# Euroopa Liidu C 47/7. v

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 47 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik7. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 47

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik7. veebruar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–20234.–7. juuli 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–20234.–7. juuli 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 5. juuli 2022 |
| 2023/C 47/01 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon naiste vaesuse kohta Euroopas (2021/2170(INI)) | 2 |
| 2023/C 47/02 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegia kohta kaubanduse ja investeeringute vallas (2021/2200(INI)) | 15 |
| 2023/C 47/03 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon ELi ja India tulevase kaubandus- ja investeerimiskoostöö kohta (2021/2177(INI)) | 23 |
| 2023/C 47/04 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa hooldusvaldkonna ühismeetmed (2021/2253(INI)) | 30 |
| 2023/C 47/05 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon vaimse tervise kohta digitaalses töökeskkonnas (2021/2098(INI)) | 63 |
| 2023/C 47/06 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon pangandusliidu kohta – 2021. aasta aruanne (2021/2184(INI)) | 75 |
| | Kolmapäev, 6. juuli 2022 |
| 2023/C 47/07 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon komisjoni Bosniat ja Hertsegoviinat käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2245(INI)) | 87 |
| 2023/C 47/08 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon komisjoni Serbiat käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2249(INI)) | 102 |
| 2023/C 47/09 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon komisjoni Kosovot käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2246(INI)) | 118 |
| 2023/C 47/10 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon ELi ja mitmepoolsuse kaitse kohta (2020/2114(INI)) | 130 |
| 2023/C 47/11 | Euroopa Parlamendi 6. juuli. 2022. aasta resolutsioon toiduga kindlustatuse tagamise kohta arengumaades (2021/2208(INI)) | 149 |
| 2023/C 47/12 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon ELi sotsiaalmajanduse tegevuskava kohta (2021/2179(INI)) | 171 |
| 2023/C 47/13 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon läbipõimunud diskrimineerimise kohta Euroopa Liidus: Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika ja Aasia päritolu naiste sotsiaal-majanduslik olukord (2021/2243(INI)) | 184 |
| 2023/C 47/14 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon ülemaailmset maksukokkulepet kahjustavate riikide vetode kohta (2022/2734(RSP)) | 198 |
| | Neljapäev, 7. juuli 2022 |
| 2023/C 47/15 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon kardinal Zeni ja humanitaarabifondi 612 usaldushaldurite vahistamise kohta Hongkongis (2022/2751(RSP)) | 202 |
| 2023/C 47/16 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon põlisrahvaste ja keskkonnakaitsjate olukorra kohta Brasiilias, sealhulgas Dom Phillipsi ja Bruno Pereira tapmise kohta (2022/2752(RSP)) | 205 |
| 2023/C 47/17 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon olukorra kohta Tadžikistani Mägi-Badahšani autonoomses oblastis (2022/2753(RSP)) | 209 |
| 2023/C 47/18 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse 2021. aasta aruande kohta (2021/2203(INI)) | 213 |
| 2023/C 47/19 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli kohta – 2020. aasta aruanne (2021/2235(INI)) | 225 |
| 2023/C 47/20 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2020. aasta aruande kohta (2021/2234(INI)) | 236 |
| 2023/C 47/21 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon parema õigusloome kohta: ühendatud jõududega parema õigusloome poole (2021/2166(INI)) | 250 |
| 2023/C 47/22 | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon USA Ülemkohtu otsuse kohta tühistada abordiõigus Ameerika Ühendriikides ning vajaduse kohta kaitsta abordiõigust ja naiste tervist ELis (2022/2742(RSP)) | 268 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 5. juuli 2022 |
| 2023/C 47/23 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile, mis käsitleb läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) vahelise koostöölepingu üle (2022/2025(INI)) | 273 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. juuli 2022

2023/C 47/01

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon naiste vaesuse kohta Euroopas (2021/2170(INI))

2

2023/C 47/02

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegia kohta kaubanduse ja investeeringute vallas (2021/2200(INI))

15

2023/C 47/03

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon ELi ja India tulevase kaubandus- ja investeerimiskoostöö kohta (2021/2177(INI))

23

2023/C 47/04

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa hooldusvaldkonna ühismeetmed (2021/2253(INI))

30

2023/C 47/05

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon vaimse tervise kohta digitaalses töökeskkonnas (2021/2098(INI))

63

2023/C 47/06

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon pangandusliidu kohta – 2021. aasta aruanne (2021/2184(INI))

75

Kolmapäev, 6. juuli 2022

2023/C 47/07

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon komisjoni Bosniat ja Hertsegoviinat käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2245(INI))

87

2023/C 47/08

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon komisjoni Serbiat käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2249(INI))

102

2023/C 47/09

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon komisjoni Kosovot käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2246(INI))

118

2023/C 47/10

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon ELi ja mitmepoolsuse kaitse kohta (2020/2114(INI))

130

2023/C 47/11

Euroopa Parlamendi 6. juuli. 2022. aasta resolutsioon toiduga kindlustatuse tagamise kohta arengumaades (2021/2208(INI))

149

2023/C 47/12

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon ELi sotsiaalmajanduse tegevuskava kohta (2021/2179(INI))

171

2023/C 47/13

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon läbipõimunud diskrimineerimise kohta Euroopa Liidus: Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika ja Aasia päritolu naiste sotsiaal-majanduslik olukord (2021/2243(INI))

184

2023/C 47/14

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon ülemaailmset maksukokkulepet kahjustavate riikide vetode kohta (2022/2734(RSP))

198

Neljapäev, 7. juuli 2022

2023/C 47/15

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon kardinal Zeni ja humanitaarabifondi 612 usaldushaldurite vahistamise kohta Hongkongis (2022/2751(RSP))

202

2023/C 47/16

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon põlisrahvaste ja keskkonnakaitsjate olukorra kohta Brasiilias, sealhulgas Dom Phillipsi ja Bruno Pereira tapmise kohta (2022/2752(RSP))

205

2023/C 47/17

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon olukorra kohta Tadžikistani Mägi-Badahšani autonoomses oblastis (2022/2753(RSP))

209

2023/C 47/18

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse 2021. aasta aruande kohta (2021/2203(INI))

213

2023/C 47/19

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli kohta – 2020. aasta aruanne (2021/2235(INI))

225

2023/C 47/20

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2020. aasta aruande kohta (2021/2234(INI))

236

2023/C 47/21

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon parema õigusloome kohta: ühendatud jõududega parema õigusloome poole (2021/2166(INI))

250

2023/C 47/22

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon USA Ülemkohtu otsuse kohta tühistada abordiõigus Ameerika Ühendriikides ning vajaduse kohta kaitsta abordiõigust ja naiste tervist ELis (2022/2742(RSP))

268

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. juuli 2022

2023/C 47/23

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile, mis käsitleb läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) vahelise koostöölepingu üle (2022/2025(INI))

273

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 6. juuli 2022 |
| 2023/C 47/24 | Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses komisjonide koosolekuid käsitleva artikliga 216 (2022/2069(REG)) | 283 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 6. juuli 2022

2023/C 47/24

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses komisjonide koosolekuid käsitleva artikliga 216 (2022/2069(REG))

283

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 5. juuli 2022 |
| 2023/C 47/25 | P9_TA(2022)0269Digiteenuste määrus ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli. 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (digiteenuste määrus) | 285 |
| 2023/C 47/26 | P9_TA(2022)0270Digiturgude määrus ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb konkurentsile avatud ja õiglaseid turge digisektoris ning millega muudetakse direktiive (EL) 2019/1937 ja (EL) 2020/1828 (digiturgude määrus) | 288 |
| 2023/C 47/27 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Horvaatias 1. jaanuaril 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE)) | 289 |
| 2023/C 47/28 | Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE)) | 292 |
| 2023/C 47/29 | P9_TA(2022)0273Ajutised kaubanduse liberaliseerimise meetmed Moldova suhtes ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ajutisi kaubanduse liberaliseerimise meetmeid, millega täiendatakse kaubanduskontsessioone, mida kohaldatakse Moldova toodete suhtes ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu alusel (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb ajutisi kaubanduse liberaliseerimise meetmeid, millega täiendatakse Moldova Vabariigi toodete suhtes kohaldatavaid kaubanduskontsessioone ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu alusel | 293 |
| | Kolmapäev, 6. juuli 2022 |
| 2023/C 47/30 | P9_TA(2022)0282Venemaa sissetung Ukrainasse – kriisimeetmed kalandus- ja vesiviljelussektoris ***IEuroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega, millega leevendatakse Ukraina vastu suunatud Venemaa sõjalise agressiooni tagajärgi püügitegevusele ning selle sõjalise agressiooni põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega, millega leevendatakse Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ning selle agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale | 294 |
| | Neljapäev, 7. juuli 2022 |
| 2023/C 47/31 | P9_TA(2022)0294Venemaa sissetung Ukrainasse – ajutised meetmed seoses Ukraina poolt välja antud juhidokumentidega ***IEuroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ajutised erimeetmed seoses Ukraina poolt tema õigusaktide kohaselt välja antud juhidokumentidega (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega nähakse seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ette eri- ja ajutised meetmed, mis käsitlevad Ukraina poolt tema õigusaktide kohaselt välja antud juhidokumente | 295 |
| 2023/C 47/32 | Euroopa parlamendi 7. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb liidu piiravate meetmete rikkumise määratlemist kuriteoliigina, mis vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE)) | 296 |
| 2023/C 47/33 | P9_TA(2022)0296Ukrainale erakorralise makromajandusliku finantsabi andmine ***IEuroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus erakorralise makromajandusliku finantsabi andmise kohtaUkrainale (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., erakorralise makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale | 297 |
| 2023/C 47/34 | Euroopa Parlamendi 7. juulil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse võrdsete võimaluste tagamist säästva lennutranspordi jaoks (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) | 298 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. juuli 2022

2023/C 47/25

P9_TA(2022)0269Digiteenuste määrus ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli. 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (digiteenuste määrus)

285

2023/C 47/26

P9_TA(2022)0270Digiturgude määrus ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb konkurentsile avatud ja õiglaseid turge digisektoris ning millega muudetakse direktiive (EL) 2019/1937 ja (EL) 2020/1828 (digiturgude määrus)

288

2023/C 47/27

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Horvaatias 1. jaanuaril 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

289

2023/C 47/28

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

292

2023/C 47/29

P9_TA(2022)0273Ajutised kaubanduse liberaliseerimise meetmed Moldova suhtes ***IEuroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ajutisi kaubanduse liberaliseerimise meetmeid, millega täiendatakse kaubanduskontsessioone, mida kohaldatakse Moldova toodete suhtes ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu alusel (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb ajutisi kaubanduse liberaliseerimise meetmeid, millega täiendatakse Moldova Vabariigi toodete suhtes kohaldatavaid kaubanduskontsessioone ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu alusel

293

Kolmapäev, 6. juuli 2022

2023/C 47/30

P9_TA(2022)0282Venemaa sissetung Ukrainasse – kriisimeetmed kalandus- ja vesiviljelussektoris ***IEuroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega, millega leevendatakse Ukraina vastu suunatud Venemaa sõjalise agressiooni tagajärgi püügitegevusele ning selle sõjalise agressiooni põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega, millega leevendatakse Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ning selle agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale

294

Neljapäev, 7. juuli 2022

2023/C 47/31

P9_TA(2022)0294Venemaa sissetung Ukrainasse – ajutised meetmed seoses Ukraina poolt välja antud juhidokumentidega ***IEuroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ajutised erimeetmed seoses Ukraina poolt tema õigusaktide kohaselt välja antud juhidokumentidega (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega nähakse seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ette eri- ja ajutised meetmed, mis käsitlevad Ukraina poolt tema õigusaktide kohaselt välja antud juhidokumente

295

2023/C 47/32

Euroopa parlamendi 7. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb liidu piiravate meetmete rikkumise määratlemist kuriteoliigina, mis vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

296

2023/C 47/33

P9_TA(2022)0296Ukrainale erakorralise makromajandusliku finantsabi andmine ***IEuroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus erakorralise makromajandusliku finantsabi andmise kohtaUkrainale (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., erakorralise makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale

297

2023/C 47/34

Euroopa Parlamendi 7. juulil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse võrdsete võimaluste tagamist säästva lennutranspordi jaoks (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD))

298

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

7.2.2023

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2022–2023

4.–7. juuli 2022. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. juuli 2022

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/2

---

P9_TA(2022)0274

Naiste vaesus Euroopas

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon naiste vaesuse kohta Euroopas (2021/2170(INI))

(2023/C 47/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 8, 9, 151, 153 ja 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 8, 9, 151, 153 ja 157,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“) ja eelkõige selle sotsiaalseid õigusi ning soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“) ja eelkõige selle sotsiaalseid õigusi ning soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid sätteid,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 põhimõtet „kedagi ei jäeta maha“ ning eriti selle eesmärki nr 1, mille kohaselt tuleb kaotada vaesus, eesmärki nr 5, mille kohaselt tuleb saavutada sooline võrdõiguslikkus ja parandada naiste elamistingimusi, ning eesmärki nr 8, mille kohaselt tuleb toetada jätkusuutlikku, kaasavat ja säästvat majandusarengut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 põhimõtet „kedagi ei jäeta maha“ ning eriti selle eesmärki nr 1, mille kohaselt tuleb kaotada vaesus, eesmärki nr 5, mille kohaselt tuleb saavutada sooline võrdõiguslikkus ja parandada naiste elamistingimusi, ning eesmärki nr 8, mille kohaselt tuleb toetada jätkusuutlikku, kaasavat ja säästvat majandusarengut,

| — | võttes arvesse ELi majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020“ ning eelkõige selle eesmärki vähendada allpool riiklikku vaesuspiiri elavate eurooplaste arvu 2020. aastaks 25 %, aidates vaesusest välja enam kui 20 miljonit inimest, samuti vajadust täielikult rakendada liikmesriikide sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemid, et tagada piisav sissetulekutoetus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020“ ning eelkõige selle eesmärki vähendada allpool riiklikku vaesuspiiri elavate eurooplaste arvu 2020. aastaks 25 %, aidates vaesusest välja enam kui 20 miljonit inimest, samuti vajadust täielikult rakendada liikmesriikide sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemid, et tagada piisav sissetulekutoetus,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 190 vägivalla ja ahistamise kaotamise kohta töömaailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 190 vägivalla ja ahistamise kaotamise kohta töömaailmas,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu (3) (töö- ja eraelu tasakaalu direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu (3) (töö- ja eraelu tasakaalu direktiiv),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus (4),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (5),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni naisettevõtluse kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni naisettevõtluse kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (6),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (8),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada ELi strateegia soolise pensionilõhe kaotamiseks ja ärahoidmiseks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada ELi strateegia soolise pensionilõhe kaotamiseks ja ärahoidmiseks (9),

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ELi era- ja avalikus sektoris (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ELi era- ja avalikus sektoris (10),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2018. aasta resolutsiooni hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2018. aasta resolutsiooni hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks (11),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja maksupoliitika kohta ELis (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja maksupoliitika kohta ELis (12),

| — | võttes arvesse oma 30. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni soolise palgalõhe kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni soolise palgalõhe kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (14),

| — | võttes arvesse 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni vana maailmajao vananemise ning 2020. aasta järgse vananemispoliitikaga seotud võimaluste ja väljakutsete kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni vana maailmajao vananemise ning 2020. aasta järgse vananemispoliitikaga seotud võimaluste ja väljakutsete kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni ebavõrdsuse ja eelkõige palgavaesuse vähendamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni ebavõrdsuse ja eelkõige palgavaesuse vähendamise kohta (16),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2019. aasta järeldusi „Sooliselt võrdõiguslikud majandused ELis: edasised sammud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2019. aasta järeldusi „Sooliselt võrdõiguslikud majandused ELis: edasised sammud“,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 5. märtsi 2020. aasta aruannet „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States“ (Peking + 25: Pekingi tegevusplatvormi ELi liikmesriikides rakendamise viies läbivaatamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 5. märtsi 2020. aasta aruannet „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States“ (Peking + 25: Pekingi tegevusplatvormi ELi liikmesriikides rakendamise viies läbivaatamine),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 27. mai 2020. aasta aruannet „COVID-19 and the world of work. Fourth edition“ (COVID-19 ja töömaailm. Neljas väljaanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 27. mai 2020. aasta aruannet „COVID-19 and the world of work. Fourth edition“ (COVID-19 ja töömaailm. Neljas väljaanne),

| — | võttes arvesse Eurofoundi ja EIGE 15. juuli 2021. aasta poliitikaülevaadet „Upward convergence in gender equality: How close is the Union of equality?“ (Ülespoole suunatud lähenemine soolise võrdõiguslikkuse alal: kui lähedal on võrdõiguslikkuse liit?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi ja EIGE 15. juuli 2021. aasta poliitikaülevaadet „Upward convergence in gender equality: How close is the Union of equality?“ (Ülespoole suunatud lähenemine soolise võrdõiguslikkuse alal: kui lähedal on võrdõiguslikkuse liit?),

| — | võttes arvesse parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2017. aasta detsembri uuringut „Gender perspective on access to energy in the EU“ (Sooline perspektiiv juurdepääsul energiale ELis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2017. aasta detsembri uuringut „Gender perspective on access to energy in the EU“ (Sooline perspektiiv juurdepääsul energiale ELis),

| — | võttes arvesse EIGE 2019. aasta ja 2020. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIGE 2019. aasta ja 2020. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Make Mothers Matter 2021. aasta juuni seisukohta „Mothers’ Poverty in the EU“ (Emade vaesus Euroopa Liidus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Make Mothers Matter 2021. aasta juuni seisukohta „Mothers’ Poverty in the EU“ (Emade vaesus Euroopa Liidus),

| — | võttes arvesse 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia hinnangut ja Euroopa vaesusevastase võrgustiku 2021. aasta veebruari ühise tööhõivearuande ettepanekut „Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 Pandemic“ (COVID-19 pandeemiast sotsiaalselt kaasava ja vaesuskindla taastumise nimel töötamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia hinnangut ja Euroopa vaesusevastase võrgustiku 2021. aasta veebruari ühise tööhõivearuande ettepanekut „Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 Pandemic“ (COVID-19 pandeemiast sotsiaalselt kaasava ja vaesuskindla taastumise nimel töötamine),

| — | võttes arvesse parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimusete poliitikaosakonna 19. mai 2021. aasta uuringut „COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty“ (COVID-19 majanduslik mõju naistele ja naiste vaesusele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimusete poliitikaosakonna 19. mai 2021. aasta uuringut „COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty“ (COVID-19 majanduslik mõju naistele ja naiste vaesusele),

| — | võttes arvesse parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimusete poliitikaosakonna 14. juuni 2021. aasta uuringut „Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds“ (Sooline võrdõiguslikkus: majanduslik väärtus kohaldatavate ELi vahendite seisukohast), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimusete poliitikaosakonna 14. juuni 2021. aasta uuringut „Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds“ (Sooline võrdõiguslikkus: majanduslik väärtus kohaldatavate ELi vahendite seisukohast),

| — | võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni vaesusevastase eesmärgi saavutamise kohta majapidamiskulude kasvu kontekstis (17) ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni selleteemalist arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni vaesusevastase eesmärgi saavutamise kohta majapidamiskulude kasvu kontekstis (17) ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni selleteemalist arvamust,

| — | võttes arvesse 2021. aasta juunis algatatud kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta juunis algatatud kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi tööd,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0194/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0194/2022),

