# Jurnalul Oficial C 23/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 23 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6623 ianuarie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 23

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6623 ianuarie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | DECLARAȚII COMUNE |
| | Parlamentul EuropeanConsiliuComisia Europeană |
| 2023/C 23/01 | Declarația europeană privind drepturile și principiile digitale pentru deceniul digital | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

DECLARAȚII COMUNE

Parlamentul EuropeanConsiliuComisia Europeană

2023/C 23/01

Declarația europeană privind drepturile și principiile digitale pentru deceniul digital

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 23/02 | Rata de schimb a monedei euro – 20 ianuarie 2023 | 8 |
| 2023/C 23/03 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 19 ianuarie 2022 de respingere a competenței sale în sensul articolelor 1 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (Cazul C.1887 – Mediaset – Invitație de a acționa în temeiul articolului 265)
  [notificat cu numărul C(2022) 307]

   (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 23/04 | Aviz privind aplicarea sistemului exportatorilor înregistrați al Uniunii Europene de către Côte d’Ivoire și Madagascar în temeiul Acordului de parteneriat economic preliminar UE-Côte d’Ivoire, respectiv al APE interimar UE-Africa de Est și de Sud | 19 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 23/02

Rata de schimb a monedei euro – 20 ianuarie 2023

8

2023/C 23/03

Rezumatul Deciziei Comisiei din 19 ianuarie 2022 de respingere a competenței sale în sensul articolelor 1 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (Cazul C.1887 – Mediaset – Invitație de a acționa în temeiul articolului 265)
  [notificat cu numărul C(2022) 307]

   (
  1
  )

[notificat cu numărul C(2022) 307]

1

9

2023/C 23/04

Aviz privind aplicarea sistemului exportatorilor înregistrați al Uniunii Europene de către Côte d’Ivoire și Madagascar în temeiul Acordului de parteneriat economic preliminar UE-Côte d’Ivoire, respectiv al APE interimar UE-Africa de Est și de Sud

19

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 23/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS) (
  1
  ) | 20 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 23/06 | Publicarea unei cereri de modificare a unor mențiuni tradiționale din sectorul vitivinicol în temeiul articolului 28 alineatul (3) și al articolului 34 din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cererile de protecție a denumirilor de origine, a indicațiilor geografice și a mențiunilor tradiționale din sectorul vitivinicol, procedura de opoziție, restricțiile de utilizare, modificările caietelor de sarcini ale produselor, anularea protecției și etichetarea și prezentarea Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslesewein | 22 |
| 2023/C 23/07 | Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 | 24 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2023/C 23/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS) (
  1
  )

1

20

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 23/06

Publicarea unei cereri de modificare a unor mențiuni tradiționale din sectorul vitivinicol în temeiul articolului 28 alineatul (3) și al articolului 34 din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cererile de protecție a denumirilor de origine, a indicațiilor geografice și a mențiunilor tradiționale din sectorul vitivinicol, procedura de opoziție, restricțiile de utilizare, modificările caietelor de sarcini ale produselor, anularea protecției și etichetarea și prezentarea Landwein, Qualitätswein, Kabinett/Kabinettwein, Spätlese/Spätlesewein, Auslese/Auslesewein, Strohwein, Schilfwein, Eiswein, Ausbruch/Ausbruchwein, Trockenbeerenauslese, Beerenauslese/Beerenauslesewein

22

2023/C 23/07

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

DECLARAȚII COMUNE

Parlamentul European Consiliu Comisia Europeană

| 23.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 23/1

---

Declarația europeană privind drepturile și principiile digitale pentru deceniul digital

(2023/C 23/01)

Parlamentul European, Consiliul și Comisia proclamă solemn următoarea declarație comună privind drepturile și principiile digitale pentru deceniul digital

Preambul

întrucât:

| (1) | Uniunea Europeană (UE) este o „uniune a valorilor”, astfel cum este consacrat la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, întemeiată pe respectarea demnității umane, a libertății, a democrației, a egalității, a statului de drept și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților. În plus, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, UE se întemeiază pe valorile indivizibile și universale ale demnității umane, libertății, egalității și solidarității. Carta reafirmă, de asemenea, drepturile, astfel cum rezultă, în special, din obligațiile internaționale comune ale statelor membre. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Transformarea digitală afectează fiecare aspect al vieții oamenilor. Aceasta oferă oportunități semnificative pentru o mai bună calitate a vieții, creștere economică și durabilitate. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Transformarea digitală prezintă, de asemenea, provocări pentru societățile noastre democratice, pentru economiile noastre și pentru cetățeni. Odată cu accelerarea transformării digitale, a venit momentul ca UE să se pronunțe cu privire la modul în care valorile și drepturile sale fundamentale aplicabile în mediul offline ar trebui aplicate în mediul digital. Transformarea digitală nu ar trebui să implice regresul drepturilor. Ceea ce este ilegal în mediul offline, este ilegal și în mediul online. Prezenta declarație nu aduce atingere „politicilor offline”, cum ar fi accesul offline la servicii publice esențiale. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Parlamentul a făcut mai multe apeluri pentru stabilirea unor principii etice care să ghideze abordarea UE în ceea ce privește transformarea digitală, precum și pentru asigurarea respectării depline a drepturilor fundamentale, cum ar fi protecția datelor, dreptul la viață privată, nediscriminarea și egalitatea de gen, precum și a unor principii precum protecția consumatorilor, neutralitatea tehnologică și a rețelei, credibilitatea și incluziunea. Acesta a solicitat, de asemenea, o protecție consolidată a drepturilor utilizatorilor în mediul digital, precum și a drepturilor lucrătorilor și a dreptului de a se deconecta (1). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Pe baza unor inițiative anterioare precum „Declarația de la Tallinn privind guvernarea electronică” și „Declarația de la Berlin privind societatea digitală și guvernarea digitală bazată pe valori”, statele membre au pledat, prin „Declarația de la Lisabona – Democrația digitală cu scop”, în favoarea elaborării unui model de transformare digitală care să consolideze dimensiunea umană a ecosistemului digital și al cărui element central să fie piața unică digitală. Statele membre au susținut elaborarea unui model de transformare digitală care să asigure faptul că tehnologia contribuie la a răspunde necesității de a combate schimbările climatice și de a proteja mediul. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Viziunea UE privind transformarea digitală pune accentul pe oameni, le oferă acestora mijloacele de acțiune de care au nevoie și promovează întreprinderile inovatoare. Decizia privind „Programul de politică pentru 2030 privind deceniul digital” stabilește țintele digitale concrete bazate pe patru puncte cardinale (competențele digitale, infrastructurile digitale, digitalizarea întreprinderilor și digitalizarea serviciilor publice). Modelul UE pentru transformarea digitală a societăților și a economiei noastre cuprinde, în special, suveranitatea digitală într-un mod deschis, respectarea drepturilor fundamentale, statul de drept și democrația, incluziunea, accesibilitatea, egalitatea, durabilitatea, reziliența, securitatea, îmbunătățirea calității vieții, disponibilitatea serviciilor și respectarea drepturilor și aspirațiilor tuturor. Acesta ar trebui să contribuie la o economie și o societate dinamice, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și echitabile în UE. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Prezenta declarație precizează intențiile și angajamentele politice comune și reamintește cele mai relevante drepturi în contextul transformării digitale. Declarația ar trebui, de asemenea, să ghideze responsabilii de elaborarea politicilor atunci când reflectează asupra viziunii lor asupra transformării digitale: plasarea oamenilor în centrul transformării digitale; sprijinirea solidarității și a incluziunii, prin conectivitate, educație digitală, formare și competențe, condiții de muncă corecte și echitabile, precum și acces la servicii publice digitale online; reafirmarea importanței libertății de alegere în interacțiunile cu algoritmii și sistemele de inteligență artificială și într-un mediu digital echitabil; stimularea participării în spațiul public digital; creșterea siguranței, a securității și a capacitării în mediul digital, în special pentru copii și tineri, asigurând, în același timp, protecția vieții private și controlul individual asupra datelor; promovarea durabilității. Diferitele capitole ale prezentei declarații ar trebui să formeze un cadru de referință global și nu ar trebui interpretate în mod izolat. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Prezenta declarație ar trebui, de asemenea, să servească drept punct de referință pentru întreprinderi și alți actori relevanți atunci când dezvoltă și implementează noi tehnologii. Promovarea cercetării și a inovării este importantă în acest sens. De asemenea, ar trebui să li se acorde o atenție deosebită IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Este necesară consolidarea în continuare a funcționării democratice a societății și a economiei digitale, cu respectarea deplină a statului de drept, a căilor de atac eficiente și a asigurării respectării legii. Prezenta declarație nu aduce atingere limitelor legitime asupra exercitării drepturilor stabilite în scopul concilierii acestora cu exercitarea altor drepturi și nici restricțiilor necesare și proporționale instituite în interes public. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Prezenta declarație se bazează în special pe dreptul primar al UE, în special pe Tratatul privind Uniunea Europeană, pe Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pe Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și pe legislația secundară și pe jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene. Declarația se sprijină și pe Pilonul european al drepturilor sociale și vine în completarea acestuia. Documentul are un caracter declarativ și, ca atare, nu afectează conținutul normelor juridice sau aplicarea acestora. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | UE ar trebui să promoveze declarația în relațiile sale cu alte organizații internaționale și țări terțe, inclusiv prin reflectarea acestor drepturi și principii în relațiile sale comerciale, cu obiectivul ca principiile să servească drept sursă de inspirație pentru partenerii internaționali pentru a ghida realizarea unei transformări digitale centrate pe oameni și pe drepturile universale ale omului în întreaga lume. Declarația ar trebui să servească în special drept referință pentru activitățile desfășurate în contextul organizațiilor internaționale, cum ar fi realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, precum și abordarea multipartită a guvernanței internetului. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Promovarea și punerea în aplicare a declarației reprezintă un angajament și o responsabilitate politice comune ale UE și ale statelor sale membre, în limitele competențelor lor respective și cu respectarea deplină a dreptului UE. Comisia va raporta periodic Parlamentului și Consiliului cu privire la progresele înregistrate. Statele membre și Comisia ar trebui să țină seama de principiile și drepturile digitale prevăzute în prezenta declarație atunci când cooperează în vederea realizării obiectivelor generale stabilite în Decizia privind „Programul de politică pentru 2030 privind deceniul digital”. |
| --- | --- |

(12)

Declarația privind drepturile și principiile digitale pentru deceniul digital

Ne propunem să promovăm un mod european de transformare digitală, punând oamenii în centrul atenției, bazat pe valorile europene și pe drepturile fundamentale ale UE, reafirmând drepturile universale ale omului și aducând beneficii tuturor persoanelor, întreprinderilor și societății în ansamblu.

Declarăm, prin urmare:

CAPITOLUL I

O transformare digitală centrată pe oameni

| 1. | Oamenii se află în centrul transformării digitale din Uniunea Europeană. Rolul tehnologiei ar trebui să fie acela de a servi și de a aduce beneficii tuturor oamenilor care trăiesc în UE și de a le permite acestora să își urmeze aspirațiile cu respectarea deplină a securității și a drepturilor lor fundamentale.
  Ne angajăm:






  a) | să consolidăm cadrul democratic pentru o transformare digitală care să aducă beneficii tuturor și să îmbunătățească viața tuturor oamenilor care trăiesc în UE; |
| --- | --- | --- |

1.

Ne angajăm:

a)

să consolidăm cadrul democratic pentru o transformare digitală care să aducă beneficii tuturor și să îmbunătățească viața tuturor oamenilor care trăiesc în UE;

| b) | să luăm măsurile necesare pentru a ne asigura că atât valorile UE, cât și drepturile persoanelor, astfel cum sunt recunoscute de dreptul UE, sunt respectate atât în mediul online, cât și offline; |
| --- | --- |

b)

să luăm măsurile necesare pentru a ne asigura că atât valorile UE, cât și drepturile persoanelor, astfel cum sunt recunoscute de dreptul UE, sunt respectate atât în mediul online, cât și offline;

| c) | să promovăm și să asigurăm o acțiune responsabilă și diligentă din partea tuturor actorilor, publici și privați, în mediul digital; |
| --- | --- |

c)

să promovăm și să asigurăm o acțiune responsabilă și diligentă din partea tuturor actorilor, publici și privați, în mediul digital;

| d) | să promovăm activ această viziune a transformării digitale, inclusiv în relațiile noastre internaționale. |
| --- | --- |

d)

să promovăm activ această viziune a transformării digitale, inclusiv în relațiile noastre internaționale.

CAPITOLUL II

Solidaritate și incluziune

| 2. | Tehnologia ar trebui utilizată pentru a uni oamenii, și nu pentru a-i diviza. Transformarea digitală ar trebui să contribuie la o societate și o economie echitabile și favorabile incluziunii în UE.
  Ne angajăm:






  a) | să ne asigurăm că proiectarea, dezvoltarea, implementarea și utilizarea soluțiilor tehnologice respectă drepturile fundamentale, permit exercitarea acestora și promovează solidaritatea și incluziunea; |
| --- | --- | --- |

2.

Ne angajăm:

a)

să ne asigurăm că proiectarea, dezvoltarea, implementarea și utilizarea soluțiilor tehnologice respectă drepturile fundamentale, permit exercitarea acestora și promovează solidaritatea și incluziunea;

| b) | să facem tot posibilul pentru ca transformarea digitală să nu lase pe nimeni în urmă. Aceasta ar trebui să aducă beneficii tuturor, să realizeze echilibrul de gen și să includă în special persoanele în vârstă, persoanele care locuiesc în zone rurale, persoanele cu dizabilități sau persoanele marginalizate, vulnerabile ori private de drepturi și pe aceia care acționează în numele lor. Aceasta ar trebui, de asemenea, să promoveze diversitatea culturală și lingvistică; |
| --- | --- |

b)

să facem tot posibilul pentru ca transformarea digitală să nu lase pe nimeni în urmă. Aceasta ar trebui să aducă beneficii tuturor, să realizeze echilibrul de gen și să includă în special persoanele în vârstă, persoanele care locuiesc în zone rurale, persoanele cu dizabilități sau persoanele marginalizate, vulnerabile ori private de drepturi și pe aceia care acționează în numele lor. Aceasta ar trebui, de asemenea, să promoveze diversitatea culturală și lingvistică;

| c) | să elaborăm cadre adecvate astfel încât toți actorii de pe piață care beneficiază de transformarea digitală să își asume responsabilitățile sociale care le revin și să contribuie în mod echitabil și proporțional la costurile bunurilor, serviciilor și infrastructurilor publice, în beneficiul tuturor oamenilor care trăiesc în UE. |
| --- | --- |

c)

să elaborăm cadre adecvate astfel încât toți actorii de pe piață care beneficiază de transformarea digitală să își asume responsabilitățile sociale care le revin și să contribuie în mod echitabil și proporțional la costurile bunurilor, serviciilor și infrastructurilor publice, în beneficiul tuturor oamenilor care trăiesc în UE.

Conectivitate

| 3. | Fiecare persoană, oriunde în UE, ar trebui să aibă acces la conectivitate digitală de mare viteză și la prețuri accesibile.
  Ne angajăm:






  a) | să asigurăm accesul la conectivitate de înaltă calitate, cu acces la internet disponibil, pentru toți cetățenii, oriunde în UE, inclusiv pentru cei cu venituri mici; |
| --- | --- | --- |

3.

Ne angajăm:

a)

să asigurăm accesul la conectivitate de înaltă calitate, cu acces la internet disponibil, pentru toți cetățenii, oriunde în UE, inclusiv pentru cei cu venituri mici;

| b) | să protejăm și să promovăm un internet neutru și deschis, în care conținutul, serviciile și aplicațiile nu sunt blocate sau degradate în mod nejustificat. |
| --- | --- |

b)

să protejăm și să promovăm un internet neutru și deschis, în care conținutul, serviciile și aplicațiile nu sunt blocate sau degradate în mod nejustificat.

Educația, formarea și competențele digitale

| 4. | Fiecare persoană are dreptul la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții și ar trebui să fie în măsură să dobândească toate competențele digitale de bază și avansate.
  Ne angajăm:






  a) | să promovăm educația și formarea digitală de înaltă calitate, inclusiv în vederea reducerii decalajului digital de gen; |
| --- | --- | --- |

4.

Ne angajăm:

a)

să promovăm educația și formarea digitală de înaltă calitate, inclusiv în vederea reducerii decalajului digital de gen;

| b) | să sprijinim eforturile care le permit tuturor cursanților și profesorilor să dobândească și să își pună la dispoziție abilitățile și competențele digitale necesare, inclusiv alfabetizarea mediatică și gândirea critică, pentru a participa activ la economie, în societate și la procesele democratice; |
| --- | --- |

b)

să sprijinim eforturile care le permit tuturor cursanților și profesorilor să dobândească și să își pună la dispoziție abilitățile și competențele digitale necesare, inclusiv alfabetizarea mediatică și gândirea critică, pentru a participa activ la economie, în societate și la procesele democratice;

| c) | să promovăm și să susținem eforturile de dotare a tuturor instituțiilor de educație și formare cu conectivitate, infrastructură și instrumente digitale; |
| --- | --- |

c)

să promovăm și să susținem eforturile de dotare a tuturor instituțiilor de educație și formare cu conectivitate, infrastructură și instrumente digitale;

| d) | să oferim fiecărei persoane posibilitatea de a se adapta la schimbările aduse de digitalizarea muncii prin perfecționare și recalificare. |
| --- | --- |

d)

să oferim fiecărei persoane posibilitatea de a se adapta la schimbările aduse de digitalizarea muncii prin perfecționare și recalificare.

