# Euroopan unionin C 41/2023

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 41 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta3. helmikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 41

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta3. helmikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2023/C 41/01 | Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä tammikuuta 2023, riittävästä vähimmäistoimeentulosta aktiivisen osallisuuden varmistamiseksi | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2023/C 41/01

Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä tammikuuta 2023, riittävästä vähimmäistoimeentulosta aktiivisen osallisuuden varmistamiseksi

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 41/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10522 – HAPAG-LLOYD / EUROGATE / EUROGATE CONTAINER TERMINAL WILHELMSHAVEN) (
  1
  ) | 13 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2023/C 41/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10522 – HAPAG-LLOYD / EUROGATE / EUROGATE CONTAINER TERMINAL WILHELMSHAVEN) (
  1
  )

1

13

---

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN KESKUSPANKKI |
| 2023/C 41/03 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 2 päivänä joulukuuta 2022, ehdotuksesta neuvoston asetukseksi markkinakorjausmekanismista kansalaisten ja talouden suojelemiseksi liian korkeilta hinnoilta (CON/2022/44) | 14 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN KESKUSPANKKI

2023/C 41/03

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 2 päivänä joulukuuta 2022, ehdotuksesta neuvoston asetukseksi markkinakorjausmekanismista kansalaisten ja talouden suojelemiseksi liian korkeilta hinnoilta (CON/2022/44)

14

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 41/04 | Euron kurssi – 2. helmikuuta 2023 | 17 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2023/C 41/05 | Erityiskertomus 02/2023 – Koheesiopolitiikan sääntöjen mukauttaminen covid-19-pandemian vastatoimena – Varoja käytetään aiempaa joustavammin, mutta koheesiopolitiikan käyttöä kriisinhallintavälineenä on pohdittava | 18 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2023/C 41/06 | Kroatian energia-alan sääntelyviraston ilmoitus kaasumarkkinalain 61 ja 62 §:n nojalla julkaistavasta julkisesta tarjouskilpailusta julkisen palvelun velvoitteen alaisen kaasuntoimittajan valitsemiseksi (Kroatian virallinen lehti, nrot 18/18 ja 23/20) | 19 |
| 2023/C 41/07 | Kroatian energia-alan sääntelyviraston ilmoitus kaasumarkkinalain 61 ja 62 §:n nojalla julkaistavasta julkisesta tarjouskilpailusta julkisen palvelun velvoitteen alaisen kaasuntoimittajan valitsemiseksi (Kroatian virallinen lehti, nrot 18/18 ja 23/20) | 20 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2023/C 41/04

Euron kurssi – 2. helmikuuta 2023

17

Tilintarkastustuomioistuin

2023/C 41/05

Erityiskertomus 02/2023 – Koheesiopolitiikan sääntöjen mukauttaminen covid-19-pandemian vastatoimena – Varoja käytetään aiempaa joustavammin, mutta koheesiopolitiikan käyttöä kriisinhallintavälineenä on pohdittava

18

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2023/C 41/06

Kroatian energia-alan sääntelyviraston ilmoitus kaasumarkkinalain 61 ja 62 §:n nojalla julkaistavasta julkisesta tarjouskilpailusta julkisen palvelun velvoitteen alaisen kaasuntoimittajan valitsemiseksi (Kroatian virallinen lehti, nrot 18/18 ja 23/20)

19

2023/C 41/07

Kroatian energia-alan sääntelyviraston ilmoitus kaasumarkkinalain 61 ja 62 §:n nojalla julkaistavasta julkisesta tarjouskilpailusta julkisen palvelun velvoitteen alaisen kaasuntoimittajan valitsemiseksi (Kroatian virallinen lehti, nrot 18/18 ja 23/20)

20

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 41/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10973 – VODAFONE GROUP / ALTICE LUXEMBOURG / FIBRECO) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 21 |
| 2023/C 41/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 23 |
| 2023/C 41/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 25 |
| 2023/C 41/11 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 26 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2023/C 41/12 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 28 |
| 2023/C 41/13 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 33 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2023/C 41/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10973 – VODAFONE GROUP / ALTICE LUXEMBOURG / FIBRECO) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

21

2023/C 41/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

23

2023/C 41/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

25

2023/C 41/11

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

26

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2023/C 41/12

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

28

2023/C 41/13

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 30 päivänä tammikuuta 2023,

riittävästä vähimmäistoimeentulosta aktiivisen osallisuuden varmistamiseksi

(2023/C 41/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan yhdessä 153 artiklan 1 kohdan j alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta varmistettaisiin ihmisarvoisen elämän toteutuminen kaikissa elämänvaiheissa, tällä suosituksella pyritään torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä sekä saavuttamaan työllisyyden korkea taso edistämällä riittävää toimeentulotukea, erityisesti vähimmäistoimeentulon avulla, ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien palvelujen ja peruspalvelujen tosiasiallista saatavuutta vähävaraisille henkilöille sekä tukemalla työkykyisten henkilöiden integroitumista työmarkkinoille aktiiviseen osallisuuteen perustuvan lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Jotta varmistettaisiin ihmisarvoisen elämän toteutuminen kaikissa elämänvaiheissa, tällä suosituksella pyritään torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä sekä saavuttamaan työllisyyden korkea taso edistämällä riittävää toimeentulotukea, erityisesti vähimmäistoimeentulon avulla, ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien palvelujen ja peruspalvelujen tosiasiallista saatavuutta vähävaraisille henkilöille sekä tukemalla työkykyisten henkilöiden integroitumista työmarkkinoille aktiiviseen osallisuuteen perustuvan lähestymistavan mukaisesti.

| (2) | SEUT-sopimuksen 151 artiklan mukaan unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteina ovat muun muassa työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen, riittävä sosiaalinen suojeleminen ja syrjäytymisen torjuminen. |
| --- | --- |

(2)

SEUT-sopimuksen 151 artiklan mukaan unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteina ovat muun muassa työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen, riittävä sosiaalinen suojeleminen ja syrjäytymisen torjuminen.

| (3) | Euroopan unionin perusoikeuskirjan (1) 34 artiklassa määrätään, että unioni tunnustaa oikeuden sosiaaliturvaetuuksiin ja sosiaalipalveluihin ja kunnioittaa tätä oikeutta. Siinä määrätään myös, että jokaisella unionissa laillisesti asuvalla ja siellä laillisesti liikkuvalla on oikeus sosiaaliturvaetuuksiin ja sosiaalisiin etuihin ja että yhteiskunnallisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseksi unioni tunnustaa oikeuden toimeentuloturvaan ja asumisen tukeen tarkoituksena turvata ihmisarvoinen elämä jokaiselle, jolla ei ole riittävästi varoja. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin perusoikeuskirjan (1) 34 artiklassa määrätään, että unioni tunnustaa oikeuden sosiaaliturvaetuuksiin ja sosiaalipalveluihin ja kunnioittaa tätä oikeutta. Siinä määrätään myös, että jokaisella unionissa laillisesti asuvalla ja siellä laillisesti liikkuvalla on oikeus sosiaaliturvaetuuksiin ja sosiaalisiin etuihin ja että yhteiskunnallisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseksi unioni tunnustaa oikeuden toimeentuloturvaan ja asumisen tukeen tarkoituksena turvata ihmisarvoinen elämä jokaiselle, jolla ei ole riittävästi varoja.

| (4) | Riittäviä resursseja ja etuuksia koskevista yhteisistä perusteista sosiaalisen suojelun järjestelmissä annetussa neuvoston suosituksessa 92/441/ETY (2) suositellaan, että jäsenvaltiot tunnustavat ihmisten perusoikeuden ihmisarvoisen elämän mahdollistaviin resursseihin ja etuuksiin osana kattavaa, johdonmukaista pyrkimystä torjua sosiaalista syrjäytymistä ja suositellaan, että jäsenvaltiot mukauttavat sosiaaliturvajärjestelmiään tarpeen mukaan tämän periaatteen mukaisiksi. Tämän suosituksen sisällön perusteella on aiheellista korvata suositus 92/441/ETY. |
| --- | --- |

(4)

Riittäviä resursseja ja etuuksia koskevista yhteisistä perusteista sosiaalisen suojelun järjestelmissä annetussa neuvoston suosituksessa 92/441/ETY (2) suositellaan, että jäsenvaltiot tunnustavat ihmisten perusoikeuden ihmisarvoisen elämän mahdollistaviin resursseihin ja etuuksiin osana kattavaa, johdonmukaista pyrkimystä torjua sosiaalista syrjäytymistä ja suositellaan, että jäsenvaltiot mukauttavat sosiaaliturvajärjestelmiään tarpeen mukaan tämän periaatteen mukaisiksi. Tämän suosituksen sisällön perusteella on aiheellista korvata suositus 92/441/ETY.

| (5) | Työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä annetussa komission suosituksessa 2008/867/EY (3) esitetään kattava strategia, jolla helpotetaan työkykyisten pysyvää integroitumista laadukkaisiin työpaikkoihin ja tarjotaan ihmisarvoiseen elämään riittävät resurssit ja sosiaalista osallistumista edistävää tukea niille, jotka eivät voi tehdä työtä. Tämä yhdennetty lähestymistapa, joka perustuu kolmen osa-alueen yhdistelmään eli riittävään toimeentulotukeen, osallisuutta edistäviin työmarkkinoihin ja laadukkaiden palvelujen saatavuuteen, on erityisen tärkeä kauimpana työmarkkinoista oleville tai yhteiskunnasta syrjäytyneille henkilöille. |
| --- | --- |

(5)

Työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä annetussa komission suosituksessa 2008/867/EY (3) esitetään kattava strategia, jolla helpotetaan työkykyisten pysyvää integroitumista laadukkaisiin työpaikkoihin ja tarjotaan ihmisarvoiseen elämään riittävät resurssit ja sosiaalista osallistumista edistävää tukea niille, jotka eivät voi tehdä työtä. Tämä yhdennetty lähestymistapa, joka perustuu kolmen osa-alueen yhdistelmään eli riittävään toimeentulotukeen, osallisuutta edistäviin työmarkkinoihin ja laadukkaiden palvelujen saatavuuteen, on erityisen tärkeä kauimpana työmarkkinoista oleville tai yhteiskunnasta syrjäytyneille henkilöille.

| (6) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio esittivät marraskuussa 2017 Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen (4), jossa esitetyillä 20 periaatteella tuetaan oikeudenmukaisia ja moitteettomasti toimivia työmarkkinoita ja hyvinvointijärjestelmiä. Periaatteessa 14 todetaan, että jokaisella, jolla ei ole riittäviä varoja, on oikeus riittäviin vähimmäistoimeentuloetuuksiin, joilla varmistetaan ihmisarvoinen elämä kaikissa elämän vaiheissa, ja työmarkkinoille ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien tavaroiden ja palvelujen tosiasialliseen saatavuuteen ja että työkykyisten vähimmäistoimeentuloetuuksiin olisi yhdistettävä kannustimet työmarkkinoille siirtymiseen tai palaamiseen. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio esittivät marraskuussa 2017 Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan julistuksen (4), jossa esitetyillä 20 periaatteella tuetaan oikeudenmukaisia ja moitteettomasti toimivia työmarkkinoita ja hyvinvointijärjestelmiä. Periaatteessa 14 todetaan, että jokaisella, jolla ei ole riittäviä varoja, on oikeus riittäviin vähimmäistoimeentuloetuuksiin, joilla varmistetaan ihmisarvoinen elämä kaikissa elämän vaiheissa, ja työmarkkinoille ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien tavaroiden ja palvelujen tosiasialliseen saatavuuteen ja että työkykyisten vähimmäistoimeentuloetuuksiin olisi yhdistettävä kannustimet työmarkkinoille siirtymiseen tai palaamiseen.

| (7) | Komissio asetti 4 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma” (5) tavoitteeksi vahvan sosiaalisen Euroopan. Kesäkuussa 2021 Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä valtion- ja hallitusten päämiesten 8 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoittamaan Porton julistuksen mukaiseen köyhyyden vähentämistä koskevaan unionin sosiaaliseen tavoitteeseen, jonka mukaan köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien määrää olisi vuoteen 2030 mennessä pienennettävä vuoteen 2019 verrattuna vähintään 15 miljoonalla henkilöllä, joista vähintään viiden miljoonan olisi oltava lapsia. Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti myös työllisyyttä koskevaan yleistavoitteeseen, jonka mukaan vähintään 78 prosentilla 20–64-vuotiaasta väestöstä olisi oltava työpaikka, ja jonka mukaan kaikista aikuisista vähintään 60 prosentin olisi osallistuttava vuosittain koulutukseen. Sosiaalisen suojelun komitean hyväksymä tarkistettu sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu ja vähimmäistoimeentuloa koskeva vertailuanalyysikehys vahvistavat eurooppalaisen ohjausjakson, yhteisen työllisyysraportin ja maakohtaisten suositusten analyyttistä perustaa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio asetti 4 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma” (5) tavoitteeksi vahvan sosiaalisen Euroopan. Kesäkuussa 2021 Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä valtion- ja hallitusten päämiesten 8 päivänä toukokuuta 2021 allekirjoittamaan Porton julistuksen mukaiseen köyhyyden vähentämistä koskevaan unionin sosiaaliseen tavoitteeseen, jonka mukaan köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien määrää olisi vuoteen 2030 mennessä pienennettävä vuoteen 2019 verrattuna vähintään 15 miljoonalla henkilöllä, joista vähintään viiden miljoonan olisi oltava lapsia. Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti myös työllisyyttä koskevaan yleistavoitteeseen, jonka mukaan vähintään 78 prosentilla 20–64-vuotiaasta väestöstä olisi oltava työpaikka, ja jonka mukaan kaikista aikuisista vähintään 60 prosentin olisi osallistuttava vuosittain koulutukseen. Sosiaalisen suojelun komitean hyväksymä tarkistettu sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu ja vähimmäistoimeentuloa koskeva vertailuanalyysikehys vahvistavat eurooppalaisen ohjausjakson, yhteisen työllisyysraportin ja maakohtaisten suositusten analyyttistä perustaa.

| (8) | Kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen tavoitteissa korostetaan, että kestävän talouskasvun on kuljettava käsi kädessä köyhyyden ja muun puutteen poistamisen, eriarvoisuuden vähentämisen sekä terveydenhuollon ja koulutuksen paremman saatavuuden ja työllisyyden edistämisen kanssa. |
| --- | --- |

(8)

Kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen tavoitteissa korostetaan, että kestävän talouskasvun on kuljettava käsi kädessä köyhyyden ja muun puutteen poistamisen, eriarvoisuuden vähentämisen sekä terveydenhuollon ja koulutuksen paremman saatavuuden ja työllisyyden edistämisen kanssa.

| (9) | Euroopan parlamentti kehotti 24 päivänä lokakuuta 2017 vähimmäistoimeentulosta köyhyyden torjunnassa antamassaan päätöslauselmassa (6) jäsenvaltioita ottamaan käyttöön riittävän vähimmäistoimeentulon ja korosti vähimmäistoimeentuloturvan merkitystä keinona torjua köyhyyttä. Neuvosto kehotti 12 päivänä lokakuuta 2020 antamissaan päätelmissä ”Vähimmäistoimeentuloturvan vahvistaminen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi covid-19-pandemian aikana ja sen jälkeen” (7) komissiota aloittamaan unionin kehyksen päivityksen, jotta se tukisi ja täydentäisi tehokkaasti kansallista vähimmäistoimeentuloturvaa koskevia jäsenvaltioiden toimintapolitiikkoja. Euroopan tulevaisuutta käsitelleessä konferenssissa kansalaiset toivoivat vähimmäistoimeentuloa koskevaa unionin yhteistä kehystä. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentti kehotti 24 päivänä lokakuuta 2017 vähimmäistoimeentulosta köyhyyden torjunnassa antamassaan päätöslauselmassa (6) jäsenvaltioita ottamaan käyttöön riittävän vähimmäistoimeentulon ja korosti vähimmäistoimeentuloturvan merkitystä keinona torjua köyhyyttä. Neuvosto kehotti 12 päivänä lokakuuta 2020 antamissaan päätelmissä ”Vähimmäistoimeentuloturvan vahvistaminen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi covid-19-pandemian aikana ja sen jälkeen” (7) komissiota aloittamaan unionin kehyksen päivityksen, jotta se tukisi ja täydentäisi tehokkaasti kansallista vähimmäistoimeentuloturvaa koskevia jäsenvaltioiden toimintapolitiikkoja. Euroopan tulevaisuutta käsitelleessä konferenssissa kansalaiset toivoivat vähimmäistoimeentuloa koskevaa unionin yhteistä kehystä.

| (10) | Tämä suositus perustuu suosituksen 2008/867/EY täytäntöönpanossa saavutettua edistystä tarkastelevien komission arviointien tuloksiin. Arvioinneissa vahvistettiin aktiiviseen osallisuuteen perustuvan lähestymistavan soveltuvuus, mutta korostettiin erityisiä haasteita, jotka koskevat muun muassa vähimmäistoimeentulon riittämättömyyttä, alhaista käyttöastetta ja suppeaa kattavuutta, verotus- ja etuusjärjestelmistä johtuvia mahdollisia pidäkkeitä sekä ongelmia sosiaalista osallisuutta ja työmarkkinoille integroitumista edistävien laadukkaiden palvelujen saatavuudessa. Arvioinneissa kehotettiin myös kiinnittämään enemmän huomiota siihen, että on tuettava riittävästi sellaisten henkilöiden sosiaalista osallisuutta, jotka eivät voi tehdä työtä. |
| --- | --- |

(10)

Tämä suositus perustuu suosituksen 2008/867/EY täytäntöönpanossa saavutettua edistystä tarkastelevien komission arviointien tuloksiin. Arvioinneissa vahvistettiin aktiiviseen osallisuuteen perustuvan lähestymistavan soveltuvuus, mutta korostettiin erityisiä haasteita, jotka koskevat muun muassa vähimmäistoimeentulon riittämättömyyttä, alhaista käyttöastetta ja suppeaa kattavuutta, verotus- ja etuusjärjestelmistä johtuvia mahdollisia pidäkkeitä sekä ongelmia sosiaalista osallisuutta ja työmarkkinoille integroitumista edistävien laadukkaiden palvelujen saatavuudessa. Arvioinneissa kehotettiin myös kiinnittämään enemmän huomiota siihen, että on tuettava riittävästi sellaisten henkilöiden sosiaalista osallisuutta, jotka eivät voi tehdä työtä.

| (11) | Vaikka unionissa on edistytty köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämisessä viime vuosikymmenen aikana, vuonna 2021 yli 95,4 miljoonaa ihmistä oli edelleen köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa, ja kyseinen riski oli suurempi naisilla. Huolestuttavaa on, että monissa jäsenvaltioissa vajaatyöllisissä tai työttömissä kotitalouksissa elävien ihmisten köyhyysriski kasvaa ja köyhyys pahenee, minkä lisäksi sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyyden vähentämiseen on heikentynyt. Unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi tehtävä enemmän auttaakseen tehokkaasti kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä ja muita vähäosaisia. |
| --- | --- |

(11)

Vaikka unionissa on edistytty köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämisessä viime vuosikymmenen aikana, vuonna 2021 yli 95,4 miljoonaa ihmistä oli edelleen köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa, ja kyseinen riski oli suurempi naisilla. Huolestuttavaa on, että monissa jäsenvaltioissa vajaatyöllisissä tai työttömissä kotitalouksissa elävien ihmisten köyhyysriski kasvaa ja köyhyys pahenee, minkä lisäksi sosiaalisten tulonsiirtojen vaikutus köyhyyden vähentämiseen on heikentynyt. Unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi tehtävä enemmän auttaakseen tehokkaasti kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä ja muita vähäosaisia.

| (12) | Kestävät ja laadukkaat työpaikat ovat paras tapa torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Kun varmistetaan, että yhä useammat ihmiset osallistuvat työmarkkinoille, tuetaan samalla sosiaalisen suojelun järjestelmien rahoitusta ja parannetaan rahoituksen kestävyyttä, mikä edistää sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Työllisyysasteen nostamiseksi on ensiarvoisen tärkeää tukea ihmisten onnistuneita työmarkkinasiirtymiä. |
| --- | --- |

(12)

Kestävät ja laadukkaat työpaikat ovat paras tapa torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Kun varmistetaan, että yhä useammat ihmiset osallistuvat työmarkkinoille, tuetaan samalla sosiaalisen suojelun järjestelmien rahoitusta ja parannetaan rahoituksen kestävyyttä, mikä edistää sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Työllisyysasteen nostamiseksi on ensiarvoisen tärkeää tukea ihmisten onnistuneita työmarkkinasiirtymiä.

| (13) | Riittävien ja kohdennettujen sosiaalisten turvaverkkojen yhteiskunnallisten ja taloudellisten hyötyjen merkitys kasvoi entisestään covid-19-pandemian sulkutoimien aikana. Covid-19-rajoituksilla oli suhteettoman suuria vaikutuksia naisiin ja vähäosaisiin ryhmiin, erityisesti fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen liittyvän terveydenhuollon, koulutuksen ja asiaankuuluvien palvelujen saatavuuden osalta, mikä myös pahensi jo olemassa olevia työhön pääsyn esteitä (8). Covid-19-kriisistä saadut kokemukset korostivat myös sellaisten riittävien, kattavien ja kestävien sosiaalisen suojelun järjestelmien merkitystä, joiden kyky reagoida häiriöihin ja toimia ennaltaehkäisevästi tukee kyseistä elpymistä. |
| --- | --- |

(13)

Riittävien ja kohdennettujen sosiaalisten turvaverkkojen yhteiskunnallisten ja taloudellisten hyötyjen merkitys kasvoi entisestään covid-19-pandemian sulkutoimien aikana. Covid-19-rajoituksilla oli suhteettoman suuria vaikutuksia naisiin ja vähäosaisiin ryhmiin, erityisesti fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen liittyvän terveydenhuollon, koulutuksen ja asiaankuuluvien palvelujen saatavuuden osalta, mikä myös pahensi jo olemassa olevia työhön pääsyn esteitä (8). Covid-19-kriisistä saadut kokemukset korostivat myös sellaisten riittävien, kattavien ja kestävien sosiaalisen suojelun järjestelmien merkitystä, joiden kyky reagoida häiriöihin ja toimia ennaltaehkäisevästi tukee kyseistä elpymistä.

| (14) | Globalisaatioon liittyvät makrotaloudelliset suuntaukset, vihreä ja digitaalinen siirtymä, muutokset väestörakenteessa ja työnteon muodoissa muokkaavat unionia edelleen. Kattavat ja vahvat sosiaaliset turvaverkot, joilla varmistetaan riittävä toimeentulotuki ja helpotetaan työmarkkinasiirtymiä, mukaan lukien uudelleenkoulutuksen ja täydennyskoulutuksen tuki, voivat auttaa varmistamaan kyseisten prosessien osallistavuuden ja oikeudenmukaisuuden. Muutokset yleisessä urakehityksessä voivat yhdessä epätyypillisten työmuotojen lisääntymisen kanssa vaikeuttaa pienituloisten pääsyä vakuutuspohjaisiin sosiaalisen suojelun järjestelmiin ja lisätä vaihtoehtoisten tukitoimenpiteiden, kuten vähimmäistoimeentulon, kysyntää. Pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin vaikuttavat lisäksi Venäjän Ukrainaa vastaan käymästä perusteettomasta ja laittomasta hyökkäyssodasta aiheutunut energian hintojen jyrkkä nousu ja siitä johtuva inflaation kiihtyminen. Tulotoimenpiteet voidaan kohdentaa haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, eivätkä ne ole ristiriidassa energian kysynnän vähentämiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävien kannustimien kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Globalisaatioon liittyvät makrotaloudelliset suuntaukset, vihreä ja digitaalinen siirtymä, muutokset väestörakenteessa ja työnteon muodoissa muokkaavat unionia edelleen. Kattavat ja vahvat sosiaaliset turvaverkot, joilla varmistetaan riittävä toimeentulotuki ja helpotetaan työmarkkinasiirtymiä, mukaan lukien uudelleenkoulutuksen ja täydennyskoulutuksen tuki, voivat auttaa varmistamaan kyseisten prosessien osallistavuuden ja oikeudenmukaisuuden. Muutokset yleisessä urakehityksessä voivat yhdessä epätyypillisten työmuotojen lisääntymisen kanssa vaikeuttaa pienituloisten pääsyä vakuutuspohjaisiin sosiaalisen suojelun järjestelmiin ja lisätä vaihtoehtoisten tukitoimenpiteiden, kuten vähimmäistoimeentulon, kysyntää. Pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin vaikuttavat lisäksi Venäjän Ukrainaa vastaan käymästä perusteettomasta ja laittomasta hyökkäyssodasta aiheutunut energian hintojen jyrkkä nousu ja siitä johtuva inflaation kiihtyminen. Tulotoimenpiteet voidaan kohdentaa haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, eivätkä ne ole ristiriidassa energian kysynnän vähentämiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävien kannustimien kanssa.

| (15) | Tässä suosituksessa keskitytään vähävaraisiin henkilöihin eli sellaisissa kotitalouksissa eläviin henkilöihin, joissa terveyden ja hyvinvoinnin sekä taloudellisen ja sosiaalisen elämään osallistumisen kannalta välttämättömät rahalliset ja aineelliset resurssit ovat riittämättömiä, niitä saadaan epäsäännöllisesti tai niiden saanti on epävarmaa. Vahvojen sosiaalisten turvaverkkojen on helpotettava työkykyisten työmarkkinoille siirtymistä tai palaamista erityisillä tukitoimilla, joihin kuuluu sekä aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä, työnhakua edistävää tukea että koulutusta. Turvaverkoilla taataan apua tarvitseville, myös työkyvyttömille, riittävä toimeentulotuki ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavia palveluja. Sosiaaliset turvaverkot eivät siis ole passiivinen väline, vaan ne toimivat mahdollisuuksien mukaan ponnahduslautana sosioekonomiseen integroitumiseen ja sosiaaliseen nousuun sekä parantavat osallisuutta ja työllisyysnäkymiä. |
| --- | --- |

(15)

Tässä suosituksessa keskitytään vähävaraisiin henkilöihin eli sellaisissa kotitalouksissa eläviin henkilöihin, joissa terveyden ja hyvinvoinnin sekä taloudellisen ja sosiaalisen elämään osallistumisen kannalta välttämättömät rahalliset ja aineelliset resurssit ovat riittämättömiä, niitä saadaan epäsäännöllisesti tai niiden saanti on epävarmaa. Vahvojen sosiaalisten turvaverkkojen on helpotettava työkykyisten työmarkkinoille siirtymistä tai palaamista erityisillä tukitoimilla, joihin kuuluu sekä aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä, työnhakua edistävää tukea että koulutusta. Turvaverkoilla taataan apua tarvitseville, myös työkyvyttömille, riittävä toimeentulotuki ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavia palveluja. Sosiaaliset turvaverkot eivät siis ole passiivinen väline, vaan ne toimivat mahdollisuuksien mukaan ponnahduslautana sosioekonomiseen integroitumiseen ja sosiaaliseen nousuun sekä parantavat osallisuutta ja työllisyysnäkymiä.

| (16) | Sosiaalisiin turvaverkkoihin kuuluu erilaisia rahana maksettavia etuuksia ja luontoisetuuksia, jotka tarjoavat tukea toimeentuloon sekä mahdollisuuden käyttää yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavia palveluja ja peruspalveluja. Vähimmäistoimeentuloetuudet ovat tärkeitä toimeentulotuen osia, ja ne määritellään maksuihin perustumattomiksi ja tarveharkintaisiksi, rahana maksettaviksi viimesijaisiksi etuuksiksi, joiden tarkoituksena on auttaa kotitalouksia saavuttamaan tietty kokonaistulotaso, jos muut tulonlähteet tai etuudet on hyödynnetty tai niitä ei ole riittävästi takaamaan ihmisarvoista elämää. Joissakin jäsenvaltioissa vähimmäistoimeentuloetuudet voidaan yhdistää muihin kotitaloudelle ja sen jäsenille myönnettäviin rahallisiin etuuksiin, kuten lapsilisät ja perheavustukset, asumistuet, työttömyys-, työkyvyttömyys- ja vanhuusetuudet tai työssäoloaikaiset etuudet. Niillä voidaan myös täydentää vähimmäiseläkkeitä ja työstä saatavia tuloja. Tämä suositus koskee pääasiassa vähimmäistoimeentuloa eikä vaikuta neuvoston suositukseen sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (9). |
| --- | --- |