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on liidu põhiväärtus, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 8 sätestatakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõte; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on liidu põhiväärtus, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 8 sätestatakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõte;

| B. | arvestades, et vaesuse kaotamine on üks ELi prioriteete, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 3 ja harta artiklis 34, ning see on ka Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava üks peamine eesmärk, mis kajastab ELi võetud kohustust võidelda oma poliitikas vaesuse vastu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vaesuse kaotamine on üks ELi prioriteete, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 3 ja harta artiklis 34, ning see on ka Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava üks peamine eesmärk, mis kajastab ELi võetud kohustust võidelda oma poliitikas vaesuse vastu;

| C. | arvestades, et ELis on vaesuses elavate naiste arv jätkuvalt suurem kui vaesuse elavate meeste arv (18); arvestades, et vaatamata vaesuse vähenemisele ELis nii naiste kui ka meeste hulgas, mõjutab vaesus ja sotsiaalse tõrjutuse oht naisi endiselt ebaproportsionaalselt rohkem kui mehi, eriti naisi, kes kogevad läbipõimunud diskrimineerimise vorme; arvestades, et 2020. aastal oli ELis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht naiste puhul kõrgem (22,9 %) kui meeste puhul (20,9 %), kuigi mõlemal puhul on see 2015. aastast saati vähenenud (24,9 % naiste ja 23,1 % meeste puhul); arvestades, et alates 2017. aastast on sooline vaesuslõhe suurenenud 21 liikmesriigis (19); arvestades, et andmete kohaselt on naiste vaesuse määr liikmesriigiti väga erinev; arvestades, et naiste vaesuse ja laste vaesuse vahelise tugeva seose tõttu on iga neljas laps ELis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELis on vaesuses elavate naiste arv jätkuvalt suurem kui vaesuse elavate meeste arv (18); arvestades, et vaatamata vaesuse vähenemisele ELis nii naiste kui ka meeste hulgas, mõjutab vaesus ja sotsiaalse tõrjutuse oht naisi endiselt ebaproportsionaalselt rohkem kui mehi, eriti naisi, kes kogevad läbipõimunud diskrimineerimise vorme; arvestades, et 2020. aastal oli ELis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht naiste puhul kõrgem (22,9 %) kui meeste puhul (20,9 %), kuigi mõlemal puhul on see 2015. aastast saati vähenenud (24,9 % naiste ja 23,1 % meeste puhul); arvestades, et alates 2017. aastast on sooline vaesuslõhe suurenenud 21 liikmesriigis (19); arvestades, et andmete kohaselt on naiste vaesuse määr liikmesriigiti väga erinev; arvestades, et naiste vaesuse ja laste vaesuse vahelise tugeva seose tõttu on iga neljas laps ELis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus;

| D. | arvestades, et ELi 27 liikmesriigi 2019. aasta hinnangute kohaselt mõjutab suhtelise vaesuse määr eriti just naisi, kusjuures vaesuse määr pärast sotsiaalsiirdeid on 17,1 %; arvestades, et COVID-19 pandeemia algusest saadik on see ebaproportsionaalselt mõjutanud naisi sotsiaal-majanduslikus valdkonnas, sealhulgas mõnel juhul töökoha kaotuse tõttu; arvestades, et naiste tööhõive on langenud isegi järsemalt kui 2008. aasta majanduslanguse ajal; arvestades, et see on muu hulgas tingitud tasustamata hooldus-, majapidamis- ja haridustöö suurenemisest, mida teevad peamiselt naised, ning see on toonud kaasa ka naiste vaesuse suurenemise; arvestades, et isegi enne COVID-19 pandeemiat töötasid ajutistel ja osalise tööajaga ametikohtadel peamiselt naised, eriti teenindussektoris, ning arvestades, et pandeemia on seda suundumust tugevdanud; arvestades, et COVID-19 pandeemia tagajärgi ei ole veel täielikult mõistetud ja arvestades, et sotsiaalmajanduslik mõju jätkub ka lähiaastatel; arvestades, et seetõttu on oluline uurida naiste vaesust COVID-19 kriisiga tegelemise ja selle tagajärgede kontekstis; arvestades, et 2008. aasta finantskriisist väljumiseks võetud meetmed ei ole olnud piisavad naiste vaesuse vähendamiseks; arvestades, et avalike sotsiaalteenuste rahastamise vähendamine ja palkade väiksem ebaproportsionaalsus mõjutab naisi, kuna nad sõltuvad rohkem avalikest sotsiaalteenustest ja toetustest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi 27 liikmesriigi 2019. aasta hinnangute kohaselt mõjutab suhtelise vaesuse määr eriti just naisi, kusjuures vaesuse määr pärast sotsiaalsiirdeid on 17,1 %; arvestades, et COVID-19 pandeemia algusest saadik on see ebaproportsionaalselt mõjutanud naisi sotsiaal-majanduslikus valdkonnas, sealhulgas mõnel juhul töökoha kaotuse tõttu; arvestades, et naiste tööhõive on langenud isegi järsemalt kui 2008. aasta majanduslanguse ajal; arvestades, et see on muu hulgas tingitud tasustamata hooldus-, majapidamis- ja haridustöö suurenemisest, mida teevad peamiselt naised, ning see on toonud kaasa ka naiste vaesuse suurenemise; arvestades, et isegi enne COVID-19 pandeemiat töötasid ajutistel ja osalise tööajaga ametikohtadel peamiselt naised, eriti teenindussektoris, ning arvestades, et pandeemia on seda suundumust tugevdanud; arvestades, et COVID-19 pandeemia tagajärgi ei ole veel täielikult mõistetud ja arvestades, et sotsiaalmajanduslik mõju jätkub ka lähiaastatel; arvestades, et seetõttu on oluline uurida naiste vaesust COVID-19 kriisiga tegelemise ja selle tagajärgede kontekstis; arvestades, et 2008. aasta finantskriisist väljumiseks võetud meetmed ei ole olnud piisavad naiste vaesuse vähendamiseks; arvestades, et avalike sotsiaalteenuste rahastamise vähendamine ja palkade väiksem ebaproportsionaalsus mõjutab naisi, kuna nad sõltuvad rohkem avalikest sotsiaalteenustest ja toetustest;

| E. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine tähendab sooliste erinevustega arvestamist kogu poliitikatsükli jooksul ja valdkondadevahelise lähenemisviisi lisamist, mis võtab poliitikasuundade, programmide ning projektide kavandamisel, rakendamisel ja hindamisel arvesse naiste ja meeste mitmekesisust, et suurendada soolist võrdõiguslikkust; arvestades, et seni ei ole ELi poliitikas rakendatud tõelist süvalaiendatud poliitikat ega valdkondadevahelist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine tähendab sooliste erinevustega arvestamist kogu poliitikatsükli jooksul ja valdkondadevahelise lähenemisviisi lisamist, mis võtab poliitikasuundade, programmide ning projektide kavandamisel, rakendamisel ja hindamisel arvesse naiste ja meeste mitmekesisust, et suurendada soolist võrdõiguslikkust; arvestades, et seni ei ole ELi poliitikas rakendatud tõelist süvalaiendatud poliitikat ega valdkondadevahelist lähenemisviisi;

| F. | arvestades, et ELi lepingu artikli 3 lõige 3 kohustab liitu võitlema „sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu“ ning „edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset [ning] naiste ja meeste võrdõiguslikkust“ kooskõlas sotsiaalse turumajanduse kontseptsiooniga; arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava konkreetne eesmärk on vähendada 2030. aastaks vaesuse ohus elavate inimeste arvu vähemalt 15 miljoni võrra, sealhulgas 5 miljoni lapse võrra; arvestades, et sotsiaalse, keskkonnahoidliku ja soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavad on omavahel seotud ja neil on ühised eesmärgid tagada kestlik majanduskasv ja ressursside õiglane jaotamine; arvestades, et ELi sotsiaalmajandusliku valitsemistava mudeli läbivaatamist käsitlevates aruteludes tuleks arvesse võtta ELi kohustust vähendada ebavõrdsust ja kaotada vaesus, eelkõige naiste vaesus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi lepingu artikli 3 lõige 3 kohustab liitu võitlema „sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu“ ning „edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset [ning] naiste ja meeste võrdõiguslikkust“ kooskõlas sotsiaalse turumajanduse kontseptsiooniga; arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava konkreetne eesmärk on vähendada 2030. aastaks vaesuse ohus elavate inimeste arvu vähemalt 15 miljoni võrra, sealhulgas 5 miljoni lapse võrra; arvestades, et sotsiaalse, keskkonnahoidliku ja soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavad on omavahel seotud ja neil on ühised eesmärgid tagada kestlik majanduskasv ja ressursside õiglane jaotamine; arvestades, et ELi sotsiaalmajandusliku valitsemistava mudeli läbivaatamist käsitlevates aruteludes tuleks arvesse võtta ELi kohustust vähendada ebavõrdsust ja kaotada vaesus, eelkõige naiste vaesus;

| G. | arvestades, et ÜRO äärmise vaesuse ja inimõiguste eriraportöör Olivier De Schutter on juhtinud tähelepanu sellele, et Euroopa Liit peaks välja töötama kogu Euroopa Liitu hõlmava vaesusevastase võitluse strateegia, mis tagaks naiste vaesuse kaotamiseks struktuurilise ja laiaulatusliku lähenemisviisi, arvestades, et pandeemiajärgse Euroopa Liidu jaoks on tarvis õiglasemat sotsiaalset lepingut, sealhulgas majanduspoliitikat, mille eesmärk on vähendada majanduslikku ebavõrdsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO äärmise vaesuse ja inimõiguste eriraportöör Olivier De Schutter on juhtinud tähelepanu sellele, et Euroopa Liit peaks välja töötama kogu Euroopa Liitu hõlmava vaesusevastase võitluse strateegia, mis tagaks naiste vaesuse kaotamiseks struktuurilise ja laiaulatusliku lähenemisviisi, arvestades, et pandeemiajärgse Euroopa Liidu jaoks on tarvis õiglasemat sotsiaalset lepingut, sealhulgas majanduspoliitikat, mille eesmärk on vähendada majanduslikku ebavõrdsust;

| H. | arvestades, et vanemate vaesus toob sageli kaasa laste vaesuse; arvestades, et naiste toetamise poliitikasse investeerimine parandab ka nende perekondade ja eelkõige nende laste elutingimusi; arvestades, et EL ja liikmesriigid peavad kooskõlas ELi lepinguga austama, kaitsma ja järgima lapse õigusi; arvestades, et lapse õigused on vaesuse tingimustes ohus; arvestades, et laste vaesuse kaotamine on lisatud Euroopa sotsiaalõiguste samba 11. põhimõttesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vanemate vaesus toob sageli kaasa laste vaesuse; arvestades, et naiste toetamise poliitikasse investeerimine parandab ka nende perekondade ja eelkõige nende laste elutingimusi; arvestades, et EL ja liikmesriigid peavad kooskõlas ELi lepinguga austama, kaitsma ja järgima lapse õigusi; arvestades, et lapse õigused on vaesuse tingimustes ohus; arvestades, et laste vaesuse kaotamine on lisatud Euroopa sotsiaalõiguste samba 11. põhimõttesse;

| I. | arvestades, et üksikvanemaga perekonnad on suuremas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus ning suurem on tõenäosus, et vaesus kandub edasi üle mitme põlvkonna; arvestades, et 85 % üksikvanemaga perekondadel on perekonnapea naine; arvestades, et 2020. aastal oli vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus 42,1 % ELi elanikkonnast, kes elavad ülalpeetavate lastega üksi elava täiskasvanu leibkonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üksikvanemaga perekonnad on suuremas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus ning suurem on tõenäosus, et vaesus kandub edasi üle mitme põlvkonna; arvestades, et 85 % üksikvanemaga perekondadel on perekonnapea naine; arvestades, et 2020. aastal oli vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus 42,1 % ELi elanikkonnast, kes elavad ülalpeetavate lastega üksi elava täiskasvanu leibkonnas;

| J. | arvestades, et naiste vaesus on eluaegse diskrimineerimise tulemus; arvestades, et soostereotüübid mõjutavad endiselt tööjaotust kodus, hariduses, töökohal ja ühiskonnas ning juurdepääsu võimule ja otsustamisele; arvestades, et tasustamata hooldus- ja majapidamistöö, mida peamiselt teostavad naised, koormab naisi ebaproportsionaalselt palju; arvestades, et maailmas on tervishoiu- ja hooldussektori töötajatest üle 70 % naised; arvestades, et selliseid töid on süstemaatiliselt alahinnatud, kuna naised on neid kodumajapidamistes teinud ja teevad siiani tasuta; arvestades, et naistel on meestest väiksem palk; arvestades, et naistel on ajavaesuse tõttu rohkem osalise tööajaga lepinguid; arvestades, et naised kannatavad palgavaesuse all, mis põhjustab väiksema tööjõumahukuse tõttu suuremat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naiste vaesus on eluaegse diskrimineerimise tulemus; arvestades, et soostereotüübid mõjutavad endiselt tööjaotust kodus, hariduses, töökohal ja ühiskonnas ning juurdepääsu võimule ja otsustamisele; arvestades, et tasustamata hooldus- ja majapidamistöö, mida peamiselt teostavad naised, koormab naisi ebaproportsionaalselt palju; arvestades, et maailmas on tervishoiu- ja hooldussektori töötajatest üle 70 % naised; arvestades, et selliseid töid on süstemaatiliselt alahinnatud, kuna naised on neid kodumajapidamistes teinud ja teevad siiani tasuta; arvestades, et naistel on meestest väiksem palk; arvestades, et naistel on ajavaesuse tõttu rohkem osalise tööajaga lepinguid; arvestades, et naised kannatavad palgavaesuse all, mis põhjustab väiksema tööjõumahukuse tõttu suuremat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu;

| K. | arvestades, et tähelepanu tuleb pöörata Euroopa sotsiaalõiguste samba soovitustele soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste ja tööhõive aktiivse toetamise kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tähelepanu tuleb pöörata Euroopa sotsiaalõiguste samba soovitustele soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste ja tööhõive aktiivse toetamise kohta;

| L. | arvestades, et naiste vaesus on mitmemõõtmeline ja seetõttu peame võitlema kõigi naiste vaesuse põhjuste ja tagajärgedega, sealhulgas materiaalse puudusega, aga ka juurdepääsu puudumisega erinevatele ressurssidele ja teenustele, mis piirab nende võimalusi oma kodakondsust täiel määral kasutada; arvestades, et seda mõjutavad otseselt naiste töö ebaõiglane hindamine, karjääri katkestamine emapuhkuse või hoolduskohustuste tõttu, tasustamata hoolduskohustuste ja kodutöö ebavõrdne jagunemine ning segregatsioon hariduses ja seejärel tööturul; arvestades, et naiste vaesus toob kaasa nende tõrjutuse teatud sotsiaalsetest ja poliitilistest eluaspektidest; arvestades, et samal ajal suurendab piisava juurdepääsu puudumine ressurssidele ja teenustele naiste vaesusse langemise või vaesusesse jäämise ohtu, mis näitab vaesuse ning sotsiaalse ja poliitilise tõrjutuse vastastikust sõltuvust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et naiste vaesus on mitmemõõtmeline ja seetõttu peame võitlema kõigi naiste vaesuse põhjuste ja tagajärgedega, sealhulgas materiaalse puudusega, aga ka juurdepääsu puudumisega erinevatele ressurssidele ja teenustele, mis piirab nende võimalusi oma kodakondsust täiel määral kasutada; arvestades, et seda mõjutavad otseselt naiste töö ebaõiglane hindamine, karjääri katkestamine emapuhkuse või hoolduskohustuste tõttu, tasustamata hoolduskohustuste ja kodutöö ebavõrdne jagunemine ning segregatsioon hariduses ja seejärel tööturul; arvestades, et naiste vaesus toob kaasa nende tõrjutuse teatud sotsiaalsetest ja poliitilistest eluaspektidest; arvestades, et samal ajal suurendab piisava juurdepääsu puudumine ressurssidele ja teenustele naiste vaesusse langemise või vaesusesse jäämise ohtu, mis näitab vaesuse ning sotsiaalse ja poliitilise tõrjutuse vastastikust sõltuvust;

| M. | arvestades, et vaesuse mõju naistele ja meestele on erinev, ning arvestades, et seetõttu tuleb arvesse võtta ka näitajaid vaesuse feminiseerumise paremaks mõistmiseks, nagu vanus, oodatav eluiga, sissetulekute ebavõrdsus, sooline palgalõhe, leibkonna liik ja sotsiaalsiirded; arvestades, et sünergiline toime erinevate meetmete ja soolist võrdõiguslikkust, tööhõivet, haridust, maksustamist ja eluaset toetavate poliitikameetmete vahel võib aidata tõhusamalt võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse sügavate põhjustega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaesuse mõju naistele ja meestele on erinev, ning arvestades, et seetõttu tuleb arvesse võtta ka näitajaid vaesuse feminiseerumise paremaks mõistmiseks, nagu vanus, oodatav eluiga, sissetulekute ebavõrdsus, sooline palgalõhe, leibkonna liik ja sotsiaalsiirded; arvestades, et sünergiline toime erinevate meetmete ja soolist võrdõiguslikkust, tööhõivet, haridust, maksustamist ja eluaset toetavate poliitikameetmete vahel võib aidata tõhusamalt võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse sügavate põhjustega;

