom definiraju vina s fermentabilnim šećerima. Ta je odluka, na poticaj niza predsjednika sindikata za zaštitu, među kojima je bila i Michèle Bazin de Jessey, dopunjena definicijom suhih vina te je navedena mogućnost proizvodnje vina s fermentabilnim šećerima, čime se odražavaju prakse uzgoja vinove loze i posebnost podneblja.

U 2009. vinograde su obrađivala 34 gospodarska subjekta.

2.   Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Vina su bijela i najčešće suha. Međutim, ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere. Boja im je blijedožuta do zlatnožuta.

Imaju mirisne arome ili aromatske cvjetne primjese (akacija, lipa itd.) pomiješane s voćnim notama koje mogu podsjećati na krušku, breskvu, dunju, pržene bademe, grožđice ili med, s naznakama mineralnosti.

Prvi okus u ustima širok je, mastan i aromatski složen. Okus na kraju ostavlja trag svježine, mineralnosti i lagane gorčine koji vinu daju sklad i ravnotežu.

Ta vina svoj puni okus oslobađaju tek nakon višegodišnjeg ležanja u bocama. Vina koja proizvode fermentabilne šećere imaju izvanrednu sposobnost dozrijevanja.

3.   Uzročno-posljedične veze

Razgraničeno područje čestice namijenjeno za berbu grožđa obuhvaća čestice koje se nalaze na zaštićenim obroncima okrenutima prema jugu i čija su tla plitka i građena od škriljastih i škriljasto-pješčenjačkih formacija paleozojskog masiva ili su neznatno duboka i građena od eolskog pijeska. Ta tla, koja su slabo plodna te obiluju kamenjem, imaju izrazitu sposobnost isušivanja i niske zalihe vode.

Zbog tog je položaja vinograda nužno optimalno upravljanje nasadima i njihovim proizvodnim potencijalom, koje se odražava u uzgoju vinove loze, strogim pravilima o rezidbi i berbi odabranog grožđa, među ostalim za proizvodnju suhih vina.

Znanje i iskustvo gospodarskih subjekata odražavaju se u njihovoj privrženosti rustikalnoj sorti chenin B, koja u tim uvjetima iskazuje svu svoju originalnost i puninu. Prilagodili su se posebnosti i bogatstvu sorte primjenom različitih tehnoloških postupaka. Sadržaj fermentabilnog šećera u proizvedenim vinima tradicionalno ovisi o mjestu sadnje, uzgoju vinove loze i klimatskim uvjetima u toj godini. Kad su vremenski uvjeti na kraju berbe povoljni, zahvaljujući rijeci Loari, koja ima ulogu toplinskog regulatora i usmjerava vjetrove koji mehanički pogoduju sušenju grožđa, ili zahvaljujući jutarnjoj magli, poluslatka i slatka vina proizvode se od grožđa ubranog nakon koncentracije šećera u grožđu na trsu ili razvoja plemenite plijesni nastale djelovanjem gljivice Botrytis cinerea.

Gospodarski subjekti također su brzo prihvatili tehnike kojima crpe najbolje od grožđa prilagođavanjem svojih tehnika proizvodnje vina. Uvedeno je razdoblje dozrijevanja u bačvama nakon fermentacije kako bi se dobilo vino sa složenim aromama. Kako bi se postigao taj cilj, u specifikaciji je definirano najkraće razdoblje dozrijevanja do 15. ožujka nakon godine u kojoj je provedena berba.

Kombinacija tako posebnog prirodnog okoliša, njemu savršeno prilagođene sorte i ljudi koji znaju iskoristiti sve njezine kvalitete omogućuje dobivanje originalnih i jedinstvenih vina s povijesnim nasljeđem. André Jullien u svojoj „Topografiji svih poznatih vinograda” („Topographie de tous les vignobles connus”) iz 1816. tvrdi da ta vina spadaju u prvu kategoriju te potvrđuje njihovu originalnost, kvalitetu i ugled.

Vinogradi „Savennières”, koji su simbol „anžuvinske blagosti” („douceur angevine”), uvršteni su 2001. na popis svjetske baštine UNESCO-a.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

API

Pravni okvir

Zakonodavstvo Unije

Vrsta dodatnog uvjeta

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta

Područje u neposrednoj blizini za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i dozrijevanja vina obuhvaća sljedeće općine departmana Maine-et-Loire na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.: Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon Blaison-Saint-Sulpice, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital i Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux i Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (samo za područje delegirane općine Brigné), Les Garennes sur Loire, Mauges-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou i Val-du-Layon.