Condiții de muncă echitabile și corecte

| 5. | Fiecare persoană are dreptul la condiții de muncă echitabile, juste, sănătoase și sigure și la o protecție adecvată atât în mediul digital, cât și la locul de muncă fizic, indiferent de statutul său profesional, de forma sau de durata angajării. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sindicatele și organizațiile patronale joacă un rol important în transformarea digitală, în special în ceea ce privește definirea unor condiții de muncă echitabile și corecte, inclusiv în ceea ce privește utilizarea instrumentelor digitale la locul de muncă.
  Ne angajăm:






  a) | să ne asigurăm că fiecare persoană are posibilitatea de a se deconecta și de a beneficia de garanții privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată în mediul digital; |
| --- | --- | --- |

6.

Ne angajăm:

a)

să ne asigurăm că fiecare persoană are posibilitatea de a se deconecta și de a beneficia de garanții privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată în mediul digital;

| b) | să ne asigurăm că, în mediul de lucru, instrumentele digitale nu pun în pericol în niciun fel sănătatea fizică și mintală a lucrătorilor; |
| --- | --- |

b)

să ne asigurăm că, în mediul de lucru, instrumentele digitale nu pun în pericol în niciun fel sănătatea fizică și mintală a lucrătorilor;

| c) | să asigurăm respectarea drepturilor fundamentale ale lucrătorilor în mediul digital, inclusiv a dreptului lor la viață privată și a dreptului la asociere, a dreptului de negociere și de acțiune colectivă, precum și a protecției împotriva supravegherii ilegale și nejustificate; |
| --- | --- |

c)

să asigurăm respectarea drepturilor fundamentale ale lucrătorilor în mediul digital, inclusiv a dreptului lor la viață privată și a dreptului la asociere, a dreptului de negociere și de acțiune colectivă, precum și a protecției împotriva supravegherii ilegale și nejustificate;

| d) | să ne asigurăm că utilizarea inteligenței artificiale la locul de muncă este transparentă și urmează o abordare bazată pe riscuri și că se iau măsuri de prevenire corespunzătoare pentru a menține un mediu de lucru sigur și sănătos; |
| --- | --- |

d)

să ne asigurăm că utilizarea inteligenței artificiale la locul de muncă este transparentă și urmează o abordare bazată pe riscuri și că se iau măsuri de prevenire corespunzătoare pentru a menține un mediu de lucru sigur și sănătos;

| e) | să ne asigurăm, în special, că supravegherea umană este garantată în deciziile importante care îi afectează pe lucrători și că lucrătorii sunt, în general, informați că interacționează cu sisteme de inteligență artificială. |
| --- | --- |

e)

să ne asigurăm, în special, că supravegherea umană este garantată în deciziile importante care îi afectează pe lucrători și că lucrătorii sunt, în general, informați că interacționează cu sisteme de inteligență artificială.

Servicii publice digitale online

| 7. | Toată lumea ar trebui să aibă acces online la serviciile publice esențiale în UE. Nimănui nu trebuie să i se ceară să furnizeze date mai des decât este necesar atunci accesează și utilizează serviciile publice digitale.
  Ne angajăm:






  a) | să ne asigurăm că tuturor oamenilor care trăiesc în UE li se oferă posibilitatea de a utiliza o identitate digitală accesibilă, voluntară, sigură și de încredere, care le conferă acces la o gamă largă de servicii online; |
| --- | --- | --- |

7.

Ne angajăm:

a)

să ne asigurăm că tuturor oamenilor care trăiesc în UE li se oferă posibilitatea de a utiliza o identitate digitală accesibilă, voluntară, sigură și de încredere, care le conferă acces la o gamă largă de servicii online;

| b) | să asigurăm accesul larg la informațiile din sectorul public și reutilizarea acestor informații; |
| --- | --- |

b)

să asigurăm accesul larg la informațiile din sectorul public și reutilizarea acestor informații;

| c) | să facilităm și să sprijinim accesul neîntrerupt, sigur și interoperabil în întreaga UE la serviciile publice digitale concepute pentru a răspunde nevoilor cetățenilor într-un mod eficace, inclusiv, în special, la serviciile digitale de sănătate și de îngrijire, în special accesul la dosarele electronice de sănătate. |
| --- | --- |

c)

să facilităm și să sprijinim accesul neîntrerupt, sigur și interoperabil în întreaga UE la serviciile publice digitale concepute pentru a răspunde nevoilor cetățenilor într-un mod eficace, inclusiv, în special, la serviciile digitale de sănătate și de îngrijire, în special accesul la dosarele electronice de sănătate.

CAPITOLUL III

Libertatea de alegere

Interacțiuni cu algoritmii și cu sistemele de inteligență artificială

| 8. | Inteligența artificială ar trebui să servească drept instrument pentru oameni, cu scopul final de a le spori bunăstarea. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fiecare persoană ar trebui să aibă posibilitatea de a beneficia de avantajele sistemelor de algoritmi și de inteligență artificială, inclusiv făcând alegeri proprii și în cunoștință de cauză în mediul digital și de a fi în același timp protejată împotriva riscurilor și a eventualelor prejudicii la adresa sănătății, a siguranței și a drepturilor sale fundamentale.
  Ne angajăm:






  a) | să promovăm sisteme de inteligență artificială centrate pe factorul uman, de încredere și etice pe tot parcursul dezvoltării, implementării și utilizării acestora, în conformitate cu valorile UE; |
| --- | --- | --- |

9.

Ne angajăm:

a)

să promovăm sisteme de inteligență artificială centrate pe factorul uman, de încredere și etice pe tot parcursul dezvoltării, implementării și utilizării acestora, în conformitate cu valorile UE;

| b) | să asigurăm un nivel adecvat de transparență cu privire la utilizarea algoritmilor și a inteligenței artificiale și să ne asigurăm că oamenii au posibilitatea de a le utiliza și sunt informați corespunzător atunci când interacționează cu acestea; |
| --- | --- |

b)

să asigurăm un nivel adecvat de transparență cu privire la utilizarea algoritmilor și a inteligenței artificiale și să ne asigurăm că oamenii au posibilitatea de a le utiliza și sunt informați corespunzător atunci când interacționează cu acestea;

| c) | să ne asigurăm că sistemele algoritmice se bazează pe seturi de date adecvate pentru a evita discriminarea și pentru a permite supravegherea umană a tuturor rezultatelor care afectează siguranța și drepturile fundamentale ale persoanelor; |
| --- | --- |

c)

să ne asigurăm că sistemele algoritmice se bazează pe seturi de date adecvate pentru a evita discriminarea și pentru a permite supravegherea umană a tuturor rezultatelor care afectează siguranța și drepturile fundamentale ale persoanelor;

| d) | să ne asigurăm că nu se acordă întâietate utilizării tehnologiilor, cum ar fi inteligența artificială, în defavoarea alegerilor oamenilor, de exemplu în ceea ce privește sănătatea, educația, ocuparea forței de muncă și viața lor privată; |
| --- | --- |

d)

să ne asigurăm că nu se acordă întâietate utilizării tehnologiilor, cum ar fi inteligența artificială, în defavoarea alegerilor oamenilor, de exemplu în ceea ce privește sănătatea, educația, ocuparea forței de muncă și viața lor privată;

| e) | să furnizăm garanții și să luăm măsuri adecvate, inclusiv prin promovarea unor standarde de încredere, pentru a asigura faptul că inteligența artificială și sistemele digitale sunt, în orice moment, sigure și utilizate cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

e)

să furnizăm garanții și să luăm măsuri adecvate, inclusiv prin promovarea unor standarde de încredere, pentru a asigura faptul că inteligența artificială și sistemele digitale sunt, în orice moment, sigure și utilizate cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale;

| f) | să luăm măsuri pentru a asigura că cercetarea în domeniul inteligenței artificiale respectă cele mai înalte standarde etice și legislația relevantă a UE. |
| --- | --- |

f)

să luăm măsuri pentru a asigura că cercetarea în domeniul inteligenței artificiale respectă cele mai înalte standarde etice și legislația relevantă a UE.

Un mediu digital echitabil

| 10. | Fiecare persoană ar trebui să poată alege în mod efectiv și liber serviciile online pe care să le utilizeze, pe baza unor informații obiective, transparente, ușor accesibile și fiabile. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Fiecare persoană ar trebui să aibă posibilitatea de a concura în mod echitabil și de a inova în mediul digital. De această posibilitate ar trebui să beneficieze și întreprinderile, inclusiv IMM-urile.
  Ne angajăm:






  a) | să asigurăm un mediu digital sigur și securizat, bazat pe o concurență loială, în care să fie protejate drepturile fundamentale, să fie garantate drepturile utilizatorilor și protecția consumatorilor pe piața unică digitală și să fie bine definite responsabilitățile platformelor, în special ale marilor actori și ale controlorilor fluxului de informație; |
| --- | --- | --- |

11.

Ne angajăm:

a)

să asigurăm un mediu digital sigur și securizat, bazat pe o concurență loială, în care să fie protejate drepturile fundamentale, să fie garantate drepturile utilizatorilor și protecția consumatorilor pe piața unică digitală și să fie bine definite responsabilitățile platformelor, în special ale marilor actori și ale controlorilor fluxului de informație;

| b) | să promovăm interoperabilitatea, transparența, tehnologiile și standardele deschise, ca modalități de a consolida și mai mult încrederea în tehnologie, precum și capacitatea consumatorilor de a face alegeri autonome și în cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

b)

să promovăm interoperabilitatea, transparența, tehnologiile și standardele deschise, ca modalități de a consolida și mai mult încrederea în tehnologie, precum și capacitatea consumatorilor de a face alegeri autonome și în cunoștință de cauză.

CAPITOLUL IV

Participarea la spațiul public digital

| 12. | Fiecare persoană ar trebui să aibă acces la un mediu digital de încredere, divers și multilingv. Accesul la diverse conținuturi contribuie la o dezbatere publică pluralistă și la participarea efectivă la democrație, într-un mod nediscriminatoriu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Fiecare persoană are dreptul la libertatea de exprimare și de informare, precum și la libertatea de întrunire și de asociere în mediul digital. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Fiecare persoană ar trebui să poată avea acces la informațiile legate de cine deține sau controlează serviciile mass-media pe care le utilizează. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Platformele online, în special cele foarte mari, ar trebui să sprijine dezbaterea democratică liberă online. Având în vedere rolul serviciilor lor în modelarea opiniei publice și a discursului public, platformele online foarte mari ar trebui să atenueze riscurile care decurg din funcționarea și utilizarea serviciilor lor, inclusiv în ceea ce privește campaniile de informare greșită și de dezinformare, și să protejeze libertatea de exprimare.
  Ne angajăm:






  a) | să continuăm protejarea tuturor drepturilor fundamentale online, în special a libertății de exprimare și de informare, inclusiv a libertății și pluralismului mass-mediei; |
| --- | --- | --- |

15.

Ne angajăm:

a)

să continuăm protejarea tuturor drepturilor fundamentale online, în special a libertății de exprimare și de informare, inclusiv a libertății și pluralismului mass-mediei;

| b) | să sprijinim dezvoltarea și utilizarea optimă a tehnologiilor digitale pentru a stimula implicarea și participarea democratică a persoanelor; |
| --- | --- |

b)

să sprijinim dezvoltarea și utilizarea optimă a tehnologiilor digitale pentru a stimula implicarea și participarea democratică a persoanelor;

| c) | să luăm măsuri proporționale pentru a combate toate formele de conținut ilegal, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale, inclusiv a dreptului la libertatea de exprimare și de informare, și fără a stabili nicio obligație generală de monitorizare sau cenzură; |
| --- | --- |

c)

să luăm măsuri proporționale pentru a combate toate formele de conținut ilegal, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale, inclusiv a dreptului la libertatea de exprimare și de informare, și fără a stabili nicio obligație generală de monitorizare sau cenzură;

| d) | să creăm un mediu digital în care oamenii să fie protejați împotriva dezinformării și a manipulării informațiilor și a altor forme de conținut dăunător, inclusiv hărțuirea și violența bazată pe gen; |
| --- | --- |

d)

să creăm un mediu digital în care oamenii să fie protejați împotriva dezinformării și a manipulării informațiilor și a altor forme de conținut dăunător, inclusiv hărțuirea și violența bazată pe gen;

| e) | să sprijinim accesul efectiv la conținutul digital care reflectă diversitatea culturală și lingvistică din UE; |
| --- | --- |

e)

să sprijinim accesul efectiv la conținutul digital care reflectă diversitatea culturală și lingvistică din UE;

| f) | să oferim persoanelor posibilitatea de a face alegeri libere, specifice și să limităm exploatarea vulnerabilităților și a prejudecăților, și anume prin publicitate direcționată. |
| --- | --- |

f)

să oferim persoanelor posibilitatea de a face alegeri libere, specifice și să limităm exploatarea vulnerabilităților și a prejudecăților, și anume prin publicitate direcționată.

CAPITOLUL V

Siguranță, securitate și capacitate de acțiune

Un mediu digital protejat, sigur și securizat

| 16. | Fiecare persoană ar trebui să aibă acces la tehnologii, produse și servicii digitale care, din momentul conceperii, sunt sigure și securizate și protejează viața privată, conducând la un nivel ridicat de confidențialitate, integritate, disponibilitate și autenticitate a informațiilor prelucrate.
  Ne angajăm:






  a) | să luăm măsuri suplimentare pentru a promova trasabilitatea produselor și pentru a asigura că numai produsele care sunt sigure și conforme cu legislația UE sunt oferite pe piața unică digitală; |
| --- | --- | --- |

16.

Ne angajăm:

a)

să luăm măsuri suplimentare pentru a promova trasabilitatea produselor și pentru a asigura că numai produsele care sunt sigure și conforme cu legislația UE sunt oferite pe piața unică digitală;

| b) | să protejăm interesele persoanelor, ale întreprinderilor și ale instituțiilor publice împotriva riscurilor de securitate cibernetică și a criminalității informatice, inclusiv împotriva încălcării securității datelor și a furtului de identitate sau a manipulării identității. Este inclusă aici impunerea de cerințe de securitate cibernetică pentru produsele conectate introduse pe piața unică; |
| --- | --- |

b)

să protejăm interesele persoanelor, ale întreprinderilor și ale instituțiilor publice împotriva riscurilor de securitate cibernetică și a criminalității informatice, inclusiv împotriva încălcării securității datelor și a furtului de identitate sau a manipulării identității. Este inclusă aici impunerea de cerințe de securitate cibernetică pentru produsele conectate introduse pe piața unică;

| c) | să îi combatem și să îi tragem la răspundere pe cei care încearcă să submineze, în interiorul UE, securitatea online și integritatea mediului digital sau care promovează violența și ura prin mijloace digitale. |
| --- | --- |

c)

să îi combatem și să îi tragem la răspundere pe cei care încearcă să submineze, în interiorul UE, securitatea online și integritatea mediului digital sau care promovează violența și ura prin mijloace digitale.

Viața privată și controlul individual asupra datelor

| 17. | Fiecare persoană are dreptul la viață privată și la protecția datelor sale cu caracter personal. Acest drept include controlul persoanelor asupra modului în care sunt utilizate datele lor cu caracter personal și asupra celor cu care sunt partajate datele. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Fiecare persoană are dreptul la confidențialitatea comunicațiilor și a informațiilor de pe dispozitivele sale electronice și de a nu face obiectul supravegherii online ilegale, urmăririi generalizate ilegale sau măsurilor de interceptare. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Fiecare persoană ar trebui să fie în măsură să își stabilească moștenirea digitală și să decidă ce se întâmplă, după decesul său, cu conturile sale personale și cu informațiile care o privesc.
  Ne angajăm:






  a) | să asigurăm faptul că fiecare persoană deține controlul efectiv asupra datelor sale cu caracter personal și fără caracter personal, în conformitate cu normele UE privind protecția datelor și cu legislația relevantă a UE; |
| --- | --- | --- |

19.

Ne angajăm:

a)

să asigurăm faptul că fiecare persoană deține controlul efectiv asupra datelor sale cu caracter personal și fără caracter personal, în conformitate cu normele UE privind protecția datelor și cu legislația relevantă a UE;

| b) | să asigurăm efectiv posibilitatea ca persoanele fizice să își transfere cu ușurință datele cu caracter personal și datele fără caracter personal între diferite servicii digitale, în conformitate cu drepturile de portabilitate; |
| --- | --- |

b)

să asigurăm efectiv posibilitatea ca persoanele fizice să își transfere cu ușurință datele cu caracter personal și datele fără caracter personal între diferite servicii digitale, în conformitate cu drepturile de portabilitate;

| c) | să protejăm efectiv comunicațiile împotriva accesului neautorizat al terților; |
| --- | --- |

c)

să protejăm efectiv comunicațiile împotriva accesului neautorizat al terților;

| d) | să interzicem identificarea ilegală, precum și păstrarea ilegală a înregistrărilor privind activitățile. |
| --- | --- |

d)

să interzicem identificarea ilegală, precum și păstrarea ilegală a înregistrărilor privind activitățile.