| N. | arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht on mõnede naisterühmade, näiteks üksikemade, üle 65-aastaste naiste, puuetega naiste ning madala haridustasemega ja sisserändaja taustaga naiste hulgas suurenenud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht on mõnede naisterühmade, näiteks üksikemade, üle 65-aastaste naiste, puuetega naiste ning madala haridustasemega ja sisserändaja taustaga naiste hulgas suurenenud;

| O. | arvestades, et ELi 27 liikmesriigis ületab elanikkonna vanemaealiste naiste arv vanemaealiste meeste arvu: arvestades, et 2019. aastal oli väga vanu naisi (vanuses 85 aastat või üle selle) üle kahe korra rohkem kui väga vanu mehi; arvestades, et vananemisel on valitsustele, ettevõtjatele ja kodanikuühiskonnale tõsised tagajärjed, mis mõjutavad eelkõige tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande süsteeme, tööturge, riigi rahandust ja pensioniõigusi |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi 27 liikmesriigis ületab elanikkonna vanemaealiste naiste arv vanemaealiste meeste arvu: arvestades, et 2019. aastal oli väga vanu naisi (vanuses 85 aastat või üle selle) üle kahe korra rohkem kui väga vanu mehi; arvestades, et vananemisel on valitsustele, ettevõtjatele ja kodanikuühiskonnale tõsised tagajärjed, mis mõjutavad eelkõige tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande süsteeme, tööturge, riigi rahandust ja pensioniõigusi

| P. | arvestades, et andmete kohaselt on ELis vaesumise ja sotsiaalse tõrjutuse ohus keskmiselt 29,5 % puuetega naistest, samas kui meeste puhul on see osakaal 27,5 %; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et andmete kohaselt on ELis vaesumise ja sotsiaalse tõrjutuse ohus keskmiselt 29,5 % puuetega naistest, samas kui meeste puhul on see osakaal 27,5 %;

| Q. | arvestades, et vähemkaitstud rühmadest pärit naised, näiteks noored naised, puuetega naised, rändetaustaga naised, roma naised, usu- või etnilistesse vähemustesse kuuluvad naised ning LBTQI+-naised, kogevad juurdepääsul haridusele, tervishoiule, tööhõivele ja sotsiaalteenustele ka muid, sealhulgas läbipõimunud diskrimineerimise vorme ning on seetõttu suuremas vaesuse ohus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vähemkaitstud rühmadest pärit naised, näiteks noored naised, puuetega naised, rändetaustaga naised, roma naised, usu- või etnilistesse vähemustesse kuuluvad naised ning LBTQI+-naised, kogevad juurdepääsul haridusele, tervishoiule, tööhõivele ja sotsiaalteenustele ka muid, sealhulgas läbipõimunud diskrimineerimise vorme ning on seetõttu suuremas vaesuse ohus;

| R. | arvestades, et romad kogevad diskrimineerimist ka juurdepääsul tööhõivealgatustele, näiteks noortegarantiile; arvestades, et riiklikel tööturuasutustel puudub sageli suutlikkus nendeni jõuda või nad kohaldavad kaudse diskrimineerimise tavasid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et romad kogevad diskrimineerimist ka juurdepääsul tööhõivealgatustele, näiteks noortegarantiile; arvestades, et riiklikel tööturuasutustel puudub sageli suutlikkus nendeni jõuda või nad kohaldavad kaudse diskrimineerimise tavasid;

| S. | arvestades, et vaesust käsitlevates andmetes on statistilise üksuse „leibkond“ puhul vaesus määratletud leibkonna tasandil ning seejuures ei võeta arvesse soolist ebavõrdsust ressursside leibkonnasiseses jaotuses, mistõttu on usaldusväärseid sooliselt segregeeritud andmeid raske saada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vaesust käsitlevates andmetes on statistilise üksuse „leibkond“ puhul vaesus määratletud leibkonna tasandil ning seejuures ei võeta arvesse soolist ebavõrdsust ressursside leibkonnasiseses jaotuses, mistõttu on usaldusväärseid sooliselt segregeeritud andmeid raske saada;

| T. | arvestades, et naiste vaesus suurendab kodutuse, piisava eluaseme puudumise ja kütteostuvõimetuse ohtu; arvestades, et vaja on üksikvanematele kohandatud poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et naiste vaesus suurendab kodutuse, piisava eluaseme puudumise ja kütteostuvõimetuse ohtu; arvestades, et vaja on üksikvanematele kohandatud poliitikameetmeid;

| U. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus tööturul on oluline vahend naiste vaesuse kaotamiseks, mis toob kasu mitte ainult naistele, vaid majandusele tervikuna, kuna sellel on positiivne mõju SKP-le, tööhõive tasemele ja tootlikkusele; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse parandamise tulemusel suureneks 2050. aastaks ELi SKP elaniku kohta 6,1–9,6 % võrra ja loodaks lisaks 10,5 miljonit töökohta, millest oleks kasu nii naistele kui ka meestele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus tööturul on oluline vahend naiste vaesuse kaotamiseks, mis toob kasu mitte ainult naistele, vaid majandusele tervikuna, kuna sellel on positiivne mõju SKP-le, tööhõive tasemele ja tootlikkusele; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse parandamise tulemusel suureneks 2050. aastaks ELi SKP elaniku kohta 6,1–9,6 % võrra ja loodaks lisaks 10,5 miljonit töökohta, millest oleks kasu nii naistele kui ka meestele;

| V. | arvestades, et kuigi töö on naiste ülekaaluga sektorites oluline ja suure sotsiaalmajandusliku väärtusega, on see väheväärtustatud ja vähem tasustatud kui meeste ülekaaluga sektorites; arvestades, et on vaja kiiresti uuesti hinnata palkade piisavust naiste ülekaaluga sektorites seoses nende sotsiaalse ja majandusliku väärtusega ning edasi liikuda miinimumpalga, miinimumsissetuleku ja tasustamise läbipaistvuse suunas ELi määrustes; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kuigi töö on naiste ülekaaluga sektorites oluline ja suure sotsiaalmajandusliku väärtusega, on see väheväärtustatud ja vähem tasustatud kui meeste ülekaaluga sektorites; arvestades, et on vaja kiiresti uuesti hinnata palkade piisavust naiste ülekaaluga sektorites seoses nende sotsiaalse ja majandusliku väärtusega ning edasi liikuda miinimumpalga, miinimumsissetuleku ja tasustamise läbipaistvuse suunas ELi määrustes;

| W. | arvestades, et õigus töötada on hädavajalik eeltingimus, et naised saaksid tunda majanduslikku iseseisvust, ametialast eneseteostust ja rakendada tõeliselt võrdseid õigusi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et õigus töötada on hädavajalik eeltingimus, et naised saaksid tunda majanduslikku iseseisvust, ametialast eneseteostust ja rakendada tõeliselt võrdseid õigusi;

| X. | arvestades, et keskmine sooline tööhõivelõhe on 11,5 % ja naised on ebaproportsionaalselt arvukamalt esindatud madalapalgalistel ja ebakindlatel töökohtadel; arvestades, et naisi mõjutavad rohkem paindlikud töövormid, ebatüüpilised ja paindlikud lepingud (osalise tööajaga töö, ajutine töö); arvestades, et naised puutuvad kokku raseduse ja sünnitusega seotud diskrimineerimisega; arvestades, et sooline palgalõhe ELi tasandil on 14,1 %, kuigi liikmesriikide vahel on märkimisväärseid erinevusi (20); arvestades, et alates 2010. aastast on sooline palgalõhe suurenenud 17 liikmesriigis ning sooline sissetulekute vahe kasvanud 19 liikmesriigis, mis on kaasa toonud palkade ja sissetulekute soolise ebavõrdsuse üldise suurenemise ELis (21); arvestades, et umbes 10 % ELi töötavast elanikkonnast on vaesuse ohus ja peamiselt naised saavad miinimumpalka või vähem kui äraelamist võimaldav töötasu, mis tuleneb muu hulgas naiste suuremast osalemisest mitteametlikus majanduses; arvestades, et võitlus deklareerimata töö vastu ning piisava ja õiglase miinimumpalga kehtestamine, mis tagab inimväärse elatustaseme, võib aidata vähendada palkade ebavõrdsust, soolist palgalõhet ja naiste vaesust; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et keskmine sooline tööhõivelõhe on 11,5 % ja naised on ebaproportsionaalselt arvukamalt esindatud madalapalgalistel ja ebakindlatel töökohtadel; arvestades, et naisi mõjutavad rohkem paindlikud töövormid, ebatüüpilised ja paindlikud lepingud (osalise tööajaga töö, ajutine töö); arvestades, et naised puutuvad kokku raseduse ja sünnitusega seotud diskrimineerimisega; arvestades, et sooline palgalõhe ELi tasandil on 14,1 %, kuigi liikmesriikide vahel on märkimisväärseid erinevusi (20); arvestades, et alates 2010. aastast on sooline palgalõhe suurenenud 17 liikmesriigis ning sooline sissetulekute vahe kasvanud 19 liikmesriigis, mis on kaasa toonud palkade ja sissetulekute soolise ebavõrdsuse üldise suurenemise ELis (21); arvestades, et umbes 10 % ELi töötavast elanikkonnast on vaesuse ohus ja peamiselt naised saavad miinimumpalka või vähem kui äraelamist võimaldav töötasu, mis tuleneb muu hulgas naiste suuremast osalemisest mitteametlikus majanduses; arvestades, et võitlus deklareerimata töö vastu ning piisava ja õiglase miinimumpalga kehtestamine, mis tagab inimväärse elatustaseme, võib aidata vähendada palkade ebavõrdsust, soolist palgalõhet ja naiste vaesust;

| Y. | arvestades, et Euroopa sotsiaalhartas tunnustatakse kõigi töötajate ja seega ka naistöötajate õigust õiglasele tasule, mis on piisav nende ja nende perede inimväärse elatustaseme tagamiseks, ning õigust võrdsele tasule võrdväärse töö eest; arvestades, et sellega kehtestatakse ka õigus kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest ning aidatakse kaasa meeste ja naiste palgaerinevuse vähendamisele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa sotsiaalhartas tunnustatakse kõigi töötajate ja seega ka naistöötajate õigust õiglasele tasule, mis on piisav nende ja nende perede inimväärse elatustaseme tagamiseks, ning õigust võrdsele tasule võrdväärse töö eest; arvestades, et sellega kehtestatakse ka õigus kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest ning aidatakse kaasa meeste ja naiste palgaerinevuse vähendamisele;

| Z. | arvestades, et transsooliste inimeste osakaal palgalistel töökohtadel on vaid 51 %, võrreldes üldise elanikkonna osakaaluga, mis on 69,3 %; arvestades, et töötus on eelkõige probleem transsooliste naiste jaoks, kellel on peaaegu kolm korda suurem tõenäosus jääda töötuks võrreldes rahvastiku keskmisega (22); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et transsooliste inimeste osakaal palgalistel töökohtadel on vaid 51 %, võrreldes üldise elanikkonna osakaaluga, mis on 69,3 %; arvestades, et töötus on eelkõige probleem transsooliste naiste jaoks, kellel on peaaegu kolm korda suurem tõenäosus jääda töötuks võrreldes rahvastiku keskmisega (22);

| AA. | arvestades, et ainult 20,7 % puuetega naistest ja 28,6 % puuetega meestest töötavad täistööajaga; arvestades, et mõnes liikmesriigis kaotavad puuetega inimesed tööle asumisel sageli oma puuetega seotud õigused, mis suurendab nende palgavaesust; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ainult 20,7 % puuetega naistest ja 28,6 % puuetega meestest töötavad täistööajaga; arvestades, et mõnes liikmesriigis kaotavad puuetega inimesed tööle asumisel sageli oma puuetega seotud õigused, mis suurendab nende palgavaesust;

| AB. | arvestades, et soolise pensionilõhe erinevus oli 2019. aastal (23) keskmiselt 29,4 %, mida põhjustab püsivast elukestvast ebavõrdsusest tulenev tasakaalustamatus; arvestades, et see pensionilõhe tähendab, et naised langevad vanemaks saamisel suurema tõenäosusega allapoole vaesuspiiri, pidades silmas ka seda, et naiste oodatav eluiga on pikem kui meeste oodatav eluiga, mis süvendab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tagajärgi; arvestades, et suurem töötajate kaasamine kogu elu jooksul aitab kaotada soolist pensionilõhet; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et soolise pensionilõhe erinevus oli 2019. aastal (23) keskmiselt 29,4 %, mida põhjustab püsivast elukestvast ebavõrdsusest tulenev tasakaalustamatus; arvestades, et see pensionilõhe tähendab, et naised langevad vanemaks saamisel suurema tõenäosusega allapoole vaesuspiiri, pidades silmas ka seda, et naiste oodatav eluiga on pikem kui meeste oodatav eluiga, mis süvendab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tagajärgi; arvestades, et suurem töötajate kaasamine kogu elu jooksul aitab kaotada soolist pensionilõhet;

| AC. | arvestades, et tehnoloogiline ja digirevolutsioon, mille tunnistajas me oleme, suurendab digiarengut ja uusi ärivõimalusi, ning arvestades, et see tehnoloogiline ja digirevolutsioon muudab majandusmustreid, sotsiaalsüsteeme ja tööturgu; arvestades, et kõigil meie ühiskonna liikmetel, eriti naistel, peab olema võimalus selles jõukuses osaleda; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et tehnoloogiline ja digirevolutsioon, mille tunnistajas me oleme, suurendab digiarengut ja uusi ärivõimalusi, ning arvestades, et see tehnoloogiline ja digirevolutsioon muudab majandusmustreid, sotsiaalsüsteeme ja tööturgu; arvestades, et kõigil meie ühiskonna liikmetel, eriti naistel, peab olema võimalus selles jõukuses osaleda;

| AD. | arvestades, et rohkem tuleks edendada poliitikavaldkondi, mille eesmärk on suurendada naiste osalemist teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) ning tehisintellektiga seotud valdkondades, ning mitmetasandilise lähenemisviisi vastuvõtmist, et tegeleda soolise ebavõrdsusega digisektori kõigil hariduse ja tööhõive tasanditel; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et rohkem tuleks edendada poliitikavaldkondi, mille eesmärk on suurendada naiste osalemist teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) ning tehisintellektiga seotud valdkondades, ning mitmetasandilise lähenemisviisi vastuvõtmist, et tegeleda soolise ebavõrdsusega digisektori kõigil hariduse ja tööhõive tasanditel;

| AE. | arvestades, et tüdrukud on koolis poistest edukamad, kuid sageli takistab perega seotud ja muu surve neid hariduses saavutatud edu rakendamisel kutsetegevusse või raskendab seda; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et tüdrukud on koolis poistest edukamad, kuid sageli takistab perega seotud ja muu surve neid hariduses saavutatud edu rakendamisel kutsetegevusse või raskendab seda;

| AF. | arvestades, et vaesus mõjutab eriti maapiirkondades elavaid naisi; arvestades, et maapiirkondades ei ole paljud naised isegi tööturul või töötuna registreeritud; arvestades, et töötus on maapiirkondade naiste seas väga suur ja need, kes töötavad, saavad väga väikest sissetulekut; arvestades, et maapiirkondades on naiste juurdepääs haridusele piiratud; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et vaesus mõjutab eriti maapiirkondades elavaid naisi; arvestades, et maapiirkondades ei ole paljud naised isegi tööturul või töötuna registreeritud; arvestades, et töötus on maapiirkondade naiste seas väga suur ja need, kes töötavad, saavad väga väikest sissetulekut; arvestades, et maapiirkondades on naiste juurdepääs haridusele piiratud;

| AG. | arvestades, et ELi ühine lähenemisviis hooldussektorile lisaks liikmesriikide poliitikale looks märkimisväärset lisaväärtust; arvestades, et naised teevad tasustamata hooldustööd sagedamini kui mehed ning seetõttu on laste või ülalpeetavate eest hoolitsemine üks levinumaid põhjuseid, miks naised oma tööaega lühendavad või tööturult lahkuvad; arvestades, et naised panevad oma karjääri korrapäraselt ootele või võtavad vastu lühiajalisi, osalise tööajaga, ebakindlaid või isegi mitteametlikke töökohti, mida saab kohandada hooldusgraafikuga, mis mõjutab nende sissetulekut ja sissemakseid pensionifondi ning mõjutab seega nende majanduslikku sõltumatust vanaduspõlves; arvestades, et üldine juurdepääs kvaliteetsetele ning taskukohastele sotsiaalteenustele ja -asutustele, näiteks alusharidus ja lapsehoid või teiste ülalpeetavate hooldamine, on oluline mitte ainult vaesuse suurenemise vältimiseks, eriti naiste puhul, vaid omab suurt tähtsust ka avalikku huvi teeniva majanduse jaoks; arvestades, et seetõttu on nendesse teenustesse investeerimisel positiivne mõju naiste majanduslikule sõltumatusele ja nende võimele tööturul osaleda; arvestades, et sotsiaalkaitsemeetmed on naiste vaesuse vastu võitlemisel mitte ainult majanduslikult, vaid ka selle probleemi mitmemõõtmelisuse seisukohast väga olulised; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et ELi ühine lähenemisviis hooldussektorile lisaks liikmesriikide poliitikale looks märkimisväärset lisaväärtust; arvestades, et naised teevad tasustamata hooldustööd sagedamini kui mehed ning seetõttu on laste või ülalpeetavate eest hoolitsemine üks levinumaid põhjuseid, miks naised oma tööaega lühendavad või tööturult lahkuvad; arvestades, et naised panevad oma karjääri korrapäraselt ootele või võtavad vastu lühiajalisi, osalise tööajaga, ebakindlaid või isegi mitteametlikke töökohti, mida saab kohandada hooldusgraafikuga, mis mõjutab nende sissetulekut ja sissemakseid pensionifondi ning mõjutab seega nende majanduslikku sõltumatust vanaduspõlves; arvestades, et üldine juurdepääs kvaliteetsetele ning taskukohastele sotsiaalteenustele ja -asutustele, näiteks alusharidus ja lapsehoid või teiste ülalpeetavate hooldamine, on oluline mitte ainult vaesuse suurenemise vältimiseks, eriti naiste puhul, vaid omab suurt tähtsust ka avalikku huvi teeniva majanduse jaoks; arvestades, et seetõttu on nendesse teenustesse investeerimisel positiivne mõju naiste majanduslikule sõltumatusele ja nende võimele tööturul osaleda; arvestades, et sotsiaalkaitsemeetmed on naiste vaesuse vastu võitlemisel mitte ainult majanduslikult, vaid ka selle probleemi mitmemõõtmelisuse seisukohast väga olulised;