Označivanje

Pravni okvir

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta

Neobvezni navodi, čiju upotrebu u skladu s odredbama Zajednice mogu uređivati države članice, na etiketama se navode slovima koja visinom i širinom smiju biti najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

U skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji naziv kontrolirane oznake izvornosti (AOC) može se dopuniti zemljopisnim nazivom „Val de Loire”. Slova kojima je ispisan zemljopisni naziv „Val de Loire” visinom i širinom ne smiju biti veća od dvije trećine veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Vina moraju u komercijalnim ispravama, dozvolama za transport i na etiketama nositi navode „demi-sec” (polusuho), „moelleux” (poluslatko) ili „doux” (slatko), koji odgovaraju sadržaju fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) prisutnog u vinu, kako je utvrđen propisima Zajednice. Ti se podaci na etiketama navode u istom vidnom polju kao i naziv AOC.

Na etiketi vina s nazivom AOC može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: – ako je riječ o registriranoj lokaciji, – ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. Slova u nazivu registrirane lokacije visinom i širinom barem su upola manja od slova kojima se navodi naziv AOC.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7cc8c3cc-9ee0-4faf-aca5-058e37d4206d

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 10.2.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 51/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 51/19

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 51/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Suruç Narı”

EZ br.: PDO-TR-02850 – 7.6.2022.

ZOZP ( ) ZOI (X)

1.   Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Suruç Narı”

2.   Država članica ili treća zemlja

Turska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda (vidjeti Prilog XI.)

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Suruç Narı” je voće velike do srednje veličine pretežito žute kore s crvenim i ružičastim nijansama. Šipak „Suruç Narı” nije pravilnog okruglog oblika, već je blago spljošten na polovima, a omjer promjera i duljine ploda veći je od 1. Sastoji se od četiri glavna dijela: zrnja, kore, membrane (mezokarpa) i sjemena šipka. Njegova je unutrašnjost ružičasto-svjetlocrvene boje, s mekim zrnjem, a kora je srednje tanka i elastična, pretežito žute boje s crvenoružičastim nijansama. Zrna su velika i lako se odvajaju od membrane, a čine oko 60 % ploda. „Suruç Narı” obično se konzumira kao stolni šipak zbog njegova kiselkasto-slatkog okusa.

Slijede neka svojstva šipka „Suruç Narı”:

| — | Udio kore: od 39,4 % do 40,3 % |
| --- | --- |

—

Udio kore: od 39,4 % do 40,3 %

| — | Udio soka: najmanje 45 % |
| --- | --- |

—

Udio soka: najmanje 45 %

| — | Gustoća soka: od 1 072 do 1 075 g/cm3 |
| --- | --- |

—

Gustoća soka: od 1 072 do 1 075 g/cm3

| — | Udio krutih tvari topljivih u vodi: najmanje 15 % |
| --- | --- |

—

Udio krutih tvari topljivih u vodi: najmanje 15 %

| — | Titracijska kiselost (u ekvivalentima limunske kiseline): manje od 1 % za slatke, 1–2 % za kisele plodove šipka) |
| --- | --- |

—

Titracijska kiselost (u ekvivalentima limunske kiseline): manje od 1 % za slatke, 1–2 % za kisele plodove šipka)

| — | Ukupan udio šećera: najmanje 12,8 % |
| --- | --- |

—

Ukupan udio šećera: najmanje 12,8 %

| — | Udio pepela: 0,52–0,55 % |
| --- | --- |

—

Udio pepela: 0,52–0,55 %

| — | pH vrijednost: od 2,9 do 3,3 |
| --- | --- |

—

pH vrijednost: od 2,9 do 3,3

| — | Udio antocijanina: najviše 110 mg cijanidina 3-glukozida/l voćnog soka |
| --- | --- |

—

Udio antocijanina: najviše 110 mg cijanidina 3-glukozida/l voćnog soka

| — | Ukupni udio fenola: najmanje 1 300 mg galne kiseline/ml soka |
| --- | --- |