Protecția și capacitarea copiilor și tinerilor în mediul digital

| 20. | Copiii și tinerii ar trebui să aibă posibilitatea de a face alegeri sigure și în cunoștință de cauză și de a-și exprima creativitatea în mediul digital. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Materialele și serviciile adaptate vârstei ar trebui să îmbunătățească experiențele, bunăstarea și participarea copiilor și tinerilor în mediul digital. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ar trebui să se acorde o atenție deosebită dreptului copiilor și tinerilor de a fi protejați împotriva tuturor infracțiunilor comise sau facilitate prin intermediul tehnologiilor digitale.
  Ne angajăm:






  a) | să oferim tuturor copiilor și tinerilor oportunități de a dobândi aptitudinile și competențele necesare, inclusiv alfabetizarea mediatică și gândirea critică, pentru a naviga și a se implica în mediul digital în mod activ, în condiții de siguranță și pentru a face alegeri în cunoștință de cauză; |
| --- | --- | --- |

22.

Ne angajăm:

a)

să oferim tuturor copiilor și tinerilor oportunități de a dobândi aptitudinile și competențele necesare, inclusiv alfabetizarea mediatică și gândirea critică, pentru a naviga și a se implica în mediul digital în mod activ, în condiții de siguranță și pentru a face alegeri în cunoștință de cauză;

| b) | să promovăm experiențe pozitive pentru copii și tineri într-un mediu digital sigur și adaptat vârstei; |
| --- | --- |

b)

să promovăm experiențe pozitive pentru copii și tineri într-un mediu digital sigur și adaptat vârstei;

| c) | să îi protejăm pe toți copiii și tinerii împotriva conținutului dăunător și ilegal, împotriva exploatării, a manipulării și a abuzului online și să prevenim utilizarea spațiului digital pentru comiterea de infracțiuni sau facilitarea comiterii de infracțiuni; |
| --- | --- |

c)

să îi protejăm pe toți copiii și tinerii împotriva conținutului dăunător și ilegal, împotriva exploatării, a manipulării și a abuzului online și să prevenim utilizarea spațiului digital pentru comiterea de infracțiuni sau facilitarea comiterii de infracțiuni;

| d) | să îi protejăm pe toți copiii și tinerii împotriva urmăririi ilegale, a creării ilegale de profiluri și a direcționării unor acțiuni ilegale către aceștia, în special în scopuri comerciale; |
| --- | --- |

d)

să îi protejăm pe toți copiii și tinerii împotriva urmăririi ilegale, a creării ilegale de profiluri și a direcționării unor acțiuni ilegale către aceștia, în special în scopuri comerciale;

| e) | să implicăm copiii și tinerii în elaborarea politicilor digitale care îi privesc. |
| --- | --- |

e)

să implicăm copiii și tinerii în elaborarea politicilor digitale care îi privesc.

CAPITOLUL VI

Durabilitate

| 23. | Pentru a se evita prejudicii semnificative asupra mediului și pentru a promova o economie circulară, produsele și serviciile digitale ar trebui să fie proiectate, produse, utilizate, reparate, reciclate și eliminate într-un mod care să atenueze impactul lor negativ asupra mediului și a societății și să evite uzura lor morală prematură. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Fiecare persoană ar trebui să aibă acces la informații corecte și ușor de înțeles cu privire la impactul asupra mediului și la consumul de energie al produselor și serviciilor digitale, la potențialul lor de reparare și la durata lor de viață, pentru a putea face alegeri responsabile.
  Ne angajăm:






  a) | să sprijinim dezvoltarea și utilizarea unor tehnologii digitale durabile, care să aibă un impact negativ minim atât asupra mediului, cât și social; |
| --- | --- | --- |

24.

Ne angajăm:

a)

să sprijinim dezvoltarea și utilizarea unor tehnologii digitale durabile, care să aibă un impact negativ minim atât asupra mediului, cât și social;

| b) | să stimulăm alegeri și modele de afaceri durabile ale consumatorilor și să promovăm un comportament sustenabil și responsabil al întreprinderilor în cadrul lanțurilor valorice mondiale ale produselor și serviciilor digitale, inclusiv în vederea combaterii muncii forțate; |
| --- | --- |

b)

să stimulăm alegeri și modele de afaceri durabile ale consumatorilor și să promovăm un comportament sustenabil și responsabil al întreprinderilor în cadrul lanțurilor valorice mondiale ale produselor și serviciilor digitale, inclusiv în vederea combaterii muncii forțate;

| c) | să promovăm dezvoltarea, implementarea și utilizarea activă a tehnologiilor digitale inovatoare cu un impact pozitiv asupra mediului și climei, pentru a accelera tranziția verde; |
| --- | --- |

c)

să promovăm dezvoltarea, implementarea și utilizarea activă a tehnologiilor digitale inovatoare cu un impact pozitiv asupra mediului și climei, pentru a accelera tranziția verde;

| d) | să promovăm standardele și etichetele de durabilitate pentru produsele și serviciile digitale. |
| --- | --- |

d)

să promovăm standardele și etichetele de durabilitate pentru produsele și serviciile digitale.

---

(1)  2020/2216(INI); 2020/2018(INL); 2020/2019(INL); 2020/2022(INI); 2020/2012(INL); 2020/2014(INL); 2020/2015 (INI); 2020/2017 (INI); 2019/2186(INI); 2019/2181(INL); 2022/2266 (INI)

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 23.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 23/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 23/8

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

20 ianuarie 2023

(2023/C 23/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0826 |
| JPY | yen japonez | 140,86 |
| DKK | coroana daneză | 7,4391 |
| GBP | lira sterlină | 0,87600 |
| SEK | coroana suedeză | 11,1655 |
| CHF | franc elvețian | 0,9962 |
| ISK | coroana islandeză | 154,30 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,7135 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,922 |
| HUF | forint maghiar | 395,88 |
| PLN | zlot polonez | 4,7100 |
| RON | leu românesc nou | 4,9258 |
| TRY | lira turcească | 20,3566 |
| AUD | dolar australian | 1,5619 |
| CAD | dolar canadian | 1,4583 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,4775 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6852 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4311 |
| KRW | won sud-coreean | 1 336,47 |
| ZAR | rand sud-african | 18,5770 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,3425 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 367,67 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6395 |
| PHP | peso Filipine | 58,958 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 35,455 |
| BRL | real brazilian | 5,6271 |
| MXN | peso mexican | 20,4865 |
| INR | rupie indiană | 87,8170 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0826

JPY

yen japonez

140,86

DKK

coroana daneză

7,4391

GBP

lira sterlină

0,87600

SEK

coroana suedeză

11,1655

CHF

franc elvețian

0,9962

ISK

coroana islandeză

154,30

NOK

coroana norvegiană

10,7135

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,922

HUF

forint maghiar

395,88

PLN

zlot polonez

4,7100

RON

leu românesc nou

4,9258

TRY

lira turcească

20,3566

AUD

dolar australian

1,5619

CAD

dolar canadian

1,4583

HKD

dolar Hong Kong

8,4775

NZD

dolar neozeelandez

1,6852

SGD

dolar Singapore

1,4311

KRW

won sud-coreean

1 336,47

ZAR

rand sud-african

18,5770

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,3425

IDR

rupia indoneziană

16 367,67

MYR

ringgit Malaiezia

4,6395

PHP

peso Filipine

58,958

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

35,455

BRL

real brazilian

5,6271

MXN

peso mexican

20,4865

INR

rupie indiană

87,8170

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 23.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 23/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 23/9

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 19 ianuarie 2022

de respingere a competenței sale în sensul articolelor 1 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1)

(Cazul C.1887 – Mediaset – Invitație de a acționa în temeiul articolului 265)

[notificat cu numărul C(2022) 307]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 23/03)

(1)

La 19 noiembrie 2021, Comisia Europeană („Comisia”) a primit o invitație de a acționa („invitația de a acționa”) din partea MFE – MEDIAFOREUROPE N.V., denumită anterior Mediaset N.V., („Mediaset”, Țările de Jos), în temeiul articolului 265 din TFUE, prin care se solicită Comisiei să decidă dacă are competența de a examina concentrarea economică propusă între Télévision Française 1 S.A. („TF1”, Franța) și Métropole Télévision S.A. („M6”, Franța) („tranzacția”).

1.   PĂRȚILE ȘI TRANZACȚIA

PĂRȚILE ȘI TRANZACȚIA

| (2) | TF1 este controlată exclusiv de Bouygues S.A. („Bouygues”), care deține o participație de 43,7 % în TF1. Bouygues își desfășoară activitatea în sectoarele construcțiilor, telecomunicațiilor și mass-mediei. Activitatea principală a TF1 constă în furnizarea cu ridicata de canale de televiziune, în mod direct sau prin intermediul filialelor sale. TF1 desfășoară și alte activități legate de activitatea sa principală în calitate de post de televiziune, printre care se numără producerea de conținut audiovizual și cinematografic, achiziționarea de drepturi audiovizuale, comercializarea de spații publicitare, editarea și distribuirea de DVD-uri și CD-uri muzicale și dezvoltarea de produse derivate pentru antene și de servicii digitale și interactive. |
| --- | --- |

(2)

TF1 este controlată exclusiv de Bouygues S.A. („Bouygues”), care deține o participație de 43,7 % în TF1. Bouygues își desfășoară activitatea în sectoarele construcțiilor, telecomunicațiilor și mass-mediei. Activitatea principală a TF1 constă în furnizarea cu ridicata de canale de televiziune, în mod direct sau prin intermediul filialelor sale. TF1 desfășoară și alte activități legate de activitatea sa principală în calitate de post de televiziune, printre care se numără producerea de conținut audiovizual și cinematografic, achiziționarea de drepturi audiovizuale, comercializarea de spații publicitare, editarea și distribuirea de DVD-uri și CD-uri muzicale și dezvoltarea de produse derivate pentru antene și de servicii digitale și interactive.

| (3) | M6 este controlată exclusiv de RTL Group S.A. („RTL”), care deține o participație de 48,26 % în M6 și care, la rândul său, este controlată exclusiv de Bertelsmann SE & Co. KGaA („Bertelsmann”), care deține o participație de 76,28 % în RTL. Activitatea principală a M6 constă în furnizarea cu ridicata de canale de televiziune, în mod direct sau prin intermediul filialelor sale. În plus, M6 desfășoară o serie de activități legate de activitatea sa principală în calitate de post de televiziune, printre care se numără producerea de conținut audiovizual și cinematografic, achiziționarea de drepturi audiovizuale, comercializarea de spații publicitare, editarea și distribuirea de DVD-uri și CD-uri muzicale și dezvoltarea de produse derivate pentru antene și de servicii digitale. În final, M6 controlează grupul de radio RTL France, care deține mai multe licențe de difuzare de programe de radio în Franța și desfășoară diverse activități legate de funcționarea acestor servicii de radio. |
| --- | --- |

(3)

M6 este controlată exclusiv de RTL Group S.A. („RTL”), care deține o participație de 48,26 % în M6 și care, la rândul său, este controlată exclusiv de Bertelsmann SE & Co. KGaA („Bertelsmann”), care deține o participație de 76,28 % în RTL. Activitatea principală a M6 constă în furnizarea cu ridicata de canale de televiziune, în mod direct sau prin intermediul filialelor sale. În plus, M6 desfășoară o serie de activități legate de activitatea sa principală în calitate de post de televiziune, printre care se numără producerea de conținut audiovizual și cinematografic, achiziționarea de drepturi audiovizuale, comercializarea de spații publicitare, editarea și distribuirea de DVD-uri și CD-uri muzicale și dezvoltarea de produse derivate pentru antene și de servicii digitale. În final, M6 controlează grupul de radio RTL France, care deține mai multe licențe de difuzare de programe de radio în Franța și desfășoară diverse activități legate de funcționarea acestor servicii de radio.

| (4) | [Descrierea tranzacției]. După încheierea tranzacției, Bouygues va deține aproximativ 30 % din capitalul entității rezultate în urma concentrării, în timp ce Bertelsmann va deține, prin intermediul RTL, aproximativ 16 % din capitalul entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(4)

[Descrierea tranzacției]. După încheierea tranzacției, Bouygues va deține aproximativ 30 % din capitalul entității rezultate în urma concentrării, în timp ce Bertelsmann va deține, prin intermediul RTL, aproximativ 16 % din capitalul entității rezultate în urma concentrării.

2.   SITUAȚIA DE FAPT ȘI PROCEDURA

SITUAȚIA DE FAPT ȘI PROCEDURA

| (5) | La 17 mai 2021, TF1, M6, Bouygues și RTL au anunțat semnarea unui acord de inițiere a unor negocieri exclusive pentru concentrarea activităților desfășurate de TF1 și M6. La 17 mai 2021, Bouygues și RTL au semnat două memorandumuri de înțelegere. Aceste memorandumuri de înțelegere au fost urmate, la 8 iulie 2021, de semnarea unui acord-cadru între Bouygues și RTL și a unui acord de combinare de întreprinderi între TF1 și M6 („acordurile”). Bouygues și RTL au convenit, de asemenea, asupra unui proiect de acord al acționarilor („shareholders’ agreement” – „SHA”) care urmează să fie semnat după încheierea tranzacției. |
| --- | --- |

(5)

La 17 mai 2021, TF1, M6, Bouygues și RTL au anunțat semnarea unui acord de inițiere a unor negocieri exclusive pentru concentrarea activităților desfășurate de TF1 și M6. La 17 mai 2021, Bouygues și RTL au semnat două memorandumuri de înțelegere. Aceste memorandumuri de înțelegere au fost urmate, la 8 iulie 2021, de semnarea unui acord-cadru între Bouygues și RTL și a unui acord de combinare de întreprinderi între TF1 și M6 („acordurile”). Bouygues și RTL au convenit, de asemenea, asupra unui proiect de acord al acționarilor („shareholders’ agreement” – „SHA”) care urmează să fie semnat după încheierea tranzacției.

| (6) | La 29 octombrie 2021, Autoritatea franceză de concurență („ADLC”) a trimis un chestionar mai multor participanți pe piață, inclusiv Mediaset, solicitând opiniile acestora cu privire la tranzacție. În introducerea chestionarului, ADLC menționează faptul că „[c]hestionarul are ca obiect concentrarea economică propusă dintre TF1 și [M6]. [Entitatea rezultată în urma concentrării] este controlată exclusiv de [Bouygues]”. Având în vedere cele de mai sus, introducerea testului de piață prevede că „[tranzacția] face obiectul aprobării de către [ADLC], care este autoritatea administrativă independentă responsabilă cu reglementarea în domeniul concurenței din Franța”. |
| --- | --- |

(6)

La 29 octombrie 2021, Autoritatea franceză de concurență („ADLC”) a trimis un chestionar mai multor participanți pe piață, inclusiv Mediaset, solicitând opiniile acestora cu privire la tranzacție. În introducerea chestionarului, ADLC menționează faptul că „[c]hestionarul are ca obiect concentrarea economică propusă dintre TF1 și [M6]. [Entitatea rezultată în urma concentrării] este controlată exclusiv de [Bouygues]”. Având în vedere cele de mai sus, introducerea testului de piață prevede că „[tranzacția] face obiectul aprobării de către [ADLC], care este autoritatea administrativă independentă responsabilă cu reglementarea în domeniul concurenței din Franța”.

| (7) | La 19 noiembrie 2021, Mediaset a trimis Comisiei invitația de a acționa. Mediaset susține în special că, contrar concluziei ADLC, entitatea rezultată în urma concentrării va fi controlată în comun de Bouygues și Bertelsmann și, prin urmare, va avea o dimensiune europeană. |
| --- | --- |

(7)

La 19 noiembrie 2021, Mediaset a trimis Comisiei invitația de a acționa. Mediaset susține în special că, contrar concluziei ADLC, entitatea rezultată în urma concentrării va fi controlată în comun de Bouygues și Bertelsmann și, prin urmare, va avea o dimensiune europeană.