| AH. | arvestades, et vaesus suurendab soolise vägivalla mõju naistele, kuna suurenenud majandusraskused raskendavad vägivaldsetes suhetes olevatel naistel partneri majajätmist; arvestades, et sooline vägivald on struktuurne probleem, mida esineb kõigis sotsiaalmajanduslikes rühmades ning mis ei sõltu päritolust ega veendumustest; arvestades, et vaesus seab naised suuremasse inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise ohtu, kuna see muudab nad ja nende perekonnad oma kuritarvitajatest majanduslikult sõltuvaks; arvestades, et sooline vägivald aitab kaasa ka vaesusele ja sotsiaalsele tõrjutusele, kuna vägivald mõjutab tervist ning võib põhjustada töö ja elukoha kaotust; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et vaesus suurendab soolise vägivalla mõju naistele, kuna suurenenud majandusraskused raskendavad vägivaldsetes suhetes olevatel naistel partneri majajätmist; arvestades, et sooline vägivald on struktuurne probleem, mida esineb kõigis sotsiaalmajanduslikes rühmades ning mis ei sõltu päritolust ega veendumustest; arvestades, et vaesus seab naised suuremasse inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise ohtu, kuna see muudab nad ja nende perekonnad oma kuritarvitajatest majanduslikult sõltuvaks; arvestades, et sooline vägivald aitab kaasa ka vaesusele ja sotsiaalsele tõrjutusele, kuna vägivald mõjutab tervist ning võib põhjustada töö ja elukoha kaotust;

| AI. | arvestades, et töökohal toimuval ahistamisel, sealhulgas seksuaalsel ja psühholoogilisel ahistamisel, mille ohvriks on tavaliselt naised, on naiste jaoks hoiatav mõju, kaasa arvatud suurenev töölt puudumine, vähenenud tootlikkus ja sellest tulenevalt sissetuleku kaotus, ning see aitab kaasa nende tööturult väljatõrjumisele, mis omakord avaldab negatiivset mõju nende karjäärile ja majanduslikule sõltumatusele; arvestades, et töökohal toimuvast ahistamisest teatamine võib viia ohvri vallandamise või eraldatuseni; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et töökohal toimuval ahistamisel, sealhulgas seksuaalsel ja psühholoogilisel ahistamisel, mille ohvriks on tavaliselt naised, on naiste jaoks hoiatav mõju, kaasa arvatud suurenev töölt puudumine, vähenenud tootlikkus ja sellest tulenevalt sissetuleku kaotus, ning see aitab kaasa nende tööturult väljatõrjumisele, mis omakord avaldab negatiivset mõju nende karjäärile ja majanduslikule sõltumatusele; arvestades, et töökohal toimuvast ahistamisest teatamine võib viia ohvri vallandamise või eraldatuseni;

| AJ. | arvestades, et hinnanguliselt ei saa praegu üks kümnest tüdrukust endale lubada hügieenitarbeid: arvestades, et oma 15. jaanuari 2019. aasta resolutsioonis soolise võrdõiguslikkuse ja maksupoliitika kohta ELis, palus Euroopa Parlament kõikidel liikmesriikidel kaotada nn hooldus- ja tampoonimaks, rakendades käibemaksudirektiivis kehtestatud paindlikkust ja kohaldades nendele olulistele esmatarbekaupadele maksuvabastusi või käibemaksu nullmäära; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et hinnanguliselt ei saa praegu üks kümnest tüdrukust endale lubada hügieenitarbeid: arvestades, et oma 15. jaanuari 2019. aasta resolutsioonis soolise võrdõiguslikkuse ja maksupoliitika kohta ELis, palus Euroopa Parlament kõikidel liikmesriikidel kaotada nn hooldus- ja tampoonimaks, rakendades käibemaksudirektiivis kehtestatud paindlikkust ja kohaldades nendele olulistele esmatarbekaupadele maksuvabastusi või käibemaksu nullmäära;

| AK. | arvestades, et Venemaa sõda Ukraina vastu toob kaasa vaesuse edasise suurenemise, eriti naiste hulgas, kuna ühelt poolt sunnib sõda Ukraina naisi ja lapsi põgenema naaberriikidesse ning teiselt poolt põhjustab see põhiteenuste ja -kaupade hinnatõusu, mis puudutab kõiki eurooplasi, kuid mõjutab eriti neid, kellel on juba niigi vähem ressursse; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et Venemaa sõda Ukraina vastu toob kaasa vaesuse edasise suurenemise, eriti naiste hulgas, kuna ühelt poolt sunnib sõda Ukraina naisi ja lapsi põgenema naaberriikidesse ning teiselt poolt põhjustab see põhiteenuste ja -kaupade hinnatõusu, mis puudutab kõiki eurooplasi, kuid mõjutab eriti neid, kellel on juba niigi vähem ressursse;

| 1. | märgib, et Eurostati andmetel elab liikmesriikides praegu vaesuses 64,6 miljonit naist ja 57,6 miljonit meest, mis näitab, et vaesuse mõju naistele ja meestele on erinev; palub komisjonil aastaks 2030 välja töötada kaugeleulatuva Euroopa vaesusevastase strateegia, mis sisaldaks konkreetseid eesmärke vaesuse vähendamiseks ja keskenduks naiste vaesuse kaotamisele ja vaesuseohu üle põlvkondade kandumise tsükli katkestamisele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et naiste vaesust tuleb analüüsida valdkonnaülese lähenemisviisi abil, mis hõlmab sootundlikku analüüsi, milles võetakse arvesse diskrimineerimise läbipõimunud vorme selliste tunnuste alusel nagu sotsiaal-majanduslik taust, sisserändaja ja etniline päritolu, vanus, seksuaalne sättumus, sooidentiteet ja sooväljendus; nõuab, et EIGE soolise võrdõiguslikkuse indeks lisataks sotsiaalvaldkonna tulemustabelisse; palub EIGE-l esitada valdkonnaüleselt ja soo alusel jaotatud andmeid ning palub liikmesriikidel kasutada neid andmeid, et leida riigipõhistele probleemidele paremaid lahendusi ja töötada välja riiklikke majanduse elavdamise kavasid ning parandada eri pakettide, fondide ja poliitikavaldkondade koostoimet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, kui oluline on järgida poliitikat, mis võtab arvesse demograafilisi probleeme ja edendab võrdseid võimalusi kõigile, eelkõige neile, keda kriis kõige rohkem mõjutab, nagu vähekaitstud rühmad, perekonnad kogu oma mitmekesisuses, noor põlvkond ja eakad, ning tagada, et kõik praeguse tehnoloogilise ja digirevolutsiooni pakutavad ärivõimalused keskenduksid naistele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub liikmesriike üles tegema oma poliitika ja tavade kavandamisel ja hindamisel sarnast ja korrapärast tööd liigendatud andmete kogumiseks ja analüüsimiseks, et koguda teavet ja arvandmeid konkreetsetes ebakindlates tingimustes olevate naiste olukorra kohta, näiteks naised, kellel on ebakindel juurdepääs energiale, või kes kannatavad digilõhe, kutsehaiguste, alatoitumuse ja vaegtoitumuse tõttu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid tõhusalt naiste ebavõrdsusega, käsitledes selle peamisi tegureid ja sellest tulenevalt tööturule pääsemise tõkkeid ning juurdepääsu taskukohastele kvaliteetsetele teenustele, nagu lapsehoid ja pikaajalised hooldusteenused, ning edendaksid füüsilisest isikust ettevõtjate, mitteaktiivsete, töötute (kas lühi- või pikaajaliste) või ebatüüpiliste töökohtadega isikute juurdepääsu riiklikele pensioniskeemidele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et vaesust mõõdetakse jätkuvalt kogu leibkonna sissetuleku alusel, eeldades, et kõik leibkonna liikmed teenivad sama palju ja jagavad ressursse võrdselt; nõuab isikustatud õigusi ja arvutusi, mis põhinevad üksikisiku sissetulekul, et võidelda naiste vaesuse tegeliku ulatuse vastu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab vaesuse, sealhulgas ajavaesuse mõõtmisel mitmemõõtmelisust; kutsub Eurostati üles kooskõlastama liikmesriikidega Euroopa ajakasutusuuringu sootundlikku ülesehitust ja selle teostamise sagedust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle luua Euroopa hooldusstrateegia, kuid kutsub komisjoni üles minema hooldussektoris võetavatest meetmetest kaugemale ja tagama ülemineku hoolivale majandusele, mille puhul rakendatakse hoolduse suhtes terviklikku, sooteadlikku ja elukestvat lähenemisviisi ning mis sisaldab meetmeid keskkonnasäästlikkuse, õiglaste töötingimuste ja piisavate palkade edendamiseks, et säilitada hooldussektori töö atraktiivsus, teha lõpp diskrimineerimisele, võidelda vaesuse, vägivalla ja väärkohtlemise vastu, kehtestada miinimumstandardid ja piisavad kvaliteedisuunised hoolduseks kogu elu jooksul ning toetada ametlikke ja mitteametlikke hooldajaid, tasustamata hooldajaid ja hooldatavaid inimesi; palub liikmesriikidel luua tööandjatele stiimuleid parema töö- ja eraelu tasakaalu edendamiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et kõik liikmesriigid on pandeemia ajal suurendanud hoolduspakette ja kehtestanud erisätted üksikvanemaga leibkondadele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid pikendaksid taastumisperioodil nende sätete kehtivust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on veendunud, et põhimõte „töö on parim ravim vaesuse vastu võitlemiseks“ täna enam ei kehti, kui võtta arvesse madala palgaga sektoreid, ebatüüpilisi ja ebakindlaid töötingimusi ning sotsiaalkindlustussüsteemide kaotamist, ning et vaesusevaba ühiskonna saavutamiseks on vaja toimivad kollektiivlepingute ja miinimumpalga süsteeme; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada piisav rahaline kaitse mitte ainult elukestva tööhõivega inimestele, vaid ka neile, kes ülalpeetavate eest tasuta hoolitsevad ning teevad tasuta koduse majapidamise ja haridusega seotud tööülesandeid, kes on ebakindlas töösuhtes või kes on olnud pikka aega töötud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma sihiks kõrvaldada ebakindlad töösuhted ja mittevabatahtlik osaajatöö, et parandada naiste olukorda tööturul; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab naiste keskset rolli sotsiaal-, hooldus-, puhastus-, haridus-, tervishoiu- ja jaemüügisektoris, mis hoiab meie ühiskonda toimivana, nagu on näidanud COVID-19 kriis; nõuab, et hinnataks ümber töid, mida teevad enamasti naised, ning töötataks välja ja kohaldataks sektoriüleseid ja sooneutraalseid töökohtade hindamise vahendeid, et naiste tehtud töid paremini hinnata ja õiglasemalt tasustada ning tagada võrdne tasu võrdväärse töö eest ja võrdväärse väärtusega töö, tugevdades samal ajal naisettevõtlust väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate seas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et suur enamus jaekaubandustöötajatest ja koristajatest on naised, kellele makstakse sageli ainult miinimumpalka, ning et COVID-19 pandeemia tõttu on neil veelgi suurem oht vaesusesse langeda; rõhutab tungivat vajadust suurendada palku ja võidelda ebakindla tööhõivega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tõstaksid tervishoiutöötajate staatust korralike palkade ja töötingimuste ning eelkõige korralike töölepingute sõlmimise abil; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et naiste vaesuse mitmemõõtmelisusega tegelemiseks on vaja kaotada peamiselt naistele jäetud tasustamata majapidamistööde ja hoolduskohustuste segregatsioon, suurendada võitlust stereotüüpide vastu, et tugevdada hooldusteenuste puhul tööelu tasakaalustavaid meetmeid ja peresõbralikku töökorraldust, nagu kohandatav tööaeg ja kaugtöö võimalus, et edendada võrdse palga ja võrdse hoolduskohustuse mudelit (ajakasutuse poliitika) (24), mis võimaldaks naistel ja meestel oma töö- ja eraelu paremini ühitada; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid täielikult üle töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi ning rakendaksid seda, et tagada töö- ja pereelu õiglane jaotus, ning kutsub neid minema direktiivis sätestatud miinimumstandarditest kaugemale; rõhutab, et palgavaesuse puhul tuleb tegeleda selle algpõhjustega, näiteks edendades haridust ja koolitust, kehtestades miinimumpalga ja tagades sotsiaalkaitse; kutsub komisjoni üles innustama liikmesriike investeerima kvaliteetsesse haridusse ja koolitusse, olles neile seejuures toeks, jagama häid tavasid ja pöörama erilist tähelepanu elukestvale õppele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et ebakindlat tööd, sh palju osaajaga tööd, madala palgaga, tähtajaliste ja nulltunnilepingutega tööd, teeb tihti vastu tahtmist ebaproportsionaalselt palju naisi; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni soovitusi, mille eesmärk on vähendada ebakindla töö osakaalu, nt karmistades ebakindlate lepingute kasutamist lubavaid tingimusi ning piirates aega, mille jooksul töötajaid võib selliste lepingutega tööle võtta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub liikmesriikidel rakendada aktiivset ja tõhusat poliitikat, et ennetada ja võidelda ahistamise, sealhulgas seksuaalse ja psühholoogilise ahistamise vastu töökohal; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama töökohal ahistamise vastu võitlemise programmide ja meetmete jaoks nõuetekohased ja piisavad rahastamismehhanismid, sealhulgas mehhanismid naiste toetamiseks ahistamisjuhtumitest teatamisel; palub liikmesriikidel ja ELil ratifitseerida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 190 vägivalla ja ahistamise kaotamise kohta töömaailmas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui oluline on olla teadlik tööturul naiste tehtud valikute tagajärgedest, ja kui oluline on naiste majanduslik sõltumatus, et kaitsta neid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab muret, et lastega naisi diskrimineeritakse töökohal, kuna nad on emad, ja mitte sellepärast, et nende töö tulemuslikkus oleks töökaaslastega võrreldes väiksem; nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid aktiivselt positiivset kuvandit emadest kui töötajatest; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab kvaliteetsete avalike teenuste otsustavat rolli naiste vaesuse vastu võitlemisel, eelkõige alushariduse ja lapsehoiu või teiste ülalpeetavate isikute, näiteks eakate inimeste hoolduse puhul; kutsub liikmesriike üles kehtestama asjakohased mehhanismid selle elulise saavutuse tunnustamiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et naiste vaesusele avaldavad suurt mõju ka kliimamuutused, kuna naised sõltuvad rohkem loodusvaradest ja kuna nad moodustavad suurema osa ELi vaestest, siis on neil endi kaitsmiseks kliimamuutuste negatiivsete mõjude eest vähem ressursse; peab kahetsusväärseks, et soolist perspektiivi ei ole ELi kliimapoliitikasse järjekindlalt kaasatud; kutsub komisjoni üles arvestama soolise võrdõiguslikkuse aspekti ELi kliimamuutuste poliitikas ja õigusaktides; on arvamusel, et pakett „Eesmärk 55“ ja kliimameetmete sotsiaalfond peaksid olema kavandatud ja rakendatud selge soolise mõõtmega ning tooma naistele sama palju kasu kui meestele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kaitseksid energiaostuvõimetuid naisi, reageerides õigeaegselt ja kooskõlastatult energiakriisi pikaajaliste mõjudega tegelemiseks; rõhutab, et madala sissetulekuga leibkondadele, eelkõige eakatele naistele ja üksikemadele, tuleb tagada juurdepääs taskukohastele kommunaalteenustele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub komisjonil ja liikmesriikidel arvestada soolist võrdõiguslikkust kõigis poliitikavaldkondades, programmides ja meetmetes ning kehtestada parem töö- ja eraelu tasakaalupoliitika ning piisavad meetmed, et tagada naiste osalemine tööturul, näiteks parem emapuhkus ning oluliselt pikemad isapuhkuse perioodid, tasustatud ja mitteülekantav vanemapuhkus, paindlik tööaeg, kohapealsed lapsehoiuteenused, hooldusteenused ja kaugtööpoliitika; rõhutab kui oluline on soolise aspekti arvestamine ja COVID-19 pandeemiale suunatud majanduspoliitilise reageerimise kohandamine naiste spetsiifilistele vajadustele ja nende majandustegevuse struktuurile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub komisjonil ja liikmesriikidel arvestada soolist võrdõiguslikkust kõigis transpordiga seotud õigusaktides, poliitikasuundades, programmides ja meetmetes ning lisada sooline perspektiiv liikuvuse, taskukohase eluaseme ja linnaplaneerimise kavandamisse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et naiste kodutust ei tohiks alahinnata ega pidada ekslikult ELis vähe esinevaks sotsiaalseks probleemiks; juhib tähelepanu sellele, et naiste kodutuse olemuse ja ulatuse kohta puuduvad põhjalikud disagregeeritud andmed, mistõttu on probleem vähem nähtav; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid integreeriksid soolise perspektiivi kodutuse vastu võitlemist ning taskukohase ja piisava eluaseme ja energia kättesaadavuse puudumist käsitlevatesse poliitikameetmetesse ja tavadesse ning töötaksid välja spetsiifilised strateegiad, mille eesmärk on need probleemid 2030. aastaks kaotada, tagades ühtlasi, et teenused toimivad kodutute naiste vajadustele vastamiseks asjakohaselt ja tõhusalt; rõhutab, kui oluline on tunnistada soolist vägivalda ühe peamise põhjusena, mis suurendab naiste kodutuse ohtu, ning rõhutab vajadust uurida, kuidas naiste vajadused põimuvad laiemate sotsiaal-majanduslike ja struktuuriliste tõketega; kutsub kõiki osalejaid üles integreerima soolise perspektiivi kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi; on veendunud, et eluaseme esmatähtsaks pidamise põhimõttel võib olla kodutuse vastu võitlemisel oluline roll, ning nõuab nende projektide kasutuselevõttu kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et COVID-19 pandeemiast põhjustatud sotsiaal-majandusliku olukorra halvenemine on suurendanud kõikvõimalikke naiste väärkohtlemise ja vägivalla vorme, samuti prostitutsiooni osakaalu, rikkudes naiste inimõigusi; rõhutab vajadust suurendada riikide rahalisi ja inimressursse vaesusohus elavate elanikerühmade ja riskiolukorras olevate laste ja noorte, eakate, puuetega inimeste ning kodutute abistamiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et naiste majanduslik sõltumatus on väga oluline tegur, mis määrab ära nende võimaluse soolise vägivalla eest põgeneda; nõuab seepärast toetus- ja kaitsemeetmete loomist, et toetada sellistes olukordades olevaid naisi, laiaulatusliku direktiivi vastuvõtmist soolise vägivalla kõigi vormide ennetamise ja tõkestamise kohta, soolise vägivalla lisamist raskete piiriüleste kuritegude nimekirja, Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni ratifitseerimist ELi poolt ning selle ratifitseerimist Bulgaaria, Tšehhi, Ungari, Läti, Leedu ja Slovakkia poolt; rõhutab, et vägivallavaba elu on äärmiselt oluline, kui naised soovivad osaleda tööturul, saavutada oma täieliku potentsiaali ja olla rahaliselt sõltumatud; mõistab hukka tahtliku desinformatsiooni soolise vägivalla vastu võitlemise vahendite ja algatuste kohta ELis; väljendab muret selle pärast, et see desinformatsioon on Euroopas kanda kinnitamas ja muudab seetõttu naiste kaitsmise vägivalla eest veelgi raskemaks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub liikmesriike üles võitlema selliste kahjulike tavade vastu nagu naiste suguelundite moonutamine, varajane ja sundabielu ning nn auga seotud vägivald, mis kahjustab ja piirab noori naisi ja tüdrukuid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et prostitutsioon on vägivalla ja ärakasutamise raske vorm, mis mõjutab peamiselt naisi ja lapsi; kutsub liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid prostitutsiooni majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste põhjustega võitlemiseks, et vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavad naised ei satuks sellise ärakasutamise ohvriks; kutsub liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid, et aidata prostituutidel sotsiaalselt ja kutsealaselt taasintegreeruda; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles pakkuma Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi kaudu välja ennetavaid meetmeid, et edendada naiste tööhõivet, sotsiaalteenuste kättesaadavuse parandamist ja sotsiaal-majanduslikku arengut maapiirkondades; julgustab liikmesriike koostöös piirkondlike ja kohalike ametiasutustega vähendama maapiirkondades elavate naiste vaesusriski, võimestades neid ja parandades nende elukvaliteeti, pakkudes kvaliteetseid haridusprogramme ja kvaliteetseid tööhõivetingimusi, sealhulgas kaugtööd ja inimväärset sissetulekut; nõuab positiivseid meetmeid, mis julgustavad eelkõige naispõllumajandustootjaid jääma maapiirkondadesse, sealhulgas selliste kogukonnakeskuste edendamist, mis suudavad pakkuda tehnilist nõu ja abi, et hoida põllumajandusettevõtteid töös ja aidata neil ellu jääda ning julgustada noori investeerima põllumajandusse ja loomakasvatusse, et tagada nende pikaajaline püsimajäämine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab olulist rolli, mis on kõigil ELi sotsiaalfondidel ja -programmidel, eriti Euroopa Sotsiaalfondil+, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondil, õiglase ülemineku fondil, taaste- ja vastupidavusrahastul ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondil; rõhutab, et ESF+ kaudu peaksid liikmesriigid ja komisjon püüdma leevendada kriisi sotsiaal-majanduslikku mõju, mis avaldub eelkõige naistele, suurendada naiste osalemist tööhõives ning aidata neid töö- ja eraelu ühitamisel, võidelda vaesuse ja selle soolise mõõtme, vaesuse feminiseerumise ja soolise diskrimineerimise vastu tööturul, hariduses ja koolituses, toetada kõige kaitsetumaid inimesi ja võidelda laste vaesuse vastu; kutsub liikmesriike üles kasutama fonde täiel määral soolist perspektiivi arvestades; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et kõigis liikmesriikides tuleks kiirendada riiklikke jõupingutusi romade kaasamise tagamiseks; kutsub komisjoni üles kaasamist edendama ja seeläbi tagama roma tütarlaste ja naiste osalemise kõigil tasanditel, sealhulgas kohaliku, piirkondliku ja ELi tasandi töös; toob välja, et seejuures tuleks arvesse võtta meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning keskenduda liikmesriikide heade tavade ülevõtmisele liidu tasandil; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiendama ELi rahalist abi õppeprogrammide ja -projektidega, mis annavad andekatele roma tüdrukutele ja naistele võimaluse kasutada täiendõpet põlvkondadevahelisest vaesusest vabanemiseks, edendada nende sotsiaalset integratsiooni ja arendada teadmisi, et parandada roma kogukonna olukorda; kutsub liikmesriike üles andma teada, kui palju toetust nad vajavad soovitatud meetmete rakendamiseks, et integreerida roma elanikkonda; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et naiste vaesuse suurenemisel on tugev mõju ühiskonnale laiemalt; väljendab muret selle mõju pärast laste vaesusele; kiidab sellega seoses heaks nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovituse (EL) 2021/1004 (millega luuakse Euroopa lastegarantii) vastuvõtmise; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab naiste suurt panust tööhõive, kultuuri, hariduse, teaduse ja teadusuuringute valdkonnas; tunnistab kunsti ja kultuuri valdkonnas ning mikro- ja väikestes põllumajandusettevõtetes ja maapiirkondade äriühingutes töötavate naiste elutingimuste tõsist halvenemist, mis on tingitud majandus- ja kultuuritegevuste peatamisest pandeemia ajal; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab digiülemineku sootundlikku käsitust; kutsub komisjoni tungivalt üles kasutama olemasolevaid programme ja rahalisi vahendeid ning tegema vajaduse korral kättesaadavaks lisavahendeid naiste digitaalse vaesuse vastu võitlemiseks, et anda naistele vajalikud oskused ohutuks tegutsemiseks digikeskkonnas ja parandada nende digikirjaoskust; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima naiste ettevõtlust takistavaid asjaolusid ja analüüsima eelkõige põhjalikult naiste juurdepääsu rahastamisele, aidates kaotada naiste vaesust Euroopa Liidus, andes neile võimaluse saada ettevõtjaks ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtte asutajaks, mis aitab kaasa kaksiküleminekule; märgib, et naiste ettevõtlus loob töökohti, tugevdab ühtset turgu ja vähendab tööpuudust; märgib, et ettevõtjate bürokraatliku koormuse vähendamine eemaldab takistused tagamaks, et üha rohkematel naistel on võimalik ettevõtlusega alustada; rõhutab ettevõtlusalaste teadmiste ja koolis saadud praktilise kogemuse tähtsust; palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada naiste mõjuvõimu suurendamist hariduse, kutseõppe ja elukestva õppe kaudu; nõuab eriti teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika õppeainete, digikirjaoskuse, tehisintellektipädevuse ja finantskirjaoskuse suuremat edendamist, et võidelda valitsevate stereotüüpide vastu ja tagada, et rohkem naisi siseneks neisse sektoritesse ja annaks oma panuse nende arendamisse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub komisjonil tagada, et igasugune uus fiskaalpoliitika, sealhulgas maksustamine, millel on selge sooline mõõde, aitaks võidelda sotsiaal-majandusliku ja soolise ebavõrdsusega kõigis selle mõõtmetes (25) ning sellist ebavõrdsust kaotada; kutsub liikmesriike üles vältima oma maksupoliitikas soolist diskrimineerimist ja kaotama naiste hügieenitarvete käibemaksu, mis seab ebaproportsionaalselt ohtu madalama sissetulekuga naiste väärikuse, ning tagama seeläbi, et kõik naised saavad neid olulisi tooteid kasutada; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub liikmesriikidel võtta soolist mõõdet arvesse pensionisüsteemide reformimisel ja pensioniea kohandamisel ning pidada silmas erinevusi naiste ja meeste tööviisides, sealhulgas kogu tasustamata tööhõivet, võttes arvesse naiste ja eriti vanemate naiste puhul tööturul esinevat suuremat diskrimineerimisohtu; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid konkreetseid meetmeid, et ennetada ja tõrjuda vanemaealiste ja pensionil naiste vaesusriski, mis tuleneb elanikkonna vananemisest ning ebasoodsas või kaitsetus olukorras olevate eakate naiste osakaalust; kutsub liikmesriike üles lisama oma pensionisüsteemidesse tasustamata hooldustöö eest makstava hüvitise, näiteks hoolduskrediidi või muude meetmete kaudu, mis lisatakse hooldaja pensionile, olenemata sellest, kas hooldust osutatakse alaealistele lastele, eakatele või haigetele või puuetega inimestele, ning julgustama ühtlasi ka mehi hooldajaks hakkama; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni üles mitte edendama poliitilisi soovitusi, mis tooksid kaasa ebakindlate töösuhete suurendamise, tööaja dereguleerimise, palkade vähendamise, kollektiivläbirääkimiste ründamise või avalike teenuste ja sotsiaalkindlustuse erastamise; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt käimasolevate läbirääkimiste üle, mille eesmärk on võtta vastu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus; nõuab, et ELi institutsioonid võtaksid vastu ELi raamistiku, mis soodustaks igale riigile miinimumpalga kehtestamist või kohandamist, võttes aluseks muu hulgas reaalhindadega kaupade ja teenuste riikliku ostukorvi, mis hõlmab muu hulgas sobivat eluaset, tervislikku ja tasakaalustatud toitu, riideid, säästvat transporti ja energiat, tervishoidu ja hooldust ning ressursse, mis võimaldavad sisulist osalemist ühiskonnas, kultuuris ja hariduses, mis tagaks inimväärse elatustaseme, mis aitaks osaliselt vähendada palgavaesust, eelkõige naiste puhul; nõuab liikmesriikides õiglast ja piisavat miinimumpalka kui vajalikku kaitsemeedet, et tagada õiglasem palgajaotus ning tööturul nii mehi kui naisi kaitsev miinimumpalk; on arvamusel, et miinimumpalga raamistiku loomine tuleb saavutada ja säilitada selgete reeglite, läbipaistvate menetluste ja tõhusate tavade abil, kasutades piisavuse hindamiseks kriteeriume ja suunavaid näitajaid ning muu hulgas nõuandvate organite panust ja kaasates sotsiaalpartnereid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub liikmesriike üles olema Euroopa lastegarantii ja töötasude läbipaistvuse direktiivi ning tulevase miinimumpalga direktiivi ja miinimumsissetuleku kohta esitatava soovituse rakendamisel edasipüüdlikud; |
| --- | --- |