(16)

Sosiaalisiin turvaverkkoihin kuuluu erilaisia rahana maksettavia etuuksia ja luontoisetuuksia, jotka tarjoavat tukea toimeentuloon sekä mahdollisuuden käyttää yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavia palveluja ja peruspalveluja. Vähimmäistoimeentuloetuudet ovat tärkeitä toimeentulotuen osia, ja ne määritellään maksuihin perustumattomiksi ja tarveharkintaisiksi, rahana maksettaviksi viimesijaisiksi etuuksiksi, joiden tarkoituksena on auttaa kotitalouksia saavuttamaan tietty kokonaistulotaso, jos muut tulonlähteet tai etuudet on hyödynnetty tai niitä ei ole riittävästi takaamaan ihmisarvoista elämää. Joissakin jäsenvaltioissa vähimmäistoimeentuloetuudet voidaan yhdistää muihin kotitaloudelle ja sen jäsenille myönnettäviin rahallisiin etuuksiin, kuten lapsilisät ja perheavustukset, asumistuet, työttömyys-, työkyvyttömyys- ja vanhuusetuudet tai työssäoloaikaiset etuudet. Niillä voidaan myös täydentää vähimmäiseläkkeitä ja työstä saatavia tuloja. Tämä suositus koskee pääasiassa vähimmäistoimeentuloa eikä vaikuta neuvoston suositukseen sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (9).

| (17) | Vähimmäistoimeentulo on keskeinen osa köyhyyden ja syrjäytymisen torjuntastrategioita, ja se voi toimia automaattisena vakauttajana. Talouskriisin aikana se voi osaltaan tukea kestävää ja osallistavaa elpymistä sekä auttaa lieventämään kotitalouksien tulojen laskua ja hillitsemään köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien määrän kasvua. Työkykyisille tarkoitetun vähimmäistoimeentulon olisi koostuttava työmarkkinoille siirtymistä tai palaamista tukevista riittävistä kannustimista sekä räätälöidystä, oikeasuhteisesta ehdollisuudesta. Samalla vähimmäistoimeentulon olisi muodostettava johdonmukainen kokonaisuus työnteon kannustimien kanssa, jotta vältetään hystereesivaikutukset työmarkkinoilla ja tuetaan työllisyyden korkeaa tasoa, korkeaa työssäkäyntiastetta, kestävää siirtymistä työmarkkinoille ja tulotason nousua. |
| --- | --- |

(17)

Vähimmäistoimeentulo on keskeinen osa köyhyyden ja syrjäytymisen torjuntastrategioita, ja se voi toimia automaattisena vakauttajana. Talouskriisin aikana se voi osaltaan tukea kestävää ja osallistavaa elpymistä sekä auttaa lieventämään kotitalouksien tulojen laskua ja hillitsemään köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien määrän kasvua. Työkykyisille tarkoitetun vähimmäistoimeentulon olisi koostuttava työmarkkinoille siirtymistä tai palaamista tukevista riittävistä kannustimista sekä räätälöidystä, oikeasuhteisesta ehdollisuudesta. Samalla vähimmäistoimeentulon olisi muodostettava johdonmukainen kokonaisuus työnteon kannustimien kanssa, jotta vältetään hystereesivaikutukset työmarkkinoilla ja tuetaan työllisyyden korkeaa tasoa, korkeaa työssäkäyntiastetta, kestävää siirtymistä työmarkkinoille ja tulotason nousua.

| (18) | Luontoisetuuksilla voidaan täydentää rahallisia etuuksia, sillä ne helpottavat pääsyä tiettyihin palveluihin, kuten varhaiskasvatuspalveluihin eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (10) mukaisesti, terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon, sosiaaliseen asuntotarjontaan, työllisyyteen ja koulutukseen liittyviin palveluihin sekä peruspalveluihin. Tällaisten luontoisetuuksien tarjoaminen voi auttaa toimeentulotuen riittävyyttä koskevan arvioinnin suhteuttamisessa. Toimeentulotuen riittävyyttä arvioitaessa voidaan ottaa huomioon tietyt, vähävaraisille henkilöille kohdennettujen järjestelmien kautta tarjottavat ja yleistä kulutusta tukevat luontoisedut (esimerkiksi ruokasetelit tai suoraan asumiseen liittyvien kustannusten korvaaminen, mukaan lukien matalammat energian hinnat), jos nämä etuudet parantavat suoraan vähimmäistoimeentulotuen saajien tulotilannetta. |
| --- | --- |

(18)

Luontoisetuuksilla voidaan täydentää rahallisia etuuksia, sillä ne helpottavat pääsyä tiettyihin palveluihin, kuten varhaiskasvatuspalveluihin eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (10) mukaisesti, terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon, sosiaaliseen asuntotarjontaan, työllisyyteen ja koulutukseen liittyviin palveluihin sekä peruspalveluihin. Tällaisten luontoisetuuksien tarjoaminen voi auttaa toimeentulotuen riittävyyttä koskevan arvioinnin suhteuttamisessa. Toimeentulotuen riittävyyttä arvioitaessa voidaan ottaa huomioon tietyt, vähävaraisille henkilöille kohdennettujen järjestelmien kautta tarjottavat ja yleistä kulutusta tukevat luontoisedut (esimerkiksi ruokasetelit tai suoraan asumiseen liittyvien kustannusten korvaaminen, mukaan lukien matalammat energian hinnat), jos nämä etuudet parantavat suoraan vähimmäistoimeentulotuen saajien tulotilannetta.

| (19) | Tehostamalla yhdennettyjen, vahvojen sosiaalisten turvaverkkojen täytäntöönpanoa voidaan parantaa työmarkkinoilta kauimpana olevien osalta aikaan saatavia sosiaalisia ja terveyteen liittyviä tuloksia, mutta myös tuottaa unionille pysyviä sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä, edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä parantaa yhteiskuntien oikeudenmukaisuutta, yhtenäisyyttä ja häiriönsietokykyä. Tarvitaan jatkuvia ponnisteluja, jotta voidaan parantaa pienituloisten pääsyä vakuutukseen perustuvien sosiaaliturvajärjestelmien piiriin ja auttaa heitä toteuttamaan sosiaalista suojelua koskevia oikeuksiaan, erityisesti helpottamalla laadukkaan työpaikan löytymistä, sekä koordinoida toimeentulotuen tarjoamista järjestelmien puitteissa. Kyseisten sosiaalisten turvaverkkojen avulla olisi myös parannettava köyhyydessä elävien mahdollisuuksia saada terveydenhuoltoa ja terveellistä ruokaa. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä parantamaan sosiaalisen suojelun järjestelmiensä tehokkuutta ja vaikuttavuutta kokonaisuudessaan, myös työmarkkinoille pääsyä tukemalla, jotta ihmiset eivät pitkällä aikavälillä ajautuisi köyhyyteen tai joutuisi turvautumaan vähimmäistoimeentuloon. |
| --- | --- |

(19)

Tehostamalla yhdennettyjen, vahvojen sosiaalisten turvaverkkojen täytäntöönpanoa voidaan parantaa työmarkkinoilta kauimpana olevien osalta aikaan saatavia sosiaalisia ja terveyteen liittyviä tuloksia, mutta myös tuottaa unionille pysyviä sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä, edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä parantaa yhteiskuntien oikeudenmukaisuutta, yhtenäisyyttä ja häiriönsietokykyä. Tarvitaan jatkuvia ponnisteluja, jotta voidaan parantaa pienituloisten pääsyä vakuutukseen perustuvien sosiaaliturvajärjestelmien piiriin ja auttaa heitä toteuttamaan sosiaalista suojelua koskevia oikeuksiaan, erityisesti helpottamalla laadukkaan työpaikan löytymistä, sekä koordinoida toimeentulotuen tarjoamista järjestelmien puitteissa. Kyseisten sosiaalisten turvaverkkojen avulla olisi myös parannettava köyhyydessä elävien mahdollisuuksia saada terveydenhuoltoa ja terveellistä ruokaa. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä parantamaan sosiaalisen suojelun järjestelmiensä tehokkuutta ja vaikuttavuutta kokonaisuudessaan, myös työmarkkinoille pääsyä tukemalla, jotta ihmiset eivät pitkällä aikavälillä ajautuisi köyhyyteen tai joutuisi turvautumaan vähimmäistoimeentuloon.

| (20) | Vaikka kaikissa jäsenvaltioissa on käytössä sosiaalisia turvaverkkoja, niiden saatavuuden ja riittävyyden parantamisessa on edistytty epätasaisesti. Sosiaalisten turvaverkkojen muoto vaihtelee jäsenvaltioittain, mikä heijastaa erilaisia kansallisia perinteitä ja sosiaalisen suojelun järjestelmien yleistä rakennetta sekä rahallisten ja luontoisetuuksien välistä vuorovaikutusta. Edellä mainituista seikoista huolimatta haasteet jäsenvaltioissa ovat samankaltaisia. Vaikka lähentymistä on tapahtunut jonkin verran, tähän mennessä hyväksytyt uudistukset eivät ole aina olleet riittäviä tai niiden täytäntöönpano on ollut hidasta, kuten eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen asiaa koskevien maakohtaisten suositusten pysyvyys osoittaa. Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa toivotaan tukea jäsenvaltioiden uudistuksille ja investoinneille niiden sosiaalisen suojelun järjestelmien toimivuuden, muodon ja häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi, muun muassa parantamalla vähimmäistoimeentulon rakennetta ja varmistamalla sen riittävyyden ja kattavuuden ylöspäin tapahtuva lähentyminen. Useissa investoinneissa päähuomio on myös energiaköyhyyden torjumisessa ja siinä, että parannetaan haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien mahdollisuuksia käyttää peruspalveluja. |
| --- | --- |

(20)

Vaikka kaikissa jäsenvaltioissa on käytössä sosiaalisia turvaverkkoja, niiden saatavuuden ja riittävyyden parantamisessa on edistytty epätasaisesti. Sosiaalisten turvaverkkojen muoto vaihtelee jäsenvaltioittain, mikä heijastaa erilaisia kansallisia perinteitä ja sosiaalisen suojelun järjestelmien yleistä rakennetta sekä rahallisten ja luontoisetuuksien välistä vuorovaikutusta. Edellä mainituista seikoista huolimatta haasteet jäsenvaltioissa ovat samankaltaisia. Vaikka lähentymistä on tapahtunut jonkin verran, tähän mennessä hyväksytyt uudistukset eivät ole aina olleet riittäviä tai niiden täytäntöönpano on ollut hidasta, kuten eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen asiaa koskevien maakohtaisten suositusten pysyvyys osoittaa. Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa toivotaan tukea jäsenvaltioiden uudistuksille ja investoinneille niiden sosiaalisen suojelun järjestelmien toimivuuden, muodon ja häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi, muun muassa parantamalla vähimmäistoimeentulon rakennetta ja varmistamalla sen riittävyyden ja kattavuuden ylöspäin tapahtuva lähentyminen. Useissa investoinneissa päähuomio on myös energiaköyhyyden torjumisessa ja siinä, että parannetaan haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien mahdollisuuksia käyttää peruspalveluja.

| (21) | Toimeentulotukea pidetään riittävänä, kun se takaa ihmisarvoisen elämän kaikissa elämänvaiheissa. Kokonaistoimeentulotuen riittävyyden varmistamiseksi tarvitaan toimiva, läpinäkyvä menetelmä, jolla vähimmäistoimeentulotuen määrä vahvistetaan ja sitä arvioidaan säännöllisin väliajoin ja tarvittaessa mukautetaan vuosittain, asiaankuuluvien indikaattoreiden perusteella ja kotitalouksien erityistarpeet huomioon ottaen. Riittävyyden arvioinnissa voidaan käyttää apuna viitearvoja, kuten kansallista köyhyysriskirajaa tai menetelmiä, jotka perustuvat tietyssä jäsenvaltiossa tai tietyllä alueella vallitsevien elinkustannusten ja vähävaraisten henkilöiden tarpeiden pohjalta kansallisesti määriteltyyn tavara- ja palvelukoriin. Riittävyyttä voidaan myös verrata työstä saataviin tuloihin, kuten pienipalkkaisten tai vähimmäispalkkaa saavien tuloihin, noudattaen samalla köyhyysriskirajaa tai turvaamalla elinkustannusten kattaminen ja vähävaraisten henkilöiden tarpeet. Vaikka on selvää, että työstä saatavien tulojen olisi (vähimmäispalkkatasolla) oltava etuuksista saatavia tuloja suuremmat, ei ole näyttöä siitä, että etuuksilla olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia vähimmäistoimeentulotukea saavien henkilöiden keskimääräiseen todennäköisyyteen löytää työpaikka. Koska toimeentulotuen riittävyydessä on eroja eri maiden välillä, jäsenvaltioiden olisi saavutettava riittävä kokonaistoimeentulotuen taso vähitellen. Jäsenvaltioiden olisi vähimmäistoimeentulotasoa määritellessään ja mukauttaessaan otettava huomioon inflaatio (erityisesti elintarvikkeiden ja energian inflaatio), elinkustannusten nousu ja palkkakehitys. |
| --- | --- |

(21)

Toimeentulotukea pidetään riittävänä, kun se takaa ihmisarvoisen elämän kaikissa elämänvaiheissa. Kokonaistoimeentulotuen riittävyyden varmistamiseksi tarvitaan toimiva, läpinäkyvä menetelmä, jolla vähimmäistoimeentulotuen määrä vahvistetaan ja sitä arvioidaan säännöllisin väliajoin ja tarvittaessa mukautetaan vuosittain, asiaankuuluvien indikaattoreiden perusteella ja kotitalouksien erityistarpeet huomioon ottaen. Riittävyyden arvioinnissa voidaan käyttää apuna viitearvoja, kuten kansallista köyhyysriskirajaa tai menetelmiä, jotka perustuvat tietyssä jäsenvaltiossa tai tietyllä alueella vallitsevien elinkustannusten ja vähävaraisten henkilöiden tarpeiden pohjalta kansallisesti määriteltyyn tavara- ja palvelukoriin. Riittävyyttä voidaan myös verrata työstä saataviin tuloihin, kuten pienipalkkaisten tai vähimmäispalkkaa saavien tuloihin, noudattaen samalla köyhyysriskirajaa tai turvaamalla elinkustannusten kattaminen ja vähävaraisten henkilöiden tarpeet. Vaikka on selvää, että työstä saatavien tulojen olisi (vähimmäispalkkatasolla) oltava etuuksista saatavia tuloja suuremmat, ei ole näyttöä siitä, että etuuksilla olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia vähimmäistoimeentulotukea saavien henkilöiden keskimääräiseen todennäköisyyteen löytää työpaikka. Koska toimeentulotuen riittävyydessä on eroja eri maiden välillä, jäsenvaltioiden olisi saavutettava riittävä kokonaistoimeentulotuen taso vähitellen. Jäsenvaltioiden olisi vähimmäistoimeentulotasoa määritellessään ja mukauttaessaan otettava huomioon inflaatio (erityisesti elintarvikkeiden ja energian inflaatio), elinkustannusten nousu ja palkkakehitys.

| (22) | Vähimmäistoimeentuloa koskevat kelpoisuusperusteet voivat estää tiettyjä ryhmiä saamasta etuuksia. Lapset kuuluvat periaatteessa tuen piiriin osana kotitaloutta. Hakijoille asetettu 18 vuotta korkeampi ikäraja saattaa kuitenkin rajoittaa nuorten aikuisten mahdollisuuksia saada tukea. Laillisen oleskelun vähimmäiskestoon liittyvät rajoitukset voivat vähentää ulkomaalaisten mahdollisuuksia saada tukea, kun taas vakituisen osoitteen puuttuminen vaikeuttaa asunnottomien tai köyhillä alueilla (esimerkiksi romanien asuinalueilla) asuvien henkilöiden vähimmäistoimeentulon saantia. Vaikka tarveharkinta on olennainen tekijä vähimmäistoimeentulon asianmukaisen kohdentamisen varmistamiseksi, kattavuus voi jäädä riittämättömäksi myös, jos tulojen ja varallisuuden kokonaismäärää koskeva kynnysarvo asetetaan tarveharkinnassa kovin alhaiselle tasolle, jolloin jopa osa köyhistä kotitalouksista voidaan sulkea vähimmäistoimeentulon ulkopuolelle. Vähimmäistoimeentulon saantia koskevien syrjimättömien kriteerien käyttöönotto ei vaikuta unionin oikeudessa, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/38/EY (11), säädettyihin tai sallittuihin poikkeuksiin yhdenvertaisesta kohtelusta. |
| --- | --- |

(22)

Vähimmäistoimeentuloa koskevat kelpoisuusperusteet voivat estää tiettyjä ryhmiä saamasta etuuksia. Lapset kuuluvat periaatteessa tuen piiriin osana kotitaloutta. Hakijoille asetettu 18 vuotta korkeampi ikäraja saattaa kuitenkin rajoittaa nuorten aikuisten mahdollisuuksia saada tukea. Laillisen oleskelun vähimmäiskestoon liittyvät rajoitukset voivat vähentää ulkomaalaisten mahdollisuuksia saada tukea, kun taas vakituisen osoitteen puuttuminen vaikeuttaa asunnottomien tai köyhillä alueilla (esimerkiksi romanien asuinalueilla) asuvien henkilöiden vähimmäistoimeentulon saantia. Vaikka tarveharkinta on olennainen tekijä vähimmäistoimeentulon asianmukaisen kohdentamisen varmistamiseksi, kattavuus voi jäädä riittämättömäksi myös, jos tulojen ja varallisuuden kokonaismäärää koskeva kynnysarvo asetetaan tarveharkinnassa kovin alhaiselle tasolle, jolloin jopa osa köyhistä kotitalouksista voidaan sulkea vähimmäistoimeentulon ulkopuolelle. Vähimmäistoimeentulon saantia koskevien syrjimättömien kriteerien käyttöönotto ei vaikuta unionin oikeudessa, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/38/EY (11), säädettyihin tai sallittuihin poikkeuksiin yhdenvertaisesta kohtelusta.

| (23) | Vähimmäistoimeentulon kattavuuden puutteet olisi korjattava ja kattavuuden jatkuvuus eri elämänvaiheissa varmistettava ottamalla käyttöön läpinäkyvät ja syrjimättömät perusteet vähimmäistoimeentulon maksamiselle. Ikä, vakituisen osoitteen puuttuminen tai kohtuuttoman pitkä laillisen oleskelun kestoa koskeva vaatimus eivät saisi olla esteenä vähimmäistoimeentulon saamiselle. Tarveharkinnassa otetaan yleensä huomioon erityyppiset tulot (kuten työtulot tai jo myönnetyt etuudet) ja tietyt varat (kuten omaisuus). Tarveharkinnan kynnysarvojen ja tarveharkinnan ulkopuolelle jätettävien tulojen ja varojen olisi oltava sellaiset, että ne antavat mahdollisuuden ihmisarvoiseen elämään erityyppisissä ja -kokoisissa kotitalouksissa tietyssä jäsenvaltiossa. Vähäisiä työtuloja (kuten kertaluonteisia tai epäsäännöllisiä tuloja) olisi käsiteltävä tarveharkinnassa oikeasuhtaisesti siten, että työnteon kannustimet turvataan työkykyisille, mutta hakijoita ei estetä saamasta (mahdollisesti pienempiä) etuuksia. Oikeus saada vähimmäistoimeentuloa on myönnettävä nopeasti ja ilman aiheetonta viivytystä, ja sen olisi oltava rajoittamaton edellyttäen, että hakijat täyttävät edelleen kelpoisuusperusteet ja erityiset ehdot määräajoin tehtävissä tarkastuksissa. Suunniteltu 30 päivän määräaika hakemuksen käsittelylle sen jättämisestä alkaen voidaan keskeyttää, jos on tarpeen vahvistaa kaikki tosiseikat, edellyttäen, että vähävaraiset henkilöt saavat mahdollisuuksien mukaan asianmukaista väliaikaista tukea. |
| --- | --- |

(23)

Vähimmäistoimeentulon kattavuuden puutteet olisi korjattava ja kattavuuden jatkuvuus eri elämänvaiheissa varmistettava ottamalla käyttöön läpinäkyvät ja syrjimättömät perusteet vähimmäistoimeentulon maksamiselle. Ikä, vakituisen osoitteen puuttuminen tai kohtuuttoman pitkä laillisen oleskelun kestoa koskeva vaatimus eivät saisi olla esteenä vähimmäistoimeentulon saamiselle. Tarveharkinnassa otetaan yleensä huomioon erityyppiset tulot (kuten työtulot tai jo myönnetyt etuudet) ja tietyt varat (kuten omaisuus). Tarveharkinnan kynnysarvojen ja tarveharkinnan ulkopuolelle jätettävien tulojen ja varojen olisi oltava sellaiset, että ne antavat mahdollisuuden ihmisarvoiseen elämään erityyppisissä ja -kokoisissa kotitalouksissa tietyssä jäsenvaltiossa. Vähäisiä työtuloja (kuten kertaluonteisia tai epäsäännöllisiä tuloja) olisi käsiteltävä tarveharkinnassa oikeasuhtaisesti siten, että työnteon kannustimet turvataan työkykyisille, mutta hakijoita ei estetä saamasta (mahdollisesti pienempiä) etuuksia. Oikeus saada vähimmäistoimeentuloa on myönnettävä nopeasti ja ilman aiheetonta viivytystä, ja sen olisi oltava rajoittamaton edellyttäen, että hakijat täyttävät edelleen kelpoisuusperusteet ja erityiset ehdot määräajoin tehtävissä tarkastuksissa. Suunniteltu 30 päivän määräaika hakemuksen käsittelylle sen jättämisestä alkaen voidaan keskeyttää, jos on tarpeen vahvistaa kaikki tosiseikat, edellyttäen, että vähävaraiset henkilöt saavat mahdollisuuksien mukaan asianmukaista väliaikaista tukea.

| (24) | Talouden laskusuhdanteiden ja useiden erilaisten kriisitilanteiden aikana vähimmäistoimeentulon joustavuudella, muun muassa tilapäisesti yksinkertaistetuilla myöntämisperusteilla, lievennetyillä kelpoisuusperusteilla tai pidennetyllä etuuksien kestolla, voi olla suuri merkitys kielteisten sosiaalisten seurausten lieventämisessä ja talouden vakauttamisessa. Julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joilla pikemminkin alennetaan suojelun tasoa kuin tehostetaan järjestelmiä, olisi käytettävä vain viimeisenä keinona, ja niiden yhteydessä olisi toteutettava jakaumavaikutusten arviointi, jotta voidaan lieventää kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; suojelun tason olisi joka tapauksessa pysyttävä riittävänä. |
| --- | --- |

(24)

Talouden laskusuhdanteiden ja useiden erilaisten kriisitilanteiden aikana vähimmäistoimeentulon joustavuudella, muun muassa tilapäisesti yksinkertaistetuilla myöntämisperusteilla, lievennetyillä kelpoisuusperusteilla tai pidennetyllä etuuksien kestolla, voi olla suuri merkitys kielteisten sosiaalisten seurausten lieventämisessä ja talouden vakauttamisessa. Julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joilla pikemminkin alennetaan suojelun tasoa kuin tehostetaan järjestelmiä, olisi käytettävä vain viimeisenä keinona, ja niiden yhteydessä olisi toteutettava jakaumavaikutusten arviointi, jotta voidaan lieventää kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; suojelun tason olisi joka tapauksessa pysyttävä riittävänä.

| (25) | Kohtuuton hallinnollinen taakka, tietämättömyys tai leimautumisen tai syrjinnän pelko voivat johtaa siihen, että vähimmäistoimeentuloon oikeutetut jättävät sen hakematta. Vähimmäistoimeentulon käyttöastetta voidaan parantaa estämällä järjestelmien pirstoutumista, varmistamalla hakumenettelyjen yleinen saatavuus ja yksinkertaisuus sekä tarjoamalla hallinnollista tukea mahdollisille hakijoille. Tarvitaan myös lisää toimia, jotta vähimmäistoimeentulon käyttöastetta saataisiin kasvatettua myös yhden vanhemman kotitalouksissa, joissa ainoa vanhempi on yleensä nainen. Lisäksi ennakoivilla toimilla on tietosuojasääntöjä noudattaen pyrittävä tavoittamaan erityisesti sosiaalisesti heikossa asemassa olevia alueita ja syrjäytyneimpiä kotitalouksia, myös romaneita. Myös digitaalisten välineiden heikko saatavuus tai puutteet niiden käytön edellyttämissä taidoissa voivat esimerkiksi vammaisilla henkilöillä olla esteenä vähimmäistoimeentulon tosiasialliselle saatavuudelle. Asiaa koskevien tietojen säännöllinen seuranta ja analysointi voivat auttaa ymmärtämään vähimmäistoimeentulon alhaisen käyttöasteen syitä ja kehittämään poliittisia toimia. |
| --- | --- |

(25)

Kohtuuton hallinnollinen taakka, tietämättömyys tai leimautumisen tai syrjinnän pelko voivat johtaa siihen, että vähimmäistoimeentuloon oikeutetut jättävät sen hakematta. Vähimmäistoimeentulon käyttöastetta voidaan parantaa estämällä järjestelmien pirstoutumista, varmistamalla hakumenettelyjen yleinen saatavuus ja yksinkertaisuus sekä tarjoamalla hallinnollista tukea mahdollisille hakijoille. Tarvitaan myös lisää toimia, jotta vähimmäistoimeentulon käyttöastetta saataisiin kasvatettua myös yhden vanhemman kotitalouksissa, joissa ainoa vanhempi on yleensä nainen. Lisäksi ennakoivilla toimilla on tietosuojasääntöjä noudattaen pyrittävä tavoittamaan erityisesti sosiaalisesti heikossa asemassa olevia alueita ja syrjäytyneimpiä kotitalouksia, myös romaneita. Myös digitaalisten välineiden heikko saatavuus tai puutteet niiden käytön edellyttämissä taidoissa voivat esimerkiksi vammaisilla henkilöillä olla esteenä vähimmäistoimeentulon tosiasialliselle saatavuudelle. Asiaa koskevien tietojen säännöllinen seuranta ja analysointi voivat auttaa ymmärtämään vähimmäistoimeentulon alhaisen käyttöasteen syitä ja kehittämään poliittisia toimia.

| (26) | Kun tarveharkinta tehdään kotitalouksien tasolla, siinä ei useinkaan oteta huomioon yksilöiden asemaa kotitaloudessa, perheen tulojen mahdollista epätasaista jakautumista tai pyrkimystä taloudelliseen itsenäisyyteen. Kyse on etenkin naisten asemasta, koska heillä on todennäköisemmin pienemmät tulot, alhaisempi palkka ja enemmän hoitovastuuta. Kansallisen oikeuden tai käytännön mukaiset ratkaisut, joiden avulla yksittäisille kotitalouden jäsenille voidaan tarjota heidän oma osuutensa toimeentulotuesta, voivat edistää sukupuolten tasa-arvoa sekä naisten, nuorten aikuisten ja vammaisten henkilöiden taloudellista riippumattomuutta ja toimeentuloturvaa ilman, että tarveharkintakäytäntöä tarvitsee välttämättä muuttaa tai kotitalouden saamien etuuksien kokonaismäärää nostaa. |
| --- | --- |

(26)

Kun tarveharkinta tehdään kotitalouksien tasolla, siinä ei useinkaan oteta huomioon yksilöiden asemaa kotitaloudessa, perheen tulojen mahdollista epätasaista jakautumista tai pyrkimystä taloudelliseen itsenäisyyteen. Kyse on etenkin naisten asemasta, koska heillä on todennäköisemmin pienemmät tulot, alhaisempi palkka ja enemmän hoitovastuuta. Kansallisen oikeuden tai käytännön mukaiset ratkaisut, joiden avulla yksittäisille kotitalouden jäsenille voidaan tarjota heidän oma osuutensa toimeentulotuesta, voivat edistää sukupuolten tasa-arvoa sekä naisten, nuorten aikuisten ja vammaisten henkilöiden taloudellista riippumattomuutta ja toimeentuloturvaa ilman, että tarveharkintakäytäntöä tarvitsee välttämättä muuttaa tai kotitalouden saamien etuuksien kokonaismäärää nostaa.

| (27) | On tärkeää vahvistaa osallisuutta edistäviä, kaikille avoimia työmarkkinoita, jotta voidaan vähentää pitkäaikaista riippuvuutta toimeentulotuesta. Aktivointivaatimuksilla ja aktiivisella työvoimapolitiikalla voidaan kannustaa hakemaan aktiivisemmin töitä ja hyväksymään useammin työtarjouksia, kun aktivointivaatimuksiin sisältyy tukipalveluja, kuten neuvontaa, valmennusta ja työnhaussa avustamista, sekä toimenpiteitä, joilla varmistetaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen. Neuvoston 30 päivänä lokakuuta 2020 antaman suosituksen ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” mukaisesti erityistä huomiota olisi kiinnitettävä köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa oleviin, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin, jäljempänä ’NEET-nuoret’ (12) ja heidät olisi saatava palaamaan koulutukseen tai työmarkkinoille mahdollisimman nopeasti, kun taas toimeentulotuen saaminen olisi kytkettävä erityisen voimakkaisiin aktivointitoimenpiteisiin. Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan komission strategian 2021–2030 (13) mukaisesti erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös vammaisten henkilöiden tarpeisiin. Työelämään siirtymistä voidaan kaikissa ikäryhmissä tukea tarjoamalla täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia sekä erityistarpeita vastaavaa yksilöllistä tukea ja ohjausta, varmistamalla laadukkaat työpaikat ja edistämällä työssä pysymistä ja uralla etenemistä. Verotus- ja etuusjärjestelmistä johtuvien kannustimien ja pidäkkeiden säännöllinen tarkistaminen, toimeentulotuen maksun vähittäinen lopettaminen työhön siirtymisen yhteydessä tai mahdollisuus saada toimeentuloa ja ansioita yhtä aikaa voivat lisätä kotitalouden käytettävissä olevia tuloja, mikä osaltaan parantaa työnteon kannattavuutta, vähentää työssäkäyvien köyhyyttä ja kannustaa viralliseen työhön. Samaan aikaan työssäoloaikaiset etuudet on suunniteltava huolellisesti, jotta vältetään matalapalkkaloukut. |
| --- | --- |

(27)

On tärkeää vahvistaa osallisuutta edistäviä, kaikille avoimia työmarkkinoita, jotta voidaan vähentää pitkäaikaista riippuvuutta toimeentulotuesta. Aktivointivaatimuksilla ja aktiivisella työvoimapolitiikalla voidaan kannustaa hakemaan aktiivisemmin töitä ja hyväksymään useammin työtarjouksia, kun aktivointivaatimuksiin sisältyy tukipalveluja, kuten neuvontaa, valmennusta ja työnhaussa avustamista, sekä toimenpiteitä, joilla varmistetaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen. Neuvoston 30 päivänä lokakuuta 2020 antaman suosituksen ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” mukaisesti erityistä huomiota olisi kiinnitettävä köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa oleviin, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin, jäljempänä ’NEET-nuoret’ (12) ja heidät olisi saatava palaamaan koulutukseen tai työmarkkinoille mahdollisimman nopeasti, kun taas toimeentulotuen saaminen olisi kytkettävä erityisen voimakkaisiin aktivointitoimenpiteisiin. Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan komission strategian 2021–2030 (13) mukaisesti erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös vammaisten henkilöiden tarpeisiin. Työelämään siirtymistä voidaan kaikissa ikäryhmissä tukea tarjoamalla täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia sekä erityistarpeita vastaavaa yksilöllistä tukea ja ohjausta, varmistamalla laadukkaat työpaikat ja edistämällä työssä pysymistä ja uralla etenemistä. Verotus- ja etuusjärjestelmistä johtuvien kannustimien ja pidäkkeiden säännöllinen tarkistaminen, toimeentulotuen maksun vähittäinen lopettaminen työhön siirtymisen yhteydessä tai mahdollisuus saada toimeentuloa ja ansioita yhtä aikaa voivat lisätä kotitalouden käytettävissä olevia tuloja, mikä osaltaan parantaa työnteon kannattavuutta, vähentää työssäkäyvien köyhyyttä ja kannustaa viralliseen työhön. Samaan aikaan työssäoloaikaiset etuudet on suunniteltava huolellisesti, jotta vältetään matalapalkkaloukut.

| (28) | Työskentely yhteisötaloudessa voisi olla ponnahduslauta kohti laajempia työmarkkinoita. Työelämään siirtymisen helpottamista olisi tuettava tarjoamalla työnantajille tarkoitukseen suunniteltuja toimenpiteitä ja tarvittaessa kohdennettuja taloudellisia kannustimia. |
| --- | --- |

(28)

Työskentely yhteisötaloudessa voisi olla ponnahduslauta kohti laajempia työmarkkinoita. Työelämään siirtymisen helpottamista olisi tuettava tarjoamalla työnantajille tarkoitukseen suunniteltuja toimenpiteitä ja tarvittaessa kohdennettuja taloudellisia kannustimia.

| (29) | Myös sosiaalista osallisuutta edistävät palvelut, kuten sosiaalityö, neuvonta, valmennus, ohjaus, psykologinen tuki ja erilaiset kuntoutusohjelmat, sekä toimenpiteet, joilla helpotetaan yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien muiden palvelujen tai peruspalvelujen saatavuutta, ovat välttämättömiä, jotta voidaan rakentaa vahvoja sosiaalisia turvaverkkoja. Ponnisteluja olisi myös jatkettava, jotta voidaan parantaa palvelujen laatua sosiaalisen suojelun komitean kehittämän Euroopan vapaaehtoisen sosiaalipalvelujen laatukehyksen (14) mukaisesti ja varmistaa peruspalvelujen jatkuva saatavuus. Olisi myös tehostettava toimenpiteitä, joilla puututaan palvelujen yhdenvertaista ja yleistä saatavuutta haittaaviin taloudellisiin ja muihin esteisiin. |
| --- | --- |

(29)

Myös sosiaalista osallisuutta edistävät palvelut, kuten sosiaalityö, neuvonta, valmennus, ohjaus, psykologinen tuki ja erilaiset kuntoutusohjelmat, sekä toimenpiteet, joilla helpotetaan yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien muiden palvelujen tai peruspalvelujen saatavuutta, ovat välttämättömiä, jotta voidaan rakentaa vahvoja sosiaalisia turvaverkkoja. Ponnisteluja olisi myös jatkettava, jotta voidaan parantaa palvelujen laatua sosiaalisen suojelun komitean kehittämän Euroopan vapaaehtoisen sosiaalipalvelujen laatukehyksen (14) mukaisesti ja varmistaa peruspalvelujen jatkuva saatavuus. Olisi myös tehostettava toimenpiteitä, joilla puututaan palvelujen yhdenvertaista ja yleistä saatavuutta haittaaviin taloudellisiin ja muihin esteisiin.

| (30) | Kun vähävaraisille henkilöille tarjotaan yksilöllisempää tukea heidän itsensä ja heidän kotitalouksiensa monitahoisten tarpeiden tunnistamiseksi ja niihin vastaamiseksi, voidaan merkittävästi edistää näiden henkilöiden onnistunutta sosiaalista ja taloudellista integroitumista. Tarvearviointi on ennakkoedellytys sille, että voidaan laatia räätälöity, osallisuutta edistävä suunnitelma, joka kattaa yksittäisen kotitalouden vähävaraiset henkilöt (yksin tai yhdessä) ja jossa määritellään tarvittavan tuen tyyppi ja sovitut tavoitteet. Tukeen olisi sisällyttävä sopivasti jaksotettuja sosiaalista osallisuutta edistäviä toimenpiteitä tai aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon yksilöllinen tilanne ja valmius työntekoon, ja samalla olisi varmistettava tasapaino positiivisten kannustimien ja aktivointivaatimusten välillä. Myös pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille 15 päivänä helmikuuta 2016 annetun neuvoston suosituksen (15) mukaiset työllistymissopimukset voivat palvella tätä tarkoitusta, ja niitä voidaan tarvittaessa mukauttaa vastaavasti. |
| --- | --- |

(30)

Kun vähävaraisille henkilöille tarjotaan yksilöllisempää tukea heidän itsensä ja heidän kotitalouksiensa monitahoisten tarpeiden tunnistamiseksi ja niihin vastaamiseksi, voidaan merkittävästi edistää näiden henkilöiden onnistunutta sosiaalista ja taloudellista integroitumista. Tarvearviointi on ennakkoedellytys sille, että voidaan laatia räätälöity, osallisuutta edistävä suunnitelma, joka kattaa yksittäisen kotitalouden vähävaraiset henkilöt (yksin tai yhdessä) ja jossa määritellään tarvittavan tuen tyyppi ja sovitut tavoitteet. Tukeen olisi sisällyttävä sopivasti jaksotettuja sosiaalista osallisuutta edistäviä toimenpiteitä tai aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon yksilöllinen tilanne ja valmius työntekoon, ja samalla olisi varmistettava tasapaino positiivisten kannustimien ja aktivointivaatimusten välillä. Myös pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille 15 päivänä helmikuuta 2016 annetun neuvoston suosituksen (15) mukaiset työllistymissopimukset voivat palvella tätä tarkoitusta, ja niitä voidaan tarvittaessa mukauttaa vastaavasti.

| (31) | Toimivat hallintomekanismit ovat avainasemassa vahvojen sosiaalisten turvaverkkojen luomisessa. Etuuksien ja palvelujen tarjonnan hallinnoinnissa olisi hyödynnettävä digitaalisen siirtymän tarjoamia välineitä ja samalla torjuttava digitaalisesta kuilusta johtuvaa syrjäytymistä. Olisi pyrittävä varmistamaan nykyisten järjestelmien ja etuuksien tiivis koordinointi ja yhdenmukaistaminen sekä niiden yhteensovittaminen muiden politiikkojen kanssa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kaikkien mukana olevien laitosten toiminnallisten valmiuksien vahvistamiseen. Yhtenäisemmän tuen tarjoamista helpotetaan eri hallinto- ja palvelutasojen välisellä tiedonvaihdolla ja tiiviimmällä yhteistyöllä, muun muassa laatimalla asiasta virallisia sopimuksia tai perustamalla keskitettyjä asiointipisteitä. Politiikan vaikutusten luotettava seuranta ja säännöllinen arviointi, joihin kaikki sidosryhmät osallistuvat, voivat parantaa tehokkuutta ja lisätä tietoon perustuvaa päätöksentekoa ja avoimuutta kansallisissa järjestelmissä. |
| --- | --- |

(31)

Toimivat hallintomekanismit ovat avainasemassa vahvojen sosiaalisten turvaverkkojen luomisessa. Etuuksien ja palvelujen tarjonnan hallinnoinnissa olisi hyödynnettävä digitaalisen siirtymän tarjoamia välineitä ja samalla torjuttava digitaalisesta kuilusta johtuvaa syrjäytymistä. Olisi pyrittävä varmistamaan nykyisten järjestelmien ja etuuksien tiivis koordinointi ja yhdenmukaistaminen sekä niiden yhteensovittaminen muiden politiikkojen kanssa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kaikkien mukana olevien laitosten toiminnallisten valmiuksien vahvistamiseen. Yhtenäisemmän tuen tarjoamista helpotetaan eri hallinto- ja palvelutasojen välisellä tiedonvaihdolla ja tiiviimmällä yhteistyöllä, muun muassa laatimalla asiasta virallisia sopimuksia tai perustamalla keskitettyjä asiointipisteitä. Politiikan vaikutusten luotettava seuranta ja säännöllinen arviointi, joihin kaikki sidosryhmät osallistuvat, voivat parantaa tehokkuutta ja lisätä tietoon perustuvaa päätöksentekoa ja avoimuutta kansallisissa järjestelmissä.

| (32) | Kansalaisjärjestöillä on usein tärkeä täydentävä rooli köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. Niiden kohdennetuilla toimilla voidaan tukea viranomaisia osallisuutta edistävien ja aktivointia koskevien toimintapolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Kansalaisjärjestöt tarjoavat sekä aineellista että psykososiaalista tukea kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ja edistävät näin ihmisarvon palauttamista ja sosiaalista osallisuutta sekä tarjoavat ohjausta työkykyisille työelämään pääsemiseksi. |
| --- | --- |

(32)

Kansalaisjärjestöillä on usein tärkeä täydentävä rooli köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. Niiden kohdennetuilla toimilla voidaan tukea viranomaisia osallisuutta edistävien ja aktivointia koskevien toimintapolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Kansalaisjärjestöt tarjoavat sekä aineellista että psykososiaalista tukea kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ja edistävät näin ihmisarvon palauttamista ja sosiaalista osallisuutta sekä tarjoavat ohjausta työkykyisille työelämään pääsemiseksi.

| (33) | Jäsenvaltioita olisi tuettava kansallisten uudistusten suunnittelussa ja täytäntöönpanossa unionin tasolla tapahtuvan keskinäisen oppimisen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon avulla sekä laatimalla analyysejä, jotta voidaan kehittää edelleen vähimmäistoimeentuloa koskevaa unionin vertailuanalyysikehystä, muun muassa parantamalla asiaa koskevien indikaattoreiden saatavuutta ja vertailukelpoisuutta sekä tietojen säännönmukaisuutta. |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltioita olisi tuettava kansallisten uudistusten suunnittelussa ja täytäntöönpanossa unionin tasolla tapahtuvan keskinäisen oppimisen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon avulla sekä laatimalla analyysejä, jotta voidaan kehittää edelleen vähimmäistoimeentuloa koskevaa unionin vertailuanalyysikehystä, muun muassa parantamalla asiaa koskevien indikaattoreiden saatavuutta ja vertailukelpoisuutta sekä tietojen säännönmukaisuutta.

| (34) | Tämän suosituksen täytäntöönpanon tukemiseen on käytettävissä unionin varoja. Kunkin jäsenvaltion olisi osoitettava vähintään 25 prosenttia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (16) perustetun Euroopan sosiaalirahasto plussan varoista sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Myös Euroopan aluekehitysrahastosta ja InvestEU-ohjelmasta voidaan tukea investointeja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavaan sosiaaliseen infrastruktuuriin, kuten sosiaaliseen asuntotarjontaan ja varhaiskasvatukseen, sekä laitteisiin ja laadukkaiden palveluiden saatavuuteen. Teknisen tuen välineestä ja elpymis- ja palautumistukivälineestä tuetaan jo nyt jäsenvaltioita vähimmäistoimeentuloa koskevien rakenneuudistusten suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(34)

Tämän suosituksen täytäntöönpanon tukemiseen on käytettävissä unionin varoja. Kunkin jäsenvaltion olisi osoitettava vähintään 25 prosenttia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (16) perustetun Euroopan sosiaalirahasto plussan varoista sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Myös Euroopan aluekehitysrahastosta ja InvestEU-ohjelmasta voidaan tukea investointeja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavaan sosiaaliseen infrastruktuuriin, kuten sosiaaliseen asuntotarjontaan ja varhaiskasvatukseen, sekä laitteisiin ja laadukkaiden palveluiden saatavuuteen. Teknisen tuen välineestä ja elpymis- ja palautumistukivälineestä tuetaan jo nyt jäsenvaltioita vähimmäistoimeentuloa koskevien rakenneuudistusten suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.

| (35) | Julkisen talouden yleinen kestävyys ja vähimmäistoimeentulon riittävä rahoitus ovat olennaisen tärkeitä häiriönsietokyvyn, tehokkuuden ja vaikuttavuuden kannalta. Tämän suosituksen täytäntöönpano ei saisi merkittävästi haitata jäsenvaltioiden sosiaalisen suojelun järjestelmien rahoituksen tasapainoa. |
| --- | --- |

(35)

Julkisen talouden yleinen kestävyys ja vähimmäistoimeentulon riittävä rahoitus ovat olennaisen tärkeitä häiriönsietokyvyn, tehokkuuden ja vaikuttavuuden kannalta. Tämän suosituksen täytäntöönpano ei saisi merkittävästi haitata jäsenvaltioiden sosiaalisen suojelun järjestelmien rahoituksen tasapainoa.

| (36) | Jakaumavaikutusten arviointi on hyödyllinen väline, jolla kartoitetaan talousarviotoimien ja muiden uudistusten ja investointien vaikutuksia eri tuloryhmiin, myös kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin. Jakaumavaikutusten arvioinnilla voidaan näin ollen edistää verotus- ja etuusuudistusten tehokkaampaa ja vaikuttavampaa suunnittelua ja siten varmistaa, ettei ketään jätetä jälkeen. Komission 28 päivänä syyskuuta 2022 antamassa tiedonannossa ”Jäsenvaltioiden politiikkojen jakaumavaikutusten parempi arviointi” (17) annetaan jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten ne voivat parhaiten sisällyttää jakaumavaikutusten arvioinnin päätöksentekoprosesseihinsa. |
| --- | --- |

(36)

Jakaumavaikutusten arviointi on hyödyllinen väline, jolla kartoitetaan talousarviotoimien ja muiden uudistusten ja investointien vaikutuksia eri tuloryhmiin, myös kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin. Jakaumavaikutusten arvioinnilla voidaan näin ollen edistää verotus- ja etuusuudistusten tehokkaampaa ja vaikuttavampaa suunnittelua ja siten varmistaa, ettei ketään jätetä jälkeen. Komission 28 päivänä syyskuuta 2022 antamassa tiedonannossa ”Jäsenvaltioiden politiikkojen jakaumavaikutusten parempi arviointi” (17) annetaan jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten ne voivat parhaiten sisällyttää jakaumavaikutusten arvioinnin päätöksentekoprosesseihinsa.

| (37) | Tämän suosituksen täytäntöönpano ei voi johtaa voimassa olevassa kansallisessa lainsäädännössä säädetyn tai suosituksen 92/441/ETY mukaisen suojelun heikentämiseen. Jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan käyttöön tässä suositeltuja säännöksiä suotuisampia säännöksiä tai pitämään ne voimassa. |
| --- | --- |

(37)

Tämän suosituksen täytäntöönpano ei voi johtaa voimassa olevassa kansallisessa lainsäädännössä säädetyn tai suosituksen 92/441/ETY mukaisen suojelun heikentämiseen. Jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan käyttöön tässä suositeltuja säännöksiä suotuisampia säännöksiä tai pitämään ne voimassa.

| (38) | Tämä suositus ei rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa määritellä ja organisoida sosiaalisen suojelun järjestelmiään, |
| --- | --- |

(38)

Tämä suositus ei rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa määritellä ja organisoida sosiaalisen suojelun järjestelmiään,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

TAVOITE

| 1) | Jotta varmistettaisiin ihmisarvoisen elämän toteutuminen kaikissa elämänvaiheissa, tällä suosituksella pyritään torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä edistämällä riittävää toimeentulotukea, erityisesti vähimmäistoimeentulon avulla, ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien palvelujen ja peruspalvelujen tosiasiallista saatavuutta vähävaraisille henkilöille sekä tukemalla työkykyisten henkilöiden integroitumista työmarkkinoille aktiiviseen osallisuuteen perustuvan lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

1)

MÄÄRITELMÄT

| 2) | Tässä suosituksessa tarkoitetaan:






  a) | ’vähävaraisilla henkilöillä’ sellaisissa kotitalouksissa eläviä henkilöitä, joissa terveyden ja hyvinvoinnin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään osallistumisen kannalta välttämättömät rahalliset ja aineelliset resurssit ovat riittämättömiä, niitä saadaan epäsäännöllisesti tai niiden saanti on epävarmaa; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

’vähävaraisilla henkilöillä’ sellaisissa kotitalouksissa eläviä henkilöitä, joissa terveyden ja hyvinvoinnin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään osallistumisen kannalta välttämättömät rahalliset ja aineelliset resurssit ovat riittämättömiä, niitä saadaan epäsäännöllisesti tai niiden saanti on epävarmaa;

| b) | ’toimeentulotuella’ kaikenlaisten kotitaloudelle ja sen jäsenille rahana maksettavien etuuksien kokonaismäärää, vähimmäistoimeentuloetuudet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

b)

’toimeentulotuella’ kaikenlaisten kotitaloudelle ja sen jäsenille rahana maksettavien etuuksien kokonaismäärää, vähimmäistoimeentuloetuudet mukaan luettuina;

| c) | ’vähimmäistoimeentulolla’ sosiaalisen suojelun järjestelmien puitteissa vähävaraisille henkilöille viimeisenä keinona tarjottavia, maksuihin perustumattomia ja tarveharkintaisia turvaverkkoja; |
| --- | --- |

c)

’vähimmäistoimeentulolla’ sosiaalisen suojelun järjestelmien puitteissa vähävaraisille henkilöille viimeisenä keinona tarjottavia, maksuihin perustumattomia ja tarveharkintaisia turvaverkkoja;

| d) | ’kattavuudella’ oikeutta kuulua kansallisessa lainsäädännössä määritellyn vähimmäistoimeentulon piiriin; |
| --- | --- |

d)

’kattavuudella’ oikeutta kuulua kansallisessa lainsäädännössä määritellyn vähimmäistoimeentulon piiriin;

| e) | ’käyttöasteella’ vähimmäistoimeentuloa tosiasiallisesti saavien vähävaraisten henkilöiden osuutta niistä, jotka ovat oikeutettuja saamaan vähimmäistoimeentuloa; |
| --- | --- |

e)

’käyttöasteella’ vähimmäistoimeentuloa tosiasiallisesti saavien vähävaraisten henkilöiden osuutta niistä, jotka ovat oikeutettuja saamaan vähimmäistoimeentuloa;

| f) | ’yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavilla palveluilla’ palveluja, joilla vastataan vähävaraisten henkilöiden erityistarpeisiin sen varmistamiseksi, että he pystyvät integroitumaan yhteiskuntaan ja tarvittaessa työmarkkinoille; näihin kuuluvat sosiaalista osallisuutta edistävät palvelut, esimerkiksi sosiaalityö, neuvonta, valmennus, ohjaus, psykologinen tuki, kuntoutus ja muut yleiset yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavat palvelut, mukaan lukien varhaiskasvatus, terveydenhuolto, pitkäaikaishoito, koulutus ja asuminen; |
| --- | --- |

f)

’yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavilla palveluilla’ palveluja, joilla vastataan vähävaraisten henkilöiden erityistarpeisiin sen varmistamiseksi, että he pystyvät integroitumaan yhteiskuntaan ja tarvittaessa työmarkkinoille; näihin kuuluvat sosiaalista osallisuutta edistävät palvelut, esimerkiksi sosiaalityö, neuvonta, valmennus, ohjaus, psykologinen tuki, kuntoutus ja muut yleiset yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavat palvelut, mukaan lukien varhaiskasvatus, terveydenhuolto, pitkäaikaishoito, koulutus ja asuminen;

| g) | ’peruspalveluilla’ palveluja, joihin kuuluvat muun muassa vesihuolto, puhtaanapito, energia, liikenne, rahoituspalvelut ja digitaalinen tietoliikenne; |
| --- | --- |

g)

’peruspalveluilla’ palveluja, joihin kuuluvat muun muassa vesihuolto, puhtaanapito, energia, liikenne, rahoituspalvelut ja digitaalinen tietoliikenne;

| h) | ’tosiasiallisella saatavuudella’ tilannetta, jossa asiaankuuluvia, helposti käytettävissä olevia, kohtuuhintaisia, esteettömiä ja laadukkaita palveluja on oikea-aikaisesti saatavilla, jossa mahdollisilla käyttäjillä on yhtäläiset mahdollisuudet käyttää niitä ja jossa he ovat tietoisia niiden olemassaolosta sekä oikeudesta käyttää niitä; |
| --- | --- |

h)

’tosiasiallisella saatavuudella’ tilannetta, jossa asiaankuuluvia, helposti käytettävissä olevia, kohtuuhintaisia, esteettömiä ja laadukkaita palveluja on oikea-aikaisesti saatavilla, jossa mahdollisilla käyttäjillä on yhtäläiset mahdollisuudet käyttää niitä ja jossa he ovat tietoisia niiden olemassaolosta sekä oikeudesta käyttää niitä;

| i) | ’osallisuutta edistävällä suunnitelmalla’ sopimusta tai sopimusten kokonaisuutta, joka on tehty vähävaraisten henkilöiden kanssa ja jonka tarkoituksena on edistää heidän sosiaalista osallisuuttaan ja, jos he ovat työkykyisiä, heidän integroitumistaan työmarkkinoille. |
| --- | --- |

i)

’osallisuutta edistävällä suunnitelmalla’ sopimusta tai sopimusten kokonaisuutta, joka on tehty vähävaraisten henkilöiden kanssa ja jonka tarkoituksena on edistää heidän sosiaalista osallisuuttaan ja, jos he ovat työkykyisiä, heidän integroitumistaan työmarkkinoille.

TOIMEENTULOTUEN RIITTÄVYYS

| 3) | Suositellaan, että jäsenvaltiot tarjoavat ja tarvittaessa lujittavat vahvoja sosiaalisia turvaverkkoja, joilla varmistetaan ihmisarvoisen elämän toteutuminen kaikissa elämänvaiheissa yhdistämällä riittävä toimeentulotuki – vähimmäistoimeentuloetuuksien ja muiden rahana maksettavien etuuksien muodossa – sekä luontoisetuudet ja turvaamalla yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien palvelujen ja peruspalvelujen tosiasiallinen saatavuus. Luontoisetuuksien tarjoaminen voi tukea vankkaa toimeentulotukea. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Riittävän toimeentulotuen varmistamiseksi suositellaan, että jäsenvaltiot vahvistavat vähimmäistoimeentulon määrän kansallisen oikeuden mukaisesti määritellyllä avoimella ja luotettavalla menetelmällä ja asiaankuuluvien sidosryhmien tuella. On suositeltavaa, että tällaisessa menetelmässä otetaan huomioon yleiset tulonlähteet, kotitalouksien erityistarpeet ja mahdollinen muita heikompi asema, pienipalkkaisten tai vähimmäispalkkaa saavien tulo, elintaso ja ostovoima, hintojen taso ja siihen liittyvät muutokset sekä muut asiaankuuluvat tekijät. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Samalla kun turvataan kannustimet työkykyisten työmarkkinoille siirtymiseen tai palaamiseen ja siellä pysymiseen, vähävaraisille henkilöille myönnettävä toimeentulotuki olisi suositeltavaa nostaa tasolle, joka vastaa vähintään yhtä seuraavista:






  a) | kansallinen köyhyysriskiraja; tai |
| --- | --- | --- |

5)

a)

kansallinen köyhyysriskiraja; tai

| b) | välttämättömien tavaroiden ja palvelujen, kuten riittävän ravinnon, asumisen, terveydenhuollon ja peruspalvelujen, rahallinen arvo kansallisten määritelmien mukaisesti; tai |
| --- | --- |

b)

välttämättömien tavaroiden ja palvelujen, kuten riittävän ravinnon, asumisen, terveydenhuollon ja peruspalvelujen, rahallinen arvo kansallisten määritelmien mukaisesti; tai

| c) | a tai b alakohdassa tarkoitettuihin tasoihin verrattavissa olevat muut tasot, jotka on vahvistettu kansallisessa oikeudessa tai käytännössä. |
| --- | --- |

c)

a tai b alakohdassa tarkoitettuihin tasoihin verrattavissa olevat muut tasot, jotka on vahvistettu kansallisessa oikeudessa tai käytännössä.

| 6) | Jäsenvaltioille suositellaan, että ne saavuttavat vaiheittain 5 kohdassa säädetyn riittävän toimeentulotuen tason vuoteen 2030 mennessä, turvaten samalla julkisen talouden kestävyyden. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Jäsenvaltioita suositellaan tarkistamaan ja tarvittaessa mukauttamaan säännöllisesti vähimmäistoimeentulon tasoa, jotta toimeentulotuki pysyy riittävänä, ottaen samalla huomioon luontoisetuudet. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Sukupuolten tasa-arvon sekä naisten, nuorten aikuisten ja vammaisten henkilöiden toimeentuloturvan ja taloudellisen riippumattomuuden edistämiseksi suositellaan, että jäsenvaltiot varmistavat mahdollisuuden pyytää vähimmäistoimeentulon tarjoamista kotitalouden yksittäisille jäsenille. |
| --- | --- |

8)

VÄHIMMÄISTOIMEENTULON KATTAVUUS

| 9) | Suositellaan, että jäsenvaltiot varmistavat, että kaikki vähävaraiset henkilöt, myös nuoret aikuiset, saavat laissa säädetyn vähimmäistoimeentulon, sekä määrittävät seuraavat seikat:






  a) | avoimet, syrjimättömät kelpoisuusperusteet, joilla taataan vähimmäistoimeentulon tosiasiallinen saatavuus vakituisesta asuinpaikasta riippumatta ja varmistetaan samalla, että laillisen oleskelun pituus on oikeasuhteinen; |
| --- | --- | --- |

9)

a)

avoimet, syrjimättömät kelpoisuusperusteet, joilla taataan vähimmäistoimeentulon tosiasiallinen saatavuus vakituisesta asuinpaikasta riippumatta ja varmistetaan samalla, että laillisen oleskelun pituus on oikeasuhteinen;

| b) | tarveharkinnan kynnysarvot, joissa otetaan huomioon erityyppisten ja -kokoisten kotitalouksien elintaso kyseisessä jäsenvaltiossa ja kotitalouksien muuntyyppiset tulot (ja varallisuus) oikeasuhteisesti; |
| --- | --- |

b)

tarveharkinnan kynnysarvot, joissa otetaan huomioon erityyppisten ja -kokoisten kotitalouksien elintaso kyseisessä jäsenvaltiossa ja kotitalouksien muuntyyppiset tulot (ja varallisuus) oikeasuhteisesti;

| c) | hakemuksen käsittelyyn tarvittava aika, samalla varmistaen, että päätös annetaan ilman aiheetonta viivytystä ja käytännössä viimeistään 30 päivän kuluessa hakemuksen jättämisestä; |
| --- | --- |

c)

hakemuksen käsittelyyn tarvittava aika, samalla varmistaen, että päätös annetaan ilman aiheetonta viivytystä ja käytännössä viimeistään 30 päivän kuluessa hakemuksen jättämisestä;

| d) | vähimmäistoimeentulon jatkuva saatavuus niin kauan kuin vähävaraiset henkilöt täyttävät kelpoisuusperusteet ja laissa määritellyt ehdot säännöllisesti tehtävien tarkastusten perusteella, samalla kun tarjotaan työkykyisille mahdollisuus erityisiin ja oikeasuhteisiin aktiivista osallisuutta edistäviin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

d)

vähimmäistoimeentulon jatkuva saatavuus niin kauan kuin vähävaraiset henkilöt täyttävät kelpoisuusperusteet ja laissa määritellyt ehdot säännöllisesti tehtävien tarkastusten perusteella, samalla kun tarjotaan työkykyisille mahdollisuus erityisiin ja oikeasuhteisiin aktiivista osallisuutta edistäviin toimenpiteisiin;

| e) | yksinkertaiset, nopeat, puolueettomat ja maksuttomat valitus- ja muutoksenhakumenettelyt, samalla varmistaen, että vähävaraisille henkilöille tiedotetaan tällaisista menettelyistä ja että tällaiset menettelyt ovat tosiasiallisesti heidän saatavillaan; |
| --- | --- |

e)

yksinkertaiset, nopeat, puolueettomat ja maksuttomat valitus- ja muutoksenhakumenettelyt, samalla varmistaen, että vähävaraisille henkilöille tiedotetaan tällaisista menettelyistä ja että tällaiset menettelyt ovat tosiasiallisesti heidän saatavillaan;

| f) | toimenpiteet, joilla varmistetaan, että sosiaalisilla turvaverkoilla voidaan vastata erilaisiin kriiseihin ja lieventää tehokkaasti tällaisten kriisien kielteisiä sosioekonomisia seurauksia. |
| --- | --- |

f)

toimenpiteet, joilla varmistetaan, että sosiaalisilla turvaverkoilla voidaan vastata erilaisiin kriiseihin ja lieventää tehokkaasti tällaisten kriisien kielteisiä sosioekonomisia seurauksia.

VÄHIMMÄISTOIMEENTULON KÄYTTÖASTE

| 10) | Jäsenvaltioita suositellaan kannustamaan tai edistämään vähimmäistoimeentulon täyden käyttöasteen saavuttamista seuraavin keinoin:






  a) | vähennetään hallinnollista taakkaa muun muassa yksinkertaistamalla hakumenettelyjä ja tarjoamalla vaiheittaisia ohjeita niitä tarvitseville, kiinnittäen samalla huomiota digitaalisten ja muiden välineiden saatavuuteen; |
| --- | --- | --- |

10)

a)

vähennetään hallinnollista taakkaa muun muassa yksinkertaistamalla hakumenettelyjä ja tarjoamalla vaiheittaisia ohjeita niitä tarvitseville, kiinnittäen samalla huomiota digitaalisten ja muiden välineiden saatavuuteen;

| b) | varmistetaan, että saatavilla on helppokäyttöistä, maksutonta ja ajantasaista tietoa vähimmäistoimeentuloon liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista; |
| --- | --- |

b)

varmistetaan, että saatavilla on helppokäyttöistä, maksutonta ja ajantasaista tietoa vähimmäistoimeentuloon liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista;

| c) | pyritään tavoittamaan vähävaraiset henkilöt, jotta voidaan lisätä heidän tietoisuuttaan vähimmäistoimeentulosta ja nostaa sen käyttöastetta erityisesti yksinhuoltajatalouksissa, muun muassa osallistamalla asiaankuuluvia sidosryhmiä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

c)

pyritään tavoittamaan vähävaraiset henkilöt, jotta voidaan lisätä heidän tietoisuuttaan vähimmäistoimeentulosta ja nostaa sen käyttöastetta erityisesti yksinhuoltajatalouksissa, muun muassa osallistamalla asiaankuuluvia sidosryhmiä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;

| d) | toteutetaan toimia köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvien leimaamisen ja tiedostamattomien ennakkoasenteiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

d)

toteutetaan toimia köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvien leimaamisen ja tiedostamattomien ennakkoasenteiden torjumiseksi;

| e) | toteutetaan toimia sellaisten arviointimenetelmien parantamiseksi tai kehittämiseksi, joilla arvioidaan säännöllisesti vähimmäistoimeentulon alhaista käyttöastetta tällaisten menetelmien mukaisesti ja tarvittaessa siihen liittyviä aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä, tunnistetaan esteet ja toteutetaan korjaavia toimia. |
| --- | --- |

e)

toteutetaan toimia sellaisten arviointimenetelmien parantamiseksi tai kehittämiseksi, joilla arvioidaan säännöllisesti vähimmäistoimeentulon alhaista käyttöastetta tällaisten menetelmien mukaisesti ja tarvittaessa siihen liittyviä aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä, tunnistetaan esteet ja toteutetaan korjaavia toimia.

PÄÄSY OSALLISUUTTA EDISTÄVILLE TYÖMARKKINOILLE

| 11) | Jotta voidaan edistää korkeita työllisyysasteita ja osallisuutta edistäviä työmarkkinoita, suositellaan, että jäsenvaltiot varmistaisivat tarvittaessa yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa aktiivisen työvoimapolitiikan toteutumisen, poistaisivat työmarkkinoille siirtymistä tai palaamista ja työssä pysymistä haittaavia esteitä, tukisivat työkykyisiä heidän pyrkiessään löytämään laadukkaita työpaikkoja, huolehtisivat työnteon kannustimista, torjuisivat työssäkäyvien köyhyyttä ja työmarkkinoiden segmentoitumista, kannustaisivat viralliseen työhön, torjuisivat pimeää työtä ja helpottaisivat työllistymismahdollisuuksia seuraavilla tavoilla:






  a) | varmistetaan, että aktivointivaatimukset tarjoavat riittäviä kannustimia työmarkkinoille siirtymiseen ja palaamiseen ja että ne ovat asteittaisia ja oikeasuhteisia; kiinnitetään erityistä huomiota nuoriin aikuisiin, jotta heidät voidaan ohjata takaisin koulutukseen tai työmarkkinoille mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- | --- |

11)

a)

varmistetaan, että aktivointivaatimukset tarjoavat riittäviä kannustimia työmarkkinoille siirtymiseen ja palaamiseen ja että ne ovat asteittaisia ja oikeasuhteisia; kiinnitetään erityistä huomiota nuoriin aikuisiin, jotta heidät voidaan ohjata takaisin koulutukseen tai työmarkkinoille mahdollisimman nopeasti;

| b) | parannetaan investointeja inhimilliseen pääomaan osallistavan koulutuspolitiikan avulla ja tuetaan erityisesti sellaisten henkilöiden täydennys- ja uudelleenkoulutusta, joiden taidot ovat vähäisiä tai vanhentuneita, muun muassa yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa; |
| --- | --- |

b)

parannetaan investointeja inhimilliseen pääomaan osallistavan koulutuspolitiikan avulla ja tuetaan erityisesti sellaisten henkilöiden täydennys- ja uudelleenkoulutusta, joiden taidot ovat vähäisiä tai vanhentuneita, muun muassa yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa;

| c) | säädetään mahdollisuudesta yhdistää toimeentulotuki työstä saataviin ansioihin, toimeentulotuen maksun vähittäisestä lopettamisesta tai toimeentulotukioikeuden säilyttämisestä lyhyiden tai satunnaisen työsuhteiden aikana sekä koe- tai harjoitteluaikana; |
| --- | --- |

c)

säädetään mahdollisuudesta yhdistää toimeentulotuki työstä saataviin ansioihin, toimeentulotuen maksun vähittäisestä lopettamisesta tai toimeentulotukioikeuden säilyttämisestä lyhyiden tai satunnaisen työsuhteiden aikana sekä koe- tai harjoitteluaikana;

| d) | tarkastellaan säännöllisesti verotus- ja etuusjärjestelmistä johtuvia kannustimia ja pidäkkeitä; |
| --- | --- |

d)

tarkastellaan säännöllisesti verotus- ja etuusjärjestelmistä johtuvia kannustimia ja pidäkkeitä;

| e) | tuetaan työllistymismahdollisuuksia yhteisötalouden alalla muun muassa tarjoamalla käytännön työkokemusta; |
| --- | --- |

e)

tuetaan työllistymismahdollisuuksia yhteisötalouden alalla muun muassa tarjoamalla käytännön työkokemusta;

| f) | helpotetaan siirtymistä työelämään toteuttamalla työnantajille ja työntekijöille suunnattuja toimenpiteitä, kuten työllistämiskannustimia, rekrytointitukea ja rekrytoinnin jälkeistä tukea, ohjausta ja neuvontaa, sekä edistämällä työssä pysymistä ja uralla etenemistä. |
| --- | --- |

f)

helpotetaan siirtymistä työelämään toteuttamalla työnantajille ja työntekijöille suunnattuja toimenpiteitä, kuten työllistämiskannustimia, rekrytointitukea ja rekrytoinnin jälkeistä tukea, ohjausta ja neuvontaa, sekä edistämällä työssä pysymistä ja uralla etenemistä.

YHTEISKUNTAAN OSALLISTUMISEN MAHDOLLISTAVIEN PALVELUJEN JA PERUSPALVELUJEN SAATAVUUS

| 12) | Suositellaan, että jäsenvaltiot varmistaisivat






  a) | yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien palvelujen tehokkaan, yhdenvertaisen saatavuuden, myös Euroopan vapaaehtoisessa sosiaalipalvelujen laatukehyksessä määriteltyjen laatuperiaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

12)

a)

yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien palvelujen tehokkaan, yhdenvertaisen saatavuuden, myös Euroopan vapaaehtoisessa sosiaalipalvelujen laatukehyksessä määriteltyjen laatuperiaatteiden mukaisesti;

| b) | peruspalvelujen, muun muassa energian, jatkuvan tosiasiallisen saatavuuden; |
| --- | --- |

b)

peruspalvelujen, muun muassa energian, jatkuvan tosiasiallisen saatavuuden;

| c) | yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien palvelujen ja peruspalvelujen tosiasiallista saatavuutta haittaaviin taloudellisiin ja muihin esteisiin puuttumisen. |
| --- | --- |

c)

yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien palvelujen ja peruspalvelujen tosiasiallista saatavuutta haittaaviin taloudellisiin ja muihin esteisiin puuttumisen.

YKSILÖLLINEN TUKI

| 13) | Jotta voidaan puuttua erilaisiin sosiaalisen osallisuuden esteisiin, joita vähävaraiset henkilöt kohtaavat, ja työkykyisten osalta työllistymisen esteisiin, suositellaan, että jäsenvaltiot kehittäisivät yksilöllisen lähestymistavan ja koordinoisivat palvelujen tarjonnan seuraavalla tavalla:






  a) | suoritetaan moniulotteinen tarvearviointi, jossa tarkastellaan sosiaalisen osallisuuden ja työllistymisen esteitä, kartoitetaan yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavia palveluja ja peruspalveluja, joita tarvitaan kyseisten esteiden poistamiseksi, ja määritetään tarvittava tuki; ja |
| --- | --- | --- |

13)

a)

suoritetaan moniulotteinen tarvearviointi, jossa tarkastellaan sosiaalisen osallisuuden ja työllistymisen esteitä, kartoitetaan yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavia palveluja ja peruspalveluja, joita tarvitaan kyseisten esteiden poistamiseksi, ja määritetään tarvittava tuki; ja

| b) | laaditaan tältä pohjalta viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun henkilölle on ryhdytty maksamaan vähimmäistoimeentuloa, osallisuutta edistävä suunnitelma, jossa olisi






  i) | määriteltävä yhteiset tavoitteet ja aikataulut; |
| --- | --- | --- |

b)

laaditaan tältä pohjalta viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun henkilölle on ryhdytty maksamaan vähimmäistoimeentuloa, osallisuutta edistävä suunnitelma, jossa olisi

i)

määriteltävä yhteiset tavoitteet ja aikataulut;

| ii) | esitettävä yksilöllisiin tarpeisiin räätälöity tukipaketti, joka sisältää aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä ja/tai sosiaalista osallisuutta edistäviä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

ii)

esitettävä yksilöllisiin tarpeisiin räätälöity tukipaketti, joka sisältää aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä ja/tai sosiaalista osallisuutta edistäviä toimenpiteitä;

| iii) | nimittävä asian käsittelystä vastaava virkailija tai keskitetty yhteys- ja asiointipiste, joka varmistaa tuen jatkumisen, ohjaa henkilön hyvissä ajoin sopivien palveluiden piiriin ja valvoo säännöllisesti edistymistä osallisuutta edistävän suunnitelman täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

iii)

nimittävä asian käsittelystä vastaava virkailija tai keskitetty yhteys- ja asiointipiste, joka varmistaa tuen jatkumisen, ohjaa henkilön hyvissä ajoin sopivien palveluiden piiriin ja valvoo säännöllisesti edistymistä osallisuutta edistävän suunnitelman täytäntöönpanossa;

| c) | tarkistetaan vähävaraisten henkilöiden, jotka ovat pitkäaikaistyöttömiä, voimassa oleva työllistymissopimus ja tarvittaessa mukautetaan sitä pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille annetun neuvoston suosituksen mukaisesti, jotta sitä voidaan täydentää b alakohdassa tarkoitetun osallisuutta edistävän suunnitelman tiedoilla. |
| --- | --- |

c)

tarkistetaan vähävaraisten henkilöiden, jotka ovat pitkäaikaistyöttömiä, voimassa oleva työllistymissopimus ja tarvittaessa mukautetaan sitä pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille annetun neuvoston suosituksen mukaisesti, jotta sitä voidaan täydentää b alakohdassa tarkoitetun osallisuutta edistävän suunnitelman tiedoilla.

HALLINNOINTI, SEURANTA JA RAPORTOINTI

| 14) | Jotta voidaan varmistaa vahvojen sosiaalisten turvaverkkojen toimiva rakenne ja niiden täytäntöönpano kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, suositellaan, että jäsenvaltiot:






  a) | pyrkivät eroon aukoista eri etuuksissa ja järjestelmissä sekä päällekkäisyydestä ja hajanaisuudesta, jotta voidaan tarjota toimeentulotuesta, aktivointitoimenpiteistä ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavista palveluista koostuva johdonmukainen paketti; |
| --- | --- | --- |

14)

a)

pyrkivät eroon aukoista eri etuuksissa ja järjestelmissä sekä päällekkäisyydestä ja hajanaisuudesta, jotta voidaan tarjota toimeentulotuesta, aktivointitoimenpiteistä ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavista palveluista koostuva johdonmukainen paketti;

| b) | vahvistavat toimeentulotuesta vastaavien viranomaisten, työvoimapalvelujen ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien palvelujen tarjoajien toiminnallisia valmiuksia ja tehostavat niiden yhteistyötä muun muassa jakamalla tietoa ja edistämällä entistä yhdennetympiä palvelumalleja; |
| --- | --- |

b)

vahvistavat toimeentulotuesta vastaavien viranomaisten, työvoimapalvelujen ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistavien palvelujen tarjoajien toiminnallisia valmiuksia ja tehostavat niiden yhteistyötä muun muassa jakamalla tietoa ja edistämällä entistä yhdennetympiä palvelumalleja;

| c) | tarjoavat asiaankuuluville sidosryhmille, kuten alue- ja paikallisviranomaisille, työmarkkinaosapuolille, kansalaisjärjestöille ja yhteisötalouden toimijoille, mahdollisuuden ottaa tehokkaasti osaa vähimmäistoimeentulojärjestelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin; |
| --- | --- |

c)

tarjoavat asiaankuuluville sidosryhmille, kuten alue- ja paikallisviranomaisille, työmarkkinaosapuolille, kansalaisjärjestöille ja yhteisötalouden toimijoille, mahdollisuuden ottaa tehokkaasti osaa vähimmäistoimeentulojärjestelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin;

| d) | varmistavat sosiaalisten turvaverkkojen riittävän rahoituksen tavalla, joka on johdonmukainen julkisen talouden yleisen kestävyyden kanssa. |
| --- | --- |

d)

varmistavat sosiaalisten turvaverkkojen riittävän rahoituksen tavalla, joka on johdonmukainen julkisen talouden yleisen kestävyyden kanssa.

| 15) | Jotta poliittisen päätöksenteon perustaksi voidaan tarjota enemmän ja parempaa tietoa, suositellaan, että jäsenvaltiot:






  a) | seuraavat jatkuvasti toimeentulotukea, erityisesti vähimmäistoimeentuloa, koskevien politiikkojen ja niihin liittyvien aktiivisten työvoimapoliittisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa sekä palvelujen saatavuutta muun muassa parantamalla asiaa koskevan, sukupuolen, iän ja, mikäli saatavilla, vammaisuuden perusteella eritellyn tiedon saatavuutta ja laatua kaikilla hallinnon tasoilla ja tekemällä säännöllisiä arviointeja; sekä tekevät mukautuksia, jotta tämän suosituksen tavoitteet saavutetaan mahdollisimman tehokkaasti; |
| --- | --- | --- |

15)

a)

seuraavat jatkuvasti toimeentulotukea, erityisesti vähimmäistoimeentuloa, koskevien politiikkojen ja niihin liittyvien aktiivisten työvoimapoliittisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa sekä palvelujen saatavuutta muun muassa parantamalla asiaa koskevan, sukupuolen, iän ja, mikäli saatavilla, vammaisuuden perusteella eritellyn tiedon saatavuutta ja laatua kaikilla hallinnon tasoilla ja tekemällä säännöllisiä arviointeja; sekä tekevät mukautuksia, jotta tämän suosituksen tavoitteet saavutetaan mahdollisimman tehokkaasti;

| b) | kehittävät tai parantavat tietosuojasääntöjä noudattaen mekanismeja, joiden avulla voidaan seurata vähävaraisten henkilöiden sosiaalisen osallisuuden toteutumista tai työelämään siirtymistä; |
| --- | --- |

b)

kehittävät tai parantavat tietosuojasääntöjä noudattaen mekanismeja, joiden avulla voidaan seurata vähävaraisten henkilöiden sosiaalisen osallisuuden toteutumista tai työelämään siirtymistä;

| c) | tiedottavat komissiolle säännöllisin väliajoin tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä hyödyntämällä tarvittaessa olemassa olevia kansallisia strategioita, suunnitelmia tai kertomuksia, mukaan lukien olemassa olevien raportointimekanismien, kuten avoimen koordinointimenetelmän, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja muiden asiaankuuluvien unionin ohjelmasuunnittelu- ja raportointimekanismien, mukaisesti toimitetut kertomukset; ensimmäisen kertomuksen olisi sisällettävä a alakohdassa tarkoitettujen arviointien tuloksia ja suosituksia. |
| --- | --- |

c)

tiedottavat komissiolle säännöllisin väliajoin tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä hyödyntämällä tarvittaessa olemassa olevia kansallisia strategioita, suunnitelmia tai kertomuksia, mukaan lukien olemassa olevien raportointimekanismien, kuten avoimen koordinointimenetelmän, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja muiden asiaankuuluvien unionin ohjelmasuunnittelu- ja raportointimekanismien, mukaisesti toimitetut kertomukset; ensimmäisen kertomuksen olisi sisällettävä a alakohdassa tarkoitettujen arviointien tuloksia ja suosituksia.

| 16) | Neuvosto suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen






  a) | jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sosiaalisen suojelun komiteassa, jotta voidaan kehittää vähimmäistoimeentuloa koskevaa vertailuanalyysikehystä ja parantaa asiaa koskevien indikaattoreiden ja tietojen saatavuutta ja vertailukelpoisuutta; |
| --- | --- | --- |

16)

a)

jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sosiaalisen suojelun komiteassa, jotta voidaan kehittää vähimmäistoimeentuloa koskevaa vertailuanalyysikehystä ja parantaa asiaa koskevien indikaattoreiden ja tietojen saatavuutta ja vertailukelpoisuutta;

| b) | vahvistaa keskinäistä oppimista sekä tulosten ja hyvien käytäntöjen levittämistä jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

b)

vahvistaa keskinäistä oppimista sekä tulosten ja hyvien käytäntöjen levittämistä jäsenvaltioiden välillä;

| c) | tarkastella säännöllisesti 15 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen perusteella ja sosiaalisen suojelun komiteassa tämän suosituksen täytäntöönpanossa saavutettua edistystä osallisuutta edistäville työmarkkinoille pääsyn osalta tiiviissä yhteistyössä työllisyyskomitean ja julkisten työvoimapalvelujen verkoston kanssa, ja laatia komission ja sosiaalisen suojelun komitean kanssa kolmen vuoden välein julkaistavan yhteisraportin edistymisestä tämän suosituksen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

c)

tarkastella säännöllisesti 15 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen perusteella ja sosiaalisen suojelun komiteassa tämän suosituksen täytäntöönpanossa saavutettua edistystä osallisuutta edistäville työmarkkinoille pääsyn osalta tiiviissä yhteistyössä työllisyyskomitean ja julkisten työvoimapalvelujen verkoston kanssa, ja laatia komission ja sosiaalisen suojelun komitean kanssa kolmen vuoden välein julkaistavan yhteisraportin edistymisestä tämän suosituksen täytäntöönpanossa;

| d) | seurata edistymistä tämän suosituksen täytäntöönpanossa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, myös yhteistyössä sosiaalisen suojelun komitean kanssa; |
| --- | --- |

d)

seurata edistymistä tämän suosituksen täytäntöönpanossa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, myös yhteistyössä sosiaalisen suojelun komitean kanssa;

| e) | arvioida tämän suosituksen perusteella toteutettuja toimia ja erityisesti niiden vaikutuksia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen, työllisyyden lisäämiseen ja koulutukseen osallistumisen parantamiseen sekä toimittaa neuvostolle tästä kertomus vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

e)

arvioida tämän suosituksen perusteella toteutettuja toimia ja erityisesti niiden vaikutuksia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen, työllisyyden lisäämiseen ja koulutukseen osallistumisen parantamiseen sekä toimittaa neuvostolle tästä kertomus vuoteen 2030 mennessä.

| 17) | Korvataan suositus 92/441/ETY tällä suosituksella. |
| --- | --- |

17)

Tehty Brysselissä 30 päivänä tammikuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. KULLGREN

---

(1)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391.

1

(2)  Neuvoston suositus 92/441/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1992, riittäviä resursseja ja etuuksia koskevista yhteisistä perusteista sosiaalisen suojelun järjestelmissä (EYVL L 245, 26.8.1992, s. 46).

2

(3)  Komission suositus 2008/867/EY, annettu 3 päivänä lokakuuta 2008, työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (EUVL L 307, 18.11.2008, s. 11).

3

(4)  Toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10).

4

(5)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma (COM(2021) 102 final).

5

(6)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. lokakuuta 2017 vähimmäistoimeentulosta köyhyyden torjunnassa (2016/2270(INI)) (EUVL C 346, 27.9.2018, s. 156).

6

(7)  Neuvoston päätelmät, annettu 12 päivänä lokakuuta 2020, vähimmäistoimeentuloturvan vahvistaminen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi covid-19-pandemian aikana ja sen jälkeen.

7

(8)  Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, Yhteinen työllisyysraportti 2022, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2022.

8

Yhteinen työllisyysraportti 2022

(9)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

9

(10)  Neuvoston suositus (EU) 2021/1004, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/38/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta ja direktiivien 64/221/ETY, 68/360/ETY, 72/194/ETY, 73/148/ETY, 75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY kumoamisesta (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77).

11

(12)  Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä lokakuuta 2020, ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1).

12

(13)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030, 3.3.2021 (COM(2021) 101 final).

13

(14)  Euroopan vapaaehtoinen sosiaalipalvelujen laatukehys (SPC/2010/10 final).

14

(15)  Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille (EUVL C 67, 20.2.2016, s. 1).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

16

(17)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Jäsenvaltioiden politiikkojen jakaumavaikutusten parempi arviointi (COM(2022) 494 final).

17

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/13

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10522 – HAPAG-LLOYD / EUROGATE / EUROGATE CONTAINER TERMINAL WILHELMSHAVEN)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 41/02)

Komissio päätti 29. huhtikuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10522. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10522. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN KESKUSPANKKI

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/14

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 2 päivänä joulukuuta 2022,

ehdotuksesta neuvoston asetukseksi markkinakorjausmekanismista kansalaisten ja talouden suojelemiseksi liian korkeilta hinnoilta

(CON/2022/44)

(2023/C 41/03)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 25 päivänä marraskuuta 2022 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi markkinakorjausmekanismista kansalaisten ja talouden suojelemiseksi liian korkeilta hinnoilta (1) (jäljempänä ’ehdotettu asetus’).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, koska ehdotettu asetus sisältää säännöksiä, jotka vaikuttavat EKP:hen sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän tehtävään myötävaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen perussopimuksen 127 artiklan 5 kohdassa ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) 3.3 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

Yleiset huomiot

EKP panee merkille ehdotetun asetuksen sekä sen tavoitteen perustaa väliaikainen markkinoiden korjausmekanismi ja toteaa, että liian korkeat energian hinnat aiheuttavat vakavia haasteita EU:n kansalaisille ja unionin taloudelle.

Ehdotetulla asetuksella perustetaan TTF:n front month -johdannaiskauppoja koskeva markkinakorjausmekanismi, joka otetaan käyttöön, jos kumpikin kahdesta edellytyksestä täyttyy (”markkinakorjaustapahtuma”). Ehdotetussa asetuksessa säädetään, että unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) tehtävänä on seurata, täyttyvätkö nämä edellytykset, ja sen on markkinakorjaustapahtuman havaittuaan viipymättä julkaistava ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä (”markkinakorjausilmoitus”) ja ilmoitettava markkinakorjaustapahtumasta Euroopan komissiolle, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA) ja EKP:lle. Ehdotetussa asetuksessa säädetään myös, että komissio voi milloin tahansa keskeyttää markkinoiden korjausmekanismin soveltamisen, jos ilmenee tahattomia markkinahäiriöitä tai tällaisten häiriöiden ilmeisiä riskejä, jotka vaikuttavat kielteisesti toimitusvarmuuteen, EU:n sisäisiin virtoihin tai rahoitusvakauteen (jäljempänä ’keskeyttämispäätös’).

EKP vahvistaa, että mekanismit, joilla pyritään hillitsemään äärimmäisiä hintatasoja ja heilahteluja kaasun tukkumarkkinoilla, voivat periaatteessa lieventää useita rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä, mukaan lukien riskit, joita esiintyi vuonna 2022 kaasun hintojen nousun ja heilahtelun aikaan. EKP katsoo kuitenkin, että ehdotetun markkinakorjausmekanismin nykyinen rakenne saattaa joissakin olosuhteissa vaarantaa euroalueen rahoitusvakauden. Mekanismin nykyinen rakenne voi lisätä volatiliteettia ja siihen liittyviä vakuuksien muutospyyntöjä, haitata keskusvastapuolten kykyä hallita rahoitusriskejä ja myös kannustaa siirtymään kauppapaikoilta OTC-markkinoille, joilla selvitys ei tapahdu keskitetysti. Neuvoston olisi otettava huomioon nämä rahoitusjärjestelmän vakauden kannalta merkitykselliset näkökohdat, kun se harkitsee asetusehdotuksen sisältöä.

Erityiset huomiot

1.   EKP:n rooli

| 1.1 | Ehdotetussa asetuksessa säädetään useista tilanteista, joissa EKP:lla on velvollisuus tai joissa se voi osallistua lausuntojen, raporttien, seurannan ja tuen antamiseen komissiolle sille ehdotetun asetuksen mukaan kuuluvien tehtävien hoitamista varten.

  Ensinnäkin markkinakorjausmekanismin käyttöönoton osalta on todettava, että jos ACERin seurannan tulosten perusteella on konkreettisia viitteitä siitä, että markkinakorjaustapahtuma on välitön, komission on pyydettävä lausuntoa EKP:ltä, ESMAlta ja tarvittaessa kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaiselta verkostolta (Kaasu-ENTSO) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1938 perustetulta kaasualan koordinointiryhmältä mahdollisen markkinakorjaustapahtuman (2) vaikutuksesta toimitusvarmuuteen, EU:n sisäisiin virtoihin ja rahoitusvakauteen (3), jotta markkinakorjausmekanismin käyttöönotto voidaan tarvittaessa nopeasti keskeyttää.

  Toiseksi markkinakorjaustapahtuman toteutuessa komission on ilman aiheetonta viivytystä pyydettävä EKP:ltä raportti energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen ja moitteettomaan toimintaan kohdistuvien tahattomien häiriöiden riskistä (4).

  Kolmanneksi ehdotuksessa edellytetään markkinakorjausmekanismin keskeyttämisen osalta, että ESMA, EKP, ACER, kaasualan koordinointiryhmä ja Kaasu-ENTSO seuraavat jatkuvasti tarjousrajan vaikutuksia markkinoihin ja toimitusvarmuuteen (5).

  Neljänneksi komission on keskeyttämispäätöksen tekemistä harkitessaan otettava huomioon, vaikuttaako markkinakorjausmekanismin käytön jatkaminen muun muassa markkinakorjaustoimenpiteen käyttöönoton vaikutuksia koskevan ESMAn raportin ja komission tätä varten pyytämän EKP:n lausunnon perusteella energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen ja moitteettomaan toimintaan. EKP:n lausunto on komission pyynnöstä annettava viimeistään 48 tunnin kuluttua tai kiireellisissä tapauksissa saman päivän kuluessa (6).

  Viidenneksi ACERin, EKP:n, ESMAn, kaasualan koordinointiryhmän ja Kaasu-ENTSOn on avustettava komissiota tehtävissä, jotka sille annetaan ehdotetussa asetuksessa (7).

  Lopuksi komission olisi kuultava EKP:tä ennen kuin se esittää neuvostolle ehdotuksen mekanismin käyttöönoton edellytysten uudelleentarkastelusta (8). |
| --- | --- |

1.1

Ensinnäkin markkinakorjausmekanismin käyttöönoton osalta on todettava, että jos ACERin seurannan tulosten perusteella on konkreettisia viitteitä siitä, että markkinakorjaustapahtuma on välitön, komission on pyydettävä lausuntoa EKP:ltä, ESMAlta ja tarvittaessa kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaiselta verkostolta (Kaasu-ENTSO) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1938 perustetulta kaasualan koordinointiryhmältä mahdollisen markkinakorjaustapahtuman (2) vaikutuksesta toimitusvarmuuteen, EU:n sisäisiin virtoihin ja rahoitusvakauteen (3), jotta markkinakorjausmekanismin käyttöönotto voidaan tarvittaessa nopeasti keskeyttää.

Toiseksi markkinakorjaustapahtuman toteutuessa komission on ilman aiheetonta viivytystä pyydettävä EKP:ltä raportti energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen ja moitteettomaan toimintaan kohdistuvien tahattomien häiriöiden riskistä (4).

Kolmanneksi ehdotuksessa edellytetään markkinakorjausmekanismin keskeyttämisen osalta, että ESMA, EKP, ACER, kaasualan koordinointiryhmä ja Kaasu-ENTSO seuraavat jatkuvasti tarjousrajan vaikutuksia markkinoihin ja toimitusvarmuuteen (5).

Neljänneksi komission on keskeyttämispäätöksen tekemistä harkitessaan otettava huomioon, vaikuttaako markkinakorjausmekanismin käytön jatkaminen muun muassa markkinakorjaustoimenpiteen käyttöönoton vaikutuksia koskevan ESMAn raportin ja komission tätä varten pyytämän EKP:n lausunnon perusteella energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen ja moitteettomaan toimintaan. EKP:n lausunto on komission pyynnöstä annettava viimeistään 48 tunnin kuluttua tai kiireellisissä tapauksissa saman päivän kuluessa (6).

Viidenneksi ACERin, EKP:n, ESMAn, kaasualan koordinointiryhmän ja Kaasu-ENTSOn on avustettava komissiota tehtävissä, jotka sille annetaan ehdotetussa asetuksessa (7).

Lopuksi komission olisi kuultava EKP:tä ennen kuin se esittää neuvostolle ehdotuksen mekanismin käyttöönoton edellytysten uudelleentarkastelusta (8).

| 1.2 | EKP muistuttaa, että perustamissopimuksen 127 artiklan 5 kohdan ja EKPJ:n perussäännön 3.3 artiklan mukaan EKPJ:n tulee myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen. Lisäksi EKPJ:n perussäännön 25.1 artiklan nojalla EKP voi antaa lausuntoja neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, ja nämä voivat kuulla sitä unionin sellaisen lainsäädännön soveltamisalasta ja soveltamisesta, joka koskee luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaa ja rahoitusjärjestelmän vakautta. Tässä yhteydessä EKP on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisen vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti valmis sille perussopimuksissa annetun toimivallan rajoissa tukemaan komissiota sille ehdotetussa asetuksessa säädettyjen tehtävien hoitamisessa. EKP on myös tietoinen ehdotetun asetuksen sääntelykohteen merkityksestä, siihen liittyvistä ongelmista sekä sen mahdollisista vaikutuksista rahoitusmarkkinoihin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EKP katsoo kuitenkin, että viittauksia EKP:n rooliin lausuntojen, raporttien, seurannan ja avun antamisessa komissiolle, kun se hoitaa ehdotetun asetuksen mukaisia tehtäviään, olisi selkeytettävä, jotta säännökset olisivat tarkasti linjassa EKP:n perussopimusten mukaisten tehtävien ja riippumattomuuden kanssa sekä vastaisivat teknisen asiantuntemuksen ja vastuiden selkeää jakoa unionin lainsäädännön mukaisesti (9). Ensinnäkin tällainen selvennys on tarpeen sen varmistamiseksi, ettei ehdotetussa asetuksessa, jonka oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 1 kohta, osoiteta EKP:lle uusia tehtäviä. Uusia tehtäviä tai vastuita voidaan osoittaa EKP:lle ainoastaan niissä erityisissä ja rajatuissa tapauksissa, jotka luetellaan perussopimuksissa, esimerkiksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 6 kohdassa, ja noudattaen kyseisissä määräyksissä asetettuja rajoja (10). Toiseksi tällainen selvennys on tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon muille viranomaisille ja elimille unionin oikeudessa säädetyt tehtävät, jotka voivat olla merkityksellisempiä ehdotetun asetuksen sääntelykohteen kannalta. ESMA on esimerkiksi vastuussa muun muassa finanssimarkkinoiden eheyden, avoimuuden, tehokkuuden ja moitteettoman toiminnan edistämisestä (11). Kolmanneksi EKP:n roolin selkeyttämisellä ehdotetussa asetuksessa vältettäisiin EKP:n osallistumisen liiallinen kaavamaisuus ja helpotettaisiin tehokkaan yhteistyön toteuttamista tiukoissa määräajoissa. Lopuksi on todettava, että tällainen selvennys vastaa paremmin EKPJ:lle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 5 kohdassa ja EKPJ:n perussäännön 3.3 artiklassa annettua tehtävää myötävaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten harjoittaman politiikan moitteettomaan harjoittamiseen.
  Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua asetusta muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex- verkkosivustolla. |
| --- | --- |

1.3

Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua asetusta muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex- verkkosivustolla.

Tehty Frankfurt am Mainissa 2 päivänä joulukuuta 2022.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2022) 668 final.

1

(2)  Asetus (EU) 2017/1938, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi ja asetuksen (EU) N:o 994/2010 kumoamisesta (EUVL L 280, 28.10.2017, s. 1).

2

(3)  Ehdotetun asetuksen 3 artiklan 3 kohta.

3

(4)  Ehdotetun asetuksen 3 artiklan 8 kohta.

4

(5)  Ehdotetun asetuksen 5 artiklan 1 kohta.

5

(6)  Ehdotetun asetuksen 5 artiklan 2 kohdan d alakohta ja 5 artiklan 4 kohta.

6

(7)  Ehdotetun asetuksen 5 artiklan 4 kohta.

7

(8)  Ehdotetun asetuksen 5 artiklan 6 kohta.

8

(9)  Ks. Euroopan valuuttarahaston perustamisesta 11 päivänä huhtikuuta 2018 annetun Euroopan keskuspankin lausunnon CON/2018/20 (EUVL C 220, 25.6.2018, s. 2) 1 kohta. Kaikki EKP:n lausunnot ovat saatavilla EUR-Lex-sivustolla.

9

(10)  Ks. a) ehdotuksesta asetukseksi yhteisistä arvopaperistamissäännöistä ja eurooppalaisesta kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle ja b) ehdotuksesta asetukseksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista annetun asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan keskuspankin lausunnon CON/2016/11 (EUVL C 219, 17.6.2016, s. 2) 3.1 kohta; ks. ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta keskusvastapuolten toimilupamenettelyjen ja niihin osallistuvien viranomaisten sekä kolmansien maiden keskusvastapuolten tunnustamisen koskevien vaatimusten osalta 4 päivänä lokakuuta 2017 annetun Euroopan keskuspankin lausunnon CON/2017/39 (EUVL C 385, 15.11.2017, s. 3) yleiset huomautukset; ks. ehdotuksista asetuksiksi unionin arvopaperistamiskehyksen muuttamisesta covid-19-pandemian vuoksi 23 päivänä syyskuuta 2020 annetun Euroopan keskuspankin lausunnon CON/2020/22 (EUVL C 377, 9.11.2020, s. 1) 2 kohta; ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 22 artiklan muuttamisesta (EUVL C 212, 1.7.2017, s. 14).

10

(11)  Ks. Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84) 1 artiklan 5 kohdan b alakohta.

11

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/17

---

Euron kurssi (1)

2. helmikuuta 2023

(2023/C 41/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0988 |
| JPY | Japanin jeniä | 141,12 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4393 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,89289 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,3587 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9992 |
| ISK | Islannin kruunua | 153,50 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,9535 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 23,809 |
| HUF | Unkarin forinttia | 387,20 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,7015 |
| RON | Romanian leuta | 4,9025 |
| TRY | Turkin liiraa | 20,6766 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5407 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4602 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,6183 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6855 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4352 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 345,90 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,7046 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,3878 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 360,69 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6655 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,170 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,030 |
| BRL | Brasilian realia | 5,4859 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,4050 |
| INR | Intian rupiaa | 90,3015 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0988

JPY

Japanin jeniä

141,12

DKK

Tanskan kruunua

7,4393

GBP

Englannin puntaa

0,89289

SEK

Ruotsin kruunua

11,3587

CHF

Sveitsin frangia

0,9992

ISK

Islannin kruunua

153,50

NOK

Norjan kruunua

10,9535

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

23,809

HUF

Unkarin forinttia

387,20

PLN

Puolan zlotya

4,7015

RON

Romanian leuta

4,9025

TRY

Turkin liiraa

20,6766

AUD

Australian dollaria

1,5407

CAD

Kanadan dollaria

1,4602

HKD

Hongkongin dollaria

8,6183

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6855

SGD

Singaporen dollaria

1,4352

KRW

Etelä-Korean wonia

1 345,90

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,7046

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,3878

IDR

Indonesian rupiaa

16 360,69

MYR

Malesian ringgitiä

4,6655

PHP

Filippiinien pesoa

59,170

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,030

BRL

Brasilian realia

5,4859

MXN

Meksikon pesoa

20,4050

INR

Intian rupiaa

90,3015

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/18

---

Erityiskertomus 02/2023

Koheesiopolitiikan sääntöjen mukauttaminen covid-19-pandemian vastatoimena – Varoja käytetään aiempaa joustavammin, mutta koheesiopolitiikan käyttöä kriisinhallintavälineenä on pohdittava

(2023/C 41/05)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on julkaissut erityiskertomuksen 02/2023 ”Koheesiopolitiikan sääntöjen mukauttaminen covid-19-pandemian vastatoimena – Varoja käytetään aiempaa joustavammin, mutta koheesiopolitiikan käyttöä kriisinhallintavälineenä on pohdittava”.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla osoitteessa https://www.eca.europa.eu/fi/Pages/DocItem.aspx?did=63210

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/19

---

Kroatian energia-alan sääntelyviraston ilmoitus kaasumarkkinalain 61 ja 62 §:n nojalla julkaistavasta julkisesta tarjouskilpailusta julkisen palvelun velvoitteen alaisen kaasuntoimittajan valitsemiseksi (Kroatian virallinen lehti, nrot 18/18 ja 23/20)

(2023/C 41/06)

Julkinen tarjouskilpailu julkisen palvelun velvoitteen alaisen kaasuntoimittajan valitsemiseksi jakeluverkonhaltija IVAPLIN d.o.o:n (Ulica Krešimira IV 10, Ivanić Grad) jakelualueelle kaasun jakelua ja toimitusta varten julkaistiin 11. huhtikuuta 2022.

Tarjouskilpailua koskevat asiakirjat on julkaistu Kroatian energia-alan sääntelyviraston verkkosivustolla (www.hera.hr).

---

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/20

---

Kroatian energia-alan sääntelyviraston ilmoitus kaasumarkkinalain 61 ja 62 §:n nojalla julkaistavasta julkisesta tarjouskilpailusta julkisen palvelun velvoitteen alaisen kaasuntoimittajan valitsemiseksi (Kroatian virallinen lehti, nrot 18/18 ja 23/20)

(2023/C 41/07)

Julkinen tarjouskilpailu julkisen palvelun velvoitteen alaisen kaasuntoimittajan valitsemiseksi jakeluverkonhaltija Brod-plin d.o.o:n (Trg pobjede 5, Slavonski Brod) jakelualueelle kaasuverkon rakentamista ja ylläpitoa, kaasun jakelua ja toimitusta sekä lämpöenergian tuotantoa, jakelua ja toimitusta varten julkaistiin 11. huhtikuuta 2022.

Tarjouskilpailua koskevat asiakirjat on julkaistu Kroatian energia-alan sääntelyviraston verkkosivustolla (www.hera.hr).

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/21

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10973 – VODAFONE GROUP / ALTICE LUXEMBOURG / FIBRECO)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 41/08)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Vodafone Group Plc (Vodafone, Yhdistynyt kuningaskunta) |
| --- | --- |

—

Vodafone Group Plc (Vodafone, Yhdistynyt kuningaskunta)

| — | Altice Luxembourg S.A. (Altice, Luxemburg), viime kädessä yksityishenkilön Patrick Drahi määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

Altice Luxembourg S.A. (Altice, Luxemburg), viime kädessä yksityishenkilön Patrick Drahi määräysvallassa.

Vodafone ja Altice perustavat yhteisyrityksen (FibreCo, Saksa), jossa ne hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Vodafone on holdingyhtiö konsernille, joka pääasiallisesti ylläpitää matkaviestinverkkoja ja tarjoaa matkaviestintäpalveluja, kuten matkapuhelu-, tekstiviesti- ja datapalveluja, kymmenessä Euroopan unionin jäsenvaltiossa, muun muassa Saksassa. |
| --- | --- |

—

Vodafone on holdingyhtiö konsernille, joka pääasiallisesti ylläpitää matkaviestinverkkoja ja tarjoaa matkaviestintäpalveluja, kuten matkapuhelu-, tekstiviesti- ja datapalveluja, kymmenessä Euroopan unionin jäsenvaltiossa, muun muassa Saksassa.

| — | Altice on monikansallinen konserni, joka on erikoistunut televiestintään, sisältöihin, mediaan, viihdealaan ja mainontaan sekä valokuitu- ja mobiililaajakaistaliittymien tarjontaan. |
| --- | --- |

—

Altice on monikansallinen konserni, joka on erikoistunut televiestintään, sisältöihin, mediaan, viihdealaan ja mainontaan sekä valokuitu- ja mobiililaajakaistaliittymien tarjontaan.

| — | FiberCo tulee Saksassa i) rakentamaan ja ylläpitämään valokuituverkkoja (ensisijaisesti Vodafonen nykyisen koaksiaalikaapeliverkon alueella (eli lähinnä kaupunkialueilla)) ja ii) tarjoamaan näiden valokuituverkkojen käyttöoikeuksia tukkutasolla avoimesti ja syrjimättömin ehdoin. |
| --- | --- |

—

FiberCo tulee Saksassa i) rakentamaan ja ylläpitämään valokuituverkkoja (ensisijaisesti Vodafonen nykyisen koaksiaalikaapeliverkon alueella (eli lähinnä kaupunkialueilla)) ja ii) tarjoamaan näiden valokuituverkkojen käyttöoikeuksia tukkutasolla avoimesti ja syrjimättömin ehdoin.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10973 – VODAFONE GROUP / ALTICE LUXEMBOURG / FIBRECO

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/23

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 41/09)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Pon Holdings B.V. (PON, Alankomaat) |
| --- | --- |

—

Pon Holdings B.V. (PON, Alankomaat)

| — | Volkswagen Financial Services Aktiengesellschaft (VWFS, Saksa) |
| --- | --- |

—

Volkswagen Financial Services Aktiengesellschaft (VWFS, Saksa)

| — | Glinicke Finanz Holding GmbH & Co. KG (Glinicke, Saksa) |
| --- | --- |

—

Glinicke Finanz Holding GmbH & Co. KG (Glinicke, Saksa)

| — | Digital Mobility Leasing GmbH (DML, Saksa). |
| --- | --- |

—

Digital Mobility Leasing GmbH (DML, Saksa).

PON, VWFS ja Glinicke hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä DML.

Keskittymä toteutetaan ostamalla arvopapereita.

2.

| — | PON: Pitkän aikavälin sijoitukset liikenteen eri osa-alueilla, kuten henkilö- ja hyötyajoneuvot, polkupyörät, tienrakentaminen ja maansiirtokoneet, generaattorit ja merenkulkualan kokonaisratkaisut. |
| --- | --- |

—

PON: Pitkän aikavälin sijoitukset liikenteen eri osa-alueilla, kuten henkilö- ja hyötyajoneuvot, polkupyörät, tienrakentaminen ja maansiirtokoneet, generaattorit ja merenkulkualan kokonaisratkaisut.

| — | VWFS: Henkilöautojen ja muiden ajoneuvojen, mukaan lukien varaosat ja tarvikkeet, kehittäminen, valmistus, markkinointi ja myynti. Volkswagen toimii myös ajoneuvojen jakelun alalla. Lisäksi se tarjoaa jälleenmyyjille ja asiakkaille rahoituspalveluja ja leasing-palveluja sekä harjoittaa suoraan pankkitoimintaa ja vakuutustoimintaa. |
| --- | --- |

—

VWFS: Henkilöautojen ja muiden ajoneuvojen, mukaan lukien varaosat ja tarvikkeet, kehittäminen, valmistus, markkinointi ja myynti. Volkswagen toimii myös ajoneuvojen jakelun alalla. Lisäksi se tarjoaa jälleenmyyjille ja asiakkaille rahoituspalveluja ja leasing-palveluja sekä harjoittaa suoraan pankkitoimintaa ja vakuutustoimintaa.

| — | Glinicke: Usean moottoriajoneuvomerkin jälleenmyynti kaikkialla Saksassa sekä liitännäispalvelut, kuten autonvuokraus, korjaamotoiminta ja kalustonvuokraus. |
| --- | --- |

—

Glinicke: Usean moottoriajoneuvomerkin jälleenmyynti kaikkialla Saksassa sekä liitännäispalvelut, kuten autonvuokraus, korjaamotoiminta ja kalustonvuokraus.

| — | DML: Erilaiset pääasiassa sähköpolkupyöriin liittyvät leasing-ratkaisut itsenäisille ammatinharjoittajille, kauppiaille ja keskisuurille yrityksille lähes kaikilla toimialoilla. |
| --- | --- |

—

DML: Erilaiset pääasiassa sähköpolkupyöriin liittyvät leasing-ratkaisut itsenäisille ammatinharjoittajille, kauppiaille ja keskisuurille yrityksille lähes kaikilla toimialoilla.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.11009 – PON.BIKE / VWFS / GLINICKE / DML

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/25

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 41/10)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Compagnia Siderurgica Italiana S.r.l. (CSI, Italia), joka on Pittini-perheen määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Compagnia Siderurgica Italiana S.r.l. (CSI, Italia), joka on Pittini-perheen määräysvallassa

| — | STEELAG Deutschland GmbH (SDE, Saksa), joka on Günther Alphein määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

STEELAG Deutschland GmbH (SDE, Saksa), joka on Günther Alphein määräysvallassa.

CSI hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksessä SDE.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | CSI valmistaa hiiliterästuotteita (romusta raakateräksen tuotantoon) ja markkinoi loppu- ja johdannaistuotteita, jotka on tarkoitettu pääasiassa rakennusteollisuutta varten (ja vähäisemmässä määrin myös kone- ja laiteteollisuutta varten). |
| --- | --- |

—

CSI valmistaa hiiliterästuotteita (romusta raakateräksen tuotantoon) ja markkinoi loppu- ja johdannaistuotteita, jotka on tarkoitettu pääasiassa rakennusteollisuutta varten (ja vähäisemmässä määrin myös kone- ja laiteteollisuutta varten).

| — | SDE valmistaa sähköhitsattuja verkkoja ja kylmävedettyjä metallilankatuotteita. |
| --- | --- |

—

SDE valmistaa sähköhitsattuja verkkoja ja kylmävedettyjä metallilankatuotteita.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.11018 – COMPAGNIA SIDERURGICA ITALIANA / STEELAG DEUTSCHLAND

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/26

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2023/C 41/11)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | INEOS AG (INEOS, Sveitsi) |
| --- | --- |

—

INEOS AG (INEOS, Sveitsi)

| — | China Petroleum ja Chemical Corporation (Sinopec, Kiina), valtion omistama yritys |
| --- | --- |

—

China Petroleum ja Chemical Corporation (Sinopec, Kiina), valtion omistama yritys

| — | INEOS Sinopec Tianjin Petrochemicals Limited (Ethylene JV, Kiina), uusi yhteisyritys, joka on yritysten INEOS ja Sinopec määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

INEOS Sinopec Tianjin Petrochemicals Limited (Ethylene JV, Kiina), uusi yhteisyritys, joka on yritysten INEOS ja Sinopec määräysvallassa.

INEOS ja Sinopec hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Ethylene JV.

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | INEOS on yksityisomistuksessa oleva ryhmittymä, joka tuottaa erilaisia kemikaaleja, kuten petrokemikaaleja, erikoiskemikaaleja ja öljytuotteita. |
| --- | --- |

—

INEOS on yksityisomistuksessa oleva ryhmittymä, joka tuottaa erilaisia kemikaaleja, kuten petrokemikaaleja, erikoiskemikaaleja ja öljytuotteita.

| — | Sinopec on öljy- ja petrokemian konserni, jonka päätoimipaikka on Pekingissä. |
| --- | --- |

—

Sinopec on öljy- ja petrokemian konserni, jonka päätoimipaikka on Pekingissä.

3.

Yrityksen Ethylene JV liiketoimintana on etyleenitehtaan ja siihen liittyvien johdannaisten kehittäminen, rakentaminen ja toiminta Kiinan kansantasavallassa.

4.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

5.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.11010 – INEOS / SINOPEC / ETHYLENE JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/28

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2023/C 41/12)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”NUECES DE NERPIO”

EU-nro: PDO-ES-02786 – 16.7.2021

SAN (X) SMM ( )

1.   Nimi

”Nueces de Nerpio”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   
  Tuotetyyppi

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2.   
  Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuivattuja saksanpähkinöitä, joita tarjotaan kokonaisina kuorellisina pähkinöinä tai kokonaisina, puolikkaina tai jauhettuina pähkinänsydäminä ja jotka ovat peräisin terveistä kuorituista pähkinöistä Nerpion kotoperäisistä paikallisista saksanpähkinäpuulajikkeista ja muista lajikkeista, jotka ovat sopeutuneet tuotantoalueen olosuhteisiin ja jotka kaikki kuuluvat lajiin Juglans regia L.

Hyväksytyt lajikkeet:

Päälajike: Paikallinen lajike, ”kotoperäinen Nerpio-saksanpähkinäpuu”, on nerpiolaisten tuottajien 1500-luvulta lähtien tekemän jalostustyön tulos. Näin on syntynyt Taibilla-jokilaaksoon erinomaisesti sopeutuneen saksanpähkinäpuun varttamaton ekotyyppi. Satavuotiaat kotoperäiset saksanpähkinäpuumetsiköt muodostavat Nerpion alueen ainutlaatuisen maiseman ja kasvien geeniperimän. Tämän ekotyypin osuus kaikista tuotantoalueella kasvavista tämän lajin puista on vähintään 80 prosenttia.

Toissijaiset lajikkeet: Franquette, Chandler, Pedro ja Fernor, joita on viljelty Nerpiossa 1990-luvulta lähtien ja jotka ovat sopeutuneet paikallisiin olosuhteisiin. Nämä toissijaiset lajikkeet on vartettu paikallisen lajikkeen, ”kotoperäisen Nerpio-saksanpähkinäpuun”, varttamattomiin runkoihin. Tämä perusrunko tekee toissijaisista lajikkeista elinvoimaisempia, paremmin sopeutuneita kalkkipitoiseen maahan sekä vastustuskykyisempiä maaperän tauteja ja juurten tukahtumista vastaan. Nämä seikat auttavat toissijaisia lajikkeita sopeutumaan tuotantoalueen olosuhteisiin.