—

Ukupni udio fenola: najmanje 1 300 mg galne kiseline/ml soka

| — | Organske kiseline s najvećim udjelima: limunska kiselina (u prosjeku 10,4 ± 0,68 g/l), askorbinska kiselina (u prosjeku 6,1 ± 2,83 g/l) i jabučna kiselina (u prosjeku 0,26 ± 0,16 g/l) |
| --- | --- |

—

Organske kiseline s najvećim udjelima: limunska kiselina (u prosjeku 10,4 ± 0,68 g/l), askorbinska kiselina (u prosjeku 6,1 ± 2,83 g/l) i jabučna kiselina (u prosjeku 0,26 ± 0,16 g/l)

| — | Fenolni spojevi s najvećim udjelima: kvercetin (52,9 ± 6,6 mg/l), kafeinska kiselina (46,2 ± 9,5 mg/l) i katehin (11,3 ± 3,8 mg/l) |
| --- | --- |

—

Fenolni spojevi s najvećim udjelima: kvercetin (52,9 ± 6,6 mg/l), kafeinska kiselina (46,2 ± 9,5 mg/l) i katehin (11,3 ± 3,8 mg/l)

| — | Masa ploda: 250–650 grama. |
| --- | --- |

—

Masa ploda: 250–650 grama.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze uzgoja šipka „Suruç Narı” moraju se odvijati unutar granica definiranog zemljopisnog područja. Te su faze uglavnom sadnja, obrezivanje, navodnjavanje, gnojidba, berba i poljoprivredne kontrole.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Osim obveznih informacija utvrđenih propisima o označivanju i prezentiranju hrane, na etiketi se moraju nalaziti i sljedeće informacije:

| — | naziv oznake „Suruç Narı”, |
| --- | --- |

—

naziv oznake „Suruç Narı”,

| — | trgovački naziv i adresa ili kratki naziv i adresa ili registrirani žig proizvođača, |
| --- | --- |

—

trgovački naziv i adresa ili kratki naziv i adresa ili registrirani žig proizvođača,

| — | logotip zaštićene oznake izvornosti (ZOI) Europske unije. |
| --- | --- |

—

logotip zaštićene oznake izvornosti (ZOI) Europske unije.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja:

Šipak „Suruç Narı” uzgaja se unutar granica pokrajine Şanlıurfa. Ravnice Birecik, Suruç, Harran i Ceylanpınar nastale su tektonskim urušavanjima u južnom dijelu pokrajine. Područje je omeđeno sirijskom granicom na jugu i akumulacionim jezerom nastalim izgradnjom brane Atatürk na sjeveru pokrajine. Na istoku pokrajine nalaze se visoravni Karacadağ, Siverek i Viranşehi te riječni tok Cırcıp, a zapadnim dijelom protječe rijeka Fırat (Eufrat).

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Pokrajina Şanlıurfa ima najnižu nadmorsku visinu u cijeloj Turskoj, s tim da se nadmorska visina od sjevera prema jugu smanjuje. Na jugu je manja od 500 m, a na sjeveru dosiže do 750 m.

U regiji prevladava kontinentalna klima. Ljeta su vrlo suha i vruća, a zime kišovite i relativno blage. Dnevne i godišnje temperaturne razlike vrlo su izražene. Prema meteorološkim podacima prosječna mjesečna temperatura ni u jednom mjesecu u godini ne pada na 0 °C. Prosječna temperatura u siječnju, najhladnijem mjesecu, iznosi 5,2 °C, a od veljače se iz mjeseca u mjesec povećava i od svibnja prelazi 20 °C. U razdoblju od lipnja do kolovoza je tijekom dana često viša od 40 °C. U razdoblju od ožujka do kraja rujna prosječan broj dana s prosječnom temperaturom između 20 °C i 25 °C iznosi 177. Broj dana s prosječnom dnevnom temperaturom od 25 °C ili više iznosi približno 120.

Količina oborina u pokrajini Şanlıurfa zimi raste, a ljeti se smanjuje. Suprotno od temperatura, godišnje količine oborina na sjeveru su veće, a prema jugu se smanjuju. Najčešći tip oborina u pokrajini Şanlıurfa jest kiša. Snijeg je vrlo rijedak i ne zadržava se na tlu dulje od 1 do 2 dana. Kad je riječ o vlažnosti zraka u pokrajini Şanlıurfa, ona dosiže visoke vrijednosti u navodnjavanim područjima, na jugu i u okrugu Halfeti, dok je u centru grada i u okrugu Suruç niska.

Što se tiče vodne bilance u pokrajini Şanlıurfa, oborine se počinju akumulirati u tlu od studenoga. U siječnju tlo postaje zasićeno vodom. Višak vode u tlu zadržava se do travnja. Od svibnja se situacija mijenja jer količina vode koja ispari premašuje količinu vode od oborina. Nedostatak oborina u svibnju i lipnju nadoknađuje se vodom akumuliranom u tlu, ali ona se do kraja svibnja potroši. Od lipnja u tlu više nema akumulirane vode. To stanje traje do studenoga. Hidrogeološka istraživanja pokazala su da u okrugu Suruç postoje dva podzemna vodonosnika. Prvi sloj vodonosnika važan je za održavanje vlažnosti tla, a njegova debljina iznosi približno 50–80 m od površine. To je sloj u kojem se zimi i u proljeće akumulira višak površinske vode koji se upotrebljava u suhom razdoblju.

Usto, vjetrovi koji pušu iz smjera Sirijske pustinje donose prašinu koja sadržava mnoštvo minerala i ostavljaju je na poljoprivrednim površinama u pokrajini Şanlıurfa.

Ljudski čimbenici

Pokrajina Şanlıurfa dio je plodnog polumjeseca povijesno poznatog kao Mezopotamija, u kojem je raširena ekstenzivna poljoprivreda. Vjeruje se da je šipak „Suruç Narı” u tu regiju donesen iz vrtova Babilona. Pokrajina Şanlıurfa jedan je od genetskih resursa za šipak u Turskoj i ima stoljetnu tradiciju njegova uzgoja. Poljoprivrednici stoljećima slijede tradicionalan način uzgoja šipka „Suruc Narı”. S navodnjavanjem se započinje kada polovina stabala procvjeta. Srpanj i kolovoz ključni su mjeseci za navodnjavanje koje je posebno važno za razvoj plodova. Vrijeme navodnjavanja određuje se i na temelju boje stabala. Zbog nedostatka vode stabla potamne, a kora plodova popuca. Pri posljednjem navodnjavanju, jedan ili dva tjedna prije berbe, stabla se prskaju vodom kako bi se uklonili kukci i paučina. Berba je vrlo delikatan postupak. Plod se bere zajedno s granom na kojoj visi. Šipak „Suruc Narı” može se čuvati u hladu na okolišnim temperaturama najmanje dva mjeseca.

Posebnosti proizvoda

Šipak „Suruç Narı” poznat je u regiji i posebno se povezuje s imenom okruga Suruç. „Suruç Narı” poljoprivredni je proizvod koji se od šipka uzgojenog u drugim dijelovima Turske razlikuje po svojoj tankoj i elastičnoj kori žućkaste boje, zrnima koja se lako odvajaju i slatko-kiselkastom okusu i aromi. Svojstva poput visokog udjela soka, visoke razine fenolnih spojeva i suhe tvari topljive u vodi čine šipak „Suruç Narı” jedinstvenim u odnosu na druge sorte. Posebice visok udio limunske kiseline, koji je oko 10 puta veći nego kod većine drugih sorti u Turskoj, i visoka titracijska kiselost (%) pridonose njegovu jedinstvenom slatkom i kiselom okusu.

Uzročni čimbenici

Pomološka i organoleptička svojstva rezultat su klime (visoke temperature, veliki broj sunčanih dana, relativno niska relativna vlažnost zraka) i sadržaja vode u tlu. Okrug Suruç genetski je izvor tog šipka, što dokazuje višestoljetna tradicija njegova uzgoja u toj regiji. Voda je ključna za prepoznatljiva svojstva šipka „Suruç Narı”. Vodonosnici ispod površine tla zadovoljavaju potrebe te sorte za vodom tijekom razvoja plodova u dugim i vrućim ljetnim razdobljima. Dugi sunčani dani, kontinuirana opskrba vodom i relativno niska relativna vlažnost zraka zaslužni su za jedinstven okus, boju i teksturu kore šipka „Suruç Narı”. Bogato iskustvo u odlučivanju o optimalnom vremenu za navodnjavanje i prskanje stabala vodom prije berbe pridonosi tim svojstvima.

Upućivanje na objavu specifikacije

—

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---