42.

| 43. | peab kahetsusväärseks, et üldiselt ei ole soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist kogu ELi eelarves veel kohaldatud, nagu märkis Euroopa Kontrollikoda, ja nõuab selle olukorra kiiret muutmist; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist tuleb kohaldada poliitikatsükli kõigil tasanditel ja see peab põhinema usaldusväärsetel andmetel; rõhutab sootundliku eelarvestamise rakendamise tähtsust, sealhulgas kõigis 2022. aasta eelarve programmides, et saavutada sooline võrdõiguslikkus ja kaotada naiste vaesus; kutsub sellega seoses komisjoni üles kiirendama tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga mõjusa, läbipaistva ja tervikliku metoodika kasutuselevõtmist asjakohaste sooliselt tasakaalustatud kulutuste mõõtmiseks, nagu on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (26), et näidata 2022. aasta eelarve huvides käegakatsutavaid tulemusi ja laiendada seda metoodikat kõigile mitmeaastase finantsraamistiku programmidele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | juhib tähelepanu sellele, et ELi fiskaalvõimekus vajab praeguse majanduse ja sotsiaalvaldkonna juhtimise võimalikku läbivaatamist, et vähendada ebavõrdsust ja naiste vaesust ning saavutada sooline võrdõiguslikkus; nõuab, et majanduse ja sotsiaalvaldkonna juhtimine oleks kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide saavutamisega ja et naiste vaesus kaotataks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub nõukogu üles looma spetsiaalset soolise võrdõiguslikkuse konfiguratsiooni, et pakkuda ühiseid ja konkreetseid meetmeid naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse probleemide lahendamiseks ning tagada, et soolise võrdõiguslikkuse küsimusi arutataks kõrgeimal poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima Venemaa Ukraina-vastase sõja olukorras tekkinud inflatsiooni ja energiahindade tõusu ebavõrdset soolist mõju ning võtma seda arvesse kõige vaesematele avalduva mõju leevendamiseks võetavate meetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  ELT L 223, 22.6.2021, lk 14.

(2)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(3)  ELT L 188, 12.7.2019, lk 79.

(4)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 130.

(5)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 77.

(6)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 56.

(7)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 93.

(8)  ELT C 298, 23.8.2018, lk 14.

(9)  ELT C 331, 18.9.2018, lk 60.

(10)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 6.

(11)  ELT C 363, 28.10.2020, lk 80.

(12)  ELT C 411, 27.11.2020, lk 38.

(13)  ELT C 331, 17.8.2021, lk 5.

(14)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 191.

(15)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 122.

(16)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 62.

(17)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 192.

(18)  Eurostati veebisait „Living conditions in Europe – poverty and social exclusion“ (Elutingimused Euroopas – vaesus ja sotsiaalne tõrjutus), külastatud 30. mail 2022. Kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Living_conditions_in_Europe_-_poverty_and_social_exclusion&oldid=544210

(19)  Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work“ (Soolise võrdõiguslikkuse indeks 2020: digiüleminek ja töö tulevik), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020.

(20)  Eurostati veebisait „Gender pay gap statistics“ (Sooliste palgaerinevuste statistika), külastatud 30. mail 2022. Kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(21)  „Gender pay gap statistics“ (Andmed soolise palgalõhe kohta).

(22)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7341d588-ddd8-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

(23)  Eurostati 3. veebruari 2021. aasta artikkel „Closing the gender pension gap?“ (Soolise pensionilõhe kaotamine?).

(24)  EIGE soolise statistika andmebaas, 30. mai 2022. aasta seisuga. Kättesaadav aadressil: https://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/browse/ta/ta_timeuse

(25)  Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2017. aasta aprilli aruanne „Sooline võrdõiguslikkus ja maksustamine Euroopa Liidus“.

(26)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/15

---

P9_TA(2022)0276

India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegia kaubanduse ja investeeringute vallas

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegia kohta kaubanduse ja investeeringute vallas (2021/2200(INI))

(2023/C 47/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. septembri 2021. aasta ühisteatist ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. septembri 2021. aasta ühisteatist ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas (JOIN(2021)0024),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi India ja Vaikse ookeani piirkonnas tehtavat koostööd käsitleva ELi strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi India ja Vaikse ookeani piirkonnas tehtavat koostööd käsitleva ELi strateegia kohta,

| — | võttes arvesse Madalmaade 13. novembri 2020. aasta India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegiat „Indo-Pacific: Guidelines for strengthening Dutch and EU cooperation with partners in Asia“ (India ja Vaikse ookeani piirkond: suunised Madalmaade ja ELi koostöö tugevdamiseks Aasia partneritega), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madalmaade 13. novembri 2020. aasta India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegiat „Indo-Pacific: Guidelines for strengthening Dutch and EU cooperation with partners in Asia“ (India ja Vaikse ookeani piirkond: suunised Madalmaade ja ELi koostöö tugevdamiseks Aasia partneritega),

| — | võttes arvesse Saksamaa föderaalvalitsuse 2020. aasta septembri poliitikasuuniseid India ja Vaikse ookeani piirkonna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa föderaalvalitsuse 2020. aasta septembri poliitikasuuniseid India ja Vaikse ookeani piirkonna kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. detsembri 2021. aasta ühisteatist „Global Gateway“ (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. detsembri 2021. aasta ühisteatist „Global Gateway“ (JOIN(2021)0030),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2021. aasta teatist „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika“ (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2021. aasta teatist „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika“ (COM(2021)0066),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. märtsi 2019. aasta ühisteatist „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“ (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. märtsi 2019. aasta ühisteatist „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“ (JOIN(2019)0005),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. septembri 2018. aasta ühisteatist „Euroopa ja Aasia ühendamine – ELi strateegia põhielemendid“ (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. septembri 2018. aasta ühisteatist „Euroopa ja Aasia ühendamine – ELi strateegia põhielemendid“ (JOIN(2018)0031),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118),