Pähkinänsydämen ominaisuudet:

| — | Pähkinänsydäntä ympäröivä kalvo on hieman sitä tummempi: beigen-, pronssin- tai kastanjanvärinen. Tämä liittyy sen suureen tanniinipitoisuuteen ja siten sen voimakkaampiin antioksidanttisiin ja aistinvaraisiin ominaisuuksiin. |
| --- | --- |

—

Pähkinänsydäntä ympäröivä kalvo on hieman sitä tummempi: beigen-, pronssin- tai kastanjanvärinen. Tämä liittyy sen suureen tanniinipitoisuuteen ja siten sen voimakkaampiin antioksidanttisiin ja aistinvaraisiin ominaisuuksiin.

| — | Se on kemiallisesti erittäin vakaa, joten se ei härskiinny helposti (säilyvyysaika yli vuoden SAN-tuotteen perinteisissä varastointiolosuhteissa). |
| --- | --- |

—

Se on kemiallisesti erittäin vakaa, joten se ei härskiinny helposti (säilyvyysaika yli vuoden SAN-tuotteen perinteisissä varastointiolosuhteissa).

| — | Hieman karvas maku ja kuivattava suutuntuma korkean tanniinipitoisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

—

Hieman karvas maku ja kuivattava suutuntuma korkean tanniinipitoisuuden vuoksi.

| — | Sisältää paljon luonnollisia antioksidantteja, pääasiassa tanniineja, jotka muodostuvat gallus- ja ellagihapoista. Käyttämällä menetelmää, jolla arvioidaan DPPH:hon verrattuna radikalisoitumista ehkäisevää vaikutusta, joka ilmaistaan vertaamalla Trolox-ekvivalentin antioksidanttiseen vaikutukseen (TEAC), Nerpio-saksanpähkinöiden antioksidanttiaktiivisuus on ≥ 110 mikromoolia Troloxia grammassa saksanpähkinöitä (±10 prosenttia). Se on paljon suurempi kuin markkinoilla olevilla muilla saksanpähkinöillä. |
| --- | --- |

—

Sisältää paljon luonnollisia antioksidantteja, pääasiassa tanniineja, jotka muodostuvat gallus- ja ellagihapoista. Käyttämällä menetelmää, jolla arvioidaan DPPH:hon verrattuna radikalisoitumista ehkäisevää vaikutusta, joka ilmaistaan vertaamalla Trolox-ekvivalentin antioksidanttiseen vaikutukseen (TEAC), Nerpio-saksanpähkinöiden antioksidanttiaktiivisuus on ≥ 110 mikromoolia Troloxia grammassa saksanpähkinöitä (±10 prosenttia). Se on paljon suurempi kuin markkinoilla olevilla muilla saksanpähkinöillä.

Tuotetyypit

Saksanpähkinöitä tarjotaan

| — | kokonaisina kuorellisina pähkinöinä |
| --- | --- |

—

kokonaisina kuorellisina pähkinöinä

| — | kokonaisina pähkinänsydäminä |
| --- | --- |

—

kokonaisina pähkinänsydäminä

| — | puolikkaina pähkinänsydäminä |
| --- | --- |

—

puolikkaina pähkinänsydäminä

| — | jauhettuina pähkinänsydäminä |
| --- | --- |

—

jauhettuina pähkinänsydäminä

Kokonaisten kuorellisten pähkinöiden ja kokonaisten pähkinänsydänten on täytettävä luokan ”extra” ja luokan I minimivaatimukset, sellaisina kuin ne on määritelty kuorellisten saksanpähkinöiden kaupan pitämistä koskevassa kansainvälisessä standardissa (UNECE:n standardi DDP-01) ja saksanpähkinänsydänten kaupan pitämistä koskevassa kansainvälisessä standardissa (UNECE:n standardi DDP-02).

Kokonaisen kuorellisen saksanpähkinän vähimmäiskoko on 28 millimetriä. Kokonaisen pähkinänsydämen on oltava 8 millimetrin silmäkokoa suurempi.

Kaikissa luokissa ja tarjontamuodoissa pakkaushetkellä kokonaisten kuorellisten saksanpähkinöiden kosteuspitoisuuden on oltava alle 7 prosenttia. Kokonaisten pähkinänsydänten, puolikkaiden pähkinänsydänten ja jauhettujen pähkinänsydänten enimmäiskosteuspitoisuus on 5 prosenttia.

3.3.   
  Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

—

3.4.   
  Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Pähkinöiden kasvatus, sadonkorjuu, kuivatus ja valmistelu on tehtävä tuotantoalueella.

3.5.   
  Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Puolikkaina tarjottavat saksanpähkinänsydämet ovat kooltaan 3–8 millimetriä. Yli 10 prosentin poikkeamat, jotka eivät vastaa painoa, eivät ole sallittuja. Jauhetuille saksanpähkinöille ei ole muuta kokorajoitusta kuin, että niiden on oltava kooltaan alle 3 millimetriä. Enintään 10 prosentin kokonaispoikkeama painosta on sallittu.

Kokonaisia kuorellisia saksanpähkinöitä sisältävän pakkauksen enimmäiskoko on 25 kilogrammaa. Kokonaisten pähkinänsydänten, puolikkaiden pähkinänsydänten ja jauhettujen pähkinänsydänten pakkausten enimmäiskoko on 15 kilogrammaa.

Pähkinät on varastoitava, luokiteltava ja pakattava samassa paikassa, ja tämän paikan on sijaittava tuotantoalueella. Uudelleenpakkaaminen on kiellettyä. Pähkinät on pakattava niiden tuotantoalueella, sillä siten varmistetaan, että Nueces de Nerpio -saksanpähkinöitä käsitellään ja säilytetään luonnollisissa ympäristöolosuhteissa. Vetoa ei saa olla, ja ilmankosteus saa olla korkeintaan 75 prosenttia ja lämpötila korkeintaan 20 °C. Nerpiossa nämä olosuhteet ovat taattuja. Ne ovat erittäin tärkeitä, jotta saksanpähkinöiden tanniinipitoisuus säilyy korkeana, mikä on niiden ominaispiirre ja mikä myös hidastaa pähkinöiden härskiintymistä.

3.6.   
  Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Suojattu alkuperänimitys ”Nueces de Nerpio” ja/tai sen tunnus on merkittävä erittäin selkeästi näiden saksanpähkinöiden myyntipakkauksiin ja etiketteihin.

Image 1

Pakkauksissa, joissa saksanpähkinät toimitetaan kuluttajille, on oltava numeroidut etiketit, joita ei voi käyttää uudelleen.

Saksanpähkinät voidaan saattaa markkinoille ainoastaan, jos niissä on tuotantoalueella sijaitsevien rekisteröityjen käsittely- ja pakkauslaitosten merkki.

Merkintää ”De nogales centenarios” [peräisin 100-vuotiaista saksanpähkinäpuista] käytetään vapaaehtoisen merkinnän osana sellaisissa saksanpähkinöissä, jotka ovat peräisin yli 100-vuotiaista puista. Lisäksi sellaisille saksanpähkinöille, jotka ovat peräisin kansallisen tai EU:n tason viralliseen ympäristönsuojeluluetteloon kuuluvista saksanpähkinäpuista, on esitettävä merkinnän ”De nogales singulares” [peräisin erityisistä saksanpähkinäpuista] ohella myös luettelossa esitetyn saksanpähkinäpuun nimi.

Kun tuotteet saatetaan markkinoille, niiden tarjontamuotoa kuvaillaan seuraavilla ilmaisuilla: ”kokonaiset kuorelliset”, ”kokonaiset pähkinänsydämet”, ”puolikkaat pähkinänsydämet” ja ”jauhetut pähkinänsydämet”.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Nueces de Nerpio -saksanpähkinöiden perinteinen tuotanto-, käsittely- ja pakkausalue käsittää Taibilla-joen ja sen sivujokien valuma-alueen muodostaman luonnollisen maantieteellisen alueen, joka rajoittuu vähintään 900 metrin korkeuteen merenpinnasta ja joka kattaa seuraavat alueet:

Kastilia-La Manchan itsehallintoalue:

Nerpion kunnasta alkaen kaikki yli 900 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitsevat maarekisterin maapalstat ja/tai lohkot.

Yesten ja Leturin kunnista alkaen kaikki yli 900 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitsevat maarekisterin maapalstat ja/tai lohkot, jotka kuuluvat Taibilla-joen valuma-alueeseen.

Murcian itsehallintoalue:

Moratallan kunnasta alkaen kaikki yli 900 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitsevat maarekisterin maapalstat ja/tai lohkot, jotka kuuluvat Taibilla-joen valuma-alueeseen.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

”Nueces de Nerpio” SAN perustuu tuotteen erityisiin ominaisuuksiin, joilla on tiivis yhteys maantieteelliseen alkuperään sekä luontoon liittyvien että inhimillisten tekijöiden johdosta.

Maantieteellisen alueen erityisyys

Tuotantoalue, Taibilla-jokilaakson vesistöalue, on osa Sierra de Segura -vuoriston eteläistä aluetta, joka sijaitsee Prebéticon ja Subbéticon vuoristojonojen maantieteellisessä yhtymäkohdassa Kaakkois-Espanjassa. Ympäristö on kalkkikivestä ja dolomiitista muodostunut vuoristoinen alue noin 2000 metrin korkeudella merenpinnasta. Nueces de Nerpio -saksanpähkinöiden tuotantoalue sijaitsee vuorten välisten pienten laaksojen muodostaman alueen keskellä yli 900 metrin korkeudella merenpinnasta. Taibilla-joki, joka on Seguran suurin sivujoki, virtaa alueella. Tämä kalkkikivestä ja dolomiitista muodostunut keskikorkea vuoristoalue on tyypillinen peltometsäviljely-ympäristö, josta kotoperäinen Nerpio-saksanpähkinä on löytänyt ekologisen lokeronsa ja johon se on sopeutunut täydellisesti Nerpion viljelijöiden jalostettua sitä 1500-luvulta lähtien. Alueella on merkittävä ympäristöarvo ja se kuuluu Natura 2000 -verkostoon.

Ilmasto on keskikorkealle vuoristolle tyypillinen. Yleisesti ottaen se voidaan luokitella Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Csb-ilmastovyöhykkeen lämpimäksi mannerilmastoksi / välimerelliseksi ilmastoksi. Keskilämpötila on 10–15 oC (vuosina 1981–2010). Lämpötilan kausivaihtelu on huomattavaa. Korkein mitattu lämpötila on 45,7 oC ja alin mitattu lämpötila –15,7 oC. Keväällä ja syksyllä lämpötilan vuorokausivaihtelu voi olla jopa 22 oC. Taibilla-laakson lämpötilainversiosta johtuvat erityiset olosuhteet edistävät näiden lajikkeiden kasvua. Lisäksi sademäärät ovat kohtalaisia (400–600 mm), ja pienenevät merkittävästi itää kohti mentäessä, mikä johtuu Kaakkois-Espanjan aavikoitumisesta. Kokonaishaihdunta on suurta (600–800 mm), ja se vaihtelee eri korkeuksilla merenpinnasta.

Ilmankosteuden vuotuinen keskiarvo on 65 prosenttia, eli ilmankosteus on pieni. Yleisesti ottaen saksanpähkinäpuut ovat vuorten välisissä laaksoissa hyvin suojassa tuulelta.

Saksanpähkinäpuiden kasvualusta on kalkkipitoista merkeliä ja dolomiittia, joka on muodostunut kvartäärikauden aikaisten jokikerrostumien päälle ja Taibilla-joen valuma-alueen osan penkereille. Maaperä on pääasiassa hiekkaista savimaata. Maaperän pH-arvo on erittäin korkea (8,0–8,5), mikä johtuu sen erittäin korkeasta kalsiumkarbonaattipitoisuudesta (jopa 50 %). Maaperässä on erittäin paljon orgaanista ainesta. 20 senttimetrin syvyisessä pintakerroksessa sitä on yli 2 prosenttia, paikoittain jopa 4 prosenttia. Tämä erittäin hedelmällinen ja tasapainoinen maaperä sopii hyvin saksanpähkinäpuille.

Veden laatu on Taibilla-jokilaakson vesistöalueella hyvä, Kalifornian yliopiston Riverside-kampuksen luokittelun mukaan C2-S1 tai C3-S1. Kallioperän tyypistä johtuen vesi on hiilihapollista ja emäksistä (pH 7,9–8,4).

Saksanpähkinäpuiden kasvatus on muokannut Nerpion ja Taibilla-laakson maisemaa ammoisista ajoista asti. Merkittävä piirre maisemassa ovat satoja vuosia vanhat, arabialaista alkuperää olevat penkereet, jotka ovat peräisin 1100–1200-luvulta. Ne mahdollistavat tulvakastelun jyrkässä maastossa. Ristiin rastiin kulkevat muinaiset kourut muodostavat maahan tiheän verkoston, joka kanavoi Taibilla-joen ja sen sivujokien sekä yksittäisten lähteiden vesiä. Penkereet on tehty rinteitä ja muinaisia kastelukanavia (acequias) tukevien muinaisten kivimuurien varrelle. Tämä perinteinen viljelymenetelmä ja vanhat saksanpähkinäpuut ovat olennainen osa Nerpion ja Taibilla-laakson maisemaa ja viljelykasvien hoitoon liittyvää perintöä, ja ne muodostavat Espanjassa ainutlaatuisen ympäristön kotoperäisten saksanpähkinäpuiden kasvatukselle. Se on muinainen ympäristö, joka on muokkautunut penkereiksi.

Erityistunnusmerkit

Nerpio-saksanpähkinänsydän sisältää paljon tanniineja, jotka johtuvat pääasiassa gallus- ja ellagihapoista ja jotka antavat tuotteelle sen erityispiirteet. Se ei härskiinny helposti, ja sen säilyvyysaika onkin yli vuoden. Sen maku on hieman karvas ja suutuntuma kuivattava. Pähkinänsydäntä ympäröivä kalvo on hieman sitä tummempi: beigen-, pronssin- tai kastanjanvärinen. Korkea tanniinipitoisuus tarkoittaa Trolox-ekvivalenttiin verrattuna korkeaa antioksidanttista vaikutusta (TEAC ≥ 110 ±10 % mikromoolia Troloxia grammassa saksanpähkinöitä). Nerpion saksanpähkinöiden ylivoimaiset antioksidanttiset ominaisuudet muihin kaupallisiin lajikkeisiin verrattuna on osoitettu Espanjan tieteellisen tutkimuksen keskuksen (CSIC) alaisen Sevillan rasva-alan tutkimuslaitoksen tieteellisessä julkaisussa ”Nutritional composition and antioxidant activity of different walnut varieties (Junglans regia L.) from Nerpio (Spain) in comparison to commercial varieties” (I. Viera-Alcaide. ym., Grasas y Aceites 70 (3) heinä–elokuu 2019).

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Nerpio-saksanpähkinällä on joitakin ainutlaatuisia fysikaalisia, kemiallisia ja aistinvaraisia ominaisuuksia. Sitä pidetään Nerpiosta peräisin olevana ekotyyppinä, jonka erityispiirteitä on vaikea jäljitellä tuotantoalueen ulkopuolella.

Nerpio-saksanpähkinän ominaisuudet, jotka erottavat sen muista saksanpähkinöistä, ovat tumma kalvo pähkinänsydämen ympärillä, pitkä säilyvyysaika ja se, että se ei härskiinny helposti, hieman karvas maku ja kuivattava suutuntuma. Nämä ominaisuudet liittyvät sen korkeaan tanniinipitoisuuteen sekä sen suureen antioksidanttiseen vaikutukseen (TEAC ≥ 110 mikromoolia Troloxia grammassa saksanpähkinöitä), joka on paljon suurempi kuin markkinoilla olevilla muilla saksanpähkinöillä. Nämä ominaisuudet myös johtuvat suoraan luontoon liittyvistä ja inhimillisistä tekijöistä: kasvimateriaalin valinnasta sekä saksanpähkinöiden kasvatukseen, luonnolliseen kuivaukseen ja varastointiin sopivista erityisistä maatalous- ja ilmasto-olosuhteista.

1)   
  Kotoperäisten saksanpähkinäpuulajikkeiden jalostus

Saksanpähkinäpuiden jalostus on alkanut Nerpiossa 1500-luvulla, mistä on osoituksena noin 600 vuotta vanha muinainen Nerpio-saksanpähkinäpuu ”Plantón del Covacho”. Nerpion kotoperäisillä lajikkeilla on tummempi pigmentti ja intensiivisempi maku kuin kaupallisilla saksanpähkinöillä. Tähän ovat vaikuttaneet suoraan Nerpion saksanpähkinöiden kasvattajat, jotka ovat jalostaneet vuosisatojen ajan saksanpähkinöitä, jotka ovat maukkaampia, hieman karvaita ja tummia ja joiden suutuntuma on kuivattava.

2)   
  Saksanpähkinöiden kasvatukseen sopivat erityiset maatalous- ja ilmasto-olosuhteet

Maaperäolosuhteet: Nerpion kotoperäiset lajikkeet ovat sopeutuneet täydellisesti Taibilla-laakson erittäin kalkkipitoiseen maaperään, jonka pH-arvo on 8–8,5 ja kalsiumkarbonaattipitoisuus yli 50 prosenttia. Tällainen kalkkipitoisuus estää fosforin saannin maaperästä. Tämän seurauksena saksanpähkinäpuut eivät saa riittävästi kyseistä mineraalia, minkä vuoksi puiden lehdissä ja pähkinöissä on näkyvissä tavallista enemmän violettia pigmenttiä, mikä yhdistetään korkeampiin pitoisuuksiin antosyaaneja ja muita fenoliyhdisteitä kuten flavonoleja, flavonoideja ja tanniineja.

Ilmasto-olosuhteet: Nerpion välimerelliset olosuhteet ovat Iberian niemimaan kaakkoisosalle tyypilliset: paljon aurinkoa, korkeat lämpötilat, vähän sadetta ja suuri kokonaishaihdunta (jopa 800 mm). Tällaiset olosuhteet johtavat kesäisin siihen, että saksanpähkinäpuut kärsivät veden puutteesta, ja käynnistävät gallus- ja ellagihapoista muodostuvien tanniinien synteesin. Tämän seurauksena pähkinänsydäntä ympäröivän kalvon pigmentti on tummempi. Taibilla-laaksossa lämpötilan huomattava vuorokausivaihtelu (yli 22 oC) ja lämpötilainversio lisäävät osaltaan saksanpähkinöiden tanniinipitoisuutta kypsymisen loppuvaiheessa.

3)   
  Saksanpähkinöiden luonnolliseen kuivaukseen ja varastointiin sopivat erityiset olosuhteet Nerpiossa

Syksyllä ja talvella vallitseva kylmä ja kuiva ilmasto edistää saksanpähkinöiden kuivausprosessia. Muita tekijöitä ovat sadonkorjuu optimaalisessa vaiheessa kypsymistä, perinteinen luonnollinen kuivaus sekä hyvät varastointiolosuhteet eli kohtalainen ja vakaa lämpötila (alle 20 oC) ja matala ilmankosteus (alle 75 %). Nämä tekijät mahdollistavat parhaat varastointiolosuhteet saksanpähkinöille ennen niiden saattamista markkinoille ja auttavat niiden antioksidanttien (tanniinit) säilymisessä ja hidastavat siten pähkinöiden härskiintymistä. Menetelmät, joihin liittyy pesua ja/tai mekaanista kuivausta, eivät sovellu saksanpähkinöille, joilla on suojattu alkuperänimitys ”Nueces de Nerpio”.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/DOP_Nueces_de_Nerpio_SolicitudRegistro%20.aspx

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 41/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 41/33

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2023/C 41/13)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”Pesca e Nettarina di Romagna”

EU-nro: PGI-IT-1535-AM02 – 15.9.2020

SAN ( ) SMM (X)

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

| Consorzio di Tutela Pesca e Nettarina di Romagna I.G.P. [Pesca e Nettarina di Romagna PGI:n suojaamisesta vastaava yhdistys] |
| --- |
| Via Béla Bartók 29/G |
| 44124 – Ferrara |

Consorzio di Tutela Pesca e Nettarina di Romagna I.G.P. [Pesca e Nettarina di Romagna PGI:n suojaamisesta vastaava yhdistys]

Via Béla Bartók 29/G

44124 – Ferrara

P. +39 0532904511

F. +39 0532904521

Varmennettu sähköpostiosoite: consorziopesca@registerpec.it

Consorzio di Tutela Pesca e Nettarina di Romagna I.G.P. on 14.10.2013 annetun maa- ja metsätalousministeriön asetuksen (decreto) nro 12511 13 §:n 1 momentin nojalla oikeutettu muutoshakemuksen tekemiseen.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- |

☐

Tuotteen nimi

| ☒ | Tuotteen kuvaus |
| --- | --- |

☒

Tuotteen kuvaus

| ☒ | Maantieteellinen alue |
| --- | --- |

☒

Maantieteellinen alue

| ☒ | Alkuperätodisteet |
| --- | --- |

☒

Alkuperätodisteet

| ☒ | Tuotantomenetelmä |
| --- | --- |

☒

Tuotantomenetelmä

| ☒ | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| --- | --- |

☒

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

| ☒ | Merkinnät |
| --- | --- |

☒

Merkinnät

| ☒ | Muu (Tarkistukset; artikloiden järjestys ja otsikot) |
| --- | --- |

☒

Muu (Tarkistukset; artikloiden järjestys ja otsikot)

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

| ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

Tuotteen kuvaus

Tuote-eritelmän 2 artiklan 1 kohdassa oleva lajikeluettelo

”Pesca di Romagna”

keltaiset lajikkeet: Maycrest, Spring Lady, Sprinbelle, Springcrest, Suncrest, Royal Glory, Royal Gem, Dixired, Flavorcrest, Glohaven, Merril Gem Free 1, Redhaven, Royal Majestic, Royal Time, Rich Lady, Maria Marta, Summer Rich, Grenat, Elegant Lady, Fayette, Royal Summer, Royal Lee, Royal Pride, Romestar, Symphonie, Mercil (tai O’Henry), Zainori (tai Kaweat);

valkoiset lajikkeet: Iris Rosso, Maria Bianca, Tendresse (tai Joulie), Duchessa d’Este, Rossa di San Carlo, Zaidaso (tai Kewina).

sekä

””Nettarina di Romagna”

keltaiset lajikkeet: Early Sungrand, Maygrand, Laura, Ambra, Maillara (tai Big Ben), Nectaprima, Noracila, Flavortop, Indipendence, Maria Emilia, Maria Laura, Spring Red, Weimberger, Big Top (tai Zaitabo), Guerriera, Alitop, Honey Blaze, Romagna Big, Fantasia, Maria Aurelia, Nectaross, Stark Red Gold, Venus, Sweet Red, Sweet Lady, Morsiani 90, Honey Royal, Honety Glo’, Romagna Gold;

valkoiset lajikkeet: Silver King, Caldesi 2000, Nectarmagie, Silver Giant, Maillarmagic, Necta Perle, Romagna 3000, Romagna Red.”

on muutettu seuraavaan muotoon:

”Persikka:

Varhaiset keltaiset lajikkeet

Bordò, Coraline (tai Monco), Crimson Lady, Dixired, Flavorcrest, Maycrest, Merril Gem Free 1, Rich May, Royal Gem, Royal Glory, Royal Majestic, Royal Time, Ruby Rich, Sagittaria, Spring Lady, Sprinbelle, Springcrest, Sugar Time;

Keskimyöhäiset ja myöhäiset keltaiset lajikkeet:

Azurite, Corindon, Diamond Princess, Elegant Lady, Fayette, Glohaven, Grenat, Maria Marta, Mercil (tai O’Henry), Plusplus, Redhaven, Rich Lady, Rome Star, Royal Estate, Royal Jim, Royal Lee, Royal Pride, Royal Summer, Royal Sweet, Summer Rich, Suncrest, Sweet Dream, Sweet Henry, Symphonie, Vista Rich, Zainori (tai Kaweah), Zee Lady;

Varhaiset valkoiset lajikkeet:

Greta, Iris Rosso, Monsolle, Patty;

Keskimyöhäiset ja myöhäiset valkoiset lajikkeet:

Duchessa d’Este, Ivory Sun, Maria Bianca, Maura, Regalsnow (tai Maperla), Rosa del West, Rossa di San Carlo, Star Princess, Snow Lady, Tendresse (tai Joulie), Zaidaso (tai Kewina).

Nektariini:

Varhaiset keltaiset lajikkeet:

Alice, Ambra, Ara, Big Haven, Carene, Early Sungrand, Extreme Beauty, Gartairo, Garofa, Laura, Maillara (tai Big Bang), Maria Emilia, Maygrand, Nectaprima, Noracila, Rebus 028, Weimberger;

Keskimyöhäiset ja myöhäiset keltaiset lajikkeet:

Alma, Alma 2, Alexa, Amiga, Alitop, August Red, Big Top (tai Zaitabo), Diamond Ray, Dorabelle, Doracile, Dulcis, Dulciva, Early Zee, Fairlane, Fantasia, Febe, Flavortop, Gea, Guerriera, Honey Blaze, Honey Glo, Honey Kist, Honey Royale, Indipendence, Lady Erika, Late Fair, Luciana, Maria Aurelia, Maria Carla, Maria Laura, Max, Max 7, Monrené, Morsiani 60, Morsiani 90, Nectareine, Nectaross, Orine, Orion, Pit Lane, Pit Stop, Red Fair, Romagna Big, Romagna Giant, Romagna Gold, Romagna Lady, Romagna Queen, Romagna Summer, September Bright, Spring Red, Stark Red Gold, Sweet Lady, Sweet Red, Venus, Western Red;

Varhaiset valkoiset lajikkeet:

Caldesi 2000, Garcica, Romagna Red, Romagna Star, Silver King, Turquoise;

Keskimyöhäiset ja myöhäiset valkoiset lajikkeet:

Caldesi 2020, Maillarmagie (tai Magique), Majestic Pearl, Nectarmagie, Nectaperle, Romagna 3000, Romagna Bright, Romagna Sweet, Romagna Top, Silver Giant, Silver Star, Sandine, Tourmaline, Zephyr.”

Muutoksella saatetaan ajan tasalle ja laajennetaan niiden lajikkeiden valikoimaa, joita voidaan käyttää. Tämä johtuu siitä, että alalle tulee jatkuvasti uusia lajikkeita, sekä tarpeesta varmistaa suojatun maantieteellisen merkinnän saaneen tuotteen saatavuus. Siksi on lisätty uusia lajikkeita, jotka on useimmiten kehitetty aiemmista tai vanhoista lajikkeista. Lajikkeiden valikoiman laajentaminen mahdollistaa myös sadonkorjuuajan pidentämisen, mikä tarkoittaa, että tuotetta on kuluttajien saatavilla nykyistä enemmän ja pidempään.

Muutos vaikuttaa tiivistelmän 4.2 kohtaan ja vastaavaan yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohtaan.

Tuote-eritelmän 2 artiklaan on lisätty seuraava kohta:

”Pesca e Nettarina di Romagna -hedelmien tuotannossa on sallittua käyttää muita lajiketutkimuksista saatuja persikkalajikkeita, jos kokeellisella ja asiakirja-aineistolla osoitetaan, että tuotteen tuotantomenetelmä ja hedelmän laatuominaisuudet ovat tämän tuote-eritelmän mukaiset. Tällaisten lajikkeiden käytöstä Pesca e Nettarina di Romagna -hedelmien tuotantoon on ilmoitettava ennakolta maa- ja metsätalous- sekä elintarvikeministeriölle, joka voi tätä varten pyytää valvonnasta vastaavalta tai muulta elimeltä teknistä lausuntoa.”

Tätä muutosta esitetään, jotta voidaan vastata tuottajien tuleviin tarpeisiin, jotka liittyvät tieteelliseen tutkimukseen perustuvien uusien lajikkeiden käyttöönottoon, sekä varmistaa, että Pesca e Nettarina di Romagna -hedelmien alkuperäiset ominaisuudet säilytetään edelleen ottaen huomioon se, että kyseisestä lajista kehitetään jatkuvasti uusia lajikkeita.

Muutos vaikuttaa tiivistelmän 4.2 kohtaan ja vastaavaan yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohtaan.

Tuote-eritelmän 6 artiklan 1 kohdassa oleva seuraava tuotantoaluetta koskeva teksti:

”Kulutukseen saatettaessa Pesca di Romagna -persikalla on oltava seuraavat ominaisuudet:

Keltaiset lajikkeet

koko: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 21 cm:n ympärysmittaa;

sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 11;

epikarppi, muoto ja keskipaino vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja.

valkoiset lajikkeet

koko: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 21 cm:n ympärysmittaa;

sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 11;

epikarppi, muoto ja keskipaino vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja.”

sekä

”Kulutukseen saatettaessa Nettarina di Romagna -nektariinilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

| a) | keltaiset lajikkeet
  epikarppi: sileä;
  koko: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 21 cm:n ympärysmittaa;
  sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 11;
  maku, muoto ja keskimääräinen vähimmäispaino vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja. |
| --- | --- |

a)

keltaiset lajikkeet

epikarppi: sileä;

koko: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 21 cm:n ympärysmittaa;

sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 11;

maku, muoto ja keskimääräinen vähimmäispaino vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja.

| b) | valkoiset lajikkeet
  epikarppi: sileä;
  koko: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 21 cm:n ympärysmittaa;
  sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 11;
  maku, muoto ja keskimääräinen vähimmäispaino vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja.” |
| --- | --- |

b)

valkoiset lajikkeet

epikarppi: sileä;

koko: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 21 cm:n ympärysmittaa;

sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 11;

maku, muoto ja keskimääräinen vähimmäispaino vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja.”

on yhdistetty ja siirretty tuote-eritelmän 2 artiklaan:

”Laatuominaisuudet:

Laatuominaisuudet:

Kulutukseen saatettaessa Pesca e Nettarina di Romagna -hedelmillä on oltava seuraavat ominaisuudet:

Varhaiset keltaiset ja valkoiset lajikkeet

| — | Vähimmäiskoko A: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 135 gramman vähimmäispainoa; |
| --- | --- |

—

Vähimmäiskoko A: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 135 gramman vähimmäispainoa;

| — | Sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 9,5; |
| --- | --- |

—

Sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 9,5;

| — | Epikarppi ja muoto vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja. |
| --- | --- |

—

Epikarppi ja muoto vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja.

Keskimyöhäiset ja myöhäiset keltaiset ja valkoiset lajikkeet

| — | Vähimmäiskoko A: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 135 gramman vähimmäispainoa; |
| --- | --- |

—

Vähimmäiskoko A: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 135 gramman vähimmäispainoa;

| — | Sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 11; |
| --- | --- |

—

Sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 11;

| — | Epikarppi ja muoto vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja.” |
| --- | --- |

—

Epikarppi ja muoto vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja.”

Tekstin rakenteen parantamiseksi katsottiin aiheelliseksi tehdä ero varhaisten ja toisaalta keskimyöhäisten ja myöhäisten lajikkeiden välillä. Tämä erottelu vaikuttaa sokeripitoisuutta koskevaan parametriin, joka varhaisemmassa vaiheessa korjatuissa lajikkeissa ei saavuta keskimyöhäisten ja myöhäisten lajikkeiden tasoa. Lisäksi mainitaan hedelmien vähimmäispainoa koskeva parametri, joka vastaa muita tuote-eritelmään jo sisältyviä ja nykyisten kaupan pitämisen vaatimusten mukaisesti ilmoitettavia kokoparametreja. Muutoksen tarkoituksena on täsmentää tuotteen vähimmäiskokoja. Lisäksi kaikki laatuominaisuuksia määrittävät parametrit on siirretty tuote-eritelmän 6 artiklasta 2 artiklaan, joten kaikki tuotteen ominaisuudet esitetään samassa artiklassa.

Muutos vaikuttaa tiivistelmän 4.2 kohtaan ja vastaavaan yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohtaan.

Tuote-eritelmän 2 artiklaan on lisätty seuraava teksti:

”Hedelmiä voidaan käyttää myös jalostukseen. Lisäksi ja yksinomaan jalostettaessa on mahdollista käyttää myös hedelmiä, jotka täyttävät kaikki tuote-eritelmän vaatimukset lukuun ottamatta niitä, jotka koskevat hedelmien kokoa ja muotoa. Myös vähäinen pintavaurio on sallittu, jos se ei vaikuta hedelmien laatuun ja säilyvyyteen. Tällaisia hedelmiä ei saa myydä loppukuluttajalle.”

Tämä muutos mahdollistaa myös sellaisten hedelmien jalostamisen, jotka ovat kooltaan tai muodoltaan virheellisiä, vaikka ne on tuotettu ja kasvatettu kaikkien tuote-eritelmän määräysten mukaisesti. Sellaisten hedelmien jalostus, jotka eivät ole terveitä eivätkä tuote-eritelmän mukaisia, on kuitenkin kielletty.

Muutos vaikuttaa tiivistelmän 4.2 kohtaan ja vastaavaan yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohtaan.

Maantieteellinen alue

Maantieteellinen alue

Tuote-eritelmän 3 artiklassa oleva seuraava tuotantoaluetta koskeva teksti

”Pesca di Romagnan tuotantoalue käsittää persikanviljelyyn soveltuvat Emilia Romagnan alueet, ja se määritellään seuraavasti:

| 1) | Seuraavat kunnat Ferraran maakunnassa: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo, Voghiera; |
| --- | --- |

1)

Seuraavat kunnat Ferraran maakunnassa: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo, Voghiera;

| 2) | Seuraavat kunnat Bolognan maakunnassa: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano; |
| --- | --- |

2)

Seuraavat kunnat Bolognan maakunnassa: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano;

| 3) | Seuraavat kunnat Forlìn maakunnassa: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesenatico Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo, Savignano sul Rubicone; |
| --- | --- |

3)

Seuraavat kunnat Forlìn maakunnassa: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesenatico Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo, Savignano sul Rubicone;

| 4) | Seuraavat kunnat Ravennan maakunnassa: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno, Solarolo.” |
| --- | --- |

4)

Seuraavat kunnat Ravennan maakunnassa: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno, Solarolo.”

sekä

”Nettarina di Romagnan tuotantoalue käsittää persikanviljelyyn soveltuvat Emilia Romagnan alueet, ja se määritellään seuraavasti:

| 1) | Seuraavat kunnat Ferraran maakunnassa: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo, Voghiera; |
| --- | --- |

1)

Seuraavat kunnat Ferraran maakunnassa: Argenta, Cento, Codigoro, Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, S. Agostino, Tresigallo, Voghiera;

| 2) | Seuraavat kunnat Bolognan maakunnassa: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano; |
| --- | --- |

2)

Seuraavat kunnat Bolognan maakunnassa: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castelguelfo, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano;

| 3) | Seuraavat kunnat Forlìn maakunnassa: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesenatico Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo, Savignano sul Rubicone; |
| --- | --- |

3)

Seuraavat kunnat Forlìn maakunnassa: Bertinoro, Castrocaro Terme, Cesena, Cesenatico Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliaria, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Sant’Arcangelo, Savignano sul Rubicone;

| 4) | Seuraavat kunnat Ravennan maakunnassa: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno, Solarolo.” |
| --- | --- |

4)

Seuraavat kunnat Ravennan maakunnassa: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisignella, Casola Valsenio, Castelbolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, S.Agata sul Santerno, Solarolo.”

on oikaistu ja sitä on täydennetty seuraavasti:

”3 artikla

Tuotantoalue

Pesca e Nettarina di Romagna -hedelmien tuotantoalue käsittää persikanviljelyyn soveltuvat Emilia Romagnan alueet, ja se määritellään seuraavasti:

| 1) | Seuraavat kunnat Ferraran maakunnassa: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo, Voghiera. |
| --- | --- |

1)

Seuraavat kunnat Ferraran maakunnassa: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo, Voghiera.

| 2) | Seuraavat kunnat Bolognan maakunnassa: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano. |
| --- | --- |

2)

Seuraavat kunnat Bolognan maakunnassa: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano.

| 3) | Seuraavat kunnat Forlì-Cesenan maakunnassa: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Savignano sul Rubicone. |
| --- | --- |

3)

Seuraavat kunnat Forlì-Cesenan maakunnassa: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Savignano sul Rubicone.

| 4) | Seuraavat kunnat Ravennan maakunnassa: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno, Solarolo. |
| --- | --- |

4)

Seuraavat kunnat Ravennan maakunnassa: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno, Solarolo.

| 5) | Seuraavat kunnat Riminin maakunnassa: Santarcangelo di Romagna.” |
| --- | --- |

5)

Seuraavat kunnat Riminin maakunnassa: Santarcangelo di Romagna.”

Muutokset ovat tarpeen kirjoitusvirheiden korjaamiseksi, eräiden paikannimien tarkistamiseksi sekä uusien kuntien lisäämiseksi jäljempänä kuvatulla tavalla.

Massa Fiscaglian, S. Agostinon ja Tresigallon kuntien nimet on korvattu uusilla nimillä: Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Terre del Reno – loc.S. Agostino ja Tresignana – loc. Tresigallo.

Nämä tarkistukset ovat tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon tammikuun 2014 ja tammikuun 2019 välisenä aikana toteutetuista kuntaliitoksista aiheutuneet muutokset. Muutokset eivät vaikuta alkuperäalueeseen sinällään.

Nimi ”Forlìn maakunta” on korvattu nimellä ”Forlì-Cesenan maakunta”, koska maakunnan nimi muutettiin 6. maaliskuuta 1992 annetulla asetuksella nro 252.

Santarcangelo di Romagnan kunta, joka oli edelleen osa Forlìn maakuntaa, on nyt merkitty edellä mainitulla asetuksella nro 252/1992 perustetun Riminin maakunnan luetteloon.

Lisäksi kuntien Castelguelfo, Castrocaro Terme, Modigliaria, Brisignella, Castelbolognese, Massalombarda ja S. Agata sul Santerno nimet on korvattu oikeilla nimillä: Castel Guelfo di Bologna, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Modigliana, Brisighella, Castel Bolognese, Massa Lombarda ja Sant’Agata sul Santerno.

Tällaisten tuote-eritelmän kirjoitusvirheiden korjaukset eivät siis muuta alkuperäaluetta.

Alkuperäalueeseen on lisätty Ferraran maakunnassa sijaitsevat Ferraran ja Copparon kunnat.

Tarkoituksena on muodostaa yhtenäinen maantieteellinen tuotantoalue. Ferraran ja Copparon kunnat sijaitsevat tuote-eritelmän jo kattamien kuntien vieressä ja rajoittuvat niihin, mutta ennen kaikkea niillä on pitkä ja kunniakas persikoiden ja nektariinien viljelyperinne, jota on perinteisesti harjoitettu niiden alueella. Koska ne ovat tuotantoalueeseen jo kuuluvien alueiden vieressä, ne ovat samankaltaisia niin ympäristöominaisuuksiltaan kuin viljelytekniikoiltaan.

Muutos vaikuttaa tiivistelmän 4.3 kohtaan ja vastaavaan yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaan.

Alkuperätodisteet:

Alkuperätodisteet:

Alkuperätodisteiden laatimismenettelyn päivittäminen

Eritelmän 5 artiklassa olevat, hedelmiä ”Pesca di Romagna” ja ”Nettarina di Romagna” koskevat seuraavat kohdat:

”Emilia Romagnan alue vastaa sen tarkistamisesta, että 4 artiklassa vahvistetut tekniset ehdot täyttyvät. Pesca di Romagna -persikoiden tuotantoon soveltuvat persikkatarhat kirjataan rekisteriin, joka laaditaan, saatetaan ajan tasalle ja julkaistaan vuosittain. Jäljennöstä rekisteristä säilytetään kaikissa tuotantoalueeseen kuuluvissa kunnissa. Maa- ja metsätalous- sekä elintarvikeministeriö ilmoittaa rekisteröintiä, vuosittaisia tuotantoilmoituksia sekä tuotteiden varmennuksia koskevat menettelyt, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kyseisellä maantieteellisellä merkinnällä varustettuja vuosittain hyväksyttäviä ja kaupan pidettäviä tuotteita valvotaan asianmukaisesti ja riittävästi.”

sekä

”Emilia Romagnan alue vastaa sen tarkistamisesta, että 4 artiklassa vahvistetut tekniset ehdot täyttyvät. Nettarina di Romagna -nektariinien tuotantoon soveltuvat persikkatarhat kirjataan rekisteriin, joka laaditaan, saatetaan ajan tasalle ja julkaistaan vuosittain. Jäljennöstä rekisteristä säilytetään kaikissa tuotantoalueeseen kuuluvissa kunnissa. Maa- ja metsätalous- sekä elintarvikeministeriö ilmoittaa rekisteröintiä, vuosittaisia tuotantoilmoituksia sekä tuotteiden varmennuksia koskevat menettelyt, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kyseisellä maantieteellisellä merkinnällä varustettuja vuosittain hyväksyttäviä ja kaupan pidettäviä tuotteita valvotaan asianmukaisesti ja riittävästi.”

on poistettu ja korvattu eritelmän 4 artiklassa seuraavasti:

”4 artikla

Alkuperätodisteet

Kaikkia tuotantovaiheita valvotaan rekisteröimällä tulevat ja lähtevät määrät. Tuotteen jäljitettävyys varmistetaan merkitsemällä ne maarekisterilohkot, joilla tuotetta viljellään, sekä tuottajien ja pakkaajien tiedot 7 artiklassa tarkoitetun valvontaelimen ylläpitämiin luetteloihin ja ilmoittamalla tuotantomäärät valvontaelimelle.

Valvontaelin valvoo tuote-eritelmän ja asianomaisen valvontasuunnitelman mukaisesti kaikkia kyseisiin rekistereihin merkittyjä luonnollisia ja oikeushenkilöitä.”

Muutos on tarpeen, jotta teksti olisi yhdenmukainen nykyisten valvontajärjestelmien kanssa, sillä nykyisen version kuvauksessa viitataan menetelmiin ja välineisiin, joita ei enää ole olemassa. Sitä on päivitetty sekä numeroinnin (nykyinen tuote-eritelmän 4 artikla) että sisällön osalta asetuksen (EU) N:o 1152/2012 perusteella. Tuote-eritelmän noudattamista koskevat tarkastukset tarkastaa itse asiassa ministeriön nimeämä valvontaelin eikä alueviranomaiset. Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Tuotantomenetelmä:

Tuotantomenetelmä:

Tuotantomenetelmään tehdyt muutokset koskevat sekä persikoita että nektariineja.

Muutokset koskevat nykyisen tuote-eritelmän 4 artiklaa, josta tulee uuden numeroinnin myötä 5 artikla.

Eritelmän uusi 5 artikla (Tuotteen tuotantomenetelmä) on jaettu kahteen osaan:

Tuotteen tuotantomenetelmä

5.1 Maaperä- ja ilmasto-olosuhteet ja 5.2 Viljelytekniikat

Maaperä- ja ilmasto-olosuhteet

Viljelytekniikat

Näin mukautettuna artiklassa kuvataan teknisiä vaiheita aiempaa tarkemmin.

Tuote-eritelmän 4 artiklan virke

”Kastelu, lannoitus ja muut viljelyyn liittyvät toimenpiteet on suoritettava Emilia Romagnan alueen toimivaltaisten viranomaisten vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.”

on poistettu.

Kyseessä on edellytys, joka kaikkien tilojen on täytettävä. Sääntelyn kehitys ja tiettyjen vaatimusten sitovuus merkitsevät sitä, että tietyt kriteerit täyttyvät joka tapauksessa. Sen vuoksi sitä ei tarvitse mainita tuote-eritelmässä.

Viljelytekniikoiden osalta seuraava teksti:

”Sallitut istutusvälit ovat yleisen käytännön mukaisia, ja uusien tarhojen istutustiheys saa olla enintään 2 000 taimea hehtaaria kohti. Sallitut vakiokasvatustavat on kehitetty kolmioksaisen vaso emiliano -kasvatustavan ja sen muunnosten pohjalta. Sallitut tukilankamenetelmät ovat viuhka-,”Y”- ja pystylatvusmenetelmä sekä niiden muunnokset.”

on muotoiltu uudelleen seuraavasti:

”Sallitut istutusvälit ovat yleisen käytännön mukaisia, ja istutustiheys saa olla enintään 2 000 taimea hehtaaria kohti. Sallitut vakiokasvatustavat on kehitetty kolmioksaisen vaso emiliano- ja vaso ritardato -kasvatustavan sekä näiden muunnosten pohjalta. Sallitut tukilankamenetelmät ovat viuhka-,”Y”- ja pystylatvusmenetelmä sekä niiden muunnokset.”

Erityinen viittaus uusiin viljelmiin on poistettu, koska se on tarpeeton. Seikkaperäisyyden vuoksi on täsmennetty myös vaso ritardato -menetelmä, vaikka kaikki kasvatustavat ovatkin jo sallittuja.

Tuote-eritelmän 4 artiklan virke

”Viljelymenetelmiin on kuuluttava vähintään talvileikkaus ja leikkaus kasvukaudella kasvien tarpeiden mukaan.”

on poistettu.

Leikkaamista koskeva osa on poistettu, koska kyseessä on jo noudatettava edellytys. Koska hyviä viljelykäytäntöjä sovelletaan kaikissa yhteyksissä, katsottiin, ettei asiaa ollut tarpeen tarkentaa lisäämällä tarpeettomia lisätietoja.

Viljelytekniikoiden osalta virke

”Enimmäistuotos on kaikkien sallittujen lajikkeiden osalta 35 000 kilogrammaa hehtaaria kohti.”

on korvattu seuraavasti:

”Kun kyseessä ovat varhaiset lajikkeet, enimmäistuotos on kaikkien sallittujen lajikkeiden osalta 35 000 kilogrammaa hehtaaria kohti. Kun kyseessä ovat keskimyöhäiset ja myöhäiset lajikkeet, enimmäistuotos on kaikkien sallittujen lajikkeiden osalta 50 000 kilogrammaa hehtaaria kohti.”

Enimmäistuotannon osalta katsottiin aiheelliseksi erottaa toisistaan varhaiset ja toisaalta keskimyöhäiset ja myöhäiset lajikkeet. Varhaislajikkeiden tuotanto on pysynyt muuttumattomana 35 000 kilogrammassa hehtaaria kohden.

Keskimyöhäisten ja myöhäisten lajikkeiden enimmäistuotannoksi on vahvistettu 50 000 kilogrammaa hehtaaria kohden. Eritelmässä jo määrättyjen istutusmenetelmien, kuten pystylatvusmenetelmä, avulla on helppo saavuttaa 50 000 kilogramman tuotanto hehtaaria kohden. Nämä määrät eivät vaikuta millään tavoin hedelmien laatuun; laatunäkökohtien suojelemiseksi on asetettu enimmäisraja.

Tuote-eritelmän 4 artiklan virke

”Emilia Romagnan alue vahvistaa vuosittain 15. päivään toukokuuta mennessä edellä mainittujen sääntöjen rajoissa ja kasvukauden vaihtelut sekä viljelyn ympäristöedellytykset huomioon ottaen ohjeellisen keskimääräisen yksikkökohtaisen tuotantomäärän kullekin 2 artiklassa tarkoitetulle lajikkeelle.”

on poistettu.

On hyvä huomata, että Emilia Romagnan alue ei ole koskaan pitänyt tarpeellisena vahvistaa ohjeellista keskimääräistä tuotantoa, vaikka sillä olisi siihen mahdollisuus tämän lausekkeen nojalla. Sen vuoksi ohjeellista keskimääräistä yksikkötuotantoa ei ole koskaan virallisesti vahvistettu etukäteen. Edellä esitetyn perusteella ja koska tällaista arvoa ei ole koskaan vahvistettu etukäteen, kyseinen lauseke on osoittautunut tarpeettomaksi, joten katsotaan aiheelliseksi poistaa se eritelmästä.

Eritelmän 4 artiklassa olevat hedelmiä ”Pesca di Romagna” ja ”Nettarina di Romagna” koskevat kohdat

Jos hedelmiä, jotka voidaan merkitä SMM-tunnuksella ”Pesca di Romagna”, varastoidaan, on käytettävä kylmätekniikkaa. Kylmävarastojen kosteus- ja lämpötila-arvojen on oltava sellaiset, että erityiset laatuvaatimukset täyttyvät.

sekä

Jos hedelmiä, jotka voidaan merkitä SMM-tunnuksella ”Nettarina di Romagna”, varastoidaan, on käytettävä kylmätekniikkaa. Kylmävarastojen kosteus- ja lämpötila-arvojen on oltava sellaiset, että erityiset laatuvaatimukset täyttyvät.

on yhdistetty ja mukautettu seuraavasti:

Jos hedelmiä, jotka voidaan merkitä SMM-tunnuksella ”Pesca e Nettarina di Romagna”, varastoidaan, on käytettävä kylmätekniikkaa. Kylmävarastojen kosteus- ja lämpötila-arvojen on oltava sellaiset, että erityiset laatuvaatimukset täyttyvät.

Lisäksi tämä virke on siirretty tuote-eritelmän 8 artiklaan.

Tämä muutos vaikuttaa tiivistelmän 4.5 kohtaan, ja edellä oleva virke on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan 3.5 kohtaan.

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Tiivistelmän 4.6 kohtaan sisältyvä yhteyttä alkuperään koskeva nykyinen kohta kuuluu seuraavasti:

”Maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden erityispiirteet sekä tuotantoalueen toimijoiden ammattitaito tuottavat fysikaalis-kemiallisilta ja aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan erinomaisia persikoita ja nektariineja, joita pidetään kaupan sekä kaikkialla Italiassa että Euroopassa Emilia Romagnan alueen tyypillisinä tuotteina. Tuotantoalueelle on ominaista tasankoilmasto, johon tosin vaikuttaa myös Adrianmeren läheisyys. Nimenomaan tällä alueella mitataan Emilia Romagnan korkeimmat keskimääräiset lämpötilat, eikä siellä esiinny juuri koskaan keväthallaa, joka saattaisi vahingoittaa hedelmiä. Hedelmien Pesca di Romagna ja Nettarina di Romagna merkitys Emilia Romagnassa liittyy ihanteellisten maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden lisäksi myös yhteiskunta- ja tuotantorakenteisiin, jotka osaavat onnistuneesti hyödyntää näitä olosuhteita sekä maaperän ja työn kantamaa hedelmää. Alueella, jolla Pesca di Romagna ja Nettarina di Romagna -hedelmiä viljellään, on useita tuottajayhdistyksiä, jotka ovat organisoidusti perustaneet alueelle teknisesti huippuluokkaa olevia keräilykeskuksia. Alue on siinä määrin erikoistunut persikan- ja nektariinintuotantoon, että noin neljäsosa Italian kokonaistuotannosta on peräisin sieltä.”

on lisätty tuote-eritelmän 6 artiklaan ja on muotoiltu uudelleen seuraavasti:

”Maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden erityispiirteet sekä tuotantoalueen toimijoiden ammattitaito tuottavat fysikaalis-kemiallisilta ja aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan erinomaisia persikoita ja nektariineja, joita pidetään kaupan sekä kaikkialla Italiassa että Euroopassa Emilia Romagnan alueen tyypillisinä tuotteina. Tuotantoalueelle on ominaista tasankoilmasto, johon tosin vaikuttaa myös Adrianmeren läheisyys. Nimenomaan tällä alueella mitataan Emilia Romagnan korkeimmat keskimääräiset lämpötilat, eikä siellä esiinny juuri koskaan keväthallaa, joka saattaisi vahingoittaa hedelmiä. Hedelmien Pesca e Nettarina di Romagna merkitys Emilia Romagnassa liittyy ihanteellisten maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden lisäksi myös yhteiskunta- ja tuotantorakenteisiin, jotka osaavat onnistuneesti hyödyntää näitä olosuhteita sekä maaperän ja työn kantamaa hedelmää. Alueella, jolla Pesca e Nettarina di Romagna -hedelmiä viljellään, on useita tuottajayhdistyksiä, jotka ovat organisoidusti perustaneet alueelle teknisesti huippuluokkaa olevia keräilykeskuksia. Lisäksi tällaisten tuottajaorganisaatioiden ja niiden organisointikyvyn ansiosta tuottajat ovat soveltaneet integroidun tuotannon tekniikoita vapaaehtoisesti koko alueella jo vuosien ajan. Nämä ympäristöystävälliset ja kuluttajien terveyden kannalta suotuisat tekniikat ovat nykyisin tavanomainen tuotantomenetelmä, joka edistää hedelmäntuotannon ympäristökestävyyttä. Alue on siinä määrin erikoistunut persikan- ja nektariinintuotantoon, että noin neljäsosa Italian kokonaistuotannosta on peräisin sieltä.”

Tämän muutoksen tarkoituksena on esittää yksityiskohtaisemmin, miten toimijoiden ammattitaito vaikuttaa lopputuotteeseen. Kyse on näin ollen sanamuodon muutoksista, jotka eivät vaikuta yhteyttä koskevan kohdan sisältöön.

Muutos koskee eritelmän 6 artiklaa, tiivistelmän 4.6 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

Merkinnät:

Merkinnät:

Tuote-eritelmän 8 artikla on jaettu sadonkorjuuta seuraavien vaiheiden selkeyttämiseksi kolmeen osioon, jotka koskevat varastointia, pakkaamista ja merkintöjä.

Varastointi

Varastointijärjestelyjä koskeva kohta (aiemmin tuote-eritelmän 4 artikla; vain nimi muutettu) on siirretty tähän artiklaan:

| 8.1. | Varastointi


  Jos hedelmiä, jotka voidaan merkitä SMM-tunnuksella ”Pesca e Nettarina di Romagna”, varastoidaan, on käytettävä kylmätekniikkaa. Kylmävarastojen kosteus- ja lämpötila-arvojen on oltava sellaiset, että erityiset laatuvaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

8.1.

Jos hedelmiä, jotka voidaan merkitä SMM-tunnuksella ”Pesca e Nettarina di Romagna”, varastoidaan, on käytettävä kylmätekniikkaa. Kylmävarastojen kosteus- ja lämpötila-arvojen on oltava sellaiset, että erityiset laatuvaatimukset täyttyvät.

Tämä muutos vaikuttaa tiivistelmän 4.5 kohtaan, ja edellä oleva virke on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan 3.5 kohtaan.

Pakkaaminen:

Pakkaaminen:

Pakkausmenetelmien kuvaus on kirjoitettu uudelleen. Tuote-eritelmän 7 artiklan teksti

”EU:ssa sallitut pakkaustyypit, joita voidaan käyttää voimassa olevien sääntöjen mukaisesti, ovat:

pahvista, puusta ja muovista** valmistetut 30 × 40 alustat*, joissa hedelmät ovat yhdessä kerroksessa;

pahvista, puusta ja muovista** valmistetut 30 × 50 alustat*, joissa hedelmät ovat yhdessä kerroksessa;

pahvista, puusta ja muovista** valmistetut 40 × 60 alustat*, joissa hedelmät ovat yhdessä kerroksessa;

20 × 30 alustat*, joissa hedelmät ovat yhdessä kerroksessa;

yhden tai useamman hedelmän sisältävät sinetöidyt pakkaukset (rasiat, korit jne.).

| * | Alustat ovat pakkauksia, joita käytetään myyntiyksiköiden, yksittäisten hedelmien ja/tai annospakkausten esillepanoon.
  Alustoilla olevien SMM-tuotteiden tunnistamiseksi pakkauksiin pakattujen hedelmien kokonaismäärästä vähintään 80 prosenttia on varustettava logolla. |
| --- | --- |

*

Alustoilla olevien SMM-tuotteiden tunnistamiseksi pakkauksiin pakattujen hedelmien kokonaismäärästä vähintään 80 prosenttia on varustettava logolla.

| ** | Kertakäyttöinen tai kierrätettävä muovi tyyppiä IFCO/STECO/CPR SYSTEM. |
| --- | --- |

**

Kaikki pakkaukset (alustoja lukuun ottamatta) on varustettava sinetillä siten, että sisältöä ei voida poistaa rikkomatta sinettiä.”

on muutettu seuraavaan muotoon:

| ”8.2. | Pakkaukset


  Avoimissa pakkauksissa olevien SMM-tuotteiden tunnistamiseksi pakkauksiin pakattujen hedelmien kokonaismäärästä vähintään 70 prosenttia on varustettava tarralla.
  Jos hedelmissä ei ole tarroja, pakkaukset (esim. alustat ja korit) on sinetöitävä niin, ettei sisältöä voi poistaa rikkomatta pakkausta.
  Myyntipisteissä on myös sallittua myydä tuotetta irtotavarana pakkauksista, jotka on sinetöity tai joissa on tarrallisia hedelmiä edellyttäen, että tuotteella on oma myyntilohko tai laari, jossa on näkyvästi esillä tuote-eritelmässä edellytettyjä merkintöjä vastaavat tiedot.” |
| --- | --- |

”8.2.

Avoimissa pakkauksissa olevien SMM-tuotteiden tunnistamiseksi pakkauksiin pakattujen hedelmien kokonaismäärästä vähintään 70 prosenttia on varustettava tarralla.

Jos hedelmissä ei ole tarroja, pakkaukset (esim. alustat ja korit) on sinetöitävä niin, ettei sisältöä voi poistaa rikkomatta pakkausta.

Myyntipisteissä on myös sallittua myydä tuotetta irtotavarana pakkauksista, jotka on sinetöity tai joissa on tarrallisia hedelmiä edellyttäen, että tuotteella on oma myyntilohko tai laari, jossa on näkyvästi esillä tuote-eritelmässä edellytettyjä merkintöjä vastaavat tiedot.”

Muutos vastaa tarpeeseen yksinkertaistaa pakkausmuotojen kuvausta. Koska markkinoilla ja kuluttajilla on erilaisia tarpeita pakkausten koon ja tyypin suhteen ja koska aiemmin jotkin pakkausmuodot mainittiin vain esimerkkeinä, katsotaan asianmukaiseksi viitata nykyisen lainsäädännön nojalla sallittuihin pakkaustyyppeihin. Jos pakkaus on avoin, vähintään 70 prosentissa sen hedelmistä on oltava tarra, jotta kuluttaja saa selkeämpää tietoa; muutoin pakkauksen on oltava sinetöity. Lisäksi on täsmennetty, että tuotetta voidaan myydä loppukuluttajalle irtotavarana sinetöidyistä pakkauksista tai alustoista edellyttäen, että tuotteella on oma myyntilohko tai laari, jossa on näkyvästi esillä tuote-eritelmässä edellytettyjä merkintöjä vastaavat tiedot. Muutoksen myötä toimijat voivat myydä sinetöidyistä pakkauksista tai alustoista kuluttajan haluaman määrän hedelmiä. Se myös takaa, että kuluttaja edelleen saa oikeat tiedot ostohetkellä.

Muutos vaikuttaa tiivistelmän 4.8 kohtaan ja yhtenäisen asiakirjan 3.5 kohtaan.

Kaupanpitämisaika

Kaupanpitämisaika

Pesca di Romagna -persikkaa koskeva määräys:

”Tuote saatetaan markkinoille vuosittain 10. kesäkuuta ja 20. syyskuuta välisenä aikana.”

ja Nettarina di Romagna -nektariinia koskeva määräys:

”Tuote saatetaan markkinoille vuosittain 15. kesäkuuta ja 30. syyskuuta välisenä aikana.”

korvataan seuraavasti:

”Tuote saatetaan markkinoille 10. kesäkuuta alkaen.”

Katsottiin asianmukaiseksi mainita vain kaupanpitämisajan alkamispäivä (10.kesäkuuta) ja poistaa päättymispäivä. Muutos johtuu säässä viime vuosina tapahtuneista muutoksista, joiden vuoksi kaupanpitämisaika on pidempi, kuten myös siitä, että on otettu käyttöön uusia, myöhäisempiä lajikkeita.

Tämä muutos ei vaikuta tiivistelmään eikä yhtenäiseen asiakirjaan.

Merkinnät:

Merkinnät:

Merkinnät – sanamuodot:

Merkinnät – sanamuodot:

Pesca di Romagna -persikan ja Nettarina di Romagna -nektariinin merkintöihin sisältyviä sanamuotoja on hieman mukautettu. Alkuperäisiä ohjeita:

”Pakkauksiin on merkittävä samankokoisin kirjaimin sanat ”Pesca di Romagna”, joita seuraa välittömästi ilmaisu ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) sekä lajikkeen nimi tässä järjestyksessä. Samassa näkökentässä on oltava pakkaajan nimi, toiminimi ja osoite sekä alkuperäinen nettopaino. Ilmaisu ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) ja sen kirjainlyhenne ”I.G.P. (SMM) voidaan toistaa missä tahansa kohdassa pakkausta tai pakkausmerkintää.”

sekä

”Pakkauksiin on merkittävä samankokoisin kirjaimin sanat ”Nettarina di Romagna”, joita seuraa välittömästi ilmaisu ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) sekä lajikkeen nimi tässä järjestyksessä. Samassa näkökentässä on oltava pakkaajan nimi, toiminimi ja osoite sekä alkuperäinen nettopaino. Ilmaisu ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) ja sen kirjainlyhenne ”I.G.P. (SMM) voidaan toistaa missä tahansa kohdassa pakkausta tai pakkausmerkintää.”

on muutettu seuraavasti:

| ”8.3. | Merkinnät


  Pakkauksessa voi olla ilmaisu ”Pesca di Romagna” tai ”Nettarina di Romagna”, jota seuraa välittömästi ilmaisu ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) tai kirjainlyhenne ”I.G.P” (SMM) sekä lajikkeen nimi. Samassa näkökentässä on oltava pakkaajan nimi, toiminimi ja osoite.
  Ilmaisu ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) ja sen kirjainlyhenne ”I.G.P. (SMM) voidaan toistaa missä tahansa kohdassa pakkausta tai pakkausmerkintää.” |
| --- | --- |

”8.3.

Pakkauksessa voi olla ilmaisu ”Pesca di Romagna” tai ”Nettarina di Romagna”, jota seuraa välittömästi ilmaisu ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) tai kirjainlyhenne ”I.G.P” (SMM) sekä lajikkeen nimi. Samassa näkökentässä on oltava pakkaajan nimi, toiminimi ja osoite.

Ilmaisu ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) ja sen kirjainlyhenne ”I.G.P. (SMM) voidaan toistaa missä tahansa kohdassa pakkausta tai pakkausmerkintää.”

Näillä muutoksilla yksinkertaistetaan merkintäsääntöjä, sillä niistä poistetaan lainsäädännössä vaadittuja tietoja, kuten painon merkitseminen. Niiden ansiosta pakkaajat voivat myös mainita SMM:n nimen lisäksi hedelmän tyypin.

Muutos vaikuttaa tiivistelmän 4.8 kohtaan ja vastaavaan yhtenäisen asiakirjan 3.6 kohtaan.

Merkinnät – tavaramerkit

Merkinnät – tavaramerkit

Tuote-eritelmän 8 artiklan tähän osioon on lisätty kohta, joka koskee tavaramerkkien käyttömahdollisuutta:

Nimiin, yritysten nimiin, yhteisömerkkeihin tai yksittäisiin tavaramerkkeihin viittaavia ilmaisuja ja/tai tunnuksia voidaan käyttää yhdessä ilmaisun ”IGP Pesca e Nettarina di Romagna” ja Euroopan unionin tunnuksen kanssa.

Tämä lisäys on tarpeen asiakkaiden ja kuluttajien tarpeiden (myös kaupallisten tarpeiden) huomioon ottamiseksi.

Muutos vaikuttaa yhtenäisen asiakirjan 3.6 kohtaan.

Merkinnät – muut edellytykset

Merkinnät – muut edellytykset

Seuraavat kohdat on poistettu:

Jos Emilia Romagnan alueella tuotettu hedelmä ei täytä tämän tuote-eritelmän 6 artiklassa vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia koon ja sokeripitoisuuden osalta, siinä ei saa olla suojattua maantieteellistä merkintää ”Pesca di Romagna” eikä mitään muutakaan maantieteellistä merkintää.

Jos Emilia Romagnan alueella tuotettu hedelmä ei täytä tämän tuote-eritelmän 6 artiklassa vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia koon ja sokeripitoisuuden osalta, siinä ei saa olla suojattua maantieteellistä merkintää ”Nettarina di Romagna” eikä mitään muutakaan maantieteellistä merkintää.

sekä

Vientiin tarkoitetuissa erissä on myös oltava merkintä ”Prodotto in Italia” (Tuotettu Italiassa).

Katsottiin asianmukaiseksi poistaa nimen käyttökielto vaatimustenvastaisissa tuotteissa, koska se on mainittu selkeästi jo edeltävissä artikloissa. Myös ilmaisu ”Prodotto in Italia” on lakisäänteinen vaatimus, joten sitä ei tarvitse jättää tekstiin.

Tämä muutos ei vaikuta tiivistelmään eikä yhtenäiseen asiakirjaan.

Merkinnät – jalostettavaksi tarkoitettu tuote

Merkinnät – jalostettavaksi tarkoitettu tuote

Tuote-eritelmän 8 artiklaan on lisätty seuraava kohta:

Jalostettavaksi tarkoitetut hedelmät voidaan toimittaa myös irtotavarana pakkauksissa, jotka ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaisia ja joissa on asianmukaiset pakkausmerkinnät jalostettavaksi tarkoitetun SMM-tuotteen ”Pesca e Nettarina di Romagna” tunnistamiseksi ja jäljittämiseksi.

Koska on vahvistettu uusia sääntöjä, jotka koskevat jalostettavaksi tarkoitettuja hedelmiä, tuote-eritelmään on tarpeen lisätä myös vastaavat merkintävaatimukset oikean ja välittömän tunnistamisen varmistamiseksi.

Muutos vaikuttaa yhtenäisen asiakirjan 3.6 kohtaan.

MUU

MUU

Tarkistukset

Tarkistukset

Tuote-eritelmän 5 artiklan seuraavat virkkeet:

”5 artikla

Pesca di Romagna -persikoiden tuotantoon soveltuvat persikkatarhat kirjataan rekisteriin, joka laaditaan, saatetaan ajan tasalle ja julkaistaan vuosittain.

Nettarina di Romagna -nektariinien tuotantoon soveltuvat persikkatarhat kirjataan rekisteriin, joka laaditaan, saatetaan ajan tasalle ja julkaistaan vuosittain.”

sekä

”Emilia Romagnan alue vastaa sen tarkistamisesta, että 4 artiklassa vahvistetut tekniset ehdot täyttyvät.

Jäljennöstä rekisteristä säilytetään kaikissa tuotantoalueeseen kuuluvissa kunnissa.

Maa- ja metsätalous- sekä elintarvikeministeriö ilmoittaa rekisteröintiä, vuosittaisia tuotantoilmoituksia sekä tuotteiden varmennuksia koskevat menettelyt, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kyseisellä maantieteellisellä merkinnällä varustettuja vuosittain hyväksyttäviä ja kaupan pidettäviä tuotteita valvotaan asianmukaisesti ja riittävästi.”

on poistettu, laadittu uudelleen ja korvattu tuote-eritelmän 7 artiklalla seuraavasti:

”7 artikla

Tarkastukset

Valvontaelin tarkistaa asetuksen (EU) N:o 1151/2012 36 ja 37 artiklan mukaisesti, että tuote noudattaa tuote-eritelmää.

Valvontaelimeksi on valittu Check Fruit srl - Via dei Mille, 24 - 40121 Bologna - Italy, P. +39 051 649 4836, F. +39 051 649 4813 - info@checkfruit.it”

Tuote-eritelmän 7 artiklan on laadittu kokonaan uudelleen asetuksen (EU) N:o 1151/2012 7 artiklan g alakohdan mukaisesti.

Muutos vaikuttaa tiivistelmän 4.7 kohtaan muttei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

MUU

MUU

Artikloiden järjestys ja otsikot

Artikloiden järjestys ja otsikot

Tuote-eritelmän artiklat ja sisältö on järjestelty uudelleen ja numeroitu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 7 artiklan perusteella Jokaiseen artiklaan on lukemisen helpottamiseksi lisätty otsikko.

Ehdotettujen muutosten jälkeen artiklat ovat seuraavanlaiset:

| — | 1 artikla – Nimi |
| --- | --- |

—

1 artikla – Nimi

| — | 2 artikla – Tuotteen ominaisuudet |
| --- | --- |

—

2 artikla – Tuotteen ominaisuudet

| — | 3 artikla – Tuotantoalue |
| --- | --- |

—

3 artikla – Tuotantoalue

| — | 4 artikla – Alkuperätodisteet |
| --- | --- |

—

4 artikla – Alkuperätodisteet

| — | 5 artikla – Tuotteen tuotantomenetelmä |
| --- | --- |

—

5 artikla – Tuotteen tuotantomenetelmä

| — | 6 artikla – Yhteys maantieteelliseen alueeseen |
| --- | --- |

—

6 artikla – Yhteys maantieteelliseen alueeseen

| — | 7 artikla – Tarkastukset |
| --- | --- |

—

7 artikla – Tarkastukset

| — | 8 artikla – Varastointi, pakkaukset ja merkinnät |
| --- | --- |

—

8 artikla – Varastointi, pakkaukset ja merkinnät

Niiden tuote-eritelmän kohtien yhdistäminen, jotka ovat samanlaisia molempien hedelmätyyppien osalta

Niiden tuote-eritelmän kohtien yhdistäminen, jotka ovat samanlaisia molempien hedelmätyyppien osalta

Nykyisessä tuote-eritelmässä on kaksi erillistä asiakirjaa, joista toinen koskee Pesca di Romagna -persikkaa ja toinen Nettarina di Romagna -nektariinia. Molemmilla hedelmillä on monia samanlaisia seikkoja ja vaatimuksia, jotka toistetaan molemmissa asiakirjoissa. Tuote-eritelmää on näin ollen lukemisen helpottamiseksi ja tuote-eritelmän sääntöjen selkeyttämiseksi tiivistetty seuraavasti:

| — | kummankin hedelmän tuote-eritelmän 1, 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 artiklat yhdistetään; |
| --- | --- |

—

kummankin hedelmän tuote-eritelmän 1, 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 artiklat yhdistetään;

| — | 2 artiklassa säilytetään tuotetyyppikohtainen jako, jotta eri lajikeluettelot pysyvät erillään. |
| --- | --- |

—

2 artiklassa säilytetään tuotetyyppikohtainen jako, jotta eri lajikeluettelot pysyvät erillään.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”PESCA E NETTARINA DI ROMAGNA PGI”

”PESCA E NETTARINA DI ROMAGNA PGI”

EU-nro: PGI-IT-1535-AM02 – 15.9.2020

EU-nro: PGI-IT-1535-AM02 – 15.9.2020

SAN ( ) SMM (X)

SAN ( ) SMM (X)

1.   [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

[SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Pesca e Nettarina di Romagna”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   
  Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

Luokka 1.6 – Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2.   
  Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Merkintä ”Pesca e Nettarina di Romagna” viittaa yksinomaan seuraavien persikkalajikkeiden hedelmiin:

Persikka:

Persikka:

Varhaiset keltaiset lajikkeet:

Bordò, Coraline (tai Monco), Crimson Lady, Dixired, Flavorcrest, Maycrest, Merril Gem Free 1, Rich May, Royal Gem, Royal Glory, Royal Majestic, Royal Time, Ruby Rich, Sagittaria, Spring Lady, Sprinbelle, Springcrest, Sugar Time;

Keskimyöhäiset ja myöhäiset keltaiset lajikkeet:

Azurite, Corindon, Diamond Princess, Elegant Lady, Fayette, Glohaven, Grenat, Maria Marta, Mercil (tai O’Henry), Plusplus, Redhaven, Rich Lady, Rome Star, Royal Estate, Royal Jim, Royal Lee, Royal Pride, Royal Summer, Royal Sweet, Summer Rich, Suncrest, Sweet Dream, Sweet Henry, Symphonie, Vista Rich, Zainori (tai Kaweah), Zee Lady;

Varhaiset valkoiset lajikkeet:

Greta, Iris Rosso, Monsolle, Patty;

Keskimyöhäiset ja myöhäiset valkoiset lajikkeet:

Duchessa d’Este, Ivory Sun, Maria Bianca, Maura, Regalsnow (tai Maperla), Rosa del West, Rossa di San Carlo, Star Princess, Snow Lady, Tendresse (tai Joulie), Zaidaso (tai Kewina).

Nektariini:

Nektariini:

Varhaiset keltaiset lajikkeet:

Alice, Ambra, Ara, Big Haven, Carene, Early Sungrand, Extreme Beauty, Gartairo, Garofa, Laura, Maillara (tai Big Bang), Maria Emilia, Maygrand, Nectaprima, Noracila, Rebus 028, Weimberger;

Keskimyöhäiset ja myöhäiset keltaiset lajikkeet:

Alma, Alma 2, Alexa, Amiga, Alitop, August Red, Big Top (tai Zaitabo), Diamond Ray, Dorabelle, Doracile, Dulcis, Dulciva, Early Zee, Fairlane, Fantasia, Febe, Flavortop, Gea, Guerriera, Honey Blaze, Honey Glo, Honey Kist, Honey Royale, Indipendence, Lady Erika, Late Fair, Luciana, Maria Aurelia, Maria Carla, Maria Laura, Max, Max 7, Monrené, Morsiani 60, Morsiani 90, Nectareine, Nectaross, Orine, Orion, Pit Lane, Pit Stop, Red Fair, Romagna Big, Romagna Giant, Romagna Gold, Romagna Lady, Romagna Queen, Romagna Summer, September Bright, Spring Red, Stark Red Gold, Sweet Lady, Sweet Red, Venus, Western Red;

Dorabelle,

Varhaiset valkoiset lajikkeet:

Caldesi 2000, Garcica, Romagna Red, Romagna Star, Silver King, Turquoise;

Keskimyöhäiset ja myöhäiset valkoiset lajikkeet:

Caldesi 2020, Maillarmagie (tai Magique), Majestic Pearl, Nectarmagie, Nectaperle, Romagna 3000, Romagna Bright, Romagna Sweet, Romagna Top, Silver Giant, Silver Star, Sandine, Tourmaline, Zephyr.

Pesca e Nettarina di Romagna -tuotteen tuotannossa on sallittua käyttää muita lajiketutkimuksista saatuja persikkalajikkeita, jos kokeellisella ja asiakirja-aineistolla osoitetaan, että tuotteen tuotantomenetelmä ja hedelmän laatuominaisuudet ovat tämän tuote-eritelmän mukaiset. Tällaisten lajikkeiden käytöstä Pesca e Nettarina di Romagna -tuotteen tuotantoon on ilmoitettava ennakolta maa- ja metsätalous- sekä elintarvikeministeriölle, joka voi tätä varten pyytää teknistä lausuntoa tarkastuslaitokselta tai muulta elimeltä.

Laatuominaisuudet

Laatuominaisuudet

Kulutukseen saatettaessa Pesca e Nettarina di Romagna -hedelmillä on oltava seuraavat ominaisuudet:

Varhaiset keltaiset ja valkoiset lajikkeet

| — | Vähimmäiskoko A: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 135 gramman vähimmäispainoa; |
| --- | --- |

—

Vähimmäiskoko A: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 135 gramman vähimmäispainoa;

| — | Sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 9,5; |
| --- | --- |

—

Sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 9,5;

| — | Epikarppi ja muoto vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja. |
| --- | --- |

—

Epikarppi ja muoto vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja.

Keskimyöhäiset ja myöhäiset keltaiset ja valkoiset lajikkeet

| — | Vähimmäiskoko A: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 135 gramman vähimmäispainoa; |
| --- | --- |

—

Vähimmäiskoko A: vähimmäishalkaisija 67 mm, mikä vastaa 135 gramman vähimmäispainoa;

| — | Sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 11; |
| --- | --- |

—

Sokeripitoisuus: (Brix-asteikolla mitattuna) vähintään 11;

| — | Epikarppi ja muoto vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja. |
| --- | --- |

—

Epikarppi ja muoto vastaavat asianomaisten lajikkeiden keskiarvoja.

Hedelmiä voidaan käyttää myös jalostukseen.

Lisäksi ja yksinomaan jalostettaessa on mahdollista käyttää myös hedelmiä, jotka täyttävät kaikki tuote-eritelmän vaatimukset lukuun ottamatta niitä, jotka koskevat hedelmien kokoa ja muotoa. Myös vähäinen pintavaurio on sallittua, jos se ei vaikuta hedelmien laatuun ja säilyvyyteen. Tällaisia hedelmiä ei saa myydä loppukuluttajalle.

3.3.   
  Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

–

3.4.   
  Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien MMM-merkinnän saaneiden Pesca e Nettarina di Romagna -hedelmien tuotantovaiheiden sadonkorjuuseen asti on tapahduttava yksinomaan 4 kohdassa yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5.   
  Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Jos hedelmiä, jotka voidaan merkitä SMM-tunnuksella ”Pesca e Nettarina di Romagna”, varastoidaan, on käytettävä kylmätekniikkaa. Kylmävarastojen kosteus- ja lämpötila-arvojen on oltava sellaiset, että erityiset laatuvaatimukset täyttyvät.

Avoimissa pakkauksissa olevien SMM-tuotteiden tunnistamiseksi pakkauksiin pakattujen hedelmien kokonaismäärästä vähintään 70 prosenttia on varustettava tarralla.

Jos hedelmissä ei ole tarroja, pakkaukset (esim. alustat ja korit) on sinetöitävä niin, ettei sisältöä voi poistaa rikkomatta pakkausta.

Myyntipisteissä on myös sallittua myydä tuotetta irtotavarana pakkauksista, jotka on sinetöity tai joissa on tarrallisia hedelmiä edellyttäen, että tuotteella on oma myyntilohko tai laari, jossa on näkyvästi esillä tuote-eritelmässä edellytettyjä merkintöjä vastaavat tiedot.

3.6.   
  Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Pakkauksessa voi olla ilmaisu ”Pesca di Romagna” tai ”Nettarina di Romagna”, jota seuraa välittömästi ilmaisu ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) tai kirjainlyhenne ”I.G.P” (SMM) sekä lajikkeen nimi. Samassa näkökentässä on oltava pakkaajan nimi, toiminimi ja osoite.

Ilmaisu ”Indicazione Geografica Protetta” (suojattu maantieteellinen merkintä) ja sen kirjainlyhenne ”I.G.P. (SMM) voidaan toistaa missä tahansa kohdassa pakkausta tai pakkausmerkintää.

Nimiin, yritysten nimiin, yhteisömerkkeihin tai yksittäisiin tavaramerkkeihin viittaavia ilmaisuja ja/tai tunnuksia voidaan käyttää yhdessä ilmaisun ”IGP Pesca e Nettarina di Romagna” ja Euroopan unionin tunnuksen kanssa.

Jalostettavaksi tarkoitetut hedelmät voidaan toimittaa myös irtotavarana pakkauksissa, jotka ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaisia ja joissa on asianmukaiset pakkausmerkinnät jalostettavaksi tarkoitetun SMM-tuotteen ”Pesca e Nettarina di Romagna” tunnistamiseksi ja jäljittämiseksi.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Hedelmien Pesca e Nettarina di Romagna tuotantoalue käsittää persikanviljelyyn soveltuvat Emilia Romagnan alueet, ja se määritellään seuraavasti:

| 1) | Seuraavat kunnat Ferraran maakunnassa: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara, Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo, Voghiera. |
| --- | --- |

1)

Seuraavat kunnat Ferraran maakunnassa: Argenta, Cento, Codigoro, Copparo, Ferrara, Fiscaglia – loc. Massa Fiscaglia, Poggio Renatico, Portomaggiore, Terre del Reno – loc. S. Agostino, Tresignana – loc. Tresigallo, Voghiera.

Seuraavat kunnat Ferraran maakunnassa:

| 2) | Seuraavat kunnat Bolognan maakunnassa: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano. |
| --- | --- |

2)

Seuraavat kunnat Bolognan maakunnassa: Borgo Tossignano, Budrio, Casalfiumanese, Castel Guelfo di Bologna, Castenaso, Fontanelice, Granarolo dell’Emilia, Imola, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano.

Seuraavat kunnat Bolognan maakunnassa:

| 3) | Seuraavat kunnat Forlì-Cesenan maakunnassa: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Savignano sul Rubicone. |
| --- | --- |

3)

Seuraavat kunnat Forlì-Cesenan maakunnassa: Bertinoro, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Cesena, Cesenatico, Dovadola, Forlì, Forlimpopoli, Gambettola, Gatteo, Longiano, Meldola, Mercato Saraceno, Modigliana, Montiano, Predappio, Roncofreddo, Savignano sul Rubicone.

Seuraavat kunnat Forlì-Cesenan maakunnassa:

| 4) | Seuraavat kunnat Ravennan maakunnassa: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno, Solarolo. |
| --- | --- |

4)

Seuraavat kunnat Ravennan maakunnassa: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Brisighella, Casola Valsenio, Castel Bolognese, Cervia, Conselice, Cotignola, Faenza, Fusignano, Lugo, Massa Lombarda, Ravenna, Riolo Terme, Russi, Sant’Agata sul Santerno, Solarolo.

Seuraavat kunnat Ravennan maakunnassa:

| 5) | Seuraavat kunnat Riminin maakunnassa: Santarcangelo di Romagna. |
| --- | --- |

5)

Seuraavat kunnat Riminin maakunnassa: Santarcangelo di Romagna.

Seuraavat kunnat Riminin maakunnassa:

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden erityispiirteet sekä tuotantoalueen toimijoiden ammattitaito tuottavat fysikaalis-kemiallisilta ja aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan erinomaisia persikoita ja nektariineja, joita pidetään kaupan sekä kaikkialla Italiassa että Euroopassa Emilia Romagnan alueen tyypillisinä tuotteina. Tuotantoalueelle on ominaista tasankoilmasto, johon tosin vaikuttaa myös Adrianmeren läheisyys. Nimenomaan tällä alueella mitataan Emilia Romagnan korkeimmat keskimääräiset lämpötilat, eikä siellä esiinny juuri koskaan keväthallaa, joka saattaisi vahingoittaa hedelmiä. Hedelmien Pesca e Nettarina di Romagna merkitys Emilia Romagnassa liittyy ihanteellisten maaperä- ja ilmasto-olosuhteiden lisäksi myös yhteiskunta- ja tuotantorakenteisiin, jotka osaavat onnistuneesti hyödyntää näitä olosuhteita sekä maaperän ja työn kantamaa hedelmää. Alueella, jolla Pesca e Nettarina di Romagna -hedelmiä viljellään, on useita tuottajayhdistyksiä, jotka ovat organisoidusti perustaneet alueelle teknisesti huippuluokkaa olevia keräilykeskuksia. Lisäksi tällaisten tuottajaorganisaatioiden ja niiden organisointikyvyn ansiosta tuottajat ovat soveltaneet integroidun tuotannon tekniikoita vapaaehtoisesti koko alueella jo vuosien ajan. Nämä ympäristöystävälliset ja kuluttajien terveyden kannalta suotuisat tekniikat ovat nykyisin tavanomainen tuotantomenetelmä, joka edistää hedelmäntuotannon ympäristökestävyyttä. Alue on siinä määrin erikoistunut persikan- ja nektariinintuotantoon, että noin neljäsosa Italian kokonaistuotannosta on peräisin sieltä.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

Tuote-eritelmän teksti on saatavilla kokonaisuudessaan seuraavassa osoitteessa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

tai

menemällä suoraan maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön verkkosivustolle (www.politicheagricole.it) ja valitsemalla ensin ”Qualità” (ylhäällä oikealla), sen jälkeen ”Prodotti DOP IGP STG” (vasemmassa reunassa) ja lopuksi ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---