# Službeni list C 498/30.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 498 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.30. prosinca 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 498

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.30. prosinca 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Odbor regija |
| | 151. plenarno zasjedanje OR-a, 11.10.2022.–12.10.2022. |
| 2022/C 498/01 | Rezolucija Europskog odbora regija o stanju regija i gradova u Europskoj uniji | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | 151. plenarno zasjedanje OR-a, 11.10.2022.–12.10.2022. |
| 2022/C 498/02 | Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret makroregionalnoj strategiji za Sredozemlje | 6 |
| 2022/C 498/03 | Mišljenje Europskog odbora regija – Uloga gradova i regija EU-a u obnovi Ukrajine | 12 |
| 2022/C 498/04 | Mišljenje Europskog odbora regija – Novi okvir za gradsku mobilnost | 17 |
| 2022/C 498/05 | Mišljenje Europskog odbora regija – Uloga OR-a u jačanju podnacionalne klimatske diplomacije uoči sastanaka COP27 i COP28 | 24 |
| 2022/C 498/06 | Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret strukturnom uključivanju gradova i regija u sastanak COP27 UNFCCC-a | 30 |
| 2022/C 498/07 | Mišljenje Europskog odbora regija – Pravedna i održiva tranzicija u kontekstu regija s velikom potrošnjom ugljena i energije | 36 |
| 2022/C 498/08 | Mišljenje Europskog odbora regija – Digitalna kohezija | 39 |
| 2022/C 498/09 | Mišljenje Europskog odbora regija – Osmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji | 45 |
| 2022/C 498/10 | Mišljenje Europskog odbora regija – Putovi do školskog uspjeha | 51 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

151. plenarno zasjedanje OR-a, 11.10.2022.–12.10.2022.

2022/C 498/01

Rezolucija Europskog odbora regija o stanju regija i gradova u Europskoj uniji

1

MIŠLJENJA

Odbor regija

151. plenarno zasjedanje OR-a, 11.10.2022.–12.10.2022.

2022/C 498/02

Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret makroregionalnoj strategiji za Sredozemlje

6

2022/C 498/03

Mišljenje Europskog odbora regija – Uloga gradova i regija EU-a u obnovi Ukrajine

12

2022/C 498/04

Mišljenje Europskog odbora regija – Novi okvir za gradsku mobilnost

17

2022/C 498/05

Mišljenje Europskog odbora regija – Uloga OR-a u jačanju podnacionalne klimatske diplomacije uoči sastanaka COP27 i COP28

24

2022/C 498/06

Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret strukturnom uključivanju gradova i regija u sastanak COP27 UNFCCC-a

30

2022/C 498/07

Mišljenje Europskog odbora regija – Pravedna i održiva tranzicija u kontekstu regija s velikom potrošnjom ugljena i energije

36

2022/C 498/08

Mišljenje Europskog odbora regija – Digitalna kohezija

39

2022/C 498/09

Mišljenje Europskog odbora regija – Osmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji

45

2022/C 498/10

Mišljenje Europskog odbora regija – Putovi do školskog uspjeha

51

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regija |
| | 151. plenarno zasjedanje OR-a, 11.10.2022.–12.10.2022. |
| 2022/C 498/11 | Mišljenje Europskog odbora regija – Zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla industrijskih i obrtničkih proizvoda u Europskoj uniji (revidirano) | 57 |
| 2022/C 498/12 | Nacrt mišljenja Europskog odbora regija – Smjernice za razvoj transeuropske prometne mreže (TEN-T) | 68 |
| 2022/C 498/13 | Mišljenje Europskog odbora regija – Energetski paket o emisijama plina, vodika i metana | 83 |
| 2022/C 498/14 | Mišljenje Europskog odbora regija – Europski akt o čipovima za jačanje europskog ekosustava poluvodiča | 94 |
| 2022/C 498/15 | Mišljenje Europskog odbora regija – Revizija upravljanja schengenskim područjem | 114 |
| 2022/C 498/16 | Mišljenje Europskog odbora regija – Direktiva o industrijskim emisijama | 154 |

III   Pripremni akti

Odbor regija

151. plenarno zasjedanje OR-a, 11.10.2022.–12.10.2022.

2022/C 498/11

Mišljenje Europskog odbora regija – Zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla industrijskih i obrtničkih proizvoda u Europskoj uniji (revidirano)

57

2022/C 498/12

Nacrt mišljenja Europskog odbora regija – Smjernice za razvoj transeuropske prometne mreže (TEN-T)

68

2022/C 498/13

Mišljenje Europskog odbora regija – Energetski paket o emisijama plina, vodika i metana

83

2022/C 498/14

Mišljenje Europskog odbora regija – Europski akt o čipovima za jačanje europskog ekosustava poluvodiča

94

2022/C 498/15

Mišljenje Europskog odbora regija – Revizija upravljanja schengenskim područjem

114

2022/C 498/16

Mišljenje Europskog odbora regija – Direktiva o industrijskim emisijama

154

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

151. plenarno zasjedanje OR-a, 11.10.2022.–12.10.2022.

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/1

---

Rezolucija Europskog odbora regija o stanju regija i gradova u Europskoj uniji

(2022/C 498/01)

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

UZIMAJUĆI U OBZIR:

| — | svoje „Godišnje izvješće EU-a o stanju regija i gradova za 2022.”, koje se temelji na uključivom pristupu poduprtom činjenicama i dokazima i koje sadržava regionalni i lokalni barometar u kojem se iznose stajališta lokalnih i regionalnih predstavnika, kao i raznih partnera i institucija (1) te koje donositeljima političkih odluka na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini pruža dokaze i ključne preporuke o najvažnijim izazovima za sljedeću godinu; |
| --- | --- |

—

svoje „Godišnje izvješće EU-a o stanju regija i gradova za 2022.”, koje se temelji na uključivom pristupu poduprtom činjenicama i dokazima i koje sadržava regionalni i lokalni barometar u kojem se iznose stajališta lokalnih i regionalnih predstavnika, kao i raznih partnera i institucija (1) te koje donositeljima političkih odluka na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini pruža dokaze i ključne preporuke o najvažnijim izazovima za sljedeću godinu;

| — | ishod Konferencije o budućnosti Europe i brojne prijedloge od izravne važnosti za lokalne i regionalne vlasti, koje imaju presudnu ulogu u pronalaženju rješenja za pitanja koja zabrinjavaju građane; |
| --- | --- |

—

ishod Konferencije o budućnosti Europe i brojne prijedloge od izravne važnosti za lokalne i regionalne vlasti, koje imaju presudnu ulogu u pronalaženju rješenja za pitanja koja zabrinjavaju građane;

| — | govor o stanju Unije 2022. koji je predsjednica Europske komisije održala 14. rujna 2022. i pismo namjere predsjednici Europskog parlamenta i predsjedniku Vijeća; |
| --- | --- |

—

govor o stanju Unije 2022. koji je predsjednica Europske komisije održala 14. rujna 2022. i pismo namjere predsjednici Europskog parlamenta i predsjedniku Vijeća;

BUDUĆI DA:

| — | nezakoniti i neopravdani ruski rat protiv Ukrajine prouzročio je i još uvijek uzrokuje smrt i uništenje, prisiljavajući milijune ljudi da napuste svoje domove i potraže utočište na drugom kraju Ukrajine ili u Europskoj uniji, posebno u njezinim istočnim državama članicama, u kojima su lokalne i regionalne vlasti prva razina koja pruža potporu; |
| --- | --- |

—

nezakoniti i neopravdani ruski rat protiv Ukrajine prouzročio je i još uvijek uzrokuje smrt i uništenje, prisiljavajući milijune ljudi da napuste svoje domove i potraže utočište na drugom kraju Ukrajine ili u Europskoj uniji, posebno u njezinim istočnim državama članicama, u kojima su lokalne i regionalne vlasti prva razina koja pruža potporu;

| — | osim učinka klimatskih promjena, posljedica pandemije bolesti COVID-19 i poremećaja u trgovini, posljedice rata u Ukrajini još su jedan element opterećenja za mnoga kućanstva, mala i srednja poduzeća te lokalne i regionalne vlasti diljem EU-a jer uzrokuju znatan dodatan pritisak u smislu cijena energije i hrane te stalno rastuće inflacije; |
| --- | --- |

—

osim učinka klimatskih promjena, posljedica pandemije bolesti COVID-19 i poremećaja u trgovini, posljedice rata u Ukrajini još su jedan element opterećenja za mnoga kućanstva, mala i srednja poduzeća te lokalne i regionalne vlasti diljem EU-a jer uzrokuju znatan dodatan pritisak u smislu cijena energije i hrane te stalno rastuće inflacije;

| 1. | naglašava da OR-ovo Godišnje izvješće EU-a o stanju regija i gradova pokazuje zabrinjavajuće povećanje teritorijalnih razlika unutar EU-a, nastalo kao posljedica pandemije COVID-a 19, rata u Ukrajini i ubrzavanja klimatskih promjena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog toga što predsjednica Europske komisije u svojem govoru o stanju Unije nije prepoznala niti aktivnu i središnju ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u suočavanju s tim izazovima niti potrebu za pojačanim višerazinskim upravljanjem u donošenju politika EU-a i za time da kohezija postane opći cilj EU-a, kao što je već predviđeno Ugovorom iz Maastrichta, kojim je uvedeno načelo supsidijarnosti i kojim je uspostavljen OR; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upozorava na to da inflacija ne utječe ravnomjerno na sva područja i da bi mogla dodatno pogoršati postojeće teritorijalne, socijalne i ekonomske nejednakosti. Veći troškovi energije i prijevoza teže pogađaju ranjive skupine građana. Osobe u regijama s nižim dohotkom nesrazmjerno su pogođene porastom cijena osnovnih proizvoda i sirovina i prijeti im siromaštvo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava važnost prekogranične suradnje za daljnje socijalno, gospodarsko i administrativno jačanje Europske unije. Trećina stanovništva EU-a živi u pograničnim regijama s većim gradovima ili gospodarskim središtima koji se često nalaze s druge strane granice. Taj neiskorišteni potencijal u području zdravstvene skrbi, upravljanja krizama, energetike, mobilnosti, obrazovanja i rada treba bolje iskoristiti i zasebno promicati; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Europsku uniju da pruži potporu gradovima i regijama EU-a i Ukrajine u suočavanju s izazovima koji proizlaze iz rata. Ponovna izgradnja Ukrajine za Europsku uniju je nužnost, moralna dužnost i ulaganje. Taj proces mora biti u skladu s načelom OECD-a „bolje ponovne izgradnje” i osigurati održiv, zelen i digitalni pristup integriranom teritorijalnom razvoju. Obnova Ukrajine i posljedice rata i pandemije u EU-u iziskivat će jasnu promjenu prioriteta u tekućem višegodišnjem financijskom okviru. Općine, regije i države članice EU-a već su pod financijskim pritiskom. Obnova Ukrajine mora se provoditi istodobno s promicanjem lokalne demokracije, na temelju čvrstih partnerstava s lokalnim i regionalnim vlastima u Europskoj uniji. Decentralizirani proces obnove pružio bi, osim toga, ukrajinskim građanima i građankama perspektivu ostanka u zemlji, čime bi se ublažili daljnji migracijski tokovi. Istodobno OR odbacuje prepreke useljavanju ukrajinskih građana i građanki i traži da se što prije razmotri revizija Direktive Vijeća 2001/55/EZ (2) o privremenoj zaštiti kako bi se izbjeglicama pružilo jamstvo boravka dulje od tri godine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi potpora za ukrajinske izbjeglice trebala biti poticaj za provedbu reforme sustava migracija i azila EU-a na temelju solidarnosti, poticaja za pravednu raspodjelu tereta, poštovanja temeljnih prava i zaštite vanjskih granica. To je tim hitnije s obzirom na to da veliko povećanje cijena hrane u cijelom svijetu može izazvati priljev migranata u gradove i regije EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da su lokalne i regionalne vlasti također pogođene velikim povećanjem računa za energiju za javne službe i učincima inflacije na javnu nabavu i plaće. Lokalne i regionalne vlasti treba smatrati aktivnim partnerima u kampanjama za uštedu energije, u novim projektima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, kao i u planovima za nepredvidive situacije u slučaju poremećaja u opskrbi energijom kako bi se uzele u obzir lokalne okolnosti i prekogranična rješenja. Odbor ističe i potencijal lokalne proizvodnje energije iz obnovljivih izvora kako bi se diversificirala kombinacija izvora energije EU-a i smanjila naša ovisnost o trećim zemljama te poziva na to da se programi financiranja EU-a, javna nabava i pravila o državnim potporama prilagode kako bi i lokalni planovi ulaganja ostali operativni u razdoblju visoke inflacije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva institucije EU-a i države članice da uvedu izvanredne mjere za potporu lokalnim i regionalnim vlastima u njihovim nastojanjima da ublaže učinak energetske krize na kućanstva, ranjive zajednice i lokalna mala i srednja poduzeća te da nastave pružati javne usluge, među ostalim tako da im se dodijeli dio poreznih prihoda primljenih od neočekivane dobiti energetskih poduzeća; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Europsku komisiju da bez odgode predloži gornju granicu cijena na razini EU-a za sav uvoz plina u Europsku uniju i da podrži odvajanje cijene plina i cijene energije, što bi pomoglo u ublažavanju inflacijskog pritiska; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Europsku uniju da poštujući načelo supsidijarnosti razvije zdravstvenu politiku EU-a koja jača njezinu pripravnost na krize i sposobnost za borbu protiv prijetnji zdravlju te podupire općine i regije u njihovim nastojanjima da poboljšaju javno zdravlje i spriječe bolesti i zdravstvene rizike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | razumije da gradovi i regije moraju dobiti priliku da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste instrument NextGenerationEU i da se usredotoče na dugoročna ulaganja. Kako bi se to postiglo, potrebno je preispitati pravila gospodarskog upravljanja, a vremenski okvir za mjere oporavka produljiti sve dok se regije EU-a ne vrate u makroekonomsku situaciju u kojoj su bile prije pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

11.

| 12. | u tom kontekstu, s obzirom na to da pandemija bolesti COVID-19 i ruska invazija na Ukrajinu otežavaju kvalitetan oporavak naših regija i gradova, pozivamo Europsku komisiju, Vijeće i Europski parlament da izmijene financijske propise kako bi se, u skladu s vremenskim rasporedom Mehanizma za oporavak i otpornost, produljili rokovi za certifikaciju projekata REACT-EU, a optimiziranjem upotrebe europskih sredstava osigurao temeljit oporavak naših područja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | u tom kontekstu pozdravlja najavu predsjednice Europske komisije da će se provesti djelotvorno preispitivanje višegodišnjeg financijskog okvira sredinom provedbenog razdoblja, čime bi se kohezijska politika trebala konsolidirati unatoč njezinoj trenutačnoj stopi provedbe i niskom financijskom izvršenju, što je uglavnom povezano s pandemijom bolesti COVID-19 i konkurencijom koju joj predstavlja Mehanizam za oporavak i otpornost. Osim toga, to preispitivanje sredinom provedbenog razdoblja trebalo bi biti prilika za uspostavu novog europskog fonda za rješavanje neočekivanih kriza, počevši s ratom u Ukrajini, u skladu s metodologijom podijeljenog upravljanja. Naime, stalni prijenosi financijskih sredstava iz kohezijske politike na odgovore na hitne situacije ometaju sposobnost kohezijske politike da ispuni svoju ulogu utvrđenu u europskim ugovorima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na to da se hitno započne s promišljanjem o budućnosti kohezijske politike, uz uključiv pristup koji bi uključivao sve dionike i građane. Savez za koheziju djelovat će kao zajednička platforma za raspravu i razmjenu mišljenja u kojoj će institucije EU-a sudjelovati u konstruktivnom dijalogu s gradovima i regijama. OR poziva na primjenu načela „nenanošenja štete koheziji” u svim relevantnim politikama EU-a, među ostalim provedbom sustavnih procjena teritorijalnog učinka i rješavanjem problema nedovoljnog razvoja u područjima s posebnim demografskim i geografskim izazovima te poziva Europsku komisiju da pri definiranju tog načela blisko surađuje s OR-om; |
| --- | --- |

14.

| 15. | slaže se s Europskim parlamentom da u skladu s Paktom za gradove i budućim paktom za ruralna područja te uz sudjelovanje glavnih dionika (nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, gospodarskih i socijalnih aktera, civilnog društva, akademske zajednice i nevladinih organizacija) treba donijeti pakt za otoke i program Europske unije za otoke; podsjeća Komisiju da treba provesti studiju o različitom položaju otočnih područja Europske unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da 43 % europskih građana smatra da su lokalne i regionalne vlasti presudne u djelovanju u području klime (povećanje od 10 % u razdoblju od 2019. do 2021., za vrijeme ograničenja kretanja i oporavka od pandemije) i da je 160 gradova u 21 državi članici podnijelo akcijske planove za prilagodbu u okviru Sporazuma gradonačelnika za klimu i energiju. OR poziva druge općine i regije da slijede te primjere najbolje prakse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da su prilagodba i odgovor na klimatsku krizu, kao i očuvanje i obnova okoliša, ključni elementi u izgradnji otpornijih i održivijih društava i gospodarstava te da mjere odgovora u tu svrhu treba osmisliti na lokalnoj razini, u skladu s posebnim potrebama i značajkama teritorija. OR stoga ponavlja svoj poziv da se lokalnim i regionalnim vlastima koje provode politike zelenog plana omogući lakši pristup sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na jačanje zajedničkih napora u borbi protiv klimatskih promjena na razini Europske unije i na nacionalnoj razini jer prirodne katastrofe pogađaju gotovo 50 milijuna ljudi u EU-u i u posljednjih su četrdeset godina uzrokovale u prosjeku gospodarski gubitak od 12 milijardi EUR godišnje. Istodobno je sve važnije povezati klimatske, okolišne i socijalne politike kako bi se osiguralo da zbog ubrzanja nužne zelene tranzicije niti jedna osoba i niti jedno područje ne budu zapostavljeni. S tim u vezi, ističe da regionalnu i lokalnu infrastrukturu treba zaštititi, pregledati i prilagoditi kako bi se bolje nosila sa sve intenzivnijim klimatskim pojavama koje pogađaju građane, regionalna gospodarstva, ključnu infrastrukturu i lance opskrbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja činjenicu da je predsjednica Europske komisije u svom govoru o stanju Unije najavila udvostručenje kapaciteta EU-a za gašenje požara; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje velik interes gradova za sudjelovanje u misiji EU-a za klimatski neutralne i pametne gradove i poziva na uključiviji pristup digitalnoj tranziciji i tranziciji u području mobilnosti, među ostalim jačanjem mjera za promicanje dekarbonizacije i promjene načina prijevoza u urbanim područjima, kao i za povezanost urbanih i ruralnih područja, kako bi se izbjeglo daljnje pogoršanje postojećih regionalnih nejednakosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na to da se podnacionalne vlasti preko članova i članica OR-a u potpunosti uključe u izaslanstvo EU-a za sastanak COP27 Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i sastanak COP15 Konvencije Ujedinjenih naroda o biološkoj raznolikosti. OR naglašava da je sastanak COP27 prilika da se formalno prepozna uloga lokalnih i regionalnih vlasti u povećanju ambicije i ubrzanju djelovanja u području ublažavanja klimatskih promjena, prilagodbe tim promjenama i njihovom financiranju te ponavlja poziv na uključivanje lokalnih i regionalnih doprinosa kao dopune nacionalno utvrđenih doprinosa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | traži temeljitu reviziju Uredbe o upravljanju energetskom unijom kako bi se postavio temelj za sustavno uključivanje gradova i regija u planiranje i provedbu nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Ta bi revizija također trebala biti prilika za uspostavu sveobuhvatnog okvira EU-a za borbu protiv energetskog siromaštva i siromaštva u području mobilnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava važnost nacionalnih planova za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost za podupiranje zelene i digitalne tranzicije i postizanje ciljeva održivog razvoja. Uzimajući u obzir činjenicu da su gradovi odgovorni za gotovo 75 % globalne potrošnje energije, 70 % globalnih emisija CO2, 70 % mjera za ublažavanje klimatskih promjena i 90 % mjera za prilagodbu tim promjenama, i s obzirom na sve veći broj lokalnih i regionalnih vlasti koje se obvezuju djelovati, oni moraju postati punopravni partneri u razvoju i provedbi inicijativa zelenog plana, posebno u područjima politika kao što su stanovanje, obnova zgrada, obnovljiva energija, održiva mobilnost ili ozelenjivanje gradova te u inicijativama kao što je novi europski Bauhaus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | u tom kontekstu ponovno poziva na izradu europske strategije stanovanja čija bi svrha bila povećati ponudu cjenovno pristupačnog, održivog i socijalnog stanovanja te stanovanja za hitne situacije. Tom bi strategijom, koja mora biti u skladu s načelom supsidijarnosti, trebalo prije svega u europski semestar i nacionalne programe reformi uključiti kvantitativni cilj za nacionalna javna ulaganja za cjenovno pristupačno, održivo i socijalno stanovanje te stanovanje za hitne situacije u svim državama članicama EU-a i olakšati pristup privatnim ulaganjima uključivanjem cjenovno pristupačnog i socijalnog stanovanja i stanovanja za hitne situacije u buduću socijalnu taksonomiju EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potvrđuje potrebu za uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti u evaluaciju i provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost i nacionalnih planova za oporavak i otpornost kako bi se, među ostalim, osigurala dosljedna upotreba fondova za oporavak u odnosu na europske strukturne i investicijske fondove. Unatoč tome što je pravna osnova Mehanizma definirana u sklopu kohezijske politike, pokazalo se da je uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u mnogim državama članicama nedovoljna, što je stvorilo prepreke učinkovitoj provedbi i rizik da nacionalno utvrđeni planovi nemaju sinergije s regionalnim i lokalnim prioritetima i razvojnim strategijama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da postoji kontinuiran i izražen inovacijski jaz. Od 20 regija s najvećim rashodima za istraživanje i razvoj njih 19 spada u razvijenije regije, dok je dvije trećine od 50 regija s najnižom potrošnjom slabije razvijeno. OR naglašava velik potencijal pilot-projekta za partnerstva za regionalne inovacije kako bi se podržao razvoj lokaliziranih rješenja i stvaranje „teritorijalnih misija” prema načelu „odozdo prema gore” u okviru novog inovacijskog programa EU-a, istodobno ponovno naglašavajući važnost centara europskog istraživačkog prostora (EIP); |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava ulogu digitalne transformacije kao međusektorskog elementa u prevladavanju digitalnog jaza u Europi i potrebu za digitalnom kohezijom. S novim pristupom donošenju politika koji se zasniva na misijama, kohezijska politika treba nastaviti podupirati dugoročne ciljeve EU-a u budućnosti. Premošćivanje digitalnog jaza sveobuhvatnim i uključivim strategijama koje uključuju sve razine vlasti nužno je za održiv oporavak i otpornost društava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da je 2021. prosječna stopa nezaposlenosti mladih u dobi od 15 do 29 godina u EU-u iznosila 13 %, što je smanjenje od 0,9 postotnih bodova tijekom 2020., uz znatne regionalne razlike, pri čemu su stope nezaposlenosti mladih više u španjolskim, grčkim i talijanskim regijama. U tom kontekstu OR poziva Europsku komisiju da iznese prijedloge za rješavanje problema dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih, koji su se pogoršali zbog krize. Isto tako naglašava da je potrebno hitno riješiti problem rodno uvjetovanih razlika u zapošljavanju. Nadalje upozorava na sve veći rizik od siromaštva, uključujući siromaštvo djece; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja poziv predsjednice Europske komisije na veću međugeneracijsku solidarnost i naglašava vodeću ulogu OR-a u suradnji s mladima i organizacijama mladih kako bi se oblikovala budućnost Europe, posebno izradom povelje EU-a o mladima i demokraciji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da se u razdoblju od 2011. do 2020. udio žena izabranih na svim političkim razinama, od lokalne do nacionalne razine, povećao, ali žali zbog toga što one i dalje čine samo trećinu ukupnog broja izabranih političara na svim razinama. Samo je 16 od 285 regionalnih skupština u EU-u 2021. postiglo paritet među izabranim kandidatima. OR uviđa da njegovo članstvo nije ni približno rodno uravnoteženo i očekuje od država članica da se pozabave tim pitanjem. OR će stoga pokrenuti proces promišljanja o tome kako u većoj mjeri uključiti žene u svoj rad i povećati broj žena u svom sastavu i na vodećim položajima u svojim strukturama te poziva države članice da organiziraju inicijative usmjerene na osnaživanje žena u lokalnoj i regionalnoj politici kako bi se prevladala diskriminacija u političkom svijetu i suzbile prepreke s kojima se žene susreću, uključujući stereotipe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče države članice da uz potpuno uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti uvedu sve mjere nužne za hitno postizanje cilja postavljenog u Direktivi EU-a o borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji; jednako tako, ističe važnost toga da sve države članice EU-a ratificiraju Istanbulsku konvenciju, ugovor Vijeća Europe kojim se na paneuropskoj razini nastoji stvoriti sveobuhvatan okvir za zaštitu žena od svih oblika nasilja te za sprečavanje, kazneni progon i iskorjenjivanje nasilja nad ženama i nasilja u obitelji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da je uloga općina i regija kao poslodavaca, pružatelja i naručitelja usluga socijalne skrbi od ključne važnosti za socijalnu koheziju, rodnu ravnopravnost i zapošljavanje u Europi. Socijalne partnere, općine i regije treba u potpunosti uključiti u razvoj i provedbu socijalnih inicijativa EU-a kako bi se osiguralo da mjere istinski i na odgovarajući način utječu na provedbu Akcijskog plana za europski stup socijalnih prava. Europski semestar u tome ima odlučujuću ulogu, a lokalna i regionalna razina mora snositi odgovornost za donošenje odluka i način na koji se postižu zajednički ciljevi. Reforma europskog semestra mora uključivati teritorijalnu dimenziju i ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podržava poziv Europskog parlamenta i predsjednice Europske komisije u govoru o stanju Unije na sazivanje Konvencije za reviziju Ugovorâ. OR bi trebao biti u potpunosti uključen u Konvenciju kako bi predstavljao lokalno i regionalno izabrane europske predstavnike i predstavnice i u potpunosti je predan promicanju koncepta aktivne supsidijarnosti i većoj suradnji s regionalnim parlamentima i udrugama lokalnih i regionalnih vlasti. Višerazinsko upravljanje nužno je za uključiv i djelotvoran postupak donošenja odluka u EU-u, pri čemu posebnu pažnju treba posvetiti regijama sa zakonodavnim ovlastima i njihovim zakonom propisanim nadležnostima. OR u tom kontekstu pozdravlja najavu Europske komisije da će u izradu politika EU-a uključiti skupštine građana i druge prakse participativne demokracije, naglašavajući, međutim, ulogu demokratski izabranih predstavnika i predstavnica koji odgovaraju svojim biračima te se obvezuje da će aktivno sudjelovati u tim procesima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | namjerava predložiti konkretne mjere kako bi se u postizanju općeg cilja kohezije EU-a vodilo računa o teritorijalnoj dimenziji europskih politika, uzimajući u obzir i prijedloge Konferencije o budućnosti Europe i posebne potrebe pograničnih i rubnih regija; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nalaže svojem predsjedniku da Godišnje izvješće EU-a o stanju regija i gradova i ovu rezoluciju proslijedi predsjednicama Europskog parlamenta i Europske komisije, predsjedniku Europskog vijeća i čelnicima i čelnicama 27 država članica EU-a te potiče lokalne i regionalne izabrane predstavnike i predstavnice u Europi da izvješće distribuiraju među građanima i lokalnim medijima. |
| --- | --- |

35.

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://cor.europa.eu/hr/our-work/Pages/State-of-Regions-and-Cities-2022.aspx?origin=spotlight

1

(2)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

2

---

MIŠLJENJA

Odbor regija

151. plenarno zasjedanje OR-a, 11.10.2022.–12.10.2022.

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/6

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret makroregionalnoj strategiji za Sredozemlje

(2022/C 498/02)

| Izvjestitelj: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP) |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP)

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

Doprinos makroregionalnih strategija teritorijalnoj koheziji, lokalnoj demokraciji i suradnji na vanjskim granicama

| 1. | smatra da makroregije imaju ključnu ulogu u jačanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije Europske unije i njezina bliskog susjedstva jer omogućuju bolje prevladavanje specifičnih i zajedničkih izazova u prekograničnim područjima kroz komunikaciju, suradnju i provedbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da taj pristup omogućuje veću usklađenost i komplementarnost između politika, mjera i programa financiranja koje provode razne razine vlasti na određenom zemljopisnom području. Na taj način makroregije, promičući višerazinsko upravljanje, pridonose povećanju učinkovitosti i učinku politika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na to da se makroregionalne strategije temelje na načelu višerazinskog pristupa i da regije EU-a i one izvan njega moraju imati ključnu ulogu u razvoju, izgradnji i definiranju zajedničkih ciljeva zajedno s državama članicama EU-a i drugim uključenim zemljama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da područje Sredozemlja obuhvaća više zemalja kandidatkinja, potencijalnih kandidatkinja i zemalja koje nisu članice EU-a te naglašava važnost makroregija u jačanju prekogranične suradnje EU-a. Ta je suradnja nužna za svladavanje zajedničkih izazova te za to da se zemlje koje nisu članice EU-a uključe u dublju i pojačanu suradnju s Unijom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da je Europski parlament 3. srpnja 2012. usvojio rezoluciju pod naslovom „Razvoj makroregionalnih strategija EU-a: trenutačne prakse i izgledi za budućnost, posebno u Sredozemlju” (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na izvješće ARLEM-a „Kohezijska strategija za Sredozemlje” (2014.) u kojem se iznose prva promišljanja o makroregionalnom okviru upravljanja za Sredozemlje, koji se temelji na načelima višerazinskog upravljanja i postupnoj strukturi promjenjive geometrije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | također podsjeća na to da je Vijeće Europske unije (2) navelo da je otvoreno za razmatranje zajedničkih inicijativa usmjerenih na uspostavu novih makroregionalnih strategija; |
| --- | --- |

7.

Sredozemna makroregija, ključni alat za rješavanje izazova na Sredozemlju

| 8. | ističe jedinstvene resurse Sredozemlja. S ukupno 46 000 km obale i 22 susjedne zemlje dom je za više od 500 milijuna ljudi, a od toga je trećina stanovništva koncentrirana u obalnim područjima. Oko 150 milijuna radnih mjesta neposredno je povezano sa Sredozemnim morem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava okolišnu važnost Sredozemnog mora, koje, iako obaseže samo 1 % svjetskih oceana, pridonosi 20 % svjetske morske proizvodnje (3). Također je jedno od najvećih područja morske i obalne bioraznolikosti, u kojem nalazimo 28 % endemskih vrsta, 7,5 % divljih životinjskih i biljnih vrsta i 18 % svjetske morske flore; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava potencijal sredozemnog bazena kao zaokruženog zemljopisnog područja čije stanovništvo dijeli zajedničku povijesnu i kulturnu baštinu, koja proizlazi iz duge tradicije suradnje i razmjene ideja, dobara i ljudi između svih triju obalnih strana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | svjestan je da se sredozemni bazen suočava s izazovima u upravljanju, socio-ekonomskim, humanitarnim, klimatskim, sigurnosnim i okolišnim izazovima koji iziskuju zajedničko djelovanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava, kao što je istaknuto u Prvom mediteranskom izvješću o procjeni o klimatskim i okolišnim promjenama na Sredozemlju koje je objavila mreža neovisnih stručnjaka MedECC, da nedavne antropogene promjene u okolišu utječu na sve mediteranske podregije te da glavni pokretači promjena uključuju klimu, rast stanovništva, onečišćenje, neodržive prakse korištenja zemljišta i mora te neautohtone vrste. U većini područja pogođeni su i prirodni ekosustavi i sredstva za život ljudi (4); |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da će globalno zatopljenje sadašnjim tempom na području Sredozemlja do 2040. dosegnuti 2,2 stupnja, i da se ta regija zagrijava 20 % brže od svjetskog prosjeka. Posljedice klimatskih promjena već su vrlo vidljive zbog sve češćih ekstremnih prirodnih pojava. Sredozemna društva su tako najviše pogođena klimatskim promjenama (50 % svjetskog stanovništva koje se suočava s nestašicom vode živi u ovom području, što utječe na sigurnost hrane; ugroženo je i 49 od 51 UNESCO-ovog mjesta kulturne baštine). Većina posljedica klimatskih promjena pojačana je drugim ekološkim izazovima, kao što su prekomjerna urbanizacija, poljoprivreda, ribarstvo i turizam, degradacija zemljišta, dezertifikacija i onečišćenje (zraka, tla, slatke i morska vode); |
| --- | --- |

13.

| 14. | kao što se naglašava u mišljenju „Ususret održivoj upotrebi prirodnih resursa u kontekstu sredozemnih otoka”, ističe vrlo veliku ugroženost sredozemnih otoka u kontekstu globalnog zatopljenja, koje već ima gospodarske (ribarstvo, turizam itd.) i društvene (emigracije itd.) posljedice te preporučuje osmišljavanje posebnog pristupa utjecaju klimatskih promjena na makroregionalnoj razini za tu vrstu teritorija, kojim bi se uzele u obzir posebne potrebe otočja i otoka i poticala tješnja suradnja između tih područja, država članica i Europske unije u svladavanju izazova povezanih s okolišem i promicanju održivog razvoja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da, unatoč očitim zajedničkim obilježjima, sredozemno područje karakteriziraju velike razlike u stupnju razvoja. Te razlike, uključujući slabosti u institucionalnim kapacitetima, infrastrukturnoj povezanosti i trgovinskim odnosima, utječu na stabilnost, blagostanje i sigurnost sredozemnih društava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 podsjetnik da su hitno potrebni koordiniran pristup i jačanje zajedničke otpornosti na epidemije, ekonomske šokove i klimatske promjene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da mediteranska makroregija može služiti i kao koordinacijski instrument za upravljanje migracijskim tokovima, što se posebno tiče regionalnih i lokalnih vlasti na vanjskim granicama EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da, s obzirom na napad Rusije na Ukrajinu, Sredozemlje ima ključnu ulogu u ublažavanju posljedica rata i prihvatu raseljenog stanovništva, dok istodobno nastavlja ulagati napore kako bi se osigurao napredak prema izgradnji mira diljem njegovih obalnih područja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | s obzirom na te izazove, naglašava da treba još bolje povezati sve tri strane Sredozemlja kako bi se ojačala kohezija, povećala važnost regije u Europi i svijetu, kao i njezin inovacijski potencijal, te doprinijelo dobrobiti ljudi i očuvanju okoliša; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prepoznaje da u tom procesu ključnu ulogu imaju lokalne i regionalne vlasti, koje su vrlo aktivne kroz inicijative i mreže kao što su Unija za Mediteran (UzM), ARLEM (Euro-mediteranska skupština lokalnih i regionalnih vlasti) i Savez za suradnju na Sredozemlju (MedCoopAlliance), kao i Intermediteransko povjerenstvo Konferencije rubnih primorskih regija (CPMR); |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da su svi izazovi s kojima se suočava mediteransko područje (klimatske promjene, erozija, dezertifikacija, onečišćenje plastikom, migracije, prekomjerni turizam itd.) koncentrirani na otočjima i otocima, koji su stoga idealna pilot-područja za provedbu integriranih politika održivog razvoja na Sredozemlju, te potiče Europsku komisiju da ubrza izradu strategije za otoke koja bi bila prilagođena morskim bazenima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | slaže se s Europskom komisijom da bi se ciljevi europskog zelenog plana trebali odražavati u bliskoj suradnji sa susjednim zemljama koje se suočavaju s istim klimatskim i okolišnim izazovima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da su lokalne i regionalne vlasti na svim trima obalnim stranama, koje imaju važnu ulogu u suočavanju s posljedicama klimatskih promjena, pozvale na izradu „mediteranskog zelenog plana” (5); |
| --- | --- |

23.

| 24. | prepoznaje ključnu ulogu koju lokalne vlasti imaju i moraju imati kao saveznici regija i zemalja u provedbi globalnih i regionalnih programa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | Također naglašava da je makroregionalna strategija kojom se promiče jačanje političkog dijaloga ključna za provedbu nove agende za Sredozemlje, kako je navedeno u komunikaciji Europske komisije iz veljače 2021. „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom” (6); |
| --- | --- |

25.

Ususret cjelovitoj strategiji za cijeli sredozemni bazen

| 26. | pozdravlja pozitivne rezultate i pojačanu suradnju koji su omogućeni angažmanom dionika na Sredozemlju, a posebno lokalnih i regionalnih vlasti; poziva te dionike, a posebno lokalne i regionalne vlasti, da tu suradnju dodatno pojačaju kako bi se pripremio teren za izradu makroregionalne strategije za Sredozemlje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | cijeni velik napredak postignut prema uključivanju u Sredozemlje putem makroregionalne strategije za jadransko-jonsku regiju i strategije za regiju zapadnog Sredozemlja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče Europsku komisiju da hitno razmotri napredak inicijative WestMED i da joj osigura resurse, čvrstu strukturu i dugoročnu strategiju konsolidacije, koja bi olakšala makroregionalnu integraciju u zapadnom Sredozemlju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da postojeće inicijative i programi suradnje, kao i ključni akteri u području višerazinskog upravljanja, moraju biti bolje usklađeni kako se ne bi smanjili njihovi napori i učinak. Stoga je nužno da sredozemna područja napokon dobiju operativni alat koji će im omogućiti razvoj i provedbu integrirane strategije, konkretnog akcijskog plana i zajedničkih projekata kao odgovor na zajedničke prioritete utvrđene u postojećim institucionalnim okvirima za suradnju kao što su UzM, ARLEM i inicijative poput MedCoopAlliance ili BLUEMED, među ostalima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da se makroregionalnom strategijom za Sredozemlje ti izazovi neće rješavati zamjenom postojećih strategija, nego dopunom njihovih mjera, čime se maksimalno povećava njihov učinak, pronalaženjem odgovora na zajedničke izazove, kao što su oni koji proizlaze iz borbe protiv klimatskih promjena i digitalne tranzicije, njihovim pretvaranjem u velike mogućnosti za održivi razvoj, čime se doprinosi pravednoj i uključivoj zelenoj tranziciji iskorištavanjem zajedničkih mogućnosti, pridavanjem posebne pozornosti ljudskoj dimenziji i mogućnostima za mlade, čime se oslobađa gospodarski potencijal regije u korist građana; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da je ključno oblikovati makroregionalnu strategiju na razini sredozemnog bazena i da ona mora obuhvaćati sva tri podbazena, zapadni, istočni i jadransko-jonski, kako bi se pružila smislena rješenja za zajedničke izazove. Ta strategija mora stoga od početka biti otvorena za sve i mora u konačnici imati za cilj obuhvaćanje cijelog sredozemnog bazena na svim trima obalnim stranama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na to da se u okviru makroregionalne strategije za Sredozemlje, kao i svake makroregionalne pomorske strategije, posebna pozornost posveti otočnim područjima u skladu s člankom 174. UFEU-a; poziva na to da se istinski uzmu u obzir posebne značajke i ranjivosti tih područja uspostavom snažnijeg partnerstva s konkretnim i koordiniranim djelovanjem između tih područja, država članica i Europske unije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da bi se ta regionalna integracija trebala odvijati postupno, na temelju dobrovoljnog pristupa sredozemnih nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, s obzirom na izazove koje predstavljaju određene nestabilne sigurnosne, političke i diplomatske situacije; |
| --- | --- |

33.

Ključna načela višerazinskog upravljanja na Sredozemlju

| 34. | predlaže da upravljanje budućom makroregionalnom strategijom za Sredozemlje u potpunosti odražava načelo višerazinskog upravljanja, uključujući europske, nacionalne, regionalne i lokalne vlasti, kao i njihova pripadajuća udruženja i euroregije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da se makroregionalna strategija za Sredozemlje, kako bi bila uspješna, mora temeljiti na čvrstoj i reprezentativnoj shemi upravljanja koja bi se sastojala od sljedećeg: i. opće skupštine na političkoj razini koja uključuje europska, nacionalna i regionalna tijela, ii. izvršnog odbora koji se sastoji od po jednog člana (regionalnog ili nacionalnog) za nacionalnu koordinaciju svake zemlje zastupljene u strategiji i promiče uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti, promatrača iz mreža regionalnih i lokalnih vlasti, njihovih udruga i Euroregija u proces odlučivanja te iii. tematske akcijske skupine za razvoj i provedbu konkretnih projekata suradnje kojima će se mobilizirati socioekonomski javni i privatni akteri, akademska zajednica i civilno društvo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | predlaže da se, na temelju dobre prakse WestMED-a, uspostavi godišnje rotirajuće supredsjedništvo, koje će u duetu voditi zemlje iz EU-a i partnerskih zemalja i koje će surađivati uz blisku potporu predstavničkih organizacija regionalnih i lokalnih vlasti. Predsjedništvo bi trebalo svoj rad obavljati vodeći računa o prošlim, sadašnjim i budućim predsjedavajućim zemljama i održavati ravnotežu između EU-a i partnerskih zemalja zastupljenih u toj strategiji, dok bi se potpora predstavničkih organizacija regionalnih i lokalnih vlasti također rotirala na istoj osnovi. Takva je dinamika nužna kako bi se osiguralo uzimanje u obzir i povezanost različitih tijela koja upravljaju makroregionalnom strategijom i pružale strateške smjernice za aktivnosti makroregije u okviru godišnjih programa rada. Koordinaciju i potporu strategiji trebalo bi osigurati tehničko tajništvo (Tajništvo Mediteranske makroregionalne strategije); |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaže da predstavnici važnih međunarodnih i euromediteranskih institucija, tijela i inicijativa kao što su UzM, ARLEM i MedCoopAlliance, kao i predstavnici EUSAIR-a i WestMED-a, budu uključeni u provedbu strategije kako bi se osigurala njezina usklađenost s postojećim inicijativama; Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS-ovi) također pružaju korisne mogućnosti, kao što su „laboratoriji” za višerazinsko upravljanje za potporu ciljevima nove agende za Sredozemlje; |
| --- | --- |

37.

Makroregionalna strategija usmjerena na prioritetne izazove

| 38. | smatra da bi makroregionalna strategija za Sredozemlje morala biti usmjerena na ograničen broj zajedničkih izazova, koji će se s vremenom postupno prevladavati; ističe da su zelena i digitalna transformacija ključni izazovi s kojima bi trebalo postupati prioritetno; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na to da se najprije prepoznaju ključni izazovi, a to su klimatske promjene, digitalna transformacija, okolišna i humanitarna kriza, kao i potrebna zelena tranzicija; Sljedeći prioriteti hitno zahtijevaju koordinirano djelovanje na razini Sredozemlja: budućnost otočja i otoka, obalnih i urbanih područja, onečišćenje mora (osobito mikroplastikom i otpadnim vodama), očuvanje biološke raznolikosti, agroekologija, kružno gospodarstvo, upravljanje prirodnim rizicima i njihovo sprečavanje te smanjenje emisija stakleničkih plinova i prilagodba klimatskim promjenama, kao i odgovor na humanitarnu krizu u okviru kojeg će se jamčiti temeljna prava i slobode; |
| --- | --- |

39.

| 40. | predlaže da Europska komisija kratkoročno podupre, putem programa Interreg Euro-MED ili nekog drugog relevantnog postojećeg programa (zbog činjenice da se za makroregionalne strategije primjenjuje trojno načelo da nema novog zakonodavstva, novog financiranja i novih institucija), pokretanje pilot-projekta za nultu stopu onečišćenja mora u Sredozemlju u 2024., čime bi se tematski doprinijelo i misiji EU-a „Ocean” (7). Time bi se omogućila suradnja zemalja i područja koja žele razviti makroregionalnu strategiju za Sredozemlje, a radom na postizanju konkretnog cilja stavila bi se na probu ključna načela te strategije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | slijedeći novu agendu za Sredozemlje, napori bi se tada mogli proširiti na prevladavanje sljedećih izazova:






  (a) | promicanje uravnoteženog i održivog gospodarskog razvoja kroz zajedničke projekte usmjerene na jačanje istraživanja, inovacija, održivog korištenja prirodnih resursa i međusobno povezanog poduzetništva; |
| --- | --- | --- |

41.

(a)

promicanje uravnoteženog i održivog gospodarskog razvoja kroz zajedničke projekte usmjerene na jačanje istraživanja, inovacija, održivog korištenja prirodnih resursa i međusobno povezanog poduzetništva;

| (b) | integriranje plavoga gospodarstva; |
| --- | --- |

(b)

integriranje plavoga gospodarstva;

| (c) | promicanje ljudskog razvoja, uključujući područja kulture i nasljeđa, turizma, obrazovanja, zdravlja, zapošljavanja, razvoja mladih i socijalne uključenosti marginaliziranih skupina i pomoć izbjeglicama, kao i zadovoljavanje potreba koje proizlaze iz prisutnosti migracijskih tokova, naročito na vanjskim granicama EU-a; |
| --- | --- |

(c)

promicanje ljudskog razvoja, uključujući područja kulture i nasljeđa, turizma, obrazovanja, zdravlja, zapošljavanja, razvoja mladih i socijalne uključenosti marginaliziranih skupina i pomoć izbjeglicama, kao i zadovoljavanje potreba koje proizlaze iz prisutnosti migracijskih tokova, naročito na vanjskim granicama EU-a;

| (d) | jačanje povezivosti putem prometne i digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

(d)

jačanje povezivosti putem prometne i digitalne infrastrukture;

| (e) | jačanje prehrambene i energetske autonomije na Sredozemlju s obzirom na posljedice klimatskih promjena i rata u Ukrajini koji je izazvala Rusija; |
| --- | --- |

(e)

jačanje prehrambene i energetske autonomije na Sredozemlju s obzirom na posljedice klimatskih promjena i rata u Ukrajini koji je izazvala Rusija;

| (f) | jačanje alata i kapaciteta javnih i privatnih institucija kako bi se ublažili uzroci klimatskih promjena i gubitak biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

(f)

jačanje alata i kapaciteta javnih i privatnih institucija kako bi se ublažili uzroci klimatskih promjena i gubitak biološke raznolikosti;

Operativni akcijski plan koji se temelji na postojećem financiranju

| 42. | smatra da se mediteranska makroregionalna strategija nužno mora temeljiti na operativnom akcijskom planu kako bi se prioriteti pretvorili u konkretne mjere na razini Sredozemlja. Kako bi taj plan doista sadržavao teritorijalnu dimenziju (čime bi se doprinijelo ne samo ostvarivanju zajedničke vizije boljeg, kohezivnog i održivog razvoja u sredozemnom bazenu već i uključila civilna društva s triju obala Sredozemnog mora), u njegovoj izradi sudjelovat će lokalne i regionalne vlasti, koje su najbliže građanima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da se za potporu sredozemnim projektima mogu povući znatna financijska sredstva, uključujući 7 milijardi EUR koje je Europska komisija stavila na raspolaganje u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa. Programi europske teritorijalne suradnje aktivni na Sredozemlju (Next-MED, EUROMED, ADRION, MARITTIMO) također pružaju veliku priliku za podršku projektima koji mogu doprinijeti ciljevima makroregionalne strategije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da su mnogi programi koje izravno provodi Europska komisija, kao što su Obzor Europa, LIFE ili Erasmus +, otvoreni za sudjelovanje trećih zemalja te su stoga zanimljiv izvor dodatnog financiranja. Nadalje, programima kao što je Partnerstvo za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) ili bilateralnim instrumentima koje je Europska unija uspostavila u susjednim zemljama izravno se podupire suradnja na Sredozemlju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da su donatori kao što su Svjetska banka ili Europska investicijska banka te institucije kao što je Zaklada Anna Lindh također aktivni na Sredozemlju i mogu olakšati pokretanje zajedničkih projekata; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naposljetku, ističe da mnoge zemlje, regije i gradovi provode programe decentralizirane suradnje koji također mogu doprinijeti provedbi većih projekata suradnje na Sredozemlju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nadalje, naglašava da će provedba programa Europske teritorijalne suradnje za razdoblje 2021.–2027. biti popraćena razvojem mehanizama upravljanja za lakšu koordinaciju europskih financijskih sredstava dostupnih u tom području. Odbor smatra da to može dati konkretan doprinos stvaranju makroregionalne strategije za Sredozemlje; |
| --- | --- |

47.

Zaključci

| 48. | pozdravlja novi poticaj za sredozemnu suradnju dan na Svjetskom mediteranskom forumu pod francuskim predsjedanjem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sa zanimanjem iščekuje sljedeće predsjedanje Europskom unijom koje će 2023. biti u rukama sredozemne zemlje, konkretno Španjolske, s nadom da će se fokus vratiti na upravljanje Sredozemljem i na mogućnost obnovljenog makroregionalnog okvira za upravljanje i suradnju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | potiče Europsku komisiju i države članice EU-a da podrže razvoj makroregionalne strategije za Sredozemlje i drugih potrebnih novih makroregionalnih strategija; |
| --- | --- |

50.

| 51. | isto tako, poziva Europski parlament i Europski gospodarski i socijalni odbor da podrže poziv na makroregionalnu strategiju za cijelo Sredozemlje kako bi ta regija bila bolja, integriranija i povezanija; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Europsko vijeće da predloži Europskoj komisiji 2022. da razvije makroregionalnu strategiju za Sredozemlje s akcijskim planom koji će omogućiti Vijeću i Europskom parlamentu da odobre strategiju u drugoj polovici 2023. tijekom španjolskog predsjedanja. |
| --- | --- |

52.

Bruxelles, 11. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  P7_TA (2012) 0269

1

(2)  13424/20, Zaključci Vijeća o provedbi makroregionalnih strategija, 2. prosinca 2020.

2

(3)  Randone i dr., 2017., Reviving the Economy of the Mediterranean Sea: Actions for a Sustainable Future (Gospodarski oporavak Sredozemnog mora: mjere za održivu budućnost), inicijativa WWF-a za Sredozemlje.

3

Reviving the Economy of the Mediterranean Sea: Actions for a Sustainable Future

(4)  MedECC (2020.), Climate and Environmental Change in the Mediterranean Basin – Current Situation and Risks for the Future. First Mediterranean Assessment Report (Klimatske i okolišne promjene u mediteranskom bazenu – trenutačno stanje i rizici u budućnosti. Prvo mediteransko izvješće o procjeni) [Cramer, W., Guiot, J., Marini, K. (ur.)], Unija za Mediteran, Plan Bleu (Plavi plan), UNEP/MAP, Marseille.

4

Climate and Environmental Change in the Mediterranean Basin – Current Situation and Risks for the Future

First Mediterranean Assessment Report

(5)  Plenarna sjednica Euro-mediteranske skupštine regionalnih i lokalnih vlasti (ARLEM), 23. siječnja 2020.

5

(6)  JOIN (2021) 2 final. Vidjeti i Mišljenje Europskog odbora regija „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – novi program za Sredozemlje” (SL C 440, 29.10.2021., str. 19.).

6

(7)  Misija EU-a: obnova naših oceana i voda.

7

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/12

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Uloga gradova i regija EU-a u obnovi Ukrajine

(2022/C 498/03)

| Glavni izvjestitelj: | Dario Nardella (PES/IT), gradonačelnik Firence |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | zahtjev za savjetovanje češkog predsjedništva Vijeća
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija pomoći i obnove za Ukrajinu
  COM(2022) 233 final |

Glavni izvjestitelj:

Dario Nardella (PES/IT), gradonačelnik Firence

Referentni dokumenti:

zahtjev za savjetovanje češkog predsjedništva Vijeća

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija pomoći i obnove za Ukrajinu

COM(2022) 233 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR)

| 1. | ponovo osuđuje ničim izazvani rat koji Rusija vodi protiv Ukrajine i kojim se brutalno krše međunarodno pravo, demokratska načela i vladavina prava te neizazvanu i neopravdanu agresiju na ukrajinski narod i napad na suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine, za koje OR ponovno izražava nepokolebljivu podršku. OR se stoga pridružuje globalnoj osudi takozvanih referenduma održanih krajem rujna 2022. na ukrajinskim teritorijima pod ruskom okupacijom jer se njima krše gotovo svi mogući demokratski standardi; poziva države članice, institucije i zemlje partnere EU-a da nastave ujedinjeno pružati potporu Ukrajini, koja se bori i za našu slobodu i europske vrijednosti. Za tu su potporu, kao i za vršenje pritiska na ruskog agresora, ključne dosljedne sankcije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | duboko žali zbog toga što je ruska invazija prouzročila više od 10 000 uglavnom civilnih žrtava, daleko više ranjenih i milijune ljudi raseljenih po Ukrajini i trećim zemljama. Osuđuje to što su ruskim agresorima u okupiranoj Ukrajini na meti predstavnici lokalnih i regionalnih vlasti, novinari i borci za ljudska prava, koje kidnapiraju i pritvaraju; pridružuje se Kongresu lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe koji zahtijeva njihovo hitno i bezuvjetno oslobađanje. Ističe da je ruska invazija dovela do masovnog uništenja ukrajinske infrastrukture, zgrada, škola, bolnica, civilnih stambenih objekata i kulturne baštine. Šteta prema nekim procjenama iznosi više od 750 milijardi EUR, a očekuje se i strmoglavi pad BDP-a za 35 % (prema prognozama MMF-a). Također ističe da je ukrajinsko gospodarstvo izgubilo 30 % do 50 % proizvodnih kapaciteta, pri čemu su gubici koncentrirani u gospodarski ključnim regijama istočne i južne Ukrajine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je obnova Ukrajine nužnost i moralna dužnost Europe za koju će biti potrebna dodatna sredstva izvan postojećeg EU-ovog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), a mogla bi se priskrbiti aktiviranjem članka 122. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i novim izvanproračunskim financiranjem. S obzirom na izvanredne okolnosti rata u Ukrajini, OR podržava zamisao da se revizija VFO-a sredinom provedbenog razdoblja provede ranije, 2023. godine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je od 9 milijardi EUR makrofinancijske pomoći EU-a obećanih Ukrajini dosad dogovoreno samo 6 milijardi EUR, a procijenjene mjesečne potrebe su od 5 do 7 milijardi EUR. OR podsjeća da ratne okolnosti nameću stopu rezervacija od 70 % u okviru proračuna EU-a, za razliku od uobičajene stope od 9 %, te da proračun EU-a za razdoblje 2021. – 2027. više nema dovoljno prostora za financiranje zajmova. OR stoga naglašava potrebu za alternativnim načinima financiranja pomoći, među ostalim pružanjem dodatnih javnih jamstava država članica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da proces obnove mora slijediti pristup „odozdo prema gore”, uključivati lokalne i regionalne vlasti Ukrajine i EU-a i temeljiti se na reformi za decentralizaciju Ukrajine, u kojoj je još prije 24. veljače 2022. postignut značajan napredak. OR u tom kontekstu upućuje na preporuke iz studije „Izazovi i mogućnosti sudjelovanja lokalnih i regionalnih vlasti u obnovi Ukrajine” (1) objavljene u rujnu 2022.; smatra da je decentralizirani proces obnove također najbolji način da se ukrajinskim građanima i građankama pruži perspektiva ostanka u zemlji i tako ublaže daljnji migracijski tokovi. Istovremeno odbacuje umjetne prepreke useljavanju ukrajinskih građana i traži da se uskoro razmotri revizija Direktive Vijeća 2001/55/EZ (2) o privremenoj zaštiti kako bi se izbjeglicama pružilo jamstvo boravka dulje od tri godine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja odluku Europskog vijeća da Ukrajini dodijeli status zemlje kandidatkinje. Status zemlje kandidatkinje trebao bi ukrajinsku vladu potaknuti na poduzimanje novih napora u pogledu reformi, a obnova bi trebala poslužiti kao prilika za daljnje usklađivanje sa standardima i politikama EU-a. U tom kontekstu OR naglašava da sporazum o pridruživanju između Ukrajine i EU-a već obuhvaća otprilike 70 % pravne stečevine EU-a; očekuje da se Ukrajina nastavi boriti protiv korupcije, koja je u Mišljenju Komisije o zahtjevu Ukrajine za članstvo u Europskoj uniji utvrđena kao jedan od sedam sektora za hitne reforme (3), i koji će se ocijeniti do kraja 2022. Reformama bi se također trebala pružiti jamstva za transparentnu i pravednu raspodjelu sredstava za pomoć; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da bi OR mogao, među ostalim u okviru Zajedničkog savjetodavnog odbora, poduzeti mjere za pripremu usklađivanja s pravnom stečevinom EU-a u području kohezijske politike te podupiranje izgradnje kapaciteta i dobrog upravljanja kroz istorazinsko učenje i razmjenu najboljih praksi. |
| --- | --- |

7.

Opća načela za proces obnove Ukrajine

| 8. | pozdravlja Deklaraciju iz Lugana, u kojoj se nacrt plana za oporavak i razvoj, čiji je začetnik Ukrajina, prepoznaje kao sveobuhvatni okvir za usmjeravanje procesa oporavka, čime se omogućuje koordinirano sudjelovanje više dionika i partnerstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva međunarodnu zajednicu, pod vodstvom EU-a, da uspostavi učinkovitu platformu za koordinaciju između ukrajinske vlade i svih njezinih bilateralnih i multilateralnih partnera, organizacija i međunarodnih financijskih institucija i donatora za pripremu i provedbu plana za oporavak i razvoj Ukrajine te smatra da su za tu svrhu ključni planovi Europske komisije za uspostavu Platforme za obnovu Ukrajine putem koje će se koordinirati sva sredstva donirana za obnovu Ukrajine, pod uvjetom da ta platforma u potpunosti poštuje načelo partnerstva i uključuje Savez gradova i regija za obnovu Ukrajine kao punopravnog partnera u svim fazama planiranja i provedbe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | slaže se sa stajalištem da bi se, s obzirom na vremenski okvir, sigurnosni rizik i regionalnu izloženost ratu i posebnim kohezijskim izazovima, proces obnove Ukrajine trebao odvijati u više faza. (4) Prva faza, koja bi se vjerojatno odvijala još u vrijeme sukoba, trebala bi biti odgovor na hitne situacije, druga bi faza bila posvećena obnovi kritične infrastrukture i usluga, a treća bi utrla put dugoročnom održivom rastu; U svim tim trima fazama obnove važno je usredotočiti se na izgradnju kapaciteta općina kako bi se lokalnim vlastima u Ukrajini omogućilo da same koordiniraju obnovu svojeg teritorija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU i druge međunarodne donatore, uključujući pojedinačne države članice, da u prvoj fazi osiguraju hitno financiranje pomoći kako bi ukrajinskom stanovništvu pomogli da sigurno prebrodi zimu. U regijama koje su na liniji fronte ta bi sredstva trebalo usmjeriti na humanitarnu pomoć (hranu, gorivo, lijekove, sustave za pitku vodu i njezino pročišćavanje itd.), pružanje privremenog smještaja (šatore, montažne stambene objekte, sustave grijanja itd.), razminiravanje, logističku potporu za održavanje povezanosti tih regija i osiguravanje potrebnih prometnih sredstava poput autobusa, kola hitne pomoći, vatrogasnih vozila, kamiona, rovokopača itd. U relativno sigurnim regijama i regijama koje su prilično udaljene od borbe trebalo bi pružati tehničku podršku kako bi se pomoglo u pružanju usluga, pružanju utočišta interno raseljenim osobama i njihovoj integraciji, premještanju industrijskih kapaciteta i osiguravanju prometnih koridora za ulaznu humanitarnu pomoć i ukrajinski izvoz; |
| --- | --- |

11.

| 12. | u tom kontekstu pozdravlja činjenicu da se Europska komisija 16. rujna obvezala da će u prvoj fazi osigurati 150 milijuna EUR za pomoć interno raseljenim osobama u Ukrajini i 100 milijuna EUR za obnovu škola uništenih u ruskom bombardiranju, ali smatra da su ti iznosi uvelike nedostatni u odnosu na potrebe za brzim oporavkom u prvoj fazi, koje se procjenjuju na 17 milijardi EUR, od čega 3,4 milijarde EUR već u 2022.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi druga faza procesa obnove trebala biti usmjerena na ponovnu uspostavu kritične infrastrukture i usluga (npr. centralnog grijanja, električne energije, vode i kanalizacije, škola, bolnica i stambenih objekata za stanovništvo). Javni radovi omogućili bi zapošljavanje ljudi u jako razrušenim područjima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | predlaže da se u trećoj fazi obnove postave temelji za dugoročni održivi rast koji bi se temeljio na strategiji integriranog planiranja na teritorijalnoj razini i sustavnim pristupima za održiva, zelena, pametna i uključiva područja te načelu OECD-a „bolje ponovne izgradnje”. Ta bi faza trebala biti posebno usmjerena na postizanje cilja koji je postavila ukrajinska vlada, a to je smanjenje svih emisija stakleničkih plinova za 65 % do 2030. Sva ulaganja u energetski sektor trebala bi doprinijeti dekarbonizaciji i smanjenju ovisnosti Ukrajine o fosilnim gorivima s obzirom na to da je 30 % solarnog kapaciteta i 90 % vjetroelektrana ili uništeno ili se nalazi na područjima koja su okupirale ruske snage. Ulaganja bi također trebala biti usmjerena na ponovnu izgradnju sustava centralnog grijanja u mnogim ukrajinskim općinama, pri čemu stare sustave treba zamijeniti modernim sustavima koji se ne temelje na izgaranju fosilnih goriva. U toj bi fazi ključno bilo obnoviti i stambeni fond, škole i bolnice kako bi se ukrajinske izbjeglice i raseljene osobe privuklo da se vrate u svoja predratna mjesta stanovanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče Europsku uniju, države članice i međunarodne financijske institucije da umjesto zajmova osiguraju bespovratna sredstva jer Ukrajina u kratkom roku vjerojatno neće moći servisirati i otplaćivati dodatne dugove. Zajmovima bi se povećao rizik od dužničke krize u budućnosti s obzirom na to da je vanjski dug Ukrajine i prije rata iznosio približno 130 milijardi EUR, odnosno 80 % BDP-a. Ako institucije ne mogu osigurati bespovratna sredstva, trebale bi odobriti beskamatne zajmove ili zajmove s vrlo niskim kamatnim stopama, pogotovo za projekte usmjerene na pružanje pomoći općinama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi, s obzirom na pokrenuti proces pristupanja Ukrajine EU-u i kako bi se opravdala snažna koordinacijska uloga EU-a u strategiji obnove, Europska komisija trebala predložiti izdašan instrument za obnovu Ukrajine, koji bi mogao imati istu pravnu osnovu kao i Mehanizam EU-a za oporavak i otpornost i koji bi se počeo otplaćivati 2027. Tim bi se instrumentom EU-u trebalo omogućiti pretfinanciranje znatnog udjela (40 %) troškova obnove i oporavka u Ukrajini, koje su vlada Ukrajine, Europska komisija i Svjetska banka zajednički procijenile na 349 milijardi EUR za razdoblje od 24. veljače do 1. lipnja 2022., s posebno velikim posljedicama u sektorima stanovanja, prometa, trgovine i industrije te razaranjima koncentriranima u regijama gradova Černihiv, Doneck, Luhansk, Harkiv, Kijiv i Zaporižja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | u tom kontekstu pozdravlja činjenicu da je šest zemalja vjerovnica Ukrajine 20. srpnja izrazilo spremnost da servisiranje duga ugovorenog s Ukrajinom obustavi do kraja 2023. godine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče Europsku uniju i međunarodne financijske institucije da pripreme pravnu osnovu koja bi omogućila korištenje ruske imovine zamrznute u sklopu sankcija za obnovu Ukrajine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | insistira na tome da je brzina ključna za rješavanje humanitarne katastrofe u Ukrajini i stoga zahtijeva da uvjeti budu razumni, prilagođeni okolnostima i utemeljeni na mjerljivim i provjerljivim ishodima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da bi se proces obnove trebao temeljiti na rastućim socijalnim i ekološkim standardima i da bi te standarde trebalo uskladiti s pravnom stečevinom EU-a te stoga poziva ukrajinske vlasti da u potpunosti prilagode svoje radno zakonodavstvo standardima Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja načela iz Deklaracije iz Lugana, a to su demokratsko sudjelovanje (u okviru kojeg se zahtijeva da u procesu oporavka sudjeluje cijelo društvo, uključujući građane raseljene po Ukrajini i inozemstvu), lokalna samouprava i istinska decentralizacija. Prihvaća i podršku koja je u Deklaraciji izražena višerazinskom angažmanu i naglasak na integritetu, transparentnosti i odgovornosti kao ključnim načelima uspješne provedbe nacionalnog plana za oporavak i razvoj; |
| --- | --- |

21.

Uloga regija i gradova

| 22. | pozdravlja koncept predsjednika Zelenskog za obnovu i dugoročni razvoj Ukrajine koji se temelji na povezivanju gradova i regija Ukrajine i EU-a, kao i poziv predsjednika Europskog vijeća OR-u da podrži plan obnove Ukrajine koji se temelji na praktičnom i realističnom pristupu te suradnji između lokalnih i regionalnih vlasti Ukrajine i EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | skreće pozornost na Savez gradova i regija za obnovu Ukrajine, osnovan 30. lipnja 2022. kao sredstvo za utvrđivanje lokalnih i regionalnih potreba u Ukrajini, koordiniranje napora s gradovima i regijama Europske unije koji su spremni upotrijebiti sredstva za potporu djelotvornoj i održivoj obnovi Ukrajine, olakšavanje suradnje njezinih glavnih partnera s institucijama EU-a i u okviru Platforme za obnovu Ukrajine, kao i između lokalnih i regionalnih vlasti i udruga EU-a i Ukrajine te za predstavljanje projekata obnove ukrajinskih lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obvezuje se da će putem Saveza olakšavati pružanje stručnog znanja posredstvom povezivanja i istorazinskog programa razmjene radi izgradnje kapaciteta, promicanja dobrog upravljanja i pružanja tehničke pomoći ukrajinskim gradovima i regijama kako bi se ukrajinskim gradovima i regijama omogućila provedba procesa obnove, koji bi obuhvatio ne samo održivu ponovnu izgradnju infrastrukture, već i socijalnu dimenziju, obrazovanje, demokraciju i upravljanje. OR naglašava da, iako bilateralni istorazinski programi s gradovima i regijama, uključujući povezivanje, mogu biti vrlo prikladni u okviru određenih nastojanja za izgradnju kapaciteta i ponovnu izgradnju na lokalnoj razini, širi programi ulaganja mogli bi uključivati veću skupinu gradova i regija, kao i dionike koji posjeduju znanje, među ostalim radi pripreme za usklađivanje s obrascima upravljanja regionalnom politikom EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče Europsku uniju da prizna ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti zajedno sa svim udrugama lokalnih vlasti Ukrajine i EU-a koje su dio Europskog saveza gradova i regija za obnovu Ukrajine (5) i očekuje pružanje namjenske potpore za jačanje kapaciteta ukrajinskih lokalnih vlasti i njihovih udruga, što bi se moglo koordinirati putem buduće Platforme za obnovu Ukrajine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da su reforme koje Ukrajina provodi u području decentralizacije i regionalnog razvoja znatno doprinijele učvršćivanju lokalne demokracije, jačanju samouprave i općoj otpornosti lokalnih zajednica te zemlje. Te su reforme provedene uz znatnu potporu lokalnih i i regionalnih vlasti Europske unije i njihovih udruženja, među ostalim putem programa „U-LEAD with Europe”, i uz ciljanu potporu OR-a u okviru njegove Operativne skupine za Ukrajinu i putem aktivnosti istorazinske suradnje. Uspjeh tih decentralizacijskih reformi približio je Ukrajinu Europskoj uniji i njezinim vrijednostima slobode, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava činjenicu da su regije EU-a koje graniče s Ukrajinom pokazale dosad nezabilježenu solidarnost udomljavanjem velikog broja Ukrajinaca koji bježe od rata te je i njima stoga potrebna koordinirana i sustavna potpora Europske unije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | predlaže razvoj ojačanog programa U-LEAD, koji će postati ključni multilateralni instrument podrške lokalnim zajednicama i koji promiče decentralizaciju Ukrajine. Taj program U-LEAD 2.0 bi se oslanjao na posebnu proračunsku liniju za podržavanje nastavka decentralizacije u Ukrajini i izgradnju kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti kako bi se što prije primijenila stečevina EU-a u području kohezijske politike. To bi bio program za istorazinske razmjene i program zajedničkih investicijskih projekata koji bi omogućavao blisku suradnju lokalnih i regionalnih vlasti EU-a i Ukrajine u razradi i provedbi obnove koju podržava EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na veliko istorazinsko iskustvo koje su članovi i članice OR-a stekli u Ukrajini, ali i šire, te ustraje na ulozi koju bi OR i njegovi partneri u Savezu, kao središte EU-a za istorazinsku suradnju na lokalnoj i regionalnoj razini, mogli preuzeti u mobilizaciji gradova i regija EU-a za potporu obnovi Ukrajine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je od vrhunske važnosti dalje osnaživati lokalnu samoupravu kako bi zajedno sa središnjom vladom Ukrajine, EU-om i drugim međunarodnim partnerima preuzela vodeću ulogu u oporavku i obnovi. Ponovo poziva na to da naglasak i dalje bude na dobrom lokalnom i regionalnom upravljanju, što uključuje transparentnost, borbu protiv korupcije, zaštitu slobode lokalnih medija i promicanje e-uprave; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na uspostavu mehanizma za jednostavni angažman, na uklanjanje birokratskih prepreka, na izdvajanje dostatnih sredstava kojima bi se institucijama EU-a, europskim općinama, regijama, euroregijama, europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju i udruženjima omogućilo da svojim ukrajinskim kolegama pomognu u obnovi, kao i na zauzimanje uključivog pristupa kojim bi se okupile općine i regije kako bi se očuvala usklađenost sa svime što je dosad provedeno u cilju održivog teritorijalnog razvoja Ukrajine (i u Ukrajini i u EU-u); |
| --- | --- |

31.

| 32. | skreće pozornost na važnu ulogu Strategije EU-a za dunavsku regiju u pružanju pomoći Ukrajini pri obnovi; ta strategija, u koju je uključena i sama Ukrajina, osigurava integrirani okvir za suradnju s regionalnim i lokalnim vlastima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | u tom kontekstu pozdravlja inicijativu Eurocitiesa da 19. kolovoza s nadležnim ukrajinskim vlastima potpiše „Memorandum o razumijevanju za potporu održivoj obnovi ukrajinskih gradova” (6), kojim se dopunjuje suradnja poduzeta u okviru Saveza; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja predanost Europske komisije da omogući fleksibilnost kako bi nastavila s programima prekogranične suradnje u europskom susjedstvu i programima Interreg za transnacionalnu suradnju, a posebno da u potpunosti sufinancira prekogranične programe s Ukrajinom i Moldovom kojima se provode projekti suradnje koje je prekinula ruska vojna agresija na Ukrajinu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva da se postojeći programi Interreg u kojima sudjeluju ukrajinske regije uključe u proces obnove; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na uspostavu učinkovitog sustava višerazinskog upravljanja koji se temelji na načelima OECD-a o javnim ulaganjima na svim razinama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | očekuje da će ukrajinskim lokalnim i regionalnim vlastima biti odobren pristup programima EU-a kao što su Obzor Europa i EU4Culture; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća da Savez poziva institucijske financijske partnere poput EIB-a (i to posebno u okviru akcijskog plana EIB-a/OR-a), EBRD-a, OECD-a i Razvojne banke Vijeća Europe da pripreme projekte na lokalnoj i regionalnoj razini uz potporu lokalnog i regionalnog stručnog znanja EU-a; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da su gradonačelnici i regionalni čelnici Ukrajine od ključne važnosti za otpornost nacije i pohvaljuje njihovu hrabrost u borbi za naše vrijednosti, koja nadahnjuje sve Europljane i pridonosi snažnom zamahu za lokalnu demokraciju i osnaživanje na lokalnoj razini koji moraju biti ključni element obnove Ukrajine. |
| --- | --- |

39.

Bruxelles, 11. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Pages/default.aspx?from=01/01/2022&to=01/01/2023

1

(2)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

2

(3)  Mišljenje Komisije o zahtjevu Ukrajine za članstvo u Europskoj uniji, 17. lipnja 2022., COM(2022) 407.

3

(4)  Vidjeti Plan za obnovu Ukrajine (Blueprint for the Reconstruction of Ukraine): https://cepr.org/publications/books-and-reports/blueprint-reconstruction-ukraine

4

Blueprint for the Reconstruction of Ukraine

(5)  https://cor.europa.eu/hr/engage/Pages/European-Alliance-of-Cities-and-Regions-for-the-reconstruction-of-Ukraine.aspx

5

(6)  https://www.president.gov.ua/en/news/u-prisutnosti-prezidenta-pidpisano-memorandum-z-eurosities-s-77165

6

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/17

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Novi okvir za gradsku mobilnost

(2022/C 498/04)

| Izvjestiteljica: | Linda Gaasch (LU/Zeleni), članica Općinskog vijeća Grada Luxembourga |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Novi okvir EU-a za gradsku mobilnost
  COM(2021) 811 final
  SWD(2021) 470 final |

Izvjestiteljica:

Linda Gaasch (LU/Zeleni), članica Općinskog vijeća Grada Luxembourga

Referentni dokumenti:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Novi okvir EU-a za gradsku mobilnost

COM(2021) 811 final

SWD(2021) 470 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR)

| 1. | pozdravlja objavljivanje novog okvira za gradsku mobilnost s obzirom na potrebu za hitnim mjerama za promicanje dekarbonizacije i promjenu načina prijevoza u urbanim područjima, koja su i dalje odgovorna za 23 % svih emisija ugljika iz prometa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava potrebu za učinkovitim pristupom višerazinskog upravljanja koji se temelji na aktivnoj supsidijarnosti radi ostvarivanja ciljeva strategije EU-a za pametnu i održivu mobilnost; poziva EU da u tu svrhu pojača izravan dijalog s lokalnim i regionalnim vlastima te da pojača mogućnosti financiranja dostupne u okviru proračuna EU-a kao dio pristupa aktivne supsidijarnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na to da je gospodarski rast gradskih središta izravno povezan s fluidnom mobilnošću, a ona pak ovisi o solidnoj mreži javnog prijevoza; ističe da, uz učinak na okoliš, troškovi zagušenja na razini EU-a godišnje iznose 270 milijardi EUR. (1) podsjeća na kroničnu potfinanciranost infrastrukture javnog prijevoza tijekom posljednjih desetljeća i naglašava potrebu za povećanjem sredstava EU-a kako bi se ubrzala tranzicija u području mobilnosti i pružila potpora lokalnim i regionalnim vlastima u ulaganjima potrebnima za postizanje ciljeva održivosti EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potvrđuje svoju potporu jačem fokusu na planove održive gradske mobilnosti i cilju postizanja usklađenijeg pristupa u cijelom EU-u; ističe okolišne i društvene koristi aktivne mobilnosti, primjerice u vidu pješačenja i vožnje biciklom, posebno u području javnog zdravlja, te poziva na ambiciozan pristup u predstojećim ažuriranim smjernicama za planove održive gradske mobilnosti; poziva na integrirani pristup dodjeli prostora i prostornom planiranju na temelju najboljih praksi u tom području i na sveobuhvatan pristup sigurnosti u urbanim područjima; osobito ističe da je za veću odgovornost za promjene u dodjeli prostora i poboljšanje javnog prijevoza u gradskim područjima važno aktivno sudjelovanje građana, a posebno žena i osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da političke odluke u području mobilnosti utječu na spolove na različite načine jer se žene tradicionalno koriste javnim prijevozom više nego muškarci, dok se muškarci više oslanjaju na automobil; poziva lokalne i regionalne vlasti da procijene učinak budućih prijedloga politika na različite spolove prije nego što iznesu svoje prijedloge; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je potreban okvir potpore za napore lokalnih i regionalnih vlasti u pogledu internalizacije vanjskih troškova i provedbe načela „onečišćivač plaća”, kao i veća fleksibilnost u vezi s proračunskim postupcima. U tom je kontekstu važno razmotriti situaciju u zemljama istočne Europe, posebno u slabije razvijenim regijama. One obično imaju veći broj vozila koja više onečišćuju (automobili, autobusi). Bilo bi važno regulirati prodaju vozila koja više onečišćuju (Euro 1–Euro 4) na razini EU-a jer ta vozila prelaze sa zapadnoeuropskog na istočnoeuropsko tržište. U tom bi pogledu također bilo važno da siromašnije regije i zemlje osmisle programe potpore kako bi im se pomoglo da dostignu uvjete kao u zapadnoj Europi. Poziva na to da se u vezi s povećanjem cijena benzina, koje je rezultat geopolitičkog konteksta, zauzme pristup koji bi bio u skladu s ciljevima Unije u pogledu dekarbonizacije prometa; u tom pogledu ističe potencijal korištenja javnih subvencija za potporu uslugama zelenog javnog prijevoza i poticanje promjene načina prijevoza u gradskim područjima, kao i za borbu protiv isključenosti u području mobilnosti u prigradskim i udaljenim ruralnim područjima; |
| --- | --- |

6.

Središnja uloga aktivne mobilnosti

| 7. | ističe da pješačenje ne predstavlja nikakve troškove za pješake te da je zdravo i održivo; isto tako ističe da je vožnja biciklom ugljično neutralna i cjenovno pristupačna prijevozna opcija koja se lako može kombinirati s drugim vrstama prijevoza; stoga potiče Komisiju da promiče mjere za podizanje svijesti o prednostima aktivne mobilnosti u odnosu na upotrebu osobnih vozila, pri čemu poseban naglasak treba staviti na ulogu aktivne mobilnosti u sprečavanju bolesti povezanih s nedovoljnim kretanjem, kao što su kardiovaskularne bolesti, pretilost i dijabetes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u tom pogledu izražava žaljenje zbog toga što, unatoč tim prednostima, načini prijevoza koji najviše onečišćuju u gradovima, tj. pojedinačna benzinska i dizelska vozila, zauzimaju najveći dio javnog prostora namijenjenog mobilnosti; hitno poziva Europsku komisiju da novim financiranjem potakne lokalne vlasti da u taj prostor vrate aktivniju mobilnost, primjerice u vidu pješačenja i vožnje biciklom, te solidan i dobro ustrojen javni prijevoz; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da su pješačenje i vožnja biciklom korisni za mikrogospodarstvo četvrti ili zajednice jer pješaci i biciklisti obično koriste usluge poduzeća koja se nalaze u blizini njihova boravišta; također ističe da su takvi oblici putovanja korisni za ljudsko zdravlje, posebno u slučaju određenih bolesti poput kardiovaskularnih, te stoga dovode do značajnih ušteda za zajednicu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe ulogu koju mikromobilnost može imati kao fleksibilno i cjenovno pristupačno rješenje za početni i završni dio putovanja, kao i za druge relacije, ističe važnost uvjeta dobre dostupnosti aktivnim načinima prijevoza, uključujući sigurna parkirališta za bicikle na čvorištima javnog prijevoza (kao što su kolodvori) i rješenja koja se temelje na zajedničkoj mobilnosti zadnjeg kilometra; te poziva na poticanje uvođenja mikromobilnosti i u prigradskim i ruralnim područjima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost poticanja pojedinaca na kupnju bicikala, uključujući e-bicikle, za dekarbonizaciju i smanjenje zagušenja; ponavlja da je potrebno poticati postupno ukidanje mjera privatnog sektora, kao što su naknade za službeni automobil, te ih zamijeniti održivijim alternativama za mobilnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži od Komisije da ubrza svoj rad na europskoj biciklističkoj strategiji, o čemu se prvi put raspravljalo na neformalnom sastanku Vijeća ministara prometa 2015., kako bi se predvidjeli europski okvir i smjernice za biciklističke politike; |
| --- | --- |

12.

| 13. | preporučuje promicanje aktivne mobilnosti smanjenjem prostorne nejednakosti i poboljšanjem infrastrukture i sigurnosti ulica; nadalje preporučuje povećanje broja parkirališnih mjesta za bicikle (i na odredištu i na početku putovanja), javnih postaja s crpkama, alatima i instalacijom za punjenje, kao i objekata za popravak bicikala; ističe da su troškovi izgradnje i održavanja kvalitetnih biciklističkih staza mnogo niži od troškova izgradnje novih cesta i/ili proširenja postojećih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da sustavi kao što su naknade za zagušenje i zone s iznimno niskim ili nultim emisijama pomažu u smanjenju motoriziranog individualnog prijevoza u gradovima, smanjuju onečišćenje zraka dušikovim oksidima i česticama, poboljšavaju lokalno javno zdravlje, te također mogu pružiti ključne prihode za razvoj i poboljšanje javnog prijevoza te infrastrukture i usluga aktivne mobilnosti; smanjenjem individualnog motoriziranog prijevoza također potiču osjećaj suodgovornosti građana za njihovu neposrednu okolinu i stvaraju prostor za društvene interakcije i smanjenje izolacije, istodobno promičući fizičku aktivnost i sport; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žali zbog toga što u prijedlogu Komisije o mreži TEN-T trenutačno nisu predviđeni objekti za dijeljenje/skladištenje bicikala niti izravni pristupni putovi prema multimodalnim čvorištima u gradskim čvorovima mreže TEN-T; |
| --- | --- |

15.

| 16. | predlaže „sigurnu strategiju aktivne mobilnosti” na razini EU-a kako bi se potaknuo koordinirani europski odgovor na izazov da se pješačenje i vožnja biciklom učine što sigurnijima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na uvođenje još jedne emisijske norme Euro za automobile, kombije, kamione i autobuse (Euro 7/VII) kako bi se smanjile emisije toksičnih onečišćujućih tvari (tj. dušikova oksida, amonijaka, ugljikovog monoksida i čestica PM 10–2,5) te kako bi se izbjegli deseci tisuća preuranjenih smrtnih slučajeva svake godine; duboko žali zbog odluke Europske komisije da ponovno odgodi prijedloge za emisijsku normu Euro 7/VII u svojem programu rada za 2022., što dovodi u pitanje njezin cilj nulte stope onečišćenja i njezinu predanost europskom zelenom planu, i ugrožava sposobnost industrije da planira tehničke promjene; |
| --- | --- |

17.

Pristupačna mobilnost za sve

| 18. | poziva na sustav javnog prijevoza dostupan svim građanima, zahvaljujući planskoj uključenosti, posebno uzimajući u obzir osobe s invaliditetom; ističe koristi uključivanja korisnika već u ranoj fazi planiranja infrastrukture i usluga prijevoza; potvrđuje važnost pristupačnosti utvrđenu u okviru Europske strategije za osobe s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. i Europskog akta o pristupačnosti; ističe važnost projekata kao što je Nagrada za pristupačnost grada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na sveobuhvatniji pristup kako bi se osigurala pristupačnost tijekom cijelog putovanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da je za socijalnu, gospodarsku i teritorijalnu koheziju od presudne važnosti riješiti problem siromaštva u području mobilnosti; stoga poziva na multimodalni i integrirani pristup u cilju borbe protiv isključenosti u pogledu mobilnosti i osiguravanja jednakog pristupa gradskim središtima; u tom pogledu pozdravlja obvezu Komisije utvrđenu u novom okviru za gradsku mobilnost da riješi problem „nejednakosti u pristupu mreži javnog prijevoza, uključujući poboljšanje pristupa željezničkim postajama”; poziva i na pružanje dodatne potpore manjim gradovima, prigradskim područjima i ovisnim ruralnim i planinskim područjima kako bi se osigurala povezanost tih područja i jednak pristup prelasku na održivu mobilnost za njihove građane; |
| --- | --- |

20.

Jačanje javnog prijevoza kao okosnice gradske mobilnosti

| 21. | pozdravlja namjeru Komisije da „surađuje s nacionalnim i lokalnim upravama i svim dionicima kako bi se osiguralo da [javni prijevoz] i dalje bude okosnica gradske mobilnosti”; ističe potrebu za koordinacijom svih dostupnih alata i resursa u tu svrhu, uključujući važnu ulogu obveze pružanja javne usluge u osiguravanju povezanosti s urbanim središtima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe hitnu potrebu za ukupnim povećanjem kapaciteta javnog prijevoza, kako u pogledu geografske pokrivenosti tako i u pogledu povećane učestalosti, kako bi se odgovorilo na očekivano povećanje broja putnika; podsjeća na kronični manjak ulaganja tijekom posljednjih desetljeća i investicijski jaz s kojim se suočavaju prijevoznici u javnom prijevozu, kako je istaknuo Europski revizorski sud; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da se javni prijevoz mora upotpuniti alternativnim ponudama i multimodalnim konceptima; u tom pogledu poziva na fleksibilna rješenja za početni i završni dio putovanja koja bi se temeljila na potražnji; također naglašava važnost promicanja aktivne mobilnosti, posebno bicikliranja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da je potrebno osigurati i proširiti održivu infrastrukturu javnog prijevoza, uključujući odgovarajuće sustave za punjenje električnih autobusa koji omogućuju međugradska putovanja u teškim klimatskim i terenskim uvjetima te povećavaju komercijalnu brzinu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na jačanje multimodalnih čvorišta kako bi se omogućilo neometano prelaženje na različite načine prijevoza, uključujući poboljšanje dostupnosti aktivne mobilnosti i osiguravanje sigurnih parkirališta za bicikle, u svrhu osiguravanja bržeg i učinkovitijeg prijevoza ljudi i robe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava važnost prigradskih veza, uključujući prekogranične veze, s obzirom na to da putovanje na posao ne prestaje na granicama gradova i mora se olakšati i unutar ruralnih područja i izvan nacionalnih granica u pograničnim regijama, primjerice osiguravanjem infrastrukture za sustav „parkiraj i vozi se” povezane s prometnom mrežom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da su potrebne mjere kojima bi se potaknulo uvođenje usluga javnog prijevoza na zahtjev, posebno u perifernim i najudaljenijim ruralnim područjima, te poziva Komisiju da pruža potporu za ispitivanje takvih rješenja i predloži sustav financiranja i subvencija za tu vrstu usluge; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na to da se najudaljenije regije, zbog svojeg terena i male površine, suočavaju sa znatnim prometnim zagušenjima u većim gradovima, osobito u obalnom pojasu. Unatoč tome, u njima se razvijaju projekti za povećanje održivosti i čistoće prometa koji mogu poslužiti kao primjer dobre prakse za druge regije EU-a i za zemlje u njihovom susjedstvu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe važnost multimodalnog izdavanja karata kako bi održive vrste prijevoza bile što pristupačnije i učinkovitije za korisnike, uz sveobuhvatnu zaštitu prava putnika u vezi s kašnjenjima i drugim nedostacima usluge; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da istraži mogućnost podupiranja zajedničke javne nabave za javne prijevoznike ili lokalne i regionalne vlasti koji žele udružiti snage u tom području kako bi se postigli održiviji i standardiziraniji postupci kupnje; poziva na obnovljeni mehanizam financiranja EU-a za potporu javnoj nabavi čistih autobusa i naglašava potrebu da se osigura da su proračunska pravila EU-a u skladu sa stvarnim stanjem pri kupnji željezničkih vozila; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe potrebu za podupiranjem prekvalifikacije i usavršavanja javnih prijevoznika i lokalnih i regionalnih vlasti u kontekstu sve veće digitalizacije usluga i sustava javnog prijevoza; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe važnost razvoja i modernizacije željezničke infrastrukture i razvoja programâ potpore u tom pogledu, posebno u područjima u kojima postoje dokazi o znatnom pogoršanju; |
| --- | --- |

32.

Vizija nulte stope

| 33. | ističe ključnu važnost ambicioznijeg pristupa osiguravanju zaštite ranjivih sudionika u cestovnom prometu kako bi se potaknuo daljnji prelazak na aktivne načine prijevoza; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da će obnovljeni pristup dodjeli cestovnog prostora u urbanim područjima imati najznačajniji učinak na sigurnost ranjivih sudionika u cestovnom prometu, a istodobno će potaknuti promjenu ponašanja i smanjiti onečišćenje zraka i onečišćenje bukom, kao i zagušenje; pozdravlja namjeru Europske komisije da o tome pruži smjernice u vezi s provedbom Direktive 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe značajan učinak uvođenja općeg smanjenja brzine radi poboljšanja sigurnosti na cestama u gradskim područjima, kako je Komisija Europskih zajednica prvi put formulirala u svojoj Komunikaciji „Ograničenja brzine u Zajednici” (3); ponavlja da je Europski parlament pozvao Europsku komisiju da izda preporuku državama članicama (4) za ograničenje brzine od 30 km/h u relevantnim ulicama u urbanim područjima i naglašava pozitivan učinak koji je ta promjena politike imala na razne gradove jer je dovela do smanjenja broja žrtava na cesti i pozitivno utjecala na zdravlje u gradovima općenito, što je podržano i na Trećoj globalnoj ministarskoj konferenciji o sigurnosti na cestama, a nakon toga i u Općoj skupštini Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe pozitivan učinak dana bez vozila na gradove jer građanima pružaju priliku za istraživanje alternativnih načina prijevoza i pomažu im da ponovno iskoriste pravo korištenja javnih prostora; poziva Europsku komisiju da iznese prijedlog o pozivanju gradova u EU-u da odrede najmanje jedan usklađeni dan godišnje i proglase ga danom bez vozila; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da je ulice potrebno osmisliti tako da budu prilagođene niskim brzinama i da postoji bolja vidljivost najranjivijih korisnika javnog prostora; ističe učinkovitost smirivanja prometa putem infrastrukture i poticajnih mjera; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da te preporuke uzme u obzir u svojim predstojećim smjernicama o kvalitetnoj infrastrukturi za ranjive sudionike u cestovnom prometu. |
| --- | --- |

38.

Gradska mobilnost otporna na buduće promjene

| 39. | iako nova tehnološka rješenja imaju važnu ulogu u tome da gradovi postanu prihvatljiviji za život, naglašava da bi okosnicu u nastojanju da se postigne prijevoz tereta i putnika bez emisija trebala činiti postojeća tehnološka rješenja kao što su električni (teretni) bicikli, električni autobusi (trolejbusi), tramvaji i vlakovi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava važnost ubrzavanja napretka prema integriranom izdavanju karata za sve vrste javnog prijevoza; poziva Komisiju da predvidi razvoj standardizirane aplikacije EU-a, sa zajedničkim pravilima, za lakši pristup u gradovima diljem EU-a i promicanje korištenja javnog prijevoza, što bi pozitivno utjecalo i na željeznički turizam i na putovanje na posao; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva na blisku i ranu suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima u vezi s uvođenjem europske lisnice za digitalni identitet koju bi mogli koristiti prijevoznici i putnici, kao što je istaknuto u novom okviru za gradsku mobilnost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća da je zajednička mobilnost rješenje za smanjenje prometa u gradovima i problema povezanih sa zagušenjem te da bi trebalo poticati njezin razvoj; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da je prikupljanje podataka važno sredstvo za planiranje prometne infrastrukture te bi stoga svi prikupljeni podaci trebali biti dostupni svim relevantnim akterima; iako je važno olakšati jednostavna rješenja, uključujući mobilne aplikacije „sve u jednom”, potrebno je osigurati i zaštitu podataka; potrebno je osigurati i zaštitu podataka; potrebno je uvesti zajedničku i koordiniranu metodologiju za prikupljanje podataka na raznim područjima kako bi se olakšala razmjena dobrih praksi i usporedba pouzdanih pokazatelja mobilnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava potrebu da se pri osmišljavanju politika održive mobilnosti na odgovarajući način uzme u obzir rodna dimenzija, vodeći računa o posebnim potrebama žena i njihovoj većoj izloženosti siromaštvu u području mobilnosti, kao i o ranjivosti drugih skupina; |
| --- | --- |

44.