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 15. septembri 2021. aasta kõnet olukorrast Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 15. septembri 2021. aasta kõnet olukorrast Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse ja USA välisministeeriumi 3. detsembri 2021. aasta ühist pressiteadet India ja Vaikse ookeani piirkonna kõrgetasemeliste konsultatsioonide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse ja USA välisministeeriumi 3. detsembri 2021. aasta ühist pressiteadet India ja Vaikse ookeani piirkonna kõrgetasemeliste konsultatsioonide kohta,

| — | võttes arvesse Aasia-Euroopa parlamentaarse partnerluse 11. kohtumist, mille korraldas Kambodža 16. novembril 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aasia-Euroopa parlamentaarse partnerluse 11. kohtumist, mille korraldas Kambodža 16. novembril 2021,

| — | võttes arvesse ELi ühe Hiina poliitikat, mis on esitatud 12. märtsi 2019. aasta ühisteatises ELi ja Hiina suhete strateegiliste väljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ühe Hiina poliitikat, mis on esitatud 12. märtsi 2019. aasta ühisteatises ELi ja Hiina suhete strateegiliste väljavaadete kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina vahel 30. detsembril 2020 põhimõtteliselt kokku lepitud laiaulatuslikku investeerimislepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina vahel 30. detsembril 2020 põhimõtteliselt kokku lepitud laiaulatuslikku investeerimislepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta soovitust komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja Taiwani suhete ja koostöö kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta soovitust komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja Taiwani suhete ja koostöö kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja India suhete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja India suhete kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 26. veebruari 2018. aasta mitteametlikku dokumenti „Tagasiside ja edasised sammud ELi vabakaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide rakendamise ja täitmise tagamise parandamiseks“ ning kaubanduse ja kestliku arengu peatükke käsitlevat 15 punktist koosnevat tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 26. veebruari 2018. aasta mitteametlikku dokumenti „Tagasiside ja edasised sammud ELi vabakaubanduslepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide rakendamise ja täitmise tagamise parandamiseks“ ning kaubanduse ja kestliku arengu peatükke käsitlevat 15 punktist koosnevat tegevuskava,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel 16. septembril 2010 sõlmitud vabakaubanduslepingut (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel 16. septembril 2010 sõlmitud vabakaubanduslepingut (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vabakaubanduslepingut (4) ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Singapuri Vabariigi vahel 19. oktoobril 2018 sõlmitud investeeringute kaitse lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Singapuri Vabariigi vabakaubanduslepingut (4) ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Singapuri Vabariigi vahel 19. oktoobril 2018 sõlmitud investeeringute kaitse lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vabakaubanduslepingut (5) ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel 30. juunil 2019 sõlmitud investeeringute kaitse lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vabakaubanduslepingut (5) ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vahel 30. juunil 2019 sõlmitud investeeringute kaitse lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingut (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerluslepingut (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsiooni liikmete vahelist partnerluslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsiooni liikmete vahelist partnerluslepingut,

| — | võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi ELi ning Austraalia, Uus-Meremaa ja Indoneesia vaheliste vabakaubanduslepingute üle ning läbirääkimisi ELi ning Malaisia, Tai ja Filipiinide vaheliste vabakaubanduslepingute üle, mis on praegu peatatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi ELi ning Austraalia, Uus-Meremaa ja Indoneesia vaheliste vabakaubanduslepingute üle ning läbirääkimisi ELi ning Malaisia, Tai ja Filipiinide vaheliste vabakaubanduslepingute üle, mis on praegu peatatud,

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni ELi poliitiliste suhete kohta ASEANiga (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni ELi poliitiliste suhete kohta ASEANiga (7),

| — | võttes arvesse ASEANi ministrite 21. jaanuari 2019. aasta kohtumisel vastu võetud otsust luua ELi ja ASEANi strateegiline partnerlus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi ministrite 21. jaanuari 2019. aasta kohtumisel vastu võetud otsust luua ELi ja ASEANi strateegiline partnerlus,

| — | võttes arvesse 11. veebruaril 2022 toimunud ELi ja ASEANi ühise koostöökomitee 29. koosolekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. veebruaril 2022 toimunud ELi ja ASEANi ühise koostöökomitee 29. koosolekut,

| — | võttes arvesse 22. juunil 2021 toimunud Euroopa Parlamendi ja ASEANi parlamentidevahelise assamblee (AIPA) piirkondadevahelist avadialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. juunil 2021 toimunud Euroopa Parlamendi ja ASEANi parlamentidevahelise assamblee (AIPA) piirkondadevahelist avadialoogi,

| — | võttes arvesse 12. detsembri 2015. aasta Pariisi kliimakokkulepet ja komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembri 2015. aasta Pariisi kliimakokkulepet ja komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2021. aasta aruannet ELi kaubanduslepingute rakendamise ja täitmise tagamise kohta (COM(2021)0654), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2021. aasta aruannet ELi kaubanduslepingute rakendamise ja täitmise tagamise kohta (COM(2021)0654),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni ELi kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni ELi üksuste, Euroopa Parlamendi liikmete ja riikide parlamendiliikmete suhtes rakendatavate Hiina vastusanktsioonide kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni ELi üksuste, Euroopa Parlamendi liikmete ja riikide parlamendiliikmete suhtes rakendatavate Hiina vastusanktsioonide kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni uue ELi-Hiina strateegia kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni uue ELi-Hiina strateegia kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühendatuse ning ELi ja Aasia suhete kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühendatuse ning ELi ja Aasia suhete kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (12),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ühise kaubanduspoliitika rakendamise 2018. aasta aruande kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ühise kaubanduspoliitika rakendamise 2018. aasta aruande kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu rakendamise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu rakendamise kohta (14),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0170/2022),

| A. | arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkond on muutunud geopoliitiliseks ja geomajanduslikuks tegelikkuseks; arvestades, et piirkonna kasvav majanduslik, demograafiline ja poliitiline kaal annab piirkonnale olulise rolli rahvusvahelise korra kujundamisel ja ülemaailmsete probleemide lahendamisel; arvestades, et maailmamajanduse raskuskese on nihkunud Atlandi ookeani piirkonnalt Vaikse ookeani piirkonnale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkond on muutunud geopoliitiliseks ja geomajanduslikuks tegelikkuseks; arvestades, et piirkonna kasvav majanduslik, demograafiline ja poliitiline kaal annab piirkonnale olulise rolli rahvusvahelise korra kujundamisel ja ülemaailmsete probleemide lahendamisel; arvestades, et maailmamajanduse raskuskese on nihkunud Atlandi ookeani piirkonnalt Vaikse ookeani piirkonnale;

| B. | arvestades, et Euroopa ning India ja Vaikse ookeani piirkond annavad kokku üle 70 % ülemaailmsest kaubavahetusest ja teenuskaubandusest ning üle 60 % välismaistest otseinvesteeringutest ning nende aastane kaubavahetus oli 2019. aastal 1,5 triljonit eurot; arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkond annab 60 % maailma sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja selle arvele kuulub kaks kolmandikku ülemaailmsest majanduskasvust; arvestades, et EL on suurim investor piirkonnas, kuhu kuulub neli ELi kümnest maailma suurimast kaubanduspartnerist (Hiina, Jaapan, Lõuna-Korea ja India) (15); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa ning India ja Vaikse ookeani piirkond annavad kokku üle 70 % ülemaailmsest kaubavahetusest ja teenuskaubandusest ning üle 60 % välismaistest otseinvesteeringutest ning nende aastane kaubavahetus oli 2019. aastal 1,5 triljonit eurot; arvestades, et India ja Vaikse ookeani piirkond annab 60 % maailma sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja selle arvele kuulub kaks kolmandikku ülemaailmsest majanduskasvust; arvestades, et EL on suurim investor piirkonnas, kuhu kuulub neli ELi kümnest maailma suurimast kaubanduspartnerist (Hiina, Jaapan, Lõuna-Korea ja India) (15);

| C. | arvestades, et ELil on praegu selles piirkonnas sõlmitud neli kahepoolset kaubanduslepingut (Jaapani, Singapuri, Lõuna-Korea ja Vietnamiga), viis strateegilist partnerlust (ASEANi, Hiina, India, Jaapani ja Lõuna-Koreaga) ja kaks ühenduvuspartnerlust (Jaapani ja Indiaga); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELil on praegu selles piirkonnas sõlmitud neli kahepoolset kaubanduslepingut (Jaapani, Singapuri, Lõuna-Korea ja Vietnamiga), viis strateegilist partnerlust (ASEANi, Hiina, India, Jaapani ja Lõuna-Koreaga) ja kaks ühenduvuspartnerlust (Jaapani ja Indiaga);

| D. | arvestades, et EL ja ASEAN avasid oma pikaajalistes suhetes uue peatüki ja sõlmisid 2020. aasta detsembris strateegilise partnerluse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL ja ASEAN avasid oma pikaajalistes suhetes uue peatüki ja sõlmisid 2020. aasta detsembris strateegilise partnerluse;

| E. | arvestades, et tõhustatud parlamentidevahelistes suhetes ja parlamentaarse diplomaatia raames Euroopa Parlamendi ja Kagu-Aasia parlamentide vahel – ASEANi parlamentidevahelise assamblee (AIPA) kaudu – tuleks võtta arvesse ELi ja ASEANi laiemate ja sügavamate suhete tulevast tegevuskava; arvestades, et Euroopa Parlament ja AIPA on loomulikud partnerid, kellel on märkimisväärne potentsiaal aidata kaasa ELi ja ASEANi suhete tugevdamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tõhustatud parlamentidevahelistes suhetes ja parlamentaarse diplomaatia raames Euroopa Parlamendi ja Kagu-Aasia parlamentide vahel – ASEANi parlamentidevahelise assamblee (AIPA) kaudu – tuleks võtta arvesse ELi ja ASEANi laiemate ja sügavamate suhete tulevast tegevuskava; arvestades, et Euroopa Parlament ja AIPA on loomulikud partnerid, kellel on märkimisväärne potentsiaal aidata kaasa ELi ja ASEANi suhete tugevdamisele;

| F. | arvestades, et ELi ja ASEANi suhted rajanevad ühistel väärtustel ja põhimõtetel: reeglitel põhinev rahvusvaheline kord, tulemuslik ja kestlik mitmepoolsus ning vaba ja õiglane kaubandus; arvestades, et ELis asuvad üksused on ASEANi piirkonnas suurimad välismaiste otseinvesteeringute andjad; arvestades, et EL on ASEANi suuruselt kolmas kaubanduspartner ja ASEAN tervikuna on ELi suuruselt kolmas kaubanduspartner väljaspool Euroopat; arvestades, et läbirääkimised ELi ja ASEANi vabakaubanduslepingu üle on vastastikusel kokkuleppel peatatud alates 2009. aastast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja ASEANi suhted rajanevad ühistel väärtustel ja põhimõtetel: reeglitel põhinev rahvusvaheline kord, tulemuslik ja kestlik mitmepoolsus ning vaba ja õiglane kaubandus; arvestades, et ELis asuvad üksused on ASEANi piirkonnas suurimad välismaiste otseinvesteeringute andjad; arvestades, et EL on ASEANi suuruselt kolmas kaubanduspartner ja ASEAN tervikuna on ELi suuruselt kolmas kaubanduspartner väljaspool Euroopat; arvestades, et läbirääkimised ELi ja ASEANi vabakaubanduslepingu üle on vastastikusel kokkuleppel peatatud alates 2009. aastast;

| G. | arvestades, et Korea jõupingutused kaubanduse ja kestliku arengu peatüki rakendamisel ei ole optimaalsed; arvestades, et on vaja konkreetsemaid edusamme; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Korea jõupingutused kaubanduse ja kestliku arengu peatüki rakendamisel ei ole optimaalsed; arvestades, et on vaja konkreetsemaid edusamme;

| H. | arvestades, et mitmed India ja Vaikse ookeani piirkonna riigid saavad üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) raames ELi tariifseid soodustusi, hõlbustades juurdepääsu ELi turgudele, ning piirkonna vähim arenenud riigid saavad kasu tollimaksu- ja kvoodivabast „Kõik peale relvade“ korrast; arvestades, et Pakistan, Filipiinid ja Sri Lanka saavad kasu kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleerivast erikorrast (GSP+); arvestades, et need vahendid on aidanud kaasa nende riikide majandusarengule, inimõiguste ja töötajate õiguste järgimisele, keskkonnakaitsele ja hea valitsemistava parandamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmed India ja Vaikse ookeani piirkonna riigid saavad üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) raames ELi tariifseid soodustusi, hõlbustades juurdepääsu ELi turgudele, ning piirkonna vähim arenenud riigid saavad kasu tollimaksu- ja kvoodivabast „Kõik peale relvade“ korrast; arvestades, et Pakistan, Filipiinid ja Sri Lanka saavad kasu kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleerivast erikorrast (GSP+); arvestades, et need vahendid on aidanud kaasa nende riikide majandusarengule, inimõiguste ja töötajate õiguste järgimisele, keskkonnakaitsele ja hea valitsemistava parandamisele;

| I. | arvestades, et maailmakorda muutev geopoliitiline konkurents peamiste osalejate, eelkõige USA ja Hiina vahel kasvab jätkuvalt ning see mõjutab märkimisväärselt ülemaailmset kaubandust; arvestades, et hiljutised sündmused on avaldanud kestlikele tarneahelatele ja kriitilise tähtsusega toorainete hankimisele ülemaailmset mõju ning see on tõstnud energia- ja toiduhindu; arvestades, et ELi ja Hiina suhted on mitmetahulised, kuna Hiina on koostööpartner, kuid ka majanduslik konkurent ja süsteemne rivaal mitmes valdkonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et maailmakorda muutev geopoliitiline konkurents peamiste osalejate, eelkõige USA ja Hiina vahel kasvab jätkuvalt ning see mõjutab märkimisväärselt ülemaailmset kaubandust; arvestades, et hiljutised sündmused on avaldanud kestlikele tarneahelatele ja kriitilise tähtsusega toorainete hankimisele ülemaailmset mõju ning see on tõstnud energia- ja toiduhindu; arvestades, et ELi ja Hiina suhted on mitmetahulised, kuna Hiina on koostööpartner, kuid ka majanduslik konkurent ja süsteemne rivaal mitmes valdkonnas;

| J. | arvestades, et laiaulatuslik ja progressiivne Vaikse ookeani ülese partnerluse leping (CPTPP) on avatud ja tulevikku suunatud kaubandusleping, mille eesmärk on tagada India ja Vaikse ookeani piirkonnas võrdsed võimalused ja reeglitel põhinev kaubanduskeskkond ning näha ette piirkondliku kaubanduse integratsiooni mudel; arvestades, et USA taganes lepingust 2017. aasta jaanuaris ning Hiina, Taiwan ja Ühendkuningriik esitasid 2021. aastal ametliku ühinemistaotluse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et laiaulatuslik ja progressiivne Vaikse ookeani ülese partnerluse leping (CPTPP) on avatud ja tulevikku suunatud kaubandusleping, mille eesmärk on tagada India ja Vaikse ookeani piirkonnas võrdsed võimalused ja reeglitel põhinev kaubanduskeskkond ning näha ette piirkondliku kaubanduse integratsiooni mudel; arvestades, et USA taganes lepingust 2017. aasta jaanuaris ning Hiina, Taiwan ja Ühendkuningriik esitasid 2021. aastal ametliku ühinemistaotluse;

| K. | arvestades, et piirkondlik laiaulatuslik majanduspartnerlus, mida juhib ASEAN ning mille on allkirjastanud ka Austraalia, Hiina, Jaapan, Korea Vabariik ja Uus-Meremaa, jõustus 2022. aasta jaanuaris ning sellega moodustati maailma suurim kaubandusblokk; arvestades, et piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse eesmärk on tihendada piirkondlikku koostööd kaubanduse ja investeeringute ning digikaubanduse valdkonnas ja tegeleda samal ajal piiriülese liikumise lihtsustamiseks regulatiivsete küsimustega, hõlmates vaid piiratud sätteid töö- ja keskkonnaõiguse kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et piirkondlik laiaulatuslik majanduspartnerlus, mida juhib ASEAN ning mille on allkirjastanud ka Austraalia, Hiina, Jaapan, Korea Vabariik ja Uus-Meremaa, jõustus 2022. aasta jaanuaris ning sellega moodustati maailma suurim kaubandusblokk; arvestades, et piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse eesmärk on tihendada piirkondlikku koostööd kaubanduse ja investeeringute ning digikaubanduse valdkonnas ja tegeleda samal ajal piiriülese liikumise lihtsustamiseks regulatiivsete küsimustega, hõlmates vaid piiratud sätteid töö- ja keskkonnaõiguse kohta;

| L. | arvestades, et COVID-19 kriis on kiirendanud mitmeid juba pooleliolevaid geopoliitilisi suundumusi; arvestades, et see kriis rõhutas ka vajadust süvendada rahvusvahelist koostööd, näiteks tervishoiusektoris; arvestades, et see on näidanud ka liikmesriikide majanduste puudulikku vastupanuvõimet ja ülemaailmsete tarneahelate kaitsetust ja toonud selgelt esile suurema mitmekesistamise vajaduse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et COVID-19 kriis on kiirendanud mitmeid juba pooleliolevaid geopoliitilisi suundumusi; arvestades, et see kriis rõhutas ka vajadust süvendada rahvusvahelist koostööd, näiteks tervishoiusektoris; arvestades, et see on näidanud ka liikmesriikide majanduste puudulikku vastupanuvõimet ja ülemaailmsete tarneahelate kaitsetust ja toonud selgelt esile suurema mitmekesistamise vajaduse;

| M. | arvestades, et geopoliitiline reaalsus on pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aasta veebruaris oluliselt muutunud ning muudab ELi edasise koostöö India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega veelgi olulisemaks ja pakilisemaks, et mitmekesistada meie kaubandussuhteid, süvendada koostööd kriitilise tähtsusega ja kujunemisjärgus tehnoloogiate, digiküsimuste ja toorainete valdkonnas, tugevdada ja mitmekesistada tarneahelaid, nende vastupanuvõimet ja kestlikkust ning aidata lahendada üleilmseid probleeme; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et geopoliitiline reaalsus on pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aasta veebruaris oluliselt muutunud ning muudab ELi edasise koostöö India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega veelgi olulisemaks ja pakilisemaks, et mitmekesistada meie kaubandussuhteid, süvendada koostööd kriitilise tähtsusega ja kujunemisjärgus tehnoloogiate, digiküsimuste ja toorainete valdkonnas, tugevdada ja mitmekesistada tarneahelaid, nende vastupanuvõimet ja kestlikkust ning aidata lahendada üleilmseid probleeme;

| N. | arvestades, et kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine ohustavad suurel määral India ja Vaikse ookeani piirkonda, Euroopat ja kogu ülejäänud maailma; arvestades, et ainuüksi 2021. aastal mõjutasid India ja Vaikse ookeani piirkonnas kliimamuutustega seotud katastroofid rohkem kui 57 miljonit inimest (16); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine ohustavad suurel määral India ja Vaikse ookeani piirkonda, Euroopat ja kogu ülejäänud maailma; arvestades, et ainuüksi 2021. aastal mõjutasid India ja Vaikse ookeani piirkonnas kliimamuutustega seotud katastroofid rohkem kui 57 miljonit inimest (16);

| O. | arvestades, et – nagu on märgitud kaubanduspoliitika ülevaates – EL teeb koostööd oma partneritega, et tagada universaalsete väärtuste järgimine, eelkõige inimõiguste edendamine ja kaitse; arvestades, et see hõlmab peamisi töönorme, sotsiaalkaitset, soolist võrdõiguslikkust ning võitlust kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et – nagu on märgitud kaubanduspoliitika ülevaates – EL teeb koostööd oma partneritega, et tagada universaalsete väärtuste järgimine, eelkõige inimõiguste edendamine ja kaitse; arvestades, et see hõlmab peamisi töönorme, sotsiaalkaitset, soolist võrdõiguslikkust ning võitlust kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu;