3.   DIMENSIUNEA EUROPEANĂ

DIMENSIUNEA EUROPEANĂ

3.1.   Cadrul juridic

Cadrul juridic

| (8) | În sensul articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice, Comisia are competența exclusivă de a evalua concentrările care au o dimensiune europeană. Articolul 1 din Regulamentul privind concentrările economice prevede două seturi alternative de praguri pentru a stabili dacă o concentrare are o dimensiune europeană. |
| --- | --- |

(8)

În sensul articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice, Comisia are competența exclusivă de a evalua concentrările care au o dimensiune europeană. Articolul 1 din Regulamentul privind concentrările economice prevede două seturi alternative de praguri pentru a stabili dacă o concentrare are o dimensiune europeană.

| (9) | În sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, o concentrare are o dimensiune europeană în cazul în care (i) cifra de afaceri totală realizată la nivel mondial de toate întreprinderile implicate depășește 5 000 de milioane EUR și (ii) cifra de afaceri totală realizată în Uniune de către fiecare din cel puțin două întreprinderi implicate depășește 250 de milioane EUR, cu excepția cazurilor în care fiecare dintre întreprinderile implicate realizează mai mult de două treimi din cifra sa totală de afaceri la nivelul Uniunii într-un singur stat membru. |
| --- | --- |

(9)

În sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, o concentrare are o dimensiune europeană în cazul în care (i) cifra de afaceri totală realizată la nivel mondial de toate întreprinderile implicate depășește 5 000 de milioane EUR și (ii) cifra de afaceri totală realizată în Uniune de către fiecare din cel puțin două întreprinderi implicate depășește 250 de milioane EUR, cu excepția cazurilor în care fiecare dintre întreprinderile implicate realizează mai mult de două treimi din cifra sa totală de afaceri la nivelul Uniunii într-un singur stat membru.

| (10) | O concentrare care nu atinge pragurile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice are o dimensiune europeană în sensul articolului 1 alineatul (3) în cazul în care: (i) cifra totală de afaceri combinată realizată la nivel mondial de toate întreprinderile implicate depășește 2 500 de milioane EUR; (ii) în fiecare din cel puțin trei state membre, cifra totală de afaceri combinată realizată de toate întreprinderile implicate depășește 100 de milioane EUR; (iii) în fiecare din cel puțin trei state membre care sunt incluse la punctul (ii), cifra totală de afaceri realizată de către fiecare din cel puțin două dintre întreprinderile implicate depășește 25 de milioane EUR și (iv) cifra totală de afaceri realizată în Uniune de către fiecare din cel puțin două dintre întreprinderile implicate depășește 100 de milioane EUR, cu excepția cazurilor în care fiecare dintre întreprinderile implicate realizează mai mult de două treimi din cifra sa totală de afaceri la nivelul Uniunii într-unul și același stat membru. |
| --- | --- |

(10)

O concentrare care nu atinge pragurile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice are o dimensiune europeană în sensul articolului 1 alineatul (3) în cazul în care: (i) cifra totală de afaceri combinată realizată la nivel mondial de toate întreprinderile implicate depășește 2 500 de milioane EUR; (ii) în fiecare din cel puțin trei state membre, cifra totală de afaceri combinată realizată de toate întreprinderile implicate depășește 100 de milioane EUR; (iii) în fiecare din cel puțin trei state membre care sunt incluse la punctul (ii), cifra totală de afaceri realizată de către fiecare din cel puțin două dintre întreprinderile implicate depășește 25 de milioane EUR și (iv) cifra totală de afaceri realizată în Uniune de către fiecare din cel puțin două dintre întreprinderile implicate depășește 100 de milioane EUR, cu excepția cazurilor în care fiecare dintre întreprinderile implicate realizează mai mult de două treimi din cifra sa totală de afaceri la nivelul Uniunii într-unul și același stat membru.

| (11) | În scopul stabilirii competenței, întreprinderile implicate sunt acelea care participă la o concentrare, și anume o fuziune sau o preluare a controlului, după cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice (2). |
| --- | --- |

(11)

În scopul stabilirii competenței, întreprinderile implicate sunt acelea care participă la o concentrare, și anume o fuziune sau o preluare a controlului, după cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice (2

| (12) | În cazul preluării controlului exclusiv, întreprinderile implicate sunt întreprinderea care preia controlul și întreprinderea-țintă (3). |
| --- | --- |

(12)

În cazul preluării controlului exclusiv, întreprinderile implicate sunt întreprinderea care preia controlul și întreprinderea-țintă (3

| (13) | În cazul preluării controlului în comun a unei asociații în participațiune nou create, în care o întreprindere contribuie cu o filială preexistentă sau o activitate comercială asupra căreia a exercitat anterior controlul exclusiv, întreprinderile implicate sunt fiecare dintre societățile care preiau controlul nou-înființatei asociații în participațiune. În acest caz, cifra de afaceri a filialei sau a activității comerciale care a contribuit face parte din cifra de afaceri a societății-mamă inițiale (4). |
| --- | --- |

(13)

În cazul preluării controlului în comun a unei asociații în participațiune nou create, în care o întreprindere contribuie cu o filială preexistentă sau o activitate comercială asupra căreia a exercitat anterior controlul exclusiv, întreprinderile implicate sunt fiecare dintre societățile care preiau controlul nou-înființatei asociații în participațiune. În acest caz, cifra de afaceri a filialei sau a activității comerciale care a contribuit face parte din cifra de afaceri a societății-mamă inițiale (4

3.2.   Cifra de afaceri

Cifra de afaceri

| (14) | În 2020, Bouygues a avut o cifră de afaceri la nivel mondial de 34 700 de milioane EUR, o cifră de afaceri realizată în Uniune de [cifra de afaceri] milioane EUR și o cifră de afaceri realizată în Franța de [cifra de afaceri] milioane EUR. Prin urmare, Bouygues realizează în Franța mai mult de două treimi din cifra sa de afaceri totală de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(14)

În 2020, Bouygues a avut o cifră de afaceri la nivel mondial de 34 700 de milioane EUR, o cifră de afaceri realizată în Uniune de [cifra de afaceri] milioane EUR și o cifră de afaceri realizată în Franța de [cifra de afaceri] milioane EUR. Prin urmare, Bouygues realizează în Franța mai mult de două treimi din cifra sa de afaceri totală de la nivelul Uniunii.

| (15) | În 2020, Bertelsmann a realizat o cifră de afaceri la nivel mondial de 17 300 de milioane EUR, o cifră de afaceri realizată în Uniune de [cifra de afaceri] milioane EUR și o cifră de afaceri realizată în Franța de [cifra de afaceri] milioane EUR. Prin urmare, Bertelsmann nu realizează în Franța mai mult de două treimi din cifra sa de afaceri totală de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(15)

În 2020, Bertelsmann a realizat o cifră de afaceri la nivel mondial de 17 300 de milioane EUR, o cifră de afaceri realizată în Uniune de [cifra de afaceri] milioane EUR și o cifră de afaceri realizată în Franța de [cifra de afaceri] milioane EUR. Prin urmare, Bertelsmann nu realizează în Franța mai mult de două treimi din cifra sa de afaceri totală de la nivelul Uniunii.

| (16) | În 2020, M6 a realizat o cifră de afaceri la nivel mondial de 1 274 de milioane EUR, o cifră de afaceri realizată în Uniune de [cifra de afaceri] milioane EUR și o cifră de afaceri realizată în Franța de [cifra de afaceri] milioane EUR. Prin urmare, M6 realizează în Franța mai mult de două treimi din cifra sa de afaceri totală de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(16)

În 2020, M6 a realizat o cifră de afaceri la nivel mondial de 1 274 de milioane EUR, o cifră de afaceri realizată în Uniune de [cifra de afaceri] milioane EUR și o cifră de afaceri realizată în Franța de [cifra de afaceri] milioane EUR. Prin urmare, M6 realizează în Franța mai mult de două treimi din cifra sa de afaceri totală de la nivelul Uniunii.

| (17) | Comisia observă că, indiferent dacă sunt luate în considerare cifrele de afaceri ale (i) Bouygues și M6 sau ale (ii) Bouygues și Bertelsmann, pragurile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) literele (a) și (b) sunt depășite. Cu toate acestea, dacă s-ar lua în considerare doar cifrele de afaceri ale Bouygues și M6, tranzacția nu ar avea o dimensiune europeană, întrucât Bouygues și M6 realizează în Franța mai mult de două treimi din cifra lor de afaceri de la nivelul Uniunii. În cazul în care s-ar lua în considerare cifrele de afaceri ale Bouygues și Bertelsmann, tranzacția ar avea o dimensiune europeană, întrucât Bertelsmann nu realizează în Franța mai mult de două treimi din cifra sa de afaceri de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(17)

Comisia observă că, indiferent dacă sunt luate în considerare cifrele de afaceri ale (i) Bouygues și M6 sau ale (ii) Bouygues și Bertelsmann, pragurile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) literele (a) și (b) sunt depășite. Cu toate acestea, dacă s-ar lua în considerare doar cifrele de afaceri ale Bouygues și M6, tranzacția nu ar avea o dimensiune europeană, întrucât Bouygues și M6 realizează în Franța mai mult de două treimi din cifra lor de afaceri de la nivelul Uniunii. În cazul în care s-ar lua în considerare cifrele de afaceri ale Bouygues și Bertelsmann, tranzacția ar avea o dimensiune europeană, întrucât Bertelsmann nu realizează în Franța mai mult de două treimi din cifra sa de afaceri de la nivelul Uniunii.

| (18) | Prin urmare, este necesar să se stabilească întreprinderile implicate în tranzacție. |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, este necesar să se stabilească întreprinderile implicate în tranzacție.

3.3.   Întreprinderile implicate în tranzacție

Întreprinderile implicate în tranzacție

| (19) | ADLC și Bouygues consideră că entitatea rezultată în urma concentrării va fi controlată exclusiv de Bouygues (5). În acest caz, întreprinderile implicate ar fi Bouygues și M6, iar concentrarea nu ar avea o dimensiune europeană. |
| --- | --- |

(19)

ADLC și Bouygues consideră că entitatea rezultată în urma concentrării va fi controlată exclusiv de Bouygues (5

| (20) | În schimb, Mediaset susține că entitatea rezultată în urma concentrării va fi controlată în comun de Bouygues și Bertelsmann (6). În acest caz, întreprinderile implicate ar fi Bouygues și Bertelsmann (7), iar concentrarea ar avea o dimensiune europeană. |
| --- | --- |

(20)

În schimb, Mediaset susține că entitatea rezultată în urma concentrării va fi controlată în comun de Bouygues și Bertelsmann (6

7

| (21) | Pentru a stabili domeniul întreprinderilor implicate în tranzacție, este necesar, în primul rând, să se stabilească natura controlului care va fi exercitat asupra entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a stabili domeniul întreprinderilor implicate în tranzacție, este necesar, în primul rând, să se stabilească natura controlului care va fi exercitat asupra entității rezultate în urma concentrării.

3.3.1.   Natura controlului asupra entității rezultate în urma concentrării

Natura controlului asupra entității rezultate în urma concentrării

3.3.1.1.   Introducere privind structura de guvernanță a entității rezultate în urma concentrării

Introducere privind structura de guvernanță a entității rezultate în urma concentrării

| (22) | După încheierea tranzacției, Bouygues va deține aproximativ 30 % din capitalul entității rezultate în urma concentrării, în timp ce Bertelsmann va deține, prin intermediul RTL, aproximativ 16 % din capitalul entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(22)

După încheierea tranzacției, Bouygues va deține aproximativ 30 % din capitalul entității rezultate în urma concentrării, în timp ce Bertelsmann va deține, prin intermediul RTL, aproximativ 16 % din capitalul entității rezultate în urma concentrării.

| (23) | În ceea ce privește adunarea generală a acționarilor entității rezultate în urma concentrării („adunarea generală a acționarilor”), articolul 2.5 din SHA prevede că Bouygues și Bertelsmann convin, înaintea oricărei adunări generale, asupra unei poziții comune cu privire la toate punctele de pe ordinea de zi. În caz de dezacord, Bertelsmann va trebui, în principiu, să voteze conform indicației Bouygues. |
| --- | --- |

(23)

În ceea ce privește adunarea generală a acționarilor entității rezultate în urma concentrării („adunarea generală a acționarilor”), articolul 2.5 din SHA prevede că Bouygues și Bertelsmann convin, înaintea oricărei adunări generale, asupra unei poziții comune cu privire la toate punctele de pe ordinea de zi. În caz de dezacord, Bertelsmann va trebui, în principiu, să voteze conform indicației Bouygues.

| (24) | Consiliul de administrație al entității rezultate în urma concentrării („Consiliul de administrație”) va fi compus din 12 membri. Bouygues va avea dreptul să numească 4 directori, inclusiv directorul executiv și președintele Consiliului de administrație („directorul general”) (8), și să propună 2 directori independenți. Bertelsmann va avea dreptul să numească 2 directori, inclusiv vicepreședintele Consiliului de administrație, și să propună [numărul de directori independenți propuși de Bertelsmann]. În conformitate cu articolul 2.1.4 din SHA, deciziile Consiliului de administrație sunt adoptate cu majoritatea voturilor exprimate. În caz de paritate a voturilor, votul directorului general este decisiv. Articolul 2.1.2 din SHA prevede că Bouygues și Bertelsmann vor trebui să convină asupra unei poziții comune cu privire la toate punctele de pe ordinea de zi a Consiliului de administrație. În caz de dezacord, Bertelsmann va trebui, în principiu, să voteze conform indicației Bouygues. |
| --- | --- |

(24)

Consiliul de administrație al entității rezultate în urma concentrării („Consiliul de administrație”) va fi compus din 12 membri. Bouygues va avea dreptul să numească 4 directori, inclusiv directorul executiv și președintele Consiliului de administrație („directorul general”) (8

3.3.1.2.   Argumentele prezentate de Mediaset

Argumentele prezentate de Mediaset

| (25) | Mediaset consideră că entitatea rezultată în urma concentrării va fi controlată în comun de Bouygues și Bertelsmann din următoarele motive. |
| --- | --- |

(25)

Mediaset consideră că entitatea rezultată în urma concentrării va fi controlată în comun de Bouygues și Bertelsmann din următoarele motive.

| (26) | În primul rând, Mediaset susține că structura tranzacției conduce la concluzia că Bouygues și Bertelsmann vor deține controlul în comun al entității rezultate în urma concentrării. În special, potrivit Mediaset, Bouygues nu va fi în măsură să controleze exclusiv entitatea rezultată în urma concentrării, deoarece va controla doar 30 % din capitalul social al entității respective. Mediaset subliniază că, după încheierea tranzacției, Bertelsmann (prin intermediul RTL) va deține 16 % din capitalul entității rezultate în urma concentrării. Prin urmare, Bertelsmann va fi al doilea acționar ca mărime al entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(26)

În primul rând, Mediaset susține că structura tranzacției conduce la concluzia că Bouygues și Bertelsmann vor deține controlul în comun al entității rezultate în urma concentrării. În special, potrivit Mediaset, Bouygues nu va fi în măsură să controleze exclusiv entitatea rezultată în urma concentrării, deoarece va controla doar 30 % din capitalul social al entității respective. Mediaset subliniază că, după încheierea tranzacției, Bertelsmann (prin intermediul RTL) va deține 16 % din capitalul entității rezultate în urma concentrării. Prin urmare, Bertelsmann va fi al doilea acționar ca mărime al entității rezultate în urma concentrării.

| (27) | În al doilea rând, Mediaset susține că Bertelsmann va fi un acționar esențial și strategic al entității rezultate în urma concentrării. Mediaset consideră că, astfel cum reiese în special dintr-un interviu cu Thomas Rabe, președinte și director general („directorul general”) al Bertelsmann, și cu Olivier Roussat, director general („directorul general”) al Bouygues, Bouygues și Bertelsmann se consideră parteneri pe termen lung, cu o viziune comună asupra piețelor (9). Această opinie s-a reflectat într-o prezentare destinată investitorilor, în care TF1 și M6 au susținut că RTL va rămâne un acționar strategic pe termen lung (10). Potrivit Mediaset, aceeași opinie a fost demonstrată și prin desfășurarea unei acțiuni concertate în sensul articolului L.233-10 din Codul comercial francez (11). Existența acestei acțiuni concertate constituie, în plus, un indiciu utilizat de ADLC pentru a stabili natura controlului exercitat de una sau mai multe întreprinderi asupra unei alte întreprinderi (12). |
| --- | --- |

(27)

În al doilea rând, Mediaset susține că Bertelsmann va fi un acționar esențial și strategic al entității rezultate în urma concentrării. Mediaset consideră că, astfel cum reiese în special dintr-un interviu cu Thomas Rabe, președinte și director general („directorul general”) al Bertelsmann, și cu Olivier Roussat, director general („directorul general”) al Bouygues, Bouygues și Bertelsmann se consideră parteneri pe termen lung, cu o viziune comună asupra piețelor (9

10

11

12

| (28) | În al treilea rând, Mediaset consideră că Bertelsmann va avea o reprezentare semnificativă în cadrul organismelor de guvernanță ale entității rezultate în urma concentrării (13). Mediaset observă că primul director general al entității rezultate în urma concentrării este dl Nicolas de Tavernost, actualul președinte al M6. Mediaset observă, de asemenea, că numărul de directori acordat întreprinderilor Bouygues și Bertelsmann în mod individual (potrivit Mediaset, patru și, respectiv, doi directori) nu permite nici întreprinderii Bouygues, nici întreprinderii Bertelsmann să acționeze individual, întrucât Consiliul de administrație va fi compus din 12 directori (14). |
| --- | --- |

(28)

În al treilea rând, Mediaset consideră că Bertelsmann va avea o reprezentare semnificativă în cadrul organismelor de guvernanță ale entității rezultate în urma concentrării (13

14

| (29) | În final, Mediaset susține că Bouygues și Bertelsmann au convenit asupra unei strategii comune, astfel cum se arată în comunicatul de presă și în prezentările destinate investitorilor (15). |
| --- | --- |

(29)

În final, Mediaset susține că Bouygues și Bertelsmann au convenit asupra unei strategii comune, astfel cum se arată în comunicatul de presă și în prezentările destinate investitorilor (15

3.3.1.3.   Argumentele prezentate de ADLC și Bouygues

Argumentele prezentate de ADLC și Bouygues

| (30) | ADLC și Bouygues consideră că tranzacția este structurată astfel încât să se asigure că Bouygues deține controlul exclusiv asupra entității rezultate în urma concentrării (16). |
| --- | --- |

(30)

ADLC și Bouygues consideră că tranzacția este structurată astfel încât să se asigure că Bouygues deține controlul exclusiv asupra entității rezultate în urma concentrării (16

| (31) | În ceea ce privește adunarea generală a acționarilor, Bouygues a subliniat că, în conformitate cu articolul 2.5 din SHA, Bouygues și Bertelsmann vor trebui să se consulte reciproc înaintea oricărei adunări generale a acționarilor pentru a încerca să stabilească o poziție comună cu privire la fiecare punct de pe ordinea de zi. În cazul unui dezacord între Bouygues și Bertelsmann, poziția propusă de Bouygues va prevala, iar întreprinderea Bertelsmann va fi obligată să voteze în favoarea deciziilor adoptate de Bouygues (17). O analiză a ratelor istorice de participare la adunările generale ale acționarilor TF1 și M6 ar conduce la concluzia că drepturile de vot combinate ale Bouygues și Bertelsmann vor conferi ambelor întreprinderi o majoritate de facto în cadrul adunărilor generale ale acționarilor. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește adunarea generală a acționarilor, Bouygues a subliniat că, în conformitate cu articolul 2.5 din SHA, Bouygues și Bertelsmann vor trebui să se consulte reciproc înaintea oricărei adunări generale a acționarilor pentru a încerca să stabilească o poziție comună cu privire la fiecare punct de pe ordinea de zi. În cazul unui dezacord între Bouygues și Bertelsmann, poziția propusă de Bouygues va prevala, iar întreprinderea Bertelsmann va fi obligată să voteze în favoarea deciziilor adoptate de Bouygues (17

de facto

| (32) | În ceea ce privește Consiliul de administrație, Bouygues ia act de faptul că articolul 2.1.1 din SHA prevede că Consiliul de administrație al entității rezultate în urma concentrării va fi compus din 12 membri, dintre care jumătate vor fi numiți de Bouygues, inclusiv președintele cu vot decisiv (18). |
| --- | --- |

(32)

În ceea ce privește Consiliul de administrație, Bouygues ia act de faptul că articolul 2.1.1 din SHA prevede că Consiliul de administrație al entității rezultate în urma concentrării va fi compus din 12 membri, dintre care jumătate vor fi numiți de Bouygues, inclusiv președintele cu vot decisiv (18

| (33) | În mod similar pregătirii adunărilor generale ale acționarilor, Bouygues afirmă că SHA mandatează o acțiune concertată a Bouygues și Bertelsmann înainte de orice reuniune a Consiliului de administrație (19). În cazul unui dezacord între Bouygues și Bertelsmann, poziția propusă de Bouygues va prevala, iar Bertelsmann trebuie să își alinieze votul la cel al întreprinderii Bouygues (20). Bertelsmann se poate abate de la poziția adoptată de Bouygues numai în cazuri excepționale. În special, articolul 2.1.2 din SHA prevede că întreprinderea Bertelsmann nu va fi obligată să adopte poziția Bouygues în cazul în care Bertelsmann sau unul dintre reprezentanții săi în Consiliul de administrație consideră că decizia este ilegală sau incompatibilă cu interesul corporativ al entității rezultate în urma concentrării (21). Pe de altă parte, Bouygues susține că articolul 2.1.4 conține o listă de aspecte cu privire la care întreprinderea Bertelsmann nu va fi obligată să își alinieze votul la poziția Bouygues, însă aceste aspecte ar trebui să vizeze numai deciziile excepționale care ar putea afecta valoarea entității rezultate în urma concentrării și care sunt destinate să protejeze interesele unui acționar minoritar (22). |
| --- | --- |

(33)

În mod similar pregătirii adunărilor generale ale acționarilor, Bouygues afirmă că SHA mandatează o acțiune concertată a Bouygues și Bertelsmann înainte de orice reuniune a Consiliului de administrație (19

20

21

22

| (34) | În final, Bouygues afirmă că va controla exclusiv toate deciziile strategice ale entității rezultate în urma concentrării, inclusiv planul de afaceri și bugetul, investițiile și numirea directorilor. În această privință, Bouygues subliniază că faptele invocate de Mediaset pentru a concluziona în sensul existenței unei strategii comune a întreprinderilor Bouygues și Bertelsmann se bazează pe comunicate de presă care nu redau întregul conținut al acordurilor și al SHA (23). |
| --- | --- |

(34)

În final, Bouygues afirmă că va controla exclusiv toate deciziile strategice ale entității rezultate în urma concentrării, inclusiv planul de afaceri și bugetul, investițiile și numirea directorilor. În această privință, Bouygues subliniază că faptele invocate de Mediaset pentru a concluziona în sensul existenței unei strategii comune a întreprinderilor Bouygues și Bertelsmann se bazează pe comunicate de presă care nu redau întregul conținut al acordurilor și al SHA (23

3.3.1.4.   Evaluarea realizată de către Comisie

Evaluarea realizată de către Comisie

(A)   Cadrul juridic

| (35) | Comunicarea jurisdicțională consolidată stabilește existența unui control comun în situația în care două sau mai multe întreprinderi sau persoane au posibilitatea de a-și exercita influența decisivă asupra unei alte întreprinderi. Prin influență decisivă, Comisia înțelege în mod normal competența de a bloca deciziile care determină strategia comercială a unei întreprinderi. Prin urmare, întreprinderile care preiau controlul în comun al unei alte întreprinderi trebuie să ajungă la o înțelegere în legătură cu stabilirea politicii comerciale a asociației în participațiune și trebuie să colaboreze (24). |
| --- | --- |

(35)

Comunicarea jurisdicțională consolidată stabilește existența unui control comun în situația în care două sau mai multe întreprinderi sau persoane au posibilitatea de a-și exercita influența decisivă asupra unei alte întreprinderi. Prin influență decisivă, Comisia înțelege în mod normal competența de a bloca deciziile care determină strategia comercială a unei întreprinderi. Prin urmare, întreprinderile care preiau controlul în comun al unei alte întreprinderi trebuie să ajungă la o înțelegere în legătură cu stabilirea politicii comerciale a asociației în participațiune și trebuie să colaboreze (24

| (36) | Comisia utilizează o serie de criterii pentru a stabili existența unui control comun. |
| --- | --- |

(36)

Comisia utilizează o serie de criterii pentru a stabili existența unui control comun.

| (37) | Cu toate că poate exista un control comun în cazul în care două întreprinderi își împart în mod egal drepturile de vot sau de reprezentare în organele de decizie, Comisia nu consideră că aceasta este o condiție necesară. Prin urmare, controlul în comun este posibil chiar și atunci când nu există egalitate între cele două societăți-mamă în ceea ce privește votul sau reprezentarea în organele de decizie. Este cazul, în special, al acționarilor minoritari cu drepturi suplimentare care le permit să se opună deciziilor esențiale pentru strategia comercială a asociației în participațiune (25). Drepturile de veto care conferă control în comun vizează, de regulă, decizii privind aspecte legate de buget, plan de afaceri, investiții importante sau numirea conducerii superioare. |
| --- | --- |

(37)

Cu toate că poate exista un control comun în cazul în care două întreprinderi își împart în mod egal drepturile de vot sau de reprezentare în organele de decizie, Comisia nu consideră că aceasta este o condiție necesară. Prin urmare, controlul în comun este posibil chiar și atunci când nu există egalitate între cele două societăți-mamă în ceea ce privește votul sau reprezentarea în organele de decizie. Este cazul, în special, al acționarilor minoritari cu drepturi suplimentare care le permit să se opună deciziilor esențiale pentru strategia comercială a asociației în participațiune (25

| (38) | În plus, Comisia consideră că exercitarea în comun a drepturilor de vot poate conferi un control în comun. Prin urmare, chiar în absența unor drepturi de veto specifice, două sau mai multe întreprinderi care dețin un pachet minoritar de acțiuni într-o altă întreprindere pot prelua controlul în comun (26). Acesta este cazul în care participațiile minoritare oferă împreună mijloacele pentru controlul întreprinderii-țintă. O astfel de concertare poate rezulta dintr-un acord obligatoriu din punct de vedere juridic sau poate fi stabilită pe baza unor împrejurări de fapt, în special atunci când există un interes comun puternic între acționarii minoritari (27). |
| --- | --- |

(38)

În plus, Comisia consideră că exercitarea în comun a drepturilor de vot poate conferi un control în comun. Prin urmare, chiar în absența unor drepturi de veto specifice, două sau mai multe întreprinderi care dețin un pachet minoritar de acțiuni într-o altă întreprindere pot prelua controlul în comun (26

27

| (39) | În final, Comisia ia în considerare alți factori, inclusiv existența unui vot decisiv (28). Existența controlului în comun presupune neacordarea votului decisiv numai uneia dintre societățile-mamă, deoarece acest lucru ar duce la existența controlului exclusiv pentru societatea care beneficiază de votul decisiv (29). Cu toate acestea, poate exista control în comun în cazul în care, în practică, importanța și eficiența votului decisiv sunt limitate (30). |
| --- | --- |

(39)

În final, Comisia ia în considerare alți factori, inclusiv existența unui vot decisiv (28

29

30

(B)   Drepturile de veto ale Bertelsmann în entitatea rezultată în urma concentrării

| (40) | Astfel cum s-a explicat la punctele (22)-(24) de mai sus și cu excepția cazului în care se prevede altfel, Bertelsmann va trebui să voteze în același mod ca Bouygues atât în cadrul reuniunii Consiliului de administrație, cât și în cadrul adunării generale a acționarilor. |
| --- | --- |

(40)

Astfel cum s-a explicat la punctele (22)-(24) de mai sus și cu excepția cazului în care se prevede altfel, Bertelsmann va trebui să voteze în același mod ca Bouygues atât în cadrul reuniunii Consiliului de administrație, cât și în cadrul adunării generale a acționarilor.

| (41) | În cazuri excepționale, articolul 2.1.4 din SHA prevede un mecanism care permite întreprinderii Bertelsmann [...] să voteze împotriva unei propuneri pentru un anumit număr de aspecte (31). Comisia consideră că acest mecanism este similar cu dreptul de veto al Bertelsmann cu privire la aceste aspecte. [Detalii privind SHA] (32). Prin urmare, Bertelsmann va avea drept de veto cu privire la aspectele enumerate la articolul 2.1.4 din SHA. |
| --- | --- |

(41)

În cazuri excepționale, articolul 2.1.4 din SHA prevede un mecanism care permite întreprinderii Bertelsmann [...] să voteze împotriva unei propuneri pentru un anumit număr de aspecte (31

32

| (42) | În primul rând, articolul 2.1.4 din SHA conține o listă de aspecte asupra cărora Bertelsmann va avea, în mod excepțional, drept de veto. Este vorba, în special, de modificarea statutului, înlocuirea auditorilor, orice modificare a politicii de distribuire a dividendelor, orice modificare a normelor de guvernanță, orice majorare a capitalului social, o creștere semnificativă a datoriei și angajamentul entității rezultate în urma concentrării cu privire la orice activitate nouă care nu este inclusă în obiectul său de activitate. În ceea ce privește aceste drepturi de veto, Comisia observă că, în conformitate cu punctul 66 din Comunicarea jurisdicțională consolidată, aceste aspecte nu se referă la deciziile strategice ale entității rezultate în urma concentrării. Dreptul de veto al Bertelsmann se aplică aspectelor care vizează existența entității rezultate în urma concentrării și, prin urmare, nu îi pot conferi, ca atare, controlul comun asupra entității respective. Mai degrabă, aceste drepturi de veto corespund celor acordate în mod normal acționarilor minoritari pentru a le proteja interesele financiare în calitate de investitori ai asociației în participațiune. |
| --- | --- |

(42)

În primul rând, articolul 2.1.4 din SHA conține o listă de aspecte asupra cărora Bertelsmann va avea, în mod excepțional, drept de veto. Este vorba, în special, de modificarea statutului, înlocuirea auditorilor, orice modificare a politicii de distribuire a dividendelor, orice modificare a normelor de guvernanță, orice majorare a capitalului social, o creștere semnificativă a datoriei și angajamentul entității rezultate în urma concentrării cu privire la orice activitate nouă care nu este inclusă în obiectul său de activitate. În ceea ce privește aceste drepturi de veto, Comisia observă că, în conformitate cu punctul 66 din Comunicarea jurisdicțională consolidată, aceste aspecte nu se referă la deciziile strategice ale entității rezultate în urma concentrării. Dreptul de veto al Bertelsmann se aplică aspectelor care vizează existența entității rezultate în urma concentrării și, prin urmare, nu îi pot conferi, ca atare, controlul comun asupra entității respective. Mai degrabă, aceste drepturi de veto corespund celor acordate în mod normal acționarilor minoritari pentru a le proteja interesele financiare în calitate de investitori ai asociației în participațiune.

| (43) | Articolul 2.1.4 din SHA acordă, de asemenea, întreprinderii Bertelsmann drepturi de veto în ceea ce privește anumite tipuri de investiții. În special, Bertelsmann își va păstra dreptul de a nu da curs propunerii întreprinderii Bouygues privind (i) oricare investiție, vânzare sau achiziție de acțiuni, activități comerciale și active care depășesc [valoarea pragului] EUR per tranzacție; (ii) orice achiziție de drepturi asupra conținutului audiovizual care depășește [valoarea pragului] EUR per tranzacție pe an; (iii) orice acord de distribuție comercială care depășește [valoarea pragului] EUR per tranzacție pe an; (iv) crearea unei asociații în participațiune sau a unui parteneriat sau a unei alte garanții care depășește [valoarea pragului] EUR și orice inițiere a unui litigiu privind o sumă care depășește [valoarea pragului] EUR. În acest sens, Comisia observă că pragurile prevăzute în SHA nu au fost niciodată depășite de către M6 și au fost depășite în cazuri cu totul excepționale de către TF1 în ultimii zece ani (33). Prin urmare, drepturile de veto ale Bertelsmann nu sunt de natură să îi confere drept de veto asupra desfășurării normale a activității entității rezultate în urma concentrării. Având în vedere sumele prevăzute, aceste drepturi de veto corespund unor drepturi care protejează de regulă acționarii minoritari. |
| --- | --- |

(43)

Articolul 2.1.4 din SHA acordă, de asemenea, întreprinderii Bertelsmann drepturi de veto în ceea ce privește anumite tipuri de investiții. În special, Bertelsmann își va păstra dreptul de a nu da curs propunerii întreprinderii Bouygues privind (i) oricare investiție, vânzare sau achiziție de acțiuni, activități comerciale și active care depășesc [valoarea pragului] EUR per tranzacție; (ii) orice achiziție de drepturi asupra conținutului audiovizual care depășește [valoarea pragului] EUR per tranzacție pe an; (iii) orice acord de distribuție comercială care depășește [valoarea pragului] EUR per tranzacție pe an; (iv) crearea unei asociații în participațiune sau a unui parteneriat sau a unei alte garanții care depășește [valoarea pragului] EUR și orice inițiere a unui litigiu privind o sumă care depășește [valoarea pragului] EUR. În acest sens, Comisia observă că pragurile prevăzute în SHA nu au fost niciodată depășite de către M6 și au fost depășite în cazuri cu totul excepționale de către TF1 în ultimii zece ani (33

| (44) | Prin urmare, având în vedere cele menționate anterior, Comisia consideră că Bertelsmann nu va exercita controlul în comun asupra entității rezultate în urma concentrării din cauza drepturilor de veto prevăzute la articolul 2.1.4 din SHA. |
| --- | --- |

(44)

Prin urmare, având în vedere cele menționate anterior, Comisia consideră că Bertelsmann nu va exercita controlul în comun asupra entității rezultate în urma concentrării din cauza drepturilor de veto prevăzute la articolul 2.1.4 din SHA.

| (45) | Primul director general al entității rezultate în urma concentrării va fi numit de Bouygues și Bertelsmann (34). El va fi unul dintre cei patru membri ai Consiliului de administrație numiți de Bouygues. În timpul perioadei de restricționare (35), Bouygues poate să îl destituie pe directorul general al entității rezultate în urma concentrării în urma discuțiilor cu întreprinderea Bertelsmann, dar fără ca aceasta din urmă să aibă drept de veto asupra deciziei finale. În ceea ce privește numirea viitorilor directori generali, Bouygues va trebui să propună o listă de [...] candidați [...]. Bertelsmann va avea drept de veto asupra unuia dintre candidații incluși pe listă (36). Prin urmare, Bouygues va avea ultimul cuvânt cu privire la alegerea [directorului general], cu excepția cazului în care Bertelsmann consideră că există preocupări serioase de natură etică cu privire la candidat (37). [...] (38). Rezultă că, atât în timpul perioadei de restricționare, cât și ulterior acesteia, Bouygues va avea ultimul cuvânt în ceea ce privește numirea și destituirea directorului general al entității rezultate în urma concentrării. Bertelsmann va avea drept de veto numai în ceea ce privește [...] și numirea unui candidat cu privire la care Bertelsmann consideră că există preocupări serioase de natură etică. În plus, Bertelsmann nu va avea drept de veto cu privire la destituirea directorului general. Prin urmare, drepturile de veto ale Bertelsmann în cadrul procesului de numire a directorului general al entității rezultate în urma concentrării sunt similare unui drept de consultare, compatibil cu drepturile acordate de obicei pentru a proteja interesele acționarilor minoritari. Comisia observă, de asemenea, că Bouygues va fi în măsură să îl destituie fără întârziere pe primul director general al entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(45)

Primul director general al entității rezultate în urma concentrării va fi numit de Bouygues și Bertelsmann (34

35

36

37

38

| (46) | Prin urmare, Comisia consideră că Bertelsmann nu va exercita controlul în comun asupra entității rezultate în urma concentrării ca urmare a participării sale la numirea și demiterea directorului general al entității respective. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, Comisia consideră că Bertelsmann nu va exercita controlul în comun asupra entității rezultate în urma concentrării ca urmare a participării sale la numirea și demiterea directorului general al entității respective.

| (47) | În ceea ce privește planul de afaceri și bugetul, Comisia constată că articolul 2.2.1 din SHA instituie o comisie de audit responsabilă cu întocmirea bugetului și a planului de afaceri, care va fi alcătuită dintr-un director numit de Bouygues și un director numit de Bertelsmann (39). [Bouygues și Bertelsmann vor conveni asupra primului plan de afaceri] (40). În plus, planurile de afaceri viitoare, cu privire la care Bertelsmann nu poate formula obiecții decât în cazul în care le consideră incompatibile cu interesul corporativ al entității rezultate în urma concentrării (41), vor trebui să respecte obiectivele privind veniturile, sinergiile și investițiile convenite de Bouygues și Bertelsmann [...] (42). Prin urmare, [în ceea ce privește viitoarele planuri de afaceri, Bouygues va putea să își impună decizia în Consiliul de administrație datorită votului său decisiv] (43). Aceste planuri de afaceri și bugete viitoare constituie decizii strategice ale entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(47)

În ceea ce privește planul de afaceri și bugetul, Comisia constată că articolul 2.2.1 din SHA instituie o comisie de audit responsabilă cu întocmirea bugetului și a planului de afaceri, care va fi alcătuită dintr-un director numit de Bouygues și un director numit de Bertelsmann (39

40

41

42

43

| (48) | Astfel, Comisia consideră că Bertelsmann nu va exercita un control în comun asupra entității rezultate în urma concentrării din cauza mecanismului de discutare și adoptare a viitoarelor planuri de afaceri și bugete ale entității respective. |
| --- | --- |

(48)

Astfel, Comisia consideră că Bertelsmann nu va exercita un control în comun asupra entității rezultate în urma concentrării din cauza mecanismului de discutare și adoptare a viitoarelor planuri de afaceri și bugete ale entității respective.

| (49) | Prin urmare, Comisia observă că Bertelsmann nu are drept de veto cu privire la deciziile strategice ale entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(49)

Prin urmare, Comisia observă că Bertelsmann nu are drept de veto cu privire la deciziile strategice ale entității rezultate în urma concentrării.

(C)   Exercitarea în comun a drepturilor de vot

| (50) | În ceea ce privește adunările generale ale acționarilor, cu excepția aspectelor rezervate menționate la articolul 2.1.4 din SHA (discutate la punctele (42)-(44) de mai sus), Bertelsmann nu se va putea opune deciziilor luate de Bouygues. |
| --- | --- |

(50)

În ceea ce privește adunările generale ale acționarilor, cu excepția aspectelor rezervate menționate la articolul 2.1.4 din SHA (discutate la punctele (42)-(44) de mai sus), Bertelsmann nu se va putea opune deciziilor luate de Bouygues.

| (51) | Cu toate acestea, în ceea ce privește Consiliul de administrație, pe lângă aspectele rezervate prevăzute la articolul 2.1.4 din SHA și numirea directorului general al entității rezultate în urma concentrării (discutate la punctele (42)-(46) de mai sus), Bertelsmann are dreptul de a se opune oricărei decizii pe care o consideră ilegală sau incompatibilă cu interesul corporativ al entității respective (articolul 2.1.2 din SHA). |
| --- | --- |

(51)

Cu toate acestea, în ceea ce privește Consiliul de administrație, pe lângă aspectele rezervate prevăzute la articolul 2.1.4 din SHA și numirea directorului general al entității rezultate în urma concentrării (discutate la punctele (42)-(46) de mai sus), Bertelsmann are dreptul de a se opune oricărei decizii pe care o consideră ilegală sau incompatibilă cu interesul corporativ al entității respective (articolul 2.1.2 din SHA).

| (52) | Excepția privind interesul corporativ prevăzută la articolul 2.1.2 din SHA nu face obiectul unor condiții speciale. Cu toate acestea, astfel cum a explicat Bouygues, (i) excepția privind interesul corporativ este uzuală și nu este specifică sectorului audiovizual; (ii) se aplică numai în situații extreme; (iii) întrucât obiectivul său este de a evita răspunderea civilă și/sau penală personală a directorilor numiți de Bertelsmann (44). Prin urmare, Comisia consideră că domeniul de aplicare material al excepției privind interesul corporativ este limitat. |
| --- | --- |

(52)

Excepția privind interesul corporativ prevăzută la articolul 2.1.2 din SHA nu face obiectul unor condiții speciale. Cu toate acestea, astfel cum a explicat Bouygues, (i) excepția privind interesul corporativ este uzuală și nu este specifică sectorului audiovizual; (ii) se aplică numai în situații extreme; (iii) întrucât obiectivul său este de a evita răspunderea civilă și/sau penală personală a directorilor numiți de Bertelsmann (44

| (53) | Rezultă că Bertelsmann nu va fi în măsură de jure să exercite o influență decisivă asupra entității rezultate în urma concentrării în conformitate cu condițiile SHA. Cu toate acestea, Comisia trebuie să evalueze dacă exercitarea în comun a drepturilor de vot ar putea exista, de asemenea, de facto. |
| --- | --- |

(53)

Rezultă că Bertelsmann nu va fi în măsură de jure

de facto

| (54) | Comisia constată că Bertelsmann deține un know-how în sectorul audiovizual care depășește activitățile entității rezultate în urma concentrării. În plus, chiar dacă Bertelsmann nu își poate impune poziția, Bouygues și Bertelsmann vor trebui să depună eforturi pentru a conveni asupra unei poziții comune de vot înainte de fiecare reuniune a Consiliului de administrație sau a adunării generale a acționarilor entității rezultate în urma concentrării. Având în vedere cele menționate anterior, Bouygues și Bertelsmann se pot comporta ca o singură entitate în cadrul organelor de decizie ale entității rezultate în urma concentrării. În plus, primul director general al entității rezultate în urma concentrării va continua să joace o serie de roluri în cadrul Bertelsmann (45). |
| --- | --- |

(54)

Comisia constată că Bertelsmann deține un know-how în sectorul audiovizual care depășește activitățile entității rezultate în urma concentrării. În plus, chiar dacă Bertelsmann nu își poate impune poziția, Bouygues și Bertelsmann vor trebui să depună eforturi pentru a conveni asupra unei poziții comune de vot înainte de fiecare reuniune a Consiliului de administrație sau a adunării generale a acționarilor entității rezultate în urma concentrării. Având în vedere cele menționate anterior, Bouygues și Bertelsmann se pot comporta ca o singură entitate în cadrul organelor de decizie ale entității rezultate în urma concentrării. În plus, primul director general al entității rezultate în urma concentrării va continua să joace o serie de roluri în cadrul Bertelsmann (45

| (55) | Cu toate acestea, Comisia observă că Bouygues are propriile cunoștințe în sectorul audiovizual și nu va depinde de Bertelsmann în această privință. În plus, Bertelsmann nu va avea relații comerciale importante cu entitatea rezultată în urma concentrării (46). În cele din urmă, Bouygues își păstrează dreptul de a-l destitui pe directorul general al entității rezultate în urma concentrării, fără ca Bertelsmann să se poată opune. |
| --- | --- |

(55)

Cu toate acestea, Comisia observă că Bouygues are propriile cunoștințe în sectorul audiovizual și nu va depinde de Bertelsmann în această privință. În plus, Bertelsmann nu va avea relații comerciale importante cu entitatea rezultată în urma concentrării (46

| (56) | Rezultă că nu există niciun element care să susțină existența unui interes comun puternic între Bouygues și Bertelsmann. |
| --- | --- |

(56)

Rezultă că nu există niciun element care să susțină existența unui interes comun puternic între Bouygues și Bertelsmann.

| (57) | În absența unui astfel de interes comun, Comisia consideră că posibila apariție a unor alianțe schimbătoare între acționarii minoritari exclude, în mod normal, o prezumție de control în comun de facto. În cazul de față, Comisia observă că este posibil ca Bouygues și alți acționari minoritari să poată vota împotriva poziției adoptate de Bertelsmann, atât în cadrul Consiliului de administrație, cât și în cadrul adunării generale a acționarilor. |
| --- | --- |

(57)

În absența unui astfel de interes comun, Comisia consideră că posibila apariție a unor alianțe schimbătoare între acționarii minoritari exclude, în mod normal, o prezumție de control în comun de facto

| (58) | În plus, Comisia observă că, în cazul unui dezacord între întreprinderile Bouygues și Bertelsmann, aceasta din urmă este obligată să își păstreze participațiile numai în perioada de restricționare ([durata perioadei de restricționare]). La sfârșitul acestei perioade, Bertelsmann va putea să își vândă acțiunile acordând Bouygues un drept de preempțiune pentru [numărul participațiilor] dintre acțiuni. Restul acțiunilor pot fi vândute liber [atât timp cât alegerea cumpărătorului nu ridică probleme legate de concurență]. Prin urmare, în caz de dezacord, Comisia consideră că existența entității rezultate în urma concentrării nu ar fi afectată. |
| --- | --- |

(58)

În plus, Comisia observă că, în cazul unui dezacord între întreprinderile Bouygues și Bertelsmann, aceasta din urmă este obligată să își păstreze participațiile numai în perioada de restricționare ([durata perioadei de restricționare]). La sfârșitul acestei perioade, Bertelsmann va putea să își vândă acțiunile acordând Bouygues un drept de preempțiune pentru [numărul participațiilor] dintre acțiuni. Restul acțiunilor pot fi vândute liber [atât timp cât alegerea cumpărătorului nu ridică probleme legate de concurență]. Prin urmare, în caz de dezacord, Comisia consideră că existența entității rezultate în urma concentrării nu ar fi afectată.

| (59) | Prin urmare, Comisia concluzionează că acordurile și SHA nu dau naștere la o exercitare în comun de facto a drepturilor de vot în cadrul entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(59)

Prin urmare, Comisia concluzionează că acordurile și SHA nu dau naștere la o exercitare în comun de facto

(D)   Existența unui vot decisiv

| (60) | În orice caz, punctul 82 din Comunicarea jurisdicțională consolidată prevede că existența controlului în comun presupune neacordarea votului decisiv numai uneia dintre societățile-mamă, deoarece acest lucru ar duce la existența controlului exclusiv pentru societatea care beneficiază de votul decisiv. |
| --- | --- |

(60)

În orice caz, punctul 82 din Comunicarea jurisdicțională consolidată prevede că existența controlului în comun presupune neacordarea votului decisiv numai uneia dintre societățile-mamă, deoarece acest lucru ar duce la existența controlului exclusiv pentru societatea care beneficiază de votul decisiv.

| (61) | În cazul de față, Bouygues va deține controlul asupra a jumătate dintre membrii Consiliului de administrație, inclusiv asupra directorului general (47), care va dispune de votul decisiv. În acest sens, se pare că votul întreprinderii Bertelsmann nu este necesar pentru a se adopta o poziție a întreprinderii Bouygues în cadrul Consiliului de administrație, cu excepția aspectelor rezervate în sensul articolului 2.1.4 din SHA (pentru care nu se poate acorda controlul în comun). În mod similar, în cadrul adunării generale a acționarilor, Bertelsmann va putea să respingă o poziție adoptată de Bouygues numai în cazul unor aspecte rezervate în sensul articolului 2.1.4 din SHA (pentru care nu se poate acorda controlul în comun). |
| --- | --- |

(61)

În cazul de față, Bouygues va deține controlul asupra a jumătate dintre membrii Consiliului de administrație, inclusiv asupra directorului general (47

| (62) | Prin urmare, ca urmare a votului decisiv al Bouygues, Bertelsmann nu va deține controlul în comun asupra entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(62)

Prin urmare, ca urmare a votului decisiv al Bouygues, Bertelsmann nu va deține controlul în comun asupra entității rezultate în urma concentrării.

(E)   Controlul exclusiv asupra entității rezultate în urma concentrării

| (63) | Astfel cum s-a indicat mai sus, Comisia observă că Bouygues va avea competența de a numi jumătate dintre membrii Consiliului de administrație al entității rezultate în urma concentrării. Având în vedere dispozițiile Codului comercial francez (48), directorul general al entității rezultate în urma concentrării, care va fi numit de Bouygues, va avea votul decisiv în cazul unei situații de blocaj. Prin urmare, Bouygues va fi în măsură să își impună deciziile în Consiliul de administrație al entității rezultate în urma concentrării. Comisia observă că aceste drepturi conferă întreprinderii Bouygues controlul exclusiv asupra entității rezultate în urma concentrării. |
| --- | --- |

(63)

Astfel cum s-a indicat mai sus, Comisia observă că Bouygues va avea competența de a numi jumătate dintre membrii Consiliului de administrație al entității rezultate în urma concentrării. Având în vedere dispozițiile Codului comercial francez (48

| (64) | În plus, în conformitate cu dispozițiile articolului 2.5 din SHA și cu excepția aspectelor rezervate în sensul articolului 2.1.4 din SHA (pentru care nu se poate acorda controlul în comun), Bertelsmann va trebui să voteze în cadrul adunărilor generale ale acționarilor în favoarea poziției adoptate de Bouygues. Prin urmare, Bouygues va controla efectiv aproximativ 46 % din drepturile de vot în cadrul adunării generale a acționarilor entității rezultate în urma concentrării. Conform statisticilor consolidate istorice prezentate de Bouygues, acestea reprezintă mai mult de jumătate din drepturile de vot reprezentate efectiv în cadrul adunărilor generale ale acționarilor (49). Prin urmare, Comisia observă că Bouygues va exercita, de asemenea, controlul exclusiv de facto asupra entității rezultate în urma concentrării. Tabelul următor prezintă statisticile consolidate istorice privind rata de participare la adunările generale ale acționarilor întreprinderilor TF1 și M6 începând din 2019.

  Tabelul 1


  Statistici istorice consolidate privind rata de participare la adunările generale ale acționarilor întreprinderilor TF1 și M6









  Anul | Rata de participare consolidată | Rata estimată a participațiilor Bouygues | Participația Bouygues în raport cu rata totală de participare consolidată |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | [...] % | 46  % | [Peste jumătate] % |
| 2020 | [...] % | 46  % | [Peste jumătate] % |
| 2019 | [...] % | 46  % | [Peste jumătate] % |
| Sursă: | răspunsul oferit de Bouygues la solicitarea de informații nr. 1, întrebarea nr. 3 |

(64)

În plus, în conformitate cu dispozițiile articolului 2.5 din SHA și cu excepția aspectelor rezervate în sensul articolului 2.1.4 din SHA (pentru care nu se poate acorda controlul în comun), Bertelsmann va trebui să voteze în cadrul adunărilor generale ale acționarilor în favoarea poziției adoptate de Bouygues. Prin urmare, Bouygues va controla efectiv aproximativ 46 % din drepturile de vot în cadrul adunării generale a acționarilor entității rezultate în urma concentrării. Conform statisticilor consolidate istorice prezentate de Bouygues, acestea reprezintă mai mult de jumătate din drepturile de vot reprezentate efectiv în cadrul adunărilor generale ale acționarilor (49

de facto

Tabelul 1

Tabelul 1

Statistici istorice consolidate privind rata de participare la adunările generale ale acționarilor întreprinderilor TF1 și M6

Statistici istorice consolidate privind rata de participare la adunările generale ale acționarilor întreprinderilor TF1 și M6

Anul

Rata de participare consolidată

Rata estimată a participațiilor Bouygues

Participația Bouygues în raport cu rata totală de participare consolidată

2021

[...] %

46  %

[Peste jumătate] %

2020

[...] %

46  %

[Peste jumătate] %

2019

[...] %

46  %

[Peste jumătate] %

Sursă:

Sursă:

răspunsul oferit de Bouygues la solicitarea de informații nr. 1, întrebarea nr. 3

| (65) | Prin urmare, Comisia consideră că Bouygues va deține controlul exclusiv asupra entității rezultate în urma concentrării, atât în drept, cât și în fapt. |
| --- | --- |

(65)

Prin urmare, Comisia consideră că Bouygues va deține controlul exclusiv asupra entității rezultate în urma concentrării, atât în drept, cât și în fapt.

(F)   Concluzie privind natura controlului asupra entității rezultate în urma concentrării

| (66) | Din motivele expuse mai sus, Comisia consideră că entitatea rezultată în urma concentrării va fi controlată exclusiv de Bouygues. |
| --- | --- |

(66)

Din motivele expuse mai sus, Comisia consideră că entitatea rezultată în urma concentrării va fi controlată exclusiv de Bouygues.

3.3.2.   Concluzie privind întreprinderile implicate în tranzacție

Concluzie privind întreprinderile implicate în tranzacție

| (67) | Comisia consideră că, având în vedere caracterul exclusiv al controlului exercitat de Bouygues asupra entității rezultate în urma concentrării, întreprinderile implicate în tranzacție sunt Bouygues (inclusiv TF1) în calitate de întreprindere care preia controlul și M6 în calitate de întreprindere-țintă. |
| --- | --- |

(67)

Comisia consideră că, având în vedere caracterul exclusiv al controlului exercitat de Bouygues asupra entității rezultate în urma concentrării, întreprinderile implicate în tranzacție sunt Bouygues (inclusiv TF1) în calitate de întreprindere care preia controlul și M6 în calitate de întreprindere-țintă.

3.4.   Concluzie privind dimensiunea europeană a tranzacției

Concluzie privind dimensiunea europeană a tranzacției

| (68) | Întrucât atât Bouygues, cât și M6 realizează mai mult de două treimi din cifra lor de afaceri în Franța, Comisia consideră că tranzacția nu constituie o concentrare cu dimensiune europeană. |
| --- | --- |

(68)

Întrucât atât Bouygues, cât și M6 realizează mai mult de două treimi din cifra lor de afaceri în Franța, Comisia consideră că tranzacția nu constituie o concentrare cu dimensiune europeană.

4.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (69) | Comisia nu are competența de a evalua tranzacția. |
| --- | --- |

(69)

Comisia nu are competența de a evalua tranzacția.

| (70) | Prezenta decizie se notifică Mediaset și se publică în Jurnalul Oficial, cu excepția informațiilor confidențiale sau a secretelor comerciale. |
| --- | --- |

(70)

Prezenta decizie se notifică Mediaset și se publică în Jurnalul Oficial

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”). Începând cu 1 decembrie 2009, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) a introdus anumite modificări, precum înlocuirea termenului de „Comunitate” cu cel de „Uniune” și a celui de „piață comună” cu cel de „piață internă”. Terminologia din TFUE va fi folosită pe tot parcursul prezentei decizii.

1

(2)  Comunicarea consolidată privind competența Comisiei în temeiul Regulamentului privind concentrările economice, JO C 95, 16.4.2008, p. 1, punctul 129 („Comunicarea jurisdicțională consolidată”).

2

(3)  Comunicarea jurisdicțională consolidată, punctul 134.

3

(4)  Comunicarea jurisdicțională consolidată, punctul 139.

4

(5)  A se vedea analiza efectuată de ADLC cu privire la aplicabilitatea Regulamentului privind concentrările economice în cazul tranzacției din 3 decembrie 2021, p. 7 și observațiile formulate de Bouygues, anexa 1, pagina 7.

5

(6)  Invitația de a acționa, paginile 2-5.

6

(7)  Inclusiv M6.

7

(8)  Primul director general al entității rezultate în urma concentrării va fi Nicolas de Tavernost, actualul președinte al M6.

8

(9)  Invitația de a acționa, pagina 3.

9

(10)  Invitația de a acționa, pagina 3.

10

(11)  Invitația de a acționa, pagina 3.

11

(12)  Invitația de a acționa, pagina 3.

12

(13)  Invitația de a acționa, pagina 3.

13

(14)  Invitația de a acționa, paginile 3-4.

14

(15)  Invitația de a acționa, pagina 4.

15

(16)  A se vedea analiza efectuată de ADLC cu privire la aplicabilitatea Regulamentului privind concentrările economice la tranzacția din 3 decembrie 2021, p. 7 și răspunsul oferit de Bouygues la invitația Comisiei de prezentare a observațiilor („observațiile formulate de Bouygues”), anexa 1, pagina 4.

16

(17)  Observațiile formulate de Bouygues, anexa 1, pagina 3.

17

(18)  Observațiile formulate de Bouygues, anexa 1, pagina 6.

18

(19)  Observațiile formulate de Bouygues, anexa 1, pagina 7.

19

(20)  Observațiile formulate de Bouygues, anexa 1, pagina 7.

20

(21)  Observațiile formulate de Bouygues, anexa 1, pagina 4.

21

(22)  Observațiile formulate de Bouygues, anexa 1, paginile 7-8.

22

(23)  Observațiile formulate de Bouygues, anexa 1, pagina 9.

23

(24)  Comunicarea jurisdicțională consolidată, punctul 62.

24

(25)  Comunicarea jurisdicțională consolidată, punctul 65.

25

(26)  Comunicarea jurisdicțională consolidată, punctul 74.

26

(27)  Comunicarea jurisdicțională consolidată, punctele 74-76.

27

(28)  Comunicarea jurisdicțională consolidată, punctul 82.

28

(29)  Comunicarea jurisdicțională consolidată, punctul 82.

29

(30)  Comunicarea jurisdicțională consolidată, punctul 82.

30

(31)  Această obligație nu se extinde asupra directorilor independenți propuși de către Bouygues sau de către Bertelsmann.

31

(32)  Codul comercial francez, articolul L.225-37.

32

(33)  Bouygues confirmă că aceste praguri au fost depășite doar de trei ori din 2011 de către TF1 și nu au fost niciodată depășite de către M6. În plus, ca răspuns la solicitarea de informații nr. 1, Bouygues a confirmat că, dacă este cazul, consolidarea datelor istorice între grupurile TF1 și M6 nu conduce la nicio altă depășire a pragurilor prevăzute la articolul 2.1.4 (a se vedea solicitarea de informații nr. 1, răspunsul la întrebarea nr. 2 și anexa). Prin urmare, Comisia consideră că pragurile sunt suficient de ridicate pentru a nu conferi întreprinderii Bertelsmann drept de veto asupra deciziilor strategice ale entității rezultate în urma concentrării.

33

(34)  SHA, articolul 2.3.

34

(35)  Articolul 3.2 din SHA prevede că, cu excepția unor cazuri excepționale, Bertelsmann va trebui să își păstreze participațiile în entitatea rezultată în urma concentrării pentru [o durată specifică] („perioadă de restricționare”).

35

(36)  SHA, articolul 2.3.

36

(37)  SHA, articolul 2.1.2.

37

(38)  SHA, articolul 2.3.

38

(39)  SHA, articolul 2.2.1.

39

(40)  SHA, articolul 2.2.1. În plus, în răspunsul său la solicitarea de informații nr. 1, Bouygues a confirmat că acordurile îi oferă posibilitatea de a modifica planul de afaceri pe termen scurt și de a revoca primul buget [a se vedea solicitarea de informații nr. 1, răspunsul la întrebarea nr. 5 litera (b)].

40

(41)  SHA, articolul 2.1.2.

41

(42)  SHA, articolul 2.2.1.

42

(43)  A se vedea punctul (61) de mai jos.

43

(44)  A se vedea solicitarea de informații nr. 1, răspunsul la întrebarea nr. 1.

44

(45)  Invitația de a acționa, pagina 3.

45

(46)  În răspunsul său la solicitarea de informații nr. 1, Bouygues a confirmat că relațiile în interiorul grupului dintre M6 și Bertelsmann sunt pe cale să înceteze [a se vedea solicitarea de informații nr. 1, răspunsul la întrebarea nr. 4 litera (b)]. Cu toate acestea, Bouygues subliniază că entitatea rezultată în urma concentrării, la fel ca orice altă întreprindere, ar putea obține conținuturi sau servicii de la filialele Bertelsmann în condițiile pieței.

46

(47)  Tribunalul Uniunii Europene a statuat deja că, în sensul Regulamentului privind concentrările economice, reprezentanții independenți desemnați de un acționar vor lua în considerare în mod inevitabil punctul de vedere al persoanei care i-a numit (a se vedea Hotărârea Tribunalului Uniunii Europene din 23 februarie 2006, Cementbouw Handel & Industrie/Comisia, T-282/02, punctul 74). În lipsa unor elemente de probă care să demonstreze contrariul, Comisia consideră că cei doi membri independenți ai Consiliului de administrație al entității rezultate în urma concentrării numiți de întreprinderea Bouygues vor acționa în conformitate cu interesele întreprinderii.

47

(48)  Codul comercial francez, articolul L.225-37.

48

(49)  A se vedea solicitarea de informații nr. 1, răspunsul la întrebarea nr. 3.

49

---

| 23.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 23/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 23/19

---

Aviz privind aplicarea sistemului exportatorilor înregistrați al Uniunii Europene de către Côte d’Ivoire și Madagascar în temeiul Acordului de parteneriat economic preliminar UE-Côte d’Ivoire, respectiv al APE interimar UE-Africa de Est și de Sud

(2023/C 23/04)

Prezentul aviz este emis pentru informarea autorităților vamale, a importatorilor și a operatorilor economici care sunt implicați în importurile în Uniunea Europeană de produse originare din:

| — | Côte d’Ivoire, în cadrul Acordului de parteneriat economic preliminar UE-Côte d’Ivoire (denumit în continuare „APE preliminar”) și |
| --- | --- |

—

Côte d’Ivoire, în cadrul Acordului de parteneriat economic preliminar UE-Côte d’Ivoire (denumit în continuare „APE preliminar”) și

| — | Madagascar, în temeiul Acordului interimar de parteneriat economic UE-Africa de Est și de Sud (denumit în continuare „AiPE UE-AES”). |
| --- | --- |

—

Madagascar, în temeiul Acordului interimar de parteneriat economic UE-Africa de Est și de Sud (denumit în continuare „AiPE UE-AES”).

În completarea avizului 2022/C 452/06 din 29 noiembrie 2022, Côte d’Ivoire a notificat Comisiei Europene că, în conformitate cu Circulara nr. 2226/MBPE/DGD din 16 noiembrie 2022, exportatorii din Côte d’Ivoire sunt înregistrați în sistemul exportatorilor înregistrați al Uniunii Europene („sistemul REX”). Prin urmare, începând cu 2 decembrie 2022, produsele originare din Côte d’Ivoire beneficiază, la importul în UE, de tratamentul tarifar preferențial prevăzut de APE preliminar numai pe baza prezentării unei declarații de origine, întocmită, conform dispozițiilor articolului 21 din Protocolul nr. 1, de către:

| (i) | un exportator din Côte d’Ivoire înregistrat în sistemul REX sau |
| --- | --- |

(i)

un exportator din Côte d’Ivoire înregistrat în sistemul REX sau

| (ii) | orice exportator din Côte d’Ivoire pentru orice transport constând în unul sau mai multe colete care conțin produse originare a căror valoare totală nu depășește 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(ii)

orice exportator din Côte d’Ivoire pentru orice transport constând în unul sau mai multe colete care conțin produse originare a căror valoare totală nu depășește 6 000 EUR.

În urma unei notificări efectuate de Madagascar în atenția Comitetului de cooperare vamală al AiPE UE-AES care a activat articolul 18 alineatul (3) din Protocolul nr. 1 la AiPE UE-AES (1) și fără a aduce atingere scutirilor prevăzute la articolul 18 alineatul (2) și la articolul 29 din Protocolul nr. 1, începând cu 1 ianuarie 2023, produsele originare din Madagascar beneficiază, la importul în UE, de tratamentul tarifar preferențial din cadrul AiPE UE-AES numai pe baza prezentării unei declarații pe factură, întocmită, conform dispozițiilor articolului 23 din Protocolul nr. 1, de către:

| (i) | un exportator din Madagascar înregistrat în sistemul REX sau |
| --- | --- |

(i)

un exportator din Madagascar înregistrat în sistemul REX sau

| (ii) | orice exportator din Madagascar pentru orice transport constând în unul sau mai multe colete care conțin produse originare a căror valoare totală nu depășește 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(ii)

orice exportator din Madagascar pentru orice transport constând în unul sau mai multe colete care conțin produse originare a căror valoare totală nu depășește 6 000 EUR.

De la respectiva dată, articolul 18 alineatul (1) literele (a) și (b) încetează să se mai aplice importurilor în UE de produse originare din Madagascar.

---

(1)  Astfel cum a fost modificat prin Decizia 1/2020 din 14 ianuarie 2020 a Comitetului APE UE-AES

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 23.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 23/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 23/20

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 23/05)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | WFS Global Holdings S.A.S. („WFS”, Franța), |
| --- | --- |

—

WFS Global Holdings S.A.S. („WFS”, Franța),

| — | SATS Ltd („SATS”, Singapore), controlată de Temasek Holdings (Private) Limited („Temasek”, Singapore). |
| --- | --- |

—

SATS Ltd („SATS”, Singapore), controlată de Temasek Holdings (Private) Limited („Temasek”, Singapore).

SATS, prin intermediul SATS International SAS, va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi WFS.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | WFS furnizează în principal servicii de handling al mărfurilor (inclusiv antrepozitarea și depozitarea mărfurilor, servicii legate de mărfuri, logistică globală pentru transportul aerian de mărfuri și gestionarea instalațiilor de transport de marfă). În plus, WFS furnizează servicii de handling la sol (inclusiv servicii de handling pe platformă, al bagajelor și al pasagerilor) și, în afara SEE, servicii de inginerie și de întreținere a echipamentelor aeroportuare și a echipamentelor infrastructurii de alimentare cu combustibil în America de Nord; |
| --- | --- |

—

WFS furnizează în principal servicii de handling al mărfurilor (inclusiv antrepozitarea și depozitarea mărfurilor, servicii legate de mărfuri, logistică globală pentru transportul aerian de mărfuri și gestionarea instalațiilor de transport de marfă). În plus, WFS furnizează servicii de handling la sol (inclusiv servicii de handling pe platformă, al bagajelor și al pasagerilor) și, în afara SEE, servicii de inginerie și de întreținere a echipamentelor aeroportuare și a echipamentelor infrastructurii de alimentare cu combustibil în America de Nord;

| — | SATS furnizează servicii de handling la sol, handeling al mărfurilor și alte servicii legate de aviație, în principal în Asia. Este controlată în ultimă instanță de Temasek, o societate de investiții care își desfășoară activitatea în principal în Singapore și în restul Asiei, cu investiții în mai multe sectoare, inclusiv în servicii financiare, transporturi, logistică, telecomunicații, media și tehnologie, bunuri de consum și imobiliare etc. Temasek controlează, de asemenea, Singapore Airlines, o companie aeriană care furnizează servicii de transport aerian pentru pasageri și mărfuri, servicii de saloane de aeroport și servicii tehnice, de întreținere și reparații, precum și Gategroup, care furnizează, printre altele, servicii de catering la bord, servicii cu amănuntul la bord, echipamente de catering la bord și servicii conexe, servicii de saloane de aeroport și servicii cu amănuntul în aeroporturi. |
| --- | --- |

—

SATS furnizează servicii de handling la sol, handeling al mărfurilor și alte servicii legate de aviație, în principal în Asia. Este controlată în ultimă instanță de Temasek, o societate de investiții care își desfășoară activitatea în principal în Singapore și în restul Asiei, cu investiții în mai multe sectoare, inclusiv în servicii financiare, transporturi, logistică, telecomunicații, media și tehnologie, bunuri de consum și imobiliare etc. Temasek controlează, de asemenea, Singapore Airlines, o companie aeriană care furnizează servicii de transport aerian pentru pasageri și mărfuri, servicii de saloane de aeroport și servicii tehnice, de întreținere și reparații, precum și Gategroup, care furnizează, printre altele, servicii de catering la bord, servicii cu amănuntul la bord, echipamente de catering la bord și servicii conexe, servicii de saloane de aeroport și servicii cu amănuntul în aeroporturi.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10959 – SATS / TEMASEK / PH 243WFS

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 23.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 23/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 23/22

---

Publicarea unei cereri de modificare a unor mențiuni tradiționale din sectorul vitivinicol în temeiul articolului 28 alineatul (3) și al articolului 34 din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cererile de protecție a denumirilor de origine, a indicațiilor geografice și a mențiunilor tradiționale din sectorul vitivinicol, procedura de opoziție, restricțiile de utilizare, modificările caietelor de sarcini ale produselor, anularea protecției și etichetarea și prezentarea „Landwein”, „Qualitätswein”, „Kabinett/Kabinettwein”, „Spätlese/Spätlesewein”, „Auslese/Auslesewein”, „Strohwein”, „Schilfwein”, „Eiswein”, „Ausbruch/Ausbruchwein”, „Trockenbeerenauslese”, „Beerenauslese/Beerenauslesewein”

(2023/C 23/06)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere, în temeiul articolului 22 alineatul (1) și al articolului 27 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/34 al Comisiei (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de două luni de la data prezentei publicări.

Cerere de modificare referitoare la mențiunile tradiționale

„Landwein”, „Qualitätswein”, „Kabinett/Kabinettwein”, „Spätlese/Spätlesewein”, „Auslese/Auslesewein”, „Strohwein”, „Schilfwein”, „Eiswein”, „Ausbruch/Ausbruchwein”, „Trockenbeerenauslese”, „Beerenauslese/Beerenauslesewein”

Data primirii: 21 iulie 2022

Numărul de pagini (inclusiv pagina curentă): 3

Limba cererii de modificare: germană

Numărul dosarului: Ares(2022)5310562

Mențiunile tradiționale pentru care este solicitată modificarea: „Landwein”, „Qualitätswein”, „Kabinett/Kabinettwein”, „Spätlese/Spätlesewein”, „Auslese/Auslesewein”, „Strohwein”, „Schilfwein”, „Eiswein”, „Ausbruch/Ausbruchwein”, „Trockenbeerenauslese”, „Beerenauslese/Beerenauslesewein”.

Solicitantul: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Regionen und Wasserwirtschaft

Adresa completă (strada și numărul, localitatea/orașul și codul poștal, țara)

| Stubenring 1 |
| --- |
| 1010 Viena |
| Austria |

Stubenring 1

1010 Viena

Austria

Naționalitatea: austriacă

Telefon, fax, e-mail:

Tel. +43 171100602840

E-mail: abt-27@bml.gv.at

Descrierea modificării: Randamentul maxim la hectar a fost eliminat din definiția mențiunilor tradiționale menționate anterior.

Explicarea motivelor modificării: Austria protejează mențiunile tradiționale „Landwein”, „Qualitätswein”, „Kabinett/Kabinettwein”, „Spätlese/Spätlesewein”, „Auslese/Auslesewein”, „Strohwein”, „Schilfwein”, „Eiswein”, „Ausbruch/Ausbruchwein”, „Trockenbeerenauslese” și „Beerenauslese/Beerenauslesewein” prin Legea austriacă a vinurilor din 17 noiembrie 2009 (2). Aceste mențiuni prevăd în prezent un randament maxim de 9 000 kg/ha. Totuși, mențiunile tradiționale pot fi utilizate numai în legătură cu o denumire de origine protejată sau cu o indicație geografică protejată, ale căror caiete de sarcini trebuie să definească deja un randament maxim. Prin urmare, este oportun să se elimine randamentul maxim prevăzut în definiția mențiunilor tradiționale amintite mai sus.

Numele semnatarului: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Regionen und Wasserwirtschaft

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 46.

(2)  Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein (Weingesetz 2009).

---

| 23.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 23/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 23/24

---

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

(2023/C 23/07)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1)

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei

DOCUMENT UNIC

„MANTECADAS DE ASTORGA”

Nr. UE: PGI-ES-0311-AM01 – 19.2.2021

DOP ( ) IGP (X)

1.   Nume

„Mantecadas de Astorga”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   
  Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 2.3. Pâine, produse de patiserie, prăjituri, produse de cofetărie, biscuiți și alte produse de panificație

3.2.   
  Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Mantecadas de Astorga” este un produs de cofetărie obținut prin coacerea unui amestec obținut din următoarele ingrediente de bază: făină de grâu universală, ouă de găină, unt, untură și zahăr.

Produsul trebuie să prezinte următoarele caracteristici morfologice, organoleptice și fizico-chimice:

| a) | Caracteristici morfologice:

  Prăjiturile mantecadas sunt întotdeauna preparate în forme de copt din hârtie kraft pentru uz alimentar, de dimensiuni mici, deschise, pătrate și cu fețe laterale pliate.
  În timpul coacerii, amestecul crește până când are o formă rotunjită, fără margini tari, și se revarsă peste partea superioară a formei de copt, producându-se un efect de scurgere numit lágrima de la mantecada (lacrimă de mantecada). Această parte a produsului poate avea o culoare maro-închis, dar nu trebuie să fie niciodată arsă.
  Partea inferioară a formei de copt trebuie să fie ușor rumenită, dar nu arsă.
  După coacere, fiecare mantecada în forma de copt trebuie să cântărească între 25 g și 35 g. |
| --- | --- |

a)

Caracteristici morfologice:

Caracteristici morfologice:

Prăjiturile mantecadas sunt întotdeauna preparate în forme de copt din hârtie kraft pentru uz alimentar, de dimensiuni mici, deschise, pătrate și cu fețe laterale pliate.

mantecadas

În timpul coacerii, amestecul crește până când are o formă rotunjită, fără margini tari, și se revarsă peste partea superioară a formei de copt, producându-se un efect de scurgere numit lágrima de la mantecada (lacrimă de mantecada). Această parte a produsului poate avea o culoare maro-închis, dar nu trebuie să fie niciodată arsă.

lágrima de la mantecada

mantecada

Partea inferioară a formei de copt trebuie să fie ușor rumenită, dar nu arsă.

După coacere, fiecare mantecada în forma de copt trebuie să cântărească între 25 g și 35 g.

mantecada

| b) | Caracteristici organoleptice:

  Partea superioară a produsului trebuie să fie fermă, de culoare maro-aurie și rotunjită, cu cristale de zahăr vizibile pe suprafață.
  Prăjitura trebuie să se poată desprinde cu ușurință de forma de copt, de care rămân eventual prinse câteva firimituri de culoare maro-închis, și nu trebuie să pară îmbibată cu grăsime.
  Partea interioară a prăjiturii trebuie să fie moale și spongioasă.
  Culoarea miezului poate varia de la bej-deschis la galben, în funcție de culoarea untului și a ouălor utilizate.
  Gustul este predominant dulce, produsul având un gust și o aromă puternice de unt și de ouă; zahărul de pe suprafața prăjiturii trebuie să fie perceptibil atunci când aceasta este consumată. Componenta grasă a prăjiturii mantecada creează o anumită senzație de umiditate la degustare, ceea ce face ca produsul să pară și mai pufos. Partea interioară a prăjiturii este moale și delicată la degustare. |
| --- | --- |

b)

Caracteristici organoleptice:

Caracteristici organoleptice:

Partea superioară a produsului trebuie să fie fermă, de culoare maro-aurie și rotunjită, cu cristale de zahăr vizibile pe suprafață.

Prăjitura trebuie să se poată desprinde cu ușurință de forma de copt, de care rămân eventual prinse câteva firimituri de culoare maro-închis, și nu trebuie să pară îmbibată cu grăsime.

Partea interioară a prăjiturii trebuie să fie moale și spongioasă.

Culoarea miezului poate varia de la bej-deschis la galben, în funcție de culoarea untului și a ouălor utilizate.

Gustul este predominant dulce, produsul având un gust și o aromă puternice de unt și de ouă; zahărul de pe suprafața prăjiturii trebuie să fie perceptibil atunci când aceasta este consumată. Componenta grasă a prăjiturii mantecada creează o anumită senzație de umiditate la degustare, ceea ce face ca produsul să pară și mai pufos. Partea interioară a prăjiturii este moale și delicată la degustare.

mantecada

| c) | Fizico-chimice:







  — | umiditate: cel puțin 13 % și cel mult 19 %; |
| --- | --- | --- |

c)

Fizico-chimice:

Fizico-chimice:

—

umiditate: cel puțin 13 % și cel mult 19 %;

| — | proteine: cel puțin 6 %; |
| --- | --- |

—

proteine: cel puțin 6 %;

| — | grăsime: cel puțin 20 % și cel mult 27 %; |
| --- | --- |

—

grăsime: cel puțin 20 % și cel mult 27 %;

| — | carbohidrați (glucoză): cel puțin 45 %; |
| --- | --- |

—

carbohidrați (glucoză): cel puțin 45 %;

| — | cenușă: cel mult 1,70 %; |
| --- | --- |

—

cenușă: cel mult 1,70 %;

| — | activitatea apei (aw): cel puțin 0,7 și cel mult 0,9. |
| --- | --- |

—

activitatea apei (aw): cel puțin 0,7 și cel mult 0,9.

3.3.   
  Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Prăjiturile „Mantecadas de Astorga” se obțin exclusiv din următoarele ingrediente, în proporțiile indicate: făină de grâu universală cu un indice de forță cuprins între 100 și 150 de ergi și un raport P/L cuprins între 0,28 și 0,60 [30 % (± 4 %)], ouă de găină în coajă sau pasteurizate [23 % (± 3 %)], grăsime [23 % (± 3 %)] sub formă de unt și untură (6-7,8 %) și zahăr sub formă de zahăr alb [20 % (± 4 %)]. Opțional, se pot adăuga și alte ingrediente mai puțin importante precum mierea, siropul de glucoză, dextroza, zahărul invertit sau alte tipuri diferite de zahăr (nu mai mult de 3 % din cantitatea totală de zahăr); de asemenea, se pot adăuga aromă de unt, agenți de umezire, agenți de afânare, agenți emulsifianți și conservanți autorizați.

3.4.   
  Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției, și anume aerarea grăsimii, baterea ouălor împreună cu zahărul, prepararea amestecului, turnarea aluatului în forme cu ajutorul unui poș, presărarea zahărului la suprafață și coacerea, se desfășoară în aria geografică delimitată la punctul 4.

3.5.   
  Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul trebuie să fie ambalat în aceeași unitate (înregistrată) în care este produs și depozitat în lăzi de lemn, cutii metalice sau cutii de carton, fie preambalat, fie ambalat în vrac în pungi de plastic. Ambalajul poate fi închis în mai multe moduri.

3.6.   
  Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Orice ambalaj în care produsul este expediat pentru consum trebuie să poarte o etichetă de certificare numerotată care trebuie să includă simbolul IGP al UE și denumirea „Mantecadas de Astorga”, alături de propriul logo al IGP.

Etichetele se aplică la unitatea de ambalare în așa fel încât să nu poată fi reutilizate.

Logoul IGP este:

Image 1

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Produsul vizat de indicația geografică protejată „Mantecadas de Astorga” este produs și ambalat în următoarele localități din provincia León:

Astorga, Brazuelo, San Justo de la Vega și Valderrey.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Motivul pentru care a fost solicitată protecția denumirii produsului „Mantecadas de Astorga” este reputația acestuia, care se bazează pe o metodă de producție specială și pe rețeta tradițională, acestea fiind specifice pentru aria geografică delimitată și utilizate și în zilele noastre.

Factorii umani au contribuit într-o mare măsură la popularitatea acestor prăjituri, în special activitatea cajilleras (persoanele care confecționau formele de copt). Este vorba despre doamnele care confecționau cajillas, formele de copt din hârtie în care erau de obicei coapte prăjiturile mantecadas. În vechea cetate fortificată din Astorga, acestea sunt reprezentate într-o pictură murală care a fost realizată în 2016 și este o copie a unei fotografii din 1927, pe care toți vizitatorii se opresc să o fotografieze. Aceasta este o dovadă a legăturii strânse dintre mantecadas și oraș.

cajilleras

cajillas

mantecadas

mantecadas

Caracteristicile produsului se datorează, de asemenea, originii sale geografice, din prisma cunoștințelor locale specifice, datorită cărora rețeta tradițională se utilizează și în zilele noastre. Utilizarea untului este aspectul cel mai distinctiv al producției de mantecada, care diferențiază mantecadas de alte tipuri de pandișpan din Spania (bollos, bizcochos și magdalenas), preparate de obicei cu alte grăsimi și/sau uleiuri, și care le conferă acestora culoarea galbenă și mirosul caracteristic de unt.

mantecada

mantecadas

bollos

bizcochos

magdalenas

Un alt aspect important este rețeta, care variază în funcție de conținutul de ouă și de unt, precum și în funcție de cunoștințele speciale ale fiecărui brutar legate de care este compoziția perfectă și care este metoda perfectă de utilizat, aceste cunoștințe fiind transmise din generație în generație până în prezent.

Caracteristica unică finală este turnarea amestecului în formele de copt cu ajutorul unui poș și coacerea la o temperatură moderată, pentru a se asigura faptul că amestecul se revarsă pentru a forma „lacrima de mantecada”.

mantecada

Printre sursele recente care atestă reputația produsului „Mantecadas de Astorga” se numără următoarele:

La 15 iulie 2021, programul España Directo (34 m, 30 s) difuzat de postul RTVE (Radiotelevisión Española) a inclus un reportaj privind mantecadas, în care acestea au fost descrise ca fiind dulciuri pentru care orașul Astorga din provincia León a devenit faimos la nivel internațional și în care s-a arătat modul în care sunt preparate după o rețetă veche de peste 200 de ani, care încă se utilizează și în zilele noastre (https://www.rtve.es)/.

España Directo

mantecadas

Reputația prăjiturilor mantecadas din León este evidențiată, de asemenea, într-un articol din Condé Nast Traveler intitulat „Por qué León debería ser Capital Gastronómica 2018”, publicat la 13 octombrie 2017, care pledează în favoarea provinciei León: „datorită produselor botillo del Bierzo, cecina de León, lechazo, ternera del Bierzo, mantecadas de Astorga, (...)”.

mantecadas

Condé Nast Traveler

botillo del Bierzo

cecina de León

lechazo

ternera del Bierzo

mantecadas de Astorga

Trebuie remarcat faptul că produsul este inclus în diverse cataloage oficiale de produse alimentare de calitate, precum Inventario Español de Productos Tradicionales (Inventarul produselor tradiționale spaniole), publicat de Ministerul Agriculturii, Pescuitului și Alimentației în 1996, și Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León (Inventarul produselor agroalimentare de înaltă calitate din Castilia și León), publicat de Guvernul Comunității Autonome Castilia și León (2001).

Inventario Español de Productos Tradicionales

Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad de Castilla y León

În 2006, Correos, furnizorul de servicii poștale universale din Spania, a emis un timbru pentru a comemora cea de a doua aniversare de la acordarea statutului de IGP produsului „Mantecadas de Astorga”, pe care figurau logoul și simbol acestuia.

Există, de asemenea, numeroase referințe istorice cu privire la „Mantecadas de Astorga”:

Prima referință bibliografică datează din secolul al XVIII-lea și indică faptul că o posibilă sursă a rețetei pentru „Mantecadas de Astorga” ar putea fi Juan de la Mata, „cofetar la Curte, originar din Matalavilla, în comuna Sil de Arriba, Montañas și Regatul León și dioceza Oviedo”, a cărui carte, Arte de Repostería (Arta cofetăriei), publicată la Madrid în 1747 de António Martín, conține rețeta. O ediție mai recentă a fost publicată de La Olmeda, Burgos, în 1992.

Arte de Repostería

Evidențele din 1805 păstrate în arhivele diocezei Astorga descriu „Mantecadas de Astorga” ca fiind dulciuri care se mănâncă de Crăciun, preparate de cofetarii Máximo Matheo și Francisco Calbo.

Există numeroase referințe care atribuie originea rețetei unei călugărițe de la mânăstirea Sancti Spiritus din Astorga, care a părăsit ulterior mânăstirea și a popularizat produsul. Potrivit unor versiuni, este posibil ca ea să fi fost María Josefa Gonzáles Prieto, care s-a căsătorit cu Tomás Rubio la 9 noiembrie 1851.

Diccionario Doméstico. Tesoro de las familias o Repertorio Universal de Conocimientos útiles (Dicționarul domestic. Tezaur familial și compendiu de cunoștințe utile) scris de Don Balbino Cortés y Morales (1876) include o rețetă pentru „Mantecadas de Astorga”, în care acestea sunt descrise ca fiind niște dulciuri celebre.

Diccionario Doméstico

Tesoro de las familias o Repertorio Universal de Conocimientos útiles

Bailly-Bailliere Almanac din 1891, care menționează orașul Astorga la pagina 1495, vorbește despre 12 fabrici de mantecada de acolo.

mantecada

Riera Almanac din 1901 menționează 11 fabrici de mantecada în Astorga la pagina 1167.

mantecada

Noul Bailly-Bailliere Almanac din 1916 menționează, la pagina 3179, nouă producători de mantecada în Astorga și include chiar și reclame pentru doi dintre aceștia. Despre Astorga se spune că orașul „este renumit pentru prepararea bomboanelor de ciocolată și a mantecadas”.

mantecada

mantecadas

Conform Camerei de Comerț a orașului, cantitatea de „Mantecadas de Astorga” transportată de căile ferate spaniole în 1930 (compania feroviară din nordul și vestul Spaniei) a fost de 188 710 kg.

Într-unul dintre cele mai reprezentative romane ale sale, Fortunata y Jacinta (1886-1887), Benito Pérez Galdós (1843-1920) menționează Mantecadas de Astorga și La Maragatería:

Fortunata y Jacinta

Mantecadas de Astorga

| | „(...) De afară, Jacinta putea vedea butoaie de măsline așezate în piramide de înălțimea unui etaj, altare din cutii de marțipan, trofee din stafide și arcuri de triumf decorate cu ciorchini de curmale. (...) Mai departe erau mantecadas din Astorga, binecuvântate de Sfinția Sa Pius al IX-lea (...)”. |
| --- | --- |

„(...) De afară, Jacinta putea vedea butoaie de măsline așezate în piramide de înălțimea unui etaj, altare din cutii de marțipan, trofee din stafide și arcuri de triumf decorate cu ciorchini de curmale. (...) Mai departe erau mantecadas din Astorga, binecuvântate de Sfinția Sa Pius al IX-lea (...)”.

mantecadas

| | „ (...) Don Pedro Manuel de Jáuregui (...). Cetățean al provinciei León, acesta a primit lăzi cu ouă și alte produse avicole. (...) În perioada Crăciunului, Jáuregui a primit, de asemenea, transporturi de mantecadas de la Astorga, iar toți comercianții din La Maragatería care se aflau în Madrid mergeau la el acasă pentru comenzi și plăți. (...)” |
| --- | --- |

„ (...) Don Pedro Manuel de Jáuregui (...). Cetățean al provinciei León, acesta a primit lăzi cu ouă și alte produse avicole. (...) În perioada Crăciunului, Jáuregui a primit, de asemenea, transporturi de mantecadas de la Astorga, iar toți comercianții din La Maragatería care se aflau în Madrid mergeau la el acasă pentru comenzi și plăți. (...)”

mantecadas

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://www.itacyl.es/documents/20143/342640/1_%2830-09-20%29+3+-+Pliego+Mant++Modif.pdf/4cf68d91-ad5e-f535-f31f-1a901b22ee85?t=1603287920636

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

1

---