Planovi održive gradske mobilnosti kao ključni alat za dekarbonizaciju gradske mobilnosti

| 45. | potvrđuje potporu OR-a većem fokusu na planove održive gradske mobilnosti u kontekstu okvira za gradsku mobilnost i kao obvezni zahtjev za više od 400 gradskih čvorišta definiranih u predloženoj reviziji Uredbe o mreži TEN-T. Međutim, gradovi/općine koji su već razvili planove koji ispunjavaju zahtjeve za planove održive gradske mobilnosti trebali bi se moći koristiti svojim planovima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | također podržava preporuku da gradovi usvoje planove održive gradske mobilnosti; međutim, ističe da je potrebno izraditi planove održive gradske mobilnosti koji se mogu primijeniti i na područja s različitim vrstama općina koja funkcioniraju kao velegradska područja ili urbane aglomeracije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja namjeru Komisije da od država članica zatraži provedbu dugoročnih programa potpore planovima održive gradske mobilnosti kako bi se pomoglo u izgradnji kapaciteta i provedbi tih planova u skladu sa smjernicama EU-a o planovima održive gradske mobilnosti te u tom kontekstu poziva na obveznu blisku suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima; poziva Komisiju da jača blisku suradnju između predviđenih voditelja nacionalnih programa održive gradske mobilnosti i predstavnika lokalnih i regionalnih vlasti na terenu te da prati tu suradnju u praksi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava da je za rješavanje pitanja tranzicije u pogledu mobilnosti u urbanim područjima ključno da planovi održive gradske mobilnosti učinkovito obuhvate funkcionalna područja u cjelini; poziva Komisiju da razmotri načine poticanja poboljšane povezivosti i pristupa uslugama mobilnosti u predgrađima te prigradskim i okolnim ruralnim područjima; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja najavljeni pojednostavnjeni skup pokazatelja i alata za usporednu analizu koji bi trebali biti objavljeni do kraja 2022., kao i planirane mjere potpore u okviru Instrumenta za povezivanje Europe za potporu gradskim čvorovima mreže TEN-T u tom području. Međutim, važno je osigurati da razvoj i praćenje pokazatelja ne dovedu do prekomjernog radnog opterećenja za gradove/općine; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava potrebu za tim da se u koordinaciji s lokalnim i regionalnim vlastima usklađeno prikupljaju podaci u ključnim područjima (npr. kilometri biciklističkih staza, svakodnevni korisnici, nesreće, vrsta mreža), koji bi doprinijeli budućem odlučivanju i odabiru ulaganja u aktivnu mobilnost, među ostalim u kontekstu planova održive gradske mobilnosti; pritom bi administrativno opterećenje povezano s prikupljanjem, pružanjem i održavanjem podataka trebalo svesti na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe nove ciljeve okvira za gradsku mobilnost u pogledu uključivosti i pristupačnosti i pozdravlja uvođenje pokazatelja o cjenovnoj pristupačnosti javnog prijevoza u vezi s ažuriranim smjernicama plana održive gradske mobilnosti; time se može pridonijeti ublažavanju potencijalnih rizika koji proizlaze iz siromaštva u pogledu mobilnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | insistira na tome da bi Europska komisija, podupirući razvoj planova održive gradske mobilnosti i radi poštovanja načela supsidijarnosti, u svojem tekućem i budućem radu na pokazateljima za planove održive gradske mobilnosti trebala pojačati izravno savjetovanje s europskim gradovima i njihovim udrugama. OR napominje da je oko 50 gradova sudjelovalo u nedavnom pilot-projektu za razvoj pokazatelja održive gradske mobilnosti i istodobno ističe da su mnogi europski gradovi već razvili kvalitetne planove održive gradske mobilnosti s operativnim pokazateljima. OR bi u budućnosti mogao olakšati širi doseg i izravniji protok informacija između EU-a i lokalnih i regionalnih vlasti kako bi se osiguralo da pokazatelji koje predlaže Europska komisija ne stvore prekomjernu birokraciju ili nepotrebno opterete lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja usredotočenost novog okvira za gradsku mobilnost na gradski prijevoz tereta i predloženu integraciju gradske logistike u planove održive gradske mobilnosti, posebno s obzirom na znatno povećanje e-trgovine i promjene u obrascima distribucije tereta uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19; naglašava velik potencijal rješenja, tehnologija i vozila s nultom stopom emisija za gradsku logistiku; potiče upotrebu modernih teretnih bicikala i bicikala s prikolicom s obzirom na to da bi se otprilike polovina svih putovanja motornim vozilima za prijevoz robe unutar europskih gradova mogla preusmjeriti na bicikle; podsjeća da su taj cilj već utvrdili ministri prometa EU-a u svojoj „Deklaraciji o biciklizmu kao klimatski prihvatljivom načinu prijevoza” iz 2015.; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva na donošenje poticajnih mjera za podupiranje korištenja gradske željeznice za prijevoz tereta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja namjeru da se među svim stranama, uključujući lokalne vlasti, potiču dijalog i suradnja te podupire razmjena podataka o urbanoj logistici kao temelj za praćenje napretka i dugoročno planiranje; poziva na aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u pogledu predviđenih zahtjeva za izvješćivanje povezanih s pojednostavnjenim pokazateljima održive gradske mobilnosti; |
| --- | --- |

55.

Financiranje

| 56. | ističe da će opsežan prelazak na javne i aktivne načine prijevoza predviđen novim okvirom za gradsku mobilnost i strategijom za održivu i pametnu mobilnost biti moguć samo uz pojačanu i koordiniranu potporu javnih tijela na europskoj, nacionalnoj, lokalnoj i regionalnoj razini i prije svega uz ciljanije financiranje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da pruži detaljniji pregled izvora financiranja dostupnih za gradsku mobilnost i načina na koji lokalne i regionalne vlasti mogu pristupiti tim sredstvima; istodobno naglašava ključnu važnost dugoročnih strategija i dugoročnih proračuna za pružanje stabilnog okvira za planiranje gradske mobilnosti i ulaganja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | izražava zabrinutost zbog toga što su sredstva dostupna za gradsku mobilnost u okviru instrumenata EU-a u praksi prilično ograničena, teško dostupna ili neprikladna za lokalne i regionalne vlasti i/ili ovise o proizvoljnim čimbenicima kao što je povoljna suradnja između nacionalnih i podnacionalnih razina upravljanja; poziva na to da se u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira i u skladu s nacionalnim propisima koji imaju isti cilj povećaju iznosi za programe i alate dostupne za izravno financiranje lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | izražava zabrinutost zbog toga što bi određene aspekte pravila predviđenih u sustavu nacionalnih i regionalnih računa EU-a (ESA) moglo biti teško uskladiti u praksi sa znatnim infrastrukturnim ulaganjima lokalnih i regionalnih vlasti, posebno sa zahtjevom da se takvi rashodi evidentiraju u jednoj financijskoj godini, što stvara pretjerano visok deficit u odgovarajućim regionalnim računima; preporučuje da se potencijal dostupnih sredstava EU-a optimizira tako da se lokalnim i regionalnim vlastima omogući da postupno bilježe takve rashode u svojim računima tijekom životnog ciklusa infrastrukture; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe da mnoge lokalne i regionalne vlasti očekuju da će razina EU-a osigurati snažnije mjere za poticanje internalizacije vanjskih troškova u prometnom sektoru i sustavniju primjenu načela „onečišćivač plaća” i „korisnik plaća”; ističe potrebu za okvirom potpore koji bi popratio napore lokalnih i regionalnih vlasti u tom pogledu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ustraje u tome da bi se prihodi od poreza na CO2 trebali usmjeriti u željezničku ili biciklističku mrežu i druge održive infrastrukturne projekte potrebne za tranziciju prometnog sustava. Općenito, učinkovit i razuman porez na CO2 središnja je sastavnica klimatski prihvatljive politike mobilnosti; |
| --- | --- |

61.

Upravljanje i razmjena najboljih praksi

| 62. | naglašava potrebu za učinkovitim pristupom višerazinskog upravljanja koji se temelji na aktivnoj supsidijarnosti; pozdravlja namjeru Komisije da lokalne i regionalne vlasti intenzivnije uključi u reformiranu stručnu skupinu za gradsku mobilnost uz predstavnike država članica te poziva Komisiju da u taj rad uključi i OR; naglašava važnost jačanja zastupljenosti glavnih aktivnih aktera mobilnosti (pješaka i biciklista), kao i korisnika javnog prijevoza, u planiranju urbane mobilnosti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva na razmjenu najboljih praksi s naglaskom na odgovarajućoj infrastrukturi kojom se osiguravaju sigurni i udobni prostori za aktivnu mobilnost, primjerice u vidu pješačenja i vožnje biciklom; u tom pogledu ističe važnost odvojenih staza za pješake i bicikliste; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kad je riječ o sigurnosti na cestama, poziva na razmjenu dosadašnjih iskustava i najboljih praksi kako bi se osigurao pristup koji bi potaknuo promjenu ponašanja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja velik interes koji su gradovi EU-a izrazili u misiji EU-a za klimatski neutralne i pametne gradove, što odražava snažnu predanost mnogih gradova EU-a ostvarivanju tranzicije u području mobilnosti, ali i potrebu za dodatnom financijskom, tehničkom i strateškom potporom na razini EU-a; poziva Komisiju da zadrži taj zamah tako da omogući što aktivnije sudjelovanje svih gradova EU-a koji se žele pridružiti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | posebno insistira na tome da misija EU-a za klimatski neutralne i pametne gradove i program za 100 klimatski neutralnih gradova ne bi trebali povećati nejednakosti i razlike između najnaprednijih gradova i gradova koji zaostaju; poziva na to da se pažnja posebno posveti cilju misije u okviru kojeg se svi gradovi EU-a podržavaju u zelenoj tranziciji; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva institucije EU-a da budu primjer drugima i da usvoje programe slične programu „100 klimatski neutralnih gradova”; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva na razmjenu najboljih praksi diljem EU-a o cjenovnoj pristupačnosti javnog prijevoza; nadalje traži od Europske komisije da provede studiju o izvedivosti uvođenja sustava besplatnog javnog prijevoza diljem EU-a kako bi se potaknula promjena načina prijevoza. Ta bi studija trebala obuhvatiti i socijalne i financijske aspekte, uključujući trenutačnu ulogu prodaje karata u nadoknađivanju sve većih tekućih troškova koje snose lokalne i regionalne vlasti i javni prijevoznici. |
| --- | --- |

68.

Bruxelles, 11. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda, 06/2020: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=53246.

1

(2)  Direktiva 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture (SL L 319, 29.11.2008., str. 59.).

2

(3)  COM(86) 735 final.

3

(4)  Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2021. o Okviru politike EU-a za sigurnost na cestama za razdoblje 2021. – 2030.: preporuke za sljedeće korake u ostvarenju „vizije nula” (2021/2014(INI)) (SL C 132, 24.3.2022., str. 45.).

4

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/24

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Uloga OR-a u jačanju podnacionalne klimatske diplomacije uoči sastanaka COP27 i COP28

(2022/C 498/05)

| Izvjestitelj: | Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP), predsjednik Zapadnopomeranskog vojvodstva |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Olgierd GEBLEWICZ (PL/EPP), predsjednik Zapadnopomeranskog vojvodstva

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR)

| 1. | ističe da su podnacionalne vlasti važne za postizanje klimatskih ambicija s naglaskom na budućoj provedbi UN-ovih ciljeva održivog razvoja te za ispunjavanje odredbi Pariškog sporazuma radi postizanja cilja ograničavanja globalnog zagrijavanja na 1,5 oC; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava žaljenje zbog toga što uloga podnacionalnih vlasti nije prepoznata u zaključcima Vijeća od 21. veljače 2022. pod naslovom „Klimatska diplomacija EU-a: ubrzavanje provedbe ishodâ iz Glasgowa”, naglašavajući ključnu važnost klimatske diplomacije i komunikacije EU-a s trećim zemljama radi brže provedbe Klimatskog pakta iz Glasgowa sklopljenog na sastanku COP26; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče nacionalne vlade da u pregovore o odredbama o globalnim klimatskim ciljevima i u definiranje nacionalno utvrđenih doprinosa i nacionalnih planova prilagodbe istinski uključe svoje lokalne i regionalne vlasti jer su one te koje konkretno ispunjavaju njihove međunarodne obveze i obećanja; stoga smatra da nacionalno utvrđeni doprinosi koje lokalne i regionalne vlasti nisu podržale vjerojatno neće biti uspješno provedeni i da bi UNFCCC trebao sustavno provjeravati taj korak prije nego što ih prihvati; s tim u vezi od nacionalni vlada traži da u nacionalna pregovaračka izaslanstva na samit UNFCCC-a o klimi uključe i predstavnike regionalne i lokalne razine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da su gradovi i regije predvodnici u suočavanju s posljedicama klimatskih promjena, kao što su klimatski uzrokovane katastrofe, socijalni učinci kao što su energetsko siromaštvo i sve veći zdravstveni problemi povezani s vremenskim prilikama, okolišni problemi kao što je dramatični gubitak biološke raznolikosti, ekosustava i njihovih usluga te postojeće nejednakosti koje se produbljuju zbog klimatskih promjena; ističe da je podnacionalna klimatska diplomacija potrebna za postizanje nacionalnih klimatskih ciljeva jer lokalne i regionalne vlasti pripremaju i provode detaljne planove prilagodbe klimatskim promjenama i ublažavanja tih promjena u okviru kojih se na primjeren način uzimaju u obzir lokalni okolišni uvjeti, socioekonomski zahtjevi i energetska i klimatska pravda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da uspješne klimatske mjere koje provode gradovi i regije mogu biti ambicioznije od nacionalnih ciljeva bez narušavanja rasta i teritorijalne kohezije. To pokazuje snažan „demonstracijski učinak” i daje prednost nacionalnim i podnacionalnim političkim skupinama kojima je cilj usvajanje naprednijih klimatskih politika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je ključno podupirati klimatske mreže gradova i regija i jačati njihove aktivnosti podnacionalne klimatske diplomacije kako bi se izgradila kritična politička otpornost protiv nazadovanja na nacionalnoj razini i tako zaštitilo postizanje globalnih klimatskih ciljeva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prepoznaje da suradnja gradova i regija s relevantnim lokalnim i regionalnim dionicima, uključujući poduzeća, sveučilišta i istraživačke centre, organizacije civilnog društva i građane, doprinosi povećanju osviještenosti i prihvaćanju klimatskih mjera u javnosti na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini, kao i omogućavanju i promicanju dobrog života za sve unutar ograničenja planeta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da je klimatski program bio jedna od glavnih tema panela građana i građanki i plenarne sjednice Konferencije o budućnosti Europe, što je dovelo do 49 prijedloga nadopunjenih detaljnim mjerama. Građani EU-a pozivaju na ubrzanu zelenu tranziciju, potrebu za usmjeravanjem na obrazovanje, bolju komunikaciju i rješavanje pitanja socijalne pravde; (1) |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da klimatske promjene imaju posebnu rodnu dimenziju jer su žene na globalnoj razini više pogođene posljedicama klimatskih promjena; stoga je sudjelovanje žena lidera u pregovorima o klimi ključno za učinkovito djelovanje u području klime, a podnacionalna klimatska diplomacija može pomoći u premošćivanju tog jaza jer je razmjerno više žena aktivno u lokalnoj politici; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je u gradovima mnogo mladih koji su predvodnici u borbi protiv klimatskih promjena i koji osnivaju nove pokrete i inicijative, poput prosvjeda mladih protiv klimatskih promjena, čime se stvara nova vrsta pritiska na lokalne, regionalne i nacionalne vlasti. U suradnji s organizacijama mladih gradovi mladima pružaju odgovarajuće alate, platforme i prostor za izražavanje vlastitih mišljenja putem uličnih okupljanja ili sudjelovanja na sastancima lokalnih vijeća. Gradovi i regije tako aktivno stvaraju čelnike sutrašnjice, koji su spremni rješavati lokalne probleme i predstavljati svoju zajednicu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti posebno važno kad je posrijedi utvrđivanje mogućnosti i rizika planiranih klimatskih mjera za zapošljavanje, prihode i ekonomske aktivnosti prema spolu, dobnoj skupini, zanimanju i području poslovanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da su, s obzirom na blizinu građanima, gradovi i regije instrumenti za osnaživanje zajednice, samoodređenje i dobro upravljanje: podnacionalna diplomacija stvara izravnu vezu između građana i globalnih pitanja, čime se prevladavaju demokratski deficiti tradicionalnog multilateralnog oblikovanja politika u kojem građani ne sudjeluju u donesenim odlukama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da podnacionalna klimatska diplomacija može doprinijeti prevladavanju posebnih izazova s kojima se suočava diplomacija na državnoj razini, kao što su česte pat situacije i podjele između sjevera i juga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ukazuje na međunarodne saveze regija i općina za zaštitu klime, kao što je koalicija „Under2”, koji daju važan doprinos međunarodnoj politici zaštite klime na podnacionalnoj razini te bi stoga trebali biti jače uključeni u pregovore Ujedinjenih naroda; traži od Komisije da te saveze uključi u svoju klimatsku diplomaciju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe nekoliko razina na kojima podnacionalni akteri promiču međunarodni i europski plan za klimu:






  (a) | donošenje progresivnih klimatskih politika unutar svojih nadležnosti uz uključivanje lokalnih dionika i predstavnika raznih skupina radi poticanja provedbe; |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

donošenje progresivnih klimatskih politika unutar svojih nadležnosti uz uključivanje lokalnih dionika i predstavnika raznih skupina radi poticanja provedbe;

| (b) | uključivanje drugih podnacionalnih aktera u horizontalnu diplomaciju kako bi se posvetili ambicioznim klimatskim ciljevima, stvarajući tako šire i snažnije zajednice klimatski ambicioznih područja; |
| --- | --- |

(b)

uključivanje drugih podnacionalnih aktera u horizontalnu diplomaciju kako bi se posvetili ambicioznim klimatskim ciljevima, stvarajući tako šire i snažnije zajednice klimatski ambicioznih područja;

| (c) | posredstvom vertikalne diplomacije, utjecanje na nacionalnu politiku u području okoliša i klime te odlučno nastupanje u raspravama o klimi i pregovorima na razini država; ograničavanje moguće štete u slučaju nepovoljnih nacionalnih politika; |
| --- | --- |

(c)

posredstvom vertikalne diplomacije, utjecanje na nacionalnu politiku u području okoliša i klime te odlučno nastupanje u raspravama o klimi i pregovorima na razini država; ograničavanje moguće štete u slučaju nepovoljnih nacionalnih politika;

| (d) | promicanje rada UNFCCC-a na zaštiti klime na lokalnoj razini; zastupanje specifičnog pogleda u pregovaračkom procesu u okviru UNFCCC-a; |
| --- | --- |

(d)

promicanje rada UNFCCC-a na zaštiti klime na lokalnoj razini; zastupanje specifičnog pogleda u pregovaračkom procesu u okviru UNFCCC-a;

| (e) | omogućavanje sudjelovanja građana i dijalog velikog broja građana iz raznih skupina kako bi se pojačalo klimatsko djelovanje i predanost daljnjim klimatskim politikama te njihovo prihvaćanje; |
| --- | --- |

(e)

omogućavanje sudjelovanja građana i dijalog velikog broja građana iz raznih skupina kako bi se pojačalo klimatsko djelovanje i predanost daljnjim klimatskim politikama te njihovo prihvaćanje;

| (f) | suradnja s državama radi poboljšanja nacionalnog postupka mjerenja, izvješćivanja i provjere (MRV) jer lokalne i regionalne vlasti mogu pružiti detaljnije i točnije informacije; |
| --- | --- |

(f)

suradnja s državama radi poboljšanja nacionalnog postupka mjerenja, izvješćivanja i provjere (MRV) jer lokalne i regionalne vlasti mogu pružiti detaljnije i točnije informacije;

| (g) | osiguravanje izgradnje kapaciteta, institucionalne potpore ili tehničke pomoći trećim zemljama; |
| --- | --- |

(g)

osiguravanje izgradnje kapaciteta, institucionalne potpore ili tehničke pomoći trećim zemljama;

| 16. | utvrđuje glavne izazove buduće suradnje regionalnih i lokalnih vlasti u EU-u i trećim zemljama usmjerene na razvoj podnacionalne klimatske diplomacije:






  (a) | ovisnost o razini decentralizacije, političke autonomije i lokalne demokracije; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

ovisnost o razini decentralizacije, političke autonomije i lokalne demokracije;

| (b) | ograničeni pravni okvir s pravilima o suradnji između gradova i regija, kao i neuravnotežena i nedovoljna suradnja između gradova/regija i nacionalnih vlada; |
| --- | --- |

(b)

ograničeni pravni okvir s pravilima o suradnji između gradova i regija, kao i neuravnotežena i nedovoljna suradnja između gradova/regija i nacionalnih vlada;

| (c) | nedostatak financijskih sredstava i suradnje među gradovima/regijama i financijskim institucijama; |
| --- | --- |

(c)

nedostatak financijskih sredstava i suradnje među gradovima/regijama i financijskim institucijama;

| (d) | nedostatak tehničkog osoblja i potpore, izgradnje kapaciteta i poticanja osobito manjih i slabije razvijenih gradova i regija; |
| --- | --- |

(d)

nedostatak tehničkog osoblja i potpore, izgradnje kapaciteta i poticanja osobito manjih i slabije razvijenih gradova i regija;

| (e) | nedostatak podataka o inicijativama za suradnju, čime se sprečava pravilno praćenje podnacionalne klimatske diplomacije i procjena njezina punog učinka i važnosti; |
| --- | --- |

(e)

nedostatak podataka o inicijativama za suradnju, čime se sprečava pravilno praćenje podnacionalne klimatske diplomacije i procjena njezina punog učinka i važnosti;

| (f) | nepostojanje strukturiranog redovitog dijaloga s podnacionalnom razinom u pregovorima o klimi i tijekom sastanaka COP-a; |
| --- | --- |

(f)

nepostojanje strukturiranog redovitog dijaloga s podnacionalnom razinom u pregovorima o klimi i tijekom sastanaka COP-a;

| (g) | nedovoljna uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u pripremu nacionalno utvrđenih doprinosa; |
| --- | --- |

(g)

nedovoljna uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u pripremu nacionalno utvrđenih doprinosa;

| 17. | stoga poziva Europsku komisiju da se uoči sljedećih sastanaka Konferencije stranaka u Egiptu, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i nakon toga pozabavi nedostacima i ograničenjima te da potiče podnacionalnu klimatsku diplomaciju između gradova i regija EU-a i susjednih i partnerskih zemalja EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priznaje da je važno usredotočiti se na velike gradove s obzirom na njihovu gospodarsku moć i značajnu ulogu kako u uzrokovanju klimatske krize tako i u njezinu rješavanju, za što mogu biti ključni; međutim, priroda klimatskih promjena iziskuje odgovor koji je temeljito integriran na cijelom području te stoga poziva da se naglasak stavi i na male i srednje gradove, koji u ograničenoj mjeri sudjeluju u mrežama, diplomaciji gradova i imaju manje međunarodno priznanje; nadalje, postojeće međunarodne i lokalne ruralne mreže trebale bi se koristiti za olakšavanje razmjene znanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da su otočja i otoci u cijelom svijetu posebno osjetljivi na klimatske promjene i poziva da se unaprijedi razmjena znanja o klimi među otocima EU-a, kao i između tih otoka i ostatka svijeta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | spreman je djelovati kao glavna koordinacijska institucija za podnacionalnu klimatsku diplomaciju u EU-u i susjednim zemljama. OR je spreman preuzeti veću odgovornost na sastancima COP-a, imati koordinacijsku ulogu i zastupati stajališta regionalnih i lokalnih vlasti iz EU-a, u partnerstvu sa zemljama zapadnog Balkana i Turskom, kao i sa zemljama istočnog i južnog susjedstva EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obvezuje se da će prijedloge ARLEM-a i CORLEAP-a o klimatskim pitanjima predstaviti UNFCCC-u prilikom sudjelovanja u službenom izaslanstvu EU-a na sastancima Konferencije stranaka; poziva na uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u sve faze pripreme i pregovora povezanih sa sastancima Konferencije stranaka; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva europske institucije, međunarodne financijske institucije i sve međunarodne partnere, uključujući lokalne i regionalne vlasti u EU-u, koji će doprinositi obnovi i rekonstrukciji ukrajinskih gradova i mjesta te industrijskih i energetskih lokacija uništenih u ratu koji vodi Rusija, da ulaganja u obnovu usmjeravaju prema ostvarivanju glavnih aspekata Pariškog sporazuma i ciljeva zelenog plana EU-a kako bi se postigli nulta neto stopa emisija do 2050., autonomija zasnovana na energiji iz obnovljivih izvora, gospodarstvo bez emisija ugljika i održiva poljoprivreda te očuvanje i obnova ekosustava i bioraznolikosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja uspostavu posebnog programa u okviru UNFCCC-a – Poboljšanog programa rada u području rodne ravnopravnosti iz Lime (LWPG) i Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost (GAP) – čija je svrha riješiti problem nepostojanja rodno osviještene i rodno osjetljive provedbe klimatskih politika te osigurati da stajališta žena budu uključena u globalnu raspravu i međunarodne pregovore o klimatskim promjenama; posebno pozdravlja imenovanje nacionalnih kontaktnih točaka za rodna pitanja i pitanja klimatskih promjena (NGFPCC) za svaku stranku; spreman je surađivati s UNFCCC-om i drugim relevantnim partnerima u tom području; |
| --- | --- |

23.

| 24. | svjestan je uloge gradova u fenomenu globalnih klimatskih migracija odnosno u osiguravanju radnih mjesta i utočišta za one koji bježe od nepovoljnih i neprijateljskih okolišnih uvjeta. Lokalne i regionalne vlasti trenutačno se suočavaju s dosad nezabilježenim gospodarskim i humanitarnim izazovima zbog utjecaja klimatskih promjena jer su primatelji klimatskih izbjeglica koji vrše pritisak na ionako ograničene resurse koje gradovi mogu osigurati. Istodobno, lokalne i regionalne vlasti, zajedno s lokalnim organizacijama i drugim dionicima, mogu pravodobno odgovoriti na pitanja kao što su društveni problemi i ekološke katastrofe uzrokovane priljevom ljudi u urbana područja; |
| --- | --- |

24.

Angažman OR-ovih tijela za vanjske odnose u globalnom klimatskom programu

| 25. | uviđa da suradnja između europskih lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih sugovornika u trećim zemljama ima važnu ulogu u promicanju podnacionalne klimatske diplomacije, i to izgradnjom saveza i poduzimanjem mjera za promicanje, širenje i financiranje postojećih i novih inicijativa kojima se podupiru razmjena znanja i najboljih praksi među europskim, nacionalnim, regionalnim i lokalnim mrežama, kao i suradnja među gradovima; to, primjerice, obuhvaća istorazinske ocjene i aktivnosti uzajamnog učenja, posjete lokacijama, zeleno bratimljenje, mentorstvo i istorazinsko podučavanje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da sva tijela i platforme OR-a za vanjske odnose (ARLEM, CORLEAP, radne skupine/zajednički savjetodavni odbori, uzajamna suradnja i forum „Gradovi i regije za međunarodna partnerstva”) aktivno sudjeluju u ostvarivanju globalnih klimatskih ciljeva na koje su se obvezali u svojim akcijskim planovima i radnim programima; |
| --- | --- |

26.

| 27. | cijeni znatan i nedovoljno istražen potencijal podnacionalne klimatske diplomacije za jačanje priznavanja uloge gradova i regija u okviru UNFCCC-a; u tom pogledu napominje da je sudjelovanje članova ARLEM-a i partnera na globalnom jugu dovelo do ponovnog uvođenja pojma „višerazinske suradnje” u tekstu Klimatskog pakta iz Glasgowa na sastanku COP26; |
| --- | --- |

27.

ARLEM

| 28. | uviđa da je djelovanje u području klime ključno za rad ARLEM-a na UN-ovu Programu održivog razvoja do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja, što je potaknulo daljnju suradnju među lokalnim i regionalnim vlastima na Sredozemlju, tj. podnacionalnu diplomaciju, u svladavanju zajedničkih izazova koji klimatske promjene predstavljaju za sve teritorije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pohvaljuje aktivno sudjelovanje ARLEM-a na povezanim ministarskim konferencijama Unije za Mediteran, kao što su ministarski sastanci Unije za Mediteran o plavom gospodarstvu, energiji te okolišu i klimatskim promjenama, na kojima predstavnici ARLEM-a redovito ističu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u ublažavanju posljedica klimatskih promjena i prilagodbi njima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | iako pozdravlja dugotrajnu suradnju u području klimatske politike među mediteranskim gradovima, a posebno onima na obali, napominje da bi trebalo poticati veću geografsku suradnju s jedinicama lokalne i regionalne samouprave koje se ne nalaze na obali; |
| --- | --- |

30.

CORLEAP

| 31. | napominje da je u prioritetima Istočnog partnerstva u vezi s klimatskim programom vidljiv naglasak stavljen na ubrzanje zelene tranzicije, uz istodobno usvajanje smjernica koje se promiču Pariškim sporazumom, Programom UN-a za ciljeve održivog razvoja i zelenim planom EU-a. Postoji istinski interes za zeleni plan, koji se često smatra dijelom širih nacionalnih napora za donošenje nacionalnih zelenih programa usklađenih s međunarodnim obvezama, posebno putem nacionalno utvrđenih doprinosa i ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da se sva područja djelovanja u okviru zelenog plana mogu pronaći u strategijama zemalja Istočnog partnerstva na nacionalnoj razini, pri čemu je glavni naglasak stavljen na energiju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava potrebu za pružanjem potpore, u vidu financiranja i tehničke pomoći, onim zemljama Istočnog partnerstva koje nastoje diversificirati izvore opskrbe energije da ne ovise o Rusiji i davati prednost čistoj energiji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ukazuje na snažnu predanost gradova i regija iz triju zemalja Istočnog partnerstva (Ukrajina, Moldavija i Gruzija) zelenom planu EU-a putem sporazumâ o partnerstvu te izričito pozdravlja odluku Europskog vijeća da se Ukrajini i Moldaviji dodijeli status zemalja kandidatkinja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje da je „istočna” grana Sporazuma gradonačelnika afirmirana mreža za djelovanje u području klime u zemljama Istočnog partnerstva, koja je prikupila 361 novog potpisnika iz redova lokalnih vlasti koji su voljni obvezati se na to da do 2030. smanje emisije za 30 % te da jačaju otpornost prilagodbom klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

35.

Sugovornici u zemljama proširenja

| 36. | ističe središnju ulogu zelenog programa i održive povezivosti u paketu za proširenje za 2021. i podržava provedbu gospodarskog i investicijskog plana (EIP) za zapadni Balkan koji može uvelike doprinijeti zelenoj tranziciji u regiji; (2) |
| --- | --- |

36.

| 37. | kad je riječ o Balkanu, prepoznaje potencijal balkanske mreže gradova B40 kao važnu prekretnicu u pogledu klimatske diplomacije gradova u toj regiji, pri čemu su održivi razvoj i klimatska politika među glavnim prioritetnim područjima. Ta mreža sada obuhvaća 24 grada i ima za cilj daljnje širenje u regiji; |
| --- | --- |

37.

Višerazinsko upravljanje

| 38. | poziva na uspostavu dobro osmišljenog okvira višerazinskog upravljanja kojim bi se utvrdila pravila europske, nacionalne i podnacionalne suradnje u području klimatske diplomacije unutar EU-a, uz mogućnost provedbe i u partnerskim zemljama. S obzirom na nedostatak potpore i uključivanja općina i manjih i slabije razvijenih regija, u okviru bi se tim nedovoljno zastupljenim lokalnim i regionalnim vlastima trebala posvetiti posebna pozornost i tako im osigurati pravedno i ravnopravno sudjelovanje u tom procesu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaže da se razmotri mogućnost određivanja ambasadora za klimu lokalnih i regionalnih vlasti u okviru OR-ovih tijela za vanjske odnose, uzimajući u obzir već postojeće OR-ove ambasadore Sporazuma gradonačelnika i ambasadore za klimatski pakt; među njima treba stvarati sinergije, čime bi im se omogućilo da interno koordiniraju svoj doprinos službenom izaslanstvu OR-a na sastancima COP-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na snažniju koordinaciju među gradovima i regijama kako bi se prije događanja COP UNFCCC-a i globalnog pregleda stanja 2030. objavile zajedničke izjave, u bliskoj suradnji s globalnim partnerima, uključujući LGMA, ICLEI, Regions4, koaliciju Under2 i Globalni sporazum gradonačelnika; potiče lokalne i regionalne vlasti iz država članica i partnerskih zemalja, posebno članica ARLEM-a i CORLEAP-a i zemalja zapadnog Balkana, da organiziraju multilateralne sastanke ambasadora lokalnih i regionalnih vlasti za klimu i predstavnika država članica; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe potencijalnu vezu između podnacionalne klimatske diplomacije i energetske politike EU-a, posebno važnost energetske sigurnosti u okviru globalne pravedne tranzicije na čistu energiju putem vanjske energetske politike i diplomacije, u suočavanju s energetskom krizom pogoršanom ruskom nezakonitom invazijom na Ukrajinu i egzistencijalnom prijetnjom klimatskih promjena; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU da pojača svoj angažman diljem svijeta putem posebnih partnerstava koja uključuju lokalne i regionalne vlasti u području energetske sigurnosti, prelaska na učinkovit energetski model temeljen na obnovljivim resursima i strateške dostatnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe ulogu gradova i regija kao globalnih inovacijskih središta u području klime jer oni razvijaju nove politike i postavljaju ciljeve smanjenja emisija, prilagodbe klimatskim promjenama i ublažavanja tih promjena koji su ambiciozniji od nacionalno utvrđenih doprinosa; ponovno poziva na uspostavu sustava regionalno i lokalno utvrđenih doprinosa kao nadopune nacionalno utvrđenim doprinosima kako bi se prepoznali, pratili i potaknuli napori podnacionalnih vlasti u smanjenju emisija CO2; |
| --- | --- |

43.

Inovacijski centar

| 44. | zalaže se za suradnju privatnog sektora, lokalnih i regionalnih vlasti i programa UN-a u pogledu inovativnih klimatskih ideja kako bi se pružila jedinstvena i prekogranična rješenja kojima se može unaprijediti globalni klimatski plan; povrh toga, pojedinačni gradovi i regije mogu provoditi inovativne politike koje se, ako budu uspješne, mogu proširiti ili replicirati drugdje; predlaže da pritom kao okosnica posluže inicijative kao što je Innovate4Cities u okviru inovacijskog stupa Globalnog sporazuma gradonačelnika; |
| --- | --- |

44.

| 45. | predstavlja lokalne i regionalne vlasti država članica i njihove partnerske međunarodne inicijative u europskim i globalnim raspravama o inovacijama u području klime; promiče primjere uspješne suradnje između EU-a i njegovih partnera u području inovativnih klimatskih rješenja; |
| --- | --- |

45.

Financijski aspekti

| 46. | naglašava da klimatska diplomacija i klimatske ambicije na lokalnoj i regionalnoj razini zahtijevaju odgovarajuće financiranje i ulaganja; ističe u tom pogledu važnost davanja pristupa podnacionalnim tijelima izravnom financiranju za djelovanje u području klime i provedbu mjera prilagodbe klimatskim primjenama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe potrebu za sinergijom između javnih i privatnih izvora financiranja na globalnoj, europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te poziva na veću financijsku potporu, uključujući izravno financiranje, za lokalne i regionalne vlasti EU-a i njihove vanjske suradnike, čime bi se intenzivirala klimatska diplomacija i provedba ciljeva Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva da financijska sredstva koja EU pruža za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje budu izričito usmjerena na regionalnu i lokalnu razinu. Posebno su dobrodošli usmjerenost misije EU-a na prilagodbu i naglasak na potpori 150 regija u pronalaženju načina prilagodbe. Međutim, taj bi se pristup mogao proširiti i replicirati u okviru vanjskog financiranja EU-a za borbu protiv klimatskih promjena i pomoći drugim regijama u Africi, Latinskoj Americi i Aziji; |
| --- | --- |

48.

| 49. | napominje da gradovi i regije na globalnoj razini imaju različit stupanj funkcioniranja „zelenih” tržišta ili ulaganja; podržava sudjelovanje u projektima i mrežama među srodnim akterima, čime se lokalnim i regionalnim vlastima omogućuje da uče od iskusnijih o pristupima koji se primjenjuju drugdje te da inspiriraju vlastite lokalne ili regionalne programe. U tom je pogledu potrebno pomoći lokalnim i regionalnim vlastima da pripreme vlastite strategije prilagodbe klimatskim promjenama kako bi se povećala zaštita i otpornost lokalnih zajednica i prirodnih staništa; |
| --- | --- |

49.

Istraživanje

| 50. | prepoznaje potrebu za strukturiranijim pristupom procjeni tekuće međunarodne podnacionalne klimatske diplomacije i potrebu za pojačanim prikupljanjem podataka kako bi se u potpunosti razumio njezin opseg, posebno u zemljama globalnog juga; poziva na poduzimanje koordinacijskih napora kako bi se pružio cjelovit pregled trenutačnog multilateralnog djelovanja u području klime na lokalnoj i regionalnoj razini, posebno od strane lokalnih i regionalnih vlasti EU-a i njihovih partnerskih inicijativa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva na osiguravanje alata i platforme za samoprocjenu i samoizvješćivanje lokalnih i regionalnih vlasti o djelovanju u području klime i međunarodnoj diplomaciji. |
| --- | --- |

51.

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Prijedlogom 3./mjerom 11. poziva se na jačanje vodstva EU-a i preuzimanje snažnije uloge i odgovornosti u promicanju ambicioznog djelovanja u području klime, pravedne tranzicije i potpore za rješavanje problema gubitaka i štete u međunarodnom okviru.

1

(2)  Mišljenje OR-a 109/2022 „Paket mjera za proširenje za 2021.”.

2

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/30

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret strukturnom uključivanju gradova i regija u sastanak COP27 UNFCCC-a

(2022/C 498/06)

| Izvjestiteljica: | Alison GILLILAND (IE/PES), članica Gradskog vijeća Dublina |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Mišljenje o perspektivama |

Izvjestiteljica:

Alison GILLILAND (IE/PES), članica Gradskog vijeća Dublina

Referentni dokument:

Mišljenje o perspektivama

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

Davanje hitnog i opsežnog odgovora na klimatsku krizu djelotvornim povezivanjem mjera prilagodbe i ublažavanja s pomoću višerazinskog djelovanja

| 1. | izuzetno je zabrinut zbog zaključaka Šestog izvješća o procjeni (AR6) Međunarodnog panela o klimatskim promjenama (IPCC), u kojem se ističe da su klimatske nepogode znatno naštetile ekosustavima diljem svijeta i dodatno potvrđuje da su mnoge posljedice klimatskih promjena već nepovratne; prima na znanje dokaze uvrštene u izvješće kojima se naglašava da su trenutačne mjere za prilagodbu klimatskim promjenama često neučinkovite zbog nedovoljnog financiranja i lošeg planiranja, što bi se moglo riješiti uključivijim upravljanjem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da su u izvješćima IPCC-a lokalne i regionalne vlasti prepoznate kao ključni akteri u pružanju rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje; ponavlja da su lokalne i regionalne vlasti odgovorne za provedbu 70 % mjera za ublažavanje klimatskih promjena i 90 % mjera za prilagodbu tim promjenama (1); naglašava da rješenja moraju pružati lokalne i regionalne vlasti ili da ih treba pružati u suradnji s njima kao izravan odgovor na prijetnje povezane s klimatskim promjenama koje utječu na sela, gradove i njihove šire regije vodeći računa o njihovim posebnim okolnostima u pogledu klime; ističe da se više od milijarde ljudi u naseljima na niskoj nadmorskoj visini suočava s opasnostima kao što su podizanje razine mora, erozija obala ili poplave pri velikim plimama, dok na svjetskoj razini 350 milijuna stanovnika gradova živi pod prijetnjom nestašice vode; |
| --- | --- |

2.

| 3. | u tom kontekstu podsjeća na sporazum sa sastanka COP26 o nastavku napora za ograničavanje porasta temperature na 1,5 oC iznad predindustrijske razine (2) i poziva na bržu provedbu mjera za zaštitu klime uz više financijske potpore i smjernica lokalnim i regionalnim vlastima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja svoj poziv Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) da zajedno s Konvencijom UN-a o biološkoj raznolikosti (UNCBD) i Programom Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) radi na dosljednom okviru za klimatsku neutralnost i otpornost, zaštitu biološke raznolikosti i održivi razvoj, izbjegavajući pritom preklapanje strategija; pozdravlja Deklaraciju iz Edinburgha o globalnom okviru za biološku raznolikost nakon 2020. (3), koja je primjer uključivog pristupa koji obuhvaća sve dijelove vlade; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno ukazuje na to da EU provedbom europskog zelenog plana treba preuzeti predvodničku ulogu u nastojanju da Europa postane prvi klimatski neutralan kontinent; naglašava da je važno da EU ulaže veće napore kako bi do 2050. doista postigao klimatsku neutralnost uz sustavnu provedbu načela „nenanošenja štete” i nastojanje da se izbjegne ovisnost o ugljiku i istjecanje ugljika; pozdravlja put utvrđen Europskim zakonom o klimi i paketom mjera „Spremni za 55 %” te ciljanim inicijativama kao što su misije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama i za klimatski neutralne i pametne gradove; ističe da je važno uzeti u obzir trenutačnu geopolitičku krizu i njezine gospodarske posljedice, ojačati potporu uz nastavak postizanja ciljeva na tom putu; naglašava da je prilikom provedbe klimatskih planova i pružanja dugotrajnih rješenja za energetsku neovisnost važno staviti naglasak na iskorjenjivanje energetskog siromaštva i otklanjanje društvenih posljedica prelaska na čistu energiju, naročito u regijama koje su u velikoj mjeri ovisne o fosilnim gorivima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se cilj globalne energetske sigurnosti ne smije smatrati alternativom Pariškom sporazumu i poziva stranke da ubrzaju prelazak na energetski sustav koji se u potpunosti zasniva na obnovljivoj energiji i da potiču energetsku samodostatnost; pozdravlja odgovor u vidu plana REPowerEU na poremećaje na globalnom energetskom tržištu uzrokovane ruskom nezakonitom invazijom na Ukrajinu kao jasan signal da se djelovanje u području klime može i mora ubrzati; naglašava da su lokalne i regionalne vlasti u najboljem položaju da podupru pravednu, uključivu i održivu tranziciju provedbom mjera za potporu najranjivijim skupinama pogođenima energetskim siromaštvom i siromaštvom u pogledu mobilnosti, i to izgradnjom partnerstava za mobilizaciju poslovnog sektora i civilnog društva te razvojem decentraliziranih inovativnih rješenja koja znatno povećavaju sigurnost opskrbe, a istodobno smanjuju emisije i gubitke u prijenosu; |
| --- | --- |

6.

Jačanje klimatskih ambicija EU-a na temelju istinskog višerazinskog upravljanja

| 7. | naglašava da se u Klimatskom paktu iz Glasgowa ističe „hitna potreba za višerazinskim i suradničkim djelovanjem” (4) te se formalno „prepoznaje važna uloga dionika koji nisu stranke konferencije, uključujući civilno društvo, autohtono stanovništvo, lokalne zajednice, mlade, djecu, lokalne i regionalne vlasti i druge dionike, u pružanju doprinosa ostvarenju ciljeva Pariškog sporazuma” (5); stoga ističe da uspjeh europskog zelenog plana i Pariškog sporazuma ovisi o djelotvornoj suradnji sa svim razinama upravljanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava spremnost na suradnju s institucijama EU-a na dosljednoj operativnoj strategiji koju treba osmisliti prije sastanka COP27; ističe otvorenost i želju za stvarnim i redovitim savjetovanjem i suradnjom kako u pripremnoj fazi tako i tijekom pregovora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Europsku komisiju da u suradnji s OR-om poveća vidljivost lokalnih i regionalnih vlasti na sastanku COP27 isticanjem podnacionalnih klimatskih mjera EU-a u programu paviljona EU-a i popratnim događanjima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prepoznaje važnost toga da se nacionalne vlade obvežu na ciljeve iz Pariza i Glasgowa, kao i ulogu koju one imaju u pružanju potpore lokalnim i regionalnim vlastima; poziva Vijeće Europske unije da u svojim zaključcima o pripremama za sastanak COP27 službeno prizna ključnu ulogu podnacionalnih vlasti u ubrzavanju pravedne klimatske tranzicije i njezinoj društvenoj usklađenosti s lokalnim i regionalnim potrebama; poziva češko predsjedništvo Vijeća EU-a da putem OR-a otvori dijalog s gradovima i regijama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja priznavanje uloge podnacionalnih vlasti u Rezoluciji Europskog parlamenta o sastanku COP26 i potiče Europski parlament da dodatno poboljša tu poruku u svojoj Rezoluciji o sastanku COP27; ističe važnost snažnog koordiniranog djelovanja izaslanstava Europskog parlamenta i OR-a na sastanku COP27 te poziva na zajedničku pripremu tih izaslanstava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Europsku komisiju, češko predsjedništvo i Europski parlament da snažno podupru organizaciju prvog ministarskog sastanka Konferencije stranaka UNFCCC-a o stanovanju i urbanom razvoju posvećenog gradovima i klimatskim promjenama te pozdravlja odluku Izvršnog odbora organizacije UN-Habitat (6); |
| --- | --- |

12.

Prijelaz s priznavanja uloge lokalnih i regionalnih vlasti na istinsku provedbu višerazinskog djelovanja

| 13. | priznaje da je Klimatski pakt iz Glasgowa, unatoč tome što nije odgovorio na hitnost i opseg nužnih mjera, uspio pokrenuti drugu fazu Pariškog sporazuma, čime su zaključene sve preostale stavke u Pariškom pravilniku (7); bez obzira na to, i dalje je vrlo zabrinut zbog toga što se na temelju trenutačno podnesenih nacionalno utvrđenih doprinosa svijet kreće prema porastu temperature od 2,5 oC; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja pozive iz završnog izvješća s Konferencije o budućnosti Europe da se ubrza provedba zelene tranzicije; i dalje je zabrinut zbog cjenovne pristupačnosti energije za građane i poduzeća, posebno u trenutačnoj krizi; naglašava potrebu zaštite najugroženijih skupina i regija od neželjenih negativnih učinaka energetske tranzicije i ponavlja nalaze izvješća Europske komisije o predviđanjima za 2022.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da su za opseg potrebnog djelovanja potrebne integrirane, višerazinske politike i međusektorska rješenja; stoga naglašava potrebu za formalnim priznavanjem uloge lokalnih i regionalnih vlasti u borbi protiv klimatskih promjena; naglašava da bi trebalo olakšati istinsko i sustavno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti, kako u fazi pripreme tako i tijekom pregovora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava ulogu OR-a kao institucionalnog predstavnika više od milijun lokalnih i regionalnih čelnika i čelnica te mreže mreža; ističe svoj jedinstveni položaj pokretača provedbe djelovanja u području klime na lokalnoj razini i svoju spremnost na suradnju i partnerstvo s europskim institucijama i strankama Pariškog sporazuma radi daljnje višerazinske suradnje ususret sastanku COP27 i šire; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava važnost koalicije Under2 kao prvog globalnog klimatskog sporazuma za podnacionalne vlasti, pokrenutog uoči sklapanja Pariškog sporazuma; ističe ažurirane i ambicioznije ciljeve koalicije Under2 utvrđene u memorandumu o razumijevanju za 2021., koji sadrže i obvezu poduzimanja mjera usmjerenih na to da se do 2050. ili ranije postigne cilj od 1,5 oC i nulte neto stope emisija; poziva članove i članice OR-a da potpišu taj sporazum, a dosadašnje potpisnike sporazuma koalicije Under2 da potpišu ambiciozniji memorandum o razumijevanju za 2021.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe ključnu ulogu koju Skupina lokalnih vlada i općinskih vlasti ima u povezivanju glasa lokalnih i regionalnih vlasti na globalnoj razini i u stalnom jačanju svjetske mreže podnacionalnih vlasti koje su voljne boriti se protiv klimatskih promjena; potiče sve stranke UNFCCC-a da surađuju s tom Skupinom i svim nedržavnim akterima kako bi konstruktivno doprinijele procesu koji prethodi sastanku COP27 te da uspostave snažniju suradnju s Prijateljima višerazinskog djelovanja UNFCCC-a; |
| --- | --- |

18.

Održavanje razine ambicioznosti u vezi s ublažavanjem klimatskih promjena i jačanje kapaciteta intenziviranjem istraživanja i inovacija

| 19. | podsjeća na to da se oko 10 000 lokalnih i regionalnih vlasti diljem Europe obvezalo na smanjenje emisija stakleničkih plinova i borbu protiv klimatskih promjena sudjelovanjem u inicijativama kao što je Sporazum gradonačelnika te razvojem strategija i djelovanja u području klime kao što su akcijski planovi za održivu energiju i klimu ili drugi lokalni akcijski planovi u području klime podržani regionalnim inicijativama; ističe da je 75 % od više od 11 000 potpisnika Globalnog sporazuma gradonačelnika postavilo ambicioznije ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova (8) od svojih nacionalnih vlada, a njih više od 50 % ubrzava stopu kojom nastoje smanjiti svoje emisije, čime stvaraju ključnu političku otpornost u odnosu na nazadovanje na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da angažman i mjere lokalnih i regionalnih vlasti nadopunjuju i podupiru napore poduzete u međunarodnim procesima i na nacionalnoj razini i da je djelovanje lokalnih i regionalnih vlasti nužno za postizanje nacionalnih i međunarodnih ciljeva; ponavlja potrebu za formalnim uključivanjem regionalno i lokalno utvrđenih doprinosa kako bi se dopunili nacionalno utvrđeni doprinosi te službeno priznalo, pratilo i potaknulo globalno smanjenje emisija stakleničkih plinova od strane podnacionalnih vlasti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | preporučuje da se u okvir za transparentnost Pariškog sporazuma uključi poseban odjel za podnacionalne vlasti s izvješćima o nacionalnom inventaru kako bi se povećala odgovornost, procjena učinka i transparentnost globalnog djelovanja u području klime; podržava usvajanje i korištenje zajedničkog okvira za izvješćivanje u okviru Globalnog sporazuma gradonačelnika kao korak prema usporedivosti (9) lokalnih i regionalnih napora; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da bi se u EU-u uloga i doprinosi lokalnih i regionalnih vlasti trebali formalizirati tako da ih se uključi u odredbe Uredbe o upravljanju energetskom unijom, a posebno tako da lokalno i regionalno utvrđeni doprinosi postanu sastavni dio nacionalnih energetskih i klimatskih planova; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da gradovi i regije već potiču inovacije, provode tehnička i financijska rješenja te oblikuju inovativne procese upravljanja; u tom pogledu pozdravlja pokretanje Globalnog inovacijskog centra UNFCCC-a na sastanku COP26, misija EU-a za prilagodbu i klimatski neutralne i pametne gradove te pokretanje, na svjetskoj razini, misije za inovacije u urbanoj tranziciji (10). Isto tako, pozdravlja suradnju i sinergiju među tim projektima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe potrebu za jačom suradnjom i integracijom na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini u području pristupa podacima kako bi se lokalnim i regionalnim vlastima omogućio potreban pristup donošenju politika temeljenih na podacima i znanosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava potrebu za poticanjem prekvalifikacije i usavršavanja radne snage, u skladu s potrebom za prilagodbom profesionalnih praksi rješavanju problema klimatskih promjena; |
| --- | --- |

25.

Poticanje djelotvornih i međusektorskih mjera prilagodbe i rješavanje problema gubitka i štete

| 26. | pozdravlja program rada iz Glasgowa i Šarm el-Šeika za globalni cilj o prilagodbi; ističe da problemi u vezi s prilagodbom mogu znatno varirati unutar pojedine zemlje ili regije i da su lokalne i regionalne vlasti najprikladniji dionici za definiranje ciljeva prilagodbe jer imaju znanje iz prve ruke i o potrebama u vezi s otpornošću i o rješenjima za pojedina područja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava hitnost suradnje stranaka konferencije s lokalnim i regionalnim vlastima kako bi se prilagodba dodatno integrirala u lokalno, nacionalno i regionalno planiranje; stoga traži formalno uključivanje doprinosa podnacionalnih vlada u vezi s prilagodbom kako bi se dopunili nacionalni akcijski planovi i nacionalno utvrđeni doprinosi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava važnost sprečavanja neprimjerenih prilagodbi i provedbe mjera prilagodbe kojima se dodatno produbljuju postojeće socijalne nejednakosti; ističe da učinci klimatskih promjena nerazmjerno utječu na marginalizirane i ranjive zajednice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na to da su lokalne i regionalne vlasti odgovorne za pružanje osnovnih usluga i hitnih odgovora i pomoći u svojim zajednicama s obzirom na posljedice klimatskih promjena kao što su katastrofe povezane s klimom, socijalne posljedice poput energetskog siromaštva i povećanja zdravstvenih problema uzrokovanih vremenskim uvjetima te postojeće nejednakosti koje se klimatskim promjenama dodatno pogoršavaju; naglašava potrebu za rješavanjem problema manjka kapaciteta zahvaljujući informiranom i lokalno odgovornom donošenju odluka uz pomoć pristupa znanstvenim dokazima, tehnologiji i lokalnom znanju kako bi se podržala široka primjena rješenja za prilagodbu; naglašava da su inovativna prirodna rješenja ključno sredstvo kojima se podupire prilagodba klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje; u skladu s Klimatskim paktom iz Glasgowa potiče stranke da zauzmu integrirani pristup rješavanju pitanja biološke raznolikosti u nacionalnim, regionalnim i lokalnim odlukama o politikama i planiranju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja uspostavu glasgovskog klimatskog dijaloga o gubitku i šteti te, u nedostatku financijskih tokova, ističe potrebu da lokalne i regionalne vlasti iz razvijenih zemalja i zemalja u razvoju utvrde i primjenjuju alternativna sredstva rješavanja problema gubitka i štete; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća na primjere financijskih obveza koje su Škotska i Valonija preuzele na sastanku COP26 (11) za rješavanje problema gubitka i štete; stoga naglašava ulogu i doprinos koji podnacionalna klimatska diplomacija i suradnja među lokalnim i regionalnim vlastima na globalnom sjeveru i globalnom jugu mogu dati na povećavanju ambicija na svim razinama prije sastanaka COP27 i COP28; |
| --- | --- |

31.

Osiguravanje odgovarajućeg pristupa financiranju borbe protiv klimatskih promjena i promicanje pravedne tranzicije suradnjom i angažmanom

| 32. | -naglašava važnost osiguravanja izravnog financiranja lokalnim i regionalnim vlastima kako bi one mogle poduzimati mjere u području klime, kao i potrebu da suradnje tih vlasti s privatnim sektorom i financijskim institucijama kako bi se potaknula održiva ulaganja; naglašava da bi trebalo uspostaviti izravnu vezu između pristupa financiranju i integriranog razvoja planova i mjera u suradnji s lokalnim i regionalnim razinama kako bi se olakšala troškovno učinkovita provedba; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava, u skladu s Pariškim sporazumom, prepoznavanje „važnosti integriranih, holističkih i uravnoteženih netržišnih pristupa (12) za omogućivanje dobrovoljne suradnje” kao ključnog instrumenta koji je „strankama na raspolaganju kao pomoć u koordiniranoj i učinkovitoj provedbi nacionalno utvrđenih doprinosa”; potiče stranke, dionike iz javnog i privatnog sektora i organizacije civilnog društva da aktivno sudjeluju u istraživanju, razvoju i provedbi netržišnih pristupa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja odluku sa sastanka COP26 o jačanju Partnerstva iz Marakeša za globalno djelovanje u području klime kao prostora za poticanje nedržavnih aktera da poduzmu hitne mjere u području klime; pozdravlja jačanje utrke prema nultoj stopi (engl. Race to Zero) i utrke prema otpornosti (engl. Race to Resilience) kao ključnih inicijativa za podupiranje i predstavljanje ambicioznog djelovanja u području klime odozdo prema gore, uz istodobno lakše izvješćivanje i iznošenje pregleda stanja obveza dionika koji nisu stranke konferencije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja Program rada iz Glasgowa za mjere osnaživanja u području klime (13); izražava spremnost na nastavak rada na provedbi mjera u okviru njegovih šest elemenata, a to su obrazovanje, osposobljavanje, osviještenost javnosti, sudjelovanje javnosti, javni pristup informacijama i međunarodna suradnja; poziva stranke da nastave podupirati te procese; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da su ranjive skupine one koje najviše trpe negativne učinke krize povezane s klimom; naglašava da u pravednoj tranziciji treba u potpunosti uzeti u obzir socijalne učinke putem namjenske potpore i financiranja, na što se poziva i u Programu održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da se u izvješćima Međuvladinog panela o klimatskim promjenama prepoznaje da su kapaciteti žena za prilagodbu klimatskim promjenama i borbu protiv njih često ograničeni zbog uloge žena u kućanstvu i društvu, institucionalnih prepreka i društvenih normi; potiče stranke da nastave unapređivati rodno osviještenu klimatsku politiku daljnjom provedbom Programa rada o rodnim pitanjima iz Lime i Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost te osiguravanjem jednake zastupljenosti žena u postupcima donošenja odluka; čvrsto je uvjeren u to da žene ne bi trebalo smatrati ranjivim korisnicima, već aktivnim subjektima koji ublažavaju klimatske promjene i prilagođavaju im se; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prepoznaje činjenicu da djelovanje u području klime iziskuje doprinos svih generacija; naglašava ulogu mladih u poticanju društvenog napretka i političkih promjena te potrebu za smislenim i informiranim sudjelovanjem mladih u oblikovanju klimatske politike; zalaže se za daljnje uključivanje mladih izabranih političara i političarki OR-a u pripreme za COP27 nadovezujući se na zaključke Konferencije o budućnosti Europe i ciljeve Europske godine mladih; |
| --- | --- |

38.

Jačanje suradnje i partnerstva s UNFCCC-om

| 39. | potiče UNFCCC da surađuje sa Skupinom lokalnih vlada i općinskih vlasti sudjelovanjem u tehničkim dijalozima za prvi globalni pregled stanja; pozdravlja odluku Pomoćnog tijela za znanstveno i tehnološko savjetovanje (SBSTA) i Pomoćnog tijela za provedbu (SBI) da globalni pregled stanja osmisle u duhu uključivih, otvorenih i cjelogodišnjih dijaloga talanoa; poziva UNFCCC da uključi, prizna i prati obveze u okviru utrke prema otpornosti i utrke prema nultoj stopi u izvješćima o globalnom pregledu stanja kako bi se dobio mjerljiv pregled napretka na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja činjenicu da je egipatsko predsjedništvo u program sastanka COP27 uvrstilo prioritetni naglasak na održive gradove i urbanizaciju; traži mogućnosti suradnje s predsjedništvom kako bi se dodatno ojačala uloga lokalnih i regionalnih vlasti te je spreman podržati proširenje regionalnih tjedana klimatske politike UNFCCC-a na Europu kao priliku za jačanje sudjelovanja podnacionalnih vlasti i civilnog društva u procesu UNFCCC-a; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe ključnu ulogu OR-a kao institucionalnog predstavnika europskih gradova i regija; stoga poziva tajništvo UNFCCC-a da uspostavi strukturiranu suradnju s OR-om kako bi se olakšala suradnja između tih dviju institucija; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja priopćenje sa sastanka ministara razvoja skupine G7 (14) u kojem se prepoznaje uloga gradova i lokalnih vlasti u promicanju pravedne klimatske i energetske tranzicije; ukazuje na svoju spremnost za pružanje potpore radu skupine Urban7 na jačanju višerazinske suradnje kao temeljnog načela održivog i učinkovitog djelovanja u području klime uoči sastanka COP27; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja najavljeno usklađivanje prioriteta predsjedništava sastanaka COP27 i COP26 (ublažavanje, prilagodba, financiranje i suradnja) i povezivanje s najavljenim prioritetima visokih predstavnika za klimu (holistički pristup, otpornost, financije, regionalizacija, lokalizacija); sa zanimanjem iščekuje podupiranje najuspješnijih sinergija i komplementarnosti među tim prioritetima ususret sastanku COP27 i na njemu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje da su društveni pokreti u gradovima i regijama podigli svijest javnosti o potrebi za hitnim i uključivim klimatskim mjerama; u skladu sa zaključcima Pomoćnog tijela za znanstveno i tehnološko savjetovanje i Pomoćnog tijela za provedbu o pitanjima koja se odnose na globalni pregled stanja u okviru Pariškog sporazuma, potiče članove i članice OR-a da organiziraju lokalne dijaloge talanoa (15) ili slične uključive procese na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

44.

| 45. | obvezuje se da će tijekom dva tjedna sastanka COP27 djelovati kao izravna poveznica, pružati pristup informacijama i redovito obavještavati članove i članice OR-a i lokalne i regionalne vlasti u Europi o napretku pregovora; pozdravlja partnerstvo i potporu drugih institucija EU-a u redovitom pružanju tih informacija, čime se lokalne i regionalne vlasti približavaju međunarodnim pregovorima. |
| --- | --- |

45.

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Rezolucija Europskog odbora regija – Zeleni plan u partnerstvu s lokalnim i regionalnim vlastima (SL C 79, 10.3.2020., str. 1.).

1

(2)  Klimatski pakt iz Glasgowa, stavak 15.

2

(3)  Deklaracija iz Edinburgha o globalnom okviru politike za biološku raznolikost nakon 2020.

3

(4)  Klimatski pakt iz Glasgowa, preambula, stavak 9.

4

(5)  Klimatski pakt iz Glasgowa, stavak 55.

5

(6)  https://unhabitat.org/sites/default/files/2022/04/hsp-eb-2022-crp2-rev.3.pdf

6

(7)  Dok je Pariški sporazum pružio okvir za međunarodno djelovanje, Pariškim pravilnikom taj se Sporazum konkretizira utvrđivanjem alata i postupaka za omogućivanje njegove potpune, pravedne i djelotvorne provedbe.

7

(8)  Izvor: Izvješće Globalnog sporazuma gradonačelnika o učinku za 2021. godinu.

8

(9)  https://www.globalcovenantofmayors.org/our-initiatives/data4cities/common-global-reporting-framework/

9

(10)  http://mission-innovation.net/missions/urban-transitions-mission/.

10

(11)  2 milijuna GBP (2,6 milijuna USD) odnosno 1 milijun EUR (1,1 milijun USD).

11

(12)  Pariški sporazum, članak 6. stavak 8. (Netržišni pristupi klimatskom financiranju).

12

(13)  Program rada iz Glasgowa za mjere osnaživanja u području klime.

13

(14)  Priopćenje sa sastanka ministara razvoja skupine G7 (bmz.de).

14

(15)  Dijalozi talanoa na razini gradova i regija osmišljeni su 2018. radi okupljanja lokalnih i regionalnih vlada i nacionalnih ministarstava za klimu, okoliš i urbanizaciju, uz organizacije domaćine i dionike u području klime, kako bi se razmotrili, oblikovali i ojačali nacionalno utvrđeni doprinosi;

15

talanoa

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/36

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Pravedna i održiva tranzicija u kontekstu regija s velikom potrošnjom ugljena i energije

(2022/C 498/07)

| Glavna izvjestiteljica: | Sari RAUTIO (FI/EPP), predsjednica uprave zdravstvenog okruga Häme |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | dopis češkog predsjedništva Vijeća sa zahtjevom za savjetovanje od 16. lipnja 2022. |

Glavna izvjestiteljica:

Sari RAUTIO (FI/EPP), predsjednica uprave zdravstvenog okruga Häme

Referentni dokument:

dopis češkog predsjedništva Vijeća sa zahtjevom za savjetovanje od 16. lipnja 2022.

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | pozdravlja misiju postizanja klimatski neutralne Europske unije do 2050., za što će biti potrebno provesti digitalnu i zelenu tranziciju u europskim općinama i regijama koja će bitno utjecati na način života i rada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je pravedna tranzicija postala još teža, ali i hitnija zbog agresije koju je Rusija pokrenula u veljači 2022. s obzirom na to da Europa u kratkom vremenskom razdoblju mora postati manje ovisna o opskrbi energijom iz uvoza. Naglašava da se tranzicija prema društvu s niskim emisijama ugljika mora postići vodeći računa o potrebama najugroženijih građana, i to stvaranjem novih radnih mjesta i jednakih mogućnosti u ruralnim regijama i regijama ovisnima o ugljenu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja činjenicu da su države članice podnijele 74 plana koji se temelje na različitim okolnostima u pojedinim regijama. Naglašava da su promjene u svijetu dovele do energetske krize koja je prisilila neke države članice da privremeno pronađu fleksibilna regionalna rješenja kako bi ispunile ciljeve programa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe komplicirane postupke za odobravanje planova i naglašava da se neke regije suočavaju s problemima u pravodobnom planiranju i provedbi projekata zbog činjenice da je veći dio ukupnih dostupnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost programiran za razdoblje 2021.–2023., što ne otvara puno mogućnosti za održivu provedbu projekata na kraju programskog razdoblja. Žali zbog toga što je Europska komisija ocijenila i odobrila samo mali dio programa te poziva Komisiju da razmotri produljenje roka za upotrebu sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju koja se financiraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da bi, s obzirom na to, trebalo preispitati vremenski okvir za provedbu Fonda kako bi se zajamčio njegov uspjeh; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da bi Fond za pravednu tranziciju (FPT) trebalo uključiti u kohezijsku politiku kako bi se u potpunosti iskoristile sinergije i učinci prelijevanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da se pravedna tranzicija mora usredotočiti na regije u kojima su promjene i rizici koje one predstavljaju veći jer države članice i regije imaju vrlo različite polazišne točke. Uspjeh Fonda ovisi o najvećim zemljama korisnicama, Poljskoj i Njemačkoj, na koje zajedno otpada otprilike jedna trećina (33 %) ukupnih sredstava Fonda. Rumunjska, Češka i Bugarska također su značajne korisnice Fonda. Na tih pet država članica zajedno otpada gotovo 60 % sredstava Fonda. Pravovremena provedba planova tih država članica (teritorijalnih planova za pravednu tranziciju) odredit će uspjeh cijelog programa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da je u vezi s FPT-om ključno uzeti u obzir trenutačnu veliku energetsku krizu. Ta kriza također predstavlja ozbiljnu prijetnju pravednoj i zelenoj tranziciji, barem kratkoročno. Konkretno, energetski sektor, energetski intenzivne industrije, proizvodni sektor i MSP-ovi bore se s dosad nezabilježenim pritiskom na cijene, što dodatno opterećuje zelenu tranziciju. Naglašava da ambicije industrije da postane ugljično neutralna također ovise o dostupnosti zelene električne energije za proizvodnju vodika i o alternativnim izvorima energije koji će zamijeniti prirodni plin. Pozdravlja činjenicu da FPT može imati ulogu u postizanju tog cilja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je FPPT manjeg opsega od tradicionalnih strukturnih fondova, no neki od ciljeva se preklapaju. Poziva regije da koriste sinergije među programima kohezijske politike; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na provedbu snažnije socijalne komponente u FPT-u kao lokaliziranog instrumenta koji uključuje snažnu uključenost socijalnih partnera te se zalaže za zadržavanje pristupa „odozdo prema gore” usmjerenog na konkretna područja kao glavnog elementa Fonda s obzirom na to da svaka regija predstavlja jedinstven socioekonomski ekosustav; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da su osnova i ciljevi Fonda za pravednu tranziciju dobri i da Fond ima važnu ulogu za regije, ali i za industrije u tranziciji. Stoga je taj mehanizam potrebno učiniti što fleksibilnijim u pogledu prihvatljivih operacija kako bi se postigla gospodarska diversifikacija područja. Podsjeća da se usvojenom Uredbom podupiru velika poduzeća i poduzeća u okviru sustava trgovanja emisijama, koja su kao potencijalni korisnici u Uredbi o FPT-u uključena kao diferencijalni element u odnosu na strukturne fondove. Naglašava da bi FPT u budućnosti trebao biti u potpunosti integriran u Uredbu o zajedničkim odredbama, poštujući načelo partnerstva, te da bi njegov proračun trebao biti dodatak trenutačnom financiranju u okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da bi, zbog različitih regionalnih procesa tranzicije prema ugljičnoj neutralnosti, takve izmjene Fonda trebale uključivati metodologiju za regionalnu dodjelu sredstava, u skladu sa širokim područjem primjene i kriterijima za zemljopisnu raspodjelu sredstava koji bi bili više prilagođeni teritorijalnoj raznolikosti EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na jasnu predanost uspostavi FPT-a 2.0 kojim bi se proširio raspon regija koje se suočavaju s izazovom zelene transformacije industrijskog i proizvodnog sektora te na opsežnu raspravu o području primjene i veličini tog instrumenta u kontekstu pripreme sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava činjenicu da je kombiniranje proračunskih sredstava EU-a iz VFO-a s prihodima iz Mehanizma za oporavak i otpornost (od 2021. do 2023.) dovelo do znatnih poteškoća za regije u pogledu planiranja i izvršenja projekata zbog činjenice da je veći dio ukupnih dostupnih sredstava, koji dolaze iz Mehanizma za oporavak i otpornost, programiran za razdoblje 2021.–2023., što ostavlja malo mogućnosti za održivu provedbu projekata krajem programskog razdoblja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da je, ako zaista želimo postići klimatske ciljeve za 2030. i 2050., a da pritom nitko ne bude zapostavljen, važno da su sve regije EU-a aktivno uključene. Poziva privatni sektor da ažurira svoje planove i u njima u obzir uzme energetske potrebe i dugoročni održivi razvoj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | procjenjuje da se zbog sadašnje energetske krize i nesigurne globalne političke situacije, uz klimatski prihvatljivu proizvodnju energije, sve više postavlja pitanje sigurnosti opskrbe energijom. Taj aspekt posebno utječe na energetski intenzivne industrijske grane, ali u konačnici određuje i potrošnju energije u kućanstvima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaže da EU posebnu potporu pruža regijama koje najviše ovise o fosilnim gorivima kako bi se izbjeglo još veće razilaženje u pogledu budućih ulaganja. Naglašava da sredstva EU-a dostupna regijama moraju biti ciljana kako bi one što lakše ostvarile svoje ciljeve; |
| --- | --- |

17.

| 18. | dodatnu pozornost treba posvetiti posebnim okolnostima u kojima se nalaze otoci i najudaljenije regije, koji se suočavaju s ozbiljnim socioekonomskim izazovima, prije svega regije koje su izolirane i koje u velikoj mjeri ovise o fosilnim gorivima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | u vezi s tim podsjeća na tešku specifičnu situaciju najudaljenijih regija, koje zbog male površine, udaljenosti i izolacije izuzetno ovise o fosilnim govorima, a ne mogu se povezati na kontinentalnu mrežu. Bez obzira na to, te regije nisu obuhvaćene FPT-om; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uviđa da se samim FPT-om neće riješiti klimatska kriza, ali da on u tome može imati važnu ulogu. Naglašava da bi se FPT u raznim regijama EU-a trebao upotrebljavati što učinkovitije i s dovoljnom razinom uloženih sredstava kako bi se osigurala njegova potpuna djelotvornost. Ističe da je donositeljima odluka na lokalnoj i regionalnoj razini i stručnjacima koji, na primjer, rade na programiranju za FPT, teško povezati se s velikim projektima ulaganja središnje vlasti ili uspostaviti suradnju s njima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da su proizvodnja energije i opskrba klijenata (industrije i potrošača) često u rukama velikih, pa čak i multinacionalnih poduzeća, što otežava suradnju s gledišta regionalnih i lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da je zelena tranzicija u energetskom sektoru postupna i da će ostvariti velike rezultate tek u 2030.-ima, unatoč trenutačnom intenzivnom razvoju proizvoda i eksperimentiranju s novim tehnologijama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nadalje ističe da je rat Rusije u Ukrajini, koji bi mogao dugo trajati, povećao važnost sigurnosti opskrbe energijom diljem Europe. Važnost sigurnosti opskrbe u predstojećim se godinama mora uzimati u obzir u svim rješenjima energetske politike kako bi se postigao dugoročni cilj čiste, cjenovno pristupačne i sigurne energije koji je utvrđen u europskom zelenom planu i koji je već sam po sebi dobrodošao; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da ciljevi FPT-a također služe ciljevima plana REPowerEU, koji je naknadno osmišljen. Pri provedbi FPT-a u državama članicama i regijama također bi trebalo voditi računa o ciljevima plana REPowerEU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da je, kako bi se postigla najbolja moguća pravedna tranzicija, potrebno dodatno razviti postojeće financijske instrumente i postupke EU-a i prilagoditi ih različitim situacijama kako bi se pronašle sinergije između različitih programa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da se programi kohezijske politike kontinuirano ocjenjuju. Poziva regionalne i lokalne vlasti da se pobrinu za to da i ti programi doprinose postizanju pravedne tranzicije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | insistira na jasnim smjernicama o mogućim sinergijama s Europskim socijalnim fondom plus i drugim europskim strukturnim i investicijskim fondovima te traži od Europske komisije da predmetnim regijama pruži dodatnu stručnu pomoć kako bi se postigli ciljevi Fonda za pravednu tranziciju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kad je riječ o instrumentima kohezijske politike, EFRR i ESF prikladni su za smanjenje regionalnih razlika, a sinergije bi se trebale iskoristiti za postizanje najboljih rezultata s pomoću financiranja iz FPT-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | napominje da se kohezijskom politikom EU-a nastoji postići bolja gospodarska, socijalna i teritorijalna ravnoteža u Europi. Kohezijska politika mora postaviti temelje za dugoročni teritorijalni razvoj, čime će se pridonositi prevladavanju iznenadnih kriza i podupirati gospodarski oporavak. Naglašava da je djelovanje na lokalnoj i regionalnoj razini posebno važno kad je riječ o izgradnji otpornosti na krize. Ističe da se dugoročni ciljevi kohezijske politike ne bi smjeli zanemariti u slučaju krize; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da bi programiranje Fonda za pravednu tranziciju trebalo ubrzati kako bi se pravodobno mobilizirala sredstva. Sredstva za Mehanizam za oporavak i otpornost stavljena su na raspolaganje u roku od jedne godine. Europska komisija i države članice radile su na FPT-u gotovo tri godine. Ako provedba FPT-a ne započne 2022., mogla bi propasti ukupna godišnja sredstva u iznosu od 25 % raspoloživih sredstava; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da bi Europska komisija trebala pravodobno iznijeti potrebne prijedloge za kontinuitet programiranja FPT-a, u skladu s dugoročnim klimatskim ciljevima. Potiče suzakonodavca da na odgovarajući način uključi regije u budući program FPT-a i poziva na uvođenje participativnijih elemenata u provedbi teritorijalnih planova za pravednu tranziciju kako bi se izbjeglo donošenje odluka na središnjoj razini u kojima se ne uzimaju u obzir stvarne potrebe regija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da se u provedbu svih instrumenata u svakom slučaju moraju uključiti ciljevi održivog razvoja. Potraga za najprikladnijim i najučinkovitijim sredstvima na regionalnoj razini može biti uspješna samo ako regije i gradovi budu uključeni u sve faze planiranja i provedbe. |
| --- | --- |

32.

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/39

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Digitalna kohezija

(2022/C 498/08)

| Izvjestitelj: | Gaetano ARMAO (IT/EPP), potpredsjednik Regije Sicilija i član Poglavarstva Regije Sicilija |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Gaetano ARMAO (IT/EPP), potpredsjednik Regije Sicilija i član Poglavarstva Regije Sicilija

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

Uvod

| 1. | prije svega ponovno ističe da su ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija jedan od glavnih ciljeva navedenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (članak 174.) čija je svrha postizanje usklađenog i uravnoteženog razvoja u cijeloj Europskoj uniji (EU) i svim njezinim regijama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da koncept „digitalne kohezije” iziskuje priznavanje ključne uloge koju tehnologija ima u našem životu i uključivanje kohezijskih ciljeva u digitalna prava, načela i politike Unije te poziva da se u skladu s time izmijeni članak 175. UFEU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na to da je u Godišnjem regionalnom i lokalnom barometru EU-a za 2021. Europski odbor regija (OR) istaknuo digitalnu koheziju kao ključno uporište za stvaranje uključivih društava u EU-u: „‚Digitalna kohezija’ važna je dodatna dimenzija tradicionalnog koncepta ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije koji je utvrđen u Ugovoru o EU-u” (1). Digitalizacija može pomoći u smanjenju socijalnih i teritorijalnih nejednakosti tako što dopire do građana kojima inače neke usluge ne bi bile dostupne ili bi bile nedovoljno dostupne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na to da koncept digitalne kohezije (2) i mjere potrebne za njegovo ostvarenje – kao što je navedeno u novijoj opsežnoj studiji Europskog odbora regija o predviđanjima (3) – podrazumijevaju da svi građani i građanke u Europi imaju dobar pristup internetu i digitalnim uslugama te da se jača suverenitet i otpornost digitalne infrastrukture EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da EU mora raditi na tome da digitalna transformacija bude u što većoj mjeri dostupna svim građanima i građankama EU-a i, s obzirom na jedinstvene izazove s kojima se suočavaju slabije razvijene regije, kao i regije s trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, kao što su otočja, najudaljenije regije, otoci, prekogranične i planinske regije, uz to posvetiti posebnu pozornost pomaganju tim regijama da ubrzaju svoju digitalnu transformaciju i istovremeno maksimalno iskoriste svoje resurse. Ujedno naglašava važnost istorazinske suradnje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa da je tehnologija ključan alat koji nam pomaže da se prilagodimo zahtjevnim situacijama koje utječu na sve sfere društva, ali i da je velika uloga digitalne tehnologije u odgovoru na COVID-19 i izgradnji otpornosti na njega ukazala na nedostatke u digitalnoj infrastrukturi i digitalnoj pismenosti te da je povećala digitalni jaz u EU-u; |
| --- | --- |

6.

Izazovi koje treba svladati

| 7. | podsjeća na to da je „digitalni jaz” pojam koji se odnosi na „različite razine pristupa informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (IKT) i korištenja IKT-a te, konkretnije, na razlike u pristupu digitalnim uslugama putem interneta i njihovu korištenju” (4); naglašava da brza povezivost za sve u Europskoj uniji, od gradova do ruralnih i udaljenih područja, mora biti usluga od općeg interesa i da je se treba tretirati kao takvu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da, osim toga, digitalni oblici komunikacije predstavljaju nove izazove za demokratske procese. Za mnoge su osobe glavni izvor informacija društveni mediji, čiji operateri rijetko provjeravaju činjenice. Digitalna rasprava na društvenim mrežama može dovesti do društvene polarizacije i fragmentacije, a mogućnosti za vršenje utjecaja su velike, posebno primjenom algoritama koji usmjeravaju ponašanje korisnika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | iako povećanje digitalnog jaza nije službeno prepoznato kao prijetnja koheziji EU-a, naglašava da se u okviru digitalne kohezije mora poraditi na razlozima sve većeg digitalnog jaza u Uniji i izazovima s kojima se suočavaju regije koje unatoč nastojanjima da premoste digitalni jaz ipak zaostaju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da najudaljenije regije, otoci, prekogranične i planinske regije te regije koje se suočavaju s demografskim izazovima (5) imaju posebna geografska, gospodarska, demografska i socijalna obilježja, što za sobom povlači jedinstvene izazove. To uključuje ograničenu veličinu (površina, gustoća naseljenosti, gospodarstvo), ograničeno lokalno tržište i poteškoće u ostvarivanju ekonomije razmjera, visoke troškove prijevoza, slabo razvijene međusobne privredne odnose, nedostatnost u području poduzetničkih vještina, infrastrukture i ponude usluga za poduzeća (u usporedbi s kontinentalnim regijama) te smanjene socijalne usluge i usluge osposobljavanja za građane. Povrh toga, otočja pogođena dvostrukom ili trostrukom izoliranošću suočena su s posebno teškim opterećenjem, kao što je navedeno u nedavnom izvješću Europskog parlamenta „Otoci i kohezijska politika: trenutačno stanje i budući izazovi” (6); |
| --- | --- |

10.

| 11. | zabrinut je zbog toga što se postojeće razlike u području digitalizacije ne smanjuju, već rastu u pogledu sljedećih ključnih sastavnica digitalne transformacije u EU-u (7):






  — | podaci o razini osnovnih digitalnih vještina nisu dostupni na lokalnoj i regionalnoj razini. Umjesto tih podataka koristi se zamjenski pokazatelj sposobnosti pojedinaca da svakodnevno koriste internet. Dok se u nekim zapadnim državama članicama EU-a digitalni jaz između urbanih i ruralnih područja u pogledu digitalnih vještina smanjuje (u Njemačkoj, Švedskoj, Nizozemskoj i Belgiji), on je u svim drugim državama članicama i dalje velik; |
| --- | --- | --- |

11.

—

podaci o razini osnovnih digitalnih vještina nisu dostupni na lokalnoj i regionalnoj razini. Umjesto tih podataka koristi se zamjenski pokazatelj sposobnosti pojedinaca da svakodnevno koriste internet. Dok se u nekim zapadnim državama članicama EU-a digitalni jaz između urbanih i ruralnih područja u pogledu digitalnih vještina smanjuje (u Njemačkoj, Švedskoj, Nizozemskoj i Belgiji), on je u svim drugim državama članicama i dalje velik;

| — | u području povezivosti i digitalne infrastrukture, ruralna područja i dalje zaostaju u pogledu pokrivenosti pristupnim mrežama sljedeće generacije i ukupne pokrivenosti kućanstava mrežama velikog kapaciteta; |
| --- | --- |

—

u području povezivosti i digitalne infrastrukture, ruralna područja i dalje zaostaju u pogledu pokrivenosti pristupnim mrežama sljedeće generacije i ukupne pokrivenosti kućanstava mrežama velikog kapaciteta;

| — | digitalna transformacija poduzeća mjeri se brojem poduzeća jednoroga (start-up ukupne tržišne vrijednosti od više od jedne milijarde američkih dolara) u EU-u, i pokazuje da je većina tih poduzeća smještena u kontinentalnom dijelu Europe i regijama glavnih gradova; |
| --- | --- |

—

digitalna transformacija poduzeća mjeri se brojem poduzeća jednoroga (start-up ukupne tržišne vrijednosti od više od jedne milijarde američkih dolara) u EU-u, i pokazuje da je većina tih poduzeća smještena u kontinentalnom dijelu Europe i regijama glavnih gradova;

| — | od 2019. do 2020. godine povećao se jaz u digitalizaciji javnih usluga između stanovnika u gradovima i stanovnika u prigradskim područjima; |
| --- | --- |

—

od 2019. do 2020. godine povećao se jaz u digitalizaciji javnih usluga između stanovnika u gradovima i stanovnika u prigradskim područjima;

| — | ne smije se zanemariti posebna situacija najudaljenijih regija, čijoj se jedinstvenoj i složenoj stvarnosti, prepoznatoj u članku 349. UFEU-a, europske politike moraju prilagoditi, ne samo zbog gospodarske i socijalne nego i digitalne kohezije; |
| --- | --- |

—

ne smije se zanemariti posebna situacija najudaljenijih regija, čijoj se jedinstvenoj i složenoj stvarnosti, prepoznatoj u članku 349. UFEU-a, europske politike moraju prilagoditi, ne samo zbog gospodarske i socijalne nego i digitalne kohezije;

| 12. | napominje da opseg mjera koje treba poduzeti da bi se riješio problem razlika u pogledu digitalizacije obuhvaća nekoliko područja politike, zbog čega je digitalna kohezija horizontalno pitanje. Stoga pozdravlja činjenicu da je u okviru Konferencije o budućnosti Europe digitalna kohezija prepoznata kao dopuna ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji (8); smatra da je digitalna kohezija sastavnica gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te da je treba tretirati kao uslugu od općeg interesa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da digitalni jaz utječe na usluge koje se pružaju na lokalnoj razini u sljedećim područjima:






  — | zdravstvo: nepostojanje pristupa uslugama e-zdravstva; slabija informiranost o COVID-u 19 među ljudima koji se ne koriste internetom i u skladu s tim veća izloženost toj bolesti i mogućim budućim pandemijama; |
| --- | --- | --- |

13.

—

zdravstvo: nepostojanje pristupa uslugama e-zdravstva; slabija informiranost o COVID-u 19 među ljudima koji se ne koriste internetom i u skladu s tim veća izloženost toj bolesti i mogućim budućim pandemijama;

| — | obrazovanje: nejednak pristup obrazovnim resursima; zastoj u obrazovnom procesu; učenice i učenici nailaze na poteškoće u dobivanju tehnološke pomoći u obiteljskom okruženju; |
| --- | --- |

—

obrazovanje: nejednak pristup obrazovnim resursima; zastoj u obrazovnom procesu; učenice i učenici nailaze na poteškoće u dobivanju tehnološke pomoći u obiteljskom okruženju;

| — | druge ključne usluge: veća financijska isključenost zbog trenda koji ide u smjeru društva bez gotovine; osobe koje se ne koriste internetom imaju smanjen pristup javnim beneficijama zbog toga što se pružaju samo digitalne usluge; socioekonomski uvjeti: povećanje socioekonomskog jaza između onih koji su mogli raditi na daljinu uz pomoć digitalnih sredstava i onih koji nisu mogli raditi; |
| --- | --- |

—

druge ključne usluge: veća financijska isključenost zbog trenda koji ide u smjeru društva bez gotovine; osobe koje se ne koriste internetom imaju smanjen pristup javnim beneficijama zbog toga što se pružaju samo digitalne usluge; socioekonomski uvjeti: povećanje socioekonomskog jaza između onih koji su mogli raditi na daljinu uz pomoć digitalnih sredstava i onih koji nisu mogli raditi;

| — | povećanje socijalne isključenosti: digitalni jaz mogao bi spriječiti pojedince da sudjeluju u društvenim inicijativama koje se provode putem interneta i da ostvaruju svoja demokratska prava; |
| --- | --- |

—

povećanje socijalne isključenosti: digitalni jaz mogao bi spriječiti pojedince da sudjeluju u društvenim inicijativama koje se provode putem interneta i da ostvaruju svoja demokratska prava;

| 14. | pri osmišljavanju digitalnih usluga javne uprave i druge organizacije koje pružaju digitalne usluge trebale bi uzeti u obzir pristupačnost osobama s nekim oblikom osjetilnih poteškoća ili manjkom digitalnih vještina te osigurati da te usluge budu dostupne putem veza s ograničenjima u infrastrukturi za pristup; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava žaljenje zbog toga što načelo digitalne kohezije, kojim bi se osiguralo da nijedna regija ili nijedna osoba ne bude zapostavljena u pogledu povezivosti i pristupačnosti, nije službeno uključeno u prijedlog Europske komisije o Europskoj deklaraciji o digitalnim pravima i načelima za digitalno desetljeće (9); |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja ciljane mjere, kao što su nedavna izmjena Uredbe o općem skupnom izuzeću, kojom je izmijenjena odredba o dodjeli državnih potpora za fiksne širokopojasne mreže, i tekuća revizija Smjernica o širokopojasnim mrežama. OR ipak traži da se pojasni primjena pravila o državnim potporama na digitalnu infrastrukturu i da se ta pravila dodatno pojednostave (10); |
| --- | --- |

16.

| 17. | ukazuje na to da se veća ušteda CO2 može postići ciljanom upotrebom digitalnih rješenja, no rastuća potrošnja energije podatkovnih centara, terminalne opreme i prijenosnih mreža velik je izazov. Digitalizacija bez socijalnog i ekološkog okvira značila bi nemar. Naime, digitalizaciju treba nužno pratiti kako bi se ograničila potrošnja resursa i izbjegli povratni učinci u kojima povećana učinkovitost dovodi do povećane potrošnje; |
| --- | --- |

17.

Postizanje digitalne kohezije

| 18. | napominje da su digitalne vještine i digitalna infrastruktura ključni za razvoj svih drugih dimenzija Digitalnog kompasa pa stoga preporučuje da Europska komisija pokrene i obveže se na posebnu dugoročnu strategiju, resurse i mehanizme koordinacije, uz iskorištavanje velikih projekata koji se temelje na suradnji država članica, kako bi se osiguralo da svi građani i građanke raspolažu ažuriranim digitalnim vještinama i infrastrukturom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | preporučuje da odgovarajuće digitalne vještine postanu dio svih mjera za cjeloživotno učenje kako bi se svim europskim građanima i građankama omogućilo da iskoriste opće pravo na pristup internetu. U tom se kontekstu obrazovanje ne bi smjelo shvaćati samo kao osposobljavanje, već bi njime trebalo građankama i građanima omogućiti da budu aktivni sudionici i da promišljeno pristupaju prikupljanju informacija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | u tom pogledu naglašava da posebnu pozornost treba posvetiti digitalnim kompetencijama najranjivijih skupina, kao što su starije osobe, te se pobrinuti za to da one imaju barem osnovne vještine, kao i pružiti potporu mladima u slabije razvijenim regijama čije je obrazovanje najviše bilo pogođeno krizom zbog digitalnog jaza i nedostatka pristupa odgovarajućem obrazovanju na internetu u više regija. U politikama EU-a veći bi naglasak trebalo staviti na regionalne razlike, posebno u slabije razvijenim regijama, kad je riječ o dodjeli proračunskih sredstava za obrazovanje kako bi se odgovorilo na izvanrednu situaciju u području obrazovanja, kakva je vladala posljednjih godina. Digitalni obrazovni sadržaj trebao bi uključivati i mogućnosti za djecu nacionalnih manjina, čime bi se osigurala jednakost svih socijalnih skupina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da neizostavan dio digitalne pismenosti za sve dijelove stanovništva predstavlja i dovoljna medijska pismenost za procjenu ozbiljnosti informacija, posebno u području zdravstva, financija i aktualnih pitanja. To je posebno važno zbog sve većeg porasta fenomena kao što su lažne vijesti i govor mržnje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kao daljnji korak u vezi s nedavno objavljenom Europskom deklaracijom o digitalnim pravima i načelima, predlaže da Europska komisija uvede sveobuhvatan okvir, pravne akte i instrumente za ostvarivanje europskih digitalnih prava i da uspostavi tješnju suradnju s europskim građanima kako bi se osiguralo da su svi ujedinjeni oko digitalnih načela i da ta načela odgovaraju društvenim potrebama. Treba planirati reviziju Povelje EU-a o temeljnim pravima iz 2000. godine i pritom uzeti u obzir nedavno proglašena digitalna prava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja preporuku Konferencije o budućnosti Europe o uspostavi jednakog pristupa internetu kao temeljnog prava svakog europskog građanina i građanke. U tom je pogledu od ključne važnosti da se raspolaže pouzdanim pristupom internetu i digitalnim uslugama putem suverene i otporne digitalne infrastrukture EU-a. Potrebno je poduzeti mjere kako bi se osiguralo pošteno i otvoreno tržišno natjecanje i spriječili monopoli i opća zlouporaba tržišne moći, ovisnost o jednom dobavljaču, koncentracija podataka i ovisnost o trećim zemljama u vezi s infrastrukturom i uslugama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | u skladu s preporukama Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (11) iznesenima u posebnim preporukama za nacionalna regulatorna tijela, predlaže da se potiče dijeljenje infrastrukture (između telekomunikacijskih operatora i drugih pružatelja usluga, kao što su elektroenergetska poduzeća, željeznice itd.) kako bi se smanjili troškovi uvođenja širokopojasnih mreža u udaljenim područjima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da mnoge regije imaju pozitivna iskustva s javno-privatnim partnerstvima i u povećanju digitalne infrastrukture i u smanjenju digitalnog jaza te ističe ulogu regionalnih digitalnih centara u uvođenju digitalizacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | odlučno ističe da bi Europska komisija i države članice trebale iskoristiti mogućnosti koje pruža decentralizirani oblik rada da promiču život u ruralnim područjima, na otocima, u planinskim područjima i u područjima sa slabom naseljenosti i raspršenim stanovništvom te da promiču prednosti života u tim područjima, što bi moglo dovesti do ekološki, društveno i ekonomski održivijeg i cjenovno pristupačnijeg življenja ako se, među ostalim osnovnim potrebama, zajamči digitalna kohezija, što podrazumijeva potpunu dostupnost ključnih digitalnih usluga; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ukazuje na korist koju donosi razmjena najboljih praksi iz svih europskih regija u vezi s politikama kojima se omogućuju održivi decentralizirani oblici rada kako bi se osiguralo da decentralizirani oblik rada bude stalna opcija, i to na način kojim se u najvećoj mogućoj mjeri povećavaju ekonomske, socijalne i ekološke koristi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe ulogu lokalnih i regionalnih škola, sveučilišta, istraživačkih centara i lokalnih i regionalnih ekosustava u sudjelovanju u digitalnoinovacijskim centrima, pa čak i preuzimanju vodeće uloge u njima, s obzirom na to da te centre obično ne koordiniraju regionalne politike pa se stoga često gube bogato znanje i intelektualni potencijal; u tom kontekstu potrebno je uspostaviti mjere za sprečavanje odljeva mozgova, a decentralizirani oblik rada pod pravednim uvjetima može biti dio rješenja, posebno u područjima u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da je, kad je riječ o MSP-ovima, potrebno učiniti više kako bi im se pružila potpora u digitalizaciji. Oni zaostaju za većim poduzećima koja raspolažu većim resursima i potrebno je razviti novi skup vještina. Mora se znatno smanjiti administrativno opterećenje kojem su u pristupu sredstvima EU-a (i to ne samo u vezi s digitalizacijom) izloženi MSP-ovi, a naročito mikropoduzeća. Administrativni uvjeti moraju biti razmjerni veličini poduzeća, a potrebno je i osigurati pravedno postupanje prema vlasnicima MSP-ova pri primanju sredstava EU-a (12). Europska komisija trebala bi za postojeće prakse provesti test utjecaja zakonodavstva na MSP-ove i iznijeti prijedloge za smanjenje administrativnog opterećenja, naročito za mikropoduzeća (npr. izuzeća od revizije); |
| --- | --- |

29.

| 30. | trebalo bi pomno pratiti dodjelu sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost digitalnim inicijativama, a naročito MSP-ovima, te bi trebalo procijeniti je li iznos sredstava dodijeljenih MSP-ovima razmjeran njihovu doprinosu nacionalnom (i regionalnom) BDP-u; |
| --- | --- |

30.

E-uprava, digitalna otpornost

| 31. | zalaže se za to da Europska komisija promiče ciljaniju kampanju za podizanje svijesti građanstva u vezi s postojećim platformama za e-sudjelovanje na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, putem bolje koordinacije s državama članicama i lokalnim i regionalnim vlastima i razmjenom najboljih praksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | predlaže da države članice izdvoje posebna sredstva za uvođenje javno-privatnih partnerstava, za kampanje za podizanje svijesti i za osposobljavanje kako bi se građane, posebno mlađe generacije, poduzeća i javni sektor pripremilo za suočavanje s kiberkriminalitetom kao horizontalnim pitanjem digitalne transformacije. Program financiranja potpore nakon krize trebao bi uključivati i ulaganja povezana s digitalnim obrazovanjem, širokopojasnim internetom, nabavom potrebne opreme i osposobljavanjem nastavnika za takve situacije. Trebalo bi na odgovarajući način ponovno razmotriti upravljanje sadržajem u digitalnom obrazovanju, uzimajući u obzir izazove i probleme koji bi mogli nastati upotrebom digitalnog internetskog sadržaja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | predlaže da se Europska komisija i države članice pozabave prekograničnim regulatornim preprekama i preprekama interoperabilnosti koje sprečavaju potpunu provedbu jedinstvenog digitalnog tržišta i ometaju širenje poslovanja i tehnologija u Europi. Osim toga, lokalne i regionalne vlasti trebaju olakšati izradu zajedničkog modela, primjerice putem platforme za širokopojasni pristup; |
| --- | --- |

33.

| 34. | preporučuje da interoperabilnost regionalnih i lokalnih javnih informatičkih sustava sa sustavima na nacionalnoj razini bude početna točka za svaku digitalnu inicijativu, naročito ako već postoje standardi IKT-a na razini EU-a ili zajedničke tehničke specifikacije EU-a. Interoperabilnost bi uvijek trebala biti povezana s tehnološkom neutralnošću rješenja i usluga kako bi se izbjegla ovisnost o jednom dobavljaču; pored toga, za svaku digitalnu javnu uslugu za MSP-ove trebalo bi provesti test utjecaja zakonodavstva na MSP-ove; predstavnici lokalnih i regionalnih vlasti trebali bi biti članovi relevantnih odbora na nacionalnoj razini i imati savjetodavnu ulogu u ključnim inicijativama povezanima s interoperabilnošću; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe važnost dostupnosti softvera otvorenog koda. Osim toga, u svrhu osnaživanja građana EU-a, otvoreni javni podaci za sve visokovrijedne skupove podataka, kako je utvrđeno u Direktivi (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća (13) o otvorenim podacima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora, također bi se trebali smatrati digitalnim pravom građana EU-a; treba poticati i građansku znanost te bi u tom kontekstu na razini EU-a trebalo mapirati i na primjeren način iskoristiti ključne zajednice, među ostalim, za prikupljanje „lokalnih” podataka za praćenje digitalne kohezije i preporuka o tome kako je postići, ali ne ograničavajući se samo na to; |
| --- | --- |

35.

| 36. | u skladu sa svojim nedavnim mišljenjem o Aktu o umjetnoj inteligenciji, insistira na tome da Europska komisija proširi procjenu učinka o implikacijama koje za građane, a naročito za ranjive skupine, imaju tehnologije umjetne inteligencije, i to obaveznim uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti i/ili njihovih predstavnika u savjetovanje te određivanjem strožih zahtjeva u pogledu transparentnosti i informiranja za visokorizične tehnologije umjetne inteligencije (14); |
| --- | --- |

36.

Praćenje i mjerenje digitalnog jaza

| 37. | naglašava da Europska komisija, zajedno s državama članicama, Eurostatom, nacionalnim statističkim uredima i JRC-om, mora promicati postupno, ali kontinuirano povećanje geografske raščlambe postojećih podataka i proširiti opseg informacija kako bi se na odgovarajući način uključili aspekti digitalnog gospodarstva i digitalnog društva. Europski odbor regija mora biti uključen kao ključni akter kako bi se iznijele potrebe lokalnih i regionalnih vlasti u pogledu podataka i informacija te odgovarajućih alata za mjerenje digitalne zrelosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | predlaže da se pripremi pouzdan i sveobuhvatan sustav lokalnih digitalnih pokazatelja za mjerenje digitalne zrelosti koji bi služio kao osnova za donošenje odluka, pa i kao kriterij za određivanje resursa za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u smislu Uredbe o zajedničkim odredbama koja je trenutno na snazi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaže da Europska komisija i Europski odbor regija surađuju u ostvarivanju Digitalnog kompasa kojim se konkretno uzima u obzir teritorijalna dimenzija. Time će se omogućiti da se od procjene napretka u pogledu digitalizacije i digitalne transformacije u Europi krene prema razvoju digitalne kohezije svih područja. |
| --- | --- |

39.

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Godišnji regionalni i lokalni barometar EU-a, poglavlje IV. – Digitalna tranzicija na lokalnoj i regionalnoj razini, str. 63.

1

(2)  Mišljenje Europskog odbora regija – Digitalna Europa za sve: Iznalaženje pametnih i uključivih rješenja na terenu (SL C 39, 5.2.2020., str. 83.).

2

(3)  Susanna Fontana, Fabio Bisogni (zaklada FORMIT), Simona Cavallini, Rossella Soldi (Progress Consulting S.r.l.), Territorial foresight study in addressing the digital divide and promoting digital cohesion (Teritorijalna predviđanja u prevladavanju digitalnog jaza i promicanju digitalne kohezije), 16. svibnja 2022. (nacrt).

3

Territorial foresight study in addressing the digital divide and promoting digital cohesion

(4)  OECD (2021.), Bridging Connectivity Divides (Premošćivanje razlika u povezivosti), OECD Digital Economy Papers, br. 315, OECD Publishing, Pariz. Dostupno na poveznici https://doi.org/10.1787/e38f5db7-en.

4

Bridging Connectivity Divides

(5)  U 15 europskih zemalja, na 362 otoka koji imaju više od 50 stanovnika živi ukupno 17,7 milijuna ljudi. U tim je regijama BDP po stanovniku manji od 80 % prosjeka EU-a, a znatan dio njih još uvijek spada u kategoriju nedovoljno razvijenih regija (izvor: https://www.regione.sicilia.it/la-regione-informa/estimation-insularity-cost-sicily).

5

(6)  (A9-0144 / 2022-159), https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2079(INI)&l=de.

6

(7)  Izvor: Godišnji lokalni i regionalni barometar EU-a za 2021., poglavlje IV. – Digitalna tranzicija na lokalnoj i regionalnoj razini, A. Stanje digitalne transformacije, str. 69.

7

(8)  Konferencija o budućnosti Europe, Izvješće o konačnom ishodu, svibanj 2022., prijedlog br. 12: Jačanje konkurentnosti EU-a i daljnje produbljivanje jedinstvenog tržišta, mjera 14., str. 56.

8

(9)  Europska deklaracija o digitalnim pravima i načelima za digitalno desetljeće, 26. siječnja 2022.

9

(10)  Vidjeti izvješće mreže RegHub 21st Century Rules for 21st Century Infrastructure – Overcoming obstacles to transport, digital, and green infrastructure deployment („Pravila 21. stoljeća za infrastrukturu 21. stoljeća – uklanjanje prepreka za uvođenje prometne, digitalne i zelene infrastrukture”), dostupno na https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/RegHub%20report%20on%2021 %20century%20rules.pdf.

10

21st Century Rules for 21st Century Infrastructure – Overcoming obstacles to transport, digital, and green infrastructure deployment

(11)  Iclaves i Esade, Study on post-COVID measures to close the digital divide (Studija o mjerama nakon pandemije COVID-a 19 za premošćivanje digitalnog jaza), završno izvješće, listopad 2021.

11

Study on post-COVID measures to close the digital divide

(12)  Izjava o izravnim troškovima osoblja za vlasnike MSP-ova koji ne primaju plaću i druge fizičke osobe koje ne primaju plaću temelji se na jediničnim troškovima koji odgovaraju plaći istraživačâ (https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/docs/2021. 2027/common/guidance/unit-cost-decision-sme-owners-natural-persons_en.pdf).

12

(13)  Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o otvorenim podatcima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 172, 26.6.2019., str. 56.).

13

(14)  Mišljenje Europskog odbora regija – Europski pristup umjetnoj inteligenciji – Akt o umjetnoj inteligenciji (SL C 97, 28.2.2022., str. 60.).

14

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/45

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Osmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji

(2022/C 498/09)

| Izvjestiteljica: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PSE), članica Vijeća Departmana Finistère |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o 8. izvješću o koheziji: kohezija u Europi do 2050.
  COM(2022) 34 final
  SWD(2022) 24 final |

Izvjestiteljica:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PSE), članica Vijeća Departmana Finistère

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o 8. izvješću o koheziji: kohezija u Europi do 2050.

COM(2022) 34 final

SWD(2022) 24 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR)

| 1. | pozdravlja objavu osmog izvješća o koheziji, u kojem se iznose glavne promjene i teritorijalne razlike koje su europske regije iskusile u proteklih deset godina i postavljaju temelji za raspravu o budućnosti kohezije nakon 2027.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | slaže se s analizom povijesnog konteksta Europske unije, koju je izradila Europska komisija: pandemija bolesti COVID-19, ono što se u izvješću o koheziji navode kao najvažnija nova kretanja (poput klimatskih promjena i digitalne hiperpovezivosti) novi su izvori teritorijalnih nejednakosti, koji stvaraju geografiju nezadovoljstva u Europi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da se u sporom oporavku postupka konvergencije u posljednjih nekoliko godina kriju vrlo različite tendencije: nekoliko manje razvijenih regija i regija u tranziciji na jugu i sjeverozapadu Europe imale su slab ili negativan rast. Istovremeno, regionalni rast na istoku ponekad obilježavaju velike razlike između regija glavnih gradova i drugih regija. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe posljedice Brexita po europska gospodarstva, i to posebno po međuregionalnu suradnju, ekosustave istraživanja i obrazovanja te demografiju u mnogim europskim regijama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje potrebu za kohezijom u Europi, koju rat na europskim granicama, u Ukrajini, dodatno naglašava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stoga poziva Komisiju da provede otvoreno i strateško promišljanje o ulozi kohezijske politike u drugim europskim politikama nakon 2027. godine; |
| --- | --- |

6.

Kohezijska politika kao dugoročna razvojna politika

| 7. | smatra da regionalne razlike utvrđene u izvješću o koheziji u potpunosti jačaju legitimitet kohezijske politike kako je definirana Ugovorima (smanjenje razlika u bogatstvu i razvoju među regijama Europske unije); |
| --- | --- |

7.

| 8. | stoga pozdravlja analizu učinka kohezijske politike na ulaganja u regije EU-a u razdoblju 2014.–2019., provedenu u okviru izvješća o koheziji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je kohezijska politika često imala ključnu ulogu u održavanju dovoljnih javnih ulaganja u situacijama smanjenih ulaganja na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da je pozitivan učinak ulaganja uz potporu kohezijske politike vidljiv tek dugoročno, kako je istaknuto u 9. poglavlju izvješća o koheziji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | također podsjeća da mehanizmi programiranja kohezijske politike omogućavaju financiranje određenih projekata do tri godine nakon programskog razdoblja, zbog čega ih se ne može uspoređivati s drugim europskim programima kojima se izravno upravlja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava učinkovitost kohezijske politike u suočavanju s krizom izazvanom pandemijom bolesti COVID-19, i to posebno zahvaljujući mjerama fleksibilnosti uvedenima u travnju 2020. [dva paketa mjera pod nazivom „Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus” (CRII)]; |
| --- | --- |

12.

| 13. | međutim, smatra da je od ključne važnosti fokus kohezijske politike u Europi i dalje usmjeravati na teritorijalnu, ekonomsku i socijalnu koheziju; |
| --- | --- |

13.

Definicija koncepta „nenanošenja štete koheziji”

| 14. | vidi mogućnosti koje se pružaju zahvaljujući tome što je u izvješću o koheziji uveden novi koncept, kojim se cjelovit pristup kohezijske politike nastoji proširiti na sve europske javne politike koje imaju teritorijalni učinak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je taj koncept u potpunosti u skladu s inicijativom Europskog odbora regija da pokaže da je uloga ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije jedna od temeljnih vrijednosti Europske unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi taj koncept mogao svim europskim politikama omogućiti da vode računa o raznolikosti situacija u raznim regijama Europske unije, povećaju njihovu učinkovitost, a djelovanje Europske unije učine vidljivijom među građanima i građankama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | međutim, protivi se iznimno restriktivnom tumačenju tog koncepta prema kojem bi se to načelo primjenjivalo samo na razini operativnih programa, a ne i na razini Sporazuma o partnerstvu; ustraje u tome da se načelo „nenanošenja štete koheziji” primjenjuje na sve europske politike kako bi se smanjio antikohezivni učinak određenih europskih politika ili programa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naročito smatra da, kako je spomenuto u izvješću o koheziji, Mehanizam za oporavak i otpornost treba podržati koheziju u Europi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice i Europsku komisiju da se pobrinu za to da Mehanizam za oporavak i otpornost i njegov mogući sljednik izravno integriraju pristup kohezijskoj politici koji se temelji na višerazinskom upravljanju i partnerstvu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | usto ističe da treba bolje uskladiti i povećati sinergije između kohezijske politike i programa Obzor Europa kako bi se u svim europskim regijama ojačale inovacije i tako razvili kapaciteti za istraživanje i razvoj, čime bi se EU-u omogućilo da ulaganjem u regionalnu izvrsnost bude konkurentan na globalnoj razini, a mogao bi se riješiti i problem razvoja regija sa srednjim dohotkom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da je tim regijama, uhvaćenima u zamku razvoja regija sa srednjim dohotkom, u interesu imati specifičnu potporu, bilo zahvaljujući tome što spadaju među srednje regije ili zahvaljujući lakšem pristupu instrumentima teritorijalne suradnje u području inovacija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | traži da se konsolidira pristup koji se temelji na strategijama pametne specijalizacije kako bi se ojačala konkurentnost i inovacijski ekosustav utemeljen na lokaliziranim strategijama i jačanju teritorijalne suradnje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Europsku komisiju da definira koncept „nenanošenja štete koheziji” i pretvori ga u istinski mehanizam za evaluaciju učinka europskih politika na koheziju u Europi; predlaže da se procjena učinka na ruralna područja, predviđena u komunikaciji „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a”, ugradi u taj mehanizam kako bi se vodilo računa o posebnostima tih područja; od Europske komisije traži da razvije specifične smjernice za konkretnu provedbu tog koncepta, među ostalim upotrebom zakonodavstva nakon savjetovanja s OR-om; |
| --- | --- |

23.

Kohezijska politika kao okosnica europske dugoročne strategije

| 24. | podsjeća da kohezijska politika, iako je okosnica provedbe europskog zelenog plana i europskog stupa socijalnih prava, nije dio dugoročne europske strategije u pravom smislu riječi, za razliku od kohezijske politike u razdoblju 2014.–2020., koja se bila izravno povezana s ostvarenjem ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | stoga od Europske komisije traži da izradi novu dugoročnu europsku strategiju za 2030., kojom će povezati imperative ekološke i digitalne tranzicije i ojačati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju Unije; insistira na tome da strategija treba obuhvatiti sve europske politike i fondove kojima se potiče ulaganje u skladu s načelom „nenanošenja štete koheziji” uvedenim u izvješću o koheziji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izražava žaljenje zbog nedostatka mehanizama za koordinaciju i povezivanje Mehanizma za oporavak i otpornost i kohezijske politike te rizika od preklapanja ili istiskivanja u nedostatku stvarnog mehanizma kojim se provjerava dodatnost financiranja iz Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | insistira na tome da europske investicijske politike trebaju biti ravnopravne kako bi se izbjeglo natjecanje između različitih europskih politika na terenu jer, za razliku od drugih politika, pravila državne potpore trenutno ometaju provedbu kohezijske politike; |
| --- | --- |

27.

| 28. | u tom kontekstu od Europske komisije traži da provede temeljitu analizu i razvije europski zakonodavni okvir o državnim potporama kako bi projekti koje podržavaju razni europski programi i fondovi potpali pod ista pravila; |
| --- | --- |

28.

Kako bolje integrirati kohezijsku politiku u europski semestar

| 29. | napominje da se u izvješću o koheziji ne spominje povezanost kohezijske politike i okvira gospodarskog upravljanja Unije, usprkos povećanoj ulozi europskog semestra u provedbi kohezijske politike u programskom razdoblju 2021.–2027.; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja uključivanje novog odjeljka o teritorijalnim razlikama u izvješća za pojedine zemlje proljetnog paketa za europski semestar objavljenog u svibnju 2022. pod uvjetom da je to namijenjeno isključivo jačanju teritorijalne kohezije u Europi, a ne nametanju strukturnih reformi potpuno nepovezanih s dugoročnim ciljevima kohezijske politike; |
| --- | --- |

30.

| 31. | traži od Komisije da nastavi promicati usmjerenost na izazove teritorijalne kohezije koji utječu na europska područja i regije, kako je navedeno u izvješćima za pojedine zemlje i relevantnim porukama za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na sveobuhvatnije razmatranje reforme postojećeg okvira za koordinaciju ekonomskih politika kako bi se u razne faze europskog semestra moglo integrirati načelo „nenanošenja štete koheziji” i na bolji način uključiti lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konstatira, na temelju osmog izvješća o koheziji, da deficit javnog ulaganja u Europskoj uniji predstavlja skriveni dug; stoga ponavlja svoj dosad često iskazivani zahtjev za „zlatno pravilo sufinanciranja” u skladu s kojim se rashodi država članica i lokalnih i regionalnih vlada za sufinanciranje strukturnih i investicijskih fondova (u skladu s ograničenjima Unije koja se primjenjuju na sufinanciranje) ne smatraju strukturnim, javnim ili sličnim rashodima definiranima u paktu o stabilnosti i rastu; ističe da su javna ulaganja poput onih namijenjenih održivoj ekološkoj, digitalnoj i socijalnoj tranziciji i održavanju europske konkurentnosti važna za buduće generacije i da stoga s njima treba postupati na odgovarajući način, među ostalim prilagođavanjem europskih računovodstvenih pravila; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponavlja svoj poziv iz prethodnih mišljenja (1) da se sastavi kodeks postupanja za doprinos lokalnih i regionalnih vlasti europskom semestru. Kodeks postupanja potreban je da bi europski semestar bio transparentniji, uključiviji i demokratičniji, ali i učinkovitiji zahvaljujući uključivanju lokalnih i regionalnih vlasti. Time se povećava osjećaj odgovornosti na lokalnoj i regionalnoj razini, čime se poboljšava provedba željenih ekonomskih reformi u državama članicama; |
| --- | --- |

34.

Prema novom strateškom okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova...

| 35. | napominje da postoji trend multiplikacije investicijskih fondova na europskoj razini, od kojih neki podliježu izravnom upravljanju, neki podijeljenom upravljanju (npr. europski strukturni i investicijski fondovi), a nekima u provedbi vodeću ulogu ima država (nacionalni planovi za oporavak i otpornost koje dobivaju potporu iz Mehanizma za oporavak i otpornost); |
| --- | --- |

35.

| 36. | izražava zabrinutost zbog tekućeg trenda povećanja prijenosa sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u druge politike ili programe (npr. nacionalne planove za oporavak i otpornost ili programe kojima se izravno upravlja kao što je Obzor Europa); čvrsto se protivi prijenosu sredstava iz kohezijske politike i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) u Mehanizam za oporavak i otpornost; na temelju članka 175. UFEU-a, Mehanizam za oporavak i otpornost je taj kojim se nastoji dopuniti djelovanje kohezijske politike kako bi se postigli ciljevi članka 174. UFEU-a, a ne obrnuto; također, podsjeća na to da kohezijska politika već u velikoj mjeri doprinosi europskim zelenim ulaganjima i energetskoj neovisnosti EU-a; stoga zaključuje da recentralizacija sredstava EU-a prenošenjem prethodno spomenutih sredstava u Mehanizam za oporavak i otpornost nije opravdana; |
| --- | --- |

36.

| 37. | napominje da taj trend ima dvostruki štetni učinak–s jedne strane smanjuje djelotvornost kohezijske politike kao dugoročne razvojne politike, a s druge je degradira na puku proračunsku liniju višegodišnjeg financijskog okvira Europske unije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | stoga od Europske komisije traži da izradi novi strateški okvir za razdoblje nakon 2027., koji bi bio usmjeren na partnerstvo i višerazinsko upravljanje i sadržavao opće odredbe za sve investicijske fondove EU-a koji imaju teritorijalnu dimenziju (tj. europske strukturne i investicijske fondove, mogući budući Socijalni fond za klimatsku politiku, EPFRR i budući Mehanizam za oporavak i otpornost); |
| --- | --- |

38.

| 39. | naročito insistira na tome da se u novi strateški okvir ponovo uključi EPFRR; |
| --- | --- |

39.

| 40. | traži da se posebna pažnja posveti budućnosti Europskog socijalnog fonda (ESF) kako bi mu se dala jača teritorijalna dimenzija i ojačala uloga lokalnih i regionalnih vlasti u njegovoj provedbi; |
| --- | --- |

40.

...koji bi bio usmjeren na istinsko pojednostavljenje provedbe europskih strukturnih i investicijskih fondova...

| 41. | napominje da zakonodavni okvir kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. sadrži znatne mjere pojednostavljenja (poput proširenja pojednostavljenih mogućnosti obračuna troškova) koje će trebati ocijeniti nakon što budu primijenjene u okviru programskog razdoblja 2021.–2027. |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje, međutim, da je proliferacija fondova, pravila, rokova i modaliteta provedbe fondova u okviru zajedničkog upravljanja nedavno povećala administrativno opterećenje tijela koja upravljaju fondovima i često su regionalna; |
| --- | --- |

42.

| 43. | konstatira da to administrativno opterećenje dovodi do kašnjenja u provedbi europskih strukturnih i investicijskih fondova, što se često smatra odgovornošću regija, čime se među europskim građanima i građankama ugrožava imidž kohezijske politike kao djelotvorne investicijske politike; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava ključnu ulogu regija u suzbijanju segmentiranosti u primjeni europskih strukturnih i investicijskih fondova i njihovom povezivanju s lokaliziranim pristupom radi podržavanja lokaliziranih razvojnih strategija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da već sad započne s dugoročnim procesom promišljanja u koji će uključiti tijela koja upravljaju europskim strukturnim i investicijskim fondovima na regionalnoj razini kako bi se pojednostavila pravila o upravljanju, kontroli i reviziji i dovelo do istinske reforme u svjetlu sljedećeg zakonodavnog paketa za kohezijsku politiku za razdoblje nakon 2027. godine; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ponavlja svoj zahtjev da se između Europske komisije i tijela koja upravljaju kohezijskom politikom primijeni ugovor o povjerenju kako bi europski strukturni i investicijski fondovi opet postali privlačni nositeljima projekata i kako bi programi s vrlo niskim rezidualnim stopama pogrešaka u programskom razdoblju 2021.–2027. u sljedećem programskom razdoblju imali koristi od pojednostavljenih pravila o upravljanju, kontroli i reviziji; |
| --- | --- |

46.

...i istinsko partnerstvo povjerenja s regijama i teritorijalnim zajednicama...

| 47. | konstatira određenu centralizaciju kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. i ugrožavanje načela partnerstva i uloge regionalnih vlasti u utvrđivanju potreba za ulaganjima u operativne programe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja namjeru da se ojača višerazinsko upravljanje i načelo partnerstva, najavljenu u izvješću o koheziji; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podržava nedavno pokrenutu inicijativu za europsku zajednicu prakse za partnerstvo za razdoblje 2021.–2027., koja bi trebala znatno poboljšati Europski kodeks ponašanja za partnerstvo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava jedinstveni pristup kohezijske politike, čiji se operativni programi europskih strukturnih i investicijskih fondova temelje na analizi lokalnih potreba i slijede potpuno participativan i demokratski postupak, za razliku od nacionalnih planova oporavka, koji se oslanjaju na Mehanizam za oporavak i otpornost i uglavnom su osmišljavani bez pomoći regija; |
| --- | --- |

50.

| 51. | stoga poziva Komisiju da poveća ulogu regija u upravljanju strukturnim i investicijskim fondovima i ojača zakonodavne odredbe povezane s partnerstvom, posebice s obzirom na razdoblje nakon 2027. godine; |
| --- | --- |

51.

Kohezijska politika kao sredstvo promjene trenda demografskog pada u područjima u unutrašnjim, ruralnim i planinskim područjima

| 52. | izražava zabrinutost zbog sve starijeg stanovništva, pada stope nataliteta i depopulacije područja u unutrašnjosti, naročito ruralnih i planinskih; |
| --- | --- |

52.

| 53. | napominje da gospodarski i socijalni poremećaji, od kojih su najrecentniji uzrokovani pandemijom bolesti COVID-19 i sukobom u Ukrajini, utječu na izglede mladih za budućnost; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava važnost definiranja demografske strategije EU-a, posebno uzimajući u obzir mogućnosti koje nude zakoniti migracijski tokovi unutar Unije, i istodobnog jačanja koordinacije u pogledu nezakonite imigracije i pružanja potpore i zaštite izbjeglicama; |
| --- | --- |

54.

Posebna pažnja posvećena regijama s trajnim geografskim poteškoćama

| 55. | izražava žaljenje zbog toga što se izvješće o koheziji tek površno osvrće na izazove s kojima se suočavaju regije s trajnim geografskim poteškoćama i najudaljenije regije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva na to da se u svim planiranim reformama koje se tiču budućnosti kohezijske politike posebna pažnja posveti regijama s trajnim geografskim poteškoćama, kako su definirane u članku 174. UFEU-a, posebno otočnim, rijetko naseljenim, prekograničnim, planinskim i najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava važan posao koji je obavio Europski parlament u vezi s pitanjem kohezije otoka i prepoznaje važnost pakta za europske otoke; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja činjenicu da se u izvješću o koheziji priznaje da demografska tranzicija u ruralnim područjima može imati negativne posljedice po koheziju u Europi; stoga poziva Europsku komisiju da ubuduće pojača financiranje i instrumente kohezijske politike i strateških planova ZPP-a, pogotovo putem minimalnih pragova, uzimajući u obzir udio ruralnog stanovništva i površine ruralnih područja u cijelom EU-u, za područja iz članka 174., te suradnju između urbanih i ruralnih regija, koje sve imaju usporedne i komplementarne prednosti za skladan teritorijalni razvoj; |
| --- | --- |

58.

| 59. | istodobno ističe pozitivnu ulogu velegradskih područja, koja raspodjelom bogatstva i koristi na određenom području osiguravaju kohezivni razvoj, a uspostavljaju i učinkovitije veze između urbanih i ruralnih područja. Ponavlja da da se iz BDP-a po glavi stanovnika ne može u potpunosti iščitati razina njihovog razvoja i preporučuje da se uz pomoć indeksa socijalnog razvoja utvrde najpreči izazovi metropolskih regija, čije se svladavanje treba financirati sredstvima kohezijske politike (2); |
| --- | --- |

59.

Jačanje međunarodne suradnje

| 60. | podsjeća da je proračun za teritorijalnu suradnju kao element kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. znatno smanjen u odnosu na prethodno razdoblje, čime je ugrožena sposobnost EU-a za rješavanje znatnih kohezijskih izazova u prekograničnim područjima; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja to što se u izvješću o koheziji spominje jačanje prekogranične i međuregionalne suradnje; poziva na to da se u budućoj kohezijskoj politici za razdoblje nakon 2027. u potpunosti odrazi sve veća potreba za jačanjem kohezije, održavanjem postojećih mehanizama suradnje među regijama EU-a i odgovaranjem na nove izazove u pogledu suradnje koji se javljaju u današnjem kontekstu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | žali zbog toga što su područja koja su najteže pogođena tim smanjenjem ona utvrđena u članku 174. UFEU-a, koja zbog svojih prirodnih i trajnih poteškoća moraju posebno pojačati teritorijalnu, gospodarsku i socijalnu koheziju s drugim područjima Europske unije. |
| --- | --- |

62.

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Mišljenje Europskog odbora regija – Plan za oporavak Europe od pandemije bolesti COVID-19: Mehanizam za oporavak i otpornost te Instrument za tehničku potporu (SL C 440, 18.12.2020., str. 160.).

1

Mišljenje Europskog odbora regija – Europski semestar i kohezijska politika: usklađivanje strukturnih reformi s dugoročnim ulaganjima (SL C 275, 14.8.2019., str. 1.).

Mišljenje Europskog odbora regija o „Boljem upravljanju europskim semestrom: kodeks postupanja za uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti” (SL C 306, 15.9.2017., str. 24.).

(2)  Mišljenje Europskog odbora regija – Izazovi metropolskih regija i njihov položaj u budućoj kohezijskoj politici nakon 2020. (SL C 79, 10.3.2020., str. 8.).

2

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/51 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/51

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Putovi do školskog uspjeha

(2022/C 498/10)

| Izvjestiteljica: | Inga BĒRZIŅA (LV/Renew E.), članica Općinskog vijeća Općine Kuldīga |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog preporuke Vijeća o inicijativi „Putovi do školskog uspjeha”
  COM(2022) 316 |

Izvjestiteljica:

Inga BĒRZIŅA (LV/Renew E.), članica Općinskog vijeća Općine Kuldīga

Referentni dokument:

Prijedlog preporuke Vijeća o inicijativi „Putovi do školskog uspjeha”

COM(2022) 316

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Prijedlog preporuke Vijeća o inicijativi „Putevi do školskog uspjeha”

COM (2022) 316

Amandman 1.

Uvodna izjava 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (2) | Europska komisija donijela je 30. rujna 2020. Komunikaciju o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025., u kojoj je uključivost navedena kao jedna od njegovih šest dimenzija (1). Vijeće je 18. veljače 2021. donijelo Rezoluciju Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (2). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(2)

Europska komisija donijela je 30. rujna 2020. Komunikaciju o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025., u kojoj je uključivost navedena kao jedna od njegovih šest dimenzija (1). Vijeće je 18. veljače 2021. donijelo Rezoluciju Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (2).

| (2) | Europska komisija donijela je 30. rujna 2020. Komunikaciju o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025., u kojoj je uključivost navedena kao jedna od njegovih šest dimenzija (1). Vijeće je 18. veljače 2021. donijelo Rezoluciju Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (2).
  Europski odbor regija usvojio je 19. ožujka 2021. mišljenje „Uspostava europskog prostora obrazovanja do 2025.”

   (3)

  . |
| --- | --- |

(2)

Europska komisija donijela je 30. rujna 2020. Komunikaciju o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025., u kojoj je uključivost navedena kao jedna od njegovih šest dimenzija (1). Vijeće je 18. veljače 2021. donijelo Rezoluciju Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (2).
  Europski odbor regija usvojio je 19. ožujka 2021. mišljenje „Uspostava europskog prostora obrazovanja do 2025.”

   (3)

  .

Obrazloženje

Predlaže se dodavanje upućivanja na mišljenje OR-a o Komunikaciji Europske komisije o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025.

Amandman 2.

Uvodna izjava 5.

(Nova uvodna izjava)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe, EU se također poziva da osigura da svi građani i građanke EU-a mogu imati koristi od digitalizacije tako što će im se pružiti prilike i omogućiti stjecanje potrebnih digitalnih vještina

   (1)

  . Europska komisija namjerava predstaviti prijedloge za preporuku o boljem stjecanju digitalnih vještina tijekom obrazovanja i osposobljavanja i o europskoj potvrdi za digitalne vještine

   (2)

  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe, EU se također poziva da osigura da svi građani i građanke EU-a mogu imati koristi od digitalizacije tako što će im se pružiti prilike i omogućiti stjecanje potrebnih digitalnih vještina

   (1)

  . Europska komisija namjerava predstaviti prijedloge za preporuku o boljem stjecanju digitalnih vještina tijekom obrazovanja i osposobljavanja i o europskoj potvrdi za digitalne vještine

   (2)

  .

Obrazloženje

Važno je iskoristiti prednosti koje pruža digitalizacija tako da se građanima pruže prilike i omogući stjecanje odgovarajućih digitalnih vještina.

Amandman 3.

Uvodna izjava 25.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (25) | Potrebno je nastojati smanjiti broj učenika koji postižu slabe rezultate i onih koji rano napuštaju školovanje te promicati školski uspjeh u sustavima obrazovanja i osposobljavanja u čitavom EU-u. Radi pružanja koordinirane potpore djeci, mladima i njihovim obiteljima potrebno je na razini sustava osigurati usklađenost mjera politika, koordinaciju s drugim relevantnim područjima politika (kao što su zdravstvo, socijalne usluge, zapošljavanje, stanovanje, pravosuđe, migracije i integracija) i djelotvornu suradnju različitih dionika na svim razinama (nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj, školskoj). Istodobno je potrebno promicati pristupe na razini cijele škole kojima su obuhvaćena sva područja aktivnosti (poučavanje i učenje; planiranje i upravljanje itd.) i u kojima sudjeluju svi ključni dionici: učenici, ravnatelji škola, nastavno i nenastavno osoblje, roditelji i obitelji te lokalna i šira zajednica (1). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(25)

Potrebno je nastojati smanjiti broj učenika koji postižu slabe rezultate i onih koji rano napuštaju školovanje te promicati školski uspjeh u sustavima obrazovanja i osposobljavanja u čitavom EU-u. Radi pružanja koordinirane potpore djeci, mladima i njihovim obiteljima potrebno je na razini sustava osigurati usklađenost mjera politika, koordinaciju s drugim relevantnim područjima politika (kao što su zdravstvo, socijalne usluge, zapošljavanje, stanovanje, pravosuđe, migracije i integracija) i djelotvornu suradnju različitih dionika na svim razinama (nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj, školskoj). Istodobno je potrebno promicati pristupe na razini cijele škole kojima su obuhvaćena sva područja aktivnosti (poučavanje i učenje; planiranje i upravljanje itd.) i u kojima sudjeluju svi ključni dionici: učenici, ravnatelji škola, nastavno i nenastavno osoblje, roditelji i obitelji te lokalna i šira zajednica (1).

| (25) | Potrebno je nastojati smanjiti broj učenika koji postižu slabe rezultate i onih koji rano napuštaju školovanje te promicati školski uspjeh u sustavima obrazovanja i osposobljavanja u čitavom EU-u. Radi pružanja koordinirane potpore djeci, mladima i njihovim obiteljima potrebno je na razini sustava osigurati usklađenost mjera politika, koordinaciju s drugim relevantnim područjima politika (kao što su zdravstvo, socijalne usluge, zapošljavanje, stanovanje, pravosuđe, migracije i integracija) i djelotvornu suradnju različitih dionika na svim razinama (na
  europskoj
  , nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, kao i na razini škola)
  u skladu s načelima višerazinskog upravljanja
  . Istodobno je potrebno promicati pristupe na razini cijele škole kojima su obuhvaćena sva područja aktivnosti (poučavanje i učenje; planiranje i upravljanje itd.) i u kojima sudjeluju svi ključni dionici: učenici, ravnatelji škola, nastavno i nenastavno osoblje, roditelji i obitelji te lokalna i šira zajednica (1). |
| --- | --- |

(25)

Potrebno je nastojati smanjiti broj učenika koji postižu slabe rezultate i onih koji rano napuštaju školovanje te promicati školski uspjeh u sustavima obrazovanja i osposobljavanja u čitavom EU-u. Radi pružanja koordinirane potpore djeci, mladima i njihovim obiteljima potrebno je na razini sustava osigurati usklađenost mjera politika, koordinaciju s drugim relevantnim područjima politika (kao što su zdravstvo, socijalne usluge, zapošljavanje, stanovanje, pravosuđe, migracije i integracija) i djelotvornu suradnju različitih dionika na svim razinama (na
  europskoj
  , nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, kao i na razini škola)
  u skladu s načelima višerazinskog upravljanja
  . Istodobno je potrebno promicati pristupe na razini cijele škole kojima su obuhvaćena sva područja aktivnosti (poučavanje i učenje; planiranje i upravljanje itd.) i u kojima sudjeluju svi ključni dionici: učenici, ravnatelji škola, nastavno i nenastavno osoblje, roditelji i obitelji te lokalna i šira zajednica (1).

Obrazloženje

Obrazovanje i osposobljavanje poboljšala bi primjena načela i praksi višerazinskog upravljanja, kako je opisano u Rezoluciji OR-a o Povelji o višerazinskom upravljanju u Europi (1).

Amandman 4.

Točka 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1. | do 2025. izrade ili dodatno ojačaju integriranu i sveobuhvatnu strategiju za školski uspjeh, na odgovarajućoj razini i u skladu sa strukturom svojih sustava obrazovanja i osposobljavanja, radi odvajanja odgojno-obrazovnih ishoda od socioekonomskog položaja, promicanja uključivosti u obrazovanju (među ostalim suzbijanjem segregacije u obrazovanju) i daljnjeg smanjivanja ranog napuštanja školovanja i slabih rezultata iz osnovnih vještina, kako je predloženo u okviru politike navedenom u Prilogu. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti dobrobiti u školi jer je ona ključna komponenta školskog uspjeha. Ta strategija trebala bi sadržavati mjere prevencije, intervencije i kompenzacije (uključujući mjere ponuđene u okviru Garancije za mlade), temeljiti se na dokazima i u njoj bi se univerzalne mjere trebale kombinirati s ciljanim i/ili prilagođenim odredbama za učenike kojima je potrebna dodatna pozornost i potpora u uključivim okruženjima (kao što su učenici slabijeg socioekonomskog statusa, učenici migrantskog – među ostalim izbjegličkog – ili romskog podrijetla, učenici s vidljivim i nevidljivim vrstama invaliditeta, s posebnim obrazovnim potrebama ili problemima s mentalnim zdravljem). Ta strategija trebala bi se temeljiti i na strukturiranoj suradnji dionika iz različitih područja politike te s različitih razina upravljanja i obrazovnih razina; za nju bi trebalo osigurati odgovarajuća financijska sredstva i uz nju pripremiti jasan
  plan
  provedbe
  i
  evaluacije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.

do 2025. izrade ili dodatno ojačaju integriranu i sveobuhvatnu strategiju za školski uspjeh, na odgovarajućoj razini i u skladu sa strukturom svojih sustava obrazovanja i osposobljavanja, radi odvajanja odgojno-obrazovnih ishoda od socioekonomskog položaja, promicanja uključivosti u obrazovanju (među ostalim suzbijanjem segregacije u obrazovanju) i daljnjeg smanjivanja ranog napuštanja školovanja i slabih rezultata iz osnovnih vještina, kako je predloženo u okviru politike navedenom u Prilogu. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti dobrobiti u školi jer je ona ključna komponenta školskog uspjeha. Ta strategija trebala bi sadržavati mjere prevencije, intervencije i kompenzacije (uključujući mjere ponuđene u okviru Garancije za mlade), temeljiti se na dokazima i u njoj bi se univerzalne mjere trebale kombinirati s ciljanim i/ili prilagođenim odredbama za učenike kojima je potrebna dodatna pozornost i potpora u uključivim okruženjima (kao što su učenici slabijeg socioekonomskog statusa, učenici migrantskog – među ostalim izbjegličkog – ili romskog podrijetla, učenici s vidljivim i nevidljivim vrstama invaliditeta, s posebnim obrazovnim potrebama ili problemima s mentalnim zdravljem). Ta strategija trebala bi se temeljiti i na strukturiranoj suradnji dionika iz različitih područja politike te s različitih razina upravljanja i obrazovnih razina; za nju bi trebalo osigurati odgovarajuća financijska sredstva i uz nju pripremiti jasan
  plan
  provedbe
  i
  evaluacije;

| 2. | do 2025. izrade ili dodatno ojačaju integriranu i sveobuhvatnu strategiju za školski uspjeh, na odgovarajućoj razini i u skladu sa strukturom svojih sustava obrazovanja i osposobljavanja kao
  i uzimajući u obzir odgovarajuće decentralizirane sustave
  , radi odvajanja odgojno-obrazovnih ishoda od socioekonomskog položaja, promicanja uključivosti u obrazovanju (među ostalim suzbijanjem segregacije u obrazovanju) i daljnjeg smanjivanja ranog napuštanja školovanja i slabih rezultata iz osnovnih vještina, kako je predloženo u okviru politike navedenom u Prilogu. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti dobrobiti
  te okolišnim i zdravstvenim uvjetima
  u školi
  i njezinoj okolici
  jer je ona ključna komponenta školskog uspjeha. Ta strategija trebala bi sadržavati mjere
  planiranja,
  prevencije, intervencije i kompenzacije (uključujući mjere ponuđene u okviru Garancije za mlade), temeljiti se na dokazima i u njoj bi se univerzalne mjere trebale kombinirati s ciljanim i/ili prilagođenim odredbama za učenike kojima je potrebna dodatna pozornost i potpora u uključivim okruženjima (kao što su učenici slabijeg socioekonomskog statusa, učenici migrantskog – među ostalim izbjegličkog – ili romskog podrijetla, učenici s vidljivim i nevidljivim vrstama invaliditeta, s posebnim obrazovnim potrebama ili problemima s mentalnim zdravljem). Ta strategija trebala bi se temeljiti i na strukturiranoj suradnji dionika iz različitih područja politike te s različitih razina upravljanja i obrazovnih razina; za nju bi trebalo osigurati odgovarajuća financijska sredstva i uz nju pripremiti jasan plan provedbe
  , evaluacije i praćenja
  ; |
| --- | --- |

2.

do 2025. izrade ili dodatno ojačaju integriranu i sveobuhvatnu strategiju za školski uspjeh, na odgovarajućoj razini i u skladu sa strukturom svojih sustava obrazovanja i osposobljavanja kao
  i uzimajući u obzir odgovarajuće decentralizirane sustave
  , radi odvajanja odgojno-obrazovnih ishoda od socioekonomskog položaja, promicanja uključivosti u obrazovanju (među ostalim suzbijanjem segregacije u obrazovanju) i daljnjeg smanjivanja ranog napuštanja školovanja i slabih rezultata iz osnovnih vještina, kako je predloženo u okviru politike navedenom u Prilogu. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti dobrobiti
  te okolišnim i zdravstvenim uvjetima
  u školi
  i njezinoj okolici
  jer je ona ključna komponenta školskog uspjeha. Ta strategija trebala bi sadržavati mjere
  planiranja,
  prevencije, intervencije i kompenzacije (uključujući mjere ponuđene u okviru Garancije za mlade), temeljiti se na dokazima i u njoj bi se univerzalne mjere trebale kombinirati s ciljanim i/ili prilagođenim odredbama za učenike kojima je potrebna dodatna pozornost i potpora u uključivim okruženjima (kao što su učenici slabijeg socioekonomskog statusa, učenici migrantskog – među ostalim izbjegličkog – ili romskog podrijetla, učenici s vidljivim i nevidljivim vrstama invaliditeta, s posebnim obrazovnim potrebama ili problemima s mentalnim zdravljem). Ta strategija trebala bi se temeljiti i na strukturiranoj suradnji dionika iz različitih područja politike te s različitih razina upravljanja i obrazovnih razina; za nju bi trebalo osigurati odgovarajuća financijska sredstva i uz nju pripremiti jasan plan provedbe
  , evaluacije i praćenja
  ;

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u ostvarivanju vizije europskog prostora obrazovanja zbog njihove izravne i uske povezanosti sa zajednicama u kojima se provode obrazovne politike definirane na europskoj razini i koje na njih imaju izravan učinak (2).

Amandman 5.

Točka 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3. | u kontekstu integrirane i sveobuhvatne strategije kombiniraju mjere prevencije, intervencije i kompenzacije, kako su navedene u okviru politike u Prilogu, radi pružanja potpore: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.

u kontekstu integrirane i sveobuhvatne strategije kombiniraju mjere prevencije, intervencije i kompenzacije, kako su navedene u okviru politike u Prilogu, radi pružanja potpore:

| 3. | u kontekstu integrirane
  , uključive
  i sveobuhvatne strategije kombiniraju mjere prevencije, intervencije i kompenzacije, kako su navedene u okviru politike u Prilogu, radi pružanja potpore: |
| --- | --- |

3.

u kontekstu integrirane
  , uključive
  i sveobuhvatne strategije kombiniraju mjere prevencije, intervencije i kompenzacije, kako su navedene u okviru politike u Prilogu, radi pružanja potpore:

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 6.

Točka 3.3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.3. | školama – u oblikovanju pristupa školskom uspjehu „na razini cijele škole”, u čijem okviru svi članovi školske zajednice (ravnatelji škola, učitelji, nastavnici i drugi odgojno-obrazovni djelatnici, učenici, roditelji, obitelji i lokalna zajednica) i vanjski dionici aktivno sudjeluju i surađuju u promicanju obrazovnog uspjeha za sve učenike; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.3.

školama – u oblikovanju pristupa školskom uspjehu „na razini cijele škole”, u čijem okviru svi članovi školske zajednice (ravnatelji škola, učitelji, nastavnici i drugi odgojno-obrazovni djelatnici, učenici, roditelji, obitelji i lokalna zajednica) i vanjski dionici aktivno sudjeluju i surađuju u promicanju obrazovnog uspjeha za sve učenike;

| 3.3. | školama – u oblikovanju pristupa školskom uspjehu „na razini cijele škole”, u čijem okviru svi članovi školske zajednice (ravnatelji škola, učitelji, nastavnici i drugi odgojno-obrazovni djelatnici, učenici, roditelji, obitelji i lokalna zajednica
  , uključujući lokalne i regionalne vlasti
  ) i vanjski dionici aktivno sudjeluju i surađuju u promicanju obrazovnog uspjeha za sve učenike; |
| --- | --- |

3.3.

školama – u oblikovanju pristupa školskom uspjehu „na razini cijele škole”, u čijem okviru svi članovi školske zajednice (ravnatelji škola, učitelji, nastavnici i drugi odgojno-obrazovni djelatnici, učenici, roditelji, obitelji i lokalna zajednica
  , uključujući lokalne i regionalne vlasti
  ) i vanjski dionici aktivno sudjeluju i surađuju u promicanju obrazovnog uspjeha za sve učenike;

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti odgovorne su za škole i promiču razvoj „pristupa na razini cijele škole”, među ostalim primjenom pristupa četverostruke spirale, modela suradnje koji stavlja snažan naglasak na ljude i njihove potrebe, zajedno s dionicima iz javnog i privatnog sektora te akademskom zajednicom.

Amandman 7.

Točka 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4. | optimiziraju upotrebu nacionalnih i EU-ovih resursa za ulaganje u infrastrukturu, stručno usavršavanje, alate i resurse za jačanje uključivosti, ravnopravnosti i dobrobiti u obrazovanju, među ostalim fondova i stručnog znanja EU-a za reforme i ulaganje u infrastrukturu, alate, pedagogiju i stvaranje zdravih okruženja za učenje, pogotovo programa Erasmus+, Mehanizma za oporavak i otpornost, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za regionalni razvoj, programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, Instrumenta za tehničku potporu, Fonda za azil, migracije i integraciju itd. te osiguraju da upotreba sredstava bude usklađena s cjelokupnom strategijom; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.

optimiziraju upotrebu nacionalnih i EU-ovih resursa za ulaganje u infrastrukturu, stručno usavršavanje, alate i resurse za jačanje uključivosti, ravnopravnosti i dobrobiti u obrazovanju, među ostalim fondova i stručnog znanja EU-a za reforme i ulaganje u infrastrukturu, alate, pedagogiju i stvaranje zdravih okruženja za učenje, pogotovo programa Erasmus+, Mehanizma za oporavak i otpornost, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za regionalni razvoj, programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, Instrumenta za tehničku potporu, Fonda za azil, migracije i integraciju itd. te osiguraju da upotreba sredstava bude usklađena s cjelokupnom strategijom;

| 4. | optimiziraju upotrebu
  lokalnih, regionalnih i
  nacionalnih i EU-ovih resursa za ulaganje u infrastrukturu, stručno usavršavanje, alate i resurse za jačanje uključivosti, ravnopravnosti i dobrobiti u obrazovanju, među ostalim fondova i stručnog znanja EU-a za reforme i ulaganje u infrastrukturu, alate, pedagogiju i stvaranje zdravih okruženja za učenje, pogotovo programa Erasmus+, Mehanizma za oporavak i otpornost, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za regionalni razvoj, programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, Instrumenta za tehničku potporu, Fonda za azil, migracije i integraciju itd. te osiguraju da upotreba sredstava bude usklađena s cjelokupnom strategijom; |
| --- | --- |

4.

optimiziraju upotrebu
  lokalnih, regionalnih i
  nacionalnih i EU-ovih resursa za ulaganje u infrastrukturu, stručno usavršavanje, alate i resurse za jačanje uključivosti, ravnopravnosti i dobrobiti u obrazovanju, među ostalim fondova i stručnog znanja EU-a za reforme i ulaganje u infrastrukturu, alate, pedagogiju i stvaranje zdravih okruženja za učenje, pogotovo programa Erasmus+, Mehanizma za oporavak i otpornost, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za regionalni razvoj, programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, Instrumenta za tehničku potporu, Fonda za azil, migracije i integraciju itd. te osiguraju da upotreba sredstava bude usklađena s cjelokupnom strategijom;

Obrazloženje

Predlaže se uključivanje lokalne i regionalne razine.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

Osobita uloga lokalnih i regionalnih vlasti

| 1. | smatra da visokokvalitetni i uključivi sustavi obrazovanja i osposobljavanja koji su jednako dostupni svima, bez obzira na osobne značajke učenika, njihovu obiteljsku, kulturnu i socioekonomsku situaciju, utiru puteve do školskog uspjeha, ali i naš zajednički put prema socijalnoj koheziji i održivijem gospodarstvu u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | iznimno cijeni „pristup na razini cijele škole” koji potiče Europska komisija i koji uključuje lokalne i regionalne vlasti, što je važan preduvjet za reformu politike obrazovanja i osposobljavanja i postizanje ključnih ciljeva europske suradnje u tom području, kao što su smanjenje udjela učenika koji postižu slabe rezultate iz osnovnih vještina i sprečavanje ranog napuštanja školovanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se mjere protiv ranog napuštanja školovanja (3) često provode na lokalnoj i regionalnoj razini, što omogućuje rješavanje pitanja unutar konteksta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da dobrobit učenika i školskog osoblja u školama treba promicati kroz smanjivanje razlika u obrazovanju između udaljenih, ruralnih i urbanih područja te razlika među obrazovnim ustanovama. Taj se cilj može postići samo odgovarajućim financiranjem usmjerenim na promicanje kohezije i mogućnosti donošenja odluka koje se temelje na podacima; u svakom slučaju, kvaliteta decentraliziranog obrazovnog sustava može se poboljšati samo uz pomoć sveobuhvatnog pristupa, a ne isključivo sa stajališta proračuna; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava važnost prikupljanja i analize podataka na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini. Analiza tih podataka mogla bi otkriti zajedničke trendove relevantne za rano napuštanje školovanja i dovesti do predlaganja rješenja za suočavanje s izazovima na temelju lokaliziranog pristupa. Na primjer, u Latviji je osmišljen nacionalni interaktivni alat za prikupljanje informacija o učenicima od trenutka kada nastavnik utvrdi da postoji rizik od ranog napuštanja školovanja. Na taj se način na lokalnoj i regionalnoj razini može stvoriti široka statistička osnova o uzrocima i trendovima ranog napuštanja školovanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na širu primjenu lokalnih i regionalnih najboljih praksi za izgradnju snažnog digitalnog obrazovnog ekosustava i poticanje održive digitalne transformacije. To bi pogodovalo visokokvalitetnom i uključivom obrazovanju za sve i istodobno poboljšalo digitalnu koheziju s ciljem smanjivanja teritorijalnih nejednakosti. Na primjer, u francuskoj regiji Île-de-France je, u kontekstu prilagodbe uvjetima koje je stvorila pandemija bolesti COVID-19, razvijena platformu za besplatno učenje jezika QIOZ; |
| --- | --- |

6.

Utjecaj krize na obrazovne sustave

| 7. | ističe da se broj mladih koji napuštaju školovanje tijekom posljednjeg desetljeća postojano smanjivao. Međutim, postoji bojazan da će pandemija preokrenuti taj pozitivan trend (4). O tome svjedoče informacije o napretku ostvarenom u školskoj godini 2021.–2022. i povezanosti tog napretka s ograničenjima zbog pandemije bolesti COVID-19. Na primjer, u belgijskim regijama Valoniji i Bruxellesu broj učenika koji rano napuštaju školovanje povećao se za 28 %, posebno u srednjoškolskom obrazovanju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na to da se ne zanemari utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na mentalno i fizičko zdravlje i opću dobrobit učenika. Osim toga, trebalo bi obratiti pozornost na činjenicu da je zbog te krize došlo do pada motivacije za učenje kod skupina učenika kojima prije nije prijetio rizik od ranog napuštanja školovanja i da je ona ujedno nesrazmjerno utjecala na učenike u ranjivom i nepovoljnom položaju; stoga poziva na inovativne motivacijske aktivnosti za djecu koja su uspješna u školi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na socijalno uključivo i u psihološkom pogledu prilagođeno obrazovanje za svu ukrajinsku djecu školske dobi koja žive u državama članicama EU-a zbog rata u Ukrajini; također poziva na prilagođene i dobro osmišljene programe učenja jezika (kao što su oni koji se nude u Flamanskoj regiji u Belgiji) (5) za učenike koji ne govore jezik dotične države članice EU-a kako bi se promicala njihova integracija i poboljšali rezultati; |
| --- | --- |

9.

Zaključci

| 10. | slaže se sa zaključkom neovisne procjene (6) provedbe Preporuke Vijeća od 28. lipnja 2011. o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja (7) da je suradnja među različitim razinama vlasti (nacionalnom, regionalnom, lokalnom) i dalje ograničena i fragmentirana. To je jedno od područja u kojima su potrebni dodatni napori kako bi se riješio problem ranog napuštanja školovanja, posebno putem suradnje u okviru inovacijskih ekosustava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u uspostavi i modernizaciji obrazovnih ustanova, promicanju jednakih mogućnosti za sve i izgradnji sigurnog, uključivog i učinkovitog okruženja za učenje, uz naglasak na sve učestalijem vršnjačkom nasilju/kiberzlostavljanju; naglašava važnost dugoročne potpore iz strukturnih fondova EU-a za općinske projekte za modernizaciju obrazovnog okruženja i održavanje dobre kvalitete postojeće obrazovne infrastrukture s obzirom na utjecaj ruskog rata u Ukrajini, energetsku krizu i porast inflacije na nacionalne i lokalne proračune; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na to da se predstojeći izazovi rješavaju s pomoću „pristupa na razini škole”. Jedan od tih izazova predstavljaju generacijska obnova nastavnog osoblja i stvaranje opsežnih motivacijskih programa za nastavnike i školsko osoblje. Neke lokalne i regionalne vlasti već provode takve programe i oni uključuju mjere kao što su stipendije za studente završnih godina na pedagoškim fakultetima, posebno za buduće nastavnike u području STEM-a ili drugo stručno osoblje u školama (psiholozi, socijalni pedagozi itd.). Istodobno bi trebalo nastaviti promicati profesionalni razvoj, usavršavanje i, prema potrebi, programe prekvalifikacije nastavnika. |
| --- | --- |

12.

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2020) 625 final

1

(2)  SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

2

(1)  COM(2020) 625 final

1

(2)  SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

2

(3)  

  SL C 175, 7.6.2021., str. 6.

3

SL C 175, 7.6.2021., str. 6.

(1)  
  Izvješće o konačnom ishodu Konferencije o budućnosti Europe, svibanj 2022., 32. prijedlog (str. 81).

1

Izvješće o konačnom ishodu Konferencije o budućnosti Europe, svibanj 2022., 32. prijedlog (str. 81).

(2)  
  COM (2022) 404 final

2

COM (2022) 404 final

(1)  Vidjeti definiciju u priloženom radnom dokumentu službi Komisije.

1

(1)  Vidjeti definiciju u priloženom radnom dokumentu službi Komisije.

1

(1)  SL C 174, 7.6.2014., str. 1.

1

(2)  Mišljenje Europskog odbora regija – Uspostava europskog prostora obrazovanja do 2025. (SL C 175, 7.5.2021., str. 6.).

2

(3)  EU-ovim pokazateljem „rano napuštanje školovanja” mjeri se udio osoba u dobi od 18 do 24 godine čija je najviša stečena razina obrazovanja predmetna nastava i koje više ne pohađaju formalno ni neformalno obrazovanje i osposobljavanje.

3

(4)  Europska komisija, Glavna uprava za obrazovanje, mlade, sport i kulturu, Pregled obrazovanja i osposobljavanja 2021.: Sažetak, Ured za publikacije Europske unije, 2021., https://data.europa.eu/doi/10.2766/480191.

4

(5)  Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen (OKAN) (Nastava za djecu s drugim materinjim jezikom).

5

Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen

(6)  Europska komisija, Glavna uprava za obrazovanje, mlade, sport i kulturu (2019.), Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report (Procjena provedbe Preporuke Vijeća o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja iz 2011.: završno izvješće), Ured za publikacije.

6

Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report

(7)  SL C 191, 1.7.2011., str. 1.

7

---

III Pripremni akti

Odbor regija

151. plenarno zasjedanje OR-a, 11.10.2022.–12.10.2022.

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/57

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla industrijskih i obrtničkih proizvoda u Europskoj uniji (revidirano)

(2022/C 498/11)

| Izvjestiteljica: | Martine PINVILLE (FR/PES), članica Regionalnog vijeća Regije Nove Akvitanije |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za obrtničke i industrijske proizvode i o izmjeni uredaba (EU) 2017/1001 i (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Vijeća (EU) 2019/1754
  COM(2022) 174 final |

Izvjestiteljica:

Martine PINVILLE (FR/PES), članica Regionalnog vijeća Regije Nove Akvitanije

Referentni dokument:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za obrtničke i industrijske proizvode i o izmjeni uredaba (EU) 2017/1001 i (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Vijeća (EU) 2019/1754

COM(2022) 174 final

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za obrtničke i industrijske proizvode i o izmjeni uredaba (EU) 2017/1001 i (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Vijeća (EU) 2019/1754

COM(2022) 174 final

2022/0115 (COD)

Amandman 1.

Članak 2.

(Novi članak)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Ciljevi




  U ovoj se glavi predviđa jedinstven i ekskluzivan sustav oznaka zemljopisnog podrijetla kojim se štite nazivi obrtničkih i industrijskih proizvoda čija su kvaliteta, ugled ili druge značajke povezani s njihovim zemljopisnim podrijetlom, čime se jamči sljedeće:










  (a) | da proizvođači koji djeluju kolektivno imaju potrebne ovlasti i odgovornosti za upravljanje svojom oznakom zemljopisnog podrijetla – među ostalim zato da bi mogli odgovoriti na potražnju društva za autentičnim proizvodima koji imaju baštinsku vrijednost i proizvedeni su održivom proizvodnjom u njezinim trima dimenzijama gospodarske, okolišne i društvene vrijednosti – i za poslovanje na tržištu; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ciljevi

U ovoj se glavi predviđa jedinstven i ekskluzivan sustav oznaka zemljopisnog podrijetla kojim se štite nazivi obrtničkih i industrijskih proizvoda čija su kvaliteta, ugled ili druge značajke povezani s njihovim zemljopisnim podrijetlom, čime se jamči sljedeće:

(a)

da proizvođači koji djeluju kolektivno imaju potrebne ovlasti i odgovornosti za upravljanje svojom oznakom zemljopisnog podrijetla – među ostalim zato da bi mogli odgovoriti na potražnju društva za autentičnim proizvodima koji imaju baštinsku vrijednost i proizvedeni su održivom proizvodnjom u njezinim trima dimenzijama gospodarske, okolišne i društvene vrijednosti – i za poslovanje na tržištu;

| (b) | pošteno tržišno natjecanje za proizvođače u lancu stavljanja proizvoda na tržište; |
| --- | --- |

(b)

pošteno tržišno natjecanje za proizvođače u lancu stavljanja proizvoda na tržište;

| (c) | da potrošači dobiju pouzdane informacije i jamstvo autentičnosti takvih proizvoda i da ih mogu lako identificirati na tržištu, među ostalim u elektroničkoj trgovini; |
| --- | --- |

(c)

da potrošači dobiju pouzdane informacije i jamstvo autentičnosti takvih proizvoda i da ih mogu lako identificirati na tržištu, među ostalim u elektroničkoj trgovini;

| (d) | jednostavna i učinkovita registracija oznaka zemljopisnog podrijetla kojom se osigurava odgovarajuća zaštita prava intelektualnog vlasništva; i |
| --- | --- |

(d)

jednostavna i učinkovita registracija oznaka zemljopisnog podrijetla kojom se osigurava odgovarajuća zaštita prava intelektualnog vlasništva; i

| (e) | učinkovita provedba propisa i stavljanje na tržište u cijeloj Uniji i e-trgovini, čime se osigurava cjelovitost unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

(e)

učinkovita provedba propisa i stavljanje na tržište u cijeloj Uniji i e-trgovini, čime se osigurava cjelovitost unutarnjeg tržišta;

| (f) | lokalni gospodarski razvoj kojim se osigurava zaštita znanja, iskustva i zajedničke baštine. |
| --- | --- |

(f)

lokalni gospodarski razvoj kojim se osigurava zaštita znanja, iskustva i zajedničke baštine.

Obrazloženje

Dodavanjem tog članka omogućuje se usklađenost s Uredbom o oznakama zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne proizvode i naglašava da ona nije samo instrument intelektualnog vlasništva, već i javne politike.

Amandman 2.

Članak 3.

(Nova prva točka)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | „Oznaka zemljopisnog podrijetla” obrtničkog ili industrijskog proizvoda naziv je kojim se označava proizvod:










  i. | koji potječe iz određenog mjesta, regije ili zemlje; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

„Oznaka zemljopisnog podrijetla” obrtničkog ili industrijskog proizvoda naziv je kojim se označava proizvod:

i.

koji potječe iz određenog mjesta, regije ili zemlje;

| ii. | čija se kvaliteta, ugled ili druga obilježja u osnovi pripisuju njegovom zemljopisnom podrijetlu; |
| --- | --- |

ii.

čija se kvaliteta, ugled ili druga obilježja u osnovi pripisuju njegovom zemljopisnom podrijetlu;

| iii. | kod kojeg se najmanje jedna faza proizvodnje odvija na definiranom zemljopisnom području. |
| --- | --- |

iii.

kod kojeg se najmanje jedna faza proizvodnje odvija na definiranom zemljopisnom području.

Obrazloženje

Od ključne je važnosti da se u ovaj članak uvrsti definicija oznaka zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode (usklađenost s oznakama zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne proizvode).

Amandman 3.

Članak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Članak 5.




  Zahtjevi za oznaku zemljopisnog podrijetla




  Da bi naziv obrtničkog i industrijskog proizvoda ispunjavao uvjete za zaštitu „oznake zemljopisnog podrijetla”, proizvod mora ispunjavati sljedeće uvjete:










  (a) | proizvod potječe iz određenog mjesta, regije ili zemlje; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Članak 5.

Zahtjevi za oznaku zemljopisnog podrijetla

Da bi naziv obrtničkog i industrijskog proizvoda ispunjavao uvjete za zaštitu „oznake zemljopisnog podrijetla”, proizvod mora ispunjavati sljedeće uvjete:

(a)

proizvod potječe iz određenog mjesta, regije ili zemlje;

| (b) | kvaliteta, ugled ili druga obilježja proizvoda pripisuju se u osnovi njegovu zemljopisnom podrijetlu; i |
| --- | --- |

(b)

kvaliteta, ugled ili druga obilježja proizvoda pripisuju se u osnovi njegovu zemljopisnom podrijetlu; i

| (c) | najmanje jedna faza proizvodnje odvija se na definiranom zemljopisnom području. |
| --- | --- |

(c)

najmanje jedna faza proizvodnje odvija se na definiranom zemljopisnom području.

Obrazloženje

Obrazloženje

Proizlazi iz izmjene članka 3.

Amandman 4.

Amandman 4.

Članak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Zahtjeve za registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla
  podnosi samo
  skupina proizvođača
  proizvoda
  („skupina proizvođača koja podnosi zahtjev”) čiji se naziv predlaže za registraciju. Regionalni ili lokalni javni subjekti mogu pomoći u pripremi zahtjeva i u povezanom postupku. | 1.   Zahtjeve za registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla
  može podnijeti
  skupina proizvođača („skupina proizvođača koja podnosi zahtjev”) čiji se naziv predlaže za registraciju. Regionalni ili lokalni javni subjekti mogu pomoći u pripremi zahtjeva i u povezanom postupku. |
| 2.   Za potrebe ove glave tijelo koje određuje država članica može se smatrati skupinom proizvođača koja podnosi zahtjev ako predmetnim proizvođačima zbog njihova broja, zemljopisne lokacije ili organizacijskih obilježja nije moguće formiranje skupine. U slučaju takvog zastupanja razlozi za takvo zastupanje navode se u zahtjevu iz članka 11. stavka 3. | 2.   Za potrebe ove glave tijelo koje određuje država članica
  , a pogotovo regionalne ili lokalne vlasti,
  može se smatrati skupinom proizvođača koja podnosi zahtjev ako predmetnim proizvođačima zbog njihova broja, zemljopisne lokacije ili organizacijskih obilježja nije moguće formiranje skupine. U slučaju takvog zastupanja razlozi za takvo zastupanje navode se u zahtjevu iz članka 11. stavka 3. |
| 3.   Za potrebe ove glave pojedinačni proizvođač može se smatrati skupinom proizvođača koja podnosi zahtjev ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta: | 3.   Za potrebe ove glave pojedinačni proizvođač može se smatrati skupinom proizvođača koja podnosi zahtjev ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta: |
| (a) | predmetna osoba jedini je proizvođač koji je voljan podnijeti zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Zahtjeve za registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla
  podnosi samo
  skupina proizvođača
  proizvoda
  („skupina proizvođača koja podnosi zahtjev”) čiji se naziv predlaže za registraciju. Regionalni ili lokalni javni subjekti mogu pomoći u pripremi zahtjeva i u povezanom postupku.

1.   Zahtjeve za registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla
  može podnijeti
  skupina proizvođača („skupina proizvođača koja podnosi zahtjev”) čiji se naziv predlaže za registraciju. Regionalni ili lokalni javni subjekti mogu pomoći u pripremi zahtjeva i u povezanom postupku.

2.   Za potrebe ove glave tijelo koje određuje država članica može se smatrati skupinom proizvođača koja podnosi zahtjev ako predmetnim proizvođačima zbog njihova broja, zemljopisne lokacije ili organizacijskih obilježja nije moguće formiranje skupine. U slučaju takvog zastupanja razlozi za takvo zastupanje navode se u zahtjevu iz članka 11. stavka 3.

2.   Za potrebe ove glave tijelo koje određuje država članica
  , a pogotovo regionalne ili lokalne vlasti,
  može se smatrati skupinom proizvođača koja podnosi zahtjev ako predmetnim proizvođačima zbog njihova broja, zemljopisne lokacije ili organizacijskih obilježja nije moguće formiranje skupine. U slučaju takvog zastupanja razlozi za takvo zastupanje navode se u zahtjevu iz članka 11. stavka 3.

3.   Za potrebe ove glave pojedinačni proizvođač može se smatrati skupinom proizvođača koja podnosi zahtjev ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta:

3.   Za potrebe ove glave pojedinačni proizvođač može se smatrati skupinom proizvođača koja podnosi zahtjev ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta:

(a)

predmetna osoba jedini je proizvođač koji je voljan podnijeti zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla;

| (a) | predmetna osoba jedini je proizvođač koji je voljan podnijeti zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

(a)

predmetna osoba jedini je proizvođač koji je voljan podnijeti zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla;

| (b) | predmetno zemljopisno područje određeno je prirodnim značajkama, bez upućivanja na granice posjeda, te ima obilježja koja se znatno razlikuju od obilježja susjednih područja ili su obilježja proizvoda različita od obilježja proizvoda proizvedenih na susjednim područjima. |
| --- | --- |

(b)

(b)

predmetno zemljopisno područje određeno je prirodnim značajkama, bez upućivanja na granice posjeda, te ima obilježja koja se znatno razlikuju od obilježja susjednih područja ili su obilježja proizvoda različita od obilježja proizvoda proizvedenih na susjednim područjima.

predmetno zemljopisno područje određeno je prirodnim značajkama, bez upućivanja na granice posjeda, te ima obilježja koja se znatno razlikuju od obilježja susjednih područja ili su obilježja proizvoda različita od obilježja proizvoda proizvedenih na susjednim područjima.

| (b) | pristup OZP-ovima ostaje otvoren svim novim proizvođačima koji postupaju u skladu sa specifikacijama OZP-a. |
| --- | --- |

(b)

(b)

pristup OZP-ovima ostaje otvoren svim novim proizvođačima koji postupaju u skladu sa specifikacijama OZP-a.

pristup OZP-ovima ostaje otvoren svim novim proizvođačima koji postupaju u skladu sa specifikacijama OZP-a.

Obrazloženje

Obrazloženje

Podnositelj zahtjeva za OZP ne mora nužno biti skupina proizvođača; trebalo bi dozvoliti veću fleksibilnost i omogućiti da se i lokalne i regionalne vlasti mogu smatrati podnositeljima zahtjeva, što je u nekim zemljama već slučaj. (Napomena: Drugi dio obrazloženja ne odražava se u prijevodu na hrvatski.)

Amandman 5.

Amandman 5.

Članak 7. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Obrtnički i industrijski proizvodi čiji su nazivi registrirani kao oznaka zemljopisnog podrijetla moraju biti u skladu sa specifikacijom proizvoda, koja uključuje barem sljedeće: | 1.   Obrtnički i industrijski proizvodi čiji su nazivi registrirani kao oznaka zemljopisnog podrijetla moraju biti u skladu sa specifikacijom proizvoda, koja uključuje
  barem sljedeće objektivne i nediskriminirajuće elemente
  : |
| (a) | naziv koji se zaštićuje kao oznaka zemljopisnog podrijetla, koji može biti ili zemljopisni naziv mjesta proizvodnje određenog proizvoda ili naziv koji se upotrebljava u trgovini ili svakodnevnom govoru za opis određenog proizvoda na definiranom zemljopisnom području; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Obrtnički i industrijski proizvodi čiji su nazivi registrirani kao oznaka zemljopisnog podrijetla moraju biti u skladu sa specifikacijom proizvoda, koja uključuje barem sljedeće:

1.   Obrtnički i industrijski proizvodi čiji su nazivi registrirani kao oznaka zemljopisnog podrijetla moraju biti u skladu sa specifikacijom proizvoda, koja uključuje
  barem sljedeće objektivne i nediskriminirajuće elemente
  :

(a)

naziv koji se zaštićuje kao oznaka zemljopisnog podrijetla, koji može biti ili zemljopisni naziv mjesta proizvodnje određenog proizvoda ili naziv koji se upotrebljava u trgovini ili svakodnevnom govoru za opis određenog proizvoda na definiranom zemljopisnom području;

| (a) | naziv koji se zaštićuje kao oznaka zemljopisnog podrijetla, koji može biti zemljopisni naziv mjesta proizvodnje određenog proizvoda i naziv koji se upotrebljava u trgovini ili svakodnevnom govoru za opis određenog proizvoda na definiranom zemljopisnom području; |
| --- | --- |

(a)

naziv koji se zaštićuje kao oznaka zemljopisnog podrijetla, koji može biti zemljopisni naziv mjesta proizvodnje određenog proizvoda i naziv koji se upotrebljava u trgovini ili svakodnevnom govoru za opis određenog proizvoda na definiranom zemljopisnom području;

| (b) | opis proizvoda, uključujući, po potrebi, sirovine; |
| --- | --- |

(b)

(b)

opis proizvoda, uključujući, po potrebi, sirovine;

| (b) | vrstu proizvoda obuhvaćenog nazivom; |
| --- | --- |

(b)

(b)

vrstu proizvoda obuhvaćenog nazivom;

vrstu proizvoda obuhvaćenog nazivom;

| (c) | specifikaciju definiranog zemljopisnog područja kojom se stvara povezanost iz točke (g); |
| --- | --- |

(c)

(c)

specifikaciju definiranog zemljopisnog područja kojom se stvara povezanost iz točke (g);

| (c) | opis proizvoda, uključujući, po potrebi, sirovine; |
| --- | --- |

(c)

(c)

opis proizvoda, uključujući, po potrebi, sirovine;

| (d) | dokaz da proizvod potječe iz definiranog zemljopisnog područja navedenog u članku 5. točki (c); |
| --- | --- |

(d)

(d)

dokaz da proizvod potječe iz definiranog zemljopisnog područja navedenog u članku 5. točki (c);

| (d) | specifikaciju definiranog zemljopisnog područja kojom se stvara povezanost iz točke (g); |
| --- | --- |

(d)

(d)

specifikaciju definiranog zemljopisnog područja kojom se stvara povezanost iz točke (g);

| (e) | opis metode proizvodnje ili dobivanja proizvoda i, po potrebi, tradicionalnih metoda i posebnih praksi koje se koriste; |
| --- | --- |

(e)

(e)

opis metode proizvodnje ili dobivanja proizvoda i, po potrebi, tradicionalnih metoda i posebnih praksi koje se koriste;

| (e) | dokaz da proizvod potječe iz definiranog zemljopisnog područja navedenog u članku 5. točki (c); |
| --- | --- |

(e)

(e)

dokaz da proizvod potječe iz definiranog zemljopisnog područja navedenog u članku 5. točki (c);

| (f) | informacije o pakiranju ako skupina proizvođača koja podnosi zahtjev tako odredi i dostatno obrazloži zašto se za određeni proizvod mora obaviti pakiranje na definiranom zemljopisnom području kako bi se sačuvala kvaliteta ili osigurala izvornost ili kontrola, uzimajući u obzir pravo Unije, posebno pravo o slobodnom kretanju robe i slobodnom pružanju usluga; |
| --- | --- |

(f)

(f)

informacije o pakiranju ako skupina proizvođača koja podnosi zahtjev tako odredi i dostatno obrazloži zašto se za određeni proizvod mora obaviti pakiranje na definiranom zemljopisnom području kako bi se sačuvala kvaliteta ili osigurala izvornost ili kontrola, uzimajući u obzir pravo Unije, posebno pravo o slobodnom kretanju robe i slobodnom pružanju usluga;

| (f) | opis metode proizvodnje ili dobivanja proizvoda i, po potrebi, tradicionalnih metoda i posebnih praksi koje se koriste; |
| --- | --- |

(f)

(f)

opis metode proizvodnje ili dobivanja proizvoda i, po potrebi, tradicionalnih metoda i posebnih praksi koje se koriste;

| (g) | pojedinosti o povezanosti između dane kvalitete, ugleda ili drugog obilježja proizvoda i zemljopisnog podrijetla iz članka 5. točke (b); |
| --- | --- |

(g)

(g)

pojedinosti o povezanosti između dane kvalitete, ugleda ili drugog obilježja proizvoda i zemljopisnog podrijetla iz članka 5. točke (b);

| (g) | informacije o pakiranju ako skupina proizvođača koja podnosi zahtjev tako odredi i dostatno obrazloži zašto se za određeni proizvod mora obaviti pakiranje na definiranom zemljopisnom području kako bi se sačuvala kvaliteta ili osigurala izvornost ili kontrola, uzimajući u obzir pravo Unije, posebno pravo o slobodnom kretanju robe i slobodnom pružanju usluga; |
| --- | --- |

(g)

(g)

informacije o pakiranju ako skupina proizvođača koja podnosi zahtjev tako odredi i dostatno obrazloži zašto se za određeni proizvod mora obaviti pakiranje na definiranom zemljopisnom području kako bi se sačuvala kvaliteta ili osigurala izvornost ili kontrola, uzimajući u obzir pravo Unije, posebno pravo o slobodnom kretanju robe i slobodnom pružanju usluga;

| (h) | posebna pravila označivanja predmetnog proizvoda; |
| --- | --- |

(h)

(h)

posebna pravila označivanja predmetnog proizvoda;

| (h) | pojedinosti o povezanosti između dane kvalitete, ugleda ili drugog obilježja proizvoda i zemljopisnog podrijetla iz članka 5. točke (b); |
| --- | --- |

(h)

(h)

pojedinosti o povezanosti između dane kvalitete, ugleda ili drugog obilježja proizvoda i zemljopisnog podrijetla iz članka 5. točke (b);

| (i) | druge primjenjive zahtjeve, ako tako predvide države članice ili skupina proizvođača, po potrebi, uzimajući u obzir činjenicu da takvi zahtjevi moraju biti objektivni, nediskriminirajući i u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(i)

(i)

druge primjenjive zahtjeve, ako tako predvide države članice ili skupina proizvođača, po potrebi, uzimajući u obzir činjenicu da takvi zahtjevi moraju biti objektivni, nediskriminirajući i u skladu s pravom Unije.

| (i) | posebna pravila označivanja predmetnog proizvoda; |
| --- | --- |

(i)

(i)

posebna pravila označivanja predmetnog proizvoda;

| (j) | nadležno tijelo za inspekciju proizvoda; |
| --- | --- |

(j)

(j)

nadležno tijelo za inspekciju proizvoda;

nadležno tijelo za inspekciju proizvoda;

| (k) | druge primjenjive zahtjeve, ako tako predvide države članice ili skupina proizvođača, po potrebi, uzimajući u obzir činjenicu da takvi zahtjevi moraju biti objektivni, nediskriminirajući i u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(k)

(k)

druge primjenjive zahtjeve, ako tako predvide države članice ili skupina proizvođača, po potrebi, uzimajući u obzir činjenicu da takvi zahtjevi moraju biti objektivni, nediskriminirajući i u skladu s pravom Unije.

Obrazloženje

Obrazloženje

| — | Treba izbjegavati priznavanje novog naziva koji nije povezan s lokalnom baštinom ili upotrebom od strane lokalnih aktera: OZP-ovi su dio nematerijalne baštine, čija se vrijednost evaluira na temelju prakse i upotrebe. |
| --- | --- |

—

Treba izbjegavati priznavanje novog naziva koji nije povezan s lokalnom baštinom ili upotrebom od strane lokalnih aktera: OZP-ovi su dio nematerijalne baštine, čija se vrijednost evaluira na temelju prakse i upotrebe.

| — | Specifikacija proizvoda trebala bi biti detaljnija i pojasniti definiciju predmetnog proizvoda, kao kod OZP-ova za poljoprivredne proizvode: u tu definiciju spada i kriterij „vrsta proizvoda”, kojim se precizira skupina u koju proizvod spada, primjerice keramika, porculan, prirodni kamen itd. |
| --- | --- |

—

Specifikacija proizvoda trebala bi biti detaljnija i pojasniti definiciju predmetnog proizvoda, kao kod OZP-ova za poljoprivredne proizvode: u tu definiciju spada i kriterij „vrsta proizvoda”, kojim se precizira skupina u koju proizvod spada, primjerice keramika, porculan, prirodni kamen itd.

Amandman 6.

Amandman 6.

Članak 8. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Jedinstveni dokument sadržava:






  (a) | sljedeće glavne točke specifikacije proizvoda:






  i. | naziv; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Jedinstveni dokument sadržava:

(a)

sljedeće glavne točke specifikacije proizvoda:

i.

naziv;

| ii. | opis proizvoda, uključujući, po potrebi, posebna pravila koja se odnose na pakiranje i označivanje; |
| --- | --- |

ii.

opis proizvoda, uključujući, po potrebi, posebna pravila koja se odnose na pakiranje i označivanje;

| iii. | sažetu definiciju zemljopisnog područja; |
| --- | --- |

iii.

sažetu definiciju zemljopisnog područja;

1.   Jedinstveni dokument sadržava:

| (a) | sljedeće glavne točke specifikacije proizvoda:






  i. | naziv; |
| --- | --- | --- |

(a)

sljedeće glavne točke specifikacije proizvoda:

i.

naziv;

| ii. | vrstu proizvoda; |
| --- | --- |

ii.

vrstu proizvoda;

| iii. | opis proizvoda, uključujući, po potrebi, posebna pravila koja se odnose na pakiranje i označivanje
  te glavne faze proizvodnog procesa
  ; |
| --- | --- |

iii.

opis proizvoda, uključujući, po potrebi, posebna pravila koja se odnose na pakiranje i označivanje
  te glavne faze proizvodnog procesa
  ;

| iv. | sažetu definiciju zemljopisnog područja; |
| --- | --- |

iv.

sažetu definiciju zemljopisnog područja;

Obrazloženje

Obrazloženje

Jedinstveni dokument sadrži sintezu specifikacije proizvoda. To je dokument kojim se Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo vodi u svojoj evaluaciji zahtjeva za OZP. Stoga mora sadržavati informacije koje su nužne i relevantne za evaluaciju zahtjeva na razini EU-a: vrsta proizvoda i proizvodni postupak neophodni su za razumijevanje prijave za OZP i procjenu njezine prihvatljivosti s obzirom na zadane kriterije.

Amandman 7.

Amandman 7.

Članak 22. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Na temelju prigovora naziv za koji je podnesen zahtjev za registraciju ne registrira se: | 2.   Na temelju prigovora naziv za koji je podnesen zahtjev za registraciju ne registrira se: |
| (a) | ako predložena oznaka zemljopisnog podrijetla nije u skladu sa zahtjevima za zaštitu utvrđenima u ovoj Uredbi; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Na temelju prigovora naziv za koji je podnesen zahtjev za registraciju ne registrira se:

2.   Na temelju prigovora naziv za koji je podnesen zahtjev za registraciju ne registrira se:

(a)

ako predložena oznaka zemljopisnog podrijetla nije u skladu sa zahtjevima za zaštitu utvrđenima u ovoj Uredbi;

| (a) | ako predložena oznaka zemljopisnog podrijetla nije u skladu sa zahtjevima za zaštitu utvrđenima u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(a)

ako predložena oznaka zemljopisnog podrijetla nije u skladu sa zahtjevima za zaštitu utvrđenima u ovoj Uredbi;

| (b) | ako bi registriranje predložene oznake zemljopisnog podrijetla bilo u suprotnosti s člankom 37., 38. ili 39.; |
| --- | --- |

(b)

ako bi registriranje predložene oznake zemljopisnog podrijetla bilo u suprotnosti s člankom 37., 38. ili 39.;

| (b) | ako bi registriranje predložene oznake zemljopisnog podrijetla bilo u suprotnosti s člankom 3
  5.
  , 37., 38. ili 39.; |
| --- | --- |

(b)

ako bi registriranje predložene oznake zemljopisnog podrijetla bilo u suprotnosti s člankom 3
  5.
  , 37., 38. ili 39.;

5.

| (c) | ako bi registriranje predložene oznake zemljopisnog podrijetla ugrozilo postojanje potpuno ili djelomično identičnog naziva ili žiga ili postojanje proizvoda koji su zakonito dostupni na tržištu najmanje pet godina prije datuma objave iz članka 18. stavka 3. |
| --- | --- |

(c)

ako bi registriranje predložene oznake zemljopisnog podrijetla ugrozilo postojanje potpuno ili djelomično identičnog naziva ili žiga ili postojanje proizvoda koji su zakonito dostupni na tržištu najmanje pet godina prije datuma objave iz članka 18. stavka 3.

| (c) | ako bi registriranje predložene oznake zemljopisnog podrijetla ugrozilo postojanje potpuno ili djelomično identičnog naziva ili žiga ili postojanje proizvoda koji su zakonito dostupni na tržištu najmanje pet godina prije datuma objave iz članka 18. stavka 3. |
| --- | --- |

(c)

ako bi registriranje predložene oznake zemljopisnog podrijetla ugrozilo postojanje potpuno ili djelomično identičnog naziva ili žiga ili postojanje proizvoda koji su zakonito dostupni na tržištu najmanje pet godina prije datuma objave iz članka 18. stavka 3.

Obrazloženje

Obrazloženje

Dodavanjem upućivanja na članak 35. omogućuje se, u slučaju prigovora, upotreba svih pravnih osnova koje se upotrebljavaju za zaštitu OZP-ova, jačanje zaštite već priznatih OZP-a i sprečavanje podnošenja konkurentskih/nezakonitih OZP-ova.

Amandman 8.

Amandman 8.

Članak 23.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.
     
  Ured može odlučiti produljiti prijelazno razdoblje odobreno na temelju stavka 1. do 15 godina ili dopustiti daljnju upotrebu do najviše 15 godina pod uvjetom da se dodatno dokaže:










  (a) | da se naziv u oznaci iz stavka 1. zakonito i pošteno neprekidno upotrebljava


  najmanje 25 godina prije podnošenja zahtjeva za registraciju predmetne oznake zemljopisnog podrijetla Uredu; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.
     
  Ured može odlučiti produljiti prijelazno razdoblje odobreno na temelju stavka 1. do 15 godina ili dopustiti daljnju upotrebu do najviše 15 godina pod uvjetom da se dodatno dokaže:

(a)

da se naziv u oznaci iz stavka 1. zakonito i pošteno neprekidno upotrebljava


  najmanje 25 godina prije podnošenja zahtjeva za registraciju predmetne oznake zemljopisnog podrijetla Uredu;

| (b) | da svrha upotrebe naziva u oznaci iz stavka 1. ni u jednom trenutku nije bila


  iskorištavanje ugleda naziva proizvoda registriranog kao oznaka zemljopisnog


  podrijetla; i da |
| --- | --- |

(b)

da svrha upotrebe naziva u oznaci iz stavka 1. ni u jednom trenutku nije bila


  iskorištavanje ugleda naziva proizvoda registriranog kao oznaka zemljopisnog


  podrijetla; i da

| (c) | da potrošači nisu bili niti su mogli biti u zabludi u vezi s pravim podrijetlom


  proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

da potrošači nisu bili niti su mogli biti u zabludi u vezi s pravim podrijetlom


  proizvoda.

5.   Kako bi se prevladale privremene poteškoće u pogledu dugoročnog cilja osiguravanja da svi proizvođači proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla na predmetnom području udovoljavaju povezanoj specifikaciji proizvoda, država članica može odobriti prijelazno razdoblje za usklađivanje u trajanju do
  10
  godina, koje počinje od dana podnošenja zahtjeva Uredu, pod uvjetom da su predmetni gospodarski subjekti zakonito stavljali na tržište te proizvode uz upotrebu predmetnih naziva u neprekinutom razdoblju od najmanje pet godina prije podnošenja zahtjeva tijelima države članice i da su to naveli u nacionalnom postupku prigovora iz članka 13.

5.   Kako bi se prevladale privremene poteškoće u pogledu dugoročnog cilja osiguravanja da svi proizvođači proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla na predmetnom području udovoljavaju povezanoj specifikaciji proizvoda, država članica može odobriti prijelazno razdoblje za usklađivanje u trajanju do
  pet
  godina, koje počinje od dana podnošenja zahtjeva Uredu, pod uvjetom da su predmetni gospodarski subjekti zakonito stavljali na tržište te proizvode uz upotrebu predmetnih naziva u neprekinutom razdoblju od najmanje pet godina prije podnošenja zahtjeva tijelima države članice i da su to naveli u nacionalnom postupku prigovora iz članka 13.

Obrazloženje

Obrazloženje

Prijelazna razdoblja treba ograničiti kako se ne bi oslabila zaštita OZP-ova ili ozakonili postojeći slučajevi zloporabe.

Amandman 9.

Amandman 9.

Članak 26. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   Nakon stupanja na snagu odluke o registraciji zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla Ured unosi sljedeće podatke u registar oznaka zemljopisnog podrijetla Unije za obrtničke i industrijske proizvode: | 3.   Nakon stupanja na snagu odluke o registraciji zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla Ured unosi sljedeće podatke u registar oznaka zemljopisnog podrijetla Unije za obrtničke i industrijske proizvode: |
| (a) | registrirani naziv proizvoda; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   Nakon stupanja na snagu odluke o registraciji zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla Ured unosi sljedeće podatke u registar oznaka zemljopisnog podrijetla Unije za obrtničke i industrijske proizvode:

3.   Nakon stupanja na snagu odluke o registraciji zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla Ured unosi sljedeće podatke u registar oznaka zemljopisnog podrijetla Unije za obrtničke i industrijske proizvode:

(a)

registrirani naziv proizvoda;

| (b) | razred
  proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

razred
  proizvoda;

razred

| (c) | upućivanje na instrument registriranja naziva; |
| --- | --- |

(c)

upućivanje na instrument registriranja naziva;

| (d) | oznaku zemlje ili zemalja podrijetla |
| --- | --- |

(d)

(d)

oznaku zemlje ili zemalja podrijetla

| (a) | registrirani naziv
  zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla
  proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

registrirani naziv
  zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla
  proizvoda;

zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla

| (b) | vrstu
  proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

vrstu
  proizvoda;

vrstu

| (c) | korisnike zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

(c)

korisnike zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla;

korisnike zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla;

| (d) | upućivanje na instrument registriranja naziva; |
| --- | --- |

(d)

(d)

upućivanje na instrument registriranja naziva;

| (e) | oznaku zemlje ili zemalja podrijetla. |
| --- | --- |

(e)

(e)

oznaku zemlje ili zemalja podrijetla.

Obrazloženje

Obrazloženje

Pojašnjenje.

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 29. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Ured može na vlastitu inicijativu ili na propisno obrazložen zahtjev države članice, treće zemlje ili bilo koje fizičke ili pravne osobe s legitimnim interesom odlučiti poništiti registraciju oznake zemljopisnog podrijetla u sljedećim slučajevima: | 1.   Ured može na vlastitu inicijativu ili na propisno obrazložen zahtjev države članice, treće zemlje ili bilo koje fizičke ili pravne osobe s legitimnim interesom odlučiti poništiti registraciju oznake zemljopisnog podrijetla u sljedećim slučajevima: |
| (a) | ako se više ne može osigurati sukladnost sa zahtjevima za specifikaciju proizvoda; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Ured može na vlastitu inicijativu ili na propisno obrazložen zahtjev države članice, treće zemlje ili bilo koje fizičke ili pravne osobe s legitimnim interesom odlučiti poništiti registraciju oznake zemljopisnog podrijetla u sljedećim slučajevima:

1.   Ured može na vlastitu inicijativu ili na propisno obrazložen zahtjev države članice, treće zemlje ili bilo koje fizičke ili pravne osobe s legitimnim interesom odlučiti poništiti registraciju oznake zemljopisnog podrijetla u sljedećim slučajevima:

(a)

ako se više ne može osigurati sukladnost sa zahtjevima za specifikaciju proizvoda;

| (b) | ako u razdoblju od najmanje
  sedam
  uzastopnih godina nijedan proizvod s oznakom zemljopisnog podrijetla nije stavljen na tržište. |
| --- | --- |

(b)

ako u razdoblju od najmanje
  sedam
  uzastopnih godina nijedan proizvod s oznakom zemljopisnog podrijetla nije stavljen na tržište.

sedam

| (a) | ako se više ne može osigurati sukladnost sa zahtjevima za specifikaciju proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

ako se više ne može osigurati sukladnost sa zahtjevima za specifikaciju proizvoda;

| (b) | ako u razdoblju od najmanje
  deset
  uzastopnih godina nijedan proizvod s oznakom zemljopisnog podrijetla nije stavljen na tržište. |
| --- | --- |

(b)

ako u razdoblju od najmanje
  deset
  uzastopnih godina nijedan proizvod s oznakom zemljopisnog podrijetla nije stavljen na tržište.

deset

Obrazloženje

Obrazloženje

Razdoblje od sedam godina čini se relativno nasumično odabranim. S obzirom na moguće poteškoće s lancima opskrbe i mogućnostima prodaje zaliha, mogao bi se odobriti dulji rok.

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 33. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5.   Savjetodavni odbor čini jedan predstavnik svake države članice
  i
  jedan predstavnik Komisije te njihovi zamjenici. | 5.   Savjetodavni odbor čini jedan predstavnik svake države članice, jedan predstavnik Komisije
  i jedan neovisni priznati stručnjak za predmetne proizvode, uključujući i predstavnike lokalnih ili regionalnih vlasti,
  te njihovi zamjenici. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.   Savjetodavni odbor čini jedan predstavnik svake države članice
  i
  jedan predstavnik Komisije te njihovi zamjenici.

5.   Savjetodavni odbor čini jedan predstavnik svake države članice, jedan predstavnik Komisije
  i jedan neovisni priznati stručnjak za predmetne proizvode, uključujući i predstavnike lokalnih ili regionalnih vlasti,
  te njihovi zamjenici.

Obrazloženje

Obrazloženje

Sastav savjetodavnog odbora trebao bi biti fleksibilan i omogućiti imenovanje neovisnih stručnjaka čije bi stručno znanje moglo biti relevantno i EUIPO-u od pomoći u evaluaciji prijava.

Amandman 12.

Amandman 12.

Članak 44. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Kad je riječ o obrtničkim i industrijskim proizvodima podrijetlom iz Unije koji se stavljaju na tržište pod oznakom zemljopisnog podrijetla, na etiketi i promidžbenom materijalu mora se nalaziti simbol Unije iz stavka 1. Oznaka zemljopisnog podrijetla mora se nalaziti u istom vidnom polju kao i simbol Unije. | 2.   Kad je riječ o obrtničkim i industrijskim proizvodima podrijetlom iz Unije koji se stavljaju na tržište pod oznakom zemljopisnog podrijetla, na etiketi i promidžbenom
  ili komunikacijskom
  materijalu mora se nalaziti simbol Unije iz stavka 1. Oznaka zemljopisnog podrijetla mora se nalaziti u istom vidnom polju kao i simbol Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Kad je riječ o obrtničkim i industrijskim proizvodima podrijetlom iz Unije koji se stavljaju na tržište pod oznakom zemljopisnog podrijetla, na etiketi i promidžbenom materijalu mora se nalaziti simbol Unije iz stavka 1. Oznaka zemljopisnog podrijetla mora se nalaziti u istom vidnom polju kao i simbol Unije.

2.   Kad je riječ o obrtničkim i industrijskim proizvodima podrijetlom iz Unije koji se stavljaju na tržište pod oznakom zemljopisnog podrijetla, na etiketi i promidžbenom
  ili komunikacijskom
  materijalu mora se nalaziti simbol Unije iz stavka 1. Oznaka zemljopisnog podrijetla mora se nalaziti u istom vidnom polju kao i simbol Unije.

Obrazloženje

Obrazloženje

Upotreba europskog logotipa obavezna je i prijeko potrebna da bi potrošači ili klijenti mogli prepoznati ili identificirati proizvode. Budući da etikete nisu prikladne za sve oznake zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode, relevantnije je govoriti o „komunikacijskim materijalima”.

Amandman 13.

Amandman 13.

Članak 50. stavak 2. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | delegirano tijelo za certificiranje proizvoda mora: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

delegirano tijelo za certificiranje proizvoda mora:

| (b) | delegirano tijelo za certificiranje proizvoda
  ili fizička osoba
  mora: |
| --- | --- |

(b)

delegirano tijelo za certificiranje proizvoda
  ili fizička osoba
  mora:

ili fizička osoba

| | i. | posjedovati stručnost, opremu i infrastrukturu potrebne za obavljanje zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane; |
| --- | --- | --- |

i.

posjedovati stručnost, opremu i infrastrukturu potrebne za obavljanje zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane;

| ii. | raspolagati dovoljnim brojem odgovarajuće kvalificiranog i iskusnog osoblja; |
| --- | --- |

ii.

raspolagati dovoljnim brojem odgovarajuće kvalificiranog i iskusnog osoblja;

| iii. | biti nepristrano i ne smije biti ni u kakvu sukobu interesa i osobito u situaciji koja bi mogla izravno ili neizravno utjecati na njegovo nepristrano obavljanje profesionalnih dužnosti u odnosu na obavljanje onih zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane; i da |
| --- | --- |

iii.

biti nepristrano i ne smije biti ni u kakvu sukobu interesa i osobito u situaciji koja bi mogla izravno ili neizravno utjecati na njegovo nepristrano obavljanje profesionalnih dužnosti u odnosu na obavljanje onih zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane; i da

| iv. | imati dovoljne ovlasti za obavljanje zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane; |
| --- | --- |

iv.

imati dovoljne ovlasti za obavljanje zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane;

| | i. | posjedovati stručnost, opremu i infrastrukturu potrebne za obavljanje zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane
  , među ostalim u području korporativnog računovodstva
  ; |
| --- | --- | --- |

i.

posjedovati stručnost, opremu i infrastrukturu potrebne za obavljanje zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane
  , među ostalim u području korporativnog računovodstva
  ;

, među ostalim u području korporativnog računovodstva

| ii. | raspolagati dovoljnim brojem odgovarajuće kvalificiranog i iskusnog osoblja; |
| --- | --- |

ii.

raspolagati dovoljnim brojem odgovarajuće kvalificiranog i iskusnog osoblja;

| iii. | biti nepristrano i ne smije biti ni u kakvu sukobu interesa i osobito u situaciji koja bi mogla izravno ili neizravno utjecati na njegovo nepristrano obavljanje profesionalnih dužnosti u odnosu na obavljanje onih zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane; i da |
| --- | --- |

iii.

biti nepristrano i ne smije biti ni u kakvu sukobu interesa i osobito u situaciji koja bi mogla izravno ili neizravno utjecati na njegovo nepristrano obavljanje profesionalnih dužnosti u odnosu na obavljanje onih zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane; i da

| iv. | imati dovoljne ovlasti za obavljanje zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane; |
| --- | --- |

iv.

imati dovoljne ovlasti za obavljanje zadaća službenih kontrola koje su mu delegirane;

| (c) | ako se zadaća službene kontrole delegira fizičkim osobama, te fizičke osobe moraju:










  i. | posjedovati stručnost, opremu i infrastrukturu potrebne za obavljanje onih zadaća službenih kontrola koje su im delegirane; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

ako se zadaća službene kontrole delegira fizičkim osobama, te fizičke osobe moraju:

ako se zadaća službene kontrole delegira fizičkim osobama, te fizičke osobe moraju:

i.

i.

posjedovati stručnost, opremu i infrastrukturu potrebne za obavljanje onih zadaća službenih kontrola koje su im delegirane;

posjedovati stručnost, opremu i infrastrukturu potrebne za obavljanje onih zadaća službenih kontrola koje su im delegirane;

| ii. | imati odgovarajuće kvalifikacije i iskustvo; |
| --- | --- |

ii.

ii.

imati odgovarajuće kvalifikacije i iskustvo;

imati odgovarajuće kvalifikacije i iskustvo;

| iii. | djelovati nepristrano i ne smiju biti ni u kakvu sukobu interesa u vezi s obavljanjem onih zadaća službenih kontrola koje su im delegirane; i da |
| --- | --- |

iii.

iii.

djelovati nepristrano i ne smiju biti ni u kakvu sukobu interesa u vezi s obavljanjem onih zadaća službenih kontrola koje su im delegirane; i da

djelovati nepristrano i ne smiju biti ni u kakvu sukobu interesa u vezi s obavljanjem onih zadaća službenih kontrola koje su im delegirane; i da

Obrazloženje

Obrazloženje

Ne treba raditi razliku između zahtjeva koji se postavljaju tijelima ili fizičkim osobama kojima su delegirane zadaće službene kontrole.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | pozdravlja prijedlog Europske komisije koji odgovara na veliku potražnju europskih lokalnih i regionalnih vlasti, kojima oznaka zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode pomaže da zaštite baštinu, održavaju dodanu vrijednost i radna mjesta na određenom području i jačaju njegov identitet; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prijedlog Europske komisije koji odgovara na veliku potražnju europskih lokalnih i regionalnih vlasti, kojima oznaka zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode pomaže da zaštite baštinu, održavaju dodanu vrijednost i radna mjesta na određenom području i jačaju njegov identitet;

| 2. | podsjeća da je u mišljenju iz listopada 2021. pozvao na uspostavu sui generis sustava zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode kako bi Europska unija imala sveobuhvatan pravni okvir za oznake zemljopisnog podrijetla, kojim se osigurava jednaka razina zaštite bez obzira na prirodu oznake; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da je u mišljenju iz listopada 2021. pozvao na uspostavu sui generis

| 3. | pozdravlja to što se ovaj prijedlog temelji na iskustvu s oznakama zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne i poljoprivredno-prehrambene proizvode i to što se prednost daje usklađenom pristupu različitim programima; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja to što se ovaj prijedlog temelji na iskustvu s oznakama zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne i poljoprivredno-prehrambene proizvode i to što se prednost daje usklađenom pristupu različitim programima;

| 4. | ponovno poziva na uspostavu čvrstog koordinacijskog mehanizma između relevantnih službi Europske komisije i EUIPO-a kako bi se osigurala usklađenost tih dvaju sustava; |
| --- | --- |

4.

ponovno poziva na uspostavu čvrstog koordinacijskog mehanizma između relevantnih službi Europske komisije i EUIPO-a kako bi se osigurala usklađenost tih dvaju sustava;

| 5. | smatra da bi ovlasti EUIPO-a za provjeru oznaka zemljopisnog podrijetla trebalo jasno definirati u pravnom aktu kako bi se EUIPO-u omogućilo da pravodobno uspostavi stručno znanje potrebno za ocjenjivanje zahtjeva i njihovu prihvatljivost u svjetlu potrebnih kriterija; |
| --- | --- |

5.

smatra da bi ovlasti EUIPO-a za provjeru oznaka zemljopisnog podrijetla trebalo jasno definirati u pravnom aktu kako bi se EUIPO-u omogućilo da pravodobno uspostavi stručno znanje potrebno za ocjenjivanje zahtjeva i njihovu prihvatljivost u svjetlu potrebnih kriterija;

| 6. | naglašava potrebu za uspostavom zajedničkog registra oznaka zemljopisnog podrijetla, čime bi se potrošačima, proizvođačima, zemljama i lokalnim i regionalnim vlastima olakšao pristup informacijama; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu za uspostavom zajedničkog registra oznaka zemljopisnog podrijetla, čime bi se potrošačima, proizvođačima, zemljama i lokalnim i regionalnim vlastima olakšao pristup informacijama;

| 7. | međutim, skreće pozornost suzakonodavaca na posebnosti i raznolikosti proizvoda i ekosustava iz ovog prijedloga u odnosu na poljoprivredne proizvode te poziva na oprez kako bi se osiguralo da se o njima na dosljedan način vodi računa u cijelom prijedlogu; |
| --- | --- |

7.

međutim, skreće pozornost suzakonodavaca na posebnosti i raznolikosti proizvoda i ekosustava iz ovog prijedloga u odnosu na poljoprivredne proizvode te poziva na oprez kako bi se osiguralo da se o njima na dosljedan način vodi računa u cijelom prijedlogu;

| 8. | napominje da predložena definicija „obrtničkih proizvoda” ne uključuje prakse nekih država članica te stoga poziva Europsku uniju da usvoji definiciju koja obuhvaća sve proizvodne postupke u EU-u, bez obzira na to jesu li potpuno ručni, mehanički ili kombinirani; |
| --- | --- |

8.

napominje da predložena definicija „obrtničkih proizvoda” ne uključuje prakse nekih država članica te stoga poziva Europsku uniju da usvoji definiciju koja obuhvaća sve proizvodne postupke u EU-u, bez obzira na to jesu li potpuno ručni, mehanički ili kombinirani;

| 9. | podsjeća na veliku važnost koju pridaje inovacijama i istraživanju, koje ne bi trebalo otežati specifikacijama proizvoda ili prerestriktivnim tumačenjem pojmova „tradicija” i „tradicionalni”; |
| --- | --- |

9.

podsjeća na veliku važnost koju pridaje inovacijama i istraživanju, koje ne bi trebalo otežati specifikacijama proizvoda ili prerestriktivnim tumačenjem pojmova „tradicija” i „tradicionalni”;

| 10. | naglašava da je važno da se u konkretnim i dobro utemeljenim slučajevima zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla može odobriti regionalnom ili lokalnom tijelu; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je važno da se u konkretnim i dobro utemeljenim slučajevima zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla može odobriti regionalnom ili lokalnom tijelu;

| 11. | podsjeća da mnoga od tih tijela već pomažu sektorima, ne samo sa strukturiranjem i razvojem oznaka zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode već i u njihovoj primjeni i promidžbi; |
| --- | --- |

11.

podsjeća da mnoga od tih tijela već pomažu sektorima, ne samo sa strukturiranjem i razvojem oznaka zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode već i u njihovoj primjeni i promidžbi;

| 12. | napominje da postoji postupak izravne registracije i traži da se u svim postupcima osigura jednako postupanje, bez obzira na to uključuju li fazu registracije na nacionalnoj razini ili ne; |
| --- | --- |

12.

napominje da postoji postupak izravne registracije i traži da se u svim postupcima osigura jednako postupanje, bez obzira na to uključuju li fazu registracije na nacionalnoj razini ili ne;

| 13. | podsjeća na to da treba provesti vjerodostojne kontrole koje će osigurati da proizvođači poštuju specifikaciju proizvoda, a potrošači steknu osjećaj sigurnosti i povjerenja, te ponavlja da prednost treba davati vanjskim kontrolama kako bi se osigurala pouzdana i neovisna kontrola uz prihvatljive troškove; |
| --- | --- |

13.

podsjeća na to da treba provesti vjerodostojne kontrole koje će osigurati da proizvođači poštuju specifikaciju proizvoda, a potrošači steknu osjećaj sigurnosti i povjerenja, te ponavlja da prednost treba davati vanjskim kontrolama kako bi se osigurala pouzdana i neovisna kontrola uz prihvatljive troškove;

| 14. | stoga je zabrinut zbog postupka kontrole koji se temelji na vlastitoj izjavi, koji je predložila Europska komisija, a koji ne pruža dostatna jamstva u pogledu kontrole i mogao bi dovesti do zlouporaba koje bi mogle naštetiti vjerodostojnosti sustava; |
| --- | --- |

14.

stoga je zabrinut zbog postupka kontrole koji se temelji na vlastitoj izjavi, koji je predložila Europska komisija, a koji ne pruža dostatna jamstva u pogledu kontrole i mogao bi dovesti do zlouporaba koje bi mogle naštetiti vjerodostojnosti sustava;

| 15. | naglašava da bi za usklađivanje programa bilo dobro odabrati pristup sličan već dokazanom pristupu oznakama zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne i poljoprivredno-prehrambene proizvode; |
| --- | --- |

15.

naglašava da bi za usklađivanje programa bilo dobro odabrati pristup sličan već dokazanom pristupu oznakama zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne i poljoprivredno-prehrambene proizvode;

| 16. | ponavlja da postupak registracije treba vremenski ograničiti i posebno preporučuje da se odredi najdulje trajanje odluke o nacionalnom i europskom zahtjevu; |
| --- | --- |

16.

ponavlja da postupak registracije treba vremenski ograničiti i posebno preporučuje da se odredi najdulje trajanje odluke o nacionalnom i europskom zahtjevu;

| 17. | naglašava da je važno osigurati da troškovi, posebno oni povezani sa žalbama, poput pristojbi za žalbu, ne budu diskriminirajući već pristupačni svakom nositelju oznake zemljopisnog podrijetla. |
| --- | --- |

17.

naglašava da je važno osigurati da troškovi, posebno oni povezani sa žalbama, poput pristojbi za žalbu, ne budu diskriminirajući već pristupačni svakom nositelju oznake zemljopisnog podrijetla.

| 18. | naglašava potrebu da se na europskoj razini predlože mjere za potporu certificiranju, organiziranju stručnjaka te promotivnim mjerama i mjerama podizanja svijesti o oznakama zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode. Takve mjere potpore potaknut će uvođenje tog sustava unutar EU-a i omogućiti da se na tim područjima očuvaju i razvijaju gospodarske aktivnosti koje se ne mogu premjestiti; |
| --- | --- |

18.

naglašava potrebu da se na europskoj razini predlože mjere za potporu certificiranju, organiziranju stručnjaka te promotivnim mjerama i mjerama podizanja svijesti o oznakama zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode. Takve mjere potpore potaknut će uvođenje tog sustava unutar EU-a i omogućiti da se na tim područjima očuvaju i razvijaju gospodarske aktivnosti koje se ne mogu premjestiti;

| 19. | slaže se s Komisijinom analizom usklađenosti prijedloga s načelom supsidijarnosti. Njime se nastoji stvoriti funkcionalno unutarnje tržište za oznake zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode, čija je zaštita u podijeljenoj nadležnosti EU-a i njegovih država članica. Države članice ne mogu same ostvariti taj cilj zbog mnoštva različitih i uzajamno nepriznatih pravila razvijenih na nacionalnoj razini. Zadržavanje isključivo nacionalnih pristupa dovelo bi do pravne nesigurnosti za proizvođače, spriječilo transparentnost tržišta za potrošače, utjecalo na trgovinu unutar Unije i otvorilo vrata neravnopravnom tržišnom natjecanju pri plasiranju proizvoda zaštićenih oznakom zemljopisnog podrijetla na tržište. Prijedlog Komisije stoga predstavlja istinsku europsku dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

19.

slaže se s Komisijinom analizom usklađenosti prijedloga s načelom supsidijarnosti. Njime se nastoji stvoriti funkcionalno unutarnje tržište za oznake zemljopisnog podrijetla za industrijske i obrtničke proizvode, čija je zaštita u podijeljenoj nadležnosti EU-a i njegovih država članica. Države članice ne mogu same ostvariti taj cilj zbog mnoštva različitih i uzajamno nepriznatih pravila razvijenih na nacionalnoj razini. Zadržavanje isključivo nacionalnih pristupa dovelo bi do pravne nesigurnosti za proizvođače, spriječilo transparentnost tržišta za potrošače, utjecalo na trgovinu unutar Unije i otvorilo vrata neravnopravnom tržišnom natjecanju pri plasiranju proizvoda zaštićenih oznakom zemljopisnog podrijetla na tržište. Prijedlog Komisije stoga predstavlja istinsku europsku dodanu vrijednost.

Bruxelles, 11. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/68

---

Nacrt mišljenja Europskog odbora regija – Smjernice za razvoj transeuropske prometne mreže (TEN-T)

(2022/C 498/12)

| Izvjestiteljica: | Isabelle BOUDINEAU (FR/PES). članica Regionalnog vijeća Regije Nove Akvitanije |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, izmjeni Uredbe (EU) 2021/1153 i Uredbe (EU) br. 913/2010 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1315/2013
  COM(2021) 812 final
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Akcijski plan za poticanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika
  COM(2021) 810 final
  Izmijenjeni prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, izmjeni Uredbe (EU) 2021/1153 i Uredbe (EU) br. 913/2010 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1315/2013
  COM(2022) 384 final |

Izvjestiteljica:

Isabelle BOUDINEAU (FR/PES). članica Regionalnog vijeća Regije Nove Akvitanije

Referentni dokumenti:

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, izmjeni Uredbe (EU) 2021/1153 i Uredbe (EU) br. 913/2010 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1315/2013

COM(2021) 812 final

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Akcijski plan za poticanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika

COM(2021) 810 final

Izmijenjeni prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, izmjeni Uredbe (EU) 2021/1153 i Uredbe (EU) br. 913/2010 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1315/2013

COM(2022) 384 final

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže, izmjeni Uredbe (EU) 2021/1153 i Uredbe (EU) br. 913/2010 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1315/2013

COM(2021) 812 final

Amandman 1.

Uvodna izjava 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (4) | Realizacijom transeuropske prometne mreže stvaraju se uvjeti povezani s temeljnom infrastrukturom koji omogućuju veću održivost, cjenovnu pristupačnost i uključivost svih vrsta prijevoza, široku dostupnost održivih alternativa u multimodalnom prometnom sustavu i uvođenje odgovarajućih poticaja koji će poduprijeti tranziciju, odnosno kojima će se osigurati pravedna tranzicija, u skladu s ciljevima iz Preporuke Vijeća (EU) [...] od [...] o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(4)

Realizacijom transeuropske prometne mreže stvaraju se uvjeti povezani s temeljnom infrastrukturom koji omogućuju veću održivost, cjenovnu pristupačnost i uključivost svih vrsta prijevoza, široku dostupnost održivih alternativa u multimodalnom prometnom sustavu i uvođenje odgovarajućih poticaja koji će poduprijeti tranziciju, odnosno kojima će se osigurati pravedna tranzicija, u skladu s ciljevima iz Preporuke Vijeća (EU) [...] od [...] o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti.

| (4) | Realizacijom transeuropske prometne mreže stvaraju se uvjeti povezani s temeljnom infrastrukturom koji omogućuju veću održivost, cjenovnu pristupačnost i uključivost svih vrsta prijevoza
  u svim regijama Unije
  , široku dostupnost održivih alternativa u multimodalnom prometnom sustavu i uvođenje odgovarajućih poticaja koji će poduprijeti tranziciju, odnosno kojima će se osigurati pravedna tranzicija, u skladu s ciljevima iz Preporuke Vijeća (EU) [...] od [...] o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti. |
| --- | --- |

(4)

Realizacijom transeuropske prometne mreže stvaraju se uvjeti povezani s temeljnom infrastrukturom koji omogućuju veću održivost, cjenovnu pristupačnost i uključivost svih vrsta prijevoza
  u svim regijama Unije
  , široku dostupnost održivih alternativa u multimodalnom prometnom sustavu i uvođenje odgovarajućih poticaja koji će poduprijeti tranziciju, odnosno kojima će se osigurati pravedna tranzicija, u skladu s ciljevima iz Preporuke Vijeća (EU) [...] od [...] o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti.

Obrazloženje

Nijedna regija u Europskoj uniji ne bi smjela biti izostavljena iz tranzicijskih napora.

Amandman 2.

Uvodna izjava 16.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (16) | U fazi planiranja i izrade projekata
  treba
  na odgovarajući način uzeti u obzir interese regionalnih i lokalnih tijela te javnosti na koju utječe određeni projekt od zajedničkog interesa. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(16)

U fazi planiranja i izrade projekata
  treba
  na odgovarajući način uzeti u obzir interese regionalnih i lokalnih tijela te javnosti na koju utječe određeni projekt od zajedničkog interesa.

| (16) | U fazi planiranja i izrade projekata
  mora se
  na odgovarajući način uzeti u obzir interese regionalnih i lokalnih tijela te javnosti na koju utječe određeni projekt od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(16)

U fazi planiranja i izrade projekata
  mora se
  na odgovarajući način uzeti u obzir interese regionalnih i lokalnih tijela te javnosti na koju utječe određeni projekt od zajedničkog interesa.

Obrazloženje

Regionalne i lokalne vlasti moraju biti u potpunosti uključene u planiranje projekata. Stoga upotreba kondicionala nije opravdana.

Amandman 3.

Uvodna izjava 52.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (52) | Države članice trebale bi uspostaviti nacionalni program za potporu planu održive gradske mobilnosti usmjeren na promicanje upotrebe planova održive gradske mobilnosti i poboljšanje koordinacije među regijama te većim i manjim gradovima. Program bi trebao poduprijeti regije i gradska područja u razvoju visokokvalitetnih planova održive gradske mobilnosti te učvrstiti praćenje i evaluaciju provedbe planova održive gradske mobilnosti zakonodavnim mjerama, smjernicama, izgradnjom kapaciteta te pružanjem pomoći i eventualne financijske potpore. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(52)

Države članice trebale bi uspostaviti nacionalni program za potporu planu održive gradske mobilnosti usmjeren na promicanje upotrebe planova održive gradske mobilnosti i poboljšanje koordinacije među regijama te većim i manjim gradovima. Program bi trebao poduprijeti regije i gradska područja u razvoju visokokvalitetnih planova održive gradske mobilnosti te učvrstiti praćenje i evaluaciju provedbe planova održive gradske mobilnosti zakonodavnim mjerama, smjernicama, izgradnjom kapaciteta te pružanjem pomoći i eventualne financijske potpore.

| (52) | Države članice trebale bi uspostaviti nacionalni program za potporu planu održive gradske mobilnosti usmjeren na promicanje upotrebe planova održive gradske mobilnosti i poboljšanje koordinacije među regijama te većim i manjim gradovima. Program bi trebao poduprijeti regije i gradska područja u razvoju visokokvalitetnih planova održive gradske mobilnosti te učvrstiti praćenje i evaluaciju provedbe planova održive gradske mobilnosti zakonodavnim mjerama, smjernicama, izgradnjom kapaciteta te pružanjem pomoći i eventualne financijske potpore.
  Kako bi dopunila potporu koju pružaju nacionalni programi potpore, Europska komisija olakšava razmjenu među čvorovima u okviru foruma koridora. |
| --- | --- |

(52)

Države članice trebale bi uspostaviti nacionalni program za potporu planu održive gradske mobilnosti usmjeren na promicanje upotrebe planova održive gradske mobilnosti i poboljšanje koordinacije među regijama te većim i manjim gradovima. Program bi trebao poduprijeti regije i gradska područja u razvoju visokokvalitetnih planova održive gradske mobilnosti te učvrstiti praćenje i evaluaciju provedbe planova održive gradske mobilnosti zakonodavnim mjerama, smjernicama, izgradnjom kapaciteta te pružanjem pomoći i eventualne financijske potpore.
  Kako bi dopunila potporu koju pružaju nacionalni programi potpore, Europska komisija olakšava razmjenu među čvorovima u okviru foruma koridora.

Obrazloženje

Europska komisija mora podupirati lokalne vlasti koje nemaju iskustva u izradi planova održive gradske mobilnosti, posebno olakšavanjem razmjene iskustava.

Amandman 4.

Uvodna izjava 66.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (66) | Europski prometni koridori trebali bi pomoći u razvoju infrastrukture transeuropske prometne mreže uklanjanjem uskih grla, unapređenjem prekogranične povezanosti i poboljšanjem učinkovitosti i održivosti. Trebali bi pridonijeti koheziji poboljšanom teritorijalnom suradnjom. Osim toga, trebali bi pridonijeti ostvarenju širih ciljeva prometne politike te olakšati interoperabilnost, modalnu integraciju i multimodalni promet. Pristup koji se temelji na koridorima trebao bi biti transparentan i jasan, a upravljanje takvim koridorima ne bi trebalo dovesti do dodatnih administrativnih opterećenja ili troškova. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(66)

Europski prometni koridori trebali bi pomoći u razvoju infrastrukture transeuropske prometne mreže uklanjanjem uskih grla, unapređenjem prekogranične povezanosti i poboljšanjem učinkovitosti i održivosti. Trebali bi pridonijeti koheziji poboljšanom teritorijalnom suradnjom. Osim toga, trebali bi pridonijeti ostvarenju širih ciljeva prometne politike te olakšati interoperabilnost, modalnu integraciju i multimodalni promet. Pristup koji se temelji na koridorima trebao bi biti transparentan i jasan, a upravljanje takvim koridorima ne bi trebalo dovesti do dodatnih administrativnih opterećenja ili troškova.

| (66) | Europski prometni koridori trebali bi pomoći u razvoju infrastrukture transeuropske prometne mreže uklanjanjem uskih grla, unapređenjem prekogranične povezanosti i poboljšanjem učinkovitosti i održivosti. Trebali bi pridonijeti koheziji poboljšanom teritorijalnom suradnjom. Osim toga, trebali bi pridonijeti ostvarenju širih ciljeva prometne politike te olakšati interoperabilnost, modalnu integraciju i multimodalni promet. Pristup koji se temelji na koridorima trebao bi biti transparentan i jasan, a upravljanje takvim koridorima ne bi trebalo dovesti do dodatnih administrativnih opterećenja ili troškova.
  Njime bi se također trebalo poticati stvaranje integriranih upravljačkih struktura namijenjenih ubrzavanju izgradnje prekograničnih dionica kao što su, na primjer, europske grupacije za teritorijalnu suradnju. Europska komisija i države članice se pri donošenju odluka povezanih s uspostavom transeuropske prometne mreže savjetuju s regijama i tim dionicima. |
| --- | --- |

(66)

Europski prometni koridori trebali bi pomoći u razvoju infrastrukture transeuropske prometne mreže uklanjanjem uskih grla, unapređenjem prekogranične povezanosti i poboljšanjem učinkovitosti i održivosti. Trebali bi pridonijeti koheziji poboljšanom teritorijalnom suradnjom. Osim toga, trebali bi pridonijeti ostvarenju širih ciljeva prometne politike te olakšati interoperabilnost, modalnu integraciju i multimodalni promet. Pristup koji se temelji na koridorima trebao bi biti transparentan i jasan, a upravljanje takvim koridorima ne bi trebalo dovesti do dodatnih administrativnih opterećenja ili troškova.
  Njime bi se također trebalo poticati stvaranje integriranih upravljačkih struktura namijenjenih ubrzavanju izgradnje prekograničnih dionica kao što su, na primjer, europske grupacije za teritorijalnu suradnju. Europska komisija i države članice se pri donošenju odluka povezanih s uspostavom transeuropske prometne mreže savjetuju s regijama i tim dionicima.

Obrazloženje

Integrirane upravljačke strukture, kao što su europske grupacije za teritorijalnu suradnju, pokazale su da mogu doprinijeti svladavanju izazova koji se javljaju na području prekogranične suradnje, posebno u izvedbi prekograničnih dionica mreže TEN-T. Stoga bi u Uredbi to trebalo spomenuti.

AMANDMAN 5.

Članak 3. točka (f)

| Prijedlog Komisije | Amandman |
| --- | --- |
| (f) | „gradski čvor” znači gradsko područje u kojem su elementi prometne infrastrukture transeuropske prometne mreže, kao što su luke s putničkim terminalima, zračne luke, željeznički kolodvori, autobusni kolodvori, logističke platforme i objekti te teretni terminali smješteni u gradskom području i oko njega povezani s drugim dijelovima te infrastrukture i s infrastrukturom za regionalni i lokalni promet; |

Prijedlog Komisije

Amandman

(f)

„gradski čvor” znači gradsko područje u kojem su elementi prometne infrastrukture transeuropske prometne mreže, kao što su luke s putničkim terminalima, zračne luke, željeznički kolodvori, autobusni kolodvori, logističke platforme i objekti te teretni terminali smješteni u gradskom području i oko njega povezani s drugim dijelovima te infrastrukture i s infrastrukturom za regionalni i lokalni promet;

| (f) | „gradski čvor” znači
  funkcionalno
  gradsko područje u kojem su elementi prometne infrastrukture transeuropske prometne mreže, kao što su luke s putničkim terminalima, zračne luke, željeznički kolodvori, autobusni kolodvori, logističke platforme i objekti te teretni terminali smješteni u gradskom području i oko njega povezani s drugim dijelovima te infrastrukture i s infrastrukturom za regionalni i lokalni promet; |
| --- | --- |

(f)

„gradski čvor” znači
  funkcionalno
  gradsko područje u kojem su elementi prometne infrastrukture transeuropske prometne mreže, kao što su luke s putničkim terminalima, zračne luke, željeznički kolodvori, autobusni kolodvori, logističke platforme i objekti te teretni terminali smješteni u gradskom području i oko njega povezani s drugim dijelovima te infrastrukture i s infrastrukturom za regionalni i lokalni promet;

Obrazloženje

Funkcionalno gradsko područje bolje odražava povezani prometni sustav grada i njegova područja dnevnih migracija te ima ključnu ulogu u planiranju gradskih područja i dekarbonizaciji njegova prometnog sustava. Dodavanje pojma „funkcionalno” definiciji gradskih čvorova bolje odgovara logici planova održive gradske mobilnosti u članku 3. točki (o).

Amandman 6.

Članak 3. točka (l)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (l) | „multimodalno putničko čvorište” znači mjesto na kojem se spajaju najmanje dvije vrste putničkog prijevoza, na kojem se pružaju putne informacije, osigurava pristup javnom prijevozu i omogućuje presjedanje s jedne na drugu vrstu prijevoza, uključujući parkiranje i nastavljanje putovanja javnim prijevozom (engl. park and ride) i aktivne vrste prijevoza, te koje služi kao sučelje između gradskih čvorova i prometnih mreža na veće udaljenosti; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(l)

„multimodalno putničko čvorište” znači mjesto na kojem se spajaju najmanje dvije vrste putničkog prijevoza, na kojem se pružaju putne informacije, osigurava pristup javnom prijevozu i omogućuje presjedanje s jedne na drugu vrstu prijevoza, uključujući parkiranje i nastavljanje putovanja javnim prijevozom (engl. park and ride) i aktivne vrste prijevoza, te koje služi kao sučelje između gradskih čvorova i prometnih mreža na veće udaljenosti;

| (l) | „multimodalno putničko čvorište” znači mjesto na kojem se spajaju najmanje dvije vrste putničkog prijevoza, na kojem se pružaju putne informacije, osigurava pristup javnom prijevozu i omogućuje presjedanje s jedne na drugu vrstu prijevoza, uključujući parkiranje i nastavljanje putovanja javnim prijevozom (engl. park and ride) i aktivne vrste prijevoza, te koje služi kao sučelje između
  i unutar
  gradskih čvorova i prometnih mreža na veće udaljenosti; |
| --- | --- |

(l)

„multimodalno putničko čvorište” znači mjesto na kojem se spajaju najmanje dvije vrste putničkog prijevoza, na kojem se pružaju putne informacije, osigurava pristup javnom prijevozu i omogućuje presjedanje s jedne na drugu vrstu prijevoza, uključujući parkiranje i nastavljanje putovanja javnim prijevozom (engl. park and ride) i aktivne vrste prijevoza, te koje služi kao sučelje između
  i unutar
  gradskih čvorova i prometnih mreža na veće udaljenosti;

Obrazloženje

Ova bi izmjena značila da bi financijska sredstva primali i projekti multimodalnih putničkih čvorišta između gradskih čvorova i oni unutar njih.

Amandman 7.

Članak 3. točka (o)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (o) | „plan održive gradske mobilnosti” znači dokument za strateško planiranje mobilnosti usmjeren na poboljšanje pristupačnosti funkcionalnog gradskog područja (uključujući zone dnevnih migracija) i mobilnosti na tom području za ljude, poduzeća i robu; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(o)

„plan održive gradske mobilnosti” znači dokument za strateško planiranje mobilnosti usmjeren na poboljšanje pristupačnosti funkcionalnog gradskog područja (uključujući zone dnevnih migracija) i mobilnosti na tom području za ljude, poduzeća i robu;

| (o) | „plan održive gradske mobilnosti” znači dokument za strateško planiranje mobilnosti usmjeren na poboljšanje pristupačnosti funkcionalnog gradskog područja (uključujući zone dnevnih migracija) i mobilnosti na tom području za ljude, poduzeća i robu
  . Planovi održive gradske mobilnosti mogu se integrirati u postojeće planove i šire planove koji, primjerice, uključuju i planove za uporabu zemljišta, s obzirom na povezanost uporabe zemljišta i mobilnosti
  ; |
| --- | --- |

(o)

„plan održive gradske mobilnosti” znači dokument za strateško planiranje mobilnosti usmjeren na poboljšanje pristupačnosti funkcionalnog gradskog područja (uključujući zone dnevnih migracija) i mobilnosti na tom području za ljude, poduzeća i robu
  . Planovi održive gradske mobilnosti mogu se integrirati u postojeće planove i šire planove koji, primjerice, uključuju i planove za uporabu zemljišta, s obzirom na povezanost uporabe zemljišta i mobilnosti
  ;

Obrazloženje

Ovom se izmjenom osigurava da se planovi održive gradske mobilnosti mogu temeljiti na postojećim ili širim planovima na lokalnoj i regionalnoj razini.

Amandman 8.

Članak 3. točka (z)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (z) | „morska luka” znači područje kopna i vode čija infrastruktura i oprema prvenstveno omogućuju prihvat plovila, njihov utovar i istovar, pohranjivanje robe, primanje i isporuku te robe te ukrcaj i iskrcaj putnika, posade i drugih osoba te svaku drugu infrastrukturu potrebnu prijevoznicima na lučkom području; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(z)

„morska luka” znači područje kopna i vode čija infrastruktura i oprema prvenstveno omogućuju prihvat plovila, njihov utovar i istovar, pohranjivanje robe, primanje i isporuku te robe te ukrcaj i iskrcaj putnika, posade i drugih osoba te svaku drugu infrastrukturu potrebnu prijevoznicima na lučkom području;

| (z) | „morska luka” znači područje kopna i vode čija infrastruktura i oprema prvenstveno omogućuju prihvat plovila, njihov utovar i istovar, pohranjivanje robe, primanje i isporuku te robe te ukrcaj i iskrcaj putnika, posade i drugih osoba te svaku drugu infrastrukturu potrebnu prijevoznicima na lučkom području
  i koje služi kao ulazna točka za trgovinu, industrijske klastere i energetska čvorišta
  ; |
| --- | --- |

(z)

„morska luka” znači područje kopna i vode čija infrastruktura i oprema prvenstveno omogućuju prihvat plovila, njihov utovar i istovar, pohranjivanje robe, primanje i isporuku te robe te ukrcaj i iskrcaj putnika, posade i drugih osoba te svaku drugu infrastrukturu potrebnu prijevoznicima na lučkom području
  i koje služi kao ulazna točka za trgovinu, industrijske klastere i energetska čvorišta
  ;

Obrazloženje

U Uredbi bi pri definiranju morskih luka trebalo navesti sve funkcije koje ima njihova infrastruktura kako bi na najbolji način odgovorile na izazove koji su pred njima.

Amandman 9.

Članak 4. stavak 2. točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | viii. | prilagodba regulatornih standarda teritorijalnim okolnostima; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

viii.

prilagodba regulatornih standarda teritorijalnim okolnostima;

Obrazloženje

Kako bi se osigurao kontinuitet mreže i njezin dovršetak u rokovima utvrđenima u članku 6. Uredbe, ključno je tehničke mjere prilagoditi izazovima koje njihova primjena može predstavljati u određenim regijama, posebno onima navedenima u uvodnoj izjavi 26. Uredbe: u najudaljenijim i drugim udaljenim, otočnim, perifernim i planinskim regijama, u rijetko naseljenim područjima ili u izoliranim ili djelomično izoliranim mrežama.

Amandman 10.

Članak 8. stavak 2. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman |
| --- | --- |
| (b) | ekonomski je isplativo na temelju socioekonomske analize troškova i koristi; |

Prijedlog Komisije

Amandman

(b)

ekonomski je isplativo na temelju socioekonomske analize troškova i koristi;

| (b) | ekonomski je isplativo na temelju socioekonomske analize troškova i koristi,
  a pri tumačenju isplativosti također bi trebalo uzeti u obzir socioekonomske okolnosti u državama članicama i širi gospodarski učinak projekta
  ; |
| --- | --- |

(b)

ekonomski je isplativo na temelju socioekonomske analize troškova i koristi,
  a pri tumačenju isplativosti također bi trebalo uzeti u obzir socioekonomske okolnosti u državama članicama i širi gospodarski učinak projekta
  ;

Obrazloženje

U državama članicama s ispodprosječnim putničkim i teretnim prometom željeznički projekti općenito se čine neisplativima ako se strogo ispitaju samo na temelju analize troškova i koristi. Pri tumačenju isplativosti trebalo bi uzeti u obzir okolnosti i širi učinak projekata.

Amandman 11.

Članak 15. stavak 3. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavka 2. Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost. Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavka 2. Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost. Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama.

| (b) | Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice,
  regionalnog tijela ili skupine nadležnih tijela,
  može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavka 2. Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost
  i na doprinosu borbi protiv klimatskih promjena
  . Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama. |
| --- | --- |

(b)

Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice,
  regionalnog tijela ili skupine nadležnih tijela,
  može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavka 2. Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost
  i na doprinosu borbi protiv klimatskih promjena
  . Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama.

Obrazloženje

Kako bi se osigurala učinkovita provedba mreže u rokovima utvrđenima u članku 6. Uredbe, potrebno je ograničiti administrativno opterećenje i olakšati odobravanje odstupanja.

Napredak u provedbi sveobuhvatne mreže TEN-T nije dovoljan da bi se smatralo da se svi ciljani zahtjevi mogu ispuniti do 2050. To bi naime iziskivalo prevelika proračunska sredstva jer neke zahtjeve, kao što je na primjer elektrifikacija svih željezničkih pruga, nije moguće ispuniti na svim dionicama. Stoga bi trebalo poticati napredak mreže i olakšati utvrđivanje dionica na kojima će biti važnije prilagoditi zahtjeve Uredbe.

Amandman 12.

Članak 16. stavak 2. točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | omogućuje prevladavajuću minimalnu brzinu pruge od 160 km/h za putničke vlakove na putničkim prugama proširene osnovne mreže. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

omogućuje prevladavajuću minimalnu brzinu pruge od 160 km/h za putničke vlakove na putničkim prugama proširene osnovne mreže.

| (c) | omogućuje prevladavajuću minimalnu
  prosječnu
  brzinu pruge od 160 km/h za putničke vlakove na putničkim prugama proširene osnovne mreže; |
| --- | --- |

(c)

omogućuje prevladavajuću minimalnu
  prosječnu
  brzinu pruge od 160 km/h za putničke vlakove na putničkim prugama proširene osnovne mreže;

Obrazloženje

Provedba tog tehničkog zahtjeva, koji bi se pokazao preskupim, ne donosi znatnu dodanu vrijednost. Čini se prikladnijim poticati realističniji i učinkovitiji pristup kako bi se osigurao pravovremeni dovršetak mreže, a korisnicima mreže osigurale učinkovite i djelotvorne veze.

Amandman 13.

Članak 16. stavak 5. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavaka od 2. do 4. Svako izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost. Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavaka od 2. do 4. Svako izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost. Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama.

| (b) | Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice,
  regionalnog tijela ili skupine nadležnih tijela,
  može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavaka od 2. do 4. Svako izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost
  i na doprinosu borbi protiv klimatskih promjena
  . Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama. |
| --- | --- |

(b)

Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice,
  regionalnog tijela ili skupine nadležnih tijela,
  može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavaka od 2. do 4. Svako izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost
  i na doprinosu borbi protiv klimatskih promjena
  . Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama.

Obrazloženje

Kako bi se osigurala učinkovita provedba mreže u rokovima utvrđenima u članku 6. Uredbe, potrebno je ograničiti administrativno opterećenje i olakšati odobravanje odstupanja.

Utvrđeni zahtjevi nisu međutim prikladni za mnoge željezničke dionice osnovne mreže i proširene osnovne mreže. Neće ih biti moguće ostvariti zbog posebnih zemljopisnih ograničenja ili znatnih fizičkih ograničenja koja sprečavaju njihovo ispunjenje ili stvaraju dodatne troškove koji se ne mogu opravdati.

Amandman 14.

Članak 17. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavaka od 1. do 5. Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost. Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama. | 6.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice,
  regionalnog tijela ili skupine nadležnih tijela
  , može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavaka od 1. do 5. Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost. Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavaka od 1. do 5. Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost. Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama.

6.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice,
  regionalnog tijela ili skupine nadležnih tijela
  , može odobriti druga izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjevâ iz stavaka od 1. do 5. Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi te procjeni učinka na interoperabilnost. Izuzeće se usklađuje sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća te prema potrebi koordinira i usuglašava sa susjednim državama članicama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Na nekim dionicama mreže ne može se pravodobno uvesti ERTMS, osobito zbog opsežnih ulaganja koja bi bila potrebna. Kako bi se osigurala učinkovita provedba mreže u rokovima utvrđenima u članku 6. Uredbe, potrebno je ograničiti administrativno opterećenje i olakšati odobravanje izuzeća ako ona ne utječu na interoperabilnost mreže na europskoj razini.

Amandman 15.

Amandman 15.

Članak 19. točka (g)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (g) | razvoju inovativnih tehnologija alternativnih goriva za željeznice, kao što
  je
  vodik za dionice koje su izuzete od zahtjeva u pogledu elektrifikacije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(g)

razvoju inovativnih tehnologija alternativnih goriva za željeznice, kao što
  je
  vodik za dionice koje su izuzete od zahtjeva u pogledu elektrifikacije.

je

| (g) | razvoju inovativnih tehnologija
  za vozni park, kao i
  alternativnih goriva za željeznice, kao što
  su
  vodik
  , biogoriva ili baterijski vlakovi
  za dionice izuzete od zahtjeva u pogledu elektrifikacije. |
| --- | --- |

(g)

razvoju inovativnih tehnologija
  za vozni park, kao i
  alternativnih goriva za željeznice, kao što
  su
  vodik
  , biogoriva ili baterijski vlakovi
  za dionice izuzete od zahtjeva u pogledu elektrifikacije.

za vozni park, kao i

su

, biogoriva ili baterijski vlakovi

Obrazloženje

Obrazloženje

Dionice izuzete od zahtjeva u pogledu elektrifikacije trebalo bi smatrati prostorom za razvoj inovativnih tehnoloških rješenja koja doprinose borbi protiv klimatskih promjena. U tu svrhu Europska unija mora usvojiti tehnološki neutralan pristup kako bi se osiguralo da razvijene tehnologije budu klimatski i gospodarski učinkovitije.

Amandman 16.

Amandman 16.

Članak 28. stavak 1. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | xi. | pješačku i biciklističku infrastrukturu; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

xi.

xi.

pješačku i biciklističku infrastrukturu;

pješačku i biciklističku infrastrukturu;

Obrazloženje

Obrazloženje

Visokokvalitetnu cestovnu infrastrukturu za promet na velike udaljenosti mora pratiti razvoj infrastrukture za vožnju biciklom i pješačenje, osobito u gradskim čvorovima.

Amandman 17.

Amandman 17.

Članak 33. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, odobrava izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjeva utvrđenih u stavku 1. točkama (a), (b), (c) i (g). Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi ili je povezan s određenim geografskim ili znatnim fizičkim ograničenjima, uključujući nepostojanje željezničkog sustava na dotičnom području. | 2.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice,
  regionalnog tijela ili skupine nadležnih tijela,
  odobrava izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjeva utvrđenih u stavku 1. točkama (a), (b), (c) i (g). Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi ili je povezan s određenim geografskim ili znatnim fizičkim ograničenjima, uključujući nepostojanje željezničkog sustava na dotičnom području. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, odobrava izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjeva utvrđenih u stavku 1. točkama (a), (b), (c) i (g). Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi ili je povezan s određenim geografskim ili znatnim fizičkim ograničenjima, uključujući nepostojanje željezničkog sustava na dotičnom području.

2.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice,
  regionalnog tijela ili skupine nadležnih tijela,
  odobrava izuzeća donošenjem provedbenih akata u pogledu zahtjeva utvrđenih u stavku 1. točkama (a), (b), (c) i (g). Svaki zahtjev za izuzeće temelji se na socioekonomskoj analizi troškova i koristi ili je povezan s određenim geografskim ili znatnim fizičkim ograničenjima, uključujući nepostojanje željezničkog sustava na dotičnom području.

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se osigurao kontinuitet mreže i njezin dovršetak u rokovima utvrđenima u članku 6. Uredbe, ključno je tehničke mjere prilagoditi izazovima koje njihova primjena može prouzročiti u određenim regijama.

Amandman 18.

Amandman 18.

Članak 35. stavak 3., posljednji podstavak

| Prijedlog Komisije | Amandman |
| --- | --- |
| Države članice savjetuju se s otpremnicima, prijevoznicima i pružateljima logističkih usluga koji djeluju na njihovom području. U analizi uzimaju u obzir rezultate tih savjetovanja. | Države članice savjetuju se s
  lokalnim i regionalnim tijelima gradskih čvorova,
  otpremnicima, prijevoznicima i pružateljima logističkih usluga koji djeluju na njihovom području. U analizi uzimaju u obzir rezultate tih savjetovanja. |

Prijedlog Komisije

Amandman

Države članice savjetuju se s otpremnicima, prijevoznicima i pružateljima logističkih usluga koji djeluju na njihovom području. U analizi uzimaju u obzir rezultate tih savjetovanja.

Države članice savjetuju se s
  lokalnim i regionalnim tijelima gradskih čvorova,
  otpremnicima, prijevoznicima i pružateljima logističkih usluga koji djeluju na njihovom području. U analizi uzimaju u obzir rezultate tih savjetovanja.

lokalnim i regionalnim tijelima gradskih čvorova,

Obrazloženje

Obrazloženje

Lokalna i regionalna tijela imaju sveobuhvatnu odgovornost za multimodalne teretne terminale i njihove zahtjeve za prometnu infrastrukturu TEN-T-a (članak 37.) te bi se stoga s njima trebalo savjetovati kada države članice pripremaju svoje akcijske planove za mrežu multimodalnih teretnih terminala.

Amandman 19.

Amandman 19.

Članak 37. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, može odobriti izuzeća od obveza iz stavaka od 1. do 4. donošenjem provedbenih akata ako se ulaganje u infrastrukturu ne može opravdati socioekonomskim troškovima i koristima, posebno kad se terminal nalazi u prostorno ograničenom području. | 5.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, može odobriti izuzeća od obveza iz stavaka od 1. do 4. donošenjem provedbenih akata ako se ulaganje u infrastrukturu ne može opravdati socioekonomskim troškovima i koristima, posebno kad se terminal nalazi u prostorno ograničenom području
  , osobito u gradskim čvorovima
  .
  Izuzeća bi morala biti moguća i u gradskim čvorovima ako tržišna potražnja ne omogućuje ispunjavanje zahtjeva u pogledu terminala. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, može odobriti izuzeća od obveza iz stavaka od 1. do 4. donošenjem provedbenih akata ako se ulaganje u infrastrukturu ne može opravdati socioekonomskim troškovima i koristima, posebno kad se terminal nalazi u prostorno ograničenom području.

5.   Komisija u opravdanim slučajevima, na zahtjev države članice, može odobriti izuzeća od obveza iz stavaka od 1. do 4. donošenjem provedbenih akata ako se ulaganje u infrastrukturu ne može opravdati socioekonomskim troškovima i koristima, posebno kad se terminal nalazi u prostorno ograničenom području
  , osobito u gradskim čvorovima
  .
  Izuzeća bi morala biti moguća i u gradskim čvorovima ako tržišna potražnja ne omogućuje ispunjavanje zahtjeva u pogledu terminala.

Obrazloženje

Obrazloženje

Platforme smještene u gradskim čvorovima (kako je navedeno u članku 40.) suočavaju se s vrlo velikim pritiscima povezanima sa zemljištem i ograničenim prostorom. Njihov položaj otežava provedbu određenih tehničkih zahtjeva utvrđenih u stavcima od 1. do 4. ovog članka. Stoga bi u gradovima trebalo dati prednost projektima čija provedba ne zahtijeva preveliko širenje.

Amandman 20.

Amandman 20.

Članak 40. točka (b) podtočka ii. i posljednji podstavak

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| prikupljanje podataka o gradskoj mobilnosti za svaki gradski čvor, koji obuhvaćaju barem podatke o emisijama stakleničkih plinova, prometnom zagušenju, nesrećama i ozljedama, modalnom udjelu i pristupu uslugama mobilnosti, kao i podataka o onečišćenju zraka i onečišćenju bukom te njihovo dostavljanje Komisiji. Nakon toga ti se podaci dostavljaju svake godine;


  [...]


  Najkasnije godinu dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija donosi provedbeni akt kojim se utvrđuje metodologija za podatke koje države članice trebaju prikupiti na temelju točke (b) podtočke ii. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 59. stavka 3. | obavješćivanje Komisije svake godine o napretku u provedbi planova održive gradske mobilnosti;


  [...] |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

prikupljanje podataka o gradskoj mobilnosti za svaki gradski čvor, koji obuhvaćaju barem podatke o emisijama stakleničkih plinova, prometnom zagušenju, nesrećama i ozljedama, modalnom udjelu i pristupu uslugama mobilnosti, kao i podataka o onečišćenju zraka i onečišćenju bukom te njihovo dostavljanje Komisiji. Nakon toga ti se podaci dostavljaju svake godine;

prikupljanje podataka o gradskoj mobilnosti za svaki gradski čvor, koji obuhvaćaju barem podatke o emisijama stakleničkih plinova, prometnom zagušenju, nesrećama i ozljedama, modalnom udjelu i pristupu uslugama mobilnosti, kao i podataka o onečišćenju zraka i onečišćenju bukom te njihovo dostavljanje Komisiji. Nakon toga ti se podaci dostavljaju svake godine;

[...]

Najkasnije godinu dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija donosi provedbeni akt kojim se utvrđuje metodologija za podatke koje države članice trebaju prikupiti na temelju točke (b) podtočke ii. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 59. stavka 3.

Najkasnije godinu dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija donosi provedbeni akt kojim se utvrđuje metodologija za podatke koje države članice trebaju prikupiti na temelju točke (b) podtočke ii. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 59. stavka 3.

obavješćivanje Komisije svake godine o napretku u provedbi planova održive gradske mobilnosti;

obavješćivanje Komisije svake godine o napretku u provedbi planova održive gradske mobilnosti;

[...]

Obrazloženje

Obrazloženje

Iako je razumljivo da Komisija želi uvesti temeljito praćenje provedbe planova održive gradske mobilnosti, provedba godišnjeg prikupljanja podataka takvog opsega čini se neprimjerena. Osim toga, njihova izrada dovest će do inflacije studija, što predstavlja preveliko opterećenje za lokalne i regionalne vlasti. Valjalo bi osigurati da izrada planova održive gradske mobilnosti i s njima povezanih pokazatelja ne stvara nepotrebna administrativna opterećenja za postizanje ciljeva TEN-T-a. Stoga se predlaže pojednostavnjenje postupaka za praćenje provedbe planova održive gradske mobilnosti, uz zadržavanje obveze pružanja informacija o njihovu napretku.

Amandman 21.

Amandman 21.

Članak 40. točka (d)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (d) | do 31. prosinca 2040.: razvoj barem jednog multimodalnog teretnog terminala s dostatnim pretovarnim kapacitetom unutar ili u blizini gradskog čvora. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(d)

do 31. prosinca 2040.: razvoj barem jednog multimodalnog teretnog terminala s dostatnim pretovarnim kapacitetom unutar ili u blizini gradskog čvora.

| (d) | do 31. prosinca 2040.: razvoj barem jednog multimodalnog teretnog terminala s dostatnim pretovarnim kapacitetom
  kako bi se osigurala gradska logistika i posljednji kilometar
  unutar ili u blizini gradskog čvora. |
| --- | --- |

(d)

do 31. prosinca 2040.: razvoj barem jednog multimodalnog teretnog terminala s dostatnim pretovarnim kapacitetom
  kako bi se osigurala gradska logistika i posljednji kilometar
  unutar ili u blizini gradskog čvora.

kako bi se osigurala gradska logistika i posljednji kilometar

Obrazloženje

Obrazloženje

Čini se rizičnim propisati uspostavu multimodalnih teretnih terminala ako se ne poštuje dinamika tokova na regionalnoj razini i što učinkovitije zadovoljavanje potreba poduzeća, uzimajući pritom u obzir prostorne i tehničke mogućnosti područja. Stoga se predlaže da se naglasi uloga tih platformi na području gradske logistike.

Amandman 22.

Amandman 22.

Članak 44. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | podupirati i promicati dekarbonizaciju prijevoza prelaskom na vozila, plovila i zrakoplove s nultim i niskim emisijama te ostale inovativne i održive prijevozne i mrežne tehnologije kao što je hyperloop; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

podupirati i promicati dekarbonizaciju prijevoza prelaskom na vozila, plovila i zrakoplove s nultim i niskim emisijama te ostale inovativne i održive prijevozne i mrežne tehnologije kao što je hyperloop;

| (a) | podupirati i promicati dekarbonizaciju prijevoza prelaskom na vozila, plovila
  , željeznička vozila
  i zrakoplove s nultim i niskim emisijama te ostale inovativne i održive prijevozne i mrežne tehnologije kao što je hyperloop; |
| --- | --- |

(a)

podupirati i promicati dekarbonizaciju prijevoza prelaskom na vozila, plovila
  , željeznička vozila
  i zrakoplove s nultim i niskim emisijama te ostale inovativne i održive prijevozne i mrežne tehnologije kao što je hyperloop;

, željeznička vozila

Obrazloženje

Obrazloženje

Trebalo bi poticati tehnološke inovacije za sve vrste prijevoza kako bi se postigli ciljevi europskog zelenog plana. Inovacije su moguće i poželjne i u željezničkom sektoru, posebno u područjima izuzetima od primjene tehničkih normi.

Amandman 23.

Amandman 23.

Članak 44. točka (a)

(Nova točka)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | poticati istraživanja i razvoj zelenih i inovativnih alternativa na područjima izuzetima iz tehničkih mjera mreže TEN-T, kao što su otoci i najudaljenije regije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

poticati istraživanja i razvoj zelenih i inovativnih alternativa na područjima izuzetima iz tehničkih mjera mreže TEN-T, kao što su otoci i najudaljenije regije;

poticati istraživanja i razvoj zelenih i inovativnih alternativa na područjima izuzetima iz tehničkih mjera mreže TEN-T, kao što su otoci i najudaljenije regije;

Obrazloženje

Obrazloženje

Ako izuzeća odobrena određenim područjima na temelju Uredbe ili na zahtjev omogućuju pravilnu provedbu mreže TEN-T prilagodbom teritorijalnim izazovima, trebalo bi poticati razvoj alternativnih tehnoloških ili energetskih rješenja kako bi ta područja postala laboratorij inovacija.

Amandman 24.

Amandman 24.

Članak 52. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Europski koordinator službeno osniva „forum koridora” i njime predsjeda. Dotične države članice dogovaraju članstvo u forumu koridora za svoj dio europskog prometnog koridora te osiguravaju da su u njemu zastupljena tijela za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom. | 2.   Europski koordinator službeno osniva „forum koridora” i njime predsjeda. Dotične države članice dogovaraju članstvo u forumu koridora za svoj dio europskog prometnog koridora te osiguravaju da su u njemu zastupljena tijela za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom
  , kao i regionalna i lokalna tijela, poduzeća i industrija, i gradski čvorovi mreže TEN-T
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Europski koordinator službeno osniva „forum koridora” i njime predsjeda. Dotične države članice dogovaraju članstvo u forumu koridora za svoj dio europskog prometnog koridora te osiguravaju da su u njemu zastupljena tijela za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom.

2.   Europski koordinator službeno osniva „forum koridora” i njime predsjeda. Dotične države članice dogovaraju članstvo u forumu koridora za svoj dio europskog prometnog koridora te osiguravaju da su u njemu zastupljena tijela za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom
  , kao i regionalna i lokalna tijela, poduzeća i industrija, i gradski čvorovi mreže TEN-T
  .

Obrazloženje

Obrazloženje

Regionalne vlasti osiguravaju znatan udio sufinanciranja projekata mreže TEN-T i imaju nadležnost u pogledu planiranja mreže i upravljanja uslugama kolektivnog prijevoza na regionalnoj razini. One su i neophodan kanal za prenošenje potreba građana u pogledu mobilnosti. Stoga bi morale u potpunosti biti uključene u upravljanje koridorima mreže TEN-T.

Amandman 25.

Amandman 25.

Članak 52. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6.   Europski koordinator
  može se savjetovati
  s regionalnim i lokalnim vlastima, upraviteljima infrastrukture, prijevoznicima, posebno onima koji su članovi tijela za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom, industrijom opskrbe, korisnicima prijevoza i predstavnicima civilnog društva u vezi s planom rada i njegovom provedbom. Osim toga, europski koordinator odgovoran za ERTMS blisko surađuje s Agencijom Europske unije za željeznice i Zajedničkim poduzećem za europsku željeznicu, a europski koordinator za europski pomorski prostor s Europskom agencijom za pomorsku sigurnost. | 6.   Europski koordinator
  savjetuje se
  s regionalnim i lokalnim vlastima, upraviteljima infrastrukture, prijevoznicima, posebno onima koji su članovi tijela za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom, industrijom opskrbe, korisnicima prijevoza i predstavnicima civilnog društva u vezi s planom rada i njegovom provedbom. Osim toga, europski koordinator odgovoran za ERTMS blisko surađuje s Agencijom Europske unije za željeznice i Zajedničkim poduzećem za europsku željeznicu, a europski koordinator za europski pomorski prostor s Europskom agencijom za pomorsku sigurnost. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.   Europski koordinator
  može se savjetovati
  s regionalnim i lokalnim vlastima, upraviteljima infrastrukture, prijevoznicima, posebno onima koji su članovi tijela za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom, industrijom opskrbe, korisnicima prijevoza i predstavnicima civilnog društva u vezi s planom rada i njegovom provedbom. Osim toga, europski koordinator odgovoran za ERTMS blisko surađuje s Agencijom Europske unije za željeznice i Zajedničkim poduzećem za europsku željeznicu, a europski koordinator za europski pomorski prostor s Europskom agencijom za pomorsku sigurnost.

6.   Europski koordinator
  savjetuje se
  s regionalnim i lokalnim vlastima, upraviteljima infrastrukture, prijevoznicima, posebno onima koji su članovi tijela za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom, industrijom opskrbe, korisnicima prijevoza i predstavnicima civilnog društva u vezi s planom rada i njegovom provedbom. Osim toga, europski koordinator odgovoran za ERTMS blisko surađuje s Agencijom Europske unije za željeznice i Zajedničkim poduzećem za europsku željeznicu, a europski koordinator za europski pomorski prostor s Europskom agencijom za pomorsku sigurnost.

Obrazloženje

Obrazloženje

Svi koordinatori uspostavili su mehanizme za savjetovanje sa svim relevantnim dionicima u okviru svojeg područja djelovanja. To se mora uzeti u obzir.

Amandman 26.

Amandman 26.

Članak 53. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Plan rada priprema se u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama te uz savjetovanje s forumom koridora i tijelima za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom ili savjetodavnim forumom za horizontalne prioritete. Dotične države članice odobravaju plan rada europskih prometnih koridora. Komisija informativno dostavlja plan rada Europskom parlamentu i Vijeću. | 2.   Plan rada priprema se u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama
  i dotičnim regionalnim tijelima
  te uz savjetovanje s forumom koridora i tijelima za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom ili savjetodavnim forumom za horizontalne prioritete. Dotične države članice odobravaju plan rada europskih prometnih koridora. Komisija informativno dostavlja plan rada Europskom parlamentu i Vijeću. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Plan rada priprema se u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama te uz savjetovanje s forumom koridora i tijelima za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom ili savjetodavnim forumom za horizontalne prioritete. Dotične države članice odobravaju plan rada europskih prometnih koridora. Komisija informativno dostavlja plan rada Europskom parlamentu i Vijeću.

2.   Plan rada priprema se u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama
  i dotičnim regionalnim tijelima
  te uz savjetovanje s forumom koridora i tijelima za upravljanje željezničkim teretnim prijevozom ili savjetodavnim forumom za horizontalne prioritete. Dotične države članice odobravaju plan rada europskih prometnih koridora. Komisija informativno dostavlja plan rada Europskom parlamentu i Vijeću.

Obrazloženje

Obrazloženje

Regionalne vlasti moraju zbog svoje uloge u provedbi plana rada i njegova utjecaja na njihova područja sudjelovati u njegovoj izradi.

Amandman 27.

Amandman 27.

članak 56. stavak 1. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | isključuje morske luke i zračne luke
  iz sveobuhvatne mreže ako je dokazano da je prosjek opsega prometa u posljednjih šest godina manji od 85 % relevantnog praga; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

isključuje morske luke i zračne luke
  iz sveobuhvatne mreže ako je dokazano da je prosjek opsega prometa u posljednjih šest godina manji od 85 % relevantnog praga;

isključuje morske luke i zračne luke

| (b) | započinje postupak praćenja prije svakog isključivanja morskih luka i zračnih luka
  iz sveobuhvatne mreže ako je dokazano da je prosjek opsega prometa u posljednjih šest godina manji od 85 % relevantnog praga
  . U okviru postupka praćenja Komisija u bliskoj suradnji s nadležnim tijelima uzima u obzir kvalitativne pokazatelje i sve cikličke čimbenike koji mogu objasniti smanjenje prometa za određenu infrastrukturu. Promjene u obujmu prijevoza zbog privremenih ili izvanrednih čimbenika nisu razlog za isključenje iz mreže; |
| --- | --- |

(b)

započinje postupak praćenja prije svakog isključivanja morskih luka i zračnih luka
  iz sveobuhvatne mreže ako je dokazano da je prosjek opsega prometa u posljednjih šest godina manji od 85 % relevantnog praga
  . U okviru postupka praćenja Komisija u bliskoj suradnji s nadležnim tijelima uzima u obzir kvalitativne pokazatelje i sve cikličke čimbenike koji mogu objasniti smanjenje prometa za određenu infrastrukturu. Promjene u obujmu prijevoza zbog privremenih ili izvanrednih čimbenika nisu razlog za isključenje iz mreže;

započinje postupak praćenja prije svakog isključivanja morskih luka i zračnih luka

. U okviru postupka praćenja Komisija u bliskoj suradnji s nadležnim tijelima uzima u obzir kvalitativne pokazatelje i sve cikličke čimbenike koji mogu objasniti smanjenje prometa za određenu infrastrukturu. Promjene u obujmu prijevoza zbog privremenih ili izvanrednih čimbenika nisu razlog za isključenje iz mreže;

Obrazloženje

Obrazloženje

S obzirom na ulaganja u integraciju mreže TEN-T i uspješne procese koje ona podrazumijeva, posebno u pogledu ekologizacije infrastrukture, smatra se da je bolje spriječiti isključivanje morskih luka ili zračnih luka iz sveobuhvatne mreže. Međutim, budući da se dinamika tokova stalno mijenja, mreža mora ostati prilagodljiva. Stoga se preporučuje da se umjesto s isključivanjem počne s postupkom praćenja kojim se omogućuje detaljnija procjena dinamike u dotičnoj morskoj luci ili zračnoj luci kako bi se odlučilo treba li je isključiti iz mreže.

Amandman 28.

Amandman 28.

Članak 57.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Članak 57.

  Suradnja s javnim i privatnim dionicima
  U fazi planiranja i izgradnje projekta slijede se
  prema potrebi
  nacionalni postupci koji se odnose na uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti te civilnog društva na koje utječe projekt od zajedničkog interesa i savjetovanje s njima. Komisija promiče razmjenu dobre prakse u tom pogledu, posebno u pogledu savjetovanja s osobama u ranjivom položaju i njihova uključivanja. | Članak 57.

  Suradnja s javnim i privatnim dionicima
  U fazi planiranja i izgradnje projekta slijede se nacionalni postupci koji se odnose na uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti te civilnog društva na koje utječe projekt od zajedničkog interesa i savjetovanje s njima. Komisija promiče razmjenu dobre prakse u tom pogledu, posebno u pogledu savjetovanja s osobama u ranjivom položaju i njihova uključivanja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Članak 57.

Suradnja s javnim i privatnim dionicima

U fazi planiranja i izgradnje projekta slijede se
  prema potrebi
  nacionalni postupci koji se odnose na uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti te civilnog društva na koje utječe projekt od zajedničkog interesa i savjetovanje s njima. Komisija promiče razmjenu dobre prakse u tom pogledu, posebno u pogledu savjetovanja s osobama u ranjivom položaju i njihova uključivanja.

Članak 57.

Suradnja s javnim i privatnim dionicima

U fazi planiranja i izgradnje projekta slijede se nacionalni postupci koji se odnose na uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti te civilnog društva na koje utječe projekt od zajedničkog interesa i savjetovanje s njima. Komisija promiče razmjenu dobre prakse u tom pogledu, posebno u pogledu savjetovanja s osobama u ranjivom položaju i njihova uključivanja.

Obrazloženje

Obrazloženje

Regionalne i lokalne vlasti moraju biti uključene u razvoj projekta od zajedničkog interesa koji na njih utječe.

Amandman 29.

Amandman 29.

Prilog V. točka 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman |
| --- | --- |
| 4. | Učinkovito funkcioniranje TEN-T-a; U SUMP-u se trebaju uzeti u obzir učinci različitih mjera na gradskoj razini na prometne tokove, putničke i teretne, u transeuropskoj prometnoj mreži; cilj treba biti osigurati nesmetan tranzit, zaobilaženje ili povezivanje putem gradskih čvorišta ili oko njih, uključujući vozila s nultom stopom emisija. SUMP posebno mora obuhvaćati mjere za smanjivanje zagušenja prometa, poboljšavanje sigurnosti na cestama i uklanjanje uskih grla koja utječu na protok prometa na TEN-T-u. |

Prijedlog Komisije

Amandman

4.

Učinkovito funkcioniranje TEN-T-a; U SUMP-u se trebaju uzeti u obzir učinci različitih mjera na gradskoj razini na prometne tokove, putničke i teretne, u transeuropskoj prometnoj mreži; cilj treba biti osigurati nesmetan tranzit, zaobilaženje ili povezivanje putem gradskih čvorišta ili oko njih, uključujući vozila s nultom stopom emisija. SUMP posebno mora obuhvaćati mjere za smanjivanje zagušenja prometa, poboljšavanje sigurnosti na cestama i uklanjanje uskih grla koja utječu na protok prometa na TEN-T-u.

| 4. | Učinkovito funkcioniranje TEN-T-a; U SUMP-u se trebaju uzeti u obzir učinci različitih mjera na gradskoj razini na prometne tokove, putničke i teretne, u transeuropskoj prometnoj mreži; cilj treba biti osigurati nesmetan tranzit, zaobilaženje ili povezivanje putem gradskih čvorišta ili oko njih, uključujući vozila s nultom stopom emisija. SUMP posebno mora obuhvaćati mjere za smanjivanje zagušenja prometa, poboljšavanje sigurnosti na cestama i uklanjanje uskih grla koja utječu na protok prometa na TEN-T-u.
  Istodobno, mjerama TEN-T-a trebalo bi uzeti u obzir učinke na regionalne i lokalne prometne tokove, kako putničke tako i teretne. |
| --- | --- |

4.

Učinkovito funkcioniranje TEN-T-a; U SUMP-u se trebaju uzeti u obzir učinci različitih mjera na gradskoj razini na prometne tokove, putničke i teretne, u transeuropskoj prometnoj mreži; cilj treba biti osigurati nesmetan tranzit, zaobilaženje ili povezivanje putem gradskih čvorišta ili oko njih, uključujući vozila s nultom stopom emisija. SUMP posebno mora obuhvaćati mjere za smanjivanje zagušenja prometa, poboljšavanje sigurnosti na cestama i uklanjanje uskih grla koja utječu na protok prometa na TEN-T-u.
  Istodobno, mjerama TEN-T-a trebalo bi uzeti u obzir učinke na regionalne i lokalne prometne tokove, kako putničke tako i teretne.

Istodobno, mjerama TEN-T-a trebalo bi uzeti u obzir učinke na regionalne i lokalne prometne tokove, kako putničke tako i teretne.

Obrazloženje

Obrazloženje

Regionalni i lokalni prometni tokovi, putnički i teretni, utječu na prometne tokove u međunarodnim koridorima TEN-T-a i obrnuto. Stoga bi trebalo uzeti u obzir međusobni učinak mjera u oba smjera kako bi se osigurao neometan prometni sustav s učinkovitom povezanosti prvog i posljednjeg kilometra.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | podržava opću prirodu prijedloga Komisije i smatra da je ključno donijeti uredbu kojom bi se uspostavila strategija za planiranje prometne infrastrukture na europskoj razini. Samo se tako može osigurati zadovoljavajuća razina kohezije, koordinacije i interoperabilnosti; |
| --- | --- |

1.

podržava opću prirodu prijedloga Komisije i smatra da je ključno donijeti uredbu kojom bi se uspostavila strategija za planiranje prometne infrastrukture na europskoj razini. Samo se tako može osigurati zadovoljavajuća razina kohezije, koordinacije i interoperabilnosti;

| 2. | smatra da transnacionalna dimenzija mreže TEN-T donosi snažnu europsku dodanu vrijednost. Pokazalo se da regionalne i lokalne vlasti imaju socioekonomske koristi od projekata na svojim područjima; |
| --- | --- |

2.

smatra da transnacionalna dimenzija mreže TEN-T donosi snažnu europsku dodanu vrijednost. Pokazalo se da regionalne i lokalne vlasti imaju socioekonomske koristi od projekata na svojim područjima;

| 3. | prima na znanje geopolitičke posljedice ruske agresije na Ukrajinu i potrebu za rješavanjem ranjivosti europskog prometnog sustava, koji je sada djelomično nepovezan s globalnim tržištem, posebno tržištem hrane; podržava obustavu europskih ulaganja u okviru mreže TEN-T za projekte koji uključuju Rusiju i Bjelarus, ali poziva na razvoj boljih željezničkih veza s Ukrajinom, posebno radi promicanja prijevoza osnovnih sirovina. Stoga je planirano povećanje proračuna Instrumenta za povezivanje Europe dobrodošlo; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje geopolitičke posljedice ruske agresije na Ukrajinu i potrebu za rješavanjem ranjivosti europskog prometnog sustava, koji je sada djelomično nepovezan s globalnim tržištem, posebno tržištem hrane; podržava obustavu europskih ulaganja u okviru mreže TEN-T za projekte koji uključuju Rusiju i Bjelarus, ali poziva na razvoj boljih željezničkih veza s Ukrajinom, posebno radi promicanja prijevoza osnovnih sirovina. Stoga je planirano povećanje proračuna Instrumenta za povezivanje Europe dobrodošlo;

| 4. | pozdravlja ciljeve mreže TEN-T. Ističe važnost doprinosa Uredbe borbi protiv klimatskih promjena, posebno podupiranjem razvoja najuspješnijih klimatski prihvatljivih vrsta prijevoza. Istodobno naglašava da prometnu infrastrukturu treba prilagoditi učincima klimatskih promjena i pojavi novih rizika; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja ciljeve mreže TEN-T. Ističe važnost doprinosa Uredbe borbi protiv klimatskih promjena, posebno podupiranjem razvoja najuspješnijih klimatski prihvatljivih vrsta prijevoza. Istodobno naglašava da prometnu infrastrukturu treba prilagoditi učincima klimatskih promjena i pojavi novih rizika;

Teritorijalna kohezija

Teritorijalna kohezija

| 5. | pozdravlja potvrdu teritorijalne kohezije kao prioritetnog cilja Uredbe za cijelu osnovnu mrežu, proširenu osnovnu mrežu i sveobuhvatnu mrežu. Stoga napominje da mreža TEN-T slijedi preporuku iz Osmog kohezijskog izvješća prema kojoj bi svaka politika EU-a trebala doprinijeti europskoj koheziji; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja potvrdu teritorijalne kohezije kao prioritetnog cilja Uredbe za cijelu osnovnu mrežu, proširenu osnovnu mrežu i sveobuhvatnu mrežu. Stoga napominje da mreža TEN-T slijedi preporuku iz Osmog kohezijskog izvješća prema kojoj bi svaka politika EU-a trebala doprinijeti europskoj koheziji;

| 6. | preporučuje Komisiji da definira načelo „nenanošenja štete koheziji” koje navodi u Osmom kohezijskom izvješću kako bi se mogla kontrolirati njegova primjena na mrežu TEN-T, a posebno na projekte od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

6.

preporučuje Komisiji da definira načelo „nenanošenja štete koheziji” koje navodi u Osmom kohezijskom izvješću kako bi se mogla kontrolirati njegova primjena na mrežu TEN-T, a posebno na projekte od zajedničkog interesa;

| 7. | smatra da se u okviru mreže TEN-T mora uzeti u obzir raznovrsnost izazova s kojima se suočavaju regije EU-a. S tim u vezi pozdravlja pozornost koja se posvećuje ruralnim, izoliranim, planinskim, rijetko naseljenim, perifernim, otočnim i najudaljenijim regijama te podsjeća na to da i u regijama koje nisu obuhvaćene tim kategorijama postoje vrlo raznolika područja i izazovi; |
| --- | --- |

7.

smatra da se u okviru mreže TEN-T mora uzeti u obzir raznovrsnost izazova s kojima se suočavaju regije EU-a. S tim u vezi pozdravlja pozornost koja se posvećuje ruralnim, izoliranim, planinskim, rijetko naseljenim, perifernim, otočnim i najudaljenijim regijama te podsjeća na to da i u regijama koje nisu obuhvaćene tim kategorijama postoje vrlo raznolika područja i izazovi;

| 8. | podsjeća na to da je za postizanje cilja teritorijalne kohezije potrebno da mreža u cjelini uspostavi snažnu i učinkovitu povezanost sa sekundarnim prometnim mrežama izvan okvira mreže TEN-T; |
| --- | --- |

8.

podsjeća na to da je za postizanje cilja teritorijalne kohezije potrebno da mreža u cjelini uspostavi snažnu i učinkovitu povezanost sa sekundarnim prometnim mrežama izvan okvira mreže TEN-T;

| 9. | prepoznaje važnost zajedničkih i ambicioznih tehničkih mjera za osiguravanje kontinuiteta i interoperabilnosti mreže; međutim, ističe da raznolikost europskih regija otežava održavanje rasporeda provedbe tehničkih standarda utvrđenih u prijedlogu Komisije, posebno u pogledu minimalne brzine, elektrifikacije i zahtjeva za širinu kolosijeka na željezničkim dionicama, čija bi provedba zahtijevala prevelika ulaganja; |
| --- | --- |

9.

prepoznaje važnost zajedničkih i ambicioznih tehničkih mjera za osiguravanje kontinuiteta i interoperabilnosti mreže; međutim, ističe da raznolikost europskih regija otežava održavanje rasporeda provedbe tehničkih standarda utvrđenih u prijedlogu Komisije, posebno u pogledu minimalne brzine, elektrifikacije i zahtjeva za širinu kolosijeka na željezničkim dionicama, čija bi provedba zahtijevala prevelika ulaganja;

| 10. | ističe da, pored glavnih europskih prometnih osi osnovne i sveobuhvatne mreže, i premošćivanje regionalnih veza koje nedostaju može znatno doprinijeti razvoju prekograničnih željezničkih veza. Bolje povezivanje pograničnih regija osjetno povećava integraciju Europe te građanima i građankama omogućuje prekograničnu mobilnost bez štetnog utjecaja na klimu; |
| --- | --- |

10.

ističe da, pored glavnih europskih prometnih osi osnovne i sveobuhvatne mreže, i premošćivanje regionalnih veza koje nedostaju može znatno doprinijeti razvoju prekograničnih željezničkih veza. Bolje povezivanje pograničnih regija osjetno povećava integraciju Europe te građanima i građankama omogućuje prekograničnu mobilnost bez štetnog utjecaja na klimu;

Upravljanje

Upravljanje

| 11. | naglašava da regionalne i lokalne vlasti aktivno doprinose planiranju i financiranju prometne infrastrukture na svojim teritorijima, od kojih su neki dio mreže TEN-T, te stoga poziva na njihovo bolje uključivanje u sustav upravljanja TEN-T-om, osobito njihovim punim uključivanjem u forum koridora, a ne samo u ulozi promatrača koja im je trenutačno dodijeljena; |
| --- | --- |

11.

naglašava da regionalne i lokalne vlasti aktivno doprinose planiranju i financiranju prometne infrastrukture na svojim teritorijima, od kojih su neki dio mreže TEN-T, te stoga poziva na njihovo bolje uključivanje u sustav upravljanja TEN-T-om, osobito njihovim punim uključivanjem u forum koridora, a ne samo u ulozi promatrača koja im je trenutačno dodijeljena;

| 12. | međutim, uviđa da se, unatoč tim mogućim poboljšanjima, prijedlogom Europske komisije poštuje načelo supsidijarnosti: transeuropska prometna mreža donosi neospornu europsku dodanu vrijednost preko granica država članica usklađivanjem napora država, regija i gradova u planiranju, posebno povećanjem uloge gradskih čvorišta u nacrtu uredbe; |
| --- | --- |

12.

međutim, uviđa da se, unatoč tim mogućim poboljšanjima, prijedlogom Europske komisije poštuje načelo supsidijarnosti: transeuropska prometna mreža donosi neospornu europsku dodanu vrijednost preko granica država članica usklađivanjem napora država, regija i gradova u planiranju, posebno povećanjem uloge gradskih čvorišta u nacrtu uredbe;

| 13. | napominje da postoje mnogi primjeri prekograničnih dionica čiju izgradnju otežavaju nedovoljna politička pozornost na nacionalnoj razini, nedostatak koordinacije i složeni nekoordinirani administrativni postupci; |
| --- | --- |

13.

napominje da postoje mnogi primjeri prekograničnih dionica čiju izgradnju otežavaju nedovoljna politička pozornost na nacionalnoj razini, nedostatak koordinacije i složeni nekoordinirani administrativni postupci;

| 14. | poziva na znatno jačanje upravljanja mrežom TEN-T kako bi se olakšala njezina provedba, posebno za prekogranične veze koje nedostaju. S tim u vezi pozdravlja prijedloge Komisije za jačanje uloge koordinatora i poticanje koordinacije nacionalnih planova s europskim politikama; |
| --- | --- |

14.

poziva na znatno jačanje upravljanja mrežom TEN-T kako bi se olakšala njezina provedba, posebno za prekogranične veze koje nedostaju. S tim u vezi pozdravlja prijedloge Komisije za jačanje uloge koordinatora i poticanje koordinacije nacionalnih planova s europskim politikama;

| 15. | smatra da spajanje koridora osnovne mreže i željezničkih teretnih koridora u sklopu europskih prometnih koridora znatno poboljšava upravljanje mrežom i da bi trebalo dovesti do bolje koordinacije i provedbe. U vezi s time iznenađen je da se usklađivanje koje je Komisija provela u svojem prijedlogu ne odnosi na morske luke koje se nalaze na željezničkim teretnim koridorima; |
| --- | --- |

15.

smatra da spajanje koridora osnovne mreže i željezničkih teretnih koridora u sklopu europskih prometnih koridora znatno poboljšava upravljanje mrežom i da bi trebalo dovesti do bolje koordinacije i provedbe. U vezi s time iznenađen je da se usklađivanje koje je Komisija provela u svojem prijedlogu ne odnosi na morske luke koje se nalaze na željezničkim teretnim koridorima;

Gradski čvorovi

Gradski čvorovi

| 16. | podsjeća da je održivost gradske mobilnosti, zajedno s održivošću putovanja na velike udaljenosti, ključan element za postizanje ciljeva mreže TEN-T i, općenitije, ciljeva europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da je održivost gradske mobilnosti, zajedno s održivošću putovanja na velike udaljenosti, ključan element za postizanje ciljeva mreže TEN-T i, općenitije, ciljeva europskog zelenog plana;

| 17. | naglašava da se u trećem izvješću IPCC-a politike urbanističkog planiranja, uključujući gradsku mobilnost, smatraju prilikom za smanjenje emisija stakleničkih plinova. S tim u vezi podsjeća na važnost aktivne mobilnosti, čiji razvoj iziskuje koherentnu infrastrukturu u gradskim čvorovima; |
| --- | --- |

17.

naglašava da se u trećem izvješću IPCC-a politike urbanističkog planiranja, uključujući gradsku mobilnost, smatraju prilikom za smanjenje emisija stakleničkih plinova. S tim u vezi podsjeća na važnost aktivne mobilnosti, čiji razvoj iziskuje koherentnu infrastrukturu u gradskim čvorovima;

| 18. | napominje da je potrebno uspostaviti planove održive gradske mobilnosti. Smatra da ti planovi doprinose jačanju modela višerazinskog upravljanja povezivanjem strategija za planiranje mobilnosti i prostorno planiranje na lokalnoj i regionalnoj razini u okviru mreže TEN-T; |
| --- | --- |

18.

napominje da je potrebno uspostaviti planove održive gradske mobilnosti. Smatra da ti planovi doprinose jačanju modela višerazinskog upravljanja povezivanjem strategija za planiranje mobilnosti i prostorno planiranje na lokalnoj i regionalnoj razini u okviru mreže TEN-T;

| 19. | ističe da bi za rijetko naseljene i otočne regije trebalo usvojiti pristup prilagođeniji njihovim posebnostima; |
| --- | --- |

19.

ističe da bi za rijetko naseljene i otočne regije trebalo usvojiti pristup prilagođeniji njihovim posebnostima;

| 20. | predlaže da se u kriterijima za planove održive gradske mobilnosti naglašava fleksibilnost kako bi se ti planovi mogli uspješno uključiti u postojeće planove. Gradski čvorovi ne bi smjeli biti opterećeni pružanjem opsežnih podataka i s time povezanim postupcima. Kako se povećava broj gradskih čvorova, potrebno je u skladu s time povećati financijska sredstva EU-a za takve čvorove; |
| --- | --- |

20.

predlaže da se u kriterijima za planove održive gradske mobilnosti naglašava fleksibilnost kako bi se ti planovi mogli uspješno uključiti u postojeće planove. Gradski čvorovi ne bi smjeli biti opterećeni pružanjem opsežnih podataka i s time povezanim postupcima. Kako se povećava broj gradskih čvorova, potrebno je u skladu s time povećati financijska sredstva EU-a za takve čvorove;

Vrste prijevoza

Vrste prijevoza

| 21. | ističe da su vodni i željeznički promet klimatski prihvatljive vrste prijevoza te stoga potiče njihov razvoj u okviru mreže TEN-T; |
| --- | --- |

21.

ističe da su vodni i željeznički promet klimatski prihvatljive vrste prijevoza te stoga potiče njihov razvoj u okviru mreže TEN-T;

| 22. | pozdravlja znatna poboljšanja u upravljanju željezničkom infrastrukturom. Naglašava da još treba uložiti napore u pogledu interoperabilnosti i kontinuiteta kako bi se na europskoj razini postigla učinkovita željeznička mreža za prijevoz tereta i putnika; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja znatna poboljšanja u upravljanju željezničkom infrastrukturom. Naglašava da još treba uložiti napore u pogledu interoperabilnosti i kontinuiteta kako bi se na europskoj razini postigla učinkovita željeznička mreža za prijevoz tereta i putnika;

| 23. | pozdravlja jačanje pomorskog stupa mreže TEN-T, a posebno proširenje prihvatljivosti za financiranje na sve pomorske dionice između luka mreže TEN-T, čime bi se trebao olakšati razvoj kabotaže kako bi se potaknuo prelazak s cestovnog prometa na pomorski te povezanost otočnih i najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja jačanje pomorskog stupa mreže TEN-T, a posebno proširenje prihvatljivosti za financiranje na sve pomorske dionice između luka mreže TEN-T, čime bi se trebao olakšati razvoj kabotaže kako bi se potaknuo prelazak s cestovnog prometa na pomorski te povezanost otočnih i najudaljenijih regija;

Financiranje mreže TEN-T

Financiranje mreže TEN-T

| 24. | ističe da je pravodobno dovršenje mreže TEN-T prioritet za regionalne i lokalne vlasti, ali naglašava da je proračun Instrumenta za povezivanje Europe i dalje smiješno malen s obzirom na količine sredstava koje je potrebno mobilizirati te žali zbog toga što mnoge regije ne mogu koristiti strukturne fondove kako bi popunile taj manjak u financiranju. Nadalje, pri procjeni gospodarske održivosti projekata od zajedničkog interesa, osim analize troškova i koristi, trebalo bi uzeti u obzir različite društveno-gospodarske i geografske okolnosti država članica, kao što su udaljenosti i opseg prometa, kao i širi gospodarski učinak projekata. Potrebno je razmotriti i izvedivost zahtjeva nametnutih državama članicama u pogledu vremenskih i financijskih uvjeta; |
| --- | --- |

24.

ističe da je pravodobno dovršenje mreže TEN-T prioritet za regionalne i lokalne vlasti, ali naglašava da je proračun Instrumenta za povezivanje Europe i dalje smiješno malen s obzirom na količine sredstava koje je potrebno mobilizirati te žali zbog toga što mnoge regije ne mogu koristiti strukturne fondove kako bi popunile taj manjak u financiranju. Nadalje, pri procjeni gospodarske održivosti projekata od zajedničkog interesa, osim analize troškova i koristi, trebalo bi uzeti u obzir različite društveno-gospodarske i geografske okolnosti država članica, kao što su udaljenosti i opseg prometa, kao i širi gospodarski učinak projekata. Potrebno je razmotriti i izvedivost zahtjeva nametnutih državama članicama u pogledu vremenskih i financijskih uvjeta;

| 25. | napominje da se u trećem izvješću IPCC-a preporučuje poticanje odabira vrsta mobilnosti koje su djelotvornije sa stajališta klime. Stoga žali zbog nepostojanja mehanizma za poticanje prelaska na klimatski najprihvatljivije vrste prijevoza; |
| --- | --- |

25.

napominje da se u trećem izvješću IPCC-a preporučuje poticanje odabira vrsta mobilnosti koje su djelotvornije sa stajališta klime. Stoga žali zbog nepostojanja mehanizma za poticanje prelaska na klimatski najprihvatljivije vrste prijevoza;

| 26. | naglašava da je nužna financijska potpora za održavanje mreže TEN-T tijekom cijelog životnog ciklusa projekata i da je potrebno osigurati dugoročnu održivost financiranja prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

26.

naglašava da je nužna financijska potpora za održavanje mreže TEN-T tijekom cijelog životnog ciklusa projekata i da je potrebno osigurati dugoročnu održivost financiranja prometne infrastrukture;

Akcijski plan za promicanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika

Akcijski plan za promicanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika

| 27. | pozdravlja činjenicu da se Akcijskim planom potiče uspostava jedinstvenog europskog okvira i uklanjanje preostalih prepreka prekograničnim željezničkim uslugama i željezničkim uslugama na velike udaljenosti; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja činjenicu da se Akcijskim planom potiče uspostava jedinstvenog europskog okvira i uklanjanje preostalih prepreka prekograničnim željezničkim uslugama i željezničkim uslugama na velike udaljenosti;

| 28. | ističe ključnu ulogu noćnih vlakova u postizanju ciljeva akcijskog plana; |
| --- | --- |

28.

ističe ključnu ulogu noćnih vlakova u postizanju ciljeva akcijskog plana;

| 29. | smatra da promicanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika iziskuje razvoj poticaja i instrumenata financiranja na europskoj razini te uspostavu uvjeta jednakih kao i za zračni prijevoz; |
| --- | --- |

29.

smatra da promicanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika iziskuje razvoj poticaja i instrumenata financiranja na europskoj razini te uspostavu uvjeta jednakih kao i za zračni prijevoz;

| 30. | naglašava interes regionalnih i lokalnih vlasti za postizanje tih ciljeva te će stoga obratiti pozornost na zakonodavni prijedlog koji Komisija planira da bi korisnicima olakšala upotrebu željezničkih karata. |
| --- | --- |

30.

naglašava interes regionalnih i lokalnih vlasti za postizanje tih ciljeva te će stoga obratiti pozornost na zakonodavni prijedlog koji Komisija planira da bi korisnicima olakšala upotrebu željezničkih karata.

Bruxelles, 11. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/83

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Energetski paket o emisijama plina, vodika i metana

(2022/C 498/13)

| Izvjestitelj: | Jakub Chełstowski (ECR/PL), predsjednik Šleskog vojvodstva |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova i vodika
  COM(2021) 803 final
  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika
  COM(2021) 804 final
  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju emisija metana u energetskom sektoru i izmjeni Uredbe (EU) 2019/942
  COM(2021) 805 final |

Izvjestitelj:

Jakub Chełstowski (ECR/PL), predsjednik Šleskog vojvodstva

Referentni dokumenti:

Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova i vodika

COM(2021) 803 final

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika

COM(2021) 804 final

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju emisija metana u energetskom sektoru i izmjeni Uredbe (EU) 2019/942

COM(2021) 805 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova i vodika

COM(2021) 803 final

Amandman 1.

Uvodna izjava 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (...) svim sudionicima na tržištu omogućuje i potiče ih na to da
  pri planiranju svojih aktivnosti
  uzmu u obzir prijelaznu ulogu fosilnih plinova, čime bi se izbjegli učinci ovisnosti i osigurao postupan i pravodoban prestanak korištenja fosilnog plina u svim relevantnim industrijskim sektorima i za grijanje. | (...) svim sudionicima na tržištu omogućuje i potiče ih na to da uzmu u obzir prijelaznu ulogu fosilnih plinova
  kako bi osigurali da je novoizgrađena infrastruktura za prirodni plin prikladna za niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora
  , čime bi se izbjegli učinci ovisnosti
  tijekom razdoblja amortizacije
  i osigurao postupan i pravodoban prestanak korištenja fosilnog plina u svim relevantnim industrijskim sektorima i za grijanje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(...) svim sudionicima na tržištu omogućuje i potiče ih na to da
  pri planiranju svojih aktivnosti
  uzmu u obzir prijelaznu ulogu fosilnih plinova, čime bi se izbjegli učinci ovisnosti i osigurao postupan i pravodoban prestanak korištenja fosilnog plina u svim relevantnim industrijskim sektorima i za grijanje.

(...) svim sudionicima na tržištu omogućuje i potiče ih na to da uzmu u obzir prijelaznu ulogu fosilnih plinova
  kako bi osigurali da je novoizgrađena infrastruktura za prirodni plin prikladna za niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora
  , čime bi se izbjegli učinci ovisnosti
  tijekom razdoblja amortizacije
  i osigurao postupan i pravodoban prestanak korištenja fosilnog plina u svim relevantnim industrijskim sektorima i za grijanje.

Obrazloženje

Kako bi se povećala upotreba dekarboniziranih plinova, ključno je da se u planovima ulaganja za novu plinsku infrastrukturu, uključujući plinovode, terminale UPP-a i postrojenja za skladištenje plina, uzme u obzir projektiranje i izgradnja infrastrukture tako da se od početka rada prilagodi dekarboniziranim plinovima.

Amandman 2.

Uvodna izjava 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (...) Međutim, niskougljična goriva (LCF), kao što je niskougljični vodik (LCH), mogu imati ulogu u energetskoj tranziciji, posebno kratkoročno i srednjoročno, kako bi se brzo smanjile emisije iz postojećih goriva i poticalo uvođenje obnovljivih goriva kao što je vodik iz obnovljivih izvora. Kako bi se podržala tranzicija, potrebno je utvrditi prag za smanjenje emisija stakleničkih plinova za niskougljični vodik i sintetička plinovita goriva. (...) | (...) Međutim, niskougljična goriva (LCF), kao što je niskougljični vodik (LCH), mogu imati ulogu u energetskoj tranziciji, posebno kratkoročno i srednjoročno, kako bi se brzo smanjile emisije iz postojećih goriva i poticalo uvođenje obnovljivih goriva kao što je vodik iz obnovljivih izvora.
  Još jedna vrsta goriva iz obnovljivih izvora koja je važna za postizanje klimatskih ciljeva jest biometan, koji je relativno lako kompatibilan s postojećom infrastrukturom za prirodni plin („drop-in” gorivo), a EU ima velik interni potencijal za njegovu proizvodnju. Kako bi se osigurao razvoj tržišta biometana, države članice trebale bi posebno nastojati provesti ulaganja u skladu s načelom kaskadne uporabe biomase s ciljem znatnog povećanja proizvodnje bioplina i biometana u raspršenom obliku iz postojećeg otpada u sektorima kao što su poljoprivreda, šumarstvo i općinsko upravljanje. Trebalo bi isključiti uzgoj biljaka za isključivu upotrebu u postrojenjima za proizvodnju bioplina, kao i izgradnju postrojenja za proizvodnju bioplina koja ovise o masovnom stočarstvu.
  Kako bi se podržala tranzicija, potrebno je utvrditi prag za smanjenje emisija stakleničkih plinova za niskougljični vodik i sintetička plinovita goriva. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(...) Međutim, niskougljična goriva (LCF), kao što je niskougljični vodik (LCH), mogu imati ulogu u energetskoj tranziciji, posebno kratkoročno i srednjoročno, kako bi se brzo smanjile emisije iz postojećih goriva i poticalo uvođenje obnovljivih goriva kao što je vodik iz obnovljivih izvora. Kako bi se podržala tranzicija, potrebno je utvrditi prag za smanjenje emisija stakleničkih plinova za niskougljični vodik i sintetička plinovita goriva. (...)

(...) Međutim, niskougljična goriva (LCF), kao što je niskougljični vodik (LCH), mogu imati ulogu u energetskoj tranziciji, posebno kratkoročno i srednjoročno, kako bi se brzo smanjile emisije iz postojećih goriva i poticalo uvođenje obnovljivih goriva kao što je vodik iz obnovljivih izvora.
  Još jedna vrsta goriva iz obnovljivih izvora koja je važna za postizanje klimatskih ciljeva jest biometan, koji je relativno lako kompatibilan s postojećom infrastrukturom za prirodni plin („drop-in” gorivo), a EU ima velik interni potencijal za njegovu proizvodnju. Kako bi se osigurao razvoj tržišta biometana, države članice trebale bi posebno nastojati provesti ulaganja u skladu s načelom kaskadne uporabe biomase s ciljem znatnog povećanja proizvodnje bioplina i biometana u raspršenom obliku iz postojećeg otpada u sektorima kao što su poljoprivreda, šumarstvo i općinsko upravljanje. Trebalo bi isključiti uzgoj biljaka za isključivu upotrebu u postrojenjima za proizvodnju bioplina, kao i izgradnju postrojenja za proizvodnju bioplina koja ovise o masovnom stočarstvu.
  Kako bi se podržala tranzicija, potrebno je utvrditi prag za smanjenje emisija stakleničkih plinova za niskougljični vodik i sintetička plinovita goriva.

Obrazloženje

Razvoj sektora bioplina i biometana kratkoročno je važan za djelomično smanjenje ovisnosti o opskrbi prirodnim plinom iz Rusije, kao i za razvoj lokalnih energetskih zajednica u sektorima kao što su poljoprivreda, šumarstvo ili općinsko upravljanje, u kojima se otpad može pretvoriti u proizvodni supstrat. Međutim, trebalo bi izričito pojasniti da se biometan smije spaljivati samo ako već postoji. Mora se isključiti uzgoj biljaka za upotrebu u postrojenjima za proizvodnju bioplina i održavanje masovnog stočarstva samo radi dobivanja bioplina i biometana u energetske svrhe jer se time usporava zelena tranzicija.

Amandman 3.

Uvodna izjava 20.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Iako je elektrifikacija važan element zelene tranzicije, u budućnosti će se u kućanstvima i dalje trošiti prirodni plin, uključujući sve veće količine plina iz obnovljivih izvora. | Iako je elektrifikacija važan element zelene tranzicije, u budućnosti će se u kućanstvima i dalje trošiti prirodni plin, uključujući sve veće količine plina iz obnovljivih izvora.
  Kako bi se osiguralo da kućanstva mogu prihvatiti i upotrebljavati plinove iz obnovljivih izvora, države članice u suradnji s Europskom komisijom pokreću dijalog s tržišnim dionicima o tehnološkoj dostupnosti odgovarajućih uređaja kao i o mogućim troškovima njihova uvođenja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Iako je elektrifikacija važan element zelene tranzicije, u budućnosti će se u kućanstvima i dalje trošiti prirodni plin, uključujući sve veće količine plina iz obnovljivih izvora.

Iako je elektrifikacija važan element zelene tranzicije, u budućnosti će se u kućanstvima i dalje trošiti prirodni plin, uključujući sve veće količine plina iz obnovljivih izvora.
  Kako bi se osiguralo da kućanstva mogu prihvatiti i upotrebljavati plinove iz obnovljivih izvora, države članice u suradnji s Europskom komisijom pokreću dijalog s tržišnim dionicima o tehnološkoj dostupnosti odgovarajućih uređaja kao i o mogućim troškovima njihova uvođenja.

Obrazloženje

Razvijeno tržište dekarboniziranog plina morat će uzeti u obzir maloprodajne kupce: kućanstva i neke MSP-ove. Bez nadogradnje ili kupnje nove opreme za grijanje i hlađenje, krajnji kupci imat će tehničke poteškoće ili neće moći prijeći s fosilnih goriva na dekarbonizirane plinove.

Amandman 4.

Uvodna izjava 108.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (...) ponuda i potražnja, transportna infrastruktura, kvaliteta usluge, prekogranična trgovina, ulaganja, potrošačke cijene i likvidnost tržišta. | (...) ponuda i potražnja, transportna infrastruktura, kvaliteta usluge, prekogranična trgovina, ulaganja, potrošačke cijene i likvidnost tržišta.
  Transparentnost tržišta trebala bi uključivati i detaljno utvrđivanje troškova izgradnje nove infrastrukture za dekarbonizirane plinove u svim državama članicama. Stoga bi nacionalna regulatorna tijela u suradnji s nacionalnim mrežnim operatorima trebala izraditi detaljne ekonomske izračune budućih troškova ulaganja za širenje dekarbonizirane plinske infrastrukture.


  Time će se omogućiti realno planiranje razvoja mreže, utvrđivanje mogućeg manjka financijskih sredstava i oblikovanje tarifnih politika koje će koristiti i operatorima i potrošačima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(...) ponuda i potražnja, transportna infrastruktura, kvaliteta usluge, prekogranična trgovina, ulaganja, potrošačke cijene i likvidnost tržišta.

(...) ponuda i potražnja, transportna infrastruktura, kvaliteta usluge, prekogranična trgovina, ulaganja, potrošačke cijene i likvidnost tržišta.
  Transparentnost tržišta trebala bi uključivati i detaljno utvrđivanje troškova izgradnje nove infrastrukture za dekarbonizirane plinove u svim državama članicama. Stoga bi nacionalna regulatorna tijela u suradnji s nacionalnim mrežnim operatorima trebala izraditi detaljne ekonomske izračune budućih troškova ulaganja za širenje dekarbonizirane plinske infrastrukture.


  Time će se omogućiti realno planiranje razvoja mreže, utvrđivanje mogućeg manjka financijskih sredstava i oblikovanje tarifnih politika koje će koristiti i operatorima i potrošačima.

Obrazloženje

Troškovi izgradnje infrastrukture za dekarbonizirane plinove mogu se znatno razlikovati među državama članicama. Potrebno je uzeti u obzir perspektivu lokalnih troškova kako bi se ispravno planirao razvoj tržišta niskougljičnih plinova i plinova iz obnovljivih izvora.

Amandman 5.

Članak 4. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (...) u cijene opskrbe električnom energijom energetski siromašnih ili ugroženih kupaca iz kategorije kućanstvo. Takve javne intervencije moraju ispunjavati uvjete utvrđene u stavcima 4. i 5. | (...) u cijene opskrbe električnom energijom energetski siromašnih ili ugroženih kupaca iz kategorije kućanstvo
  ili zaštićenih kupaca kako je definirano u Uredbi (EU) 2017/1938
  . Takve javne intervencije moraju ispunjavati uvjete utvrđene u stavcima 4. i 5.


  U slučaju dugoročnog znatnog povećanja cijena, intervencije koje ispunjavaju kriterije utvrđene u stavcima 4. i 5. mogu se proširiti na drugu skupinu kupaca kako bi se izbjegle negativne posljedice energetskog siromaštva. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(...) u cijene opskrbe električnom energijom energetski siromašnih ili ugroženih kupaca iz kategorije kućanstvo. Takve javne intervencije moraju ispunjavati uvjete utvrđene u stavcima 4. i 5.

(...) u cijene opskrbe električnom energijom energetski siromašnih ili ugroženih kupaca iz kategorije kućanstvo
  ili zaštićenih kupaca kako je definirano u Uredbi (EU) 2017/1938
  . Takve javne intervencije moraju ispunjavati uvjete utvrđene u stavcima 4. i 5.

U slučaju dugoročnog znatnog povećanja cijena, intervencije koje ispunjavaju kriterije utvrđene u stavcima 4. i 5. mogu se proširiti na drugu skupinu kupaca kako bi se izbjegle negativne posljedice energetskog siromaštva.

Obrazloženje

Prijedlog Europske komisije previše je ograničen u slučaju naglog povećanja cijena. Izmjena se odnosi na mogućnost dodavanja kategorija zaštićenih kupaca kako su definirane u Uredbi o sigurnosti opskrbe plinom (2017/1938).

Amandman 6.

Članak 8. stavak 11. (novo)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 11.
     
  Kako bi krajnjim kupcima mogle dokazati udio energije iz obnovljivih izvora u kombinaciji izvora energije određenog dobavljača goriva iz obnovljivih izvora ili niskougljičnih goriva u odnosu na energiju stavljenu na tržište koja se pruža potrošačima na temelju ugovora, države članice osiguravaju da se jamstva o podrijetlu plina mogu izdavati na zahtjev proizvođača goriva iz obnovljivih izvora ili niskougljičnih goriva, u skladu s člankom 19. stavkom 7. podtočkom ii. Direktive (EU) 2018/2001, uključujući bioplin, biometan, vodik, amonijak, metanol i sintetička plinovita goriva. Nadalje, ključno je da krajnji kupci budu svjesni važnosti zelene tranzicije i da ih se informira o raznolikosti obnovljivih ili niskougljičnih goriva i o njihovim pravima da zatraže jamstva o podrijetlu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

11.
     
  Kako bi krajnjim kupcima mogle dokazati udio energije iz obnovljivih izvora u kombinaciji izvora energije određenog dobavljača goriva iz obnovljivih izvora ili niskougljičnih goriva u odnosu na energiju stavljenu na tržište koja se pruža potrošačima na temelju ugovora, države članice osiguravaju da se jamstva o podrijetlu plina mogu izdavati na zahtjev proizvođača goriva iz obnovljivih izvora ili niskougljičnih goriva, u skladu s člankom 19. stavkom 7. podtočkom ii. Direktive (EU) 2018/2001, uključujući bioplin, biometan, vodik, amonijak, metanol i sintetička plinovita goriva. Nadalje, ključno je da krajnji kupci budu svjesni važnosti zelene tranzicije i da ih se informira o raznolikosti obnovljivih ili niskougljičnih goriva i o njihovim pravima da zatraže jamstva o podrijetlu.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razvoj povezanog europskog tržišta niskougljičnih goriva i goriva iz obnovljivih izvora zahtijevat će upotrebu instrumenata za pružanje informacija o podrijetlu plinova koji su proizvedeni i isporučeni krajnjim kupcima.

Amandman 7.

Amandman 7.

Članak 10. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (...) pravila trgovanja i uravnoteženja. U tom pogledu, države članice poduzimaju sve mjere potrebne kako bi se osiguralo da upravni postupci nisu diskriminirajući prema opskrbljivačima koji su već registrirani u drugoj državi članici. | (...) pravila trgovanja i uravnoteženja
  te odobrenja koja u skladu s člankom 7. stavkom 2. zahtijeva regulatorno tijelo države članice u kojoj se odvija isporuka plina
  . U tom pogledu, države članice poduzimaju sve mjere potrebne kako bi se osiguralo da upravni postupci nisu diskriminirajući prema opskrbljivačima koji su već registrirani u drugoj državi članici. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(...) pravila trgovanja i uravnoteženja. U tom pogledu, države članice poduzimaju sve mjere potrebne kako bi se osiguralo da upravni postupci nisu diskriminirajući prema opskrbljivačima koji su već registrirani u drugoj državi članici.

(...) pravila trgovanja i uravnoteženja
  te odobrenja koja u skladu s člankom 7. stavkom 2. zahtijeva regulatorno tijelo države članice u kojoj se odvija isporuka plina
  . U tom pogledu, države članice poduzimaju sve mjere potrebne kako bi se osiguralo da upravni postupci nisu diskriminirajući prema opskrbljivačima koji su već registrirani u drugoj državi članici.

te odobrenja koja u skladu s člankom 7. stavkom 2. zahtijeva regulatorno tijelo države članice u kojoj se odvija isporuka plina

Obrazloženje

Obrazloženje

Zahtjevom da opskrbljivači poštuju standarde u državama članicama osigurava se sigurnost opskrbe za kupce. Ostatak odredbe osigurava da takvi standardi nisu diskriminirajući.

Amandman 8.

Amandman 8.

Članak 26.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (...) postrojenja za proizvodnju plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova priključena na distribucijske ili transportne mreže. | (...) postrojenja za proizvodnju plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova priključena na distribucijske ili transportne mreže
  , pod uvjetom da se smatraju korisnima na temelju nacionalnih planova razvoja mreže u skladu s člankom 51. Države članice osiguravaju uspostavu potrebnih mehanizama kako bi se osigurala pravedna i razmjerna podjela troškova povezanih s priključivanjem novih postrojenja koja proizvode plinove iz obnovljivih izvora i niskougljične plinove. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(...) postrojenja za proizvodnju plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova priključena na distribucijske ili transportne mreže.

(...) postrojenja za proizvodnju plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova priključena na distribucijske ili transportne mreže
  , pod uvjetom da se smatraju korisnima na temelju nacionalnih planova razvoja mreže u skladu s člankom 51. Države članice osiguravaju uspostavu potrebnih mehanizama kako bi se osigurala pravedna i razmjerna podjela troškova povezanih s priključivanjem novih postrojenja koja proizvode plinove iz obnovljivih izvora i niskougljične plinove.

, pod uvjetom da se smatraju korisnima na temelju nacionalnih planova razvoja mreže u skladu s člankom 51. Države članice osiguravaju uspostavu potrebnih mehanizama kako bi se osigurala pravedna i razmjerna podjela troškova povezanih s priključivanjem novih postrojenja koja proizvode plinove iz obnovljivih izvora i niskougljične plinove.

Obrazloženje

Obrazloženje

Cilj je uvođenja mehanizama naknade osigurati da se troškovi ne prenose nepravedno na druge korisnike mreže i osigurati jednake uvjete na tržištu. Na distribucijske i transportne mreže trebalo bi priključiti samo postrojenja koja pružaju jasnu dodanu vrijednost jer bi dugoročni naglasak trebao biti na održivom razvoju energije iz obnovljivih izvora, a posebno na proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora.

Amandman 9.

Amandman 9.

Članak 51. stavak 2. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | sadržava sva ulaganja o kojima je odluka već donesena i identificira nova ulaganja koja treba izvršiti u sljedeće tri godine; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

sadržava sva ulaganja o kojima je odluka već donesena i identificira nova ulaganja koja treba izvršiti u sljedeće tri godine;

| (b) | sadržava sva ulaganja o kojima je odluka već donesena i identificira nova ulaganja koja treba izvršiti u sljedeće tri godine,
  zajedno s detaljnom ekonomskom analizom, uključujući troškove izgradnje ili nadogradnje postojeće infrastrukture za niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora te naznaku mogućeg manjka financijskih sredstava u vezi s infrastrukturom za konvencionalni prirodni plin
  ; |
| --- | --- |

(b)

sadržava sva ulaganja o kojima je odluka već donesena i identificira nova ulaganja koja treba izvršiti u sljedeće tri godine,
  zajedno s detaljnom ekonomskom analizom, uključujući troškove izgradnje ili nadogradnje postojeće infrastrukture za niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora te naznaku mogućeg manjka financijskih sredstava u vezi s infrastrukturom za konvencionalni prirodni plin
  ;

zajedno s detaljnom ekonomskom analizom, uključujući troškove izgradnje ili nadogradnje postojeće infrastrukture za niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora te naznaku mogućeg manjka financijskih sredstava u vezi s infrastrukturom za konvencionalni prirodni plin

Obrazloženje

Obrazloženje

Dugoročno planiranje razvoja infrastrukture za niskougljični plin i plin iz obnovljivih izvora mora uključivati detaljno planiranje troškova. Ostavljanje detaljnih gospodarskih pitanja pod isključivom odgovornošću operatora transportnih sustava za plin i operatora distribucijskih sustava za plin može dovesti do poteškoća u provedbi investicijskih ciljeva.

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 72. stavak 4. točka (f) (novo)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (f) | uspostavljanje regulatornih sigurnih okruženja kako bi se odobrila ciljana i privremena izuzeća od nacionalnih, regionalnih ili lokalnih zakonodavnih okvira za inovativna ulaganja u niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora. Uspostavom takvog regulatornog ispitnog okruženja namjeravaju se ubrzati ulaganja u niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora, posebno u državama članicama u kojima ta ulaganja neće biti u potpunosti usklađena s postojećim pravnim i regulatornim okvirom te bi mogla olakšati naknadnu prilagodbu regulatornog okruženja takvim ulaganjima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(f)

(f)

uspostavljanje regulatornih sigurnih okruženja kako bi se odobrila ciljana i privremena izuzeća od nacionalnih, regionalnih ili lokalnih zakonodavnih okvira za inovativna ulaganja u niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora. Uspostavom takvog regulatornog ispitnog okruženja namjeravaju se ubrzati ulaganja u niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora, posebno u državama članicama u kojima ta ulaganja neće biti u potpunosti usklađena s postojećim pravnim i regulatornim okvirom te bi mogla olakšati naknadnu prilagodbu regulatornog okruženja takvim ulaganjima.

uspostavljanje regulatornih sigurnih okruženja kako bi se odobrila ciljana i privremena izuzeća od nacionalnih, regionalnih ili lokalnih zakonodavnih okvira za inovativna ulaganja u niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora. Uspostavom takvog regulatornog ispitnog okruženja namjeravaju se ubrzati ulaganja u niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora, posebno u državama članicama u kojima ta ulaganja neće biti u potpunosti usklađena s postojećim pravnim i regulatornim okvirom te bi mogla olakšati naknadnu prilagodbu regulatornog okruženja takvim ulaganjima.

Obrazloženje

Obrazloženje

Preporučuje se uspostava regulatornih sigurnih okruženja koja će omogućiti privremeno izuzeće od nacionalnih, regionalnih ili lokalnih zakonodavnih okvira za provedbu inovativnih ulaganja za koja još nije razvijeno odgovarajuće pravno okruženje.

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika

COM(2021) 804 final

COM(2021) 804 final

Amandman 11.

Amandman 11.

Uvodna izjava 42.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Trebalo bi održati fleksibilnost država članica u pogledu primjene standarda kvalitete plina na njihovim domaćim plinskim tržištima, istodobno osiguravajući usklađen pristup kvaliteti plina na prekograničnim interkonekcijskim točkama. | Trebalo bi održati fleksibilnost država članica u pogledu primjene standarda kvalitete plina na njihovim domaćim plinskim tržištima, istodobno osiguravajući usklađen pristup kvaliteti plina na prekograničnim interkonekcijskim točkama.
  Jamstva o podrijetlu bit će potrebna kako bi se osiguralo visoko integrirano, interoperabilno i transparentno tržište niskougljičnih plinova i plinova iz obnovljivih izvora, čije će se količine povećati u sustavu prirodnog plina. Svrha tih jamstava bit će certificiranje izvora proizvodnje plina i generiranog ugljičnog otiska kako bi se osiguralo da proizvođači i krajnji kupci mogu trgovati na standardiziran način i dokumentirati postignuta smanjenja CO2. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Trebalo bi održati fleksibilnost država članica u pogledu primjene standarda kvalitete plina na njihovim domaćim plinskim tržištima, istodobno osiguravajući usklađen pristup kvaliteti plina na prekograničnim interkonekcijskim točkama.

Trebalo bi održati fleksibilnost država članica u pogledu primjene standarda kvalitete plina na njihovim domaćim plinskim tržištima, istodobno osiguravajući usklađen pristup kvaliteti plina na prekograničnim interkonekcijskim točkama.
  Jamstva o podrijetlu bit će potrebna kako bi se osiguralo visoko integrirano, interoperabilno i transparentno tržište niskougljičnih plinova i plinova iz obnovljivih izvora, čije će se količine povećati u sustavu prirodnog plina. Svrha tih jamstava bit će certificiranje izvora proizvodnje plina i generiranog ugljičnog otiska kako bi se osiguralo da proizvođači i krajnji kupci mogu trgovati na standardiziran način i dokumentirati postignuta smanjenja CO2.

Jamstva o podrijetlu bit će potrebna kako bi se osiguralo visoko integrirano, interoperabilno i transparentno tržište niskougljičnih plinova i plinova iz obnovljivih izvora, čije će se količine povećati u sustavu prirodnog plina. Svrha tih jamstava bit će certificiranje izvora proizvodnje plina i generiranog ugljičnog otiska kako bi se osiguralo da proizvođači i krajnji kupci mogu trgovati na standardiziran način i dokumentirati postignuta smanjenja CO2

Obrazloženje

Obrazloženje

Bez jamstava o podrijetlu neće biti moguće certificirati izvor proizvodnje i ugljični otisak određenog plina, što će spriječiti provedbu klimatskih politika i nefinancijsko izvješćivanje.

Amandman 12.

Amandman 12.

Članak 43. stavak 1. točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | identificira nedostatke u ulaganjima, prvenstveno u pogledu prekograničnih kapaciteta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

identificira nedostatke u ulaganjima, prvenstveno u pogledu prekograničnih kapaciteta.

| (c) | identificira nedostatke u ulaganjima, prvenstveno u pogledu prekograničnih kapaciteta,
  kao i veze sustava s trećim zemljama iz kojih će se uvoziti niskougljični plinovi i plinovi iz obnovljivih izvora kako bi se zadovoljila ukupna potražnja Europske unije za energijom
  . |
| --- | --- |

(c)

identificira nedostatke u ulaganjima, prvenstveno u pogledu prekograničnih kapaciteta,
  kao i veze sustava s trećim zemljama iz kojih će se uvoziti niskougljični plinovi i plinovi iz obnovljivih izvora kako bi se zadovoljila ukupna potražnja Europske unije za energijom
  .

kao i veze sustava s trećim zemljama iz kojih će se uvoziti niskougljični plinovi i plinovi iz obnovljivih izvora kako bi se zadovoljila ukupna potražnja Europske unije za energijom

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se osigurao kontinuitet proizvodnje u industrijskim sektorima i energetska sigurnost EU-a na novom tržištu niskougljičnih plinova i plinova iz obnovljivih izvora, ključna točka planiranja trebala bi biti osiguranje potrebne količine vodika uvezene iz zemalja izvan EU-a kako bi se na održiv i siguran način zadovoljile ukupne energetske potrebe EU-a.

Amandman 13.

Amandman 13.

Članak 43. stavak 4.

(novo)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| — | 4.
     
  Kako bi se uspostavio ispravan, realističan i izvediv desetogodišnji plan razvoja mreže na razini Unije, ACER, ENTSO za plin i ENTSO za električnu energiju trebali bi započeti postupak savjetovanja s nacionalnim regulatornim tijelima o troškovima izgradnje ili nadogradnje infrastrukture za niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora čim ova Uredba stupi na snagu. To se posebno odnosi na precizno planiranje kapitala i operativnih rashoda za nove objekte kao što su terminali za vodik, elektrolizatori i mreže za vodik. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

—

4.
     
  Kako bi se uspostavio ispravan, realističan i izvediv desetogodišnji plan razvoja mreže na razini Unije, ACER, ENTSO za plin i ENTSO za električnu energiju trebali bi započeti postupak savjetovanja s nacionalnim regulatornim tijelima o troškovima izgradnje ili nadogradnje infrastrukture za niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora čim ova Uredba stupi na snagu. To se posebno odnosi na precizno planiranje kapitala i operativnih rashoda za nove objekte kao što su terminali za vodik, elektrolizatori i mreže za vodik.

Obrazloženje

Obrazloženje

Vidjeti prethodno navedeno.

Amandman 14.

Amandman 14.

Članak 60. stavak 1. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | ulaganjem se doprinosi dekarbonizaciji; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

ulaganjem se doprinosi dekarbonizaciji;

| (b) | ulaganjem se pridonosi dekarbonizaciji
  i osigurava da je novoizgrađena infrastruktura za prirodni plin osmišljena tako da od početka svojeg radnog vijeka može rukovati plinovima iz obnovljivih izvora i niskougljičnim plinovima, čime se rizik od ovisnosti smanjuje na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

(b)

ulaganjem se pridonosi dekarbonizaciji
  i osigurava da je novoizgrađena infrastruktura za prirodni plin osmišljena tako da od početka svojeg radnog vijeka može rukovati plinovima iz obnovljivih izvora i niskougljičnim plinovima, čime se rizik od ovisnosti smanjuje na najmanju moguću mjeru;

i osigurava da je novoizgrađena infrastruktura za prirodni plin osmišljena tako da od početka svojeg radnog vijeka može rukovati plinovima iz obnovljivih izvora i niskougljičnim plinovima, čime se rizik od ovisnosti smanjuje na najmanju moguću mjeru;

Obrazloženje

Obrazloženje

Vidjeti ranije navedeno

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju emisija metana u energetskom sektoru i izmjeni Uredbe (EU) 2019/942

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju emisija metana u energetskom sektoru i izmjeni Uredbe (EU) 2019/942

COM(2021) 805 final

COM(2021) 805 final

Amandman 15.

Amandman 15.

Članak 3. (novo)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| — | Procjena dugoročnog potencijala obnovljivih izvora plina kao osnove za optimizaciju razvoja prijenosnog i distribucijskog sustava





  1.
     
  Države članice odgovorne su za procjenu proizvodnog potencijala za biometan na lokalnoj razini na cijelom svojem državnom teritoriju, u okviru svojih nacionalnih strategija za bioplin i biometan. Ta procjena mora se provesti u roku dvije godine od stupanja na snagu ove Uredbe. Može se temeljiti na postojećim procjenama;






  2.
     
  Područje primjene biomase koje se uzima u obzir u toj procjeni uključuje neobrađenu biomasu kako je definirana u članku 2. Direktive 2018/2001 (uključujući Prilog IX.) i koja ispunjava kriterije održivosti EU-a;






  3.
     
  U fazi osmišljavanja procjene države članice savjetuju se s relevantnim regulatornim tijelom i operatorima transportnih i distribucijskih sustava kako bi odredile:










  (a) | teritorijalnu jedinicu čiji će se proizvodni potencijal procjenjivati; i |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

—

Procjena dugoročnog potencijala obnovljivih izvora plina kao osnove za optimizaciju razvoja prijenosnog i distribucijskog sustava

Procjena dugoročnog potencijala obnovljivih izvora plina kao osnove za optimizaciju razvoja prijenosnog i distribucijskog sustava

1.
     
  Države članice odgovorne su za procjenu proizvodnog potencijala za biometan na lokalnoj razini na cijelom svojem državnom teritoriju, u okviru svojih nacionalnih strategija za bioplin i biometan. Ta procjena mora se provesti u roku dvije godine od stupanja na snagu ove Uredbe. Može se temeljiti na postojećim procjenama;

2.
     
  Područje primjene biomase koje se uzima u obzir u toj procjeni uključuje neobrađenu biomasu kako je definirana u članku 2. Direktive 2018/2001 (uključujući Prilog IX.) i koja ispunjava kriterije održivosti EU-a;

3.
     
  U fazi osmišljavanja procjene države članice savjetuju se s relevantnim regulatornim tijelom i operatorima transportnih i distribucijskih sustava kako bi odredile:

(a)

teritorijalnu jedinicu čiji će se proizvodni potencijal procjenjivati; i

| (b) | za područje primjene biomase – zemljopisna blizina postojećim mrežama prirodnog plina; |
| --- | --- |

(b)

za područje primjene biomase – zemljopisna blizina postojećim mrežama prirodnog plina;

4.
     
  Pri provedbi procjene ili proširenju postojeće procjene te tijekom naknadnih ažuriranja, države članice savjetuju se s regionalnim i lokalnim tijelima, kao i s operatorima transportnih i distribucijskih sustava. Mogu se savjetovati s drugim relevantnim tijelima.

Obrazloženje

Obrazloženje

Procjena dugoročnog proizvodnog potencijala za bioplin i biometan preduvjet je za troškovno učinkovito planiranje jačanja mreže kako bi se uzele u obzir sve veće količine biometana u plinskim mrežama.

Amandman 16.

Amandman 16.

Članak 3. stavak 3. (novo)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Agencija Europske unije za suradnju energetskih regulatora (ACER) će zajedno s nacionalnim regulatornim tijelima izraditi detaljan izračun troškova ulaganja i operativnih troškova povezanih sa smanjenjem emisija metana u svakoj državi članici. Prvi izračun napravit će se do ... [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] i ažurirat će se svake tri godine. Izračun troškova ulaganja i operativnih rashoda bit će temelj za planiranje tarifne politike i politike financiranja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.
     
  Agencija Europske unije za suradnju energetskih regulatora (ACER) će zajedno s nacionalnim regulatornim tijelima izraditi detaljan izračun troškova ulaganja i operativnih troškova povezanih sa smanjenjem emisija metana u svakoj državi članici. Prvi izračun napravit će se do ... [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] i ažurirat će se svake tri godine. Izračun troškova ulaganja i operativnih rashoda bit će temelj za planiranje tarifne politike i politike financiranja.

Obrazloženje

Obrazloženje

Pri provedbi analiza istjecanja metana, izvješćivanju o emisijama metana i provedbi potencijalnih novih ulaganja s ciljem smanjenja emisija metana trebalo bi uzeti u obzir sistemske troškove koji ne smiju dovesti do opterećenja za krajnjeg kupca ili povećanja broja regija s energetskim siromaštvom.

Amandman 17.

Amandman 17.

Članak 10. stavak 4. (novo)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Komisija, u suradnji s međunarodnim opservatorijem za emisije metana, putem provedbenih akata uspostavlja metodologiju na razini Unije za praćenje i provjeru emisija metana te izvješćivanje o njima s ciljem provedbe obveza utvrđenih u poglavljima 3., 4. i 5. ove Uredbe. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.
     
  Komisija, u suradnji s međunarodnim opservatorijem za emisije metana, putem provedbenih akata uspostavlja metodologiju na razini Unije za praćenje i provjeru emisija metana te izvješćivanje o njima s ciljem provedbe obveza utvrđenih u poglavljima 3., 4. i 5. ove Uredbe.

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se pokrenuli koordinirani napori za smanjenje emisija metana, potrebno je uvesti univerzalnu metodologiju za praćenje, izvješćivanje i provjeru (MRV) u cijelom sektoru kojom se osigurava da emiteri mogu izvješćivati na transparentan i usporediv način.

Amandman 28.

Amandman 28.

Članci 12., 14., 17., 18., 25., 26., 27., 28., 29.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| članke 11., 12., 14., 17, 18., 25., 26., 27., 28., 29.; | Produljenje obveznih rokova iz članka 12. za 12 mjeseci.




  Produljenje obveznih rokova iz članka 14. za 9 mjeseci.




  Produljenje obveznih rokova iz članka 17. za 9 mjeseci.




  Produljenje obveznih rokova iz članka 18. za 12 mjeseci.




  Produljenje obveznih rokova iz članka 25. za 12 mjeseci.




  Produljenje obveznih rokova iz članka 26. za 9 mjeseci.




  Produljenje obveznih rokova iz članka 27. za 9 mjeseci.




  Produljenje obveznih rokova iz članka 28. za 12 mjeseci.




  Produljenje obveznih rokova iz članka 29. za 12 mjeseci. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

članke 11., 12., 14., 17, 18., 25., 26., 27., 28., 29.;

Produljenje obveznih rokova iz članka 12. za 12 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 12. za 12 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 14. za 9 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 14. za 9 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 17. za 9 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 17. za 9 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 18. za 12 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 18. za 12 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 25. za 12 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 25. za 12 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 26. za 9 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 26. za 9 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 27. za 9 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 27. za 9 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 28. za 12 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 28. za 12 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 29. za 12 mjeseci.

Produljenje obveznih rokova iz članka 29. za 12 mjeseci.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR)

| 1. | naglašava potrebu da se potrošače zaštiti od visokih cijena i da im se zajamči sigurnost opskrbe energijom. Taj prijedlog dolazi u pravi trenutak s obzirom na aktualni geopolitički kontekst. |
| --- | --- |

1.

naglašava potrebu da se potrošače zaštiti od visokih cijena i da im se zajamči sigurnost opskrbe energijom. Taj prijedlog dolazi u pravi trenutak s obzirom na aktualni geopolitički kontekst.

| 2. | kako bi se ostvarili ciljevi europskog zelenog plana i Osmog akcijskog plana za okoliš te u skladu s Pariškim klimatskim sporazumom, vodeći računa o pitanjima energetske sigurnosti, Unija bi trebala čim prije postupno ukinuti fosilna goriva, uključujući prirodni plin, i ostvariti gospodarstvo visoke energetske učinkovitosti koje se većinom temelji na obnovljivim izvorima energije. Stoga je potrebno brzo uspostaviti zajednički okvir za postupno ukidanje prirodnog plina; |
| --- | --- |

2.

kako bi se ostvarili ciljevi europskog zelenog plana i Osmog akcijskog plana za okoliš te u skladu s Pariškim klimatskim sporazumom, vodeći računa o pitanjima energetske sigurnosti, Unija bi trebala čim prije postupno ukinuti fosilna goriva, uključujući prirodni plin, i ostvariti gospodarstvo visoke energetske učinkovitosti koje se većinom temelji na obnovljivim izvorima energije. Stoga je potrebno brzo uspostaviti zajednički okvir za postupno ukidanje prirodnog plina;

| 3. | napominje da zamah gospodarstva temeljenog na vodiku izravno ovisi o pravodobnoj izgradnji i prenamjeni infrastrukture za vodik. Provedba višedimenzionalnih projekata i inicijativa u dinamičnom okruženju iziskuje odgovarajući pravni okvir EU-a kojim se jamči potrebna sigurnost planiranja za ulaganja; |
| --- | --- |

3.

napominje da zamah gospodarstva temeljenog na vodiku izravno ovisi o pravodobnoj izgradnji i prenamjeni infrastrukture za vodik. Provedba višedimenzionalnih projekata i inicijativa u dinamičnom okruženju iziskuje odgovarajući pravni okvir EU-a kojim se jamči potrebna sigurnost planiranja za ulaganja;

| 4. | naglašava da sve veći prodor dekarboniziranih plinova ne bi trebao utjecati na kvalitetu plina za krajnje kupce; |
| --- | --- |

4.

naglašava da sve veći prodor dekarboniziranih plinova ne bi trebao utjecati na kvalitetu plina za krajnje kupce;

| 5. | skreće pozornost na potrebu da se provede analiza troškova razvoja infrastrukture kako bi se osigurala ekonomski predvidljiva energetska tranzicija. Možda će biti potrebno provesti dodatne studije troškova za razvoj infrastrukture za dekarbonizirane plinove, kao i studije o učinku te tranzicije u najudaljenijim regijama, s obzirom na njihove posebne značajke iz članka 349. UFEU-a; |
| --- | --- |

5.

skreće pozornost na potrebu da se provede analiza troškova razvoja infrastrukture kako bi se osigurala ekonomski predvidljiva energetska tranzicija. Možda će biti potrebno provesti dodatne studije troškova za razvoj infrastrukture za dekarbonizirane plinove, kao i studije o učinku te tranzicije u najudaljenijim regijama, s obzirom na njihove posebne značajke iz članka 349. UFEU-a;

| 6. | poziva na izbjegavanje stvaranja neupotrebljive imovine. Sprečavanje nastanka neupotrebljive imovine – novoizgrađena plinska imovina trebala bi biti osmišljena tako da u budućnosti može suspaljivati ili raditi s visokim koncentracijama dekarboniziranih plinova; |
| --- | --- |

6.

poziva na izbjegavanje stvaranja neupotrebljive imovine. Sprečavanje nastanka neupotrebljive imovine – novoizgrađena plinska imovina trebala bi biti osmišljena tako da u budućnosti može suspaljivati ili raditi s visokim koncentracijama dekarboniziranih plinova;

| 7. | preporučuje uvođenje regulatornih sigurnih okruženja kako bi se osigurao razvoj integriranog tržišta za dekarbonizirane plinove u slučaju nedostatka dostatnog sektorskog zakonodavstva na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

7.

preporučuje uvođenje regulatornih sigurnih okruženja kako bi se osigurao razvoj integriranog tržišta za dekarbonizirane plinove u slučaju nedostatka dostatnog sektorskog zakonodavstva na nacionalnoj razini;

| 8. | skreće pozornost na mogućnost uvođenja jamstava o podrijetlu za niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora, čime će se osigurati transparentna trgovina na tržištu; |
| --- | --- |

8.

skreće pozornost na mogućnost uvođenja jamstava o podrijetlu za niskougljične plinove i plinove iz obnovljivih izvora, čime će se osigurati transparentna trgovina na tržištu;

| 9. | preporučuje izradu plana za uvoz dekarboniziranih plinova u EU kako bi se očuvala energetska sigurnost i zadovoljila buduća potražnja; |
| --- | --- |

9.

preporučuje izradu plana za uvoz dekarboniziranih plinova u EU kako bi se očuvala energetska sigurnost i zadovoljila buduća potražnja;

| 10. | poziva na proširenje nadležnosti Europske mreže operatora transportnih sustava za plin kako bi se obuhvatio razvoj tržišta niskougljičnog plina i plina iz obnovljivih izvora umjesto uspostavljanja zasebne organizacija ENNOH; |
| --- | --- |

10.

poziva na proširenje nadležnosti Europske mreže operatora transportnih sustava za plin kako bi se obuhvatio razvoj tržišta niskougljičnog plina i plina iz obnovljivih izvora umjesto uspostavljanja zasebne organizacija ENNOH;

| 11. | kritizira predložena stroga pravila o vertikalnom i horizontalnom razdvajanju vlasništva nad mrežama vodika jer su oprečna cilju kratkoročnih i opsežnih ulaganja u mrežu za vodik, koja bi trebala biti izgrađena i kojom bi trebalo učinkovito upravljati uz pomoć postojećih mreža za prirodni plin; stoga poziva na to da se za vodik zadrže pravila o razdvajanju koja vrijede za električnu energiju i plin, posebno na razini distribucijske mreže; skreće pozornost na mogućnost da se operatorima transportnih sustava za plin (GTSO) dodijeli nadležnost za razvoj mreže za transport vodika. Izdvajanje operatora sustava za transport vodika u zasebno poduzeće, neovisno o GTSO-u, možda neće biti korisno u smislu davanja zamaha energetskoj tranziciji; |
| --- | --- |

11.

kritizira predložena stroga pravila o vertikalnom i horizontalnom razdvajanju vlasništva nad mrežama vodika jer su oprečna cilju kratkoročnih i opsežnih ulaganja u mrežu za vodik, koja bi trebala biti izgrađena i kojom bi trebalo učinkovito upravljati uz pomoć postojećih mreža za prirodni plin; stoga poziva na to da se za vodik zadrže pravila o razdvajanju koja vrijede za električnu energiju i plin, posebno na razini distribucijske mreže; skreće pozornost na mogućnost da se operatorima transportnih sustava za plin (GTSO) dodijeli nadležnost za razvoj mreže za transport vodika. Izdvajanje operatora sustava za transport vodika u zasebno poduzeće, neovisno o GTSO-u, možda neće biti korisno u smislu davanja zamaha energetskoj tranziciji;

| 12. | poziva na razvoj supstratne podloge za bioplin i biometan. Osiguravanje opskrbe organskim gorivom bit će važno kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristio potencijal regija u pogledu tih plinova; ujedno traži isključivanje uzgoja biljaka za isključivu upotrebu u postrojenjima za proizvodnju bioplina, kao i izgradnje postrojenja za proizvodnju bioplina koja ovise o masovnom stočarstvu; |
| --- | --- |

12.

poziva na razvoj supstratne podloge za bioplin i biometan. Osiguravanje opskrbe organskim gorivom bit će važno kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristio potencijal regija u pogledu tih plinova; ujedno traži isključivanje uzgoja biljaka za isključivu upotrebu u postrojenjima za proizvodnju bioplina, kao i izgradnje postrojenja za proizvodnju bioplina koja ovise o masovnom stočarstvu;

| 13. | poziva na procjenu dugoročnog potencijala proizvodnje bioplina i biometana na regionalnoj razini, na temelju koje će biti moguće utvrditi regionalni razvojni potencijal ekosustava dekarboniziranog plina; |
| --- | --- |

13.

poziva na procjenu dugoročnog potencijala proizvodnje bioplina i biometana na regionalnoj razini, na temelju koje će biti moguće utvrditi regionalni razvojni potencijal ekosustava dekarboniziranog plina;

| 14. | preporučuje uspostavu zajedničke metodologije za praćenje emisija metana, koja će omogućiti pokretanje koordiniranih napora za smanjenje emisija metana u EU-u; |
| --- | --- |

14.

preporučuje uspostavu zajedničke metodologije za praćenje emisija metana, koja će omogućiti pokretanje koordiniranih napora za smanjenje emisija metana u EU-u;

| 15. | skreće pozornost na to da se metan kao gorivo za kogeneracijske jedinice smije upotrebljavati samo u iznimnim slučajevima i privremeno; |
| --- | --- |

15.

skreće pozornost na to da se metan kao gorivo za kogeneracijske jedinice smije upotrebljavati samo u iznimnim slučajevima i privremeno;

| 16. | preporučuje da se uzme u obzir trošak napora za smanjenje emisija metana u EU-u. Europska komisija trebala bi uzeti u obzir troškove koje će morati snositi države članice i planirati sredstva za potporu koja bi donijela izravnu korist krajnjim kupcima, posebno u slabije razvijenima regijama i regijama s visokom potražnjom za toplinom; |
| --- | --- |

16.

preporučuje da se uzme u obzir trošak napora za smanjenje emisija metana u EU-u. Europska komisija trebala bi uzeti u obzir troškove koje će morati snositi države članice i planirati sredstva za potporu koja bi donijela izravnu korist krajnjim kupcima, posebno u slabije razvijenima regijama i regijama s visokom potražnjom za toplinom;

| 17. | poziva na to da se u okviru propisa EU-a u potpunosti prizna i podrži upotreba bioplina i u prometu kako bi se smanjile emisije koje nastaju tijekom životnog ciklusa. Proizvodnja bioplina, ali ne i njegova upotreba u prometu, trenutačno se priznaje kao održiva djelatnost u taksonomiji EU-a za održive djelatnosti; |
| --- | --- |

17.

poziva na to da se u okviru propisa EU-a u potpunosti prizna i podrži upotreba bioplina i u prometu kako bi se smanjile emisije koje nastaju tijekom životnog ciklusa. Proizvodnja bioplina, ali ne i njegova upotreba u prometu, trenutačno se priznaje kao održiva djelatnost u taksonomiji EU-a za održive djelatnosti;

| 18. | ističe da se nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti u Europskoj uniji razlikuju i da bi se donošenje odluka trebalo odvijati na razini vlasti na kojoj je najdjelotvornije; smatra da su predmetni zakonodavni prijedlozi u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

18.

ističe da se nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti u Europskoj uniji razlikuju i da bi se donošenje odluka trebalo odvijati na razini vlasti na kojoj je najdjelotvornije; smatra da su predmetni zakonodavni prijedlozi u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/94 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/94

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Europski akt o čipovima za jačanje europskog ekosustava poluvodiča

(2022/C 498/14)

| Izvjestitelj: | Thomas Gottfried SCHMIDT (DE/EPP), ministar regionalnog razvoja, Savezna zemlja Saska |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)
  COM(2022) 46 final
  Prilozi Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)
  COM(2022) 46 final – prilozi 1. do 3.
  Prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove
  COM(2022) 47 final
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Akt o čipovima za Europu
  COM(2022) 45 final
  Preporuka Komisije o zajedničkom Unijinu paketu mjera za prevladavanje nestašica poluvodiča i mehanizmu EU-a za praćenje ekosustava poluvodiča
  COM(2022) 782 final |

Izvjestitelj:

Thomas Gottfried SCHMIDT (DE/EPP), ministar regionalnog razvoja, Savezna zemlja Saska

Referentni dokument/i:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)

COM(2022) 46 final

Prilozi Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)

COM(2022) 46 final – prilozi 1. do 3.

Prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove

COM(2022) 47 final

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Akt o čipovima za Europu

COM(2022) 45 final

Preporuka Komisije o zajedničkom Unijinu paketu mjera za prevladavanje nestašica poluvodiča i mehanizmu EU-a za praćenje ekosustava poluvodiča

COM(2022) 782 final

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)

COM(2022) 46 final

Amandman 1.

Uvodna izjava 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (1) | Poluvodiči su okosnica svakog digitalnog uređaja: od pametnih telefona i automobila preko ključnih primjena i infrastruktura u zdravstvu, energetici, komunikacijama i automatizaciji, pa sve do uređaja u većini drugih industrijskih sektora. Oni su ključni za funkcioniranje našeg modernog gospodarstva i društva, no u Uniji su nastupili dosad nezabilježeni poremećaji u opskrbi njima. Trenutačna nestašica simptom je trajnih i ozbiljnih strukturnih nedostataka u Unijinu lancu vrijednosti i opskrbe poluvodičima. Poremećaji su razotkrili dugotrajne slabe točke u tom pogledu, prije svega veliku ovisnost o trećim zemljama u proizvodnji i projektiranju čipova. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(1)

Poluvodiči su okosnica svakog digitalnog uređaja: od pametnih telefona i automobila preko ključnih primjena i infrastruktura u zdravstvu, energetici, komunikacijama i automatizaciji, pa sve do uređaja u većini drugih industrijskih sektora. Oni su ključni za funkcioniranje našeg modernog gospodarstva i društva, no u Uniji su nastupili dosad nezabilježeni poremećaji u opskrbi njima. Trenutačna nestašica simptom je trajnih i ozbiljnih strukturnih nedostataka u Unijinu lancu vrijednosti i opskrbe poluvodičima. Poremećaji su razotkrili dugotrajne slabe točke u tom pogledu, prije svega veliku ovisnost o trećim zemljama u proizvodnji i projektiranju čipova.

| (1) | Poluvodiči su okosnica svakog digitalnog uređaja: od pametnih telefona
  , električnih bicikala
  i automobila preko ključnih primjena i infrastruktura u zdravstvu, energetici, komunikacijama i automatizaciji, pa sve do uređaja u većini drugih industrijskih sektora. Oni su ključni za funkcioniranje našeg modernog gospodarstva i društva
  i željenu zelenu tranziciju
  , no u Uniji su nastupili dosad nezabilježeni poremećaji u opskrbi njima. Trenutačna nestašica simptom je trajnih i ozbiljnih strukturnih nedostataka u Unijinu lancu vrijednosti i opskrbe poluvodičima. Poremećaji su razotkrili dugotrajne slabe točke u tom pogledu, prije svega veliku ovisnost o trećim zemljama u proizvodnji i projektiranju čipova. |
| --- | --- |

(1)

Poluvodiči su okosnica svakog digitalnog uređaja: od pametnih telefona
  , električnih bicikala
  i automobila preko ključnih primjena i infrastruktura u zdravstvu, energetici, komunikacijama i automatizaciji, pa sve do uređaja u većini drugih industrijskih sektora. Oni su ključni za funkcioniranje našeg modernog gospodarstva i društva
  i željenu zelenu tranziciju
  , no u Uniji su nastupili dosad nezabilježeni poremećaji u opskrbi njima. Trenutačna nestašica simptom je trajnih i ozbiljnih strukturnih nedostataka u Unijinu lancu vrijednosti i opskrbe poluvodičima. Poremećaji su razotkrili dugotrajne slabe točke u tom pogledu, prije svega veliku ovisnost o trećim zemljama u proizvodnji i projektiranju čipova.

Obrazloženje

Industrijskim sektorima i tehnologijama koji su ključni za zelenu tranziciju potrebni su čipovi. Na primjer, čipovi su ugrađeni u motore, upravljače i zaslone modernih električnih bicikala i fotonaponskih invertera. Bez čipova neće biti prijelaza na zeleno gospodarstvo.

Amandman 2.

Uvodna izjava 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (3) | Ovim se okvirom nastoje ostvariti dva cilja. Prvi je cilj uspostaviti uvjete neophodne za konkurentnost i inovacijski kapacitet Unije te ostvariti prilagodbu industrije strukturnim promjenama koje nastaju zbog kratkih inovacijskih ciklusa i potrebe za održivošću. Drugi cilj, koji je zaseban i nadopunjuje prvi, jest poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta uspostavom jedinstvenog pravnog okvira Unije za povećanje otpornosti i sigurnosti opskrbe Unije u području poluvodičkih tehnologija. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(3)

Ovim se okvirom nastoje ostvariti dva cilja. Prvi je cilj uspostaviti uvjete neophodne za konkurentnost i inovacijski kapacitet Unije te ostvariti prilagodbu industrije strukturnim promjenama koje nastaju zbog kratkih inovacijskih ciklusa i potrebe za održivošću. Drugi cilj, koji je zaseban i nadopunjuje prvi, jest poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta uspostavom jedinstvenog pravnog okvira Unije za povećanje otpornosti i sigurnosti opskrbe Unije u području poluvodičkih tehnologija.

| (3) | Ovim se okvirom nastoje ostvariti dva cilja. Prvi je cilj uspostaviti uvjete neophodne za konkurentnost i inovacijski kapacitet Unije te ostvariti prilagodbu industrije strukturnim promjenama
  u raznim sektorima i zahvaćenim regionalnim ekosustavima, uz uzimanje u obzir kriterija održivosti (ciljeva održivog razvoja),
  koje nastaju zbog kratkih inovacijskih ciklusa i potrebe za održivošću. Drugi cilj, koji je zaseban i nadopunjuje prvi, jest poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta uspostavom jedinstvenog pravnog okvira Unije za povećanje otpornosti i sigurnosti opskrbe Unije u području poluvodičkih tehnologija. |
| --- | --- |

(3)

Ovim se okvirom nastoje ostvariti dva cilja. Prvi je cilj uspostaviti uvjete neophodne za konkurentnost i inovacijski kapacitet Unije te ostvariti prilagodbu industrije strukturnim promjenama
  u raznim sektorima i zahvaćenim regionalnim ekosustavima, uz uzimanje u obzir kriterija održivosti (ciljeva održivog razvoja),
  koje nastaju zbog kratkih inovacijskih ciklusa i potrebe za održivošću. Drugi cilj, koji je zaseban i nadopunjuje prvi, jest poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta uspostavom jedinstvenog pravnog okvira Unije za povećanje otpornosti i sigurnosti opskrbe Unije u području poluvodičkih tehnologija.

Obrazloženje

Poštovanje ciljeva održivog razvoja ključno je pitanje i trebalo bi ga uzeti u obzir.

Amandman 3.

Uvodna izjava 13.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (13) | Kako bi se prevladala ograničenja zbog trenutačne rascjepkanosti javnih i privatnih ulaganja, olakšali integracija, uzajamno obogaćivanje i povrat ulaganja u okviru tekućih programa te ostvarila zajednička strateška vizije Unije o poluvodičima kao sredstvu za ostvarenje ambicije Unije i njezinih država članica da preuzmu vodeću ulogu u digitalnom gospodarstvu, inicijativa Čipovi za Europu trebala bi olakšati poboljšanje koordinacije i sinergija između postojećih programa financiranja na razini Unije i na nacionalnoj razini, poboljšanje koordinacije i suradnje s industrijom i ključnim dionicima iz privatnog sektora te dodatna zajednička ulaganja s državama članicama. Inicijativa je ustrojena tako da se pri njezinoj provedbi objedinjavaju resursi Unije, država članica i trećih zemalja pridruženih postojećim programima Unije te privatnog sektora. Njezin se uspjeh stoga može temeljiti samo na naporima koje države članice i Unija zajedno ulažu u podupiranje znatnih kapitalnih troškova i široke dostupnosti virtualnih resursa za projektiranje, testiranje i isprobavanje te širenje znanja, vještina i kompetencija. S obzirom na posebnosti tih djelovanja, ciljeve Inicijative, a prvenstveno aktivnosti „Fonda za čipove”, trebalo bi prema potrebi podupirati i putem mehanizma mješovitog financiranja u okviru fonda InvestEU. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(13)

Kako bi se prevladala ograničenja zbog trenutačne rascjepkanosti javnih i privatnih ulaganja, olakšali integracija, uzajamno obogaćivanje i povrat ulaganja u okviru tekućih programa te ostvarila zajednička strateška vizije Unije o poluvodičima kao sredstvu za ostvarenje ambicije Unije i njezinih država članica da preuzmu vodeću ulogu u digitalnom gospodarstvu, inicijativa Čipovi za Europu trebala bi olakšati poboljšanje koordinacije i sinergija između postojećih programa financiranja na razini Unije i na nacionalnoj razini, poboljšanje koordinacije i suradnje s industrijom i ključnim dionicima iz privatnog sektora te dodatna zajednička ulaganja s državama članicama. Inicijativa je ustrojena tako da se pri njezinoj provedbi objedinjavaju resursi Unije, država članica i trećih zemalja pridruženih postojećim programima Unije te privatnog sektora. Njezin se uspjeh stoga može temeljiti samo na naporima koje države članice i Unija zajedno ulažu u podupiranje znatnih kapitalnih troškova i široke dostupnosti virtualnih resursa za projektiranje, testiranje i isprobavanje te širenje znanja, vještina i kompetencija. S obzirom na posebnosti tih djelovanja, ciljeve Inicijative, a prvenstveno aktivnosti „Fonda za čipove”, trebalo bi prema potrebi podupirati i putem mehanizma mješovitog financiranja u okviru fonda InvestEU.

| (13) | Kako bi se prevladala ograničenja zbog trenutačne rascjepkanosti javnih i privatnih ulaganja, olakšali integracija, uzajamno obogaćivanje i povrat ulaganja u okviru tekućih programa te ostvarila zajednička strateška vizije Unije o poluvodičima kao sredstvu za ostvarenje ambicije Unije i njezinih država članica da preuzmu vodeću ulogu u digitalnom gospodarstvu, inicijativa Čipovi za Europu trebala bi olakšati poboljšanje koordinacije
  na svim razinama uprave i među njima, kao
  i sinergija između postojećih programa financiranja na razini Unije i na nacionalnoj razini
  (uključujući programe EU-a kojima se upravlja centralno i one kojima se upravlja zajednički)
  , poboljšanje koordinacije i suradnje s industrijom i ključnim dionicima iz privatnog sektora te dodatna zajednička ulaganja s državama članicama. Inicijativa je ustrojena tako da se pri njezinoj provedbi objedinjavaju resursi Unije, država članica
  , regija
  i trećih zemalja pridruženih postojećim programima Unije te privatnog sektora. Njezin se uspjeh stoga može temeljiti samo na naporima koje države članice i Unija zajedno ulažu u podupiranje znatnih kapitalnih troškova i široke dostupnosti virtualnih resursa za projektiranje, testiranje i isprobavanje te širenje znanja, vještina i kompetencija. S obzirom na posebnosti tih djelovanja, ciljeve Inicijative, a prvenstveno aktivnosti „Fonda za čipove”, trebalo bi prema potrebi podupirati i putem mehanizma mješovitog financiranja u okviru fonda InvestEU. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se prevladala ograničenja zbog trenutačne rascjepkanosti javnih i privatnih ulaganja, olakšali integracija, uzajamno obogaćivanje i povrat ulaganja u okviru tekućih programa te ostvarila zajednička strateška vizije Unije o poluvodičima kao sredstvu za ostvarenje ambicije Unije i njezinih država članica da preuzmu vodeću ulogu u digitalnom gospodarstvu, inicijativa Čipovi za Europu trebala bi olakšati poboljšanje koordinacije
  na svim razinama uprave i među njima, kao
  i sinergija između postojećih programa financiranja na razini Unije i na nacionalnoj razini
  (uključujući programe EU-a kojima se upravlja centralno i one kojima se upravlja zajednički)
  , poboljšanje koordinacije i suradnje s industrijom i ključnim dionicima iz privatnog sektora te dodatna zajednička ulaganja s državama članicama. Inicijativa je ustrojena tako da se pri njezinoj provedbi objedinjavaju resursi Unije, država članica
  , regija
  i trećih zemalja pridruženih postojećim programima Unije te privatnog sektora. Njezin se uspjeh stoga može temeljiti samo na naporima koje države članice i Unija zajedno ulažu u podupiranje znatnih kapitalnih troškova i široke dostupnosti virtualnih resursa za projektiranje, testiranje i isprobavanje te širenje znanja, vještina i kompetencija. S obzirom na posebnosti tih djelovanja, ciljeve Inicijative, a prvenstveno aktivnosti „Fonda za čipove”, trebalo bi prema potrebi podupirati i putem mehanizma mješovitog financiranja u okviru fonda InvestEU.

Obrazloženje

Uvrštavanje regionalne dimenzije.

Amandman 4.

Uvodna izjava 15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (15) | Inicijativa bi se trebala temeljiti na čvrstoj bazi znanja i povećati sinergije s djelovanjima koje Unija
  i
  države članice trenutačno podupiru putem programa i djelovanja u području istraživanja i inovacija poluvodiča te razvoja dijela lanca opskrbe, prvenstveno putem programa Obzor Europa i Digitalna Europa, koji je uspostavljen Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (1) s ciljem da se do 2030. ojača položaj Unije kao globalnog aktera u poluvodičkoj tehnologiji i njezinim primjenama te poveća njezin globalni udio u proizvodnji. U okviru Inicijative te bi se aktivnosti dopunile bliskom suradnjom s drugim važnim dionicima, uključujući Industrijski savez za procesore i poluvodičke tehnologije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(15)

Inicijativa bi se trebala temeljiti na čvrstoj bazi znanja i povećati sinergije s djelovanjima koje Unija
  i
  države članice trenutačno podupiru putem programa i djelovanja u području istraživanja i inovacija poluvodiča te razvoja dijela lanca opskrbe, prvenstveno putem programa Obzor Europa i Digitalna Europa, koji je uspostavljen Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (1) s ciljem da se do 2030. ojača položaj Unije kao globalnog aktera u poluvodičkoj tehnologiji i njezinim primjenama te poveća njezin globalni udio u proizvodnji. U okviru Inicijative te bi se aktivnosti dopunile bliskom suradnjom s drugim važnim dionicima, uključujući Industrijski savez za procesore i poluvodičke tehnologije.

| (15) | Inicijativa bi se trebala temeljiti na čvrstoj bazi znanja i povećati sinergije s djelovanjima koje Unija, države članice
  i regije
  trenutačno podupiru putem programa i djelovanja u području istraživanja i inovacija poluvodiča te razvoja dijela lanca opskrbe, prvenstveno putem programa Obzor Europa i Digitalna Europa, koji je uspostavljen Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (1) s ciljem da se do 2030. ojača položaj Unije kao globalnog aktera u poluvodičkoj tehnologiji i njezinim primjenama te poveća njezin globalni udio u proizvodnji. U okviru Inicijative te bi se aktivnosti dopunile bliskom suradnjom s drugim važnim dionicima, uključujući Industrijski savez za procesore i poluvodičke tehnologije
  , kao i strategijama pametne specijalizacije na regionalnoj razini
  . |
| --- | --- |

(15)

Inicijativa bi se trebala temeljiti na čvrstoj bazi znanja i povećati sinergije s djelovanjima koje Unija, države članice
  i regije
  trenutačno podupiru putem programa i djelovanja u području istraživanja i inovacija poluvodiča te razvoja dijela lanca opskrbe, prvenstveno putem programa Obzor Europa i Digitalna Europa, koji je uspostavljen Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (1) s ciljem da se do 2030. ojača položaj Unije kao globalnog aktera u poluvodičkoj tehnologiji i njezinim primjenama te poveća njezin globalni udio u proizvodnji. U okviru Inicijative te bi se aktivnosti dopunile bliskom suradnjom s drugim važnim dionicima, uključujući Industrijski savez za procesore i poluvodičke tehnologije
  , kao i strategijama pametne specijalizacije na regionalnoj razini
  .

Obrazloženje

Uvrštavanje regionalne dimenzije.

Amandman 5.

Uvodna izjava 19.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (19) | Integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom trebala bi pružati kapacitete za proizvodnju poluvodiča koji su „prvi svoje vrste” u Uniji te doprinose sigurnosti opskrbe i otpornom ekosustavu na unutarnjem tržištu. Odlučujući čimbenici za uspostavu prvih postrojenja svoje vrste mogli bi se odnositi na tehnološki čvor, materijal supstrata kao što su silicijev karbid i galijev nitrid te druge inovacije proizvoda koje se odnose na bolje radne karakteristike, procesnu tehnologiju ili energetsku i okolišnu učinkovitost. Postrojenje usporedivih sposobnosti industrijskih razmjera još ne bi smjelo postojati u Uniji u bitnoj mjeri ili za njega ne bi smjela postojati obveza da će se u njoj izgraditi, ne računajući postrojenja za istraživanje i razvoj ili male proizvodne pogone. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(19)

Integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom trebala bi pružati kapacitete za proizvodnju poluvodiča koji su „prvi svoje vrste” u Uniji te doprinose sigurnosti opskrbe i otpornom ekosustavu na unutarnjem tržištu. Odlučujući čimbenici za uspostavu prvih postrojenja svoje vrste mogli bi se odnositi na tehnološki čvor, materijal supstrata kao što su silicijev karbid i galijev nitrid te druge inovacije proizvoda koje se odnose na bolje radne karakteristike, procesnu tehnologiju ili energetsku i okolišnu učinkovitost. Postrojenje usporedivih sposobnosti industrijskih razmjera još ne bi smjelo postojati u Uniji u bitnoj mjeri ili za njega ne bi smjela postojati obveza da će se u njoj izgraditi, ne računajući postrojenja za istraživanje i razvoj ili male proizvodne pogone.

| (19) | Integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom trebala bi pružati kapacitete za proizvodnju poluvodiča koji su „prvi svoje vrste” u Uniji te doprinose sigurnosti opskrbe i otpornom ekosustavu na unutarnjem tržištu. Odlučujući čimbenici za uspostavu prvih postrojenja svoje vrste mogli bi se odnositi na tehnološki čvor, materijal supstrata kao što su silicijev karbid, galijev nitrid
  , indijev fosfid, silicijev nitrid
  te druge
  povezane
  inovacije proizvoda
  i materijala
  koje se odnose na bolje radne karakteristike, procesnu tehnologiju ili energetsku i okolišnu učinkovitost. Postrojenje usporedivih sposobnosti industrijskih razmjera još ne bi smjelo postojati u Uniji u bitnoj mjeri ili za njega ne bi smjela postojati obveza da će se u njoj izgraditi, ne računajući postrojenja za istraživanje i razvoj ili male proizvodne pogone. |
| --- | --- |

(19)

Integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom trebala bi pružati kapacitete za proizvodnju poluvodiča koji su „prvi svoje vrste” u Uniji te doprinose sigurnosti opskrbe i otpornom ekosustavu na unutarnjem tržištu. Odlučujući čimbenici za uspostavu prvih postrojenja svoje vrste mogli bi se odnositi na tehnološki čvor, materijal supstrata kao što su silicijev karbid, galijev nitrid
  , indijev fosfid, silicijev nitrid
  te druge
  povezane
  inovacije proizvoda
  i materijala
  koje se odnose na bolje radne karakteristike, procesnu tehnologiju ili energetsku i okolišnu učinkovitost. Postrojenje usporedivih sposobnosti industrijskih razmjera još ne bi smjelo postojati u Uniji u bitnoj mjeri ili za njega ne bi smjela postojati obveza da će se u njoj izgraditi, ne računajući postrojenja za istraživanje i razvoj ili male proizvodne pogone.

Obrazloženje

Silicijev nitrid (SiN) idealna je platforma za primjenu integriranog fotoničkog sklopa, koji ima širok spektralni raspon i valovode s iznimno malim gubitkom. Zbog toga su vrlo korisni u detektorima, spektrometrima, biosenzorima i kvantnim računalima. Radi dosljednosti bolje je uključiti i indijev fosfid.

Amandman 6.

Članak 2. stavak 1. točka 10.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (10) | „prvo postrojenje svoje vrste” znači industrijsko postrojenje sposobno za proizvodnju poluvodiča, koja obuhvaća glavni ili završni proizvodni postupak ili oba, koje već u bitnoj mjeri ne postoji u Uniji ili za koje ne postoji obveza da će se u njoj izgraditi, naprimjer u pogledu tehnološkog čvora, materijala supstrata kao što su silicijev karbid i galijev nitrid te drugih inovacija proizvoda koje se odnose na poboljšanje radnih karakteristika, procesa ili energetske i okolišne učinkovitosti; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(10)

„prvo postrojenje svoje vrste” znači industrijsko postrojenje sposobno za proizvodnju poluvodiča, koja obuhvaća glavni ili završni proizvodni postupak ili oba, koje već u bitnoj mjeri ne postoji u Uniji ili za koje ne postoji obveza da će se u njoj izgraditi, naprimjer u pogledu tehnološkog čvora, materijala supstrata kao što su silicijev karbid i galijev nitrid te drugih inovacija proizvoda koje se odnose na poboljšanje radnih karakteristika, procesa ili energetske i okolišne učinkovitosti;

| (10) | „prvo postrojenje svoje vrste” znači industrijsko postrojenje sposobno za proizvodnju poluvodiča, koja obuhvaća glavni ili završni proizvodni postupak ili oba, koje već u bitnoj mjeri ne postoji u Uniji ili za koje ne postoji obveza da će se u njoj izgraditi, naprimjer u pogledu tehnološkog čvora, materijala supstrata kao što su silicijev karbid, galijev nitrid
  , indijev fosfid i sicilijev nitrid
  te drugih
  povezanih
  inovacija proizvoda
  i materijala
  koje se odnose na poboljšanje radnih karakteristika, procesa ili energetske i okolišne učinkovitosti; |
| --- | --- |

(10)

„prvo postrojenje svoje vrste” znači industrijsko postrojenje sposobno za proizvodnju poluvodiča, koja obuhvaća glavni ili završni proizvodni postupak ili oba, koje već u bitnoj mjeri ne postoji u Uniji ili za koje ne postoji obveza da će se u njoj izgraditi, naprimjer u pogledu tehnološkog čvora, materijala supstrata kao što su silicijev karbid, galijev nitrid
  , indijev fosfid i sicilijev nitrid
  te drugih
  povezanih
  inovacija proizvoda
  i materijala
  koje se odnose na poboljšanje radnih karakteristika, procesa ili energetske i okolišne učinkovitosti;

Obrazloženje

Silicijev nitrid (SiN) idealna je platforma za primjenu integriranog fotoničkog sklopa, koji ima širok spektralni raspon i valovode s iznimno malim gubitkom. Zbog toga su vrlo korisni u detektorima, spektrometrima, biosenzorima i kvantnim računalima. Radi dosljednosti bolje je uključiti i indijev fosfid.

Amandman 7.

Članak 3. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Inicijativa se uspostavlja u trajanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. | 1.   Inicijativa se
  najprije
  uspostavlja u trajanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027.
  Potreban je nastavak u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2028.–2034. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Inicijativa se uspostavlja u trajanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027.

1.   Inicijativa se
  najprije
  uspostavlja u trajanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027.
  Potreban je nastavak u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2028.–2034.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razdoblje do kraja trenutačnog VFO-a 2027. nije dovoljno za postizanje ciljeva postavljenih u Aktu o čipovima. Produljenje bi trebalo biti ugrađeno već u sam dokument.

Amandman 8.

Amandman 8.

Članak 4. stavak 2. točka (b) podtočka 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (1) | povećanjem tehnoloških sposobnosti u tehnologijama proizvodnje čipova sljedeće generacije združivanjem istraživačkih i inovacijskih aktivnosti i pripremom razvoja budućih tehnoloških čvorova, uključujući najsuvremenije čvorove manje od 2 nm, potpuno osiromašeni silicij na izolatoru (FD-SOI) od 10 nm i manje te 3D integraciju heterogenih sustava i napredno pakiranje; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(1)

povećanjem tehnoloških sposobnosti u tehnologijama proizvodnje čipova sljedeće generacije združivanjem istraživačkih i inovacijskih aktivnosti i pripremom razvoja budućih tehnoloških čvorova, uključujući najsuvremenije čvorove manje od 2 nm, potpuno osiromašeni silicij na izolatoru (FD-SOI) od 10 nm i manje te 3D integraciju heterogenih sustava i napredno pakiranje;

| (1) | povećanjem tehnoloških sposobnosti u tehnologijama proizvodnje čipova sljedeće generacije združivanjem istraživačkih i inovacijskih aktivnosti i pripremom razvoja budućih tehnoloških čvorova, uključujući najsuvremenije čvorove manje od 2 nm, potpuno osiromašeni silicij na izolatoru (FD-SOI) od 10 nm i manje te 3D integraciju heterogenih sustava i napredno pakiranje;
  time je obuhvaćena i proizvodnja čipova većih od 10 nm za koje postoji potražnja od strane korisničkih sektora u EU-u; |
| --- | --- |

(1)

povećanjem tehnoloških sposobnosti u tehnologijama proizvodnje čipova sljedeće generacije združivanjem istraživačkih i inovacijskih aktivnosti i pripremom razvoja budućih tehnoloških čvorova, uključujući najsuvremenije čvorove manje od 2 nm, potpuno osiromašeni silicij na izolatoru (FD-SOI) od 10 nm i manje te 3D integraciju heterogenih sustava i napredno pakiranje;
  time je obuhvaćena i proizvodnja čipova većih od 10 nm za koje postoji potražnja od strane korisničkih sektora u EU-u;

time je obuhvaćena i proizvodnja čipova većih od 10 nm za koje postoji potražnja od strane korisničkih sektora u EU-u;

Obrazloženje

Obrazloženje

Usmjerenost Komisije na elemente dimenzija manjih od 10 nm previše je ograničena i ne zadovoljava potrebe korisničkih sektora u EU-u.

Amandman 9.

Amandman 9.

Članak 8. stavak 2. točka (d)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (d) | olakšavanje prijenosa stručnog znanja i iskustva između država članica i regija, poticanje razmjene vještina, znanja i primjera dobre prakse
  te poticanje
  zajedničkih programa; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(d)

olakšavanje prijenosa stručnog znanja i iskustva između država članica i regija, poticanje razmjene vještina, znanja i primjera dobre prakse
  te poticanje
  zajedničkih programa;

te poticanje

| (d) | olakšavanje prijenosa stručnog znanja i iskustva između država članica i regija, poticanje razmjene vještina, znanja i primjera dobre prakse, poticanje zajedničkih programa
  i unapređenje suradnje među sveučilištima, kao i između sveučilišta, poduzeća i obrazovnih i istraživačkih ustanova, primjerice putem sustava razmjene na razini EU-a za znanstvenike i laboratorije radi osposobljavanja i zadržavanja nastavnog i stručnog osoblja
  ; |
| --- | --- |

(d)

olakšavanje prijenosa stručnog znanja i iskustva između država članica i regija, poticanje razmjene vještina, znanja i primjera dobre prakse, poticanje zajedničkih programa
  i unapređenje suradnje među sveučilištima, kao i između sveučilišta, poduzeća i obrazovnih i istraživačkih ustanova, primjerice putem sustava razmjene na razini EU-a za znanstvenike i laboratorije radi osposobljavanja i zadržavanja nastavnog i stručnog osoblja
  ;

i unapređenje suradnje među sveučilištima, kao i između sveučilišta, poduzeća i obrazovnih i istraživačkih ustanova, primjerice putem sustava razmjene na razini EU-a za znanstvenike i laboratorije radi osposobljavanja i zadržavanja nastavnog i stručnog osoblja

Obrazloženje

Obrazloženje

Europska mreža centara izvrsnosti u području tehnologije poluvodiča trebala bi obuhvaćati i aspekte osposobljavanja i poučavanja.

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 8. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   Države članice određuju kandidate za centre kompetentnosti u skladu sa svojim nacionalnim postupcima i administrativnim i institucionalnim strukturama u otvorenom natjecateljskom postupku. Komisija provedbenim aktima utvrđuje postupak za osnivanje centara kompetentnosti, uključujući kriterije odabira, te daljnje zadaće i funkcije centara u pogledu provedbe djelovanja u okviru Inicijative, postupak za uspostavu mreže i postupak donošenja odluka o odabiru subjekata koji čine mrežu. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 33. stavka 2. | 3.   Države članice određuju kandidate za centre kompetentnosti u skladu sa svojim nacionalnim postupcima i administrativnim i institucionalnim strukturama u otvorenom natjecateljskom postupku
  uz uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti
  .
  Cilj je postizati sinergije s europskim digitalnoinovacijskim centrima i podupirati stvaranje centara izvrsnosti u regijama EU-a. Oni bi trebali biti integrirani u regionalne industrijske ekosustave te omogućavati pristup svim relevantnim akterima diljem Unije i pojačanu međuregionalnu suradnju.
  Komisija provedbenim aktima utvrđuje postupak za osnivanje centara kompetentnosti, uključujući kriterije odabira, te daljnje zadaće i funkcije centara u pogledu provedbe djelovanja u okviru Inicijative, postupak za uspostavu mreže i postupak donošenja odluka o odabiru subjekata koji čine mrežu. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 33. stavka 2. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   Države članice određuju kandidate za centre kompetentnosti u skladu sa svojim nacionalnim postupcima i administrativnim i institucionalnim strukturama u otvorenom natjecateljskom postupku. Komisija provedbenim aktima utvrđuje postupak za osnivanje centara kompetentnosti, uključujući kriterije odabira, te daljnje zadaće i funkcije centara u pogledu provedbe djelovanja u okviru Inicijative, postupak za uspostavu mreže i postupak donošenja odluka o odabiru subjekata koji čine mrežu. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 33. stavka 2.

3.   Države članice određuju kandidate za centre kompetentnosti u skladu sa svojim nacionalnim postupcima i administrativnim i institucionalnim strukturama u otvorenom natjecateljskom postupku
  uz uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti
  .
  Cilj je postizati sinergije s europskim digitalnoinovacijskim centrima i podupirati stvaranje centara izvrsnosti u regijama EU-a. Oni bi trebali biti integrirani u regionalne industrijske ekosustave te omogućavati pristup svim relevantnim akterima diljem Unije i pojačanu međuregionalnu suradnju.
  Komisija provedbenim aktima utvrđuje postupak za osnivanje centara kompetentnosti, uključujući kriterije odabira, te daljnje zadaće i funkcije centara u pogledu provedbe djelovanja u okviru Inicijative, postupak za uspostavu mreže i postupak donošenja odluka o odabiru subjekata koji čine mrežu. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 33. stavka 2.

Obrazloženje

Obrazloženje

Svi MSP-ovi i start-up poduzeća u EU-u trebali bi imati pristup tim centrima. To može olakšati regionalna razina koja podupire regionalne industrijske ekosustave.

start-up

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 9. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Komponente navedene u članku 5. točkama od (a) do (d) u okviru Inicijative mogu se povjeriti Zajedničkom poduzeću za čipove iz Uredbe Vijeća XX/XX o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2021/2085 i uključiti u program rada Zajedničkog poduzeća za čipove. | 1.   Komponente navedene u članku 5. točkama od (a) do (d) u okviru Inicijative mogu se povjeriti Zajedničkom poduzeću za čipove iz Uredbe Vijeća XX/XX o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2021/2085 i uključiti u program rada Zajedničkog poduzeća za čipove.
  Države članice dužne su uključiti relevantne regije s poluvodičkim ekosustavima u Zajedničko poduzeće za čipove. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Komponente navedene u članku 5. točkama od (a) do (d) u okviru Inicijative mogu se povjeriti Zajedničkom poduzeću za čipove iz Uredbe Vijeća XX/XX o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2021/2085 i uključiti u program rada Zajedničkog poduzeća za čipove.

1.   Komponente navedene u članku 5. točkama od (a) do (d) u okviru Inicijative mogu se povjeriti Zajedničkom poduzeću za čipove iz Uredbe Vijeća XX/XX o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2021/2085 i uključiti u program rada Zajedničkog poduzeća za čipove.
  Države članice dužne su uključiti relevantne regije s poluvodičkim ekosustavima u Zajedničko poduzeće za čipove.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 12.

Amandman 12.

Članak 10. stavak 2.

(Nova točka (e))

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (e) | podupire industrijske lance opskrbe u EU-u. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(e)

(e)

podupire industrijske lance opskrbe u EU-u.

podupire industrijske lance opskrbe u EU-u.

Obrazloženje

Obrazloženje

Integrirana proizvodna postrojenja trebala bi doprinijeti jačanju industrije EU-a; u tome bi važnu ulogu trebale imati potrebe industrije poluvodiča.

Amandman 13.

Amandman 13.

Članak 11. stavak 2.

(Nova točka (e))

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (e) | podupire industrijske lance opskrbe u EU-u. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(e)

(e)

podupire industrijske lance opskrbe u EU-u.

podupire industrijske lance opskrbe u EU-u.

Obrazloženje

Obrazloženje

I postrojenja s otvorenom proizvodnjom trebala bi doprinijeti jačanju industrije EU-a; u tome bi važnu ulogu trebale imati potrebe industrije poluvodiča.

Amandman 14.

Amandman 14.

Članak 12. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Svaki poduzetnik ili konzorcij poduzetnika („podnositelj zahtjeva”) može Komisiji podnijeti zahtjev za priznavanje planiranog postrojenja podnositelja zahtjeva kao integriranog proizvodnog postrojenja ili EU tvornice čipova s otvorenim pristupom. | 1.   Svaki poduzetnik ili konzorcij poduzetnika („podnositelj zahtjeva”) može Komisiji podnijeti zahtjev za priznavanje planiranog postrojenja podnositelja zahtjeva kao integriranog proizvodnog postrojenja ili EU tvornice čipova s otvorenim pristupom.
  To se odnosi i na poduzeća koja su neophodna za proizvodnju poluvodiča ili koja proizvode nove prekursore ili proizvodna postrojenja. Pritom se mutatis mutandis primjenjuju kriteriji iz članaka 11. i 12. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Svaki poduzetnik ili konzorcij poduzetnika („podnositelj zahtjeva”) može Komisiji podnijeti zahtjev za priznavanje planiranog postrojenja podnositelja zahtjeva kao integriranog proizvodnog postrojenja ili EU tvornice čipova s otvorenim pristupom.

1.   Svaki poduzetnik ili konzorcij poduzetnika („podnositelj zahtjeva”) može Komisiji podnijeti zahtjev za priznavanje planiranog postrojenja podnositelja zahtjeva kao integriranog proizvodnog postrojenja ili EU tvornice čipova s otvorenim pristupom.
  To se odnosi i na poduzeća koja su neophodna za proizvodnju poluvodiča ili koja proizvode nove prekursore ili proizvodna postrojenja. Pritom se mutatis mutandis primjenjuju kriteriji iz članaka 11. i 12.

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se ostvarili ciljevi Akta o čipovima, prihvatljivom za poticaje trebalo bi smatrati i proizvodnju ulaznih proizvoda kao što su poluvodičke pločice ili proizvodni pogoni u EU-u. Kriteriji bi se trebali primjenjivati na odgovarajući način.

Amandman 15.

Amandman 15.

Članak 15. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Države članice pozivaju glavne korisnike poluvodiča i druge relevantne dionike da dostavljaju informacije o znatnim fluktuacijama potražnje i poznatim poremećajima u svojem lancu opskrbe. Radi lakše razmjene informacija, države članice osiguravaju mehanizam i administrativni ustroj za te obavijesti. | 2.   Države članice pozivaju glavne korisnike poluvodiča i druge relevantne dionike
  , uključujući i one iz zemalja istomišljenica,
  da dostavljaju informacije o znatnim fluktuacijama potražnje i poznatim poremećajima u svojem lancu opskrbe. Radi lakše razmjene informacija, države članice osiguravaju mehanizam i administrativni ustroj za te obavijesti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Države članice pozivaju glavne korisnike poluvodiča i druge relevantne dionike da dostavljaju informacije o znatnim fluktuacijama potražnje i poznatim poremećajima u svojem lancu opskrbe. Radi lakše razmjene informacija, države članice osiguravaju mehanizam i administrativni ustroj za te obavijesti.

2.   Države članice pozivaju glavne korisnike poluvodiča i druge relevantne dionike
  , uključujući i one iz zemalja istomišljenica,
  da dostavljaju informacije o znatnim fluktuacijama potražnje i poznatim poremećajima u svojem lancu opskrbe. Radi lakše razmjene informacija, države članice osiguravaju mehanizam i administrativni ustroj za te obavijesti.

Obrazloženje

Obrazloženje

Procjena situacije samo na temelju europskih podataka i podataka SAD-a nepotpuna je i stoga neuvjerljiva. Stoga bi trebalo uključiti i poduzeća iz zemalja istomišljenica u Aziji.

Amandman 16.

Amandman 16.

Članak 19. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija može, nakon
  savjetovanja s Europskim odborom za poluvodiče, ograničiti mjere iz članaka 21. i 22. na
  određene
  kritične sektore čije je funkcioniranje poremećeno ili im prijeti poremećaj zbog poluvodičke krize. | 2.   
  Na temelju rezultata
  savjetovanja s Europskim odborom za poluvodiče,
  Komisija je dužna
  ograničiti mjere iz članaka 21. i 22. na kritične sektore čije je funkcioniranje poremećeno ili im prijeti poremećaj zbog poluvodičke krize. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   
  Komisija može, nakon
  savjetovanja s Europskim odborom za poluvodiče, ograničiti mjere iz članaka 21. i 22. na
  određene
  kritične sektore čije je funkcioniranje poremećeno ili im prijeti poremećaj zbog poluvodičke krize.

2.   
  Na temelju rezultata
  savjetovanja s Europskim odborom za poluvodiče,
  Komisija je dužna
  ograničiti mjere iz članaka 21. i 22. na kritične sektore čije je funkcioniranje poremećeno ili im prijeti poremećaj zbog poluvodičke krize.

Obrazloženje

Obrazloženje

Interventne mjere koje poduzima Komisija trebale bi uvijek biti što minimalnije.

Amandman 17.

Amandman 17.

Članak 19. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4.   Primjena mjera iz stavka 1. razmjerna je i ograničena na ono što je nužno za uklanjanje ozbiljnih poremećaja vitalnih društvenih funkcija ili gospodarskih djelatnosti u Uniji te mora biti u najboljem interesu Unije. U primjeni tih mjera izbjegava se nerazmjerno administrativno opterećivanje MSP-ova. | 4.   Primjena mjera iz stavka 1. razmjerna je i ograničena na ono što je nužno za uklanjanje ozbiljnih poremećaja vitalnih društvenih funkcija ili gospodarskih djelatnosti u Uniji te mora biti u najboljem interesu Unije. U primjeni tih mjera izbjegava se nerazmjerno administrativno opterećivanje MSP-ova.
  Te se mjere mogu primjenjivati samo selektivno i kao krajnja opcija (ultima ratio). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.   Primjena mjera iz stavka 1. razmjerna je i ograničena na ono što je nužno za uklanjanje ozbiljnih poremećaja vitalnih društvenih funkcija ili gospodarskih djelatnosti u Uniji te mora biti u najboljem interesu Unije. U primjeni tih mjera izbjegava se nerazmjerno administrativno opterećivanje MSP-ova.

4.   Primjena mjera iz stavka 1. razmjerna je i ograničena na ono što je nužno za uklanjanje ozbiljnih poremećaja vitalnih društvenih funkcija ili gospodarskih djelatnosti u Uniji te mora biti u najboljem interesu Unije. U primjeni tih mjera izbjegava se nerazmjerno administrativno opterećivanje MSP-ova.
  Te se mjere mogu primjenjivati samo selektivno i kao krajnja opcija (ultima ratio).

Obrazloženje

Obrazloženje

Paket instrumenata za hitne slučajeve predstavlja znatan rizik jer bi mogao sprečavati ulaganja i osnivanje novih poduzeća. Europska komisija mora jasno navesti da su te mjere krajnja opcija i da će se izbjegavati kad god je to moguće.

Amandman 18.

Amandman 18.

Članak 21. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Ako je to potrebno
  i
  razmjerno za funkcioniranje svih ili određenih kritičnih sektora, Komisija može obvezati integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom da prihvate narudžbu proizvoda relevantnih u vrijeme krize („prioritetna narudžba”) i daju joj prednost.
  Ta obveza ima prednost pred bilo kojom obvezom na činidbu na temelju privatnog ili javnog prava. | 1.   Ako je to potrebno, razmjerno
  i tehnički izvedivo
  za funkcioniranje svih ili određenih kritičnih sektora, Komisija može obvezati integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom da prihvate narudžbu proizvoda relevantnih u vrijeme krize („prioritetna narudžba”) i daju joj prednost. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Ako je to potrebno
  i
  razmjerno za funkcioniranje svih ili određenih kritičnih sektora, Komisija može obvezati integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom da prihvate narudžbu proizvoda relevantnih u vrijeme krize („prioritetna narudžba”) i daju joj prednost.
  Ta obveza ima prednost pred bilo kojom obvezom na činidbu na temelju privatnog ili javnog prava.

1.   Ako je to potrebno, razmjerno
  i tehnički izvedivo
  za funkcioniranje svih ili određenih kritičnih sektora, Komisija može obvezati integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom da prihvate narudžbu proizvoda relevantnih u vrijeme krize („prioritetna narudžba”) i daju joj prednost.

Obrazloženje

Obrazloženje

Gotovo je nemoguće transformirati proizvodnju poluvodiča u kratkom roku. Stoga bi odlučujući kriterij trebala biti izvedivost provedbe. Članak o prioritetnim ugovorima također bi trebao biti sastavljen tako da ne odvraća potencijalne ulagače od ulaganja u EU-u. Osim toga, postoje dvojbe o tome u kojoj bi to mjeri bilo pravno provedivo.

Amandman 19.

Amandman 19.

Članak 24. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Europski odbor za poluvodiče sastoji se od predstavnika država članica, a njime predsjeda predstavnik Komisije. | 1.   Europski odbor za poluvodiče sastoji se od predstavnika država članica
  s odgovarajućim stručnim kvalifikacijama
  , a njime predsjeda predstavnik Komisije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Europski odbor za poluvodiče sastoji se od predstavnika država članica, a njime predsjeda predstavnik Komisije.

1.   Europski odbor za poluvodiče sastoji se od predstavnika država članica
  s odgovarajućim stručnim kvalifikacijama
  , a njime predsjeda predstavnik Komisije.

Obrazloženje

Obrazloženje

Odbor za poluvodiče trebao bi biti stručno, a ne isključivo političko tijelo.

Amandman 20.

Amandman 20.

Članak 24. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Svaka nacionalna jedinstvena kontaktna točka iz članka 26. stavka 3. imenuje predstavnika
  na visokoj razini
  u Europskom odboru za poluvodiče. Ako je to važno u pogledu funkcije i stručnosti, država članica može imati više od jednog predstavnika u vezi s različitim zadaćama Europskog odbora za poluvodiče. Svaki član Europskog odbora za poluvodiče ima zamjenika. | 2.   Svaka nacionalna jedinstvena kontaktna točka iz članka 26. stavka 3. imenuje
  stručno osposobljenog
  predstavnika u Europskom odboru za poluvodiče. Ako je to važno u pogledu funkcije i stručnosti, država članica može imati više od jednog predstavnika u vezi s različitim zadaćama Europskog odbora za poluvodiče. Svaki član Europskog odbora za poluvodiče ima zamjenika.
  Države članice obvezne su uključiti regije s poluvodičkim ekosustavima. Europski odbor regija imenuje predstavnika u Europskom odboru za poluvodiče. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Svaka nacionalna jedinstvena kontaktna točka iz članka 26. stavka 3. imenuje predstavnika
  na visokoj razini
  u Europskom odboru za poluvodiče. Ako je to važno u pogledu funkcije i stručnosti, država članica može imati više od jednog predstavnika u vezi s različitim zadaćama Europskog odbora za poluvodiče. Svaki član Europskog odbora za poluvodiče ima zamjenika.

2.   Svaka nacionalna jedinstvena kontaktna točka iz članka 26. stavka 3. imenuje
  stručno osposobljenog
  predstavnika u Europskom odboru za poluvodiče. Ako je to važno u pogledu funkcije i stručnosti, država članica može imati više od jednog predstavnika u vezi s različitim zadaćama Europskog odbora za poluvodiče. Svaki član Europskog odbora za poluvodiče ima zamjenika.
  Države članice obvezne su uključiti regije s poluvodičkim ekosustavima. Europski odbor regija imenuje predstavnika u Europskom odboru za poluvodiče.

Obrazloženje

Obrazloženje

S obzirom na njihovu ulogu u podupiranju regionalnih industrijskih ekosustava, uključujući MSP-ove, kao i znanosti i istraživanja, u rad Odbora trebalo bi uključiti regije s relevantnim poluvodičkim ekosustavima (npr. članice Silicijske Europe) i Europski odbor regija.

Amandman 21.

Amandman 21.

Članak 26. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6.   Države članice dužne su osigurati da se nacionalna nadležna tijela, prema potrebi i u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom savjetuju i surađuju s drugim relevantnim nacionalnim tijelima te s relevantnim zainteresiranim stranama. Komisija nacionalnim nadležnim tijelima olakšava razmjenu iskustava. | 6.   Države članice dužne su osigurati da se nacionalna nadležna tijela, prema potrebi i u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom savjetuju i surađuju s drugim relevantnim nacionalnim,
  regionalnim i lokalnim
  tijelima te s relevantnim zainteresiranim stranama. Komisija nacionalnim nadležnim tijelima olakšava razmjenu iskustava. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.   Države članice dužne su osigurati da se nacionalna nadležna tijela, prema potrebi i u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom savjetuju i surađuju s drugim relevantnim nacionalnim tijelima te s relevantnim zainteresiranim stranama. Komisija nacionalnim nadležnim tijelima olakšava razmjenu iskustava.

6.   Države članice dužne su osigurati da se nacionalna nadležna tijela, prema potrebi i u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom savjetuju i surađuju s drugim relevantnim nacionalnim,
  regionalnim i lokalnim
  tijelima te s relevantnim zainteresiranim stranama. Komisija nacionalnim nadležnim tijelima olakšava razmjenu iskustava.

Obrazloženje

Obrazloženje

Uključivanje regionalnih i lokalnih vlasti.

Prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove

Prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove

COM(2022) 47 final

COM(2022) 47 final

Amandman 22.

Amandman 22.

Uvodna izjava 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (7) | Aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za čipove trebale bi biti obuhvaćene jedinstvenim programom rada, koji bi trebao donijeti upravni odbor. Prije pripreme svakog programa rada odbor javnih tijela, uzimajući u obzir savjete Europskog odbora za poluvodiče i doprinose drugih relevantnih dionika i prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije (1), trebao bi utvrditi dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta te istraživačke i inovacijske aktivnosti, uključujući odgovarajuće procjene rashoda. U tu bi svrhu odbor javnih tijela trebao uključivati samo Komisiju i javna tijela država članica. Nakon toga bi izvršni direktor na temelju te definicije trebao pripremiti program rada koji uključuje izgradnju kapaciteta te istraživačke i inovacijske aktivnosti i odgovarajuće procjene rashoda. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(7)

Aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za čipove trebale bi biti obuhvaćene jedinstvenim programom rada, koji bi trebao donijeti upravni odbor. Prije pripreme svakog programa rada odbor javnih tijela, uzimajući u obzir savjete Europskog odbora za poluvodiče i doprinose drugih relevantnih dionika i prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije (1), trebao bi utvrditi dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta te istraživačke i inovacijske aktivnosti, uključujući odgovarajuće procjene rashoda. U tu bi svrhu odbor javnih tijela trebao uključivati samo Komisiju i javna tijela država članica. Nakon toga bi izvršni direktor na temelju te definicije trebao pripremiti program rada koji uključuje izgradnju kapaciteta te istraživačke i inovacijske aktivnosti i odgovarajuće procjene rashoda.

1

| (7) | Aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za čipove trebale bi biti obuhvaćene jedinstvenim programom rada, koji bi trebao donijeti upravni odbor. Prije pripreme svakog programa rada odbor javnih tijela, uzimajući u obzir savjete
  odbora privatnih članova i
  Europskog odbora za poluvodiče i doprinose drugih relevantnih dionika i prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije (1), trebao bi utvrditi dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta te istraživačke i inovacijske aktivnosti, uključujući odgovarajuće procjene rashoda. U tu bi svrhu odbor javnih tijela trebao uključivati samo Komisiju i javna tijela država članica. Nakon toga bi izvršni direktor na temelju te definicije
  i strateškog plana za istraživanja i inovacije
  trebao pripremiti program rada koji uključuje izgradnju kapaciteta te istraživačke i inovacijske aktivnosti i odgovarajuće procjene rashoda.
  Proračun za istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čipove trebao bi biti barem jednak procijenjenom iznosu za proračun Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. Trebalo bi preuzeti i područje primjene i metode rada. |
| --- | --- |

(7)

Aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za čipove trebale bi biti obuhvaćene jedinstvenim programom rada, koji bi trebao donijeti upravni odbor. Prije pripreme svakog programa rada odbor javnih tijela, uzimajući u obzir savjete
  odbora privatnih članova i
  Europskog odbora za poluvodiče i doprinose drugih relevantnih dionika i prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije (1), trebao bi utvrditi dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta te istraživačke i inovacijske aktivnosti, uključujući odgovarajuće procjene rashoda. U tu bi svrhu odbor javnih tijela trebao uključivati samo Komisiju i javna tijela država članica. Nakon toga bi izvršni direktor na temelju te definicije
  i strateškog plana za istraživanja i inovacije
  trebao pripremiti program rada koji uključuje izgradnju kapaciteta te istraživačke i inovacijske aktivnosti i odgovarajuće procjene rashoda.
  Proračun za istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čipove trebao bi biti barem jednak procijenjenom iznosu za proračun Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. Trebalo bi preuzeti i područje primjene i metode rada.

odbora privatnih članova i

1

i strateškog plana za istraživanja i inovacije

Proračun za istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čipove trebao bi biti barem jednak procijenjenom iznosu za proračun Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. Trebalo bi preuzeti i područje primjene i metode rada.

Obrazloženje

Obrazloženje

Odbor javnih tijela ne bi smio unaprijed definirati program istraživanja i inovacija jer bi se time ograničile ovlasti Upravnog odbora za donošenje odluka. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi nastaviti s istraživačkim aktivnostima i preuzeti metode rada i proračun Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.

Amandman 23.

Amandman 23.

Članak 1. točka 7. podtočka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | u stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

u stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

| (a) | u stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

(a)

u stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

| | „(b) | uspostaviti vodeću ulogu Unije u znanstvenoj izvrsnosti i inovacijama u području novih tehnologija za komponente i sustave, među ostalim u aktivnostima povezanima s nižim razinama tehnološke spremnosti; promicati aktivno sudjelovanje MSP-ova, koji čine najmanje trećinu ukupnog broja sudionika u neizravnim djelovanjima te bi im trebalo dodijeliti najmanje 20 % javnih sredstava
  namijenjenih istraživačkim i inovacijskim djelovanjima
  ”; |
| --- | --- | --- |

„(b)

uspostaviti vodeću ulogu Unije u znanstvenoj izvrsnosti i inovacijama u području novih tehnologija za komponente i sustave, među ostalim u aktivnostima povezanima s nižim razinama tehnološke spremnosti; promicati aktivno sudjelovanje MSP-ova, koji čine najmanje trećinu ukupnog broja sudionika u neizravnim djelovanjima te bi im trebalo dodijeliti najmanje 20 % javnih sredstava
  namijenjenih istraživačkim i inovacijskim djelovanjima
  ”;

namijenjenih istraživačkim i inovacijskim djelovanjima

| | „(b) | uspostaviti vodeću ulogu Unije u znanstvenoj izvrsnosti i inovacijama u području novih tehnologija za komponente i sustave, među ostalim u aktivnostima povezanima s nižim razinama tehnološke spremnosti; promicati aktivno sudjelovanje MSP-ova, koji
  u pogledu istraživačkih i inovacijskih djelovanja


  čine najmanje trećinu ukupnog broja sudionika u neizravnim djelovanjima te bi im trebalo dodijeliti najmanje 20 % javnih sredstava”; |
| --- | --- | --- |

„(b)

uspostaviti vodeću ulogu Unije u znanstvenoj izvrsnosti i inovacijama u području novih tehnologija za komponente i sustave, među ostalim u aktivnostima povezanima s nižim razinama tehnološke spremnosti; promicati aktivno sudjelovanje MSP-ova, koji
  u pogledu istraživačkih i inovacijskih djelovanja

u pogledu istraživačkih i inovacijskih djelovanja

čine najmanje trećinu ukupnog broja sudionika u neizravnim djelovanjima te bi im trebalo dodijeliti najmanje 20 % javnih sredstava”;

Obrazloženje

Obrazloženje

Nije realistično da MSP-ovi predstavljaju jednu trećinu sudionika u aktivnostima izgradnje kapaciteta, kako je opisano u novim točkama od (g) do (j) članka 126. stavka 1. Stoga bi se udio predviđen za MSP-ove, tj. jedna trećina broja sudionika, trebao primjenjivati samo na dio namijenjen istraživačkim i inovacijskim djelovanjima, kao i na 20-postotni udio javnog financiranja.

Amandman 24.

Amandman 24.

Članak 1. točka 7. podtočka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | u stavku 2. točka (f) zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

u stavku 2. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

| (c) | u stavku 2. točka (f) zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

(c)

u stavku 2. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

| | „(f) | uskladiti strateški program za istraživanja i inovacije Zajedničkog poduzeća za čipove s
  doprinosima drugih relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije, i
  politikama Unije kako bi se osigurao učinkovit doprinos tehnologija za elektroničke komponente i sustave.” |
| --- | --- | --- |

„(f)

uskladiti strateški program za istraživanja i inovacije Zajedničkog poduzeća za čipove s
  doprinosima drugih relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije, i
  politikama Unije kako bi se osigurao učinkovit doprinos tehnologija za elektroničke komponente i sustave.”

doprinosima drugih relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije, i

| | „(f) | uskladiti strateški program za istraživanja i inovacije Zajedničkog poduzeća za čipove s politikama Unije kako bi se osigurao učinkovit doprinos tehnologija za elektroničke komponente i sustave.”. |
| --- | --- | --- |

„(f)

uskladiti strateški program za istraživanja i inovacije Zajedničkog poduzeća za čipove s politikama Unije kako bi se osigurao učinkovit doprinos tehnologija za elektroničke komponente i sustave.”.

Obrazloženje

Obrazloženje

Zajedničko poduzeće za čipove nije u stanju osigurati potrebnu usklađenost s aktivnostima trećih strana.

Amandman 25.

Amandman 25.

Članak 1. točka 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 9.   u članku 129. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: | 9.   u članku 129. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |
| „3.   Odstupajući od članka 28. stavka 4. privatni članovi daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju financijske doprinose u iznosu
  od najmanje
  26 331 000  EUR za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za čipove. Udio ukupnog godišnjeg doprinosa privatnih članova administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća za čipove iznosi 35 %.”; | „3.   Odstupajući od članka 28. stavka 4. privatni članovi daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju financijske doprinose u iznosu
  do
  26 331 000  EUR za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za čipove. Udio ukupnog godišnjeg doprinosa privatnih članova administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća za čipove iznosi
  najviše
  35 %.”; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

9.   u članku 129. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

9.   u članku 129. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Odstupajući od članka 28. stavka 4. privatni članovi daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju financijske doprinose u iznosu
  od najmanje
  26 331 000  EUR za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za čipove. Udio ukupnog godišnjeg doprinosa privatnih članova administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća za čipove iznosi 35 %.”;

„3.   Odstupajući od članka 28. stavka 4. privatni članovi daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju financijske doprinose u iznosu
  do
  26 331 000  EUR za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za čipove. Udio ukupnog godišnjeg doprinosa privatnih članova administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća za čipove iznosi
  najviše
  35 %.”;

Obrazloženje

Obrazloženje

Tekst bi mogao dovesti do ozbiljnih dvosmislenosti. Nije jasno koja granična vrijednost prevladava: donja granica od najmanje 26 331 000 EUR ili gornja granica od najviše 35 %. Komisija je u međuvremenu potvrdila da je riječ „najmanje” u prijedlogu Komisije bila administrativna pogreška, koja je ispravljena u kompromisnom tekstu predsjedništva Vijeća od 25. svibnja.

Amandman 26.

Amandman 26.

Članak 1. točka 13.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 13.   Umeće se sljedeći članak 14.a: | 13.   Umeće se sljedeći članak 134.a: |
| „Članak 134.a
  Dodatne zadaće izvršnog direktora
  Osim zadaća utvrđenih u članku 19. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čipove priprema i, nakon što uzme u obzir definiciju odbora javnih tijela iz članka 137. točke (f)
  i doprinose relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove koje je izradio Savez za procesore i poluvodičke tehnologije
  , upravnom odboru podnosi na donošenje program rada za zajedničko poduzeće radi provedbe strateškog programa za istraživanja i inovacije.” | „Članak 134.a
  Dodatne zadaće izvršnog direktora
  Osim zadaća utvrđenih u članku 19. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čipove priprema i, nakon što uzme u obzir definiciju odbora javnih tijela iz članka 137. točke (f), upravnom odboru podnosi na donošenje program rada za zajedničko poduzeće radi provedbe strateškog programa za istraživanja i inovacije.” |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

13.   Umeće se sljedeći članak 14.a:

13.   Umeće se sljedeći članak 134.a:

„Članak 134.a

Dodatne zadaće izvršnog direktora

Osim zadaća utvrđenih u članku 19. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čipove priprema i, nakon što uzme u obzir definiciju odbora javnih tijela iz članka 137. točke (f)
  i doprinose relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove koje je izradio Savez za procesore i poluvodičke tehnologije
  , upravnom odboru podnosi na donošenje program rada za zajedničko poduzeće radi provedbe strateškog programa za istraživanja i inovacije.”

„Članak 134.a

Dodatne zadaće izvršnog direktora

Osim zadaća utvrđenih u članku 19. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čipove priprema i, nakon što uzme u obzir definiciju odbora javnih tijela iz članka 137. točke (f), upravnom odboru podnosi na donošenje program rada za zajedničko poduzeće radi provedbe strateškog programa za istraživanja i inovacije.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Odbor javnih tijela već uzima u obzir te doprinose pri definiranju dijela programa rada te ih stoga nije potrebno ponovno razmatrati.

Amandman 27.

Amandman 27.

Članak 1. točka 15. podtočka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | dodaju se sljedeće točke (f) i (g): |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

dodaju se sljedeće točke (f) i (g):

| (a) | dodaju se sljedeće točke (f) i (g): |
| --- | --- |

(a)

dodaju se sljedeće točke (f) i (g):

| | „(f) | prije pripreme svakog programa rada definira dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta
  te istraživačke i inovacijske aktivnosti
  , uključujući odgovarajuće procjene rashoda, uzimajući u obzir savjete Europskog odbora za poluvodiče i doprinose drugih relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove koje je izradio Savez za procesore i poluvodičke tehnologije; |
| --- | --- | --- |

„(f)

prije pripreme svakog programa rada definira dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta
  te istraživačke i inovacijske aktivnosti
  , uključujući odgovarajuće procjene rashoda, uzimajući u obzir savjete Europskog odbora za poluvodiče i doprinose drugih relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove koje je izradio Savez za procesore i poluvodičke tehnologije;

te istraživačke i inovacijske aktivnosti

| (g) | odabire prijedloge koji odgovaraju aktivnostima izgradnje kapaciteta u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. točkom (u).”; |
| --- | --- |

(g)

odabire prijedloge koji odgovaraju aktivnostima izgradnje kapaciteta u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. točkom (u).”;

| | „(f) | prije pripreme svakog programa rada definira dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta, uključujući odgovarajuće procjene rashoda, uzimajući u obzir savjete
  odbora privatnih članova,
  Europskog odbora za poluvodiče i doprinose drugih relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove koje je izradio Savez za procesore i poluvodičke tehnologije; |
| --- | --- | --- |

„(f)

prije pripreme svakog programa rada definira dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta, uključujući odgovarajuće procjene rashoda, uzimajući u obzir savjete
  odbora privatnih članova,
  Europskog odbora za poluvodiče i doprinose drugih relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove koje je izradio Savez za procesore i poluvodičke tehnologije;

odbora privatnih članova,

| (g) | odabire prijedloge koji odgovaraju aktivnostima izgradnje kapaciteta u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. točkom (u).”; |
| --- | --- |

(g)

odabire prijedloge koji odgovaraju aktivnostima izgradnje kapaciteta u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. točkom (u).”;

Obrazloženje

Obrazloženje

Odbor javnih tijela ne bi smio unaprijed definirati program istraživanja i inovacija jer bi se time ograničile ovlasti Upravnog odbora za donošenje odluka. Međutim, odbor javnih tijela trebao bi uzimati u obzir savjete odbora privatnih članova o izgradnji kapaciteta kako bi se osigurala relevantnost industrijske politike.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

Važnost Europskog akta o čipovima

Važnost Europskog akta o čipovima

| 1. | uvjeren je da je uspjeh Europskog akta o čipovima od presudne važnosti za cijeli EU, države članice te sve lokalne i regionalne vlasti, jer je osiguravanje industrijske proizvodnje u svim regijama Europe ovisno o sigurnoj opskrbi poluvodičima; pritom se izričito zalaže za jasno pozicioniranje EU-a u globalnom tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

1.

uvjeren je da je uspjeh Europskog akta o čipovima od presudne važnosti za cijeli EU, države članice te sve lokalne i regionalne vlasti, jer je osiguravanje industrijske proizvodnje u svim regijama Europe ovisno o sigurnoj opskrbi poluvodičima; pritom se izričito zalaže za jasno pozicioniranje EU-a u globalnom tržišnom natjecanju;

| 2. | pozdravlja prijedlog Komisije o Europskom aktu o čipovima kao ključan korak prema jačanju EU-a, njegove industrije i sigurnosti. Važno je da se Aktom o čipovima rješavaju pitanja strateške autonomije i tehnološkog predvodništva EU-a. EU mora ostati globalni igrač u području poluvodiča. Stoga je EU s pravom postavio ambiciozan cilj povećanja svojeg tržišnog udjela u proizvodnji poluvodiča s trenutačnih 10 % na 20 % do 2030.; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prijedlog Komisije o Europskom aktu o čipovima kao ključan korak prema jačanju EU-a, njegove industrije i sigurnosti. Važno je da se Aktom o čipovima rješavaju pitanja strateške autonomije i tehnološkog predvodništva EU-a. EU mora ostati globalni igrač u području poluvodiča. Stoga je EU s pravom postavio ambiciozan cilj povećanja svojeg tržišnog udjela u proizvodnji poluvodiča s trenutačnih 10 % na 20 % do 2030.;

| 3. | slaže se s ciljem da se glavne strateške ovisnosti u proizvodnji poluvodiča, opskrbnim lancima i opskrbi sirovinama i prekursorima smanje proširenjem i diversifikacijom poluvodiča, kao i s ciljem proširenja proizvodnje poluvodiča u Europi te održavanja i jačanja vodećeg položaja u istraživanju i razvoju; istodobno se zalaže za to da se u područje primjene Uredbe COM(2022) 46 final uvrsti i proizvodnja elemenata dimenzija većih od 10 nm za koje postoji potražnja od strane korisničkih sektora u EU-u; u tom kontekstu ističe važnost zaštite znanja i iskustva te zaštite patenata kako se pojedinačne zemlje ne bi stavile u nepovoljan položaj; |
| --- | --- |

3.

slaže se s ciljem da se glavne strateške ovisnosti u proizvodnji poluvodiča, opskrbnim lancima i opskrbi sirovinama i prekursorima smanje proširenjem i diversifikacijom poluvodiča, kao i s ciljem proširenja proizvodnje poluvodiča u Europi te održavanja i jačanja vodećeg položaja u istraživanju i razvoju; istodobno se zalaže za to da se u područje primjene Uredbe COM(2022) 46 final uvrsti i proizvodnja elemenata dimenzija većih od 10 nm za koje postoji potražnja od strane korisničkih sektora u EU-u; u tom kontekstu ističe važnost zaštite znanja i iskustva te zaštite patenata kako se pojedinačne zemlje ne bi stavile u nepovoljan položaj;

| 4. | pozdravlja prijedlog o Europskom aktu o čipovima i u cilju brze i dosljedne provedbe europskog zelenog plana: bez pouzdanih poluvodiča ne mogu se postići ambiciozni ciljevi EU-a u području okoliša i klime, povećana energetska suverenost i ciljevi širenja energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja prijedlog o Europskom aktu o čipovima i u cilju brze i dosljedne provedbe europskog zelenog plana: bez pouzdanih poluvodiča ne mogu se postići ambiciozni ciljevi EU-a u području okoliša i klime, povećana energetska suverenost i ciljevi širenja energije iz obnovljivih izvora;

| 5. | ističe da jačanje proizvodnje poluvodiča istodobno mora biti popraćeno mjerama za smanjenje potrošnje energije i resursa te štetnih učinaka na okoliš duž cijelog vrijednosnog lanca, kao i mjerama kojima će se osigurati usklađenost s kriterijima održivosti (ciljeva održivog razvoja) i uključivanje obnovljivih izvora energije i mehanizama za učinkovito korištenje vodnih resursa u proizvodne pogone. U tom pogledu smatra da posebnu pozornost treba posvetiti tim energetskim i okolišnim učincima u inovativnim tehnologijama sljedeće generacije (npr. integriranoj fotonici i posebnim heterogenim sustavima); |
| --- | --- |

5.

ističe da jačanje proizvodnje poluvodiča istodobno mora biti popraćeno mjerama za smanjenje potrošnje energije i resursa te štetnih učinaka na okoliš duž cijelog vrijednosnog lanca, kao i mjerama kojima će se osigurati usklađenost s kriterijima održivosti (ciljeva održivog razvoja) i uključivanje obnovljivih izvora energije i mehanizama za učinkovito korištenje vodnih resursa u proizvodne pogone. U tom pogledu smatra da posebnu pozornost treba posvetiti tim energetskim i okolišnim učincima u inovativnim tehnologijama sljedeće generacije (npr. integriranoj fotonici i posebnim heterogenim sustavima);

| 6. | ističe da je, osim sigurne opskrbe kritičnim sirovinama, potrebno iskoristiti i potencijal kružnog gospodarstva. Od ključne je važnosti oporaba sirovina i materijala iz opreme i instalacija. To se već mora uzeti u obzir pri razvoju proizvoda za koje se upotrebljavaju poluvodiči. Potrebno je razviti odgovarajuće vještine u regijama i u skladu s time osmisliti kriterije prihvatljivosti; |
| --- | --- |

6.

ističe da je, osim sigurne opskrbe kritičnim sirovinama, potrebno iskoristiti i potencijal kružnog gospodarstva. Od ključne je važnosti oporaba sirovina i materijala iz opreme i instalacija. To se već mora uzeti u obzir pri razvoju proizvoda za koje se upotrebljavaju poluvodiči. Potrebno je razviti odgovarajuće vještine u regijama i u skladu s time osmisliti kriterije prihvatljivosti;

| 7. | ističe da EU, zbog svog slabijeg položaja u pogledu prirodnih resursa u usporedbi s trećim zemljama, za uvoz kritičnih sirovina u velikoj mjeri ovisi o dobavljačima iz trećih zemalja; potiče Europsku komisiju da problem te strateške ovisnosti riješi intenzivnijim radom i strožim zahtjevima u području kružnosti čipova, naročito u pogledu dizajna i ponovne uporabe materijala, te da produbi trgovinske odnose EU-a s ključnim međunarodnim partnerima; |
| --- | --- |

7.

ističe da EU, zbog svog slabijeg položaja u pogledu prirodnih resursa u usporedbi s trećim zemljama, za uvoz kritičnih sirovina u velikoj mjeri ovisi o dobavljačima iz trećih zemalja; potiče Europsku komisiju da problem te strateške ovisnosti riješi intenzivnijim radom i strožim zahtjevima u području kružnosti čipova, naročito u pogledu dizajna i ponovne uporabe materijala, te da produbi trgovinske odnose EU-a s ključnim međunarodnim partnerima;

| 8. | u skladu sa svojim mišljenjem o Akcijskom planu za kritične sirovine pozdravlja nove rudarske aktivnosti u EU-u namijenjene iskorištavanju postojećih rezervi kritičnih sirovina; ističe da se novo rudarenje sirovina potrebnih za visoku tehnologiju u EU-u mora temeljiti na planovima istraživanja i razvoja za inovativno rudarenje koje nema velik utjecaj na okoliš; |
| --- | --- |

8.

u skladu sa svojim mišljenjem o Akcijskom planu za kritične sirovine pozdravlja nove rudarske aktivnosti u EU-u namijenjene iskorištavanju postojećih rezervi kritičnih sirovina; ističe da se novo rudarenje sirovina potrebnih za visoku tehnologiju u EU-u mora temeljiti na planovima istraživanja i razvoja za inovativno rudarenje koje nema velik utjecaj na okoliš;

| 9. | napominje da lokalne i regionalne vlasti imaju snažan zajednički interes za sigurnu opskrbu poluvodičima zbog velike neizravne ovisnosti lokalnih gospodarstava; stoga bi im, zbog njihove blizine poluvodičkim ekosustavima, trebalo dati središnju ulogu u provedbi Europskog akta o čipovima; nadalje napominje da će sve regije, bez obzira na to jesu li sjedište poduzeća u sektoru poluvodiča, imati koristi od Europskog akta o čipovima; |
| --- | --- |

9.

napominje da lokalne i regionalne vlasti imaju snažan zajednički interes za sigurnu opskrbu poluvodičima zbog velike neizravne ovisnosti lokalnih gospodarstava; stoga bi im, zbog njihove blizine poluvodičkim ekosustavima, trebalo dati središnju ulogu u provedbi Europskog akta o čipovima; nadalje napominje da će sve regije, bez obzira na to jesu li sjedište poduzeća u sektoru poluvodiča, imati koristi od Europskog akta o čipovima;

| 10. | ističe koliko je, s obzirom na aktualnu situaciju, za industriju poluvodiča važna sigurna opskrba energijom, što se prije svega odnosi na potrebne količine električne energije i stabilnost mreže. To su faktori pri odabiru lokacije za postojeće, ali prije svega za nove objekte; |
| --- | --- |

10.

ističe koliko je, s obzirom na aktualnu situaciju, za industriju poluvodiča važna sigurna opskrba energijom, što se prije svega odnosi na potrebne količine električne energije i stabilnost mreže. To su faktori pri odabiru lokacije za postojeće, ali prije svega za nove objekte;

Strateški ciljevi u sektoru poluvodiča

Strateški ciljevi u sektoru poluvodiča

| 11. | poziva poduzeća da u većoj mjeri uzmu u obzir svoje potrebe za poluvodičima i potrebne lance opskrbe u geostrateškom okruženju koje se stalno mijenja te da izbjegavaju jednostrane ovisnosti u smislu diversifikacije rizika; u međunarodnom okruženju EU mora bolje istaknuti svoje prednosti kao „sigurna luka”; |
| --- | --- |

11.

poziva poduzeća da u većoj mjeri uzmu u obzir svoje potrebe za poluvodičima i potrebne lance opskrbe u geostrateškom okruženju koje se stalno mijenja te da izbjegavaju jednostrane ovisnosti u smislu diversifikacije rizika; u međunarodnom okruženju EU mora bolje istaknuti svoje prednosti kao „sigurna luka”;

| 12. | poziva Komisiju da u predstojećim pregovorima s Vijećem i Europskim parlamentom jasno naglasi važnost Europskog akta o čipovima za osiguravanje europske industrijske baze i da zatraži dodatne financijske doprinose država članica i gospodarstva; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da u predstojećim pregovorima s Vijećem i Europskim parlamentom jasno naglasi važnost Europskog akta o čipovima za osiguravanje europske industrijske baze i da zatraži dodatne financijske doprinose država članica i gospodarstva;

| 13. | predlaže da se sredstva dostupna u okviru Europskog akta o čipovima strateški iskoriste za proširenje postojećih klastera poluvodiča i poluvodičkih ekosustava, i velikih i malih razmjera, što se, među ostalim, može postići njihovim umrežavanjem. Izgledi EU-a da u budućnosti zadrži svoj položaj na globalnom tržištu poluvodiča bit će najveći ako EU svoj položaj bude temeljio na postojećim prednostima i nadograđivao ih. Time će međusobnu ovisnost ograničiti na „zemlje istomišljenice” i tako smanjiti jednostranu ovisnost o trećim zemljama; |
| --- | --- |

13.

predlaže da se sredstva dostupna u okviru Europskog akta o čipovima strateški iskoriste za proširenje postojećih klastera poluvodiča i poluvodičkih ekosustava, i velikih i malih razmjera, što se, među ostalim, može postići njihovim umrežavanjem. Izgledi EU-a da u budućnosti zadrži svoj položaj na globalnom tržištu poluvodiča bit će najveći ako EU svoj položaj bude temeljio na postojećim prednostima i nadograđivao ih. Time će međusobnu ovisnost ograničiti na „zemlje istomišljenice” i tako smanjiti jednostranu ovisnost o trećim zemljama;

| 14. | pozdravlja uspostavu Europskog fonda za čipove; napominje da bi drugi stup Europskog akta o čipovima u načelu trebao biti tehnološki otvoren i da se sredstva moraju mobilizirati što je prije moguće; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja uspostavu Europskog fonda za čipove; napominje da bi drugi stup Europskog akta o čipovima u načelu trebao biti tehnološki otvoren i da se sredstva moraju mobilizirati što je prije moguće;

| 15. | ponavlja da važni projekti od zajedničkog europskog interesa (IPCEI-ovi) kao vrlo uspješan instrument i dalje imaju važnu ulogu u Europskom aktu o čipovima; međutim, ističe da EU i države članice moraju djelovati brže u svim područjima, a posebno u području dodjeljivanja dozvola i potpore, kako bi mogli podupirati industriju, uključujući i MSP-ove, u skladu s njezinim potrebama; |
| --- | --- |

15.

ponavlja da važni projekti od zajedničkog europskog interesa (IPCEI-ovi) kao vrlo uspješan instrument i dalje imaju važnu ulogu u Europskom aktu o čipovima; međutim, ističe da EU i države članice moraju djelovati brže u svim područjima, a posebno u području dodjeljivanja dozvola i potpore, kako bi mogli podupirati industriju, uključujući i MSP-ove, u skladu s njezinim potrebama;

| 16. | naglašava da su nove tehnologije od ključne važnosti želi li se EU nastaviti razvijati kao jedan od glavnih centara za poluvodiče i biti globalno konkurentan u području tehnologije: prilikom provedbe Europskog akta o čipovima bit će važno brzo i otvoreno reagirati na upotrebu novih postupaka i materijala poput galijeva nitrida, indijeva fosfida, silicijeva karbida i silicijeva nitrida, kako bi se omogućio razvoj i proizvodnja čipova sljedeće generacije; to uključuje, na primjer, fotonske čipove (nužne za izgradnju autonomne i održive mreže za podatkovnu komunikaciju, telekomunikaciju i kvantnu komunikaciju, kao i za autonomnu vožnju) i kvantne čipove (koji omogućuju analizu daleko većih količina podataka, brže obavljanje većih izračuna i izradu detaljnih simulacija), ali i hibridne čipove i heterogene sustave, gdje je uključivanje fotonskih funkcija u elektroničke integrirane sklopove jedno od ključnih pitanja za budućnost industrije poluvodiča; |
| --- | --- |

16.

naglašava da su nove tehnologije od ključne važnosti želi li se EU nastaviti razvijati kao jedan od glavnih centara za poluvodiče i biti globalno konkurentan u području tehnologije: prilikom provedbe Europskog akta o čipovima bit će važno brzo i otvoreno reagirati na upotrebu novih postupaka i materijala poput galijeva nitrida, indijeva fosfida, silicijeva karbida i silicijeva nitrida, kako bi se omogućio razvoj i proizvodnja čipova sljedeće generacije; to uključuje, na primjer, fotonske čipove (nužne za izgradnju autonomne i održive mreže za podatkovnu komunikaciju, telekomunikaciju i kvantnu komunikaciju, kao i za autonomnu vožnju) i kvantne čipove (koji omogućuju analizu daleko većih količina podataka, brže obavljanje većih izračuna i izradu detaljnih simulacija), ali i hibridne čipove i heterogene sustave, gdje je uključivanje fotonskih funkcija u elektroničke integrirane sklopove jedno od ključnih pitanja za budućnost industrije poluvodiča;

| 17. | smatra da Europa treba staviti dodatni naglasak na dizajn poluvodiča i u tu svrhu izgradi vlastite kapacitete za dizajn; |
| --- | --- |

17.

smatra da Europa treba staviti dodatni naglasak na dizajn poluvodiča i u tu svrhu izgradi vlastite kapacitete za dizajn;

Financijska omotnica Akta o čipovima

Financijska omotnica Akta o čipovima

| 18. | kritizira predviđenu financijsku omotnicu Akta o čipovima i smatra da je nedovoljna; sumnja da će cjelokupni paket biti dovoljan da se u okviru međunarodnog tržišnog natjecanja osigura konkurentnost u privlačenju novih proizvodnih postrojenja; ističe da nove inicijative zaslužuju nova financijska sredstva i izražava žaljenje zbog preusmjeravanja sredstava iz uspješnih programa, kao što su Obzor Europa i program Digitalna Europa; |
| --- | --- |

18.

kritizira predviđenu financijsku omotnicu Akta o čipovima i smatra da je nedovoljna; sumnja da će cjelokupni paket biti dovoljan da se u okviru međunarodnog tržišnog natjecanja osigura konkurentnost u privlačenju novih proizvodnih postrojenja; ističe da nove inicijative zaslužuju nova financijska sredstva i izražava žaljenje zbog preusmjeravanja sredstava iz uspješnih programa, kao što su Obzor Europa i program Digitalna Europa;

| 19. | poziva Komisiju da osigura transparentnost u financijskoj omotnici Akta o čipovima kao i da osigura odgovarajuća sredstva za sva tri stupa; Komisija bi se pritom trebala oslanjati na slične inicijative diljem svijeta; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da osigura transparentnost u financijskoj omotnici Akta o čipovima kao i da osigura odgovarajuća sredstva za sva tri stupa; Komisija bi se pritom trebala oslanjati na slične inicijative diljem svijeta;

| 20. | smatra da bi za provedbu Europskog akta o čipovima trebalo koristiti više novih sredstava te stoga poziva i Vijeće, Parlament i Komisiju da osiguraju odgovarajuća europska i nacionalna financijska sredstva i u skladu s time izmijene višegodišnji financijski okvir; budući da se strateški ciljevi Europskog akta o čipovima protežu i nakon 2030., sektor poluvodiča mora se smatrati visokim prioritetom u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO); |
| --- | --- |

20.

smatra da bi za provedbu Europskog akta o čipovima trebalo koristiti više novih sredstava te stoga poziva i Vijeće, Parlament i Komisiju da osiguraju odgovarajuća europska i nacionalna financijska sredstva i u skladu s time izmijene višegodišnji financijski okvir; budući da se strateški ciljevi Europskog akta o čipovima protežu i nakon 2030., sektor poluvodiča mora se smatrati visokim prioritetom u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO);

| 21. | smatra da je potrebno stvoriti dodatne poticaje kako bi se osiguralo da, osim EU-a, potrebna sredstva na raspolaganje stavljaju i države članice, regije i poduzeća; podsjeća da je važno da Komisija olakša financiranje u skladu s pravom Unije, koje mora podlijegati poštovanju okolišnih i socijalnih kriterija te kriterija upravljanja; |
| --- | --- |

21.

smatra da je potrebno stvoriti dodatne poticaje kako bi se osiguralo da, osim EU-a, potrebna sredstva na raspolaganje stavljaju i države članice, regije i poduzeća; podsjeća da je važno da Komisija olakša financiranje u skladu s pravom Unije, koje mora podlijegati poštovanju okolišnih i socijalnih kriterija te kriterija upravljanja;

| 22. | poziva regije i poduzeća da uključe Europsku investicijsku banku (EIB) u financiranje novih projekata duž cijelog lanca vrijednosti; smatra da EIB može dati odlučujući doprinos uspjehu Europskog akta o čipovima; |
| --- | --- |

22.

poziva regije i poduzeća da uključe Europsku investicijsku banku (EIB) u financiranje novih projekata duž cijelog lanca vrijednosti; smatra da EIB može dati odlučujući doprinos uspjehu Europskog akta o čipovima;

Financiranje i pravila EU-a o državnim potporama iz regionalne perspektive

Financiranje i pravila EU-a o državnim potporama iz regionalne perspektive

| 23. | poziva Komisiju da prilikom ocjenjivanja i odobravanja u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a kriterij „prvi te vrste u Europi” široko tumači jer ne postoji tradicionalna situacija tržišnog natjecanja za poluvodiče relevantna za tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju da prilikom ocjenjivanja i odobravanja u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a kriterij „prvi te vrste u Europi” široko tumači jer ne postoji tradicionalna situacija tržišnog natjecanja za poluvodiče relevantna za tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu;

| 24. | poziva Komisiju da, uz promjene i pojednostavljenja u pravu i postupcima državnih potpora, razmotri daljnje olakšavanje, kao što je primjerice odobravanje porezne amortizacije, kako bi se olakšalo osnivanje poduzeća duž cijelog lanca vrijednosti poluvodiča u Europi; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da, uz promjene i pojednostavljenja u pravu i postupcima državnih potpora, razmotri daljnje olakšavanje, kao što je primjerice odobravanje porezne amortizacije, kako bi se olakšalo osnivanje poduzeća duž cijelog lanca vrijednosti poluvodiča u Europi;

| 25. | smatra da je pod naslovom „prvi te vrste” potrebno omogućiti potporu ne samo za proizvodne pogone kao što su „integrirana proizvodna postrojenja” i „EU tvornica čipova s otvorenim pristupom”, nego i za proizvodnju prekursora, kao što su poluvodičke pločice ili proizvodni pogoni, koji su jednako relevantni za postizanje ciljeva; |
| --- | --- |

25.

smatra da je pod naslovom „prvi te vrste” potrebno omogućiti potporu ne samo za proizvodne pogone kao što su „integrirana proizvodna postrojenja” i „EU tvornica čipova s otvorenim pristupom”, nego i za proizvodnju prekursora, kao što su poluvodičke pločice ili proizvodni pogoni, koji su jednako relevantni za postizanje ciljeva;

| 26. | pozdravlja mjere predviđene člankom 14. za ubrzavanje nacionalnih postupaka planiranja i izdavanja dozvola u korist integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja mjere predviđene člankom 14. za ubrzavanje nacionalnih postupaka planiranja i izdavanja dozvola u korist integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom;

| 27. | ističe da su, kako bi se osigurala opskrba poluvodiča, relevantne ne samo proizvodna postrojenja za poluvodiče već i proizvodna postrojenja na početku i kraju proizvodnog lanca, tako da i ona moraju biti obuhvaćena kod stavljanja naglaska na pojednostavljenju i ubrzavanju postupaka kako bi se izbjegla moguća „uska grla”; |
| --- | --- |

27.

ističe da su, kako bi se osigurala opskrba poluvodiča, relevantne ne samo proizvodna postrojenja za poluvodiče već i proizvodna postrojenja na početku i kraju proizvodnog lanca, tako da i ona moraju biti obuhvaćena kod stavljanja naglaska na pojednostavljenju i ubrzavanju postupaka kako bi se izbjegla moguća „uska grla”;

Istraživanje i razvoj iz regionalne perspektive

Istraživanje i razvoj iz regionalne perspektive

| 28. | zalaže se za široki pristup EU-a u području istraživanja i razvoja uz sudjelovanje potrošača i korisnika, pri čem se ciljevi razvoja i inovacija ne bi trebali temeljiti samo na daljnjoj minijaturizaciji struktura čvorišta; |
| --- | --- |

28.

zalaže se za široki pristup EU-a u području istraživanja i razvoja uz sudjelovanje potrošača i korisnika, pri čem se ciljevi razvoja i inovacija ne bi trebali temeljiti samo na daljnjoj minijaturizaciji struktura čvorišta;

| 29. | dijeli zabrinutost istraživačkog i visokoškolskog sustava da preraspodjela sredstava u programima Obzor Europa i Digitalna Europa, koja je predviđena Zakonom o čipovima, oslabljuje druga područja, čime se povećava tržišno natjecanje za preostala sredstva; stoga očekuje da će se sredstva preraspodijeljena iz programa Digitalna Europa i Obzor Europa ponovno staviti na raspolaganje programima tijekom razdoblja financiranja; |
| --- | --- |

29.

dijeli zabrinutost istraživačkog i visokoškolskog sustava da preraspodjela sredstava u programima Obzor Europa i Digitalna Europa, koja je predviđena Zakonom o čipovima, oslabljuje druga područja, čime se povećava tržišno natjecanje za preostala sredstva; stoga očekuje da će se sredstva preraspodijeljena iz programa Digitalna Europa i Obzor Europa ponovno staviti na raspolaganje programima tijekom razdoblja financiranja;

| 30. | skreće pozornost na administrativne probleme kod nacionalnog ili regionalnog sufinanciranja projekata i poziva Komisiju da osigura da to ne predstavlja prepreku sudjelovanju u istraživačkim projektima; posebice, okvirni uvjeti trebali bi biti osmišljeni tako da omoguće sufinanciranje projekata iz nacionalnih ili regionalnih programa; |
| --- | --- |

30.

skreće pozornost na administrativne probleme kod nacionalnog ili regionalnog sufinanciranja projekata i poziva Komisiju da osigura da to ne predstavlja prepreku sudjelovanju u istraživačkim projektima; posebice, okvirni uvjeti trebali bi biti osmišljeni tako da omoguće sufinanciranje projekata iz nacionalnih ili regionalnih programa;

| 31. | poziva regije s relevantnim klasterima da aktivno sudjeluju u Zajedničkom poduzeću za čipove koje će naslijediti Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije i ECSEL; |
| --- | --- |

31.

poziva regije s relevantnim klasterima da aktivno sudjeluju u Zajedničkom poduzeću za čipove koje će naslijediti Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije i ECSEL;

| 32. | poziva Komisiju da preciznije definira pojam pilot-linije. Pristup pilot-linijama mora biti širok i otvoren kako bi se omogućilo sudjelovanje klastera, obrazovnih i istraživačkih institucija i poduzeća, posebno MSP-ova; pristup MSP-ova pilot-linijama mogao bi se osigurati i u okviru programa Obzor Europa i na decentralizirani način putem nacionalnih i regionalnih tijela (npr. regionalnih razvojnih agencija) koja imaju iskustva s podupiranjem start-up poduzeća i MSP-ova tijekom njihova osnivanja, rasta i konsolidacije; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da preciznije definira pojam pilot-linije. Pristup pilot-linijama mora biti širok i otvoren kako bi se omogućilo sudjelovanje klastera, obrazovnih i istraživačkih institucija i poduzeća, posebno MSP-ova; pristup MSP-ova pilot-linijama mogao bi se osigurati i u okviru programa Obzor Europa i na decentralizirani način putem nacionalnih i regionalnih tijela (npr. regionalnih razvojnih agencija) koja imaju iskustva s podupiranjem start-up

| 33. | poziva na veću integraciju postojećih mreža kao što su npr. Savez za procesore i poluvodičke tehnologije u koordinacijski mehanizam za poluvodiče. Sve mreže trebale bi biti otvorene novim akterima s obzirom na to da i mreže kao što je inicijativa Vanguard ili mreža europskih centara za digitalne inovacije mogu dati važan doprinos; |
| --- | --- |

33.

poziva na veću integraciju postojećih mreža kao što su npr. Savez za procesore i poluvodičke tehnologije u koordinacijski mehanizam za poluvodiče. Sve mreže trebale bi biti otvorene novim akterima s obzirom na to da i mreže kao što je inicijativa Vanguard ili mreža europskih centara za digitalne inovacije mogu dati važan doprinos;

| 34. | predlaže da se razmotri u kojem se opsegu i putem kojih mjera može osigurati zaštita znanja i iskustva razvijenog u EU-u, npr. u kontekstu proširene zaštite patenata; u tome bi važnu ulogu trebali imati i sigurnosni aspekti; |
| --- | --- |

34.

predlaže da se razmotri u kojem se opsegu i putem kojih mjera može osigurati zaštita znanja i iskustva razvijenog u EU-u, npr. u kontekstu proširene zaštite patenata; u tome bi važnu ulogu trebali imati i sigurnosni aspekti;

Osiguravanje kvalificiranih radnika te obrazovanje i osposobljavanje

Osiguravanje kvalificiranih radnika te obrazovanje i osposobljavanje

| 35. | poziva države članice, lokalne i regionalne vlasti i poduzeća da stave veći naglasak na osiguravanje kvalificiranih radnika: dobro stručno obrazovanje i osposobljavanje znatno pridonosi uspjehu EU-a kao sjedišta poduzeća u sektoru poluvodiča te je ključni kriterij za donošenje odluka o ulaganju; opće i strukovno obrazovanje i osposobljavanje u regijama imaju ključnu ulogu; djevojke i žene treba poticati da se više odlučuju na osposobljavanje u području tehnologije poluvodiča; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, lokalne i regionalne vlasti i poduzeća da stave veći naglasak na osiguravanje kvalificiranih radnika: dobro stručno obrazovanje i osposobljavanje znatno pridonosi uspjehu EU-a kao sjedišta poduzeća u sektoru poluvodiča te je ključni kriterij za donošenje odluka o ulaganju; opće i strukovno obrazovanje i osposobljavanje u regijama imaju ključnu ulogu; djevojke i žene treba poticati da se više odlučuju na osposobljavanje u području tehnologije poluvodiča;

| 36. | stoga smatra da je osiguravanje kvalificiranih radnika jedan od ključnih elemenata uspjeha. Potrebna je koordinirana strategija za osposobljavanje mladih i zadržavanje nastavnika na sveučilištima i u istraživačkim ustanovama; u vezi s time potiče veću razmjenu istraživača među sveučilištima, istraživačkim ustanovama i poduzećima, kao i dijeljenje laboratorijske infrastrukture diljem EU-a; |
| --- | --- |

36.

stoga smatra da je osiguravanje kvalificiranih radnika jedan od ključnih elemenata uspjeha. Potrebna je koordinirana strategija za osposobljavanje mladih i zadržavanje nastavnika na sveučilištima i u istraživačkim ustanovama; u vezi s time potiče veću razmjenu istraživača među sveučilištima, istraživačkim ustanovama i poduzećima, kao i dijeljenje laboratorijske infrastrukture diljem EU-a;

| 37. | ističe da lokalne i regionalne vlasti raspolažu strateškim kapacitetima za promicanje sinergija između politika istraživanja i razvoja, obrazovanja, usavršavanja, prekvalifikacije i osposobljavanja, koje će biti ključne za privlačenje i zadržavanje talentirane radne snage; |
| --- | --- |

37.

ističe da lokalne i regionalne vlasti raspolažu strateškim kapacitetima za promicanje sinergija između politika istraživanja i razvoja, obrazovanja, usavršavanja, prekvalifikacije i osposobljavanja, koje će biti ključne za privlačenje i zadržavanje talentirane radne snage;

| 38. | preporučuje stvaranje zajedničkog programa pripravništva za industriju poluvodiča, koji bi zajednički vodili i financirali industrijski sektor, države članice i EU, a koji bi uključivao sustav stipendija i obavezu rada u tom sektoru u Europi na određeno minimalno vremensko razdoblje. Usto Komisiji preporučuje da razmotri mogućnost razvijanja posebnih programa za ljudske resurse u cilju privlačenja kvalificiranih radnika iz trećih zemalja koje imaju naprednu industriju poluvodiča; |
| --- | --- |

38.

preporučuje stvaranje zajedničkog programa pripravništva za industriju poluvodiča, koji bi zajednički vodili i financirali industrijski sektor, države članice i EU, a koji bi uključivao sustav stipendija i obavezu rada u tom sektoru u Europi na određeno minimalno vremensko razdoblje. Usto Komisiji preporučuje da razmotri mogućnost razvijanja posebnih programa za ljudske resurse u cilju privlačenja kvalificiranih radnika iz trećih zemalja koje imaju naprednu industriju poluvodiča;

| 39. | preporučuje osnivanje ZZI-ja u području poluvodiča i predlaže stvaranje „akademije za poluvodiče”, po uzoru na „akademiju za baterije”, uz sudjelovanje industrije i istraživačkih institucija; |
| --- | --- |

39.

preporučuje osnivanje ZZI-ja u području poluvodiča i predlaže stvaranje „akademije za poluvodiče”, po uzoru na „akademiju za baterije”, uz sudjelovanje industrije i istraživačkih institucija;

| 40. | napominje da je važno zadržati uspješna start-up poduzeća za razvoj poluvodičkih ekosustava kako bi se ona mogla dalje razvijati i kako se znanje i iskustvo ne bi izgubili; |
| --- | --- |

40.

napominje da je važno zadržati uspješna start-up

| 41. | nadalje, preporučuje pružanje vlastite potpore razvoju inovativnih čipova u okviru programa Obzor Europa, primjerice u klasteru „Digitalizacija, industrija i svemir”, čime bi se EU-u omogućilo da zadrži vodeći položaj u području inovativnog dizajna čipova i tehnologija sljedeće generacije, što bi smanjilo njegovu ovisnost o drugim dijelovima svijeta; |
| --- | --- |

41.

nadalje, preporučuje pružanje vlastite potpore razvoju inovativnih čipova u okviru programa Obzor Europa, primjerice u klasteru „Digitalizacija, industrija i svemir”, čime bi se EU-u omogućilo da zadrži vodeći položaj u području inovativnog dizajna čipova i tehnologija sljedeće generacije, što bi smanjilo njegovu ovisnost o drugim dijelovima svijeta;

Utjecaj Akta o čipovima na gradove i regije

Utjecaj Akta o čipovima na gradove i regije

| 42. | napominje da će se u slučaju poslovnog nastana novih poduzeća lokalne i regionalne vlasti suočiti s velikim izazovima, za čije će im svladavanje biti potrebni pouzdan okvir te pomoć država članica i Komisije; |
| --- | --- |

42.

napominje da će se u slučaju poslovnog nastana novih poduzeća lokalne i regionalne vlasti suočiti s velikim izazovima, za čije će im svladavanje biti potrebni pouzdan okvir te pomoć država članica i Komisije;

| 43. | poziva Komisiju da vodi računa o utjecaju dolaska novih poduzeća na lokalne i regionalne vlasti; stvaranje okvira za nova poduzeća i provedbu popratnih mjera trebalo bi shvatiti kao regionalni razvoj i omogućiti sufinanciranje iz EFRR-a i ESF-a; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da vodi računa o utjecaju dolaska novih poduzeća na lokalne i regionalne vlasti; stvaranje okvira za nova poduzeća i provedbu popratnih mjera trebalo bi shvatiti kao regionalni razvoj i omogućiti sufinanciranje iz EFRR-a i ESF-a;

| 44. | napominje da će to posebno omogućiti državama članicama s razmjerno ograničenim nacionalnim sredstvima da postignu relevantan učinak poluge. Također bi trebalo biti moguće poduprijeti razvoj postojećih proizvodnih postrojenja |
| --- | --- |

44.

napominje da će to posebno omogućiti državama članicama s razmjerno ograničenim nacionalnim sredstvima da postignu relevantan učinak poluge. Također bi trebalo biti moguće poduprijeti razvoj postojećih proizvodnih postrojenja

| 45. | poziva da Europski akt o čipovima bude operativno povezan s drugim ključnim politikama i projektima EU-a, kao što su Uredba REACH, Akcijski plan za kritične sirovine, nova industrijska strategija, akcijski plan za kružno gospodarstvo ili strategija za umjetnu inteligenciju. Regije bi trebale imati snažnu ulogu i biti aktivno uključene u taj proces; |
| --- | --- |

45.

poziva da Europski akt o čipovima bude operativno povezan s drugim ključnim politikama i projektima EU-a, kao što su Uredba REACH, Akcijski plan za kritične sirovine, nova industrijska strategija, akcijski plan za kružno gospodarstvo ili strategija za umjetnu inteligenciju. Regije bi trebale imati snažnu ulogu i biti aktivno uključene u taj proces;

| 46. | upozorava da su tehnološka otvorenost i upotreba određenih opasnih kemikalija nužni za proizvodnju poluvodiča te da su njihova proizvodnja, uvoz ili uporaba uređeni zakonodavstvom EU-a o kemikalijama. Pri procjeni rizika iz članka 16. uzima se u obzir mjera u kojoj europski gospodarski subjekti mogu savladati prepreke koje proizlaze iz propisa o kemikalijama te zajamčiti sigurnost dostupnosti tvari na tržištu EU-a; |
| --- | --- |

46.

upozorava da su tehnološka otvorenost i upotreba određenih opasnih kemikalija nužni za proizvodnju poluvodiča te da su njihova proizvodnja, uvoz ili uporaba uređeni zakonodavstvom EU-a o kemikalijama. Pri procjeni rizika iz članka 16. uzima se u obzir mjera u kojoj europski gospodarski subjekti mogu savladati prepreke koje proizlaze iz propisa o kemikalijama te zajamčiti sigurnost dostupnosti tvari na tržištu EU-a;

Otpornost i odgovor na krizu

Otpornost i odgovor na krizu

| 47. | napominje da dizajn i proizvodnja poluvodiča u EU-u također mogu doprinijeti sigurnosti i otpornosti ključne infrastrukture u lokalnim i regionalnim vlastima (energetske mreže, zdravstvena skrb, promet, uprava, javne institucije); |
| --- | --- |

47.

napominje da dizajn i proizvodnja poluvodiča u EU-u također mogu doprinijeti sigurnosti i otpornosti ključne infrastrukture u lokalnim i regionalnim vlastima (energetske mreže, zdravstvena skrb, promet, uprava, javne institucije);

| 48. | predlaže da se umjesto „paketa mjera za izvanredne situacije” uspostavi „paket preventivnih mjera” jer kratkoročno uplitanje u proizvodnju poluvodiča nije moguće zbog složenosti kombinacija raznih integriranih sklopova u završnim proizvodima i zbog širokog međunarodnog lanca opskrbe te je stoga neprikladno kao odgovor na krizu. Suradnja i koordinacija uvijek bi trebale imati prednost pred intervencijom. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti održavanju proizvodnje poluvodiča i potrebnoj dostupnosti prekursora i potproizvoda; |
| --- | --- |

48.

predlaže da se umjesto „paketa mjera za izvanredne situacije” uspostavi „paket preventivnih mjera” jer kratkoročno uplitanje u proizvodnju poluvodiča nije moguće zbog složenosti kombinacija raznih integriranih sklopova u završnim proizvodima i zbog širokog međunarodnog lanca opskrbe te je stoga neprikladno kao odgovor na krizu. Suradnja i koordinacija uvijek bi trebale imati prednost pred intervencijom. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti održavanju proizvodnje poluvodiča i potrebnoj dostupnosti prekursora i potproizvoda;

| 49. | poziva Komisiju da na precizniji i pravno siguran način definira kriznu situaciju, predviđena prava na intervenciju i konkretne mjere koje treba poduzeti u slučaju krize s obzirom na brojne različite uzroke koji mogu dovesti do nestašice i problema u isporuci te da jasno navede da se to može primijeniti samo kao krajnja i proporcionalna mjera; zabrinut je zbog toga što bi predloženi mehanizam za odgovor na krizu mogao obeshrabriti ulaganja; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju da na precizniji i pravno siguran način definira kriznu situaciju, predviđena prava na intervenciju i konkretne mjere koje treba poduzeti u slučaju krize s obzirom na brojne različite uzroke koji mogu dovesti do nestašice i problema u isporuci te da jasno navede da se to može primijeniti samo kao krajnja i proporcionalna mjera; zabrinut je zbog toga što bi predloženi mehanizam za odgovor na krizu mogao obeshrabriti ulaganja;

| 50. | predlaže da se veći naglasak stavi na osiguravanje dostupnosti određenih vrsta poluvodiča i (po potrebi zajedničku) nabavu kritičnih sirovina (npr. paladij, neon, C4F6, litij, galij, silicij) i prekursora (npr. pločica) potrebnih u tu svrhu; |
| --- | --- |

50.

predlaže da se veći naglasak stavi na osiguravanje dostupnosti određenih vrsta poluvodiča i (po potrebi zajedničku) nabavu kritičnih sirovina (npr. paladij, neon, C4F6, litij, galij, silicij) i prekursora (npr. pločica) potrebnih u tu svrhu;

| 51. | poziva na to da se lokalne i regionalne vlasti uključe u „koordinacijski mehanizam za poluvodiče” jer mogu dati vrijedan doprinos planiranom umrežavanju zahvaljujući svojem lokalnom znanju u pogledu istraživanja, industrije i klastera poluvodiča; |
| --- | --- |

51.

poziva na to da se lokalne i regionalne vlasti uključe u „koordinacijski mehanizam za poluvodiče” jer mogu dati vrijedan doprinos planiranom umrežavanju zahvaljujući svojem lokalnom znanju u pogledu istraživanja, industrije i klastera poluvodiča;

| 52. | poziva na to da se pri imenovanju članova i članica u „odbor za poluvodiče” vodi računa o tome da je riječ o specijaliziranom tijelu, a ne političkom tijelu. Prihvaćanje odbora i njegov rad u velikoj mjeri ovise o povjerenju u njegove članove. Stoga bi industrija i OR također trebali biti zastupljeni s odgovarajućim stručnim znanjem; |
| --- | --- |

52.

poziva na to da se pri imenovanju članova i članica u „odbor za poluvodiče” vodi računa o tome da je riječ o specijaliziranom tijelu, a ne političkom tijelu. Prihvaćanje odbora i njegov rad u velikoj mjeri ovise o povjerenju u njegove članove. Stoga bi industrija i OR također trebali biti zastupljeni s odgovarajućim stručnim znanjem;

| 53. | podržava cilj stvaranja cjelokupne slike o lancima vrijednosti poluvodiča, ovisnostima i zahtjevima u sektoru poluvodiča; međutim, sumnja u to mogu li se dobivene količine podataka obrađivati na siguran i ciljani način; skreće pozornost na činjenicu da bez valjanih podataka neeuropskih aktera neće biti dostupna jasna slika; |
| --- | --- |

53.

podržava cilj stvaranja cjelokupne slike o lancima vrijednosti poluvodiča, ovisnostima i zahtjevima u sektoru poluvodiča; međutim, sumnja u to mogu li se dobivene količine podataka obrađivati na siguran i ciljani način; skreće pozornost na činjenicu da bez valjanih podataka neeuropskih aktera neće biti dostupna jasna slika;

| 54. | preporučuje brzo usvajanje i provedbu Europskog akta o čipovima te poziva Europsku komisiju, Vijeće Europske unije i Europski parlament da uzmu u obzir preporuke OR-a i postignu dogovor tijekom češkog predsjedanja; |
| --- | --- |

54.

preporučuje brzo usvajanje i provedbu Europskog akta o čipovima te poziva Europsku komisiju, Vijeće Europske unije i Europski parlament da uzmu u obzir preporuke OR-a i postignu dogovor tijekom češkog predsjedanja;

| 55. | pozdravlja činjenicu da je Komisija provela analizu supsidijarnosti za Prijedlog Europskog akta o čipovima i slaže se da države članice ne mogu same ostvariti ciljeve tog prijedloga jer su problemi prekogranične prirode i nisu ograničeni na pojedinačne države članice ili podskupinu država članica. OR stoga podržava zaključak Europske komisije da je jasno da su mjere na razini Unije najbolji način za poticanje europskih aktera da prihvate zajedničku viziju i provedbenu strategiju. |
| --- | --- |

55.

pozdravlja činjenicu da je Komisija provela analizu supsidijarnosti za Prijedlog Europskog akta o čipovima i slaže se da države članice ne mogu same ostvariti ciljeve tog prijedloga jer su problemi prekogranične prirode i nisu ograničeni na pojedinačne države članice ili podskupinu država članica. OR stoga podržava zaključak Europske komisije da je jasno da su mjere na razini Unije najbolji način za poticanje europskih aktera da prihvate zajedničku viziju i provedbenu strategiju.

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Uredba (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa te o stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/2240 (SL L 166, 11.5.2021., str. 1.).

1

(1)  Uredba (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa te o stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/2240 (SL L 166, 11.5.2021., str. 1.).

1

(1)  Savez se spominje u Komunikaciji Komisije od 5. svibnja 2021. pod naslovom „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe”.

1

(1)  Savez se spominje u Komunikaciji Komisije od 5. svibnja 2021. pod naslovom „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe”.

1

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/114 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/114

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Revizija upravljanja schengenskim područjem

(2022/C 498/15)

| Izvjestiteljica: | Antje GROTHEER (DE/PES), potpredsjednica Parlamenta savezne zemlje Bremen |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju situacija instrumentalizacije u području migracija i azila
  (COM (2021) 890 final)
  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku o Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica
  (COM (2021) 891 final)
  Zajednička komunikacija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Odgovor na instrumentalizaciju migranata na vanjskim granicama EU-a pod pokroviteljstvom države
  (JOIN(2021) 32) |

Izvjestiteljica:

Antje GROTHEER (DE/PES), potpredsjednica Parlamenta savezne zemlje Bremen

Referentni dokumenti:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju situacija instrumentalizacije u području migracija i azila

(COM (2021) 890 final)

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku o Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica

(COM (2021) 891 final)

Zajednička komunikacija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Odgovor na instrumentalizaciju migranata na vanjskim granicama EU-a pod pokroviteljstvom države

(JOIN(2021) 32)

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Prijedlog Uredbe o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica

COM(2021) 891

Amandman 1.

Uvodna izjava 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (3) | Posljednjih je godina schengensko područje izloženo dosad nezabilježenim izazovima koji zbog svoje prirode nisu ograničeni na državno područje samo jedne države članice. Zbog tih je izazova došla do izražaja činjenica da je očuvanje javnog poretka i sigurnosti u schengenskom području zajednička odgovornost koja iziskuje zajedničko i koordinirano djelovanje država članica te djelovanje na razini Unije. Naglašeni su i nedostaci postojećih pravila kojima se uređuje funkcioniranje schengenskog područja na vanjskim i unutarnjim granicama te potreba za izradom snažnijeg i čvršćeg okvira kojim bi se omogućivao učinkovitiji odgovor na izazove s kojima se suočava schengensko područje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(3)

Posljednjih je godina schengensko područje izloženo dosad nezabilježenim izazovima koji zbog svoje prirode nisu ograničeni na državno područje samo jedne države članice. Zbog tih je izazova došla do izražaja činjenica da je očuvanje javnog poretka i sigurnosti u schengenskom području zajednička odgovornost koja iziskuje zajedničko i koordinirano djelovanje država članica te djelovanje na razini Unije. Naglašeni su i nedostaci postojećih pravila kojima se uređuje funkcioniranje schengenskog područja na vanjskim i unutarnjim granicama te potreba za izradom snažnijeg i čvršćeg okvira kojim bi se omogućivao učinkovitiji odgovor na izazove s kojima se suočava schengensko područje.

| (3) | Posljednjih je godina schengensko područje izloženo dosad nezabilježenim izazovima koji zbog svoje prirode nisu ograničeni na državno područje samo jedne države članice. Zbog tih je izazova došla do izražaja činjenica da je očuvanje javnog poretka i sigurnosti u schengenskom području zajednička odgovornost koja iziskuje zajedničko i koordinirano djelovanje država članica te djelovanje na razini Unije. Naglašeni su i nedostaci postojećih pravila kojima se uređuje funkcioniranje schengenskog područja
  , među ostalim, i
  na vanjskim i na unutarnjim granicama, te potreba za izradom snažnijeg i čvršćeg okvira kojim bi se omogućivao učinkovitiji odgovor na izazove s kojima se suočava schengensko područje. |
| --- | --- |

(3)

Posljednjih je godina schengensko područje izloženo dosad nezabilježenim izazovima koji zbog svoje prirode nisu ograničeni na državno područje samo jedne države članice. Zbog tih je izazova došla do izražaja činjenica da je očuvanje javnog poretka i sigurnosti u schengenskom području zajednička odgovornost koja iziskuje zajedničko i koordinirano djelovanje država članica te djelovanje na razini Unije. Naglašeni su i nedostaci postojećih pravila kojima se uređuje funkcioniranje schengenskog područja
  , među ostalim, i
  na vanjskim i na unutarnjim granicama, te potreba za izradom snažnijeg i čvršćeg okvira kojim bi se omogućivao učinkovitiji odgovor na izazove s kojima se suočava schengensko područje.

Obrazloženje

Funkcioniranje schengenskog prostora ne ovisi samo o pravilima o nadzoru na vanjskim i unutarnjim granicama. U uvodnoj izjavi to bi se trebalo odražavati.

Amandman 2.

Uvodna izjava 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman |
| --- | --- |
| (4) | Nadzor državne granice na vanjskim granicama nije samo u interesu države članice na čijim se vanjskim granicama on provodi, već je u interesu svih država članica koje su ukinule nadzor unutarnjih granica i čitave Unije. Države članice moraju osigurati visoke standarde upravljanja svojim vanjskim granicama, među ostalim primjenom pojačane suradnje službenika graničnog nadzora, policije, carine i drugih mjerodavnih tijela. Unija pruža aktivnu potporu pružanjem financijske potpore putem agencija, posebno Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu te upravljanjem mehanizmom za evaluaciju schengenske pravne stečevine. Potrebno je
  ojačati
  pravila koja se primjenjuju na vanjskim granicama kako bi se bolje odgovorilo na nove izazove koji
  su
  se
  nedavno pojavili
  na vanjskim granicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman

(4)

Nadzor državne granice na vanjskim granicama nije samo u interesu države članice na čijim se vanjskim granicama on provodi, već je u interesu svih država članica koje su ukinule nadzor unutarnjih granica i čitave Unije. Države članice moraju osigurati visoke standarde upravljanja svojim vanjskim granicama, među ostalim primjenom pojačane suradnje službenika graničnog nadzora, policije, carine i drugih mjerodavnih tijela. Unija pruža aktivnu potporu pružanjem financijske potpore putem agencija, posebno Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu te upravljanjem mehanizmom za evaluaciju schengenske pravne stečevine. Potrebno je
  ojačati
  pravila koja se primjenjuju na vanjskim granicama kako bi se bolje odgovorilo na nove izazove koji
  su
  se
  nedavno pojavili
  na vanjskim granicama.

| (4) | Nadzor državne granice na vanjskim granicama nije samo u interesu države članice na čijim se vanjskim granicama on provodi, već je u interesu svih država članica koje su ukinule nadzor unutarnjih granica i čitave Unije. Države članice moraju osigurati visoke standarde upravljanja svojim vanjskim granicama, među ostalim primjenom pojačane suradnje službenika graničnog nadzora, policije, carine i drugih mjerodavnih tijela. Unija pruža aktivnu potporu pružanjem financijske potpore putem agencija, posebno Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu te upravljanjem mehanizmom za evaluaciju schengenske pravne stečevine. Potrebno je
  djelotvorno i učinkovito provoditi
  pravila koja se primjenjuju na vanjskim granicama kako bi se bolje odgovorilo na nove izazove koji se
  pojavljuju
  na vanjskim granicama. |
| --- | --- |

(4)

Nadzor državne granice na vanjskim granicama nije samo u interesu države članice na čijim se vanjskim granicama on provodi, već je u interesu svih država članica koje su ukinule nadzor unutarnjih granica i čitave Unije. Države članice moraju osigurati visoke standarde upravljanja svojim vanjskim granicama, među ostalim primjenom pojačane suradnje službenika graničnog nadzora, policije, carine i drugih mjerodavnih tijela. Unija pruža aktivnu potporu pružanjem financijske potpore putem agencija, posebno Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu te upravljanjem mehanizmom za evaluaciju schengenske pravne stečevine. Potrebno je
  djelotvorno i učinkovito provoditi
  pravila koja se primjenjuju na vanjskim granicama kako bi se bolje odgovorilo na nove izazove koji se
  pojavljuju
  na vanjskim granicama.

Obrazloženje

Pravila kojima se uređuju vanjske granice, koja su trenutačno u skladu s međunarodnim standardima i, s obzirom na to da su prilično fleksibilna, nude dostatne instrumente potrebne kako bi nadležna tijela mogla provoditi učinkovit nadzor državne granice usmjeren na zaštitu, moraju se u potpunosti provoditi kako bi se djelotvorno i učinkovito iskoristio njihov potencijal.

Amandman 3.

Uvodna izjava 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (8) | Potrebno je i
  ojačati
  pravila i zaštitne mjere u pravu Unije kako bi se državama članicama omogućilo brzo djelovanje u borbi protiv instrumentalizacije migranata. Tu instrumentalizaciju trebalo bi tumačiti kao situaciju u kojoj treća zemlja
  pokreće tokove nezakonite migracije u Uniju tako što
  aktivno
  potiče ili olakšava dolaske
  državljana trećih zemalja
  na vanjske granice država članica, pri čemu te radnje ukazuju na namjeru
  destabiliziranja Unije
  kao cjeline
  ili neke države članice
  i
  pri čemu
  bi
  narav tih radnji
  mogla ugroziti
  nužne funkcije države
  , među ostalim cjelovitost državnog područja,
  održavanje zakona i reda ili očuvanje nacionalne sigurnosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(8)

Potrebno je i
  ojačati
  pravila i zaštitne mjere u pravu Unije kako bi se državama članicama omogućilo brzo djelovanje u borbi protiv instrumentalizacije migranata. Tu instrumentalizaciju trebalo bi tumačiti kao situaciju u kojoj treća zemlja
  pokreće tokove nezakonite migracije u Uniju tako što
  aktivno
  potiče ili olakšava dolaske
  državljana trećih zemalja
  na vanjske granice država članica, pri čemu te radnje ukazuju na namjeru
  destabiliziranja Unije
  kao cjeline
  ili neke države članice
  i
  pri čemu
  bi
  narav tih radnji
  mogla ugroziti
  nužne funkcije države
  , među ostalim cjelovitost državnog područja,
  održavanje zakona i reda ili očuvanje nacionalne sigurnosti.

| (8) | Potrebno je i
  djelotvorno i učinkovito primjenjivati
  pravila i zaštitne mjere u pravu Unije kako bi se državama članicama omogućilo brzo djelovanje u borbi protiv instrumentalizacije migranata. Tu instrumentalizaciju trebalo bi tumačiti kao situaciju u kojoj treća zemlja
  ili akter kojeg ona sponzorira
  aktivno
  podupire znatan broj
  državljana trećih zemalja
  u pokušaju da nezakonito i u masovnom broju uđu u neku državu članicu Unije, s namjerom
  destabiliziranja Unije ili neke države članice, pri čemu
  pogođena država članica može dokazati da
  narav tih radnji
  ugrožava
  nužne funkcije države, održavanje zakona i reda ili očuvanje nacionalne sigurnosti
  i pri čemu je Europsko vijeće potvrdilo, kao hitno pitanje, da se Unija ili jedna ili više od njezinih država članica suočavaju sa situacijom instrumentalizacije migranata
  . |
| --- | --- |

(8)

Potrebno je i
  djelotvorno i učinkovito primjenjivati
  pravila i zaštitne mjere u pravu Unije kako bi se državama članicama omogućilo brzo djelovanje u borbi protiv instrumentalizacije migranata. Tu instrumentalizaciju trebalo bi tumačiti kao situaciju u kojoj treća zemlja
  ili akter kojeg ona sponzorira
  aktivno
  podupire znatan broj
  državljana trećih zemalja
  u pokušaju da nezakonito i u masovnom broju uđu u neku državu članicu Unije, s namjerom
  destabiliziranja Unije ili neke države članice, pri čemu
  pogođena država članica može dokazati da
  narav tih radnji
  ugrožava
  nužne funkcije države, održavanje zakona i reda ili očuvanje nacionalne sigurnosti
  i pri čemu je Europsko vijeće potvrdilo, kao hitno pitanje, da se Unija ili jedna ili više od njezinih država članica suočavaju sa situacijom instrumentalizacije migranata
  .

Obrazloženje

Predložena definicija instrumentalizacije preširoka je i nedovoljno jasna, stoga postoji rizik da se mnoge različite situacije smatraju kompatibilnima s tom definicijom. Također je u suprotnosti sa smjernicama za bolju regulativu jer se u priloženoj procjeni učinka (SWD(2021) 462 final) priznaje da se „ne razmatra instrumentalizacija nezakonite migracije”. Stoga je potreban politički konsenzus na razini EU-a o tome predstavlja li pojedina situacija instrumentalizaciju. S obzirom na ozbiljnost mjera ograničavanja koje se posljedično nameću pojedincima i s obzirom na to da se prijedlogom Komisije odgovara na zahtjev Europskog vijeća (EUCO 17/21), u definiciji treba uzeti u obzir pozitivno stajalište Europskog vijeća.

Amandman 4.

Uvodna izjava 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (9) | Instrumentalizacija migranata može se odnositi na situacije kad treća zemlja aktivno
  potiče ili
  olakšava nezakonito putovanje državljana trećih zemalja na svoje državno područje kako bi došli do vanjske granice država članica, no jednako se tako može odnositi na aktivno
  poticanje ili
  olakšavanje nezakonitog putovanja državljana trećih zemalja koji su već prisutni u toj trećoj zemlji. Instrumentalizacija migranata može podrazumijevati i nametanje prisilnih mjera radi sprečavanja državljana trećih zemalja da napuste pogranična područja treće zemlje koja provodi instrumentalizaciju i upute se u bilo kojem drugom smjeru osim kroz državu članicu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(9)

Instrumentalizacija migranata može se odnositi na situacije kad treća zemlja aktivno
  potiče ili
  olakšava nezakonito putovanje državljana trećih zemalja na svoje državno područje kako bi došli do vanjske granice država članica, no jednako se tako može odnositi na aktivno
  poticanje ili
  olakšavanje nezakonitog putovanja državljana trećih zemalja koji su već prisutni u toj trećoj zemlji. Instrumentalizacija migranata može podrazumijevati i nametanje prisilnih mjera radi sprečavanja državljana trećih zemalja da napuste pogranična područja treće zemlje koja provodi instrumentalizaciju i upute se u bilo kojem drugom smjeru osim kroz državu članicu.

| (9) | Instrumentalizacija migranata može se odnositi na situacije
  iz točke 27. članka 1. stavka 1. točke (b)
  kad treća zemlja aktivno olakšava nezakonito putovanje državljana trećih zemalja na svoje državno područje kako bi došli do vanjske granice država članica
  i ušli u Europsku uniju
  , no jednako se tako može odnositi na aktivno olakšavanje nezakonitog putovanja državljana trećih zemalja koji su već prisutni u toj trećoj zemlji. Instrumentalizacija migranata može podrazumijevati i nametanje prisilnih mjera radi sprečavanja državljana trećih zemalja da napuste pogranična područja treće zemlje koja provodi instrumentalizaciju i upute se u bilo kojem drugom smjeru osim kroz državu članicu.
  Situacije u kojima su nedržavni akteri uključeni u organizirani kriminal, posebno krijumčarenje, ne bi se trebale smatrati instrumentalizacijom migranata kada cilj nije destabilizirati Uniju ili određenu državu članicu. Nadalje, operacije humanitarne pomoći ne bi se trebale smatrati instrumentalizacijom. |
| --- | --- |

(9)

Instrumentalizacija migranata može se odnositi na situacije
  iz točke 27. članka 1. stavka 1. točke (b)
  kad treća zemlja aktivno olakšava nezakonito putovanje državljana trećih zemalja na svoje državno područje kako bi došli do vanjske granice država članica
  i ušli u Europsku uniju
  , no jednako se tako može odnositi na aktivno olakšavanje nezakonitog putovanja državljana trećih zemalja koji su već prisutni u toj trećoj zemlji. Instrumentalizacija migranata može podrazumijevati i nametanje prisilnih mjera radi sprečavanja državljana trećih zemalja da napuste pogranična područja treće zemlje koja provodi instrumentalizaciju i upute se u bilo kojem drugom smjeru osim kroz državu članicu.
  Situacije u kojima su nedržavni akteri uključeni u organizirani kriminal, posebno krijumčarenje, ne bi se trebale smatrati instrumentalizacijom migranata kada cilj nije destabilizirati Uniju ili određenu državu članicu. Nadalje, operacije humanitarne pomoći ne bi se trebale smatrati instrumentalizacijom.

Obrazloženje

Za potrebe pravne sigurnosti potrebno je upućivanje na odredbu u kojoj je definirana instrumentalizacija.

Amandman 5.

Uvodna izjava 10.

| Prijedlog Komisije | Amandman |
| --- | --- |
| (10) | Unija bi trebala upotrijebiti sve alate koje ima na raspolaganju u području diplomatskih, financijskih i operativnih mjera kako bi pomogla državama članicama koje se suočavaju s instrumentalizacijom. Diplomatsko djelovanje Unije ili predmetne države članice trebalo bi biti prioritetno sredstvo za suočavanje s instrumentalizacijom. Unija takvo djelovanje
  može, prema potrebi,
  dopuniti
  uvođenjem restriktivnih mjera
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman

(10)

Unija bi trebala upotrijebiti sve alate koje ima na raspolaganju u području diplomatskih, financijskih i operativnih mjera kako bi pomogla državama članicama koje se suočavaju s instrumentalizacijom. Diplomatsko djelovanje Unije ili predmetne države članice trebalo bi biti prioritetno sredstvo za suočavanje s instrumentalizacijom. Unija takvo djelovanje
  može, prema potrebi,
  dopuniti
  uvođenjem restriktivnih mjera
  .

| (10) | Unija bi trebala upotrijebiti sve alate koje ima na raspolaganju u području diplomatskih, financijskih i operativnih mjera kako bi pomogla državama članicama koje se suočavaju s instrumentalizacijom. Diplomatsko djelovanje Unije ili predmetne države članice trebalo bi biti prioritetno sredstvo za suočavanje s instrumentalizacijom. Unija
  bi
  takvo djelovanje
  trebala
  dopuniti
  odgovarajućim preventivnim mjerama, koje bi uključivale treće zemlje koje provode instrumentalizaciju i zemlje podrijetla instrumentaliziranih migranata
  . |
| --- | --- |

(10)

Unija bi trebala upotrijebiti sve alate koje ima na raspolaganju u području diplomatskih, financijskih i operativnih mjera kako bi pomogla državama članicama koje se suočavaju s instrumentalizacijom. Diplomatsko djelovanje Unije ili predmetne države članice trebalo bi biti prioritetno sredstvo za suočavanje s instrumentalizacijom. Unija
  bi
  takvo djelovanje
  trebala
  dopuniti
  odgovarajućim preventivnim mjerama, koje bi uključivale treće zemlje koje provode instrumentalizaciju i zemlje podrijetla instrumentaliziranih migranata
  .

Obrazloženje

Prevencija je ključna u svim nastojanjima da se riješi problem instrumentalizacije. Delegacije EU-a u zemljama podrijetla instrumentaliziranih skupina migranata i u trećim zemljama koje provode instrumentalizaciju trebale bi redovito sastavljati izvješća o stanju te bi ih trebale podnositi Komisiji kao dokaznu osnovu za preventivne mjere.

Amandman 6.

Uvodna izjava 11.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (11) | Uz navedene mjere potrebno
  je
  i dodatno ojačati
  postojeća pravila o nadzoru vanjskih granica i zaštiti državnih granica
  . Kako bi se dodatno pomoglo državi članici koja se suočava s instrumentalizacijom migranata, Uredbom (EU) XXX/XXX nadopunjuju se pravila o nadzoru državne granice predviđanjem posebnih mjera u području azila i vraćanja
  , uz poštovanje temeljnih prava
  predmetnih
  pojedinaca, a posebno osiguravanjem poštovanja prava na azil i omogućivanjem agencijama UN-a i drugim relevantnim organizacijama da pružaju potrebnu pomoć. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(11)

Uz navedene mjere potrebno
  je
  i dodatno ojačati
  postojeća pravila o nadzoru vanjskih granica i zaštiti državnih granica
  . Kako bi se dodatno pomoglo državi članici koja se suočava s instrumentalizacijom migranata, Uredbom (EU) XXX/XXX nadopunjuju se pravila o nadzoru državne granice predviđanjem posebnih mjera u području azila i vraćanja
  , uz poštovanje temeljnih prava
  predmetnih
  pojedinaca, a posebno osiguravanjem poštovanja prava na azil i omogućivanjem agencijama UN-a i drugim relevantnim organizacijama da pružaju potrebnu pomoć.

| (11) | Potrebno
  je
  u potpunosti provoditi
  postojeća pravila o nadzoru vanjskih granica i zaštiti državnih granica, uz poštovanje temeljnih prava pojedinaca
  koji traže azil
  , a posebno osiguravanjem poštovanja prava na azil i omogućivanjem agencijama UN-a i drugim relevantnim organizacijama da pružaju potrebnu pomoć
  , osobito maloljetnicima bez pratnje
  . |
| --- | --- |

(11)

Potrebno
  je
  u potpunosti provoditi
  postojeća pravila o nadzoru vanjskih granica i zaštiti državnih granica, uz poštovanje temeljnih prava pojedinaca
  koji traže azil
  , a posebno osiguravanjem poštovanja prava na azil i omogućivanjem agencijama UN-a i drugim relevantnim organizacijama da pružaju potrebnu pomoć
  , osobito maloljetnicima bez pratnje
  .

Obrazloženje

Donošenje Uredbe o instrumentalizaciji uvjetovano je donošenjem prijedloga Uredbe o postupcima azila, kao i preinakom Direktive o uvjetima prihvata i Direktive o vraćanju u okviru novog pakta o migracijama i azilu, o kojima su u tijeku pregovori ili su oni obustavljeni zbog zastoja. Upućivanje na Uredbu (EU) XXX/XXX u predloženom Zakoniku o schengenskim granicama upućivanje je na akt čije je donošenje neizvjesno, čiji će se sadržaj vjerojatno izmijeniti tijekom zakonodavnog postupka i koji je, osim toga, uvjetovan donošenjem drugih prijedloga u okviru novog pakta. Nadalje, u procjeni učinka priloženoj predloženom Zakoniku o schengenskim granicama nije procijenjen mogući učinak predloženih odredbi kojima se odgovara na instrumentalizaciju. Stoga upućivanje u sadašnjem obliku ugrožava donošenje samog prijedloga o Schengenu i u suprotnosti je s pravnom sigurnošću, smjernicama Europske komisije za bolju regulativu i Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva iz 2016. K tome, velik broj maloljetnika bez pratnje u područjima pod najvećim migracijskim pritiskom iziskuje i zaslužuje da se zajamči njihova zaštita i zaštita njihovih prava, kao i da sva uključena tijela koordiniraju potrebnu pomoć.

Amandman 7.

Uvodna izjava 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (12) | U slučaju instrumentalizacije predmetna bi država članica, prema potrebi, trebala moći ograničiti pogranični promet na najmanju mjeru zatvaranjem nekih graničnih prijelaza te istodobno jamčiti stvaran i djelotvoran pristup postupcima međunarodne zaštite. Pri donošenju svake takve odluke potrebno je uzeti u obzir je li Europsko vijeće potvrdilo da se Unija ili jedna ili više njezinih država članica suočava s instrumentalizacijom migranata. Nadalje, u okviru svih takvih ograničenja
  u potpunosti
  bi trebalo
  uzeti u obzir
  prava građana Unije, državljana trećih zemalja koji su korisnici prava slobodnog kretanja na temelju međunarodnog sporazuma, državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravkom na temelju nacionalnog prava ili prava Unije i državljana trećih zemalja koji imaju vize za dugotrajni boravak te članova njihovih obitelji. Ta se ograničenja trebaju primjenjivati i na način kojim se osigurava poštovanje obveza povezanih s pristupom međunarodnoj zaštiti, a pogotovo s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(12)

U slučaju instrumentalizacije predmetna bi država članica, prema potrebi, trebala moći ograničiti pogranični promet na najmanju mjeru zatvaranjem nekih graničnih prijelaza te istodobno jamčiti stvaran i djelotvoran pristup postupcima međunarodne zaštite. Pri donošenju svake takve odluke potrebno je uzeti u obzir je li Europsko vijeće potvrdilo da se Unija ili jedna ili više njezinih država članica suočava s instrumentalizacijom migranata. Nadalje, u okviru svih takvih ograničenja
  u potpunosti
  bi trebalo
  uzeti u obzir
  prava građana Unije, državljana trećih zemalja koji su korisnici prava slobodnog kretanja na temelju međunarodnog sporazuma, državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravkom na temelju nacionalnog prava ili prava Unije i državljana trećih zemalja koji imaju vize za dugotrajni boravak te članova njihovih obitelji. Ta se ograničenja trebaju primjenjivati i na način kojim se osigurava poštovanje obveza povezanih s pristupom međunarodnoj zaštiti, a pogotovo s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja.

| (12) | U slučaju instrumentalizacije
  , kako je definirana u točki 27. članka 1. stavka 1. točke (b),
  predmetna bi država članica, prema potrebi, trebala moći ograničiti pogranični promet na najmanju mjeru zatvaranjem nekih graničnih prijelaza te istodobno jamčiti stvaran i djelotvoran pristup postupcima međunarodne zaštite. Pri donošenju svake takve odluke potrebno je uzeti u obzir je li Europsko vijeće potvrdilo da se Unija ili jedna ili više njezinih država članica suočava s instrumentalizacijom migranata. Nadalje, u okviru svih takvih ograničenja
  ne
  bi trebalo
  ograničavati
  prava građana Unije, državljana trećih zemalja koji su korisnici prava slobodnog kretanja na temelju međunarodnog sporazuma, državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravkom na temelju nacionalnog prava ili prava Unije i državljana trećih zemalja koji imaju vize za dugotrajni boravak te članova njihovih obitelji. Ta se ograničenja trebaju primjenjivati i na način kojim se osigurava poštovanje obveza povezanih s pristupom međunarodnoj zaštiti, a pogotovo s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja. |
| --- | --- |

(12)

U slučaju instrumentalizacije
  , kako je definirana u točki 27. članka 1. stavka 1. točke (b),
  predmetna bi država članica, prema potrebi, trebala moći ograničiti pogranični promet na najmanju mjeru zatvaranjem nekih graničnih prijelaza te istodobno jamčiti stvaran i djelotvoran pristup postupcima međunarodne zaštite. Pri donošenju svake takve odluke potrebno je uzeti u obzir je li Europsko vijeće potvrdilo da se Unija ili jedna ili više njezinih država članica suočava s instrumentalizacijom migranata. Nadalje, u okviru svih takvih ograničenja
  ne
  bi trebalo
  ograničavati
  prava građana Unije, državljana trećih zemalja koji su korisnici prava slobodnog kretanja na temelju međunarodnog sporazuma, državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravkom na temelju nacionalnog prava ili prava Unije i državljana trećih zemalja koji imaju vize za dugotrajni boravak te članova njihovih obitelji. Ta se ograničenja trebaju primjenjivati i na način kojim se osigurava poštovanje obveza povezanih s pristupom međunarodnoj zaštiti, a pogotovo s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja.

Obrazloženje

Predložene mjere za ograničavanje broja prelazaka granice negativno će utjecati na pristup azilu na vanjskim granicama EU-a i mogle bi biti u suprotnosti s općim ciljem schengenskog područja, odnosno zadržavanjem nepostojanja unutarnjih granica. Stoga bi ih trebalo upotrebljavati samo kao krajnju mjeru i samo u slučajevima u kojima je potvrđeno da je došlo do instrumentalizacije. Mogućnost primjene mjera ograničavanja ne bi smjela štetiti ostvarivanju prava na slobodno kretanje građana EU-a i državljana trećih zemalja koji zakonito borave u EU-u.

Amandman 8.

Uvodna izjava 14.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (14) | Na temelju članka 41. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1896 izvršni direktor Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu obvezan je državi članici preporučiti da Agenciji podnese zahtjev za pokretanje, provedbu ili prilagodbu potpore Agencije radi rješavanja utvrđenih prijetnji i izazova na vanjskim granicama, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni tom odredbom.
  Potreba za potporom Agencije može se pojaviti u situacijama kad je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu provela namjensku procjenu ranjivosti povezanu s instrumentalizacijom migranata. Na temelju rezultata te procjene ranjivosti ili ako se jednom dijelu vanjske granice ili više njih dodijeli kritična razina utjecaja te s obzirom na relevantne elemente u planovima djelovanja u nepredvidivim situacijama države članice, analizu rizika Agencije i analitički sloj europske slike stanja, izvršni direktor predmetnoj državi članici treba preporučiti podnošenje zahtjeva Agenciji za pokretanje, provedbu ili prilagodbu potpore Agencije u skladu s člankom 41. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/1896. Tom se nadležnošću izvršnog direktora ne dovodi u pitanje opća potpora koju Agencija pruža državama članicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(14)

Na temelju članka 41. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1896 izvršni direktor Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu obvezan je državi članici preporučiti da Agenciji podnese zahtjev za pokretanje, provedbu ili prilagodbu potpore Agencije radi rješavanja utvrđenih prijetnji i izazova na vanjskim granicama, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni tom odredbom.
  Potreba za potporom Agencije može se pojaviti u situacijama kad je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu provela namjensku procjenu ranjivosti povezanu s instrumentalizacijom migranata. Na temelju rezultata te procjene ranjivosti ili ako se jednom dijelu vanjske granice ili više njih dodijeli kritična razina utjecaja te s obzirom na relevantne elemente u planovima djelovanja u nepredvidivim situacijama države članice, analizu rizika Agencije i analitički sloj europske slike stanja, izvršni direktor predmetnoj državi članici treba preporučiti podnošenje zahtjeva Agenciji za pokretanje, provedbu ili prilagodbu potpore Agencije u skladu s člankom 41. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/1896. Tom se nadležnošću izvršnog direktora ne dovodi u pitanje opća potpora koju Agencija pruža državama članicama.

| (14) | Na temelju članka 41. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1896 izvršni direktor Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu obvezan je državi članici preporučiti da Agenciji podnese zahtjev za pokretanje, provedbu ili prilagodbu potpore Agencije radi rješavanja utvrđenih prijetnji i izazova na vanjskim granicama, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni tom odredbom. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju članka 41. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1896 izvršni direktor Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu obvezan je državi članici preporučiti da Agenciji podnese zahtjev za pokretanje, provedbu ili prilagodbu potpore Agencije radi rješavanja utvrđenih prijetnji i izazova na vanjskim granicama, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni tom odredbom.

Obrazloženje

U izbrisanom tekstu ponavlja se identični tekst iz članka 41. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća (1) te je stoga suvišan.

Amandman 9.

Uvodna izjava 15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (15) | Nadalje, u slučaju instrumentalizacije migranata predmetna država članica treba pojačati nadzor državne granice
  uključujući, prema potrebi, dodatnim mjerama kojima se sprečavaju nezakoniti prelasci granice i
  raspoređivanjem dodatnih resursa i tehničkih sredstava za sprečavanje
  neovlaštenog
  prelaska granice. Ta tehnička sredstva mogu uključivati moderne tehnologije kao što su bespilotne letjelice i senzori kretanja te pokretne jedinice. Upotreba takvih tehničkih sredstava, a pogotovo tehnologija kojima se mogu prikupljati osobni podaci, mora se temeljiti na i izvršavati u skladu s jasno definiranim odredbama nacionalnog zakona. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(15)

Nadalje, u slučaju instrumentalizacije migranata predmetna država članica treba pojačati nadzor državne granice
  uključujući, prema potrebi, dodatnim mjerama kojima se sprečavaju nezakoniti prelasci granice i
  raspoređivanjem dodatnih resursa i tehničkih sredstava za sprečavanje
  neovlaštenog
  prelaska granice. Ta tehnička sredstva mogu uključivati moderne tehnologije kao što su bespilotne letjelice i senzori kretanja te pokretne jedinice. Upotreba takvih tehničkih sredstava, a pogotovo tehnologija kojima se mogu prikupljati osobni podaci, mora se temeljiti na i izvršavati u skladu s jasno definiranim odredbama nacionalnog zakona.

| (15) | Nadalje, u slučaju instrumentalizacije migranata
  , kako je definirana u točki 27. članka 1. stavka 1. točke (b) i kako je prihvaćena u Europskom vijeću,
  predmetna država članica treba pojačati nadzor državne granice raspoređivanjem dodatnih resursa i tehničkih sredstava
  , uključujući moderne tehnologije,
  za sprečavanje
  pokušaja masovnog nezakonitog
  prelaska granice. Ta tehnička sredstva mogu uključivati moderne tehnologije kao što su bespilotne letjelice i senzori kretanja te pokretne jedinice. Upotreba takvih tehničkih sredstava, a pogotovo tehnologija kojima se mogu prikupljati osobni podaci, mora se temeljiti na i izvršavati u skladu s jasno definiranim odredbama nacionalnog zakona
  i u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije
  . |
| --- | --- |

(15)

Nadalje, u slučaju instrumentalizacije migranata
  , kako je definirana u točki 27. članka 1. stavka 1. točke (b) i kako je prihvaćena u Europskom vijeću,
  predmetna država članica treba pojačati nadzor državne granice raspoređivanjem dodatnih resursa i tehničkih sredstava
  , uključujući moderne tehnologije,
  za sprečavanje
  pokušaja masovnog nezakonitog
  prelaska granice. Ta tehnička sredstva mogu uključivati moderne tehnologije kao što su bespilotne letjelice i senzori kretanja te pokretne jedinice. Upotreba takvih tehničkih sredstava, a pogotovo tehnologija kojima se mogu prikupljati osobni podaci, mora se temeljiti na i izvršavati u skladu s jasno definiranim odredbama nacionalnog zakona
  i u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije
  .

Obrazloženje

Predložene mjere trebale bi se koristiti samo kao krajnja mjera i samo u slučajevima u kojima je Europsko vijeće službeno potvrdilo postojanje instrumentalizacije. Također, upotreba tehničkih sredstava ne bi trebala biti u suprotnosti sa sudskom praksom Suda EU-a.

Amandman 10.

Uvodna izjava 16.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (16) | Komisija bi trebala biti ovlaštena za definiranje odgovarajućih standarda za zaštitu državne granice kao odgovora na
  situacije instrumentalizacije migranata
  u delegiranim aktima donesenima na temelju ove Uredbe, pogotovo kad je riječ o novim tehnologijama kojima se može koristiti država članica, a s obzirom na vrstu granice (kopnena, morska ili zračna), razinu utjecaja dodijeljenu svakom pojedinom dijelu vanjske granice u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) 2019/1896 i druge relevantne čimbenike. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(16)

Komisija bi trebala biti ovlaštena za definiranje odgovarajućih standarda za zaštitu državne granice kao odgovora na
  situacije instrumentalizacije migranata
  u delegiranim aktima donesenima na temelju ove Uredbe, pogotovo kad je riječ o novim tehnologijama kojima se može koristiti država članica, a s obzirom na vrstu granice (kopnena, morska ili zračna), razinu utjecaja dodijeljenu svakom pojedinom dijelu vanjske granice u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) 2019/1896 i druge relevantne čimbenike.

| (16) | Komisija bi trebala biti ovlaštena za definiranje odgovarajućih
  zajedničkih
  standarda za zaštitu državne granice kao odgovora na
  prijetnje, izazove i ranjivosti na vanjskim granicama
  u delegiranim aktima donesenima na temelju ove Uredbe, pogotovo kad je riječ o novim tehnologijama kojima se može koristiti država članica, a s obzirom na vrstu granice (kopnena, morska ili zračna), razinu utjecaja dodijeljenu svakom pojedinom dijelu vanjske granice u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) 2019/1896 i druge relevantne čimbenike. |
| --- | --- |

(16)

Komisija bi trebala biti ovlaštena za definiranje odgovarajućih
  zajedničkih
  standarda za zaštitu državne granice kao odgovora na
  prijetnje, izazove i ranjivosti na vanjskim granicama
  u delegiranim aktima donesenima na temelju ove Uredbe, pogotovo kad je riječ o novim tehnologijama kojima se može koristiti država članica, a s obzirom na vrstu granice (kopnena, morska ili zračna), razinu utjecaja dodijeljenu svakom pojedinom dijelu vanjske granice u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) 2019/1896 i druge relevantne čimbenike.

Obrazloženje

Vidjeti uvodnu izjavu 8.

Amandman 11.

Uvodna izjava 17.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (17) | Osobama treba biti omogućeno slobodno i sigurno kretanje između država članica na području bez nadzora unutarnjih granica. U tom je smislu potrebno pojasniti da zabrana nadzora na unutarnjim granicama ne utječe na nadležnost država članica da provode kontrole na svojem državnom području, među ostalim na svojim unutarnjim granicama, u druge svrhe osim nadzora državne granice. Posebno je potrebno pojasniti da su nacionalna nadležna tijela, uključujući tijela nadležna za zdravlje ili izvršavanje zakonodavstva, u načelu i dalje slobodna provoditi kontrole u okviru izvršavanja javnih ovlasti predviđenih nacionalnim pravom. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(17)

Osobama treba biti omogućeno slobodno i sigurno kretanje između država članica na području bez nadzora unutarnjih granica. U tom je smislu potrebno pojasniti da zabrana nadzora na unutarnjim granicama ne utječe na nadležnost država članica da provode kontrole na svojem državnom području, među ostalim na svojim unutarnjim granicama, u druge svrhe osim nadzora državne granice. Posebno je potrebno pojasniti da su nacionalna nadležna tijela, uključujući tijela nadležna za zdravlje ili izvršavanje zakonodavstva, u načelu i dalje slobodna provoditi kontrole u okviru izvršavanja javnih ovlasti predviđenih nacionalnim pravom.

| (17) | Osobama treba biti omogućeno slobodno i sigurno kretanje između država članica na području bez nadzora unutarnjih granica. U tom je smislu potrebno pojasniti da zabrana nadzora na unutarnjim granicama ne utječe na nadležnost država članica da provode kontrole na svojem državnom području, među ostalim na svojim unutarnjim granicama, u druge svrhe osim nadzora državne granice. Posebno je potrebno pojasniti da su nacionalna
  , regionalna i lokalna
  nadležna tijela, uključujući tijela nadležna za zdravlje ili izvršavanje zakonodavstva, u načelu i dalje slobodna provoditi kontrole u okviru izvršavanja javnih ovlasti predviđenih nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(17)

Osobama treba biti omogućeno slobodno i sigurno kretanje između država članica na području bez nadzora unutarnjih granica. U tom je smislu potrebno pojasniti da zabrana nadzora na unutarnjim granicama ne utječe na nadležnost država članica da provode kontrole na svojem državnom području, među ostalim na svojim unutarnjim granicama, u druge svrhe osim nadzora državne granice. Posebno je potrebno pojasniti da su nacionalna
  , regionalna i lokalna
  nadležna tijela, uključujući tijela nadležna za zdravlje ili izvršavanje zakonodavstva, u načelu i dalje slobodna provoditi kontrole u okviru izvršavanja javnih ovlasti predviđenih nacionalnim pravom.

Obrazloženje

Kako bi se uzele u obzir razlike u upravljačkim strukturama i povezanim nadležnostima među državama članicama, trebalo bi uključiti sve razine vlasti.

Amandman 12.

Uvodna izjava 18.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (18) | Iako se zabrana nadzora unutarnjih granica odnosi i na kontrole koje imaju istovjetan učinak, ne bi trebalo smatrati da su kontrole koje provode nadležna tijela istovjetne provođenju granične kontrole ako za cilj nemaju nadzor državne granice, ako se temelje na općim informacijama i iskustvu nadležnih tijela o mogućim prijetnjama javnoj sigurnosti ili javnom poretku, uključujući ako im je cilj borba protiv nezakonitog boravka i prekograničnog kriminaliteta povezanog s nezakonitim migracijama, ako su osmišljene i provode se na razvidno drugačiji način od sustavnih kontrola osoba na vanjskim granicama, ako se provode u prometnim središtima kao što su luke, željeznički ili autobusni kolodvori i zračne luke ili izravno u prijevoznim sredstvima koja se upotrebljavaju za usluge prijevoza putnika te ako se temelje na analizi rizika. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(18)

Iako se zabrana nadzora unutarnjih granica odnosi i na kontrole koje imaju istovjetan učinak, ne bi trebalo smatrati da su kontrole koje provode nadležna tijela istovjetne provođenju granične kontrole ako za cilj nemaju nadzor državne granice, ako se temelje na općim informacijama i iskustvu nadležnih tijela o mogućim prijetnjama javnoj sigurnosti ili javnom poretku, uključujući ako im je cilj borba protiv nezakonitog boravka i prekograničnog kriminaliteta povezanog s nezakonitim migracijama, ako su osmišljene i provode se na razvidno drugačiji način od sustavnih kontrola osoba na vanjskim granicama, ako se provode u prometnim središtima kao što su luke, željeznički ili autobusni kolodvori i zračne luke ili izravno u prijevoznim sredstvima koja se upotrebljavaju za usluge prijevoza putnika te ako se temelje na analizi rizika.

Obrazloženje

Postojeća pravila te mjere već dopuštaju. Ne bi trebalo insinuirati da je u okviru predloženih izmjena moguć veći broj kontrola i sigurnosnih provjera. Veći broj kontrola posebno je štetan za regije s unutarnjim granicama. Sigurnosne mjere koje se temelje na analizi rizika ne bi trebale biti ograničene na te regije.

Amandman 13.

Uvodna izjava 20.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (20) | Suzbijanje nezakonitog boravka i prekograničnog kriminaliteta povezanog s nezakonitim migracijama kao što je trgovina ljudima, krijumčarenje migranata i krivotvorenje isprava te drugi oblici prekograničnog kriminaliteta moglo bi posebno obuhvaćati mjere kojima se omogućuje provjera identiteta, državljanstva i boravišnog statusa osoba pod uvjetom da te provjere nisu sustavne i provode se na temelju analize rizika. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(20)

Suzbijanje nezakonitog boravka i prekograničnog kriminaliteta povezanog s nezakonitim migracijama kao što je trgovina ljudima, krijumčarenje migranata i krivotvorenje isprava te drugi oblici prekograničnog kriminaliteta moglo bi posebno obuhvaćati mjere kojima se omogućuje provjera identiteta, državljanstva i boravišnog statusa osoba pod uvjetom da te provjere nisu sustavne i provode se na temelju analize rizika.

Obrazloženje

Člankom 77. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđuje se da je cilj „osigurati da se osobe pri prijelazu tih granica bez obzira na njihovo državljanstvo ne provjeravaju”. Nadalje, borba protiv nezakonitog boravka ili boravišta već je uređena Direktivom 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) („Direktiva o vraćanju”) i ne bi je trebalo povezivati s kontrolama na unutarnjim granicama. Okvir za borbu protiv prekograničnog kriminala i trgovine ljudima na sličan je način reguliran drugim zakonodavnim aktima (3). Osim toga, odredba ostavlja prostor za nepoštovanje presude Suda Europske unije, u skladu s kojom Zakonik o schengenskim granicama treba tumačiti na način da mu se protivi nacionalni propis prema kojem država članica obvezuje osobu da, pod prijetnjom sankcija, predoči putovnicu ili osobnu iskaznicu prilikom ulaska na državno područje te države članice preko unutarnje granice, kad je to ponovno uvođenje nadzora na unutarnjim granicama u okviru kojeg je ta obveza nametnuta u suprotnosti s tom odredbom (spojeni predmeti C-368/20 i C-369/20).

Amandman 14.

Uvodna izjava 24.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (24) | Potrebno je osigurati da kontrole koje države članice provode u okviru izvršavanja nacionalnih nadležnosti budu u potpunosti dosljedne s područjem bez nadzora unutarnjih granica. U skladu sa sudskom praksom Suda, što su jače naznake da kontrole koje države članice provode na svojim pograničnim područjima imaju učinak istovjetan nadzoru državne granice, a s obzirom na cilj tih kontrola, teritorijalno područje njihove primjene i moguće razlike u odnosu na kontrole koje se provode na ostatku državnog područja predmetne države članice, to je veća potreba za strogim i detaljnim pravilima i ograničenjima kojima se utvrđuju uvjeti za izvršavanje policijskih ovlasti država članica u pograničnom području. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(24)

Potrebno je osigurati da kontrole koje države članice provode u okviru izvršavanja nacionalnih nadležnosti budu u potpunosti dosljedne s područjem bez nadzora unutarnjih granica. U skladu sa sudskom praksom Suda, što su jače naznake da kontrole koje države članice provode na svojim pograničnim područjima imaju učinak istovjetan nadzoru državne granice, a s obzirom na cilj tih kontrola, teritorijalno područje njihove primjene i moguće razlike u odnosu na kontrole koje se provode na ostatku državnog područja predmetne države članice, to je veća potreba za strogim i detaljnim pravilima i ograničenjima kojima se utvrđuju uvjeti za izvršavanje policijskih ovlasti država članica u pograničnom području.

| (24) | Potrebno je osigurati da kontrole koje države članice provode u okviru izvršavanja nacionalnih nadležnosti budu u potpunosti dosljedne s područjem bez nadzora unutarnjih granica. U skladu sa sudskom praksom Suda, što su jače naznake da kontrole koje države članice provode na svojim pograničnim područjima imaju učinak istovjetan nadzoru državne granice, a s obzirom na cilj tih kontrola, teritorijalno područje njihove primjene i moguće razlike u odnosu na kontrole koje se provode na ostatku državnog područja predmetne države članice, to je veća potreba za strogim i detaljnim pravilima i ograničenjima kojima se utvrđuju uvjeti za izvršavanje policijskih
  ili drugih javnih
  ovlasti država članica u pograničnom području. |
| --- | --- |

(24)

Potrebno je osigurati da kontrole koje države članice provode u okviru izvršavanja nacionalnih nadležnosti budu u potpunosti dosljedne s područjem bez nadzora unutarnjih granica. U skladu sa sudskom praksom Suda, što su jače naznake da kontrole koje države članice provode na svojim pograničnim područjima imaju učinak istovjetan nadzoru državne granice, a s obzirom na cilj tih kontrola, teritorijalno područje njihove primjene i moguće razlike u odnosu na kontrole koje se provode na ostatku državnog područja predmetne države članice, to je veća potreba za strogim i detaljnim pravilima i ograničenjima kojima se utvrđuju uvjeti za izvršavanje policijskih
  ili drugih javnih
  ovlasti država članica u pograničnom području.

Obrazloženje

Usklađivanje s drugim dijelovima Prijedloga.

Amandman 15.

Uvodna izjava 25.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (25) | Potrebno je poduzeti mjere za rješavanje problema nedopuštenog kretanja državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom na području bez nadzora unutarnjih granica.
  Kako bi se ojačalo funkcioniranje schengenskog područja, države članice trebaju moći poduzeti dodatne mjere za suzbijanje nezakonitog kretanja između država članica i borbu protiv nezakonitih boravaka. Kad nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva države članice uhite državljane trećih zemalja s nezakonitim boravkom na unutarnjim granicama u okviru prekogranične operativne policijske suradnje, tim bi tijelima trebalo biti omogućeno da tim osobama uskrate pravo ulaska ili ostanka na predmetnom državnom području i transferiraju ih u državu članicu iz koje su ušli. Država članica iz koje su osobe izravno došle tada bi bila obvezna prihvatiti uhićene državljane trećih zemalja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(25)

Potrebno je poduzeti mjere za rješavanje problema nedopuštenog kretanja državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom na području bez nadzora unutarnjih granica.
  Kako bi se ojačalo funkcioniranje schengenskog područja, države članice trebaju moći poduzeti dodatne mjere za suzbijanje nezakonitog kretanja između država članica i borbu protiv nezakonitih boravaka. Kad nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva države članice uhite državljane trećih zemalja s nezakonitim boravkom na unutarnjim granicama u okviru prekogranične operativne policijske suradnje, tim bi tijelima trebalo biti omogućeno da tim osobama uskrate pravo ulaska ili ostanka na predmetnom državnom području i transferiraju ih u državu članicu iz koje su ušli. Država članica iz koje su osobe izravno došle tada bi bila obvezna prihvatiti uhićene državljane trećih zemalja.

| (25) | Potrebno je poduzeti mjere za rješavanje problema nedopuštenog kretanja državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom na području bez nadzora unutarnjih granica. |
| --- | --- |

(25)

Potrebno je poduzeti mjere za rješavanje problema nedopuštenog kretanja državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom na području bez nadzora unutarnjih granica.

Obrazloženje

Predložene mogućnosti za izravne transfere nisu u skladu s međunarodnim i europskim pravnim standardima u pogledu kretanja osoba u schengenskom području. Takve bi mjere također bilo vrlo teško uskladiti sa standardima za podjelu odgovornosti utvrđenima dublinskim sustavom te bi se njima dodatno doprinijelo neujednačenoj podjeli odgovornosti za azil i nezakonite migracije, što bi bilo u suprotnosti s pravilnom primjenom načela supsidijarnosti i ciljem zajedničkog europskog pristupa. Predloženim postupkom dodatno bi se doprinijelo razlikama među praksama i riziku od kršenja temeljnih prava.

Amandman 16.

Uvodna izjava 26.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (26) | Provedba postupka kojim država članica može transferirati uhićene državljane trećih zemalja s nezakonitim boravkom u državu članicu iz koje su izravno došli trebala bi biti brza, no podlijegati zaštitnim mjerama i treba je vršiti uz potpuno poštovanje temeljnih prava i načela nediskriminacije utvrđenog u članku 21. Povelje kako bi se spriječilo rasno profiliranje. Tijelima bi trebalo omogućiti provjeru relevantnih, odmah dostupnih informacija o kretanju predmetnih osoba. Te informacije mogu sadržavati objektivne elemente iz kojih tijela mogu zaključiti da je osoba nedavno doputovala iz druge države članice, primjerice, osoba može posjedovati dokumente, među ostalim priznanice ili račune, koji su dokaz nedavnog putovanja iz druge države članice. Državljanima trećih zemalja koji podliježu postupku transfera treba se izdati obrazložena pisana odluka. Iako bi ta odluka trebala biti odmah izvršiva, državljaninu treće zemlje treba se omogućiti učinkovit pravni lijek žalbe na odluku o transferu ili preispitivanja te odluke. Taj pravni lijek ne bi smio imati suspenzivni učinak. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(26)

Provedba postupka kojim država članica može transferirati uhićene državljane trećih zemalja s nezakonitim boravkom u državu članicu iz koje su izravno došli trebala bi biti brza, no podlijegati zaštitnim mjerama i treba je vršiti uz potpuno poštovanje temeljnih prava i načela nediskriminacije utvrđenog u članku 21. Povelje kako bi se spriječilo rasno profiliranje. Tijelima bi trebalo omogućiti provjeru relevantnih, odmah dostupnih informacija o kretanju predmetnih osoba. Te informacije mogu sadržavati objektivne elemente iz kojih tijela mogu zaključiti da je osoba nedavno doputovala iz druge države članice, primjerice, osoba može posjedovati dokumente, među ostalim priznanice ili račune, koji su dokaz nedavnog putovanja iz druge države članice. Državljanima trećih zemalja koji podliježu postupku transfera treba se izdati obrazložena pisana odluka. Iako bi ta odluka trebala biti odmah izvršiva, državljaninu treće zemlje treba se omogućiti učinkovit pravni lijek žalbe na odluku o transferu ili preispitivanja te odluke. Taj pravni lijek ne bi smio imati suspenzivni učinak.

Obrazloženje

Kao i za uvodnu izjavu 25. Osim toga, čini se da dio koji se odnosi na pravne lijekove nije u skladu s člankom 47. Povelje o temeljnim pravima.

Amandman 17.

Uvodna izjava 27.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (27) | Postupak transfera predviđen ovom Uredbom ne bi smio utjecati na postojeću mogućnost država članica da vraćaju nezakonito prisutne državljane trećih zemalja u skladu s bilateralnim sporazumima ili dogovorima iz članka 6. stavka 3. Direktive 2008/115/EZ (Direktiva o vraćanju) kad su te osobe otkrivene izvan neposredne blizine unutarnjih granica. Kako bi se olakšala primjena takvih sporazuma i pridonijelo cilju zaštite područja bez unutarnjih granica, državama članicama potrebno je omogućiti sklapanje novih sporazuma ili dogovora i ažuriranje postojećih. O svim izmjenama ili ažuriranjima postojećih ili sklapanju novih sporazuma ili dogovora potrebno je obavijestiti Komisiju. Kad država članica preuzme državljanina treće zemlje na temelju postupka predviđenog ovom Uredbom ili bilateralnog sporazuma ili dogovora, predmetna država članica trebala bi biti dužna izdati odluku o vraćanju u skladu s Direktivom o vraćanju. Kako bi se osigurala dosljednost novih postupaka predviđenih ovom Uredbom i postojećih pravila o vraćanju državljana trećih zemalja nužno je provesti ciljanu izmjenu članka 6. stavka 3. Direktive o vraćanju. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(27)

Postupak transfera predviđen ovom Uredbom ne bi smio utjecati na postojeću mogućnost država članica da vraćaju nezakonito prisutne državljane trećih zemalja u skladu s bilateralnim sporazumima ili dogovorima iz članka 6. stavka 3. Direktive 2008/115/EZ (Direktiva o vraćanju) kad su te osobe otkrivene izvan neposredne blizine unutarnjih granica. Kako bi se olakšala primjena takvih sporazuma i pridonijelo cilju zaštite područja bez unutarnjih granica, državama članicama potrebno je omogućiti sklapanje novih sporazuma ili dogovora i ažuriranje postojećih. O svim izmjenama ili ažuriranjima postojećih ili sklapanju novih sporazuma ili dogovora potrebno je obavijestiti Komisiju. Kad država članica preuzme državljanina treće zemlje na temelju postupka predviđenog ovom Uredbom ili bilateralnog sporazuma ili dogovora, predmetna država članica trebala bi biti dužna izdati odluku o vraćanju u skladu s Direktivom o vraćanju. Kako bi se osigurala dosljednost novih postupaka predviđenih ovom Uredbom i postojećih pravila o vraćanju državljana trećih zemalja nužno je provesti ciljanu izmjenu članka 6. stavka 3. Direktive o vraćanju.

Obrazloženje

Kao i u uvodnim izjavama 25. i 26. Osim toga, veliko oslanjanje na bilateralne sporazume među državama članicama koje bi bilo potrebno za provedbu takvih transfera moglo bi ugroziti europsku solidarnost. Nadalje, u skladu s mišljenjem pravne službe Vijeća Europske unije (6357/21, 19.2.2021.) u kojem se detaljno objašnjava „varijabilna geometrija” schengenske i dublinske pravne stečevine u odnosu na prijedloge u okviru novog pakta o migracijama i azilu, odredbe povezane s vraćanjem mogle bi se ponovno uključiti u prijedlog preinake Direktive o vraćanju (kako je Komisija predložila 2018., prijedlog se trenutačno razmatra u Vijeću). Alternativno, takve bi odredbe mogle biti dio prijedloga za izmjenu Direktive o vraćanju. Uključivanje izmjene Direktive o vraćanju u okviru revidiranog Zakonika o schengenskim granicama nije u skladu s predanošću Europske komisije boljoj regulativi.

Amandman 18.

Uvodna izjava 29.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (29) | Nadalje, ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti mogu predstavljati i velika nedopuštena kretanja nezakonitih migranata između država članica, pri čemu nastaje situacija koja opterećuje ukupne resurse i kapacitete nadležnih nacionalnih službi, a druga sredstva predviđena ovom Uredbom nisu dovoljna za rješavanje problema tih tokova i kretanja. U tom se kontekstu države članice trebale bi se moći osloniti na dostupna objektivna i kvantificirana izvješća o nedopuštenim kretanjima, pogotovo kad ih redovito izrađuju nadležne agencije Unije u skladu s njihovim ovlastima. Državi članici trebalo bi omogućiti da se koristi informacijama koje su objavile agencije kako bi u procjeni rizika dokazala iznimnost utvrđene prijetnje koju predstavlja nedopušteno kretanje i na toj osnovi opravdala ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(29)

Nadalje, ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti mogu predstavljati i velika nedopuštena kretanja nezakonitih migranata između država članica, pri čemu nastaje situacija koja opterećuje ukupne resurse i kapacitete nadležnih nacionalnih službi, a druga sredstva predviđena ovom Uredbom nisu dovoljna za rješavanje problema tih tokova i kretanja. U tom se kontekstu države članice trebale bi se moći osloniti na dostupna objektivna i kvantificirana izvješća o nedopuštenim kretanjima, pogotovo kad ih redovito izrađuju nadležne agencije Unije u skladu s njihovim ovlastima. Državi članici trebalo bi omogućiti da se koristi informacijama koje su objavile agencije kako bi u procjeni rizika dokazala iznimnost utvrđene prijetnje koju predstavlja nedopušteno kretanje i na toj osnovi opravdala ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica.

Obrazloženje

Situacija obilježena velikim nedopuštenim kretanjima državljana trećih zemalja među državama članicama ne bi trebala biti uključena kao ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti kojom bi se opravdalo ponovno uvođenje ili produljenje nadzora na unutarnjim granicama pojedinačnih država članica jer je njezino uključivanje u opći okvir nespojivo s ciljem prijedloga, kao i pravilnom primjenom načela supsidijarnosti. Pitanja kretanja među državama članicama, koja bi zapravo mogla utjecati na većinu država članica, treba rješavati na razini Unije kako je predloženo u članku 28. i ona moraju podlijegati provedbenoj odluci Vijeća.

Amandman 19.

Uvodna izjava 34.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (34) | Kako bi se osigurala sukladnost s načelom proporcionalnosti, odluka Vijeća treba se donijeti na ograničeno razdoblje do šest mjeseci koje se može produljiti
  za čitavo vrijeme trajanja prijetnje
  pod uvjetom da se provodi redovito preispitivanje odluke na temelju prijedloga Komisije. Izvorna odluka trebala bi sadržavati procjenu očekivanog učinka donesenih mjera, uključujući i negativne učinke, kako bi se utvrdilo je li nadzor unutarnjih granica opravdan ili bi se umjesto njega mogle učinkovito primijeniti mjere koje nisu toliko restriktivne. U naknadnim odlukama trebalo bi uzeti u obzir razvoj utvrđene prijetnje. Države članice trebaju odmah obavijestiti Komisiju i države članice o ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica u skladu s odlukom Vijeća. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(34)

Kako bi se osigurala sukladnost s načelom proporcionalnosti, odluka Vijeća treba se donijeti na ograničeno razdoblje do šest mjeseci koje se može produljiti
  za čitavo vrijeme trajanja prijetnje
  pod uvjetom da se provodi redovito preispitivanje odluke na temelju prijedloga Komisije. Izvorna odluka trebala bi sadržavati procjenu očekivanog učinka donesenih mjera, uključujući i negativne učinke, kako bi se utvrdilo je li nadzor unutarnjih granica opravdan ili bi se umjesto njega mogle učinkovito primijeniti mjere koje nisu toliko restriktivne. U naknadnim odlukama trebalo bi uzeti u obzir razvoj utvrđene prijetnje. Države članice trebaju odmah obavijestiti Komisiju i države članice o ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica u skladu s odlukom Vijeća.

| (34) | Kako bi se osigurala sukladnost s načelom proporcionalnosti, odluka Vijeća treba se donijeti na ograničeno razdoblje do šest mjeseci koje se može produljiti
  na ukupno 24 mjeseca ako se utvrdi da prijetnja i dalje postoji,
  pod uvjetom da se provodi redovito preispitivanje odluke na temelju prijedloga Komisije. Izvorna odluka trebala bi sadržavati procjenu očekivanog učinka donesenih mjera, uključujući i negativne učinke, kako bi se utvrdilo je li nadzor unutarnjih granica opravdan ili bi se umjesto njega mogle učinkovito primijeniti mjere koje nisu toliko restriktivne. U naknadnim odlukama trebalo bi uzeti u obzir razvoj utvrđene prijetnje. Države članice trebaju odmah obavijestiti Komisiju i države članice o ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica u skladu s odlukom Vijeća. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se osigurala sukladnost s načelom proporcionalnosti, odluka Vijeća treba se donijeti na ograničeno razdoblje do šest mjeseci koje se može produljiti
  na ukupno 24 mjeseca ako se utvrdi da prijetnja i dalje postoji,
  pod uvjetom da se provodi redovito preispitivanje odluke na temelju prijedloga Komisije. Izvorna odluka trebala bi sadržavati procjenu očekivanog učinka donesenih mjera, uključujući i negativne učinke, kako bi se utvrdilo je li nadzor unutarnjih granica opravdan ili bi se umjesto njega mogle učinkovito primijeniti mjere koje nisu toliko restriktivne. U naknadnim odlukama trebalo bi uzeti u obzir razvoj utvrđene prijetnje. Države članice trebaju odmah obavijestiti Komisiju i države članice o ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica u skladu s odlukom Vijeća.

Obrazloženje

Nadzor na unutarnjim granicama koji se provodi od 2015. pokazuje da je fiksna gornja granica potrebna kako bi se izbjegao gotovo trajni nadzor na unutarnjim granicama koji se temelji na istoj prijetnji. Početno razdoblje od šest mjeseci i predloženo maksimalno razdoblje od 24 mjeseca za takav nadzor temelje se na općem cilju traženja europskih, a ne nacionalnih rješenja u takvim situacijama. U tom kontekstu vrijedi napomenuti da bi, u slučaju nove prijetnje, postojeća pravila omogućila ponovno uvođenje nadzora na unutarnjim granicama (presuda Suda od 26. travnja 2022., spojeni predmeti C-368/20 i C-369/20).

Amandman 20.

Uvodna izjava 35.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (35) | Ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica i dalje treba biti moguće u slučajevima dugotrajnih ozbiljnih nedostataka u upravljanju vanjskim granicama koji ugrožavaju sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica. Dvogodišnje razdoblje ponovnog uvođenja nadzora na temelju ozbiljnih nedostataka na vanjskim granicama
  ne bi se
  trebalo odnositi na razdoblja u kojima su države članice uvele nadzor državne granice zbog hitnosti situacije ili u kojima je Vijeće donijelo odluku kojom preporučuje ponovno uvođenje zbog prijetnje koja utječe na znatan broj država članica. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(35)

Ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica i dalje treba biti moguće u slučajevima dugotrajnih ozbiljnih nedostataka u upravljanju vanjskim granicama koji ugrožavaju sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica. Dvogodišnje razdoblje ponovnog uvođenja nadzora na temelju ozbiljnih nedostataka na vanjskim granicama
  ne bi se
  trebalo odnositi na razdoblja u kojima su države članice uvele nadzor državne granice zbog hitnosti situacije ili u kojima je Vijeće donijelo odluku kojom preporučuje ponovno uvođenje zbog prijetnje koja utječe na znatan broj država članica.

| (35) | Ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica i dalje treba biti moguće u slučajevima dugotrajnih ozbiljnih nedostataka u upravljanju vanjskim granicama koji ugrožavaju sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica. Dvogodišnje razdoblje ponovnog uvođenja nadzora na temelju ozbiljnih nedostataka na vanjskim granicama trebalo
  bi se
  odnositi na razdoblja u kojima su države članice uvele nadzor državne granice zbog hitnosti situacije ili u kojima je Vijeće donijelo odluku kojom preporučuje ponovno uvođenje zbog prijetnje koja utječe na znatan broj država članica. |
| --- | --- |

(35)

Ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica i dalje treba biti moguće u slučajevima dugotrajnih ozbiljnih nedostataka u upravljanju vanjskim granicama koji ugrožavaju sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica. Dvogodišnje razdoblje ponovnog uvođenja nadzora na temelju ozbiljnih nedostataka na vanjskim granicama trebalo
  bi se
  odnositi na razdoblja u kojima su države članice uvele nadzor državne granice zbog hitnosti situacije ili u kojima je Vijeće donijelo odluku kojom preporučuje ponovno uvođenje zbog prijetnje koja utječe na znatan broj država članica.

Obrazloženje

Rok od najviše dvije godine trebao bi ostati na snazi kako bi se omogućile i zatražile koordinirane europske mjere za uklanjanje ozbiljnih nedostataka u upravljanju vanjskim granicama što je prije moguće.

Amandman 21.

Uvodna izjava 38.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (38) | Uz svaku odluku o ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica potrebno je, prema potrebi, odrediti mjere ublažavanja kako bi se ograničile štetne posljedice ponovnog uvođenja nadzora unutarnjih granica. Takve mjere trebale bi uključivati mjere kojima se osigurava neometan prijevoz robe te osoblja u prometnom sektoru i pomoraca uspostavljanjem „zelenih traka”. Uz to, s obzirom na potrebu za osiguravanjem kretanja osoba čiji rad može biti nužan za očuvanje lanca opskrbe ili pružanje osnovnih usluga, države članice trebale bi primjenjivati i postojeće smjernice o prekograničnim radnicima. U tom je kontekstu za pravila za ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama potrebno uzeti u obzir smjernice i preporuke donesene za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 koje tvore čvrstu sigurnosnu mrežu za jedinstveno tržište kako bi se osiguralo da ih države članice prema potrebi primjenjuju kao mjere ublažavanja za vrijeme ponovno uvedenog nadzora unutarnjih granica. Osobito je potrebno utvrditi mjere kojima bi se osiguralo neprekinuto funkcioniranje jedinstvenog tržišta i zaštitili interesi prekograničnih regija i „pobratimljenih gradova” što uključuje, na primjer, odobrenja ili odstupanja za stanovnike prekograničnih regija. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(38)

Uz svaku odluku o ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica potrebno je, prema potrebi, odrediti mjere ublažavanja kako bi se ograničile štetne posljedice ponovnog uvođenja nadzora unutarnjih granica. Takve mjere trebale bi uključivati mjere kojima se osigurava neometan prijevoz robe te osoblja u prometnom sektoru i pomoraca uspostavljanjem „zelenih traka”. Uz to, s obzirom na potrebu za osiguravanjem kretanja osoba čiji rad može biti nužan za očuvanje lanca opskrbe ili pružanje osnovnih usluga, države članice trebale bi primjenjivati i postojeće smjernice o prekograničnim radnicima. U tom je kontekstu za pravila za ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama potrebno uzeti u obzir smjernice i preporuke donesene za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 koje tvore čvrstu sigurnosnu mrežu za jedinstveno tržište kako bi se osiguralo da ih države članice prema potrebi primjenjuju kao mjere ublažavanja za vrijeme ponovno uvedenog nadzora unutarnjih granica. Osobito je potrebno utvrditi mjere kojima bi se osiguralo neprekinuto funkcioniranje jedinstvenog tržišta i zaštitili interesi prekograničnih regija i „pobratimljenih gradova” što uključuje, na primjer, odobrenja ili odstupanja za stanovnike prekograničnih regija.

| (38) | Uz svaku odluku o ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica potrebno je, prema potrebi, odrediti mjere ublažavanja kako bi se ograničile štetne posljedice ponovnog uvođenja nadzora unutarnjih granica. Takve mjere trebale bi uključivati mjere kojima se osigurava neometan prijevoz robe te osoblja u prometnom sektoru i pomoraca uspostavljanjem „zelenih traka”. Uz to, s obzirom na potrebu za osiguravanjem kretanja osoba čiji rad može biti nužan za očuvanje lanca opskrbe ili pružanje osnovnih usluga, države članice trebale bi primjenjivati i postojeće smjernice o prekograničnim radnicima. U tom je kontekstu za pravila za ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama potrebno uzeti u obzir smjernice i preporuke donesene za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 koje tvore čvrstu sigurnosnu mrežu za jedinstveno tržište kako bi se osiguralo da ih države članice prema potrebi primjenjuju kao mjere ublažavanja za vrijeme ponovno uvedenog nadzora unutarnjih granica. Osobito je potrebno utvrditi mjere
  , uzimajući u obzir stajalište lokalnih i regionalnih vlasti u prekograničnim regijama,
  kojima bi se osiguralo neprekinuto funkcioniranje jedinstvenog tržišta i zaštitili interesi prekograničnih regija i „pobratimljenih gradova” što uključuje, na primjer, odobrenja ili odstupanja za stanovnike prekograničnih regija. |
| --- | --- |

(38)

Uz svaku odluku o ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica potrebno je, prema potrebi, odrediti mjere ublažavanja kako bi se ograničile štetne posljedice ponovnog uvođenja nadzora unutarnjih granica. Takve mjere trebale bi uključivati mjere kojima se osigurava neometan prijevoz robe te osoblja u prometnom sektoru i pomoraca uspostavljanjem „zelenih traka”. Uz to, s obzirom na potrebu za osiguravanjem kretanja osoba čiji rad može biti nužan za očuvanje lanca opskrbe ili pružanje osnovnih usluga, države članice trebale bi primjenjivati i postojeće smjernice o prekograničnim radnicima. U tom je kontekstu za pravila za ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama potrebno uzeti u obzir smjernice i preporuke donesene za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 koje tvore čvrstu sigurnosnu mrežu za jedinstveno tržište kako bi se osiguralo da ih države članice prema potrebi primjenjuju kao mjere ublažavanja za vrijeme ponovno uvedenog nadzora unutarnjih granica. Osobito je potrebno utvrditi mjere
  , uzimajući u obzir stajalište lokalnih i regionalnih vlasti u prekograničnim regijama,
  kojima bi se osiguralo neprekinuto funkcioniranje jedinstvenog tržišta i zaštitili interesi prekograničnih regija i „pobratimljenih gradova” što uključuje, na primjer, odobrenja ili odstupanja za stanovnike prekograničnih regija.

Obrazloženje

Kako bi se osiguralo predlaganje mjera za ublažavanje u suradnji i koordinaciji s nadležnim tijelima u prekograničnim regijama na koje će one utjecati.

Amandman 22.

Uvodna izjava 45.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (45) | Kako bi omogućile post factum analizu odluke o privremenom ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama, države članice obvezne su
  podnijeti izvješće
  o ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji nakon što ukinu nadzor. Ako nadzor traje duže vrijeme,
  to bi izvješće
  trebalo
  podnijeti i nakon dvanaest
  mjeseci
  te svake godine nakon toga za vrijeme čitavog trajanja
  nadzora
  , ako se nadzor iznimno nastavi primjenjivati
  . U
  izvješću
  bi posebno trebala biti navedena početna i daljnja procjena nužnosti nadzora unutarnjih granica te ispunjavanje kriterija za ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama. Komisija u provedbenom aktu treba donijeti
  predložak
  i objaviti
  ga
  na internetu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(45)

Kako bi omogućile post factum analizu odluke o privremenom ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama, države članice obvezne su
  podnijeti izvješće
  o ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji nakon što ukinu nadzor. Ako nadzor traje duže vrijeme,
  to bi izvješće
  trebalo
  podnijeti i nakon dvanaest
  mjeseci
  te svake godine nakon toga za vrijeme čitavog trajanja
  nadzora
  , ako se nadzor iznimno nastavi primjenjivati
  . U
  izvješću
  bi posebno trebala biti navedena početna i daljnja procjena nužnosti nadzora unutarnjih granica te ispunjavanje kriterija za ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama. Komisija u provedbenom aktu treba donijeti
  predložak
  i objaviti
  ga
  na internetu.

| (45) | Kako bi omogućile
  tekuću i

  post factum analizu odluke o privremenom ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama, države članice obvezne su
  podnositi redovita izvješća
  o ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji
  kada se takav nadzor provodi i završno izvješće
  nakon što ukinu nadzor. Ako nadzor traje duže vrijeme,
  izvješća o tekućoj ocjeni
  trebalo
  bi podnositi svakih šest
  mjeseci
  , a nakon ukidanja
  nadzora
  unutarnjih granica trebalo bi izdati završno post factum izvješće
  . U
  izvješćima
  bi posebno trebala biti navedena početna i daljnja procjena nužnosti nadzora unutarnjih granica te ispunjavanje kriterija za ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama. Komisija u provedbenom aktu treba donijeti
  predloške
  i objaviti
  ih
  na internetu. |
| --- | --- |

(45)

Kako bi omogućile
  tekuću i

  post factum analizu odluke o privremenom ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama, države članice obvezne su
  podnositi redovita izvješća
  o ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji
  kada se takav nadzor provodi i završno izvješće
  nakon što ukinu nadzor. Ako nadzor traje duže vrijeme,
  izvješća o tekućoj ocjeni
  trebalo
  bi podnositi svakih šest
  mjeseci
  , a nakon ukidanja
  nadzora
  unutarnjih granica trebalo bi izdati završno post factum izvješće
  . U
  izvješćima
  bi posebno trebala biti navedena početna i daljnja procjena nužnosti nadzora unutarnjih granica te ispunjavanje kriterija za ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama. Komisija u provedbenom aktu treba donijeti
  predloške
  i objaviti
  ih
  na internetu.

Obrazloženje

Ocjenjivanje bi se stalno trebalo provoditi. Budući da bi nadzor unutarnjih granica trebao biti ograničen na najviše 24 mjeseca, nije potrebno predvidjeti više od jednog post factum izvješća o ocjeni u slučaju da se taj nadzor produlji za više od 12 mjeseci. Međutim, izvješća o tekućoj ocjeni trebala bi se sastavljati na kraju svakog šestomjesečnog razdoblja, a nakon ukidanja nadzora unutarnjih granica trebalo bi izdati završno post factum izvješće.

Amandman 23.

Članak 1. stavak 1. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | dodaju se sljedeće točke od 27. do 30.: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

dodaju se sljedeće točke od 27. do 30.:

| (b) | dodaju se sljedeće točke od 27. do 30.: |
| --- | --- |

(b)

dodaju se sljedeće točke od 27. do 30.:

| „27. | „instrumentalizacija migranata” odnosi se na situaciju u kojoj treća zemlja
  pokreće tokove nezakonite migracije u Uniju tako što
  aktivno
  potiče ili olakšava kretanje
  državljana trećih zemalja
  do vanjskih granica, na svoje državno područje
  ili
  iz njega te prema vanjskim granicama,
  pri čemu
  te radnje ukazuju na namjeru treće zemlje da destabilizira Uniju ili državu članicu i pri čemu bi
  narav tih radnji
  mogla ugroziti
  nužne funkcije države
  , među ostalim cjelovitost državnog područja
  , održavanje zakona i reda ili očuvanje nacionalne sigurnosti; |
| --- | --- |

„27.

„instrumentalizacija migranata” odnosi se na situaciju u kojoj treća zemlja
  pokreće tokove nezakonite migracije u Uniju tako što
  aktivno
  potiče ili olakšava kretanje
  državljana trećih zemalja
  do vanjskih granica, na svoje državno područje
  ili
  iz njega te prema vanjskim granicama,
  pri čemu
  te radnje ukazuju na namjeru treće zemlje da destabilizira Uniju ili državu članicu i pri čemu bi
  narav tih radnji
  mogla ugroziti
  nužne funkcije države
  , među ostalim cjelovitost državnog područja
  , održavanje zakona i reda ili očuvanje nacionalne sigurnosti;

| „27. | „instrumentalizacija migranata” odnosi se na situaciju u kojoj treća zemlja
  ili akter kojeg ona sponzorira
  aktivno
  podupire znatan broj
  državljana trećih zemalja
  u pokušaju da nezakonito i u masovnom broju uđu u neku državu članicu Unije, s namjerom destabiliziranja Unije
  ili
  neke države članice,
  pri čemu
  pogođena država članica može dokazati da
  narav tih radnji
  ugrožava
  nužne funkcije države, održavanje zakona i reda ili očuvanje nacionalne sigurnosti
  i pri čemu je Europsko vijeće potvrdilo, kao hitno pitanje, da se Unija ili jedna ili više od njezinih država članica suočavaju sa situacijom instrumentalizacije migranata
  ; |
| --- | --- |

„27.

„instrumentalizacija migranata” odnosi se na situaciju u kojoj treća zemlja
  ili akter kojeg ona sponzorira
  aktivno
  podupire znatan broj
  državljana trećih zemalja
  u pokušaju da nezakonito i u masovnom broju uđu u neku državu članicu Unije, s namjerom destabiliziranja Unije
  ili
  neke države članice,
  pri čemu
  pogođena država članica može dokazati da
  narav tih radnji
  ugrožava
  nužne funkcije države, održavanje zakona i reda ili očuvanje nacionalne sigurnosti
  i pri čemu je Europsko vijeće potvrdilo, kao hitno pitanje, da se Unija ili jedna ili više od njezinih država članica suočavaju sa situacijom instrumentalizacije migranata
  ;

| 28. | „obvezno putovanje” znači putovanje povezano s nužnom funkcijom ili potrebom navedenima u Prilogu XI., uzimajući u obzir sve primjenjive međunarodne obveze Unije i država članica; |
| --- | --- |

28.

„obvezno putovanje” znači putovanje povezano s nužnom funkcijom ili potrebom navedenima u Prilogu XI., uzimajući u obzir sve primjenjive međunarodne obveze Unije i država članica;

| 28. | „obvezno putovanje” znači putovanje povezano s nužnom funkcijom ili potrebom navedenima u Prilogu XI., uzimajući u obzir sve primjenjive međunarodne obveze Unije i država članica; |
| --- | --- |

28.

„obvezno putovanje” znači putovanje povezano s nužnom funkcijom ili potrebom navedenima u Prilogu XI., uzimajući u obzir sve primjenjive međunarodne obveze Unije i država članica;

| 29. | „neobvezno putovanje” znači putovanje u druge svrhe osim obveznog putovanja; |
| --- | --- |

29.

„neobvezno putovanje” znači putovanje u druge svrhe osim obveznog putovanja;

| 29. | „neobvezno putovanje” znači putovanje u druge svrhe osim obveznog putovanja; |
| --- | --- |

29.

„neobvezno putovanje” znači putovanje u druge svrhe osim obveznog putovanja;

| 30. | „prometna čvorišta” znači zračne, morske ili riječne luke, željeznički ili autobusni kolodvori.” |
| --- | --- |

30.

„prometna čvorišta” znači zračne, morske ili riječne luke, željeznički ili autobusni kolodvori.”

| 30. | „prometna čvorišta” znači zračne, morske ili riječne luke, željeznički ili autobusni kolodvori.” |
| --- | --- |

30.

„prometna čvorišta” znači zračne, morske ili riječne luke, željeznički ili autobusni kolodvori.”

Obrazloženje

Predložena definicija instrumentalizacije preširoka je i nedovoljno jasna, stoga postoji rizik da se mnoge različite situacije smatraju kompatibilnima s tom definicijom. Također je u suprotnosti sa smjernicama za bolju regulativu jer se u priloženoj procjeni učinka (SWD(2021) 462 final) priznaje da se „ne razmatra instrumentalizacija nezakonite migracije”. U uvodnoj izjavi 12. Prijedloga iznosi se uvjet da je pri donošenju svake operativne odluke predmetne države članice potrebno uzeti u obzir je li Europsko vijeće potvrdilo da se Unija ili jedna ili više njezinih država članica suočava s instrumentalizacijom migranata. Prema uvodnoj izjavi 10. Prijedloga Unija bi trebala upotrijebiti sve alate koje ima na raspolaganju u području diplomatskih, financijskih i operativnih mjera kako bi pomogla državama članicama koje se suočavaju s instrumentalizacijom. Diplomatsko djelovanje Unije ili predmetne države članice trebalo bi biti prioritetno sredstvo za suočavanje s instrumentalizacijom. Stoga je potreban politički konsenzus na razini EU-a o tome predstavlja li situacija instrumentalizaciju. S obzirom na ozbiljnost posljedičnih mjera ograničavanja nametnutih pojedincima i s obzirom na to da se prijedlogom Komisije odgovara na zahtjev Europskog vijeća (EUCO 17/21), u definiciji treba uzeti u obzir pozitivno stajalište Europskog vijeća. Kad je riječ o mjerama ograničavanja koje stoje na raspolaganju državama članicama za brojne druge situacije, postojećim pravnim okvirom Direktive 2013/32/EU (4) i Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5) već se omogućuje operativna fleksibilnost u određivanju lokacija na kojima bi trebalo podnositi zahtjeve za azil, produljenju rokova za registraciju i prilagodbi materijalnih uvjeta prihvata.

Amandman 24.

Članak 1. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2. | U članku 5. dodaje se novi stavak 4.: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.

U članku 5. dodaje se novi stavak 4.:

| 2. | U članku 5. dodaje se novi stavak 4.: |
| --- | --- |

2.

U članku 5. dodaje se novi stavak 4.:

„4.   U situaciji instrumentalizacije migranata države članice mogu ograničiti broj graničnih prijelaza prijavljenih u skladu sa stavkom 1.
  ili ograničiti njihovo radno vrijeme kad to zahtijevaju okolnosti
  .

„4.   U situaciji instrumentalizacije migranata
  , kako je definirana u točki 27. članka 1. stavka 1. točke (b),
  države članice mogu ograničiti broj graničnih prijelaza prijavljenih u skladu sa stavkom 1.
  u strogo ograničenim i jasno definiranim okolnostima
  .

Sva ograničenja donesena u skladu s prvim podstavkom provode se proporcionalno i u potpunosti uzimajući u obzir prava:

Sva ograničenja donesena u skladu s prvim podstavkom provode se proporcionalno i u potpunosti uzimajući u obzir prava:

| (a) | osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(a)

osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije;

| (a) | osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(a)

osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije;

| (b) | državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem na temelju Direktive Vijeća 2003/109/EZ56, osoba koje imaju pravo boravka na temelju drugih instrumenata Unije ili nacionalnog prava ili koje imaju nacionalne vize za dugotrajni boravak te članova njihovih obitelji; |
| --- | --- |

(b)

državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem na temelju Direktive Vijeća 2003/109/EZ56, osoba koje imaju pravo boravka na temelju drugih instrumenata Unije ili nacionalnog prava ili koje imaju nacionalne vize za dugotrajni boravak te članova njihovih obitelji;

56

| (b) | državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem na temelju Direktive Vijeća 2003/109/EZ56, osoba koje imaju pravo boravka na temelju drugih instrumenata Unije ili nacionalnog prava ili koje imaju nacionalne vize za dugotrajni boravak te članova njihovih obitelji; |
| --- | --- |

(b)

državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem na temelju Direktive Vijeća 2003/109/EZ56, osoba koje imaju pravo boravka na temelju drugih instrumenata Unije ili nacionalnog prava ili koje imaju nacionalne vize za dugotrajni boravak te članova njihovih obitelji;

56

| (c) | državljana trećih zemalja koji traže međunarodnu zaštitu.” |
| --- | --- |

(c)

državljana trećih zemalja koji traže međunarodnu zaštitu.”

| (c) | državljana trećih zemalja koji traže međunarodnu zaštitu.
  Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu bude otvoren i lako dostupan dovoljan broj mjesta za registraciju, uključujući granične prijelaze, da bi se zajamčila djelotvorna zaštita od prisilnog udaljenja ili vraćanja, uključujući pravo na podnošenje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, i uspostava odgovarajućih zaštitnih mjera za postupanje prema ranjivim osobama.
  ” |
| --- | --- |

(c)

državljana trećih zemalja koji traže međunarodnu zaštitu.
  Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu bude otvoren i lako dostupan dovoljan broj mjesta za registraciju, uključujući granične prijelaze, da bi se zajamčila djelotvorna zaštita od prisilnog udaljenja ili vraćanja, uključujući pravo na podnošenje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, i uspostava odgovarajućih zaštitnih mjera za postupanje prema ranjivim osobama.
  ”

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu bude otvoren i lako dostupan dovoljan broj mjesta za registraciju, uključujući granične prijelaze, da bi se zajamčila djelotvorna zaštita od prisilnog udaljenja ili vraćanja, uključujući pravo na podnošenje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, i uspostava odgovarajućih zaštitnih mjera za postupanje prema ranjivim osobama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Predložene mjere za ograničavanje broja prelazaka granice negativno će utjecati na pravo na podnošenje zahtjeva za međunarodnu zaštitu i mogu dovesti do nezakonitog prisilnog udaljenja ili vraćanja na vanjskim granicama EU-a te bi mogle biti u suprotnosti s općim ciljem schengenskog područja, odnosno zadržavanjem nepostojanja nadzora unutarnjih granica. Stoga ih treba koristiti isključivo kao krajnju mjeru. Snižavanjem standarda EU-a u području prava o azilu neće se riješiti geopolitička kriza, nego će se umjesto toga oslabiti imidž EU-a u svijetu kao zajednice vrijednosti.

Amandman 25.

Amandman 25.

Članak 1. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3. | Članak 13. zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.

Članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

| 3. | Članak 13. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

3.

Članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 13.

„Članak 13.

Zaštita državne granice

Zaštita državne granice

Zaštita državne granice

Zaštita državne granice

1.   Glavna je svrha zaštite državne granice otkrivanje i sprečavanje neovlaštenih prelazaka granice, suzbijanje prekograničnog kriminaliteta i poduzimanje mjera protiv osoba koje su nezakonito prešle granicu. Osobu koja je nezakonito prešla granicu i koja nema pravo boravka na državnom području predmetne države članice mora se uhititi i podvrgnuti postupcima u skladu s Direktivom 2008/115/EZ.

1.   Glavna je svrha zaštite državne granice otkrivanje i sprečavanje neovlaštenih prelazaka granice, suzbijanje prekograničnog kriminaliteta i poduzimanje mjera protiv osoba koje su nezakonito prešle granicu. Osobu koja je nezakonito prešla granicu i koja nema pravo boravka na državnom području predmetne države članice mora se uhititi i podvrgnuti postupcima u skladu s Direktivom 2008/115/EZ.

2.   Službenici graničnog nadzora koriste stacionarne ili pokretne jedinice radi provođenja zaštite državne granice. Zaštita se provodi tako što se osobe sprečava da između graničnih prijelaza neovlašteno prelaze granicu i izbjegavaju kontrole na graničnim prijelazima te ih se od toga odvraća.

2.   Službenici graničnog nadzora koriste stacionarne ili pokretne jedinice radi provođenja zaštite državne granice. Zaštita se provodi tako što se osobe sprečava da između graničnih prijelaza neovlašteno prelaze granicu i izbjegavaju kontrole na graničnim prijelazima te ih se od toga odvraća.

3.   Zaštitu državne granice između graničnih prijelaza provode službenici graničnog nadzora čiji se broj i metode prilagođavaju postojećim ili predviđenim rizicima i prijetnjama. Ona podrazumijeva česte i iznenadne promjene razdoblja njezina provođenja te druge metode ili tehnike, tako da se neovlašteni prelasci granice učinkovito otkrivaju ili sprečavaju.

3.   Zaštitu državne granice između graničnih prijelaza provode službenici graničnog nadzora čiji se broj i metode prilagođavaju postojećim ili predviđenim rizicima i prijetnjama. Ona podrazumijeva česte i iznenadne promjene razdoblja njezina provođenja te druge metode ili tehnike, tako da se neovlašteni prelasci granice učinkovito otkrivaju ili sprečavaju.

4.   Zaštitu provode stacionarne ili pokretne jedinice koje svoje dužnosti obavljaju ophodnjom ili zauzimanjem pozicije na mjestima koja jesu ili koja se smatraju osjetljivima, a cilj je takvog postupanja spriječiti neovlaštene prelaske granica ili uhititi pojedince koji nezakonito prelaze granicu. Zaštita se može provoditi i tehničkim sredstvima, uključujući i elektronička sredstva, opremu i nadzorne sustave.

4.   Zaštitu provode stacionarne ili pokretne jedinice koje svoje dužnosti obavljaju ophodnjom ili zauzimanjem pozicije na mjestima koja jesu ili koja se smatraju osjetljivima, a cilj je takvog postupanja spriječiti neovlaštene prelaske granica ili uhititi pojedince koji nezakonito prelaze granicu. Zaštita se može provoditi i tehničkim sredstvima, uključujući i elektronička sredstva, opremu i nadzorne sustave.

5.   U situaciji instrumentalizacije migranata predmetna država članica
  prema
  potrebi pojačava
  zaštitu
  državne granice kako bi odgovorila na
  povećanu prijetnju
  .
  Konkretno,
  država članica prema potrebi povećava resurse i tehnička sredstva za
  sprečavanje neovlaštenog prelaska
  granice.

5.   U situaciji instrumentalizacije migranata,
  kako je definirana u točki 27. članka 1. stavka 1. točke (b) i kako je prihvaćena u Europskom vijeću
  , predmetna država članica
  po
  potrebi pojačava
  nadzor
  državne granice kako bi odgovorila na
  sve veće pokušaje masovnog prelaska granice
  .
  U tu svrhu
  država članica prema potrebi povećava resurse i tehnička sredstva za
  poboljšanje zaštite
  državne granice.

Ta tehnička sredstva mogu uključivati moderne tehnologije kao što su bespilotne letjelice i senzori kretanja te pokretne jedinice za sprečavanje neovlaštenih prelazaka granice u Uniju.

Ta tehnička sredstva mogu uključivati moderne tehnologije kao što su bespilotne letjelice i senzori kretanja te pokretne jedinice za sprečavanje neovlaštenih prelazaka granice u Uniju.

6.
     
  Na dovodeći u pitanje potporu koju Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu može pružati državama članicama, u slučaju instrumentalizacije migranata Agencija može provesti procjenu ranjivosti predviđenu člankom 10. stavkom 1. točkom (c) i člankom 32. Uredbe (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća radi pružanja potrebne potpore predmetnoj državi članici. Na temelju rezultata te procjene ili svih drugih relevantnih procjena ranjivosti ili dodjele kritične razine utjecaja predmetnom dijelu granice u smislu članka 35. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) 2019/1896, izvršni direktor Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu izdaje preporuke predmetnoj državi članici u skladu s člankom 41. stavkom 1. te uredbe.

6
  .   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 37. u pogledu dodatnih mjera u vezi sa zaštitom državne granice, te razviti standarde za zaštitu državne granice, naročito upotrebu tehnologija za nadzor i praćenje na vanjskim granicama, uzimajući u obzir vrstu granice, razinu utjecaja dodijeljenu svakom dijelu vanjske granice u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) 2019/1896 i drugim relevantnim čimbenicima.”

7.
     Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 37. u pogledu dodatnih mjera u vezi sa zaštitom državne granice, te razviti standarde za zaštitu državne granice, naročito upotrebu tehnologija za nadzor i praćenje na vanjskim granicama, uzimajući u obzir vrstu granice, razinu utjecaja dodijeljenu svakom dijelu vanjske granice u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) 2019/1896 i drugim relevantnim čimbenicima.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Predložene mjere za jačanje zaštite državne granice trebale bi se koristiti samo kao krajnja mjera i samo u slučajevima u kojima je Europsko vijeće službeno potvrdilo postojanje instrumentalizacije. U izbrisanom tekstu koji se odnosi na Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu ponavlja se identičan tekst iz članka 41. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1896 te je stoga suvišan.

Amandman 26.

Amandman 26.

Članak 1. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman |
| --- | --- |
| 5. | Članak 23. zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman

5.

Članak 23. zamjenjuje se sljedećim:

| 5. | Članak 23. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

5.

Članak 23. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 23.

„Članak 23.

Izvršavanje javnih ovlasti

Izvršavanje javnih ovlasti

Nepostojanje nadzora državne granice na unutarnjim granicama ne utječe na:

Nepostojanje nadzora državne granice na unutarnjim granicama ne utječe na:

| a) | izvršavanje policijskih ili drugih javnih ovlasti od strane nadležnih tijela država članica na njihovu državnom području, uključujući i na pograničnim područjima njihovih unutarnjih granica, koje su im dodijeljene prema nacionalnom pravu, u mjeri u kojoj izvršavanje tih ovlasti nema učinak istovjetan graničnoj kontroli. |
| --- | --- |

a)

izvršavanje policijskih ili drugih javnih ovlasti od strane nadležnih tijela država članica na njihovu državnom području, uključujući i na pograničnim područjima njihovih unutarnjih granica, koje su im dodijeljene prema nacionalnom pravu, u mjeri u kojoj izvršavanje tih ovlasti nema učinak istovjetan graničnoj kontroli.

| a) | izvršavanje policijskih ili drugih javnih ovlasti od strane nadležnih tijela država članica na njihovu državnom području, uključujući i na pograničnim područjima njihovih unutarnjih granica, koje su im dodijeljene prema nacionalnom pravu, u mjeri u kojoj izvršavanje tih ovlasti nema učinak istovjetan graničnoj kontroli. |
| --- | --- |

a)

izvršavanje policijskih ili drugih javnih ovlasti od strane nadležnih tijela država članica na njihovu državnom području, uključujući i na pograničnim područjima njihovih unutarnjih granica, koje su im dodijeljene prema nacionalnom pravu, u mjeri u kojoj izvršavanje tih ovlasti nema učinak istovjetan graničnoj kontroli.

| | Izvršavanje ovlasti nadležnih tijela ne može se smatrati istovjetnim provođenju granične kontrole kad mjere: |
| --- | --- |

Izvršavanje ovlasti nadležnih tijela ne može se smatrati istovjetnim provođenju granične kontrole kad mjere:

| | Izvršavanje ovlasti nadležnih tijela ne može se smatrati istovjetnim provođenju granične kontrole kad mjere: |
| --- | --- |

Izvršavanje ovlasti nadležnih tijela ne može se smatrati istovjetnim provođenju granične kontrole kad mjere:

| | i. | za cilj nemaju nadzor državne granice; |
| --- | --- | --- |

i.

za cilj nemaju nadzor državne granice;

| ii. | se temelje na općim informacijama i iskustvu nadležnih tijela vezanom za moguće prijetnje javnoj sigurnosti ili javnom poretku te su posebno usmjerene na: |
| --- | --- |

ii.

se temelje na općim informacijama i iskustvu nadležnih tijela vezanom za moguće prijetnje javnoj sigurnosti ili javnom poretku te su posebno usmjerene na:

| | i. | za cilj nemaju nadzor državne granice; |
| --- | --- | --- |

i.

za cilj nemaju nadzor državne granice;

| ii. | se temelje na općim informacijama i iskustvu nadležnih tijela vezanom za moguće prijetnje javnoj sigurnosti ili javnom poretku te su posebno usmjerene na: |
| --- | --- |

ii.

se temelje na općim informacijama i iskustvu nadležnih tijela vezanom za moguće prijetnje javnoj sigurnosti ili javnom poretku te su posebno usmjerene na:

| | | — | suzbijanje prekograničnog kriminaliteta; |
| --- | --- | --- | --- |

—

suzbijanje prekograničnog kriminaliteta;

| — | borbu protiv nezakonitog boravka povezanog s nezakonitim migracijama; ili |
| --- | --- |

—

borbu protiv nezakonitog boravka povezanog s nezakonitim migracijama; ili

| | | — | suzbijanje prekograničnog kriminaliteta; |
| --- | --- | --- | --- |

—

suzbijanje prekograničnog kriminaliteta;

| — | borbu protiv nezakonitog boravka povezanog s nezakonitim migracijama
  , pod uvjetom da provjere identiteta, državljanstva i boravišnog statusa nisu sustavne i provode se na temelju kontinuirane procjene rizika
  ; ili |
| --- | --- |

—

borbu protiv nezakonitog boravka povezanog s nezakonitim migracijama
  , pod uvjetom da provjere identiteta, državljanstva i boravišnog statusa nisu sustavne i provode se na temelju kontinuirane procjene rizika
  ; ili

, pod uvjetom da provjere identiteta, državljanstva i boravišnog statusa nisu sustavne i provode se na temelju kontinuirane procjene rizika

| | | — | ograničavanje širenja zarazne bolesti koja ima epidemiološki potencijal, čije je postojanje utvrdio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti; |
| --- | --- | --- | --- |

—

ograničavanje širenja zarazne bolesti koja ima epidemiološki potencijal, čije je postojanje utvrdio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti;

| | | — | ograničavanje širenja zarazne bolesti koja ima epidemiološki potencijal, čije je postojanje utvrdio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti; |
| --- | --- | --- | --- |

—

ograničavanje širenja zarazne bolesti koja ima epidemiološki potencijal, čije je postojanje utvrdio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti;

| | iii. | su osmišljene i provode se na razvidno drugačiji način od sustavnih kontrola osoba na vanjskim granicama, uključujući kad se provode u prometnim čvorištima ili izravno u prijevoznim sredstvima koja se upotrebljavaju za usluge prijevoza putnika te kad se temelje na analizi rizika; |
| --- | --- | --- |

iii.

su osmišljene i provode se na razvidno drugačiji način od sustavnih kontrola osoba na vanjskim granicama, uključujući kad se provode u prometnim čvorištima ili izravno u prijevoznim sredstvima koja se upotrebljavaju za usluge prijevoza putnika te kad se temelje na analizi rizika;

| iv. | se provode, prema potrebi, na temelju tehnologija za praćenje i nadzor koje se uglavnom upotrebljavaju na državnom području, u svrhu odgovora na prijetnje javnoj sigurnosti ili javnom poretku kako je navedeno u točki ii.); |
| --- | --- |

iv.

se provode, prema potrebi, na temelju tehnologija za praćenje i nadzor koje se uglavnom upotrebljavaju na državnom području, u svrhu odgovora na prijetnje javnoj sigurnosti ili javnom poretku kako je navedeno u točki ii.);

| | iii. | su osmišljene i provode se na razvidno drugačiji način od sustavnih kontrola osoba na vanjskim granicama, uključujući kad se provode u prometnim čvorištima ili izravno u prijevoznim sredstvima koja se upotrebljavaju za usluge prijevoza putnika te kad se temelje na analizi rizika; |
| --- | --- | --- |

iii.

su osmišljene i provode se na razvidno drugačiji način od sustavnih kontrola osoba na vanjskim granicama, uključujući kad se provode u prometnim čvorištima ili izravno u prijevoznim sredstvima koja se upotrebljavaju za usluge prijevoza putnika te kad se temelje na analizi rizika;

| iv. | se provode, prema potrebi, na temelju tehnologija za praćenje i nadzor koje se uglavnom upotrebljavaju na državnom području, u svrhu odgovora na prijetnje javnoj sigurnosti ili javnom poretku kako je navedeno u točki ii.); |
| --- | --- |

iv.

se provode, prema potrebi, na temelju tehnologija za praćenje i nadzor koje se uglavnom upotrebljavaju na državnom području, u svrhu odgovora na prijetnje javnoj sigurnosti ili javnom poretku kako je navedeno u točki ii.);

| b) | mogućnost da država članica provodi sigurnosne provjere osoba koje u skladu s pravom svake države članice u prometnim čvorištima provode nadležna tijela ili prijevoznici, pod uvjetom da se te provjere primjenjuju i na osobe koje putuju unutar države članice; |
| --- | --- |

b)

mogućnost da država članica provodi sigurnosne provjere osoba koje u skladu s pravom svake države članice u prometnim čvorištima provode nadležna tijela ili prijevoznici, pod uvjetom da se te provjere primjenjuju i na osobe koje putuju unutar države članice;

| b) | mogućnost da država članica provodi sigurnosne provjere osoba koje u skladu s pravom svake države članice u prometnim čvorištima provode nadležna tijela ili prijevoznici, pod uvjetom da se te provjere primjenjuju i na osobe koje putuju unutar države članice; |
| --- | --- |

b)

mogućnost da država članica provodi sigurnosne provjere osoba koje u skladu s pravom svake države članice u prometnim čvorištima provode nadležna tijela ili prijevoznici, pod uvjetom da se te provjere primjenjuju i na osobe koje putuju unutar države članice;

| c) | mogućnost da država članica zakonom odredi obvezu nošenja dokumenata i isprava; |
| --- | --- |

c)

mogućnost da država članica zakonom odredi obvezu nošenja dokumenata i isprava;

| c) | mogućnost da država članica zakonom odredi obvezu nošenja dokumenata i isprava; |
| --- | --- |

c)

mogućnost da država članica zakonom odredi obvezu nošenja dokumenata i isprava;

| d) | mogućnost da država članica državljanima trećih zemalja zakonom odredi obvezu da prijave svoju prisutnost na njezinu državnom području prema odredbama članka 22. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (,Schengenska konvencija’); |
| --- | --- |

d)

mogućnost da država članica državljanima trećih zemalja zakonom odredi obvezu da prijave svoju prisutnost na njezinu državnom području prema odredbama članka 22. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (,Schengenska konvencija’);

| d) | mogućnost da država članica državljanima trećih zemalja zakonom odredi obvezu da prijave svoju prisutnost na njezinu državnom području prema odredbama članka 22. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (,Schengenska konvencija’); |
| --- | --- |

d)

mogućnost da država članica državljanima trećih zemalja zakonom odredi obvezu da prijave svoju prisutnost na njezinu državnom području prema odredbama članka 22. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (,Schengenska konvencija’);

| e) | sigurnosnu provjeru podatka o putnicima u relevantnim bazama podataka za osobe koje putuju na području bez nadzora unutarnjih granica koju mogu provoditi nadležna tijela u skladu s mjerodavnim pravom.” |
| --- | --- |

e)

sigurnosnu provjeru podatka o putnicima u relevantnim bazama podataka za osobe koje putuju na području bez nadzora unutarnjih granica koju mogu provoditi nadležna tijela u skladu s mjerodavnim pravom.”

| e) | sigurnosnu provjeru podatka o putnicima u relevantnim bazama podataka za osobe koje putuju na području bez nadzora unutarnjih granica koju mogu provoditi nadležna tijela u skladu s mjerodavnim pravom.” |
| --- | --- |

e)

sigurnosnu provjeru podatka o putnicima u relevantnim bazama podataka za osobe koje putuju na području bez nadzora unutarnjih granica koju mogu provoditi nadležna tijela u skladu s mjerodavnim pravom.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Usklađivanje teksta s tekstom uvodne izjave 20. Kontrole za suzbijanje nezakonitih prekograničnih migracija same su po sebi kontrole čiji je cilj postizanje rezultata nadzora državne granice te ih stoga nije moguće ne smatrati nadzorom na unutarnjim granicama. Umetanje teksta predstavlja neopravdano proširenje članka 23. Zakonika o schengenskim granicama koji je trenutačno na snazi. Postizanje područja u kojemu je osigurano slobodno kretanje osoba preko unutarnjih granica jedno je od glavnih postignuća Unije. S obzirom na učinak koji takve krajnje mjere mogu imati na sve osobe koje imaju pravo kretanja unutar područja bez nadzora unutarnjih granica, trebalo bi odrediti uvjete i postupke za ponovno uvođenje tih mjera kako bi se osiguralo da su one iznimne i opravdane te da se poštuje načelo proporcionalnosti.

Amandman 27.

Amandman 27.

Članak 1. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6. | Umeće se sljedeći članak 23.a: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.

6.

Umeće se sljedeći članak 23.a:

Umeće se sljedeći članak 23.a:

„Članak 23.a

„Članak 23.a

Postupak transfera osoba uhićenih na unutarnjim granicama

Postupak transfera osoba uhićenih na unutarnjim granicama

1.
     
  Ovaj članak primjenjuje se na uhićenje državljanina treće zemlje u blizini unutarnjih granica u okolnostima u kojima su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| a) | predmetni državljanin treće zemlje ne ispunjava ili više ne ispunjava uvjete za ulazak utvrđene u članku 6. stavku 1.; |
| --- | --- |

a)

a)

predmetni državljanin treće zemlje ne ispunjava ili više ne ispunjava uvjete za ulazak utvrđene u članku 6. stavku 1.;

predmetni državljanin treće zemlje ne ispunjava ili više ne ispunjava uvjete za ulazak utvrđene u članku 6. stavku 1.;

| b) | na državljanina treće zemlje ne odnosi se odstupanje utvrđeno u članku 6. stavku 5. točki (a); |
| --- | --- |

b)

b)

na državljanina treće zemlje ne odnosi se odstupanje utvrđeno u članku 6. stavku 5. točki (a);

na državljanina treće zemlje ne odnosi se odstupanje utvrđeno u članku 6. stavku 5. točki (a);

| c) | državljanin treće zemlje uhićen je u okviru prekogranične operativne policijske suradnje, pogotovo u zajedničkim policijskim ophodnjama; |
| --- | --- |

c)

c)

državljanin treće zemlje uhićen je u okviru prekogranične operativne policijske suradnje, pogotovo u zajedničkim policijskim ophodnjama;

državljanin treće zemlje uhićen je u okviru prekogranične operativne policijske suradnje, pogotovo u zajedničkim policijskim ophodnjama;

| d) | postoje jasne naznake da je državljanin treće zemlje došao izravno iz druge države članice, na temelju informacija koje su odmah dostupne uhidbenim tijelima, a uključuju izjave predmetne osobe, osobne, putne ili druge isprave pronađene kod te osobe ili rezultate pretraga relevantnih nacionalnih baza podataka i baza podataka Unije. |
| --- | --- |

d)

d)

postoje jasne naznake da je državljanin treće zemlje došao izravno iz druge države članice, na temelju informacija koje su odmah dostupne uhidbenim tijelima, a uključuju izjave predmetne osobe, osobne, putne ili druge isprave pronađene kod te osobe ili rezultate pretraga relevantnih nacionalnih baza podataka i baza podataka Unije.

postoje jasne naznake da je državljanin treće zemlje došao izravno iz druge države članice, na temelju informacija koje su odmah dostupne uhidbenim tijelima, a uključuju izjave predmetne osobe, osobne, putne ili druge isprave pronađene kod te osobe ili rezultate pretraga relevantnih nacionalnih baza podataka i baza podataka Unije.

2.
     
  Na temelju nalaza da predmetni državljanin treće zemlje nema pravo boravka na državnom području države članice, nadležna tijela te države članice mogu odlučiti odmah transferirati tu osobu u državu članicu iz koje je ušla ili zatražila ulazak, u skladu s postupkom navedenim u Prilogu XII.

3.
     
  Kad država članica primjenjuje postupak iz stavka 2. od države članice primateljice zahtijeva se da poduzme sve potrebne mjere za prihvat predmetnog državljanina treće zemlje u skladu s postupcima navedenima u Prilogu XII.

4.
     
  Od [godinu dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe] i jednom godišnje nakon toga države članice Komisiji podnose podatke zabilježene u skladu s točkom 3. Priloga XII., a povezane s primjenom stavaka 1., 2. i 3.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Vidjeti uvodne izjave od 25. do 27.

Amandman 28.

Amandman 28.

Članak 1. stavak 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 8. | Članak 25. zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

8.

Članak 25. zamjenjuje se sljedećim:

| 8. | Članak 25. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

8.

Članak 25. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 25.

„Članak 25.

Opći okvir za privremeno ponovno uvođenje ili produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama

Opći okvir za privremeno ponovno uvođenje ili produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama

1.   Ako se na području bez nadzora unutarnjih granica pojavi ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u nekoj državi članici, ta država članica može iznimno ponovno uvesti nadzor državne granice, na svim svojim unutarnjim granicama ili nekim njihovim određenim dijelovima.

1.   Ako se na području bez nadzora unutarnjih granica pojavi ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u nekoj državi članici, ta država članica može iznimno ponovno uvesti nadzor državne granice, na svim svojim unutarnjim granicama ili nekim njihovim određenim dijelovima.

Smatra se da ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti može pogotovo proizlaziti iz:

Smatra se da ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti može pogotovo proizlaziti iz:

| (a) | aktivnosti povezanih s terorizmom ili organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

(a)

aktivnosti povezanih s terorizmom ili organiziranim kriminalom;

| (a) | aktivnosti povezanih s terorizmom ili organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

(a)

aktivnosti povezanih s terorizmom ili organiziranim kriminalom;

| (b) | dalekosežnih izvanrednih stanja u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(b)

dalekosežnih izvanrednih stanja u području javnog zdravlja;

| (b) | dalekosežnih izvanrednih stanja u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(b)

dalekosežnih izvanrednih stanja u području javnog zdravlja;

| (c) | situacije u kojoj dolazi do velikih nedopuštenih kretanja državljana trećih zemalja između država članica koja ugrožavaju sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica; |
| --- | --- |

(c)

(c)

situacije u kojoj dolazi do velikih nedopuštenih kretanja državljana trećih zemalja između država članica koja ugrožavaju sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica;

situacije u kojoj dolazi do velikih nedopuštenih kretanja državljana trećih zemalja između država članica koja ugrožavaju sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica;

| (c) | velikih ili važnih međunarodnih događaja kao što su sportski, trgovinski ili politički događaji. |
| --- | --- |

(c)

(c)

velikih ili važnih međunarodnih događaja kao što su sportski, trgovinski ili politički događaji.

| (d) | velikih ili važnih međunarodnih događaja kao što su sportski, trgovinski ili politički događaji. |
| --- | --- |

(d)

(d)

velikih ili važnih međunarodnih događaja kao što su sportski, trgovinski ili politički događaji.

2.   Nadzor državne granice može se uvesti na temelju članka 25.a i članka 28. samo ako država članica utvrdi da je takva mjera nužna i proporcionalna, s obzirom na kriterije iz članka 26. stavka 1. i, u slučaju produljenja tog nadzora, kriterije iz članka 26. stavka 2. Nadzor državne granice može se ponovno uvesti i u skladu s člankom 29., s obzirom na kriterije iz članka 30.

2.   Nadzor državne granice može se uvesti na temelju članka 25.a i članka 28. samo ako država članica utvrdi da je takva mjera nužna i proporcionalna, s obzirom na kriterije iz članka 26. stavka 1. i, u slučaju produljenja tog nadzora, kriterije iz članka 26. stavka 2. Nadzor državne granice može se ponovno uvesti i u skladu s člankom 29., s obzirom na kriterije iz članka 30.

U svim se slučajevima nadzor državne granice na unutarnjim granicama ponovno uvodi samo kao krajnja mjera. Područje primjene i trajanje privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice ne smije prekoračiti ono što je strogo nužno za odgovor na utvrđenu ozbiljnu prijetnju.

U svim se slučajevima nadzor državne granice na unutarnjim granicama ponovno uvodi samo kao krajnja mjera. Područje primjene i trajanje privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice ne smije prekoračiti ono što je strogo nužno za odgovor na utvrđenu ozbiljnu prijetnju.”

3.
     
  Nadzor državne granice na unutarnjim granicama može se produljiti u skladu s člancima 25.a, 28. ili 29. ako ista prijetnja potraje.

Smatra se da ista prijetnja postoji ako se obrazloženje koje podnese država članica za produljenje nadzora državne granice temelji na utvrđenom daljnjem trajanju iste prijetnje zbog koje je opravdano početno ponovno uvođenje nadzora državne granice.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Uvođenje točke (c) u suprotnosti je s logikom posebnog mehanizma predloženog u članku 28. i načelom supsidijarnosti. Situacija obilježena velikim nedopuštenim kretanjima državljana trećih zemalja među državama članicama ne bi trebala biti uključena kao ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti kojom bi se opravdalo ponovno uvođenje ili produljenje nadzora na unutarnjim granicama te države članice jer je njezino uključivanje u opći okvir nespojivo i kontradiktorno s ciljem prijedloga, kao i pravilnom primjenom načela supsidijarnosti. Citat iz Prijedloga COM(2021) 891:

„Djelovanje u području slobode, sigurnosti i pravde pripada nadležnosti koju dijele EU i države članice u skladu s člankom 4. stavkom 2. UFEU-a. Stoga se načelo supsidijarnosti primjenjuje na temelju članka 5. stavka 3. UEU-a, u skladu s kojim Unija djeluje samo ako i u mjeri u kojoj ciljeve predloženog djelovanja države članice ne mogu dostatno ostvariti na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, nego se zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije.

Ciljeve ovog Prijedloga ne mogu dostatno ostvariti države članice samostalnim djelovanjem, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije. To je zato što se odnose na provjere osoba na vanjskim granicama, što je preduvjet područja bez nadzora unutarnjih granica. Nadalje, radi integriteta schengenskog područja i potrebe za osiguravanjem jedinstvenih uvjeta za ostvarivanje prava na slobodno kretanje nužno je da se na čitavom schengenskom području primjenjuje usklađen pristup mjerama za izgradnju povjerenja na vanjskim granicama, što uključuje mjere o ograničenju neobveznih putovanja u EU i odgovoru na instrumentalizaciju migranata koju provode tijela trećih zemalja.

Nepostojanje nadzora na unutarnjim granicama zajamčeno je člankom 77. stavkom 2. točkom (e) UFEU-a. Iako države članice zadržavaju pravo poduzimanja mjera kako bi odgovorile na prijetnje unutarnjoj sigurnosti i javnom poretku te time ostvarile pravo zajamčeno člankom 72. UFEU-a čak i kad to podrazumijeva ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica, pravila za takvo privremeno ponovno uvođenje utvrđena su Zakonikom o schengenskim granicama kako bi se osiguralo da se primjenjuju samo pod strogim uvjetima. Stoga je za bilo kakve promjene koje se odnose na uvjete za ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama potrebno zakonodavstvo EU-a.

Cilj uspostavljanja planiranja djelovanja u nepredvidivim situacijama za Schengen, uključujući posebne mjere na unutarnjim granicama radi odgovora na prijetnju koja istodobno utječe na većinu država članica i ublažavanja negativnih učinaka nadzora državne granice na područjima gdje je postao neizbježan, ne mogu dostatno ostvariti države članice samostalnim djelovanjem, nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije.”

S obzirom na to da se situacija iz predloženog članka 25. stavka 1. točke (c) odnosi na kretanja među državama članicama, koja bi zapravo mogla utjecati na većinu država članica, potrebno ju je u skladu s načelom supsidijarnosti rješavati na razini Unije, kako je predloženo u članku 28., te ona treba podlijegati provedbenoj odluci Vijeća.

Brisanje podstavka 3. u skladu s uvodnim izjavama 34., 35. i 45.

Amandman 29.

Amandman 29.

Članak 1. stavak 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 9. | Nakon članka 25. umeće se novi članak 25.a: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

9.

Nakon članka 25. umeće se novi članak 25.a:

| 9. | Nakon članka 25. umeće se novi članak 25.a: |
| --- | --- |

9.

Nakon članka 25. umeće se novi članak 25.a:

„Članak 25.a

„Članak 25.a

Postupak za slučajeve u kojima je potrebno djelovati uslijed nepredvidljivih ili predvidljivih događaja

Postupak za slučajeve u kojima je potrebno djelovati uslijed nepredvidljivih ili predvidljivih događaja

1.   Ako je ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u državi članici nepredvidljiva i zahtijeva hitno djelovanje, država članica iznimno može bez odlaganja ponovno uvesti nadzor državne granice na unutarnjim granicama.

1.   Ako je ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u državi članici nepredvidljiva i zahtijeva hitno djelovanje, država članica iznimno može bez odlaganja ponovno uvesti nadzor državne granice na unutarnjim granicama.

2.   Istodobno s ponovnim uvođenjem nadzora državne granice iz stavka 1. država članica obavješćuje Komisiju i druge države članice o ponovnom uvođenju nadzora državne granice u skladu s člankom 27. stavkom 1.

2.   Istodobno s ponovnim uvođenjem nadzora državne granice iz stavka 1. država članica obavješćuje Komisiju i druge države članice o ponovnom uvođenju nadzora državne granice u skladu s člankom 27. stavkom 1.

3.   Za potrebe stavka 1. nadzor državne granice na unutarnjim granicama može se bez odlaganja ponovno uvesti u ograničenom razdoblju od najviše mjesec dana. Potraje li ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti duže od tog razdoblja, država članica može produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama na dodatna razdoblja čije ukupno trajanje nije duže od tri mjeseca.

3.   Za potrebe stavka 1. nadzor državne granice na unutarnjim granicama može se bez odlaganja ponovno uvesti u ograničenom razdoblju od najviše mjesec dana. Potraje li ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti duže od tog razdoblja, država članica može produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama na dodatna razdoblja čije ukupno trajanje nije duže od tri mjeseca.

4.   Ako je ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u državi članici predvidljiva, država članica obavješćuje Komisiju i druge države članice u skladu s člankom 27. stavkom 1. najkasnije četiri tjedna prije planiranog ponovnog uvođenja nadzora državne granice ili u kraćem roku ako okolnosti koje uzrokuju potrebu za ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama postanu poznate manje od četiri tjedna prije planiranog ponovnog uvođenja.

4.   Ako je ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u državi članici predvidljiva, država članica obavješćuje Komisiju i druge države članice u skladu s člankom 27. stavkom 1. najkasnije četiri tjedna prije planiranog ponovnog uvođenja nadzora državne granice ili u kraćem roku ako okolnosti koje uzrokuju potrebu za ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama postanu poznate manje od četiri tjedna prije planiranog ponovnog uvođenja.

5.   Za potrebe stavka 4.
  i ne dovodeći u pitanje članak 27.a stavak 4.
  , nadzor državne granice na unutarnjim granicama može se ponovno uvesti na razdoblje od najviše šest mjeseci. Ako
  ozbiljna prijetnja
  javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti
  potraje
  i nakon tog razdoblja, država članica može produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama na dodatna razdoblja od najviše šest mjeseci.

5.   Za potrebe stavka 4. nadzor državne granice na unutarnjim granicama može se bez odlaganja ponovno uvesti na razdoblje od najviše šest mjeseci. Ako
  se pojavi nova vrsta prijetnje
  javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti nakon tog razdoblja, država članica može produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama na dodatna razdoblja od najviše šest mjeseci.

Komisija i druge države članice obavješćuju se o svim produljenjima u skladu s člankom 27. i u rokovima iz stavka 4.
  Podložno članku 27.a stavku 5. nadzor
  državne granice na unutarnjim granicama ne smije trajati duže od dvije godine.

Podložno članku 27.a stavku 5. nadzor

Komisija i druge države članice obavješćuju se o svim produljenjima u skladu s člankom 27. i u rokovima iz stavka 4.
  Nadzor
  državne granice na unutarnjim granicama ne smije trajati duže od dvije godine.

Nadzor

6.   Razdoblje iz stavka 5.
  ne
  uključuje razdoblja iz stavka 3.”

6.   Razdoblje iz stavka 5. ne uključuje razdoblja iz stavka 3.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Ukupno trajanje nadzora na unutarnjim granicama ne bi smjelo trajati dulje od 24 mjeseca. U skladu s presudom Suda Europske unije (spojeni predmeti C-368/20 i C-369/20), Zakonik o schengenskim granicama treba tumačiti tako da zabranjuje da država članica privremeno ponovno uvede nadzor državne granice na unutarnjim granicama na temelju članaka 25. i 27. tog Zakonika ako njegovo ponovno uvođenje prelazi najdulje ukupno trajanje od šest mjeseci i ako ne dođe do nove prijetnje koja bi opravdala ponovno uvođenje rokova predviđenih člankom 25.

Amandman 30.

Amandman 30.

Članak 1. stavak 10.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 10. | Članak 26. zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

10.

Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:

| 10. | Članak 26. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

10.

Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 26.

„Članak 26.

Kriteriji za privremeno ponovno uvođenje i produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama

Kriteriji za privremeno ponovno uvođenje i produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama

1.   Kako bi utvrdila je li ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama nužno i proporcionalno u skladu s člankom 25., država članica posebno uzima u obzir:

1.   Kako bi utvrdila je li ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama nužno i proporcionalno u skladu s člankom 25., država članica posebno uzima u obzir:

| (a) | primjerenost mjere ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, uzimajući u obzir narav utvrđene ozbiljne prijetnje, a posebno činjenicu je li vjerojatno da će se ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama na odgovarajući način ukloniti prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti; |
| --- | --- |

(a)

(a)

primjerenost mjere ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, uzimajući u obzir narav utvrđene ozbiljne prijetnje, a posebno činjenicu je li vjerojatno da će se ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama na odgovarajući način ukloniti prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti;

| (a) | upotrebu alternativnih mjera kao što su razmjerne kontrole koje se provode u kontekstu zakonitog izvršavanja ovlasti iz članka 23. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

(a)

upotrebu alternativnih mjera kao što su razmjerne kontrole koje se provode u kontekstu zakonitog izvršavanja ovlasti iz članka 23. točke (a);

upotrebu alternativnih mjera kao što su razmjerne kontrole koje se provode u kontekstu zakonitog izvršavanja ovlasti iz članka 23. točke (a);

| (b) | vjerojatan učinak te mjere na: |
| --- | --- |

(b)

(b)

vjerojatan učinak te mjere na:

| (b) | primjerenost mjere ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, uzimajući u obzir narav utvrđene ozbiljne prijetnje, a posebno činjenicu je li vjerojatno da će se ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama na odgovarajući način ukloniti prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti; |
| --- | --- |

(b)

(b)

primjerenost mjere ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, uzimajući u obzir narav utvrđene ozbiljne prijetnje, a posebno činjenicu je li vjerojatno da će se ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama na odgovarajući način ukloniti prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti;

| — | kretanje osoba na području bez nadzora unutarnjih granica i |
| --- | --- |

—

kretanje osoba na području bez nadzora unutarnjih granica i

| — | funkcioniranje prekograničnih regija, s obzirom na snažne društvene i gospodarske veze između njih. |
| --- | --- |

—

funkcioniranje prekograničnih regija, s obzirom na snažne društvene i gospodarske veze između njih.

| (c) | vjerojatan učinak te mjere na: |
| --- | --- |

(c)

(c)

vjerojatan učinak te mjere na:

| — | kretanje osoba na području bez nadzora unutarnjih granica i |
| --- | --- |

—

kretanje osoba na području bez nadzora unutarnjih granica i

| — | funkcioniranje prekograničnih regija, s obzirom na snažne društvene i gospodarske veze između njih. |
| --- | --- |

—

funkcioniranje prekograničnih regija, s obzirom na snažne društvene i gospodarske veze između njih.

2.   Ako država članica odluči produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama na temelju članka 25.a stavka 5., onda detaljno procjenjuje i to mogu li se ciljevi tog produženja postići:

2.   Ako država članica odluči produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama na temelju članka 25.a stavka 5., onda detaljno procjenjuje i to mogu li se ciljevi tog produženja postići:

| a) | upotrebom alternativnih mjera kao što su razmjerne kontrole koje se provode u kontekstu zakonitog izvršavanja ovlasti iz članka 23. točke (a); |
| --- | --- |

a)

upotrebom alternativnih mjera kao što su razmjerne kontrole koje se provode u kontekstu zakonitog izvršavanja ovlasti iz članka 23. točke (a);

| (a) | upotrebom alternativnih mjera kao što su razmjerne kontrole koje se provode u kontekstu zakonitog izvršavanja ovlasti iz članka 23. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

upotrebom alternativnih mjera kao što su razmjerne kontrole koje se provode u kontekstu zakonitog izvršavanja ovlasti iz članka 23. točke (a);

| b) | primjenom postupka iz članka 23.a; |
| --- | --- |

b)

b)

primjenom postupka iz članka 23.a;

primjenom postupka iz članka 23.a;

| (b) | oblicima policijske suradnje predviđene pravom Unije, uključujući o pitanjima kao što su zajedničke ophodnje, zajedničke operacije, zajednički istražni timovi, prekogranične potjere ili prekogranični nadzor. |
| --- | --- |

(b)

(b)

oblicima policijske suradnje predviđene pravom Unije, uključujući o pitanjima kao što su zajedničke ophodnje, zajedničke operacije, zajednički istražni timovi, prekogranične potjere ili prekogranični nadzor.

| c) | oblicima policijske suradnje predviđene pravom Unije, uključujući o pitanjima kao što su zajedničke ophodnje, zajedničke operacije, zajednički istražni timovi, prekogranične potjere ili prekogranični nadzor. |
| --- | --- |

c)

oblicima policijske suradnje predviđene pravom Unije, uključujući o pitanjima kao što su zajedničke ophodnje, zajedničke operacije, zajednički istražni timovi, prekogranične potjere ili prekogranični nadzor.

3.   Ako je nadzor državne granice na unutarnjim granicama ponovno uveden ili produljen, predmetne države članice prema potrebi osiguravaju da je popraćen odgovarajućim mjerama kojima se ublažava utjecaj ponovnog uvođenja nadzora državne granice na osobe i prijevoz robe, posebno uzimajući u obzir prekogranične regije.”

3.   Ako je nadzor državne granice na unutarnjim granicama ponovno uveden ili produljen, predmetne države članice prema potrebi osiguravaju da je popraćen odgovarajućim mjerama kojima se ublažava utjecaj ponovnog uvođenja nadzora državne granice na osobe i prijevoz robe, posebno uzimajući u obzir prekogranične regije.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se ostvarili ciljevi prijedloga, važno je da se alternativne mjere razmotre već u fazi prije ponovnog uvođenja nadzora državne granice, a ne samo u fazi produljenja.

Predlaže se brisanje članka 23.a te ga stoga treba izbrisati i iz članka 26.

Amandman 31.

Amandman 31.

Članak 1. stavak 11.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 11. | Članak 27. zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

11.

Članak 27. zamjenjuje se sljedećim:

| 11. | Članak 27. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

11.

Članak 27. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 27.

„Članak 27.

Obavješćivanje o privremenom ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica i procjeni rizika

Obavješćivanje o privremenom ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica i procjeni rizika

1.   Obavijesti država članica o ponovnom uvođenju ili produljenju nadzora unutarnjih granica sadržavaju sljedeće informacije:

1.   Obavijesti država članica o ponovnom uvođenju ili produljenju nadzora unutarnjih granica sadržavaju sljedeće informacije:

| (a) | razloge za ponovno uvođenje ili produljenje, uključujući sve relevantne podatke koji detaljno navode događaje koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju njezinu javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti; |
| --- | --- |

(a)

razloge za ponovno uvođenje ili produljenje, uključujući sve relevantne podatke koji detaljno navode događaje koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju njezinu javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti;

| (a) | razloge za ponovno uvođenje ili produljenje, uključujući sve relevantne podatke koji detaljno navode događaje koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju njezinu javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti
  , kao i razloge zašto alternativne mjere nisu bile prikladne
  ; |
| --- | --- |

(a)

razloge za ponovno uvođenje ili produljenje, uključujući sve relevantne podatke koji detaljno navode događaje koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju njezinu javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti
  , kao i razloge zašto alternativne mjere nisu bile prikladne
  ;

, kao i razloge zašto alternativne mjere nisu bile prikladne

| (b) | područje primjene predloženog ponovnog uvođenja ili produljenja uz naznaku dijela ili dijelova unutarnjih granica gdje se nadzor državne granice treba ponovno uvesti ili produljiti; |
| --- | --- |

(b)

područje primjene predloženog ponovnog uvođenja ili produljenja uz naznaku dijela ili dijelova unutarnjih granica gdje se nadzor državne granice treba ponovno uvesti ili produljiti;

| (b) | područje primjene predloženog ponovnog uvođenja ili produljenja uz naznaku dijela ili dijelova unutarnjih granica gdje se nadzor državne granice treba ponovno uvesti ili produljiti; |
| --- | --- |

(b)

područje primjene predloženog ponovnog uvođenja ili produljenja uz naznaku dijela ili dijelova unutarnjih granica gdje se nadzor državne granice treba ponovno uvesti ili produljiti;

| (c) | nazive ovlaštenih graničnih prijelaza; |
| --- | --- |

(c)

nazive ovlaštenih graničnih prijelaza;

| (c) | nazive ovlaštenih graničnih prijelaza; |
| --- | --- |

(c)

nazive ovlaštenih graničnih prijelaza;

| (d) | datum i trajanje planiranog ponovnog uvođenja ili produljenja; |
| --- | --- |

(d)

datum i trajanje planiranog ponovnog uvođenja ili produljenja;

| (d) | datum i trajanje planiranog ponovnog uvođenja ili produljenja; |
| --- | --- |

(d)

datum i trajanje planiranog ponovnog uvođenja ili produljenja;

| (e) | razmatranje nužnosti i proporcionalnosti iz članka 26. stavka 1. te, u slučaju produljenja, iz članka 26. stavka 2.; |
| --- | --- |

(e)

razmatranje nužnosti i proporcionalnosti iz članka 26. stavka 1. te, u slučaju produljenja, iz članka 26. stavka 2.;

| (e) | razmatranje nužnosti i proporcionalnosti iz članka 26. stavka 1. te, u slučaju produljenja, iz članka 26. stavka 2.; |
| --- | --- |

(e)

razmatranje nužnosti i proporcionalnosti iz članka 26. stavka 1. te, u slučaju produljenja, iz članka 26. stavka 2.;

| (f) | prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti. |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti.

| (f) | prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti. |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti.

Obavijest mogu zajednički podnijeti dvije ili više država članica.

Obavijest mogu zajednički podnijeti dvije ili više država članica.

Obavijest se podnosi u skladu s predloškom koji Komisija utvrđuje provedbenim aktom i objavljuje na internetu. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 38. stavka 2.”

Obavijest se podnosi u skladu s predloškom koji Komisija utvrđuje provedbenim aktom i objavljuje na internetu.
  Predložak bi trebao uključiti stajalište nadležnog odnosno nadležnih tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama.
  Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 38. stavka 2.

Predložak bi trebao uključiti stajalište nadležnog odnosno nadležnih tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama.

2.   Ako se nadzor državne granice provodi šest mjeseci u skladu s člankom 25.a stavkom 4., svaka daljnja obavijest o produljenju tog nadzora sadržava procjenu rizika. U procjeni rizika navodi se razmjer i predviđeni razvoj utvrđene ozbiljne prijetnje, pogotovo očekivano trajanje utvrđene ozbiljne prijetnje te informacije o tome koji bi dijelovi unutarnjih granica mogli biti ugroženi, kao i informacije o mjerama za koordinaciju s drugim državama članicama na koje te mjere utječu ili bi vjerojatno mogle utjecati.

2.   Ako se nadzor državne granice provodi šest mjeseci u skladu s člankom 25.a stavkom 4., svaka daljnja obavijest o produljenju tog nadzora sadržava procjenu rizika. U procjeni rizika navodi se razmjer i predviđeni razvoj utvrđene ozbiljne prijetnje, pogotovo očekivano trajanje utvrđene ozbiljne prijetnje te informacije o tome koji bi dijelovi unutarnjih granica mogli biti ugroženi, kao i informacije o mjerama za koordinaciju s drugim državama članicama
  i prekograničnim regijama
  na koje te mjere utječu ili bi vjerojatno mogle utjecati.

3.   Ako se ponovno uvođenje ili produljenje nadzora državne granice odnosi na velika nedopuštena kretanja iz članka 25. stavka 1. točke (b), u analizi rizika navode se i informacije o razmjeru i trendovima tih nedopuštenih kretanja, uključujući sve informacije dobivene od relevantnih agencija EU-a u skladu s njihovim ovlastima i analizu podataka iz relevantnih informacijskih sustava.

3.   Ako se ponovno uvođenje ili produljenje nadzora državne granice odnosi na velika nedopuštena kretanja iz članka 25. stavka 1. točke (b), u analizi rizika navode se i informacije o razmjeru i trendovima tih nedopuštenih kretanja, uključujući sve informacije dobivene od relevantnih agencija EU-a u skladu s njihovim ovlastima i analizu podataka iz relevantnih informacijskih sustava.

4.   Predmetna država članica na zahtjev Komisije dostavlja sve dodatne informacije, uključujući o mjerama za koordinaciju s državama članicama na koje utječe planirano produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama, kao i dodatne informacije nužne za procjenu moguće upotrebe mjera iz članka 23. i članka 23.a.

4.   Predmetna država članica na zahtjev Komisije dostavlja sve dodatne informacije, uključujući o mjerama za koordinaciju s državama članicama na koje utječe planirano produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama, kao i dodatne informacije nužne za procjenu moguće upotrebe mjera iz članka 23. i članka 23.a.

5.   Države članice koje podnose obavijest prema stavku 1. ili stavku 2. mogu, prema potrebi i u skladu s nacionalnim pravom, proglasiti sve ili neke dijelove dostavljenih informacija povjerljivima.

5.   Države članice koje podnose obavijest prema stavku 1. ili stavku 2. mogu, prema potrebi i u skladu s nacionalnim pravom, proglasiti sve ili neke dijelove dostavljenih informacija povjerljivima.

Ta povjerljivost ne sprečava druge države članice na koje utječe privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama da ostvare pristup informacijama preko odgovarajućih i sigurnih kanala policijske suradnje.”

Ta povjerljivost ne sprečava druge države članice na koje utječe privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama da ostvare pristup informacijama preko odgovarajućih i sigurnih kanala policijske suradnje.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Usklađivanje s prethodnim amandmanom.

Amandman 32.

Amandman 32.

Članak 1. stavak 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 12. | Umeće se sljedeći članak 27.a: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

12.

Umeće se sljedeći članak 27.a:

| 12. | Umeće se sljedeći članak 27.a: |
| --- | --- |

12.

Umeće se sljedeći članak 27.a:

„Članak 27.a

„Članak 27.a

Savjetovanje s državama članicama i mišljenje Komisije

Savjetovanje s državama članicama i mišljenje Komisije

1.   Nakon primitka obavijesti podnesenih na temelju članka 27. stavka 1. Komisija prema potrebi
  može pokrenuti
  postupak savjetovanja koji uključuje zajedničke sastanke između države članice koja planira ponovno uvesti ili produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama i drugih država članica, posebno onih na koje te mjere izravno utječu, te relevantnih agencija Unije.

1.   Nakon primitka obavijesti podnesenih na temelju članka 27. stavka 1. Komisija prema potrebi
  pokreće
  postupak savjetovanja koji uključuje zajedničke sastanke između države članice koja planira ponovno uvesti ili produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama i drugih država članica, posebno onih na koje te mjere izravno utječu,
  Europskog parlamenta, Europskog odbora regija
  te relevantnih agencija Unije.

Savjetovanje se posebno odnosi na utvrđenu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, relevantnost planiranog ponovnog uvođenja nadzora državne granice, s obzirom na primjerenost alternativnih mjera, kao i na načine osiguravanja uzajamne suradnje između država članica u vezi s ponovno uvedenim nadzorom državne granice.

Savjetovanje se posebno odnosi na utvrđenu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, relevantnost planiranog ponovnog uvođenja nadzora državne granice, s obzirom na primjerenost alternativnih mjera, kao i na načine osiguravanja uzajamne suradnje između država članica u vezi s ponovno uvedenim nadzorom državne granice.

Države članice koje planiraju ponovno uvesti ili produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama u najvećoj mogućoj mjeri uzimaju u obzir rezultate tog savjetovanja pri provedbi nadzora državne granice na unutarnjim granicama.

Države članice koje planiraju ponovno uvesti ili produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama u najvećoj mogućoj mjeri uzimaju u obzir rezultate tog savjetovanja pri provedbi nadzora državne granice na unutarnjim granicama.

2.   Nakon primitka obavijesti podnesenih u vezi s ponovnim uvođenjem ili produljenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama Komisija ili bilo koja druga država članica može, ne dovodeći u pitanje članak 72. UFEU-a, izdati mišljenje ako na temelju informacija navedenih u obavijesti i, prema potrebi, procjeni rizika ili bilo kojim dodatnim informacijama osjeća zabrinutost zbog nužnosti ili proporcionalnosti planiranog ponovnog uvođenja ili produljenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama.

2.   Nakon primitka obavijesti podnesenih u vezi s ponovnim uvođenjem ili produljenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama Komisija ili bilo koja druga država članica može, ne dovodeći u pitanje članak 72. UFEU-a, izdati mišljenje ako na temelju informacija navedenih u obavijesti i, prema potrebi, procjeni rizika ili bilo kojim dodatnim informacijama osjeća zabrinutost zbog nužnosti ili proporcionalnosti planiranog ponovnog uvođenja ili produljenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama.

3.   Nakon primitka obavijesti podnesenih u vezi s produljenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama na temelju članka 25.a stavka 4. koje dovode do nastavka nadzora državne granice na unutarnjim granicama u ukupnom trajanju od
  osamnaest
  mjeseci, Komisija izdaje mišljenje o nužnosti i proporcionalnosti tog nadzora unutarnjih granica.

3.   Nakon primitka obavijesti podnesenih u vezi s produljenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama na temelju članka 25.a stavka 4. koje dovode do nastavka nadzora državne granice na unutarnjim granicama u ukupnom trajanju od
  dvanaest
  mjeseci, Komisija izdaje mišljenje o nužnosti i proporcionalnosti tog nadzora unutarnjih granica.
  To bi mišljenje trebalo uzeti u obzir i stajalište nadležnog odnosno nadležnih tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima navedenima u obavijesti, a koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama.

4.   Kad izda mišljenje iz stavka 2. ili 3. Komisija
  može uspostaviti
  postupak savjetovanja kako bi to mišljenje raspravila s državama članicama. Komisija pokreće taj postupak kad ona ili država članica izdaju mišljenje izražavajući zabrinutost o nužnosti ili proporcionalnosti ponovno uvedenog nadzora unutarnjih granica.

4.   Kad izda mišljenje iz stavka 2. ili 3. Komisija
  uspostavlja
  postupak savjetovanja kako bi to mišljenje raspravila s državama članicama. Komisija pokreće taj postupak kad ona ili država članica izdaju mišljenje izražavajući zabrinutost o nužnosti ili proporcionalnosti ponovno uvedenog nadzora unutarnjih granica.

5.   Kad država članica smatra da postoje izvanredne situacije koje opravdavaju neprekidnu potrebu za nadzorom unutarnjih granica u trajanju dužem od najdužeg razdoblja iz članka 25. stavka 5. o tome obavještava Komisiju u skladu s člankom 27. stavkom 2. Država članica u novoj obavijesti obrazlaže neprekidnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti s obzirom na mišljenje Komisije izdano na temelju stavka 3. Komisija zatim izdaje daljnje mišljenje.”

5.   Kad država članica smatra da postoje izvanredne situacije koje opravdavaju neprekidnu potrebu za nadzorom unutarnjih granica u trajanju dužem od najdužeg razdoblja iz članka 25.
  a
  stavka 5. o tome obavještava Komisiju u skladu s člankom 27. stavkom 2. Država članica u novoj obavijesti obrazlaže neprekidnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti s obzirom na mišljenje Komisije izdano na temelju stavka 3. Komisija zatim izdaje daljnje mišljenje.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Ključno je da Europska komisija brzo procijeni nužnost i proporcionalnost produljenih kontrola na unutarnjim granicama te da se njezine preporuke temelje na stajalištu nadležnog odnosno nadležnih tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama. U tom bi se postupku trebalo savjetovati s Europskim parlamentom i Europskim odborom regija. Nadalje, upućivanje na produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama obuhvaćeno je člankom 25.a stavkom 5., i to je potrebno ispraviti.

Amandman 33

Amandman 33

Članak 1. stavak 13.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 13. | Članak 28. zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

13.

Članak 28. zamjenjuje se sljedećim:

| 13. | Članak 28. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

13.

Članak 28. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 28.

„Članak 28.

Posebni mehanizam kad ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti ugrožava sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica

Posebni mehanizam kad ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti ugrožava sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica

1.   Kad Komisija utvrdi da ista ozbiljna prijetnja unutarnjoj sigurnosti ili javnom poretku utječe na većinu država članica i ugrožava sveukupno funkcioniranje područja bez unutarnjih granica, može predložiti Vijeću da donese provedbenu odluku kojom se državama članicama odobrava ponovno uvođenje nadzora državne granice ako dostupne mjere iz članka 23.
  i članka 23.a
  nisu dovoljne za suzbijanje prijetnje.

1.   Kad Komisija utvrdi da ista ozbiljna prijetnja unutarnjoj sigurnosti ili javnom poretku utječe na većinu država članica i ugrožava sveukupno funkcioniranje područja bez unutarnjih granica, može predložiti Vijeću da donese provedbenu odluku kojom se državama članicama odobrava ponovno uvođenje nadzora državne granice ako dostupne mjere iz članka 23. nisu dovoljne za suzbijanje prijetnje.

2.   Odluka se odnosi na razdoblje do šest mjeseci i može se obnavljati na temelju prijedloga Komisije na dodatna razdoblja od po najviše šest mjeseci
  za čitavo vrijeme trajanja prijetnje
  , s obzirom na preispitivanje iz stavka 5.

2.   Odluka se odnosi na razdoblje do šest mjeseci i može se obnavljati
  , ako prijetnja i dalje postoji,
  na temelju prijedloga Komisije na dodatna razdoblja od po najviše šest mjeseci
  i ukupno 24 mjeseca
  , s obzirom na preispitivanje iz stavka 5.

3.   Nadzor državne granice koji države članice ponovno uvode ili produljuju zbog prijetnje iz stavka 1. temelji se na odluci Vijeća od njezina stupanja na snagu.

3.   Nadzor državne granice koji države članice ponovno uvode ili produljuju zbog prijetnje iz stavka 1. temelji se na odluci Vijeća od njezina stupanja na snagu.

4.   Odluka Vijeća iz stavka 1. odnosi se i na sve odgovarajuće mjere ublažavanja koje se uspostavljaju na nacionalnoj razini i razini Unije kako bi se učinci ponovnog uvođenja nadzora državne granice sveli na najmanju moguću mjeru.

4.   Odluka Vijeća iz stavka 1. odnosi se i na sve odgovarajuće mjere ublažavanja koje se uspostavljaju na nacionalnoj razini i razini Unije kako bi se učinci ponovnog uvođenja nadzora državne granice sveli na najmanju moguću mjeru.

5.   Komisija preispituje razvoj utvrđene prijetnje i učinak mjera donesenih u skladu s odlukom Vijeća iz stavka 1. kako bi procijenila jesu li mjere i dalje opravdane.

5.   Komisija preispituje razvoj utvrđene prijetnje i učinak mjera donesenih u skladu s odlukom Vijeća iz stavka 1. kako bi procijenila jesu li mjere i dalje opravdane.

6.   Države članice odmah obavješćuju Komisiju i druge države članice u Vijeću o ponovnom uvođenju nadzora državne granice u skladu s odlukom iz stavka 1.

6.   Države članice odmah obavješćuju Komisiju i druge države članice u Vijeću o ponovnom uvođenju nadzora državne granice u skladu s odlukom iz stavka 1.

7.   Komisija može izdati preporuku navodeći druge mjere iz članka 23.
  i članka 23.a
  kojima se može nadopuniti nadzor unutarnjih granica ili koje mogu biti prikladnije za suzbijanje utvrđene prijetnje unutarnjoj sigurnosti ili javnom poretku iz stavka 1.”

7.   Komisija može izdati preporuku navodeći druge mjere iz članka 23. kojima se može nadopuniti nadzor unutarnjih granica ili koje mogu biti prikladnije za suzbijanje utvrđene prijetnje unutarnjoj sigurnosti ili javnom poretku iz stavka 1.
  Ta bi preporuka trebala uzeti u obzir i stajalište nadležnog odnosno nadležnih tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se osiguralo da su uzeta u obzir stajališta lokalnih i regionalnih vlasti u prekograničnim regijama i usklađenost s odredbama iz prijedloga, jedinstveni format izvješća trebao bi uključivati odjeljak o stajalištu nadležnog odnosno nadležnih tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama. Osim toga, potrebna je fiksna gornja granica kako bi se izbjegle gotovo trajne kontrole na unutarnjim granicama.

Amandman 34

Amandman 34

Članak 1. stavak 14.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 14. | Članak 31. mijenja se kako slijedi: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

14.

Članak 31. mijenja se kako slijedi:

| 14. | Članak 31. mijenja se kako slijedi: |
| --- | --- |

14.

Članak 31. mijenja se kako slijedi:

| a) | članak 31. postaje stavak 1.; |
| --- | --- |

a)

članak 31. postaje stavak 1.;

| a) | članak 31. postaje stavak 1.; |
| --- | --- |

a)

članak 31. postaje stavak 1.;

| b) | dodaje se sljedeći stavak 2.: |
| --- | --- |

b)

dodaje se sljedeći stavak 2.:

| b) | dodaje se sljedeći stavak 2.: |
| --- | --- |

b)

dodaje se sljedeći stavak 2.:

„2.   Kad država članica obavijesti Komisiju i druge države članice o ponovnom uvođenju nadzora državne granice u skladu s člankom 27. stavkom 1., istodobno Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja sljedeće informacije:

„2.   Kad država članica obavijesti Komisiju i druge države članice o ponovnom uvođenju nadzora državne granice u skladu s člankom 27. stavkom 1., istodobno Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja sljedeće informacije:

| a) | pojedinosti o unutarnjim granicama na kojima se ponovno uvodi nadzor državne granice; |
| --- | --- |

a)

pojedinosti o unutarnjim granicama na kojima se ponovno uvodi nadzor državne granice;

| b) | razloge predloženog ponovnog uvođenja; |
| --- | --- |

b)

razloge predloženog ponovnog uvođenja;

| c) | nazive ovlaštenih graničnih prijelaza; |
| --- | --- |

c)

nazive ovlaštenih graničnih prijelaza;

| d) | datum i trajanje planiranog ponovnog uvođenja; |
| --- | --- |

d)

datum i trajanje planiranog ponovnog uvođenja;

| e) | prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti. |
| --- | --- |

e)

prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti.

| a) | pojedinosti o unutarnjim granicama na kojima se ponovno uvodi nadzor državne granice; |
| --- | --- |

a)

pojedinosti o unutarnjim granicama na kojima se ponovno uvodi nadzor državne granice;

| b) | razloge predloženog ponovnog uvođenja; |
| --- | --- |

b)

razloge predloženog ponovnog uvođenja;

| c) | nazive ovlaštenih graničnih prijelaza; |
| --- | --- |

c)

nazive ovlaštenih graničnih prijelaza;

| d) | datum i trajanje planiranog ponovnog uvođenja; |
| --- | --- |

d)

datum i trajanje planiranog ponovnog uvođenja;

| e) | prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti. |
| --- | --- |

e)

prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti.

3.   Informacije koje države članice dostavljaju mogu se proglasiti povjerljivima na temelju članka 27. stavka 4.

3.   Informacije koje države članice dostavljaju mogu se proglasiti povjerljivima na temelju članka 27. stavka 4.

Države članice nisu obvezne dostaviti sve informacije iz stavka 2.
  ako je to opravdano zbog
  javne sigurnosti.

ako je to opravdano zbog

Države članice nisu obvezne dostaviti sve informacije iz stavka 2.
  u iznimnim slučajevima opravdanima ozbiljnim razlozima
  javne sigurnosti.

u iznimnim slučajevima opravdanima ozbiljnim razlozima

Proglašavanje informacija povjerljivima ne sprečava Komisiju da ih učini dostupnima Europskom parlamentu. Prijenos informacija i dokumenata te postupanje s informacijama i dokumentima prenesenima Europskom parlamentu na temelju ovog članka mora biti u skladu s pravilima o prosljeđivanju povjerljivih informacija i postupanju s njima, koja se primjenjuju između Europskog parlamenta i Komisije.”

Proglašavanje informacija povjerljivima ne sprečava Komisiju da ih učini dostupnima Europskom parlamentu. Prijenos informacija i dokumenata te postupanje s informacijama i dokumentima prenesenima Europskom parlamentu na temelju ovog članka mora biti u skladu s pravilima o prosljeđivanju povjerljivih informacija i postupanju s njima, koja se primjenjuju između Europskog parlamenta i Komisije.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Iznimke u pogledu transparentnosti trebale bi biti vrlo ograničene.

Amandman 35

Amandman 35

Članak 1. stavak 15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 15. | Članak 33. zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

15.

Članak 33. zamjenjuje se sljedećim:

| 15. | Članak 33. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

15.

Članak 33. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 33.

„Članak 33.

Izvješće
  o ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama

Izvješće

Izvješća
  o ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama

Izvješća

1.   
  U roku od
  četiri tjedna od ukidanja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, države članice koje
  su provodile
  nadzor državne granice na unutarnjim granicama podnose Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji
  izvješće
  o ponovnom uvođenju i, prema potrebi, produljenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama.

1.   
  Svaka četiri tjedna tijekom provedbe nadzora državne granice na unutarnjim granicama i u roku od
  četiri tjedna od ukidanja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, države članice koje
  provode
  nadzor državne granice na unutarnjim granicama podnose Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji
  izvješća
  o ponovnom uvođenju i, prema potrebi, produljenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., kad se nadzor državne granice produljuje u skladu s člankom 25.a stavkom 5. predmetna država članica podnosi izvješće po isteku dvanaest mjeseci
  i svakih dvanaest mjeseci nakon toga
  , ako se nadzor državne granice iznimno nastavi provoditi.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., kad se nadzor državne granice produljuje u skladu s člankom 25.a stavkom 5., predmetna država članica podnosi izvješće po isteku dvanaest mjeseci ako se nadzor državne granice iznimno nastavi provoditi.

3.   U
  izvješću
  se posebno navodi početna i daljnja procjena nužnosti nadzora državne granice te ispunjavanje kriterija iz članka 26., provođenje provjera, praktična suradnja sa susjednim državama članicama, posljedični učinak na kretanje osoba, pogotovo u prekograničnim regijama, učinkovitost ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, uključujući
  ex-post
  procjenu proporcionalnosti ponovnog uvođenja nadzora državne granice.

3.   U
  izvješćima
  se posebno navodi početna i daljnja procjena nužnosti nadzora državne granice te ispunjavanje kriterija iz članka 26., provođenje provjera, praktična suradnja sa susjednim državama članicama, posljedični učinak na kretanje osoba, pogotovo u prekograničnim regijama, učinkovitost ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, uključujući
  tekuću
  procjenu proporcionalnosti ponovnog uvođenja nadzora državne granice.

4.   Komisija donosi jedinstveni obrazac za to izvješće i objavljuje ga na internetu.

4.   Komisija donosi jedinstveni obrazac za ta izvješća i objavljuje ga na internetu.
  Izvješće uključuje odjeljak o stajalištu nadležnog odnosno nadležnih tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama.

5.   Komisija
  može izdati
  mišljenje o toj
  ex-post
  procjeni privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na jednoj ili više unutarnjih granica ili njihovih dijelova.

5.   Komisija
  izdaje
  mišljenje o toj tekućoj procjeni privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na jednoj ili više unutarnjih granica ili njihovih dijelova.

6.   Komisija Europskom parlamentu i Vijeću najmanje jednom godišnje podnosi izvješće o funkcioniranju područja bez nadzora unutarnjih granica pod nazivom, izvješće o stanju Schengena’. To izvješće uključuje popis svih odluka o ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama koje su donesene u relevantnoj godini. Uključuje i informacije o trendovima na schengenskom području u smislu nedopuštenog kretanja državljana trećih zemalja, uzimajući u obzir dostupne informacije relevantnih agencija Unije, analizu podataka iz relevantnih informacijskih sustava te procjenu nužnosti i proporcionalnosti ponovnih uvođenja nadzora državne granice tijekom razdoblja na koje se odnosi izvješće.”

6.   Komisija Europskom parlamentu i Vijeću najmanje jednom godišnje podnosi izvješće o funkcioniranju područja bez nadzora unutarnjih granica pod nazivom, izvješće o stanju Schengena’. To izvješće uključuje popis svih odluka o ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama koje su donesene u relevantnoj godini. Uključuje i informacije o trendovima na schengenskom području u smislu nedopuštenog kretanja državljana trećih zemalja, uzimajući u obzir dostupne informacije relevantnih agencija Unije, analizu podataka iz relevantnih informacijskih sustava te procjenu nužnosti i proporcionalnosti ponovnih uvođenja nadzora državne granice tijekom razdoblja na koje se odnosi izvješće.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se osiguralo da su uzeta u obzir stajališta lokalnih i regionalnih vlasti u prekograničnim regijama i usklađenost s odredbama iz prijedloga, jedinstveni format izvješća trebao bi uključivati odjeljak o stajalištu nadležnog odnosno nadležnih tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama.

Nužnost i proporcionalnost ponovno uvedenog nadzora državne granice na unutarnjim granicama provodi se redovito i podliježe obveznoj procjeni Komisije tijekom i nakon nadzora.

Budući da bi se nadzor na unutarnjim granicama trebao provoditi samo u iznimnim okolnostima i biti krajnja mjera, od početka uvođenja takvih mjera trebalo bi provoditi pomno praćenje i ocjenjivanje. Razdoblje od četiri tjedna koje se ovdje predlaže u skladu je s vremenskim okvirom predviđenim za naknadno izvješćivanje.

Amandman 36

Amandman 36

Članak 1. stavak 19. – Brisanje Priloga XII.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 19. | Dodaje se novi Prilog XII.:




  „PRILOG XII.




  DIO A




  Postupak transfera osoba uhićenih na unutarnjim granicama




  [1 – 7.]




  DIO B




  Standardni obrazac za transfer osoba uhićenih na unutarnjim granicama


  [...] |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

19.

19.

Dodaje se novi Prilog XII.:

Dodaje se novi Prilog XII.:

„PRILOG XII.

„PRILOG XII.

DIO A

DIO A

Postupak transfera osoba uhićenih na unutarnjim granicama

Postupak transfera osoba uhićenih na unutarnjim granicama

[1 – 7.]

[1 – 7.]

DIO B

DIO B

Standardni obrazac za transfer osoba uhićenih na unutarnjim granicama

Standardni obrazac za transfer osoba uhićenih na unutarnjim granicama

[...]

Obrazloženje

Obrazloženje

Zbog predloženog brisanja članka 23.a potrebno je izbrisati i Prilog XII.

Amandman 37

Amandman 37

Članak 2. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.
     
  Članak 6. stavak 3. Direktive 2008/115/EZ zamjenjuje se sljedećim:






  „3.
     
  Države članice mogu se suzdržati od izdavanja odluke o vraćanju državljaninu treće zemlje koji nezakonito boravi na njihovu državnom području ako konkretnog državljanina treće zemlje preuzme druga država članica u skladu s postupkom predviđenim u članku 23.a Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  ili prema bilateralnim sporazumima ili dogovorima.




  Država članica koja je u skladu s prvim podstavkom preuzela konkretnog državljanina treće zemlje izdaje odluku o vraćanju u skladu sa stavkom 1. U takvim se slučajevima ne primjenjuje odstupanje utvrđeno u prvom podstavku.




  Države članice Komisiju bez odgode obavješćuju o svim postojećim, izmijenjenim ili novim bilateralnim sporazumima ili dogovorima.” | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.
     
  Članak 6. stavak 3. Direktive 2008/115/EZ zamjenjuje se sljedećim:

„3.
     
  Države članice mogu se suzdržati od izdavanja odluke o vraćanju državljaninu treće zemlje koji nezakonito boravi na njihovu državnom području ako konkretnog državljanina treće zemlje preuzme druga država članica u skladu s postupkom predviđenim u članku 23.a Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  ili prema bilateralnim sporazumima ili dogovorima.

Država članica koja je u skladu s prvim podstavkom preuzela konkretnog državljanina treće zemlje izdaje odluku o vraćanju u skladu sa stavkom 1. U takvim se slučajevima ne primjenjuje odstupanje utvrđeno u prvom podstavku.

Države članice Komisiju bez odgode obavješćuju o svim postojećim, izmijenjenim ili novim bilateralnim sporazumima ili dogovorima.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Zbog predloženog brisanja članka 23.a potrebno je izbrisati i predložene izmjene članka 6. stavka 3. Direktive 2008/115/EZ. Primjenjuje se obrazloženje predloženog brisanja uvodnih izjava 25. i 26. Osim toga, veliko oslanjanje na bilateralne sporazume među državama članicama koje bi bilo potrebno za provedbu takvih transfera moglo bi ugroziti europsku solidarnost. Nadalje, u skladu s mišljenjem pravne službe Vijeća Europske unije (6357/21, 19.2.2021.) u kojem se detaljno objašnjava „varijabilna geometrija” schengenske i dublinske pravne stečevine u odnosu na prijedloge u okviru novog pakta o migracijama i azilu, odredbe povezane s vraćanjem mogle bi se ponovno uključiti u prijedlog preinake Direktive o vraćanju (kako je Komisija predložila 2018., prijedlog se trenutačno još razmatra u Vijeću). Alternativno, takve bi odredbe mogle biti dio prijedloga za izmjenu Direktive o vraćanju. Uključivanje izmjene Direktive o vraćanju u okviru revidiranog Zakonika o schengenskim granicama nije u skladu s predanošću Europske komisije boljoj regulativi.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | pozdravlja prijedlog Komisije za izmjenu Zakonika o schengenskim granicama, kako u pogledu predloženih jednako primjenjivih mjera usmjerenih na zaštitu vanjskih granica, tako i u pogledu redefiniranih kriterija i postupovnih jamstava za ponovno uvođenje i produljenje nadzora unutarnjih granica, posebno s obzirom na to da se njima prepoznaje važnost prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prijedlog Komisije za izmjenu Zakonika o schengenskim granicama, kako u pogledu predloženih jednako primjenjivih mjera usmjerenih na zaštitu vanjskih granica, tako i u pogledu redefiniranih kriterija i postupovnih jamstava za ponovno uvođenje i produljenje nadzora unutarnjih granica, posebno s obzirom na to da se njima prepoznaje važnost prekogranične suradnje;

| 2. | pozdravlja zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku „Odgovor na instrumentalizaciju migranata na vanjskim granicama EU-a pod pokroviteljstvom države”, donesenu 23. studenoga 2021., u kojoj se, zajedno s obnovljenim akcijskim planom EU-a protiv krijumčarenja migranata (2021.–2025.) (6), prvi put rješava problem instrumentalizacije; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku „Odgovor na instrumentalizaciju migranata na vanjskim granicama EU-a pod pokroviteljstvom države”, donesenu 23. studenoga 2021., u kojoj se, zajedno s obnovljenim akcijskim planom EU-a protiv krijumčarenja migranata (2021.–2025.) (6

| 3. | slaže se s potrebom za boljim funkcioniranjem okvira za schengensko područje i s time da je nadzor vanjskih granica u interesu svih država članica; uviđa da je djelotvoran nadzor vanjskih granica EU-a važan sastavni dio sveobuhvatne migracijske politike EU-a; |
| --- | --- |

3.

slaže se s potrebom za boljim funkcioniranjem okvira za schengensko područje i s time da je nadzor vanjskih granica u interesu svih država članica; uviđa da je djelotvoran nadzor vanjskih granica EU-a važan sastavni dio sveobuhvatne migracijske politike EU-a;

| 4. | naglašava da je predložena definicija koncepta instrumentalizacije u Zakoniku o schengenskim granicama u sadašnjem obliku preširoka i nejasna te ostavlja prostor za pogrešna tumačenja, što bi moglo dovesti do nepropisnih odstupanja od minimalnih standarda zajamčenih zajedničkim pravilima o međunarodnoj zaštiti. Isto tako upozorava da se u procjeni učinka priloženoj prijedlogu „ne razmatra instrumentalizacija nezakonite migracije, koja se tijekom ljeta pojavila na kopnenim granicama s Bjelarusom, tj. nakon dovršetka rada na ovom dokumentu” (7). Stoga je popratna procjena učinka nepotpuna i ne doprinosi tome da se predmetnim prijedlogom ispuni željeni cilj smjernica za bolju regulativu, odnosno ostvarivanje „svih prednosti mjera politike uz minimalni trošak, pritom poštujući načelo supsidijarnosti i proporcionalnosti” (8); |
| --- | --- |

4.

naglašava da je predložena definicija koncepta instrumentalizacije u Zakoniku o schengenskim granicama u sadašnjem obliku preširoka i nejasna te ostavlja prostor za pogrešna tumačenja, što bi moglo dovesti do nepropisnih odstupanja od minimalnih standarda zajamčenih zajedničkim pravilima o međunarodnoj zaštiti. Isto tako upozorava da se u procjeni učinka priloženoj prijedlogu „ne razmatra instrumentalizacija nezakonite migracije, koja se tijekom ljeta pojavila na kopnenim granicama s Bjelarusom, tj. nakon dovršetka rada na ovom dokumentu” (7

8

| 5. | naglašava da bi komplementarne i preventivne mjere politike trebale biti usmjerene i na zemlje podrijetla instrumentaliziranih migranata, kao i na vlade trećih zemalja odgovornih za instrumentalizaciju kako bi se izbjeglo puko kažnjavanje osoba koje su žrtve takvog djelovanja. Iako bi humanitarne potrebe instrumentaliziranih migranata trebale ostati prioritet, sankcije i druge mjere ograničavanja trebale bi biti usmjerene na one koji su uključeni u aktivnosti ili doprinose aktivnostima režima koji ih instrumentalizira i koji olakšava nezakonite prelaske vanjskih granica Unije, kao i na krijumčare migranata koji krše ljudska prava i sve one koji su na drugi način uključeni u trgovanje ljudima; |
| --- | --- |

5.

naglašava da bi komplementarne i preventivne mjere politike trebale biti usmjerene i na zemlje podrijetla instrumentaliziranih migranata, kao i na vlade trećih zemalja odgovornih za instrumentalizaciju kako bi se izbjeglo puko kažnjavanje osoba koje su žrtve takvog djelovanja. Iako bi humanitarne potrebe instrumentaliziranih migranata trebale ostati prioritet, sankcije i druge mjere ograničavanja trebale bi biti usmjerene na one koji su uključeni u aktivnosti ili doprinose aktivnostima režima koji ih instrumentalizira i koji olakšava nezakonite prelaske vanjskih granica Unije, kao i na krijumčare migranata koji krše ljudska prava i sve one koji su na drugi način uključeni u trgovanje ljudima;

| 6. | ističe da Uredba o instrumentalizaciji izaziva zabrinutost u pogledu usklađenosti s načelom proporcionalnosti iz članka 5. stavka 4. UEU-a, prema kojem sadržaj i oblik djelovanja Unije ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora. Prijedlogom bi se mogla omogućiti odstupanja od jedinstvenog prava EU-a o azilu i premašiti ono što je potrebno za postizanje cilja vanjske i sigurnosne politike EU-a, a to je sprečavanje trećih zemalja da instrumentaliziraju migrante; |
| --- | --- |

6.

ističe da Uredba o instrumentalizaciji izaziva zabrinutost u pogledu usklađenosti s načelom proporcionalnosti iz članka 5. stavka 4. UEU-a, prema kojem sadržaj i oblik djelovanja Unije ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora. Prijedlogom bi se mogla omogućiti odstupanja od jedinstvenog prava EU-a o azilu i premašiti ono što je potrebno za postizanje cilja vanjske i sigurnosne politike EU-a, a to je sprečavanje trećih zemalja da instrumentaliziraju migrante;

| 7. | poziva Europsku komisiju da u skladu sa svojim smjernicama za bolju regulativu i načelima dobre izrade zakonodavstva temeljito preispita Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju situacija instrumentalizacije u području migracija i azila (Uredba o instrumentalizaciji) (9) i da u skladu s time revidira svoj prijedlog revidiranog Zakonika o schengenskim granicama poštujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti iz članka 5. UEU-a. S obzirom na to da je predložena Uredba o instrumentalizaciji uvjetovana usvajanjem drugih prijedloga u okviru novog pakta o migracijama i azilu i da uz nju nije bila priložena procjena učinka, Odbor ne predlaže zakonodavne amandmane na navedeni Prijedlog uredbe; |
| --- | --- |

7.

poziva Europsku komisiju da u skladu sa svojim smjernicama za bolju regulativu i načelima dobre izrade zakonodavstva temeljito preispita Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju situacija instrumentalizacije u području migracija i azila (Uredba o instrumentalizaciji) (9

| 8. | ističe da bi se dopuštanjem odstupanja od ujednačene primjene prava EU-a o azilu za pojedinačne države članice u Uredbi o instrumentalizaciji mogao ugroziti sam cilj predloženog novog pakta o migracijama i azilu, a to je postizanje usklađenog, ujednačenog i integriranog zajedničkog europskog sustava azila, koji se u dovoljnoj mjeri može postići samo na razini Unije. Odbor je posebno skeptičan u pogledu predloženih privremenih mjera jer su one nedovoljne u odnosu na zaštitu zajamčenu Poveljom EU-a o temeljnim pravima, kojom se jamči zaštita od prisilnog udaljenja ili vraćanja, djelotvoran pristup postupku utvrđivanja statusa, pravo na azil, pravo na slobodu, pravo na djelotvornu sudsku zaštitu i pravo na dostojanstvo; |
| --- | --- |

8.

ističe da bi se dopuštanjem odstupanja od ujednačene primjene prava EU-a o azilu za pojedinačne države članice u Uredbi o instrumentalizaciji mogao ugroziti sam cilj predloženog novog pakta o migracijama i azilu, a to je postizanje usklađenog, ujednačenog i integriranog zajedničkog europskog sustava azila, koji se u dovoljnoj mjeri može postići samo na razini Unije. Odbor je posebno skeptičan u pogledu predloženih privremenih mjera jer su one nedovoljne u odnosu na zaštitu zajamčenu Poveljom EU-a o temeljnim pravima, kojom se jamči zaštita od prisilnog udaljenja ili vraćanja, djelotvoran pristup postupku utvrđivanja statusa, pravo na azil, pravo na slobodu, pravo na djelotvornu sudsku zaštitu i pravo na dostojanstvo;

| 9. | upućuje na svoje mišljenje o novom paktu o migracijama i azilu (10) i protivljenje nepotrebnom produljenju postupaka azila na granici, koji bi se u okviru predložene Uredbe o instrumentalizaciji dodatno produljili, a uvela bi se i druga ograničenja zbog kojih bi bilo još teže ostvariti pravo na traženje azila; |
| --- | --- |

9.

upućuje na svoje mišljenje o novom paktu o migracijama i azilu (10

| 10. | stoga poziva na oprez u pogledu brojnih mogućnosti primjene ubrzanog postupka na granici, a da se pritom ne uzimaju u obzir osobne okolnosti osim konkretnih zdravstvenih problema; u vezi s tim upozorava na to da je državama članicama odobreno predugo razdoblje za registraciju zahtjeva za azil i odobravanje pristupa njihovu državnom području, što će vjerojatno dovesti do masovnog lišavanja slobode, koje je de facto nezakonito zadržavanje na vanjskim granicama; |
| --- | --- |

10.

stoga poziva na oprez u pogledu brojnih mogućnosti primjene ubrzanog postupka na granici, a da se pritom ne uzimaju u obzir osobne okolnosti osim konkretnih zdravstvenih problema; u vezi s tim upozorava na to da je državama članicama odobreno predugo razdoblje za registraciju zahtjeva za azil i odobravanje pristupa njihovu državnom području, što će vjerojatno dovesti do masovnog lišavanja slobode, koje je de facto

| 11. | isto tako žali zbog činjenice da bi se uskraćivanjem automatskog suspenzivnog učinka žalbi u „kriznom postupku upravljanja migracijama i azilom” i snižavanjem standarda prihvata na najmanju moguću mjeru, koja nije dodatno definirana u prijedlogu, mogle zanemariti posebne potrebe tražitelja azila; |
| --- | --- |

11.

isto tako žali zbog činjenice da bi se uskraćivanjem automatskog suspenzivnog učinka žalbi u „kriznom postupku upravljanja migracijama i azilom” i snižavanjem standarda prihvata na najmanju moguću mjeru, koja nije dodatno definirana u prijedlogu, mogle zanemariti posebne potrebe tražitelja azila;

| 12. | naglašava činjenicu da ni u vezi s Prijedlogom odluke Vijeća o privremenim hitnim mjerama u korist Latvije, Litve i Poljske, koji se odražava u predloženoj Uredbi o instrumentalizaciji, u pregovorima u Vijeću nije postignut napredak; ističe da u okviru postojećeg pravnog okvira već postoji fleksibilnost za države članice koje se suočavaju s promjenjivim okolnostima na svojim granicama; |
| --- | --- |

12.

naglašava činjenicu da ni u vezi s Prijedlogom odluke Vijeća o privremenim hitnim mjerama u korist Latvije, Litve i Poljske, koji se odražava u predloženoj Uredbi o instrumentalizaciji, u pregovorima u Vijeću nije postignut napredak; ističe da u okviru postojećeg pravnog okvira već postoji fleksibilnost za države članice koje se suočavaju s promjenjivim okolnostima na svojim granicama;

| 13. | ističe da su invazija Ruske Federacije na Ukrajinu u veljači 2022. i njome uzrokovan egzodus Ukrajinaca i osoba s boravištem u toj zemlji pokazali važnost učinkovitog i humanog upravljanja vanjskim granicama EU-a. Poljska, Rumunjska, Slovačka i Mađarska suočile su se s golemim izazovom povezanim, s jedne strane, s održavanjem sigurnosti na granici i, s druge strane, s upravljanjem migracijom stotina tisuća ljudi koji su napustili Ukrajinu i koji traže utočište u državama članicama EU-a. Oružani sukob u Ukrajini također je naglasio veliku važnost prekogranične suradnje kako unutar EU-a tako i izvan EU-a, posebno u kontekstu pružanja humanitarne pomoći; |
| --- | --- |

13.

ističe da su invazija Ruske Federacije na Ukrajinu u veljači 2022. i njome uzrokovan egzodus Ukrajinaca i osoba s boravištem u toj zemlji pokazali važnost učinkovitog i humanog upravljanja vanjskim granicama EU-a. Poljska, Rumunjska, Slovačka i Mađarska suočile su se s golemim izazovom povezanim, s jedne strane, s održavanjem sigurnosti na granici i, s druge strane, s upravljanjem migracijom stotina tisuća ljudi koji su napustili Ukrajinu i koji traže utočište u državama članicama EU-a. Oružani sukob u Ukrajini također je naglasio veliku važnost prekogranične suradnje kako unutar EU-a tako i izvan EU-a, posebno u kontekstu pružanja humanitarne pomoći;

| 14. | čestita državama članicama na tome što su ostale ujedinjene i aktivirale Direktivu o privremenoj zaštiti u korist svih ukrajinskih izbjeglica i što nisu odstupale od standarda prava o azilu, što bi bio slučaj da se primjenjuje Uredba o instrumentalizaciji; naglašava da složenost situacije iziskuje koordinirani pristup kojim se poštuju ljudska prava i pravo na azil te koji se temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti s državama članicama i regijama koje su najviše pogođene tom situacijom; ponosan je na to što su u odgovoru na aktualnu krizu i vlade i građani pokazali solidarnost; |
| --- | --- |

14.

čestita državama članicama na tome što su ostale ujedinjene i aktivirale Direktivu o privremenoj zaštiti u korist svih ukrajinskih izbjeglica i što nisu odstupale od standarda prava o azilu, što bi bio slučaj da se primjenjuje Uredba o instrumentalizaciji; naglašava da složenost situacije iziskuje koordinirani pristup kojim se poštuju ljudska prava i pravo na azil te koji se temelji na solidarnosti i pravednoj podjeli odgovornosti s državama članicama i regijama koje su najviše pogođene tom situacijom; ponosan je na to što su u odgovoru na aktualnu krizu i vlade i građani pokazali solidarnost;

| 15. | slaže se da bi nadzor unutarnjih granica uvijek trebao biti krajnja mjera i naglašava činjenicu da privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama ozbiljno ugrožava mogućnost susjednih regija za međusobnu suradnju te izrazito utječe na regionalna gospodarstva; |
| --- | --- |

15.

slaže se da bi nadzor unutarnjih granica uvijek trebao biti krajnja mjera i naglašava činjenicu da privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama ozbiljno ugrožava mogućnost susjednih regija za međusobnu suradnju te izrazito utječe na regionalna gospodarstva;

| 16. | naglašava da je prekogranična suradnja u samom središtu projekta europske integracije i jedan od najvećih uspjeha Europske unije. Prednosti koje donosi europska integracija građani i građanke najviše osjećaju upravo na granicama. Prekogranična suradnja promiče kontakte među stanovništvom regija, potiče razvoj i izravno poboljšava kvalitetu života u lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

16.

naglašava da je prekogranična suradnja u samom središtu projekta europske integracije i jedan od najvećih uspjeha Europske unije. Prednosti koje donosi europska integracija građani i građanke najviše osjećaju upravo na granicama. Prekogranična suradnja promiče kontakte među stanovništvom regija, potiče razvoj i izravno poboljšava kvalitetu života u lokalnim zajednicama;

| 17. | ističe da je pandemija bolesti COVID-19 dovela do jednog od najvećih zastoja u prekograničnoj suradnji posljednjih desetljeća, ali da su i prije pandemije mnoge pogranične regije već bile suočene s mnoštvom vrlo specifičnih regionalnih prepreka, primjerice u području prekograničnog prometa i povezivosti, te birokratskim preprekama za građane i poduzeća kao najvećim preprekama s kojima se suočavaju na svojim teritorijima; |
| --- | --- |

17.

ističe da je pandemija bolesti COVID-19 dovela do jednog od najvećih zastoja u prekograničnoj suradnji posljednjih desetljeća, ali da su i prije pandemije mnoge pogranične regije već bile suočene s mnoštvom vrlo specifičnih regionalnih prepreka, primjerice u području prekograničnog prometa i povezivosti, te birokratskim preprekama za građane i poduzeća kao najvećim preprekama s kojima se suočavaju na svojim teritorijima;

| 18. | pozdravlja potvrdu da nepostojanje nadzora državne granice na unutarnjim granicama ne utječe na izvršenje ovlasti policije ili drugih javnih nadležnih tijela jer on nema učinak istovjetan graničnoj kontroli; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja potvrdu da nepostojanje nadzora državne granice na unutarnjim granicama ne utječe na izvršenje ovlasti policije ili drugih javnih nadležnih tijela jer on nema učinak istovjetan graničnoj kontroli;

| 19. | pozdravlja strože kriterije za privremeno ponovno uvođenje i produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama, a posebno zahtjev da se razmotri njegov vjerojatni učinak na funkcioniranje prekograničnih regija, uzimajući u obzir snažne društvene i gospodarske veze među njima; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja strože kriterije za privremeno ponovno uvođenje i produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama, a posebno zahtjev da se razmotri njegov vjerojatni učinak na funkcioniranje prekograničnih regija, uzimajući u obzir snažne društvene i gospodarske veze među njima;

| 20. | međutim, smatra da bi korištenje alternativnih mjera također trebalo uključiti u kriterije za ponovno uvođenje nadzora državne granice, a ne samo za njihovo produljenje; |
| --- | --- |

20.

međutim, smatra da bi korištenje alternativnih mjera također trebalo uključiti u kriterije za ponovno uvođenje nadzora državne granice, a ne samo za njihovo produljenje;

| 21. | preporučuje da se nadzor na unutarnjim granicama strogo ograniči na najviše 24 mjeseca; |
| --- | --- |

21.

preporučuje da se nadzor na unutarnjim granicama strogo ograniči na najviše 24 mjeseca;

| 22. | preporučuje da se u obavijesti države članice o privremenom ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica navedu razlozi zašto alternativne mjere nisu prikladne te stajalište jednog ili više tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama; |
| --- | --- |

22.

preporučuje da se u obavijesti države članice o privremenom ponovnom uvođenju nadzora unutarnjih granica navedu razlozi zašto alternativne mjere nisu prikladne te stajalište jednog ili više tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama;

| 23. | pozdravlja zahtjev da ponovno uvođenje ili produljenje nadzora državne granice bude popraćeno mjerama ublažavanja, posebno vodeći računa o prekograničnim regijama; pritom bi se trebalo savjetovati s tijelom ili tijelima koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja zahtjev da ponovno uvođenje ili produljenje nadzora državne granice bude popraćeno mjerama ublažavanja, posebno vodeći računa o prekograničnim regijama; pritom bi se trebalo savjetovati s tijelom ili tijelima koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama;

| 24. | pozdravlja upućivanje na „nadležna tijela” kao na priznavanje javnih ovlasti upravnih jedinica na regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja upućivanje na „nadležna tijela” kao na priznavanje javnih ovlasti upravnih jedinica na regionalnoj i lokalnoj razini;

| 25. | poziva na opsežna savjetovanja Europske komisije s relevantnim akterima, među ostalim na lokalnoj i regionalnoj razini, prije predlaganja delegiranih akata u sklopu novog schengenskog okvira; |
| --- | --- |

25.

poziva na opsežna savjetovanja Europske komisije s relevantnim akterima, među ostalim na lokalnoj i regionalnoj razini, prije predlaganja delegiranih akata u sklopu novog schengenskog okvira;

| 26. | upozorava na opasnost od diskrecijske primjene granične kontrole koja bi u osnovi značila nadzor unutarnjih granica; |
| --- | --- |

26.

upozorava na opasnost od diskrecijske primjene granične kontrole koja bi u osnovi značila nadzor unutarnjih granica;

| 27. | slaže se da je načelo supsidijarnosti primjenjivo u skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a te da Unija djeluje s obzirom na to da ciljeve predloženog djelovanja, odnosno cjelovitost schengenskog prostora i potrebu za osiguravanjem jedinstvenih uvjeta za ostvarivanje prava na slobodno kretanje, države članice ne mogu dostatno ostvariti na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, nego se zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije; |
| --- | --- |

27.

slaže se da je načelo supsidijarnosti primjenjivo u skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a te da Unija djeluje s obzirom na to da ciljeve predloženog djelovanja, odnosno cjelovitost schengenskog prostora i potrebu za osiguravanjem jedinstvenih uvjeta za ostvarivanje prava na slobodno kretanje, države članice ne mogu dostatno ostvariti na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, nego se zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije;

| 28. | slaže se da, iako ne treba smatrati da su tokovi nezakonite migracije sami po sebi prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, oni mogu iziskivati dodatne mjere kako bi se osiguralo funkcioniranje schengenskog područja; |
| --- | --- |

28.

slaže se da, iako ne treba smatrati da su tokovi nezakonite migracije sami po sebi prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, oni mogu iziskivati dodatne mjere kako bi se osiguralo funkcioniranje schengenskog područja;

| 29. | međutim, ne slaže se da bi situaciju masovnog neovlaštenog kretanja državljana trećih zemalja među državama članicama trebalo smatrati mogućim opravdanjem za to da pojedinačna država članica ponovno uvede ili produlji nadzor državne granice na unutarnjim granicama jer je to u suprotnosti s ciljem prijedloga i pravilnom primjenom načela supsidijarnosti. Budući da se takva situacija odnosi na kretanja među državama članicama, potrebno ju je radi poštovanja načela supsidijarnosti rješavati na razini Unije kako je predloženo u članku 28.; |
| --- | --- |

29.

međutim, ne slaže se da bi situaciju masovnog neovlaštenog kretanja državljana trećih zemalja među državama članicama trebalo smatrati mogućim opravdanjem za to da pojedinačna država članica ponovno uvede ili produlji nadzor državne granice na unutarnjim granicama jer je to u suprotnosti s ciljem prijedloga i pravilnom primjenom načela supsidijarnosti. Budući da se takva situacija odnosi na kretanja među državama članicama, potrebno ju je radi poštovanja načela supsidijarnosti rješavati na razini Unije kako je predloženo u članku 28.;

| 30. | preporučuje da ponovno uvođenje nadzora državne granice u situaciji masovnog neovlaštenog kretanja državljana trećih zemalja među državama članicama bude obuhvaćeno isključivo posebnim mehanizmom predloženim u članku 28. i da podliježe provedbenoj odluci Vijeća; |
| --- | --- |

30.

preporučuje da ponovno uvođenje nadzora državne granice u situaciji masovnog neovlaštenog kretanja državljana trećih zemalja među državama članicama bude obuhvaćeno isključivo posebnim mehanizmom predloženim u članku 28. i da podliježe provedbenoj odluci Vijeća;

| 31. | preporučuje da praćenje i izvješćivanje započnu u dogledno vrijeme nakon uvođenja nadzora unutarnjih granica i da ne budu ograničeni na post factum analizu i izvješćivanje; |
| --- | --- |

31.

preporučuje da praćenje i izvješćivanje započnu u dogledno vrijeme nakon uvođenja nadzora unutarnjih granica i da ne budu ograničeni na post factum

| 32. | pozdravlja postupak savjetovanja uveden člankom 27.a i poziva na to da tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama mogu podnositi primjedbe na obavijesti država članica koje se izravno odnose na njihovu upravnu jedinicu; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja postupak savjetovanja uveden člankom 27.a i poziva na to da tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama mogu podnositi primjedbe na obavijesti država članica koje se izravno odnose na njihovu upravnu jedinicu;

| 33. | ističe da bi procjena rizika koju podnosi država članica u slučaju produljenja nadzora državne granice trebala uključivati rezultate savjetovanja s tijelima koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama; |
| --- | --- |

33.

ističe da bi procjena rizika koju podnosi država članica u slučaju produljenja nadzora državne granice trebala uključivati rezultate savjetovanja s tijelima koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama;

| 34. | traži od Komisije da svoje mišljenje o nužnosti i proporcionalnosti nadzora državne granice temelji i na savjetovanju s tijelima koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama; |
| --- | --- |

34.

traži od Komisije da svoje mišljenje o nužnosti i proporcionalnosti nadzora državne granice temelji i na savjetovanju s tijelima koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama;

| 35. | isto tako, traži od Komisije da, pri izdavanju preporuke u kojoj se navode druge mjere iz članka 23. koje bi mogle dopuniti nadzor unutarnjih granica ili biti prikladnije za uklanjanje utvrđene prijetnje unutarnjoj sigurnosti ili javnom poretku, svoju preporuku temelji i na savjetovanjima s tijelima koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama; |
| --- | --- |

35.

isto tako, traži od Komisije da, pri izdavanju preporuke u kojoj se navode druge mjere iz članka 23. koje bi mogle dopuniti nadzor unutarnjih granica ili biti prikladnije za uklanjanje utvrđene prijetnje unutarnjoj sigurnosti ili javnom poretku, svoju preporuku temelji i na savjetovanjima s tijelima koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama;

| 36. | kako bi se osiguralo da se stajališta prekograničnih regija uzimaju u obzir u svim fazama, traži da se u post factum analizu koju država članica predstavi u obliku izvješća Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji uključi stajalište tijela koja upravljaju lokalnim upravnim područjima koja se u skladu s člankom 39. stavkom 1. točkom (h) smatraju prekograničnim regijama; |
| --- | --- |

36.

kako bi se osiguralo da se stajališta prekograničnih regija uzimaju u obzir u svim fazama, traži da se u post factum

| 37. | naposljetku, podržava predviđeno proširenje schengenskog područja kako bi se obuhvatila Hrvatska od 1. siječnja 2023. Nadalje, OR poziva na proširenje schengenskog područja na Bugarsku i Rumunjsku, pod uvjetom da djelotvorno provedu schengensku pravnu stečevinu. Odbor dijeli uvjerenje Europske komisije izraženo u nkomunikaciji „Strategija za potpuno funkcionalno i otporno schengensko područje” da će „sve tri zemlje koje se u potpunosti pridružuju Schengenu povećati sigurnost u EU-u kao cjelini jer će te zemlje tada moći u potpunosti iskoristiti dostupne alate [... i] njihovo je pristupanje u konačnici ključno za jačanje uzajamnog povjerenja u schengenski prostor” (11). |
| --- | --- |

37.

naposljetku, podržava predviđeno proširenje schengenskog područja kako bi se obuhvatila Hrvatska od 1. siječnja 2023. Nadalje, OR poziva na proširenje schengenskog područja na Bugarsku i Rumunjsku, pod uvjetom da djelotvorno provedu schengensku pravnu stečevinu. Odbor dijeli uvjerenje Europske komisije izraženo u nkomunikaciji „Strategija za potpuno funkcionalno i otporno schengensko područje” da će „sve tri zemlje koje se u potpunosti pridružuju Schengenu povećati sigurnost u EU-u kao cjelini jer će te zemlje tada moći u potpunosti iskoristiti dostupne alate [... i] njihovo je pristupanje u konačnici ključno za jačanje uzajamnog povjerenja u schengenski prostor” (11

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Uredba (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 1052/2013 i (EU) 2016/1624 (SL L 295, 14.11.2019., str. 1.),

1

(2)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

2

(3)  Pregled daje Komunikacija Komisije o Strategiji EU-a za suzbijanje trgovine ljudima 2021.–2025., COM(2021) 171 final.

3

(4)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

4

(5)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

5

(6)  COM(2021) 591 final

6

(7)  SWD(2021) 463 final

7

(8)  SWD(2021) 305 final

8

(9)  COM(2021) 890 final

9

(10)  COR-2020-04843

10

(11)  COM(2021) 277 final

11

---

| 30.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 498/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 498/154

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Direktiva o industrijskim emisijama

(2022/C 498/16)

| Izvjestitelj: | Jean-Noël VERFAILLIE (FR/Renew Europe), načelnik Općine Marly |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) i Direktive Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada
  COM(2022) 156
  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju o podacima o okolišu iz industrijskih postrojenja i uspostavi Portala za industrijske emisije
  COM(2022) 157 |

Izvjestitelj:

Jean-Noël VERFAILLIE (FR/Renew Europe), načelnik Općine Marly

Referentni dokumenti:

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) i Direktive Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada

COM(2022) 156

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju o podacima o okolišu iz industrijskih postrojenja i uspostavi Portala za industrijske emisije

COM(2022) 157

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) i Direktive Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada

COM(2022) 156

Amandman 1.

Uvodna izjava 16.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (16) | Doprinos Direktive 2010/75/EU resursnoj i energetskoj učinkovitosti te kružnom gospodarstvu u Uniji trebao bi biti konkretniji, uzimajući u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” kao vodeće načelo energetske politike Unije. Stoga
  bi se u dozvolama trebale utvrditi
  , ako je to moguće,
  obvezne granične
  vrijednosti okolišne učinkovitosti u pogledu razine potrošnje i učinkovitosti resursa, među ostalim za uporabu vode, energije i recikliranih materijala, na temelju razina okolišne učinkovitosti povezanih s najboljim raspoloživim tehnikama utvrđenima u odlukama o zaključcima o NRT-u. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(16)

Doprinos Direktive 2010/75/EU resursnoj i energetskoj učinkovitosti te kružnom gospodarstvu u Uniji trebao bi biti konkretniji, uzimajući u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” kao vodeće načelo energetske politike Unije. Stoga
  bi se u dozvolama trebale utvrditi
  , ako je to moguće,
  obvezne granične
  vrijednosti okolišne učinkovitosti u pogledu razine potrošnje i učinkovitosti resursa, među ostalim za uporabu vode, energije i recikliranih materijala, na temelju razina okolišne učinkovitosti povezanih s najboljim raspoloživim tehnikama utvrđenima u odlukama o zaključcima o NRT-u.

| (16) | Doprinos Direktive 2010/75/EU resursnoj i energetskoj učinkovitosti te kružnom gospodarstvu u Uniji trebao bi biti konkretniji, uzimajući u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” kao vodeće načelo energetske politike Unije. Stoga
  nadležna tijela razmatraju mogućnost utvrđivanja
  , ako je to moguće,
  obveznih graničnih
  vrijednosti okolišne učinkovitosti u pogledu razine potrošnje i učinkovitosti resursa, među ostalim za uporabu vode, energije i recikliranih materijala, na temelju razina okolišne učinkovitosti povezanih s najboljim raspoloživim tehnikama utvrđenima u odlukama o zaključcima o NRT-u. |
| --- | --- |

(16)

Doprinos Direktive 2010/75/EU resursnoj i energetskoj učinkovitosti te kružnom gospodarstvu u Uniji trebao bi biti konkretniji, uzimajući u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” kao vodeće načelo energetske politike Unije. Stoga
  nadležna tijela razmatraju mogućnost utvrđivanja
  , ako je to moguće,
  obveznih graničnih
  vrijednosti okolišne učinkovitosti u pogledu razine potrošnje i učinkovitosti resursa, među ostalim za uporabu vode, energije i recikliranih materijala, na temelju razina okolišne učinkovitosti povezanih s najboljim raspoloživim tehnikama utvrđenima u odlukama o zaključcima o NRT-u.

Obrazloženje

Tehnička izmjena kako bi se uvodna izjava uskladila s predloženim izmjenama relevantnog članka.

Amandman 2.

Uvodna izjava 25.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (25) | Za postizanje ciljeva Unije u smislu čistog, kružnog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050. potrebna je temeljita preobrazba gospodarstva Unije. Stoga bi, u skladu s Osmim programom djelovanja za okoliš, od operatera postrojenja obuhvaćenih Direktivom 2010/75/EU trebalo zahtijevati da u svoje sustave upravljanja okolišem uključe planove preobrazbe. Takvim planovima preobrazbe dopunit će se i zahtjevi za korporativno izvješćivanje o održivosti u skladu s Direktivom 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1) osiguravanjem sredstava za konkretnu provedbu tih zahtjeva na razini postrojenja. Prvi je prioritet preobrazba energetski intenzivnih aktivnosti navedenih u Prilogu I. Stoga bi operateri energetski intenzivnih postrojenja trebali izraditi planove preobrazbe do 30. lipnja 2030. Operateri postrojenja koja obavljaju druge aktivnosti navedene u Prilogu I. trebali bi biti obvezni izraditi planove preobrazbe u okviru preispitivanja i ažuriranja dozvole nakon objave odluka o zaključcima o NRT-u objavljenih nakon 1. siječnja 2030.
  Iako bi planovi preobrazbe trebali ostati okvirni dokumenti za čiju su pripremu odgovorni operateri, organizacija za ocjenjivanje koju je operater angažirao u okviru svojeg sustava upravljanja okolišem trebala bi provjeriti sadržavaju li oni minimalne informacije koje Europska komisija treba utvrditi provedbenim aktom, a operateri bi trebali planove preobrazbe dati na uvid javnosti
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(25)

Za postizanje ciljeva Unije u smislu čistog, kružnog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050. potrebna je temeljita preobrazba gospodarstva Unije. Stoga bi, u skladu s Osmim programom djelovanja za okoliš, od operatera postrojenja obuhvaćenih Direktivom 2010/75/EU trebalo zahtijevati da u svoje sustave upravljanja okolišem uključe planove preobrazbe. Takvim planovima preobrazbe dopunit će se i zahtjevi za korporativno izvješćivanje o održivosti u skladu s Direktivom 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1) osiguravanjem sredstava za konkretnu provedbu tih zahtjeva na razini postrojenja. Prvi je prioritet preobrazba energetski intenzivnih aktivnosti navedenih u Prilogu I. Stoga bi operateri energetski intenzivnih postrojenja trebali izraditi planove preobrazbe do 30. lipnja 2030. Operateri postrojenja koja obavljaju druge aktivnosti navedene u Prilogu I. trebali bi biti obvezni izraditi planove preobrazbe u okviru preispitivanja i ažuriranja dozvole nakon objave odluka o zaključcima o NRT-u objavljenih nakon 1. siječnja 2030.
  Iako bi planovi preobrazbe trebali ostati okvirni dokumenti za čiju su pripremu odgovorni operateri, organizacija za ocjenjivanje koju je operater angažirao u okviru svojeg sustava upravljanja okolišem trebala bi provjeriti sadržavaju li oni minimalne informacije koje Europska komisija treba utvrditi provedbenim aktom, a operateri bi trebali planove preobrazbe dati na uvid javnosti
  .

| (25) | Za postizanje ciljeva Unije u smislu čistog, kružnog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050. potrebna je temeljita preobrazba gospodarstva Unije. Stoga bi, u skladu s Osmim programom djelovanja za okoliš, od operatera postrojenja obuhvaćenih Direktivom 2010/75/EU trebalo zahtijevati da u svoje sustave upravljanja okolišem uključe planove preobrazbe. Takvim planovima preobrazbe dopunit će se i zahtjevi za korporativno izvješćivanje o održivosti u skladu s Direktivom 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1) osiguravanjem sredstava za konkretnu provedbu tih zahtjeva na razini postrojenja. Prvi je prioritet preobrazba energetski intenzivnih aktivnosti navedenih u Prilogu I. Stoga bi operateri energetski intenzivnih postrojenja trebali izraditi
  okvirne
  planove preobrazbe do 30. lipnja 2030. Operateri postrojenja koja obavljaju druge aktivnosti navedene u Prilogu I. trebali bi biti obvezni izraditi
  okvirne
  planove preobrazbe u okviru preispitivanja i ažuriranja dozvole nakon objave odluka o zaključcima o NRT-u objavljenih nakon 1. siječnja 2030. |
| --- | --- |

(25)

Za postizanje ciljeva Unije u smislu čistog, kružnog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050. potrebna je temeljita preobrazba gospodarstva Unije. Stoga bi, u skladu s Osmim programom djelovanja za okoliš, od operatera postrojenja obuhvaćenih Direktivom 2010/75/EU trebalo zahtijevati da u svoje sustave upravljanja okolišem uključe planove preobrazbe. Takvim planovima preobrazbe dopunit će se i zahtjevi za korporativno izvješćivanje o održivosti u skladu s Direktivom 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1) osiguravanjem sredstava za konkretnu provedbu tih zahtjeva na razini postrojenja. Prvi je prioritet preobrazba energetski intenzivnih aktivnosti navedenih u Prilogu I. Stoga bi operateri energetski intenzivnih postrojenja trebali izraditi
  okvirne
  planove preobrazbe do 30. lipnja 2030. Operateri postrojenja koja obavljaju druge aktivnosti navedene u Prilogu I. trebali bi biti obvezni izraditi
  okvirne
  planove preobrazbe u okviru preispitivanja i ažuriranja dozvole nakon objave odluka o zaključcima o NRT-u objavljenih nakon 1. siječnja 2030.

Obrazloženje

Tehnička izmjena kako bi se uvodna izjava uskladila s predloženim izmjenama relevantnog amandmana.

Amandman 3.

Članak 1. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5. | U članku 5. dodaje se sljedeći stavak 4.: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.

U članku 5. dodaje se sljedeći stavak 4.:

| 5. | U članku 5. dodaje se sljedeći stavak 4.: |
| --- | --- |

5.

U članku 5. dodaje se sljedeći stavak 4.:

„4.   Države članice osiguravaju da su dozvole dodijeljene u skladu s ovim člankom dostupne na internetu, besplatno i bez ograničenja pristupa registriranim korisnicima. Osim toga, pod istim uvjetima javnosti mora biti dostupan sažetak svake dozvole. Taj sažetak mora uključivati barem sljedeće:

„4.   Države članice osiguravaju da su dozvole dodijeljene u skladu s ovim člankom dostupne na internetu, besplatno i bez ograničenja pristupa registriranim korisnicima. Osim toga, pod istim uvjetima javnosti mora biti dostupan sažetak svake dozvole. Taj sažetak mora uključivati barem sljedeće:

| (a) | pregled glavnih uvjeta dozvole; |
| --- | --- |

(a)

pregled glavnih uvjeta dozvole;

| (a) | pregled glavnih uvjeta dozvole; |
| --- | --- |

(a)

pregled glavnih uvjeta dozvole;

| (b) | granične vrijednosti emisije i granične vrijednosti okolišne učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

granične vrijednosti emisije i granične vrijednosti okolišne učinkovitosti;

| (b) | granične vrijednosti emisije i granične vrijednosti okolišne učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

granične vrijednosti emisije i granične vrijednosti okolišne učinkovitosti;

| (c) | sva izuzeća odobrena u skladu s člankom 15. stavkom 4.; |
| --- | --- |

(c)

sva izuzeća odobrena u skladu s člankom 15. stavkom 4.;

| (c) | sva izuzeća odobrena u skladu s člankom 15. stavkom 4.; |
| --- | --- |

(c)

sva izuzeća odobrena u skladu s člankom 15. stavkom 4.;

| (d) | primjenjive zaključke o NRT-u; |
| --- | --- |

(d)

primjenjive zaključke o NRT-u;

| (d) | primjenjive zaključke o NRT-u; |
| --- | --- |

(d)

primjenjive zaključke o NRT-u;

| (e) | odredbe za preispitivanje i ažuriranje dozvole. |
| --- | --- |

(e)

odredbe za preispitivanje i ažuriranje dozvole.

| (e) | odredbe za preispitivanje i ažuriranje dozvole; |
| --- | --- |

(e)

odredbe za preispitivanje i ažuriranje dozvole;

| (f) | naziv tijela ili organizacije odgovorne za upite i pritužbe
  . |
| --- | --- |

(f)

(f)

naziv tijela ili organizacije odgovorne za upite i pritužbe
  .

naziv tijela ili organizacije odgovorne za upite i pritužbe

Komisija donosi provedbeni akt kako bi utvrdila format koji će se upotrebljavati za sažetak iz drugog podstavka. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 75. stavka 2.”

Komisija donosi provedbeni akt kako bi utvrdila format koji će se upotrebljavati za sažetak iz drugog podstavka. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 75. stavka 2.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Javnost bi trebala biti obaviještena o tome tko je konkretno odgovoran za upite i pritužbe kako bi se izbjeglo obraćanje pogrešnom tijelu ili agenciji jer bi to stvorilo administrativno opterećenje za javnu upravu i otežalo dobivanje informacija.

Amandman 4.

Amandman 4.

Članak 1. stavak 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 12. | Članak 15. zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

12.

Članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

| 12. | Članak 15. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

12.

Članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 15.

„Članak 15.

Granične vrijednosti emisije, granične vrijednosti okolišne učinkovitosti, jednakovrijedni parametri i tehničke mjere

Granične vrijednosti emisije, granične vrijednosti okolišne učinkovitosti, jednakovrijedni parametri i tehničke mjere

[...]

[...]

3.a   Nadležno tijelo
  određuje
  granične vrijednosti okolišne učinkovitosti kojima se osigurava da te granične vrijednosti u normalnim radnim uvjetima ne prelaze razine okolišne učinkovitosti povezane s NRT-om kako je utvrđeno u odlukama o zaključcima o NRT-u iz članka 13. stavka 5.”

3.a   Nadležno tijelo
  može odrediti
  granične vrijednosti okolišne učinkovitosti kojima se osigurava da te granične vrijednosti u normalnim radnim uvjetima ne prelaze razine okolišne učinkovitosti povezane s NRT-om kako je utvrđeno u odlukama o zaključcima o NRT-u iz članka 13. stavka 5.”

[...]

[...]

Obrazloženje

Obrazloženje

Obveza određivanja obvezujućih vrijednosti učinkovitosti dovela bi do nedosljednih propisa i ugrozila industrijsku preobrazbu. To bi trebalo prepustiti diskrecijskoj ovlasti nadležnih tijela nakon što se pažljivom procjenom pokaže da to neće dovesti do nedosljednosti između uvjetâ dozvole utvrđenih drugdje.

Amandman 5.

Amandman 5.

Članak 1. stavak 18.a

(Novi stavak)

| Članak 25. stavak 3. Direktive 2010/75/EU | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 18.a | Članak 25. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |

Članak 25. stavak 3. Direktive 2010/75/EU

Amandman OR-a

18.a

18.a

Članak 25. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   Države članice određuju što predstavlja dovoljan interes i povredu prava u skladu s ciljem da se zainteresiranoj javnosti omogući pristup pravosuđu.

3.   Države članice određuju što predstavlja dovoljan interes i povredu prava u skladu s ciljem da se zainteresiranoj javnosti omogući pristup pravosuđu.

U tu svrhu, interes svake nevladine organizacije koja promiče zaštitu okoliša i ispunjava bilo koji zahtjev u okviru nacionalnog zakonodavstva, smatra se dovoljnim u smislu stavka 1. točke (a).

U tu svrhu, interes svake nevladine organizacije koja promiče zaštitu okoliša i ispunjava bilo koji zahtjev u okviru nacionalnog zakonodavstva, smatra se dovoljnim u smislu stavka 1. točke (a).

U tu svrhu, interes svakog podnacionalnog tijela javne vlasti na čiji bi teritorij ili stanovništvo odluka, čin ili propust mogli negativno utjecati i poštovanje svih zahtjeva nacionalnog prava smatraju se dovoljnim u smislu stavka 1. točke (a).

U tu svrhu, interes svakog podnacionalnog tijela javne vlasti na čiji bi teritorij ili stanovništvo odluka, čin ili propust mogli negativno utjecati i poštovanje svih zahtjeva nacionalnog prava smatraju se dovoljnim u smislu stavka 1. točke (a).

Također se smatra da takve organizacije imaju prava koja mogu biti povrijeđena u smislu stavka 1. točke (b).

Također se smatra da takve organizacije
  ili tijela
  imaju prava koja mogu biti povrijeđena u smislu stavka 1. točke (b).

ili tijela

Obrazloženje

Obrazloženje

OR podržava sudjelovanje građana i pristup lokalnih vlasti pravosuđu te pozdravlja izmjenu tog aspekta, ali istodobno predlaže da se osigura da lokalne i regionalne vlasti imaju pristup pravosuđu u svim državama članicama i poziva na potpune i pravodobne informacije i sudjelovanje javnosti u svim postupcima.

Amandman 6.

Amandman 6.

Članak 1. stavak 22.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 22. | Umeću se sljedeći članci od 27.a do 27.d: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

22.

Umeću se sljedeći članci od 27.a do 27.d:

| 22. | Umeću se sljedeći članci od 27.a do 27.d: |
| --- | --- |

22.

Umeću se sljedeći članci od 27.a do 27.d:

„[...]

„[...]

Članak 27.d

Članak 27.d

Preobrazba radi prelaska na čistu, kružnu i klimatski neutralnu industriju

Preobrazba radi prelaska na čistu, kružnu i klimatski neutralnu industriju

1.   Države članice zahtijevaju da do 30. lipnja 2030. operater
  u svoj sustav upravljanja okolišem iz članka 14.a
  uključi plan preobrazbe za svako postrojenje koje obavlja bilo koju aktivnost
  navedenu u točkama 1., 2., 3., 4., 6.1.a ili 6.1.b
  Priloga I.
  Plan preobrazbe
  sadržava informacije o tome kako će se postrojenje preobraziti u razdoblju 2030.–2050. kako bi se doprinijelo nastanku održivog, čistog, kružnog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050., i to u formatu iz stavka 4.

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da do 31. prosinca 2031. organizacija za ocjenjivanje koju je operater angažirao u okviru svojeg sustava upravljanja okolišem ocijeni usklađenost planova preobrazbe iz stavka 1. prvog podstavka sa zahtjevima utvrđenima u provedbenom aktu iz stavka 4.

1.   Države članice zahtijevaju da do 30. lipnja 2030.
  , i u okviru ponovnog razmatranja uvjeta dozvole u skladu s člankom 21. stavkom 3., nakon objavljivanja odluka o zaključcima o NRT-u nakon 1. siječnja 2030.,
  operater uključi
  okvirni
  plan preobrazbe za svako postrojenje koje obavlja bilo koju aktivnost
  iz
  Priloga I.
  Okvirni plan
  preobrazbe sadržava informacije o tome kako će se postrojenje preobraziti u razdoblju 2030.–2050. kako bi se doprinijelo nastanku održivog, čistog, kružnog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050., i to u formatu iz stavka 4.

2.
     
  Države članice zahtijevaju da, u okviru preispitivanja uvjeta dozvole u skladu s člankom 21. stavkom 3. nakon objave odluka o zaključcima o NRT-u nakon 1. siječnja 2030., operater u svoj sustav upravljanja okolišem iz članka 14.a uključi plan preobrazbe za svako postrojenje koje obavlja bilo koju aktivnost navedenu u Prilogu I. koja nije navedena u stavku 1. Plan preobrazbe mora sadržavati informacije o tome kako će se postrojenje preobraziti u razdoblju 2030.–2050. kako bi se doprinijelo nastanku održivog, čistog, kružnog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050., i to u formatu iz stavka 4.

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da organizacija za ocjenjivanje koju je operater angažirao u okviru svojeg sustava upravljanja okolišem ocijeni usklađenost planova preobrazbe iz stavka 2. prvog podstavka sa zahtjevima utvrđenima u provedbenom aktu iz stavka 4.

2.
     Operater stavlja
  sažetak svog okvirnog plana preobrazbe
  na uvid javnosti.

3
  .   Operater stavlja
  svoj plan preobrazbe te rezultate ocjene iz stavaka 1. i 2.
  na uvid javnosti
  u okviru objave svojeg sustava upravljanja okolišem
  .

3.
     Komisija do 30. lipnja 2028. donosi provedbeni akt kojim se utvrđuje format planova preobrazbe. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 75. stavka 2.”

4
  .   Komisija do 30. lipnja 2028. donosi provedbeni akt kojim se utvrđuje format planova preobrazbe. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 75. stavka 2.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Okvirni karakter plana preobrazbe čini se primjerenim jer su postavljeni ciljevi usmjereni na budućnost i ovise o vanjskim učincima (npr. o dostupnosti obnovljivih vektora i s niskom potrošnjom energije) te kako bi se izbjegli složeni postupci izdavanja dozvola.

Amandman 7.

Amandman 7.

Članak 1. stavak 31.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 31. | Članak 79. zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

31.

Članak 79. zamjenjuje se sljedećim:

| 31. | Članak 79. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

31.

Članak 79. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 79.

„Članak 79.

Sankcije

Sankcije

1.   Ne dovodeći u pitanje obveze država članica na temelju Direktive 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava, države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na povrede nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu primjenu. Predviđene sankcije moraju biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice bez odgode obavješćuju Komisiju o tim pravilima i tim odredbama te je bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

1.   Ne dovodeći u pitanje obveze država članica na temelju Direktive 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava, države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na povrede nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu primjenu. Predviđene sankcije moraju biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice bez odgode obavješćuju Komisiju o tim pravilima i tim odredbama te je bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

2.   Sankcije iz stavka 1. uključuju novčane kazne razmjerne prometu pravne osobe ili prihodu fizičke osobe koja je počinila povredu. Visina novčanih kazni izračunava se tako da se osigura da se osobi odgovornoj za povredu doista uskrate ekonomske koristi koje proizlaze iz te povrede. Visina novčanih kazni postupno se povećava za opetovane povrede. U slučaju povreda koje počini pravna osoba, najveći iznos takvih novčanih kazni iznosi najmanje 8 % godišnjeg prometa operatera
  u predmetnoj državi članici
  .

2.   Sankcije iz stavka 1. uključuju novčane kazne razmjerne prometu pravne osobe ili prihodu fizičke osobe koja je počinila povredu. Visina novčanih kazni izračunava se tako da se osigura da se osobi odgovornoj za povredu doista uskrate ekonomske koristi koje proizlaze iz te povrede. Visina novčanih kazni postupno se povećava za opetovane povrede. U slučaju povreda koje počini pravna osoba, najveći iznos takvih novčanih kazni iznosi najmanje 8 % godišnjeg prometa operatera
  uzimajući u obzir matična društva i društva kćeri
  .

3.   Države članice osiguravaju da se pri određivanju sankcija iz stavka 1. prema potrebi uzima u obzir sljedeće:

3.   Države članice osiguravaju da se pri određivanju sankcija iz stavka 1. prema potrebi uzima u obzir sljedeće:

| (a) | vrsta, ozbiljnost i razmjer povrede; |
| --- | --- |

(a)

vrsta, ozbiljnost i razmjer povrede;

| (b) | je li povreda namjerna ili nenamjerna; |
| --- | --- |

(b)

je li povreda namjerna ili nenamjerna;

| (c) | stanovništvo ili okoliš zahvaćeni povredom, imajući na umu utjecaj povrede na cilj postizanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi i okoliša.” |
| --- | --- |

(c)

stanovništvo ili okoliš zahvaćeni povredom, imajući na umu utjecaj povrede na cilj postizanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi i okoliša.”

| (a) | vrsta, ozbiljnost i razmjer povrede; |
| --- | --- |

(a)

vrsta, ozbiljnost i razmjer povrede;

| (b) | je li povreda namjerna ili nenamjerna; |
| --- | --- |

(b)

je li povreda namjerna ili nenamjerna;

| (c) | stanovništvo ili okoliš zahvaćeni povredom, imajući na umu utjecaj povrede na cilj postizanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi i okoliša. |
| --- | --- |

(c)

stanovništvo ili okoliš zahvaćeni povredom, imajući na umu utjecaj povrede na cilj postizanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi i okoliša.

4.
     
  Države članice moraju se pobrinuti za to da se sredstva prikupljena sankcijama prioritetno koriste za ispravljanje ili nadoknadu štete nanesene lokalnim vlastima.

Ako primjena Direktive dovede do promjene opsega ili prekida gospodarskih aktivnosti, pri određivanju sankcija moraju se uzeti u obzir socijalne posljedice za lokalne vlasti, a države članice moraju se, uz savjetovanje s lokalnim i regionalnim vlastima, pobrinuti za to da se sredstva prikupljena sankcijama koriste za nadoknadu socijalnih i gospodarskih gubitaka lokalnih vlasti.
  ”

Obrazloženje

Obrazloženje

Utjecaj onečišćenja na lokalne vlasti može uzrokovati štetu za okoliš, zdravlje, društvo i gospodarstvo koja bi mogla biti iznimno problematična, posebno za malu i/ili siromašnu zajednicu. Pri sankcijama to treba uzeti u obzir.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

Opće napomene

Opće napomene

| 1. | podsjeća na svoje zalaganje da se ubrza pravedna i čista tranzicija prema klimatski neutralnom i kružnom gospodarstvu do 2050. kojom se potiču regije Europske unije i u kojoj nitko i nijedno područje Europske unije neće biti zapostavljeni; u tu svrhu podržava reviziju Direktive o industrijskim emisijama, čiji je cilj ne samo pomoći u sprečavanju i kontroli onečišćenja radi bolje zaštite okoliša i ljudskog zdravlja, već i potaknuti inovacije, nagraditi predvodnike i pomoći u postizanju jednakih uvjeta na tržištu EU-a; |
| --- | --- |

1.

podsjeća na svoje zalaganje da se ubrza pravedna i čista tranzicija prema klimatski neutralnom i kružnom gospodarstvu do 2050. kojom se potiču regije Europske unije i u kojoj nitko i nijedno područje Europske unije neće biti zapostavljeni; u tu svrhu podržava reviziju Direktive o industrijskim emisijama, čiji je cilj ne samo pomoći u sprečavanju i kontroli onečišćenja radi bolje zaštite okoliša i ljudskog zdravlja, već i potaknuti inovacije, nagraditi predvodnike i pomoći u postizanju jednakih uvjeta na tržištu EU-a;

| 2. | smatra da je Direktiva o industrijskim emisijama djelotvoran zakonodavni okvir koji se već pokazao uspješnim u smanjenju industrijskih emisija onečišćujućih tvari te je kao takav i dalje prikladan za preobrazbu koja je potrebna europskoj industriji kako bi se ispunili ciljevi europskog zelenog plana; naglašava da sinergije između pristupa iz Direktive o industrijskim emisijama koji se zasniva na sprečavanju i pristupa iz sustava trgovanja emisijama (ETS) koji se temelji na tržištu mogu dovesti do situacije od koje svi imaju koristi – i operateri, i klima, i okoliš; |
| --- | --- |

2.

smatra da je Direktiva o industrijskim emisijama djelotvoran zakonodavni okvir koji se već pokazao uspješnim u smanjenju industrijskih emisija onečišćujućih tvari te je kao takav i dalje prikladan za preobrazbu koja je potrebna europskoj industriji kako bi se ispunili ciljevi europskog zelenog plana; naglašava da sinergije između pristupa iz Direktive o industrijskim emisijama koji se zasniva na sprečavanju i pristupa iz sustava trgovanja emisijama (ETS) koji se temelji na tržištu mogu dovesti do situacije od koje svi imaju koristi – i operateri, i klima, i okoliš;

| 3. | posebno podržava znanstveno utemeljen pristup procjeni stvarnog učinka industrijskih aktivnosti na ukupno onečišćenje; |
| --- | --- |

3.

posebno podržava znanstveno utemeljen pristup procjeni stvarnog učinka industrijskih aktivnosti na ukupno onečišćenje;

| 4. | ističe da se jedan od preostalih nedostataka odnosi na nedosljednu primjenu Direktive o industrijskim emisijama u državama članicama; |
| --- | --- |

4.

ističe da se jedan od preostalih nedostataka odnosi na nedosljednu primjenu Direktive o industrijskim emisijama u državama članicama;

| 5. | skreće pozornost na kontekst u kojem se provodi predložena revizija Direktive o industrijskim emisijama (cijene energije, nekontrolirana inflacija, poremećaji lanaca opskrbe) i upozorava na negativan učinak koji bi loše prilagođena reforma Direktive o industrijskim emisijama mogla imati na industrijsku konkurentnost Europe; |
| --- | --- |

5.

skreće pozornost na kontekst u kojem se provodi predložena revizija Direktive o industrijskim emisijama (cijene energije, nekontrolirana inflacija, poremećaji lanaca opskrbe) i upozorava na negativan učinak koji bi loše prilagođena reforma Direktive o industrijskim emisijama mogla imati na industrijsku konkurentnost Europe;

| 6. | s tim u vezi prima na znanje zadrške koje je Odbor za ocjenu zakonodavstva izrazio u svojem izvješću o procjeni učinka revizije Direktive o industrijskim emisijama (1), posebno u pogledu nedostatka jasnoće o određenim učincima revizije na industrijsku konkurentnost (rizici od premještanja i zamjene proizvodima iz trećih zemalja u kojima se primjenjuju manje restriktivna pravila, posebno pravila o novouključenim aktivnostima) i posljedica koje bi uključivanje stoke imalo na ruralna područja i potrošačke cijene; |
| --- | --- |

6.

s tim u vezi prima na znanje zadrške koje je Odbor za ocjenu zakonodavstva izrazio u svojem izvješću o procjeni učinka revizije Direktive o industrijskim emisijama (1

| 7. | poziva suzakonodavce da provedbu Direktive o industrijskim emisijama učine dosljednijom i da uzmu u obzir troškove i izazove tranzicije u kontekstu trgovinske politike EU-a kako bi se izbjeglo nepošteno tržišno natjecanje iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

7.

poziva suzakonodavce da provedbu Direktive o industrijskim emisijama učine dosljednijom i da uzmu u obzir troškove i izazove tranzicije u kontekstu trgovinske politike EU-a kako bi se izbjeglo nepošteno tržišno natjecanje iz trećih zemalja;

| 8. | s tim u vezi podsjeća na to da su industrijska postrojenja koja podliježu Direktivi o industrijskim emisijama također u velikoj mjeri obuhvaćena propisima i programima dekarbonizacije; stoga, da bi se izbjegle nedosljednosti i dekarbonizacija promicala na najisplativiji mogući način, poziva na to da Direktiva o industrijskim emisijama ne zadire u te iznimno učinkovite alate koji se u industriji već primjenjuju; |
| --- | --- |

8.

s tim u vezi podsjeća na to da su industrijska postrojenja koja podliježu Direktivi o industrijskim emisijama također u velikoj mjeri obuhvaćena propisima i programima dekarbonizacije; stoga, da bi se izbjegle nedosljednosti i dekarbonizacija promicala na najisplativiji mogući način, poziva na to da Direktiva o industrijskim emisijama ne zadire u te iznimno učinkovite alate koji se u industriji već primjenjuju;

Osiguravanje djelotvornosti Direktive o industrijskim emisijama

Osiguravanje djelotvornosti Direktive o industrijskim emisijama

| 9. | smatra da opće načelo informiranja javnosti i potreba da se ne ograničava širenje korisnih informacija moraju biti u skladu sa sigurnošću i zaštitom lokacija i poslovnih tajni i sprečavanjem zlonamjernih radnji; |
| --- | --- |

9.

smatra da opće načelo informiranja javnosti i potreba da se ne ograničava širenje korisnih informacija moraju biti u skladu sa sigurnošću i zaštitom lokacija i poslovnih tajni i sprečavanjem zlonamjernih radnji;

| 10. | potvrđuje da zadržavanje ključnih načela i integriranog pristupa Direktive o industrijskim emisijama doprinosi uspjehu industrijske preobrazbe; |
| --- | --- |

10.

potvrđuje da zadržavanje ključnih načela i integriranog pristupa Direktive o industrijskim emisijama doprinosi uspjehu industrijske preobrazbe;

| 11. | stoga podržava zadržavanje definicija najboljih raspoloživih tehnika (NRT) i postupka iz Seville (uspostava referentnih dokumenata o NRT-u); |
| --- | --- |

11.

stoga podržava zadržavanje definicija najboljih raspoloživih tehnika (NRT) i postupka iz Seville (uspostava referentnih dokumenata o NRT-u);

| 12. | izražava zadršku u vezi s postojećim tekstom članka 15. stavka 3., odnosno u vezi s utvrđivanjem što strožih graničnih vrijednosti emisije, kako je navedeno u zaključcima o NRT-u; |
| --- | --- |

12.

izražava zadršku u vezi s postojećim tekstom članka 15. stavka 3., odnosno u vezi s utvrđivanjem što strožih graničnih vrijednosti emisije, kako je navedeno u zaključcima o NRT-u;

| 13. | smatra upitnim tekst članka 15. stavka 3.a o razinama okolišne učinkovitosti povezanima s NRT-om. Naime, taj bi zahtjev trebalo prepustiti diskrecijskoj ovlasti nadležnih tijela nakon što se podrobnom analizom pokaže da to neće dovesti do nedosljednosti između uvjetâ dozvole utvrđenih drugdje; |
| --- | --- |

13.

smatra upitnim tekst članka 15. stavka 3.a o razinama okolišne učinkovitosti povezanima s NRT-om. Naime, taj bi zahtjev trebalo prepustiti diskrecijskoj ovlasti nadležnih tijela nakon što se podrobnom analizom pokaže da to neće dovesti do nedosljednosti između uvjetâ dozvole utvrđenih drugdje;

| 14. | odlučno podupire načelo „onečišćivač plaća”, slaže se s Europskim revizorskim sudom da bi to načelo trebalo jasno definirati i podržava jačanje odredbi o sankcijama i naknadama; smatra da sankcije moraju biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće te uzimati u obzir cjelokupnu vlasničku strukturu poduzeća kako bi se osiguralo da se izriču onima koji su odgovorni; |
| --- | --- |

14.

odlučno podupire načelo „onečišćivač plaća”, slaže se s Europskim revizorskim sudom da bi to načelo trebalo jasno definirati i podržava jačanje odredbi o sankcijama i naknadama; smatra da sankcije moraju biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće te uzimati u obzir cjelokupnu vlasničku strukturu poduzeća kako bi se osiguralo da se izriču onima koji su odgovorni;

| 15. | naglašava da se lokalne i regionalne vlasti moraju baviti ekološkim, zdravstvenim, socijalnim i gospodarskim učincima onečišćenja. Financijska sredstva dobivena sankcijama i plaćanjima naknada trebala bi se koristiti i za to da se lokalnim i regionalnim vlastima pomogne da se nose s posljedicama tih učinaka; |
| --- | --- |

15.

naglašava da se lokalne i regionalne vlasti moraju baviti ekološkim, zdravstvenim, socijalnim i gospodarskim učincima onečišćenja. Financijska sredstva dobivena sankcijama i plaćanjima naknada trebala bi se koristiti i za to da se lokalnim i regionalnim vlastima pomogne da se nose s posljedicama tih učinaka;

| 16. | podržava stvaranje Portala za industrijske emisije, no poziva na poduzimanje koraka za ograničavanje dodatnog administrativnog opterećenja za lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

16.

podržava stvaranje Portala za industrijske emisije, no poziva na poduzimanje koraka za ograničavanje dodatnog administrativnog opterećenja za lokalne i regionalne vlasti;

Područje primjene

Područje primjene

| 17. | smatra da je potrebno pažljivo analizirati svako proširenje na nove sektore, prije svega analizom troškova i koristi, uzimajući u obzir, među ostalim, postojeće mjere i političke okvire za njihovo rješavanje; |
| --- | --- |

17.

smatra da je potrebno pažljivo analizirati svako proširenje na nove sektore, prije svega analizom troškova i koristi, uzimajući u obzir, među ostalim, postojeće mjere i političke okvire za njihovo rješavanje;

| 18. | podržava proširenje Direktive o industrijskim emisijama na druge sektore, kao što je sektor govedine, no zabrinut je zbog administrativnog opterećenja i troškova te predlaže da se razmotre mjere za pružanje financijske potpore poduzećima te lokalnim i regionalnim vlastima u toj tranziciji, posebno uzimajući u obzir socijalni učinak na mala postrojenja; poziva suzakonodavce da se ne ograničavaju samo na kriterij veličine farmi; |
| --- | --- |

18.

podržava proširenje Direktive o industrijskim emisijama na druge sektore, kao što je sektor govedine, no zabrinut je zbog administrativnog opterećenja i troškova te predlaže da se razmotre mjere za pružanje financijske potpore poduzećima te lokalnim i regionalnim vlastima u toj tranziciji, posebno uzimajući u obzir socijalni učinak na mala postrojenja; poziva suzakonodavce da se ne ograničavaju samo na kriterij veličine farmi;

| 19. | poziva na detaljniju analizu mogućeg uključivanja akvakulture u Direktivu, pri čemu valja voditi računa o okolišnim i klimatskim troškovima i koristima, procijeniti administrativno opterećenje i troškove koje bi to prouzročilo poduzećima, a pogotovo voditi računa o socijalnom učinku u lokalnim zajednicama u kojima akvakultura predstavlja znatan dio lokalnog gospodarstva; |
| --- | --- |

19.

poziva na detaljniju analizu mogućeg uključivanja akvakulture u Direktivu, pri čemu valja voditi računa o okolišnim i klimatskim troškovima i koristima, procijeniti administrativno opterećenje i troškove koje bi to prouzročilo poduzećima, a pogotovo voditi računa o socijalnom učinku u lokalnim zajednicama u kojima akvakultura predstavlja znatan dio lokalnog gospodarstva;

| 20. | upozorava da bi prekomjerno proširenje na osnovi članka 74., kojim se omogućuje proširenje područja primjene donošenjem delegiranog akta, moglo ugroziti cijeli postupak detaljnog prikupljanja podataka, utjecati na funkcioniranje procesa iz Seville i otežati izdavanje dozvola; |
| --- | --- |

20.

upozorava da bi prekomjerno proširenje na osnovi članka 74., kojim se omogućuje proširenje područja primjene donošenjem delegiranog akta, moglo ugroziti cijeli postupak detaljnog prikupljanja podataka, utjecati na funkcioniranje procesa iz Seville i otežati izdavanje dozvola;

Potpora inovacijama

Potpora inovacijama

| 21. | dijeli ambiciju poticanja istraživanja i inovacija u području ekološki učinkovitijih tehnologija kako bi se ispunili ciljevi zelenog plana; |
| --- | --- |

21.

dijeli ambiciju poticanja istraživanja i inovacija u području ekološki učinkovitijih tehnologija kako bi se ispunili ciljevi zelenog plana;

| 22. | pozdravlja osnivanje inovacijskog centra za industrijsku transformaciju i emisije (INCITE), koji bi mogao donijeti koristi za inovacije u EU-u; međutim, traži da INCITE ne udvostručuje postupak revizije referentnih dokumenata o NRT-u; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja osnivanje inovacijskog centra za industrijsku transformaciju i emisije (INCITE), koji bi mogao donijeti koristi za inovacije u EU-u; međutim, traži da INCITE ne udvostručuje postupak revizije referentnih dokumenata o NRT-u;

| 23. | podsjeća na to da se inovacije odvijaju i na lokalnoj i regionalnoj razini te da bi lokalne i regionalne vlasti trebale biti uključene u javne institucije koje sudjeluju u aktivnostima novog centra INCITE; |
| --- | --- |

23.

podsjeća na to da se inovacije odvijaju i na lokalnoj i regionalnoj razini te da bi lokalne i regionalne vlasti trebale biti uključene u javne institucije koje sudjeluju u aktivnostima novog centra INCITE;

| 24. | prima na znanje spremnost na kombiniranje razina uspješnosti s tehnikama u nastajanju; smatra da postoji rizik od ograničavanja djelotvorne provedbe tehnika u nastajanju ako se granične vrijednosti emisije navedene u dozvolama ne mogu ostvariti s apsolutnom sigurnošću; |
| --- | --- |

24.

prima na znanje spremnost na kombiniranje razina uspješnosti s tehnikama u nastajanju; smatra da postoji rizik od ograničavanja djelotvorne provedbe tehnika u nastajanju ako se granične vrijednosti emisije navedene u dozvolama ne mogu ostvariti s apsolutnom sigurnošću;

| 25. | pozdravlja dugoročne planove preobrazbe; bez obzira na to, skreće pozornost na činjenicu da ti planovi moraju biti okvirni i sastavljeni na razini poduzeća, a ne na razini radne lokacije, kao i na to da činjenica da su planovi javni ne smije ugroziti poslovnu tajnu. |
| --- | --- |

25.

pozdravlja dugoročne planove preobrazbe; bez obzira na to, skreće pozornost na činjenicu da ti planovi moraju biti okvirni i sastavljeni na razini poduzeća, a ne na razini radne lokacije, kao i na to da činjenica da su planovi javni ne smije ugroziti poslovnu tajnu.

| 26. | prima na znanje činjenicu da predložene mjere ne predstavljaju problem u pogledu usklađenosti s načelom supsidijarnosti zbog prekogranične prirode onečišćenja iz agroindustrijskih postrojenja i potrebe za jednakim uvjetima na jedinstvenom tržištu. Osim toga, s obzirom na hitnost ekološke i klimatske krize čini se da predložene mjere ne predstavljaju nikakav problem u pogledu usklađenosti s načelom proporionalnosti. |
| --- | --- |

26.

prima na znanje činjenicu da predložene mjere ne predstavljaju problem u pogledu usklađenosti s načelom supsidijarnosti zbog prekogranične prirode onečišćenja iz agroindustrijskih postrojenja i potrebe za jednakim uvjetima na jedinstvenom tržištu. Osim toga, s obzirom na hitnost ekološke i klimatske krize čini se da predložene mjere ne predstavljaju nikakav problem u pogledu usklađenosti s načelom proporionalnosti.

Bruxelles, 12. listopada 2022.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i vezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

1

(1)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i vezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

1

(1)  SEC(2022) 169

1

---