| P. | arvestades, et ELi äärepoolseimatel piirkondadel ning liidu liikmesriikidega põhiseaduslikult seotud ülemeremaadel ja -territooriumidel on oluline osa ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna käsituses; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi äärepoolseimatel piirkondadel ning liidu liikmesriikidega põhiseaduslikult seotud ülemeremaadel ja -territooriumidel on oluline osa ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna käsituses;

| 1. | väljendab rahulolu ELi strateegia üle koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas, milles seatakse esmatähtsaks kestlik ja õiglane kaubandus ja investeeringud; on veendunud, et selle keskendumine kaasatusele ja koostööle, mis põhineb ühistel väärtustel ja põhimõtetel, sealhulgas pühendumine demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi austamisele, on väga oluline; nõuab, et ELi strateegiline lähenemisviis ja koostöö India ja Vaikse ookeani piirkonnaga töötataks välja mitmepoolse reeglitel põhineva rahvusvahelise korra alusel, mille keskmes on ajakohastatud Maailma Kaubandusorganisatsioon, tuginedes avatud kaubandus- ja investeerimiskeskkonna, võrdsete võimaluste ja vastastikkuse, sh vastastikuse kasu põhimõtetele; rõhutab, et see uus lähenemisviis peaks kujutama endast ühistel huvidel põhinevat põhimõttelist suunamuutust, kuna piirkond on ELi jõukuse jaoks ääretult tähtis; märgib, et India ja Vaikse ookeani piirkonnas asuvad suured veeteed, mis on ELi kaubanduse jaoks elulise tähtsusega, ning et 40 % ELi väliskaubandusest läbib Lõuna-Hiina mere, mis muudab ookeanide majandamise ja stabiilsuse selles piirkonnas ühiseks probleemiks ja koostöövaldkonnaks; rõhutab vajadust säilitada vaba ja avatud India ja Vaikse ookeani piirkond kõigile ning säilitada vabad ja avatud mereteed täielikus kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooniga, ning meresõiduvabaduse põhimõttega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni üles tugevdama partnerlusi kõigi India ja Vaikse ookeani piirkonna asjaomaste osalejatega, võttes arvesse allpiirkondlikku dünaamikat ja eripära, mis tugevdab reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda ja lahendab ühiseid ülemaailmseid probleeme, ning tegema tihedat koostööd samalaadselt meelestatud India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega, et tugevdada väärtusahelaid, kindlustades meie majandussüsteemide vastupanuvõimet, kestlikkust ja ringlust ning mitmekesistades kaubandussuhteid strateegilise sõltuvuse vähendamiseks kriitilistes tarneahelates, pöörates erilist tähelepanu tehnoloogiale, toorainetele ja põllumajandustoodetele, töötades kehtivate kaubanduslepingute täieliku rakendamise ja parema täitmise tagamise nimel, viies lõpule käimasolevad kaubandusläbirääkimised ja arendades koostööd strateegilistes sektorites; rõhutab, et oluline on teha koostööd sarnaselt meelestatud India ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega tehniliste ja tööstuslike standardite kehtestamisel, et veelgi edendada ELi tegevust ülemaailmse standardite kehtestajana; rõhutab, kui oluline on töötada välja uued andmekaitse piisavuse otsustele tuginevad digitaalse partnerluse lepingud, alustades Jaapanist, Korea Vabariigist ja Singapurist; kutsub lisaks komisjoni üles tegema kavandatud hoolsuskohustuse raamistiku rakendamisel tihedat koostööd India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde ELi kohustust tagada naiste õiguste ja inimõiguste kaitse ning jälgida oma kaubandussoodustuste soolist mõju; kordab oma toetust soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmisele kaubanduspoliitikas ja nõuab mõjusaid meetmeid, et võidelda naiste ekspluateerimise vastu ekspordile orienteeritud tööstusharudes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et EL peaks oma geopoliitiliste ja üleminekueesmärkide saavutamiseks kasutama paremini ja strateegilisemalt oma majanduslikku mõjuvõimu, kasutades selleks kõiki oma integreeritud poliitikavahendeid, sealhulgas GSP mehhanismi, ning edendades kestliku arengu ülemaailmseid standardeid, kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, ringmajandust, inimõigusi, sealhulgas etnilisete ja usuvähemuste õigusi, töötaja õigusi, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ILO konventsioone, soolist võrdõiguslikkust, võitlust kliimamuutuste vastu ja Pariisi kokkuleppe rakendamist, võitlust raadamise ja elurikkuse vähenemise vastu ning säästvat kalapüüki, kuid võtma samal ajal arvesse partnerriikide poliitilisi ja majanduslikke eripärasid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab hiljuti vastu võetud ELi ülemaailmse lüüsistrateegia kiiret rakendamist kooskõlas India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegiaga, et edendada kestlikku ühenduvust India ja Vaikse ookeani piirkonnas ja piirkonnaga; väljendab sellega seoses rahulolu edusammude üle, mida on tehtud ühenduvuspartnerlustes Jaapani ja Indiaga; toetab ühenduvuspartnerluse loomist ASEANiga, et siduda see ASEANi olemasoleva ühenduvuse üldkavaga; soovib suuremat koostööd teiste piirkondlike partneritega, nagu Austraalia ja Korea Vabariik; rõhutab vajadust siduda ülemaailmne lüüsistrateegia teiste usaldusväärse ühenduvuse algatustega, nagu „Build Back Better World“ ja Blue Dot Network, ning edendada kvaliteetse taristu alast koostööd neljapoolse julgeolekudialoogiga (QUAD); |
| --- | --- |

5.

Kehtivad vabakaubanduslepingud ja investeeringute kaitse lepingud: täitmise tagamine, rakendamine ja ajakohastamine

| 6. | väljendab rahulolu ELi ja Lõuna-Korea vahelise kahepoolse kaubanduse märkimisväärse kasvu üle pärast vabakaubanduslepingu jõustumist 2011. aastal; hindab Lõuna-Korea hiljutisi samme ILO konventsioonide nr 29, nr 87 ja nr 98 ratifitseerimisel ja rakendamisel ning kestliku arengu eksperdikomisjoni aruande esitamise järgselt tööseadustikus rakendatud muudatusi; ootab nende ratifitseerimiste tegelikku rakendamist; tuletab meelde, et eksperdikomisjon märgib, et vabakaubanduslepingu tekstis puuduvad ILO konventsioonide ratifitseerimisega seotud selged eesmärgid ja vahe-eesmärgid; kutsub Lõuna-Koread üles võtma kiiresti vajalikke meetmeid, et ratifitseerida ILO konventsioon nr 105, mida veel tehtud ei ole, ning jätkata edasiliikumist soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste valdkonnas; toetab ELi ja Lõuna-Korea edasist koostööd pooljuhtide valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub ülejäänud ELi liikmesriike üles jätkama 2018. aasta oktoobris allkirjastatud ELi ja Singapuri investeeringute kaitse lepingu ning partnerlus- ja koostöölepingu liidusisest ratifitseerimist, võttes eelkõige arvesse Singapuri tähtsust ELi suurima välismaiste otseinvesteeringute sihtkohana Aasias, kusjuures ELi välismaiste otseinvesteeringute maht Singapuris moodustas 2020. aasta lõpus 256 miljardit eurot; kutsub Singapuri üles tegema suuremaid jõupingutusi ILO põhikonventsioonide ratifitseerimiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et ELi ja Jaapani majanduspartnerlusleping on aidanud kaasa kestlikuma kaubanduse loomisele; väljendab rahulolu selle üle, et soodustuste kasutamise määr Jaapani-suunalises ELi ekspordis 2020. aastal suurenes; kutsub üles alustama läbirääkimisi, et lisada majanduspartnerluslepingusse andmevooge käsitlevad sätted; märgib, et edusamme on tehtud geograafiliste tähiste kaitse nimekirja laiendamisel mõlema poole jaoks, Jaapani poolt ELi eksportijatele avatud tariifikvootide kasutamise määrade suhtes ning ILO konventsiooni nr 105 ratifitseerimisprotsessis Jaapani poolt; rõhutab, et lepingu rakendamisel on vaja kiiresti teha uusi edusamme, sealhulgas teenuskaubanduse liberaliseerimisel ja ILO konventsiooni nr 111 ratifitseerimisel; kordab oma nõudmist vaadata varakult läbi kaubanduse ja kestliku arengu peatükk, et tugevdada selle täitmise tagamise sätteid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike üles ratifitseerima ELi ja Vietnami investeeringute kaitse lepingu, et see jõustada ja luua soodsad tingimused ELi investeeringute suurendamiseks Vietnamis ja piirkonnas, eelkõige valdkondades, mis edendavad rohepööret ja ringmajandust; rõhutab kaubanduse ja kestliku arengu peatüki tähtsust ELi jaoks ja nõuab sisenõuanderühmade loomise kiiret lõpuleviimist; tuletab meelde probleeme seoses inimõiguste rikkumistega; on seisukohal, et Vietnami kriminaalkoodeksi läbivaatamine on oluline, et tagada ILO põhikonventsioonide tulemuslik rakendamine; kutsub Vietnami üles viima kooskõlas lepinguga lõpule oma peamised tööreformid ja tagama kiiresti ILO konventsiooni nr 87 ratifitseerimise 2023. aastaks; kutsub Vietnami üles jätkama pingutusi ELi liikmesriikide võrdse kohtlemise saavutamiseks seoses ravimitega ning tagaks sanitaar- ja fütosanitaarnõuete täieliku rakendamise; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab jätkuvaid meetmeid eesmärgiga suurendada ettevõtjate, sidusrühmade, kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite ja kodanike teadlikkust piirkonnas kehtivatest vabakaubanduslepingutest ja nende pakutavatest võimalustest; nõuab vajaduse korral tugevamat tehnilist ja rahalist toetust, et aidata partnerriikidel tulemuslikult rakendada vabakaubanduslepinguid, eelkõige kaubanduse ja kestliku arengu peatükke; kutsub komisjoni üles tegema koostööd ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna partneritega ka kaubanduse ja kestliku arengu läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde parlamentaarse diplomaatia tähtsust ELi ja ASEANi liikmesriikide vabakaubanduslepingute üle peetavate läbirääkimiste kiirendamisel; |
| --- | --- |

11.

Kahepoolsed vabakaubanduslepingud, mille läbirääkimised ja/või ratifitseerimine on pooleli (positiivne kaubanduse tegevuskava)

| 12. | nõuab sisulisi edusamme läbirääkimistel ELi ja Austraalia ning ELi ja Uus-Meremaa vabakaubanduslepingute üle ja nende lõpuleviimist 2022. aasta keskpaigaks, et Euroopa Parlament saaks need tasakaalustatud lepingud parlamendi praegusel ametiajal nõuetekohaselt ratifitseerida, seadmata ajakava lepingu sisust olulisemale kohale; on veendunud, et eriti praeguses geopoliitilises olukorras on äärmiselt oluline, et demokraatlikud jõud tugevdaksid omavahelisi suhteid, seda ka kaubanduse valdkonnas; rõhutab tervikliku ja täitmisele kuuluva kaubanduse ja kestliku arengu peatüki tähtsust ning tuletab meelde vajadust Pariisi kokkuleppe kui olulise klausli järele, et kajastada soovi saavutada nendes valdkondades standardkokkulepe; kordab vajadust võtta arvesse põllumajandussektori eripära ja tundlikkust ning saavutada mõlemas riigis geograafiliste tähiste kaitse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab rahulolu otsuse üle jätkata Indiaga läbirääkimisi laiaulatusliku ja vastastikku kasuliku kaubanduslepingu üle, millega edendatakse ühiseid demokraatlikke väärtusi ja inimõigusi, töötajate põhiõigusi ja soolist võrdõiguslikkust, kohustust edendada kaasavat, sidusat ja reeglitel põhinevat maailmakorda, tegelikku mitmepoolsust ning kaubanduse ja kestliku arengu jõulisemat elluviimist, keskendudes võitlusele kliimamuutuste ja elurikkuse vähenemise vastu; väljendab rahulolu otsuse üle alustada läbirääkimisi eraldi investeeringute kaitse lepingu ja ka geograafilisi tähiseid käsitleva lepingu üle; väljendab rahulolu ELi ja India vahel alaliste struktuuride, näiteks kõrgetasemeliste dialoogide loomise üle mitmes sektoris; väljendab rahulolu India võetud kohustuse üle täita ELi sisu ja ajakavaga seotud ambitsioonid; väljendab rahulolu president Ursula von der Leyeni ja peaminister Narendra Modi ühise ettepaneku üle luua ELi ja India kaubandus- ja tehnoloogianõukogu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et EL peab jätkama ulatuslikku dialoogi Hiinaga, kaitstes kindlalt ELi huve ja väärtusi, võttes arvesse praegust geopoliitiliselt keerulist ülemaailmset konteksti, sealhulgas Venemaa sissetungi Ukrainasse; rõhutab, et Hiina on ELi koostöö- ja läbirääkimispartner, aga ka konkurent üha enamates valdkondades ja süsteemne rivaal; kordab oma üleskutset, mida ta rõhutas ka 16. septembri 2021. aasta resolutsioonis uue ELi-Hiina strateegia kohta, et EL arendaks välja jõulisema, ulatuslikuma ja järjekindlama ELi-Hiina strateegia, mis ühendaks kõik liikmesriigid ja kujundaks suhteid Hiinaga ELi kui terviku huvides; rõhutab, et see strateegia peaks aitama edendada reeglitepõhist mitmepoolsusel põhinevat korda, selle keskmes peaks olema ELi väärtuste ja huvide kaitsmine ja see peaks põhinema kolmel põhimõttel – teha võimaluse korral koostööd, vajaduse korral võistelda, ja vastasseisus olla, kui see on möödapääsmatu; rõhutab, kui oluline on jätkata kahepoolset koostööd, et edendada ühistele probleemidele lahenduste leidmist ja teha koostööd ühist huvi pakkuvates küsimustes, nagu võitlus kliimamuutuste vastu; tunnistab, et Hiina toetus oli Pariisi kokkuleppe sõlmimiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnistab, et Hiina jätkuv viivitamine kõigi WTO reeglite järgimisega raskendab jätkuvalt ELi ja Hiina kaubandussuhteid; leiab, et lahendamist vajavad mitmesugused tõkked, millega Euroopa ettevõtted Hiina turule sisenemisel kokku puutuvad, nagu intellektuaalomandi õiguste kaitse, võltsimine, tooteohutusega seotud probleemid, sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, sunniviisiline tehnosiire, kohustuslikud ühisettevõtted, ebaõiglased subsiidiumid ja riigiettevõtete kõlvatu konkurents; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnistab, et arutelud ELi ja Hiina laiaulatusliku investeerimislepingu ratifitseerimise üle on Euroopa Parlamendis praegu peatatud, kuna Hiina otsustas muu hulgas kehtestada sanktsioonid viiele Euroopa Parlamendi liikmele ja alalisele inimõiguste allkomiteele Hiina inimõiguste olukorra kritiseerimise eest; rõhutab, et Euroopa Parlament ei saa alustada laiaulatusliku investeerimislepingu kaalumist ja ratifitseerimist enne, kui Hiina sanktsioonid Euroopa Parlamendi liikmete ja ELi institutsioonide vastu on tühistatud; tuletab lisaks meelde Hiina poolt liikmesriikide, näiteks Leedu survestamist ja mõistab sellise käitumise hukka; tuletab meelde, et Hiinal on oluline järgida rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas seoses nende mõjuga kliimale, keskkonnale, bioloogilisele mitmekesisusele, vaesusele, tervisele, töötajate õigustele, inimõigustele ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ennetamise ja selle vastu võitlemisega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et EL alustaks Taiwaniga struktureeritud dialoogi koostöö üle keskkonnahoidliku tehnoloogia ja digimajanduse, sealhulgas pooljuhtide tööstuse valdkonnas, eesmärgiga allkirjastada vastastikuse mõistmise memorandum, millest saavad kasu nii EL kui ka Taiwan; kordab oma üleskutset komisjonile: alustada Taiwaniga sõlmitava kahepoolse investeerimislepingu mõju hindamist, avalikku konsultatsiooni ja selle ulatuse määramist, et valmistuda läbirääkimisteks kahepoolsete majandussidemete süvendamise üle; kutsub komisjoni üles uurima ka võimalusi tõhustada Taiwaniga koostööd seoses vastupidava tarneahela lepinguga; rõhutab, et Taiwan on WTO liige; nõuab tihedamat koostööd ülemaailmsetes tervishoiukriisides ja meditsiinitarvetega kauplemisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab rahulolu hiljutiste edusammude üle läbirääkimistel Indoneesiaga laiaulatusliku majanduspartnerluslepingu üle, sealhulgas kestlikkusega seotud valdkondades, ning mõlema poole uue valmiduse üle sõlmida kõnealune leping; rõhutab, et Maailmapanga hinnangul (17) võib leping suurendada 2030. aastaks Indoneesia SKPd 2,13 %; rõhutab, kui oluline on kaaluda enne lepingu sõlmimist edasisi meetmeid, eelkõige mis puudutab kestlikkust, raadamist, mille eesmärk on palmiõli tootmine, ning kaubanduse ja kestliku arengu peatükki, mille täitmine peab olema paremini tagatav, ning Pariisi kokkulepet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et Filipiinid kui väiksema sissetulekuga riik saab kasu ELi GSP+ mehhanismist; tuletab meelde, et Filipiinid peavad uue GSP määruse alusel alates 2024. aastast GSP+ soodustusi uuesti taotlema; märgib, et 2015. aastal alanud läbirääkimised kahepoolse kaubandus- ja investeerimislepingu üle Filipiinidega on peatatud; tuletab meelde tõsiseid probleeme seoses inimõiguste rikkumistega; tuletab meelde, et läbirääkimised peaksid jätkuma alles siis, kui murettekitav ja kriitiline olukord inimõiguste, hea valitsemistava ja õigusriigi vallas on paranenud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | võtab teadmiseks asjaolu, et läbirääkimised Malaisiaga kahepoolse kaubandus- ja investeerimislepingu üle on alates 2012. aastast peatatud; kutsub Malaisia ametiasutusi üles võtma seisukoha läbirääkimiste võimaliku jätkamise suhtes ning kutsub mõlemat poolt üles tegema kokkuvõte kestlikkuse mõjuhinnangu järeldustest; rõhutab, et läbirääkimiste võimalikule taasalustamisele peaks eelnema inimõiguste olukorra tuntav paranemine selles riigis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et läbirääkimised Taiga kahepoolse kaubandus- ja investeerimislepingu üle algasid 2013. aastal ja peatati 2014. aastal; tunnistab, et EL on viimastel aastatel teinud pingutusi Taiga tehtava koostöö ulatuse laiendamiseks; rõhutab, kui oluline on võtta meetmeid (kooskõlas nõukogu 2019. aasta järeldustega), et taasalustada läbirääkimisi ambitsioonika ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle, ning kutsub Tai ametivõime üles näitama sellega seoses üles selget tahet ja viima läbi struktuurireformid; rõhutab, et laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste võimalikule taasalustamisele peaks eelnema demokraatia olukorra tuntav paranemine selles riigis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima olukorda Myanmaris pärast 2021. aasta riigipööret ja hindama seda, kas tuleks algatada uurimine erikorra „Kõik peale relvade“ soodustuste võimalikuks tühistamiseks Myanmari suhtes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni ja Kambodža ametiasutusi üles tegutsema selle nimel, et jõua ühisele arusaamale, mida tuleks teha, et luua tingimused, mis võimaldavad taastada erikorra „Kõik peale relvade“ raames Kambodžale antud kaubandussoodustused; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab rahulolu GSP määruse läbivaatamise üle; rõhutab, et praegustel GSP+ raames soodustatud riikidel ja erikorra „Kõik peale relvade“ riikidel, kes liigitatakse väiksema keskmise sissetulekuga riikideks, tuleb uue GSP määruse alusel (uuesti) taotleda GSP+ staatust; nõuab, et piirkonna GSP, GSP+ ja erikorra „Kõik peale relvade“ raames soodustatud riigid osaleksid inimõiguste, töötajate õiguste, keskkonna, hea valitsemistava ja kestliku arengu valdkonnas võetud rahvusvaheliste kohustuste tulemusliku rakendamise tugevdamises; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab rahulolu ELi rahvusvaheliste hangete instrumendi kohta kauaoodatud põhimõttelise kokkuleppe sõlmimise üle eesmägiga saavutada rahvusvahelistel hanketurgudel vastastikkus ja võrdsed tingimused; rõhutab vajadust veelgi tugevdada ELi kaubanduse kaitsevahendeid, võttes kiiresti vastu tugeva välissubsiidiumide määruse ja võttes selge seisukoha kolmandate riikide majandusliku survestamise vastu, nagu Hiina lubamatu survestamine Leedu suhtes 2021. aasta lõpus uue sunnivahendi kaudu; |
| --- | --- |

25.

ELi suhtumine piirkondlikesse ja mitmepoolsetesse suhetesse ja läbirääkimistesse

| 26. | nõuab edasist koostööd ASEANi ja selle liikmesriikidega ning ELi ja ASEANi strateegilise partnerluse arendamist ja edendamist; kutsub mõlemat poolt üles kasutama 2022. aastal ELi ja ASEANi kahepoolsete suhete 45. aastapäeva puhul kavandatud ELi ja ASEANi tippkohtumise hoogu, et esitada eelseisvaks perioodiks uus ELi ja ASEANi tegevuskava, millega edendada mitmetahulise koostöö tihendamist põhivaldkondades, ja rõhutab vajadust taaselustada ELi ja ASEANi piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu raames piirkondadevahelise kaubanduslepingu algatus, mis põhineb ühistel väärtustel ja põhimõtetel, sealhulgas kestlik areng ning põhiõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine, kui tingimused selleks on täidetud; nõuab 45. aastapäeva tippkohtumise jaoks parlamentaarset mõõdet ja kordab oma kavatsust luua ELi ja ASEANi parlamentaarne assamblee, et tugevdada partnerluse demokraatlikku mõõdet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab uut strateegilist lähenemisviisi Vaikse ookeani ülese partnerluse laiaulatuslikule ja progressiivsele lepingule kui ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegia ühele põhielemendile; rõhutab, et tihedam koostöö võimaldaks ELil saada olulist majanduslikku kasu seoses võimaliku heaolu kasvu, tarneahelate mitmekesistamise ja strateegilise sõltuvuse vähendamisega ning annaks ELile võimaluse jätkata standardite kujundamist India ja Vaikse ookeani piirkonnas ja kogu maailmas; rõhutab, et EL peaks uurima ka võimalusi ühineda tulevikus laiaulatusliku ja progressiivse Vaikse ookeani ülese partnerluse lepinguga ja siduda olemasolevad lepingud partneritega, näiteks nende päritolureeglite protokollide kaudu, et suurendada nende lepingute soodustuste kasutamise määra ja maksimeerida nende lisaväärtust |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles jätkama piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse otsese majandusliku mõju põhjalikku jälgimist ELi majandusele ning hindama selle pikaajalist strateegilist ja geopoliitilist mõju; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi peasekretärile, ASEANi parlamentidevahelise assamblee peasekretärile ning India ja Vaikse ookeani piirkonna riikidele. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 170.

(2)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 109.

(3)  ELT L 127, 14.5.2011, lk 6.

(4)  ELT L 294, 14.11.2019, lk 3.

(5)  ELT L 186, 12.6.2020, lk 3.

(6)  ELT L 330, 27.12.2018, lk 3.

(7)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 44.

(8)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 155.

(9)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 170.

(10)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 40.

(11)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 117.

(12)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(13)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 14.

(14)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 109.

(15)  16. septembri 2021. aasta ühisteatis ELi strateegia kohta koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas (JOIN(2021)0024),

(16)  Observer Research Foundation, „Climate change and geostrategic ocean governance in the Indo-Pacific“ (Kliimamuutused ja geostrateegiline ookeanide majandamine India ja Vaikse ookeani piirkonnas), 14. jaanuar 2022.

(17)  Vt Maailmapanga poliitikauuringute töödokumenti „Economic and Distributional Impacts of Free Trade Agreements. The Case of Indonesia“, lk 9.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/23

---

P9_TA(2022)0277

ELi ja India tulevane kaubandus- ja investeerimiskoostöö

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon ELi ja India tulevase kaubandus- ja investeerimiskoostöö kohta (2021/2177(INI))

(2023/C 47/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 8. mail 2021. aastal Portos toimunud ELi ja India juhtide kohtumisel vastu võetud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. mail 2021. aastal Portos toimunud ELi ja India juhtide kohtumisel vastu võetud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ühisavaldust ning ELi ja India strateegilise partnerluse tegevuskava aastani 2025, mis võeti vastu ELi ja India 15. tippkohtumisel 15. juulil 2020. aastal, ja teisi vastuvõetud ühisavaldusi terrorismivastase võitluse, kliima ja energeetika, linnastumise, rände ja liikuvuse ning veepartnerluse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisavaldust ning ELi ja India strateegilise partnerluse tegevuskava aastani 2025, mis võeti vastu ELi ja India 15. tippkohtumisel 15. juulil 2020. aastal, ja teisi vastuvõetud ühisavaldusi terrorismivastase võitluse, kliima ja energeetika, linnastumise, rände ja liikuvuse ning veepartnerluse valdkonnas,

| — | võttes arvesse esimesi kõrgetasemelisi kaubandus- ja investeerimisdialooge, mis toimusid 2021. aasta veebruaris ja aprillis komisjoni asepresidendi ning India kaubandus- ja tööstusministri vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimesi kõrgetasemelisi kaubandus- ja investeerimisdialooge, mis toimusid 2021. aasta veebruaris ja aprillis komisjoni asepresidendi ning India kaubandus- ja tööstusministri vahel,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. novembri 2018. aasta ühisteatist „ELi India strateegia alused“ (JOIN(2018)0028) ning nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. novembri 2018. aasta ühisteatist „ELi India strateegia alused“ (JOIN(2018)0028) ning nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. aprilli 2007. aasta otsust läbirääkimisvolituste kohta, mis käsitlevad kaubandus- ja investeerimisläbirääkimisi Indiaga, ja 14. juuli 2011. aasta otsust volituste kohta, mis käsitlevad kaubandus- ja investeerimisläbirääkimisi Indiaga: läbirääkimisjuhised kaubandus- ja investeerimisläbirääkimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. aprilli 2007. aasta otsust läbirääkimisvolituste kohta, mis käsitlevad kaubandus- ja investeerimisläbirääkimisi Indiaga, ja 14. juuli 2011. aasta otsust volituste kohta, mis käsitlevad kaubandus- ja investeerimisläbirääkimisi Indiaga: läbirääkimisjuhised kaubandus- ja investeerimisläbirääkimiste kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. septembri 2021. aasta ühisteatist „ELi strateegia koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas“ (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 16. septembri 2021. aasta ühisteatist „ELi strateegia koostööks India ja Vaikse ookeani piirkonnas“ (JOIN(2021)0024),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2021. aasta teatist „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika“ (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2021. aasta teatist „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika“ (COM(2021)0066),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (1),

| — | võttes arvesse 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni ELi poliitiliste suhete kohta Indiaga (2) ja 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühendatuse ning ELi ja Aasia suhete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni ELi poliitiliste suhete kohta Indiaga (2) ja 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühendatuse ning ELi ja Aasia suhete kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja India suhete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja India suhete kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni COVID-19 kaubandusaspektide ja mõju kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni COVID-19 kaubandusaspektide ja mõju kohta (6),

| — | võttes arvesse 29. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni ettepanekut India kodakondsusseaduse (2019. aasta muudatusettepanek) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni ettepanekut India kodakondsusseaduse (2019. aasta muudatusettepanek) kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0193/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0193/2022),

| A. | arvestades, et EL ja India korraldasid 2021. aasta mais juhtide kohtumise, järgides oma kohustust kohtuda korrapäraselt kõrgeimal tasandil ja tugevdada strateegilist partnerlust, et edendada majanduslikku ja poliitilist koostööd; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja India korraldasid 2021. aasta mais juhtide kohtumise, järgides oma kohustust kohtuda korrapäraselt kõrgeimal tasandil ja tugevdada strateegilist partnerlust, et edendada majanduslikku ja poliitilist koostööd;

| B. | arvestades, et ELil ja Indial kui maailma kahel suurimal demokraatlikul süsteemil on tugevad poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised sidemed; arvestades, et kahepoolsed kaubandussuhted ei ole siiski veel saavutanud oma täielikku potentsiaali; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELil ja Indial kui maailma kahel suurimal demokraatlikul süsteemil on tugevad poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised sidemed; arvestades, et kahepoolsed kaubandussuhted ei ole siiski veel saavutanud oma täielikku potentsiaali;

| C. | arvestades, et ELi ja India juhid on kinnitanud oma otsustavust säilitada ja edendada tulemuslikku mitmepoolsust ja reeglitepõhist mitmepoolset korda, mille keskmes on Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO) ja Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja India juhid on kinnitanud oma otsustavust säilitada ja edendada tulemuslikku mitmepoolsust ja reeglitepõhist mitmepoolset korda, mille keskmes on Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO) ja Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO);

| D. | arvestades, et India hoidus hääletamisest ÜRO Peaassamblee 11. erakorralisel istungjärgul 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni „Ukraina vastu suunatud agressiooni humanitaartagajärjed“ üle, samas kui 140 riiki hääletasid selle poolt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et India hoidus hääletamisest ÜRO Peaassamblee 11. erakorralisel istungjärgul 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni „Ukraina vastu suunatud agressiooni humanitaartagajärjed“ üle, samas kui 140 riiki hääletasid selle poolt;

| E. | arvestades, et EL on India suuruselt kolmas kaubanduspartner ja peamine välisinvestor, India on aga ELi suuruselt üheksas kaubanduspartner, moodustades 2021. aastal vaid alla 2,1 % tema kaubavahetuse kogumahust; arvestades, et nii kaua, kui Euroopa standardid on kaitstud, on seal veel kasutamata potentsiaali tugevamaks, sügavamaks ja vastastikku tulutoovaks majanduskoostööks, mis võib viia uute töökohtade loomise ja mõlema partneri võimaluste suurenemiseni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on India suuruselt kolmas kaubanduspartner ja peamine välisinvestor, India on aga ELi suuruselt üheksas kaubanduspartner, moodustades 2021. aastal vaid alla 2,1 % tema kaubavahetuse kogumahust; arvestades, et nii kaua, kui Euroopa standardid on kaitstud, on seal veel kasutamata potentsiaali tugevamaks, sügavamaks ja vastastikku tulutoovaks majanduskoostööks, mis võib viia uute töökohtade loomise ja mõlema partneri võimaluste suurenemiseni;

| F. | arvestades, et ASEANi ja India vabakaubanduspiirkond (AIFTA), sealhulgas kaubavahetusleping, teenustekaubanduse leping ja investeerimisleping, on olemas alates 2003. aastast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ASEANi ja India vabakaubanduspiirkond (AIFTA), sealhulgas kaubavahetusleping, teenustekaubanduse leping ja investeerimisleping, on olemas alates 2003. aastast;

| G. | arvestades, et ELi strateegiline raamistik India suhtes, mis on esitatud ELi ja India strateegilises partnerluses, ELi ülemaailmses strateegias, India strateegias, ELi ja Aasia ühendamise strateegias, India-ELi ühenduvuspartnerluses, India ja ELi inimõigustealases dialoogis ning ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna koostööstrateegias, on ilmekalt näidanud, kui oluline on teha Indiaga ELi ülemaailmse tegevuskava raames koostööd; arvestades, et EL ja India leppisid 25. aprillil 2022 kokku kaubandus- ja tehnoloogianõukogu loomises; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi strateegiline raamistik India suhtes, mis on esitatud ELi ja India strateegilises partnerluses, ELi ülemaailmses strateegias, India strateegias, ELi ja Aasia ühendamise strateegias, India-ELi ühenduvuspartnerluses, India ja ELi inimõigustealases dialoogis ning ELi India ja Vaikse ookeani piirkonna koostööstrateegias, on ilmekalt näidanud, kui oluline on teha Indiaga ELi ülemaailmse tegevuskava raames koostööd; arvestades, et EL ja India leppisid 25. aprillil 2022 kokku kaubandus- ja tehnoloogianõukogu loomises;

| H. | arvestades, et India seisab endiselt silmitsi oluliste probleemidega seoses säästva arengu, inimõiguste ja keskkonnaga, eelkõige seoses vähemuste olukorra ja põhivabadustega; arvestades, et parlament väljendas muret 2019. aasta kodakondsuse (muutmise) seaduse pärast, mis jätab moslemid kodakondsuse kaitse alt välja; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et India seisab endiselt silmitsi oluliste probleemidega seoses säästva arengu, inimõiguste ja keskkonnaga, eelkõige seoses vähemuste olukorra ja põhivabadustega; arvestades, et parlament väljendas muret 2019. aasta kodakondsuse (muutmise) seaduse pärast, mis jätab moslemid kodakondsuse kaitse alt välja;

| I. | arvestades, et India ei ole veel ratifitseerinud kõiki Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioone, nimelt ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsiooni (nr 87) ning organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse konventsiooni (nr 98); arvestades, et India mitteametliku majanduse tööjõud moodustab endiselt üle 90 % kogu tööjõust; arvestades, et see jätab miljonid inimesed ilma sotsiaalkindlustuseta ja nende elu on ebakindlas olukorras (7); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et India ei ole veel ratifitseerinud kõiki Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioone, nimelt ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsiooni (nr 87) ning organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse konventsiooni (nr 98); arvestades, et India mitteametliku majanduse tööjõud moodustab endiselt üle 90 % kogu tööjõust; arvestades, et see jätab miljonid inimesed ilma sotsiaalkindlustuseta ja nende elu on ebakindlas olukorras (7);

| 1. | kutsub komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles tegema jõupingutusi India kui ELi strateegilise partneriga suhete parandamiseks ja süvendamiseks; kinnitab vajadust tihedama partnerluse järele, mis põhineb sellistel ühistel väärtustel nagu vabadus, demokraatia, pluralism, õigusriik, hea valitsemistava, võrdsus, inimõiguste ja tööõiguse austamine, naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus, kohustus edendada kaasavat, sidusat ja reeglitepõhist rahvusvahelist korda, tõhusat mitmepoolsust, kestlikku arengut ja võitlust kliimamuutustega, ning edendada maailmas rahu ja stabiilsust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt ELi ja India vahelise kaubandus- ja tehnoloogianõukogu loomise lepingu üle, millega tugevdatakse meie strateegilist partnerlust, ning lubab toetada selle elluviimist; on seisukohal, et see uus mehhanism on sisuline foorum uute probleemide lahendamiseks kaubanduse, tehnoloogia ja julgeoleku valdkonnas, ning rõhutab tehnoloogiakaubanduse edendamise tähtsust, pöörates erilist tähelepanu kliimamuutuste vastu võitlemise tehnoloogiatele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et aastatel 2009–2019 suurenes ELi ja India kaubavahetus rohkem kui 70 % ning et majandussidemete tihendamine on mõlema poole ühistes huvides; tunnistab, et India on ELi jaoks oluline partner, kes soovib mitmekesistada oma tarneahelaid; tunnistab lisaks, et mõlemal poolel on tundlikke küsimusi, kuid usub, et nendega võiks tegeleda, et luua mõlemale partnerile kasulik olukord; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et strateegia „Talust taldrikule“ sisaldab kohustust vähendada pestitsiidide kasutamist 2030. aastaks 50 % ja suurendada mahepõllumajanduslikku maad 25 %-ni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | loodab kasutada ELi ja India juhtide 2021. aasta mai kohtumisel pakutud võimalust arutada kõrgeimal tasandil avatult väärtustepõhist koostööd kaubanduse ja investeeringute valdkonnas; tunneb heameelt mõlema osapoole valmisoleku üle töötada ambitsioonika, väärtustepõhise, tasakaalustatud, laiaulatusliku ja vastastikku tulutoova kaubanduslepingu ning eraldi investeeringute kaitse lepingu ja geograafiliste tähiste lepingu sõlmimise nimel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab selle lepingu majanduslikku ja strateegilist tähtsust, mis on edukas ainult siis, kui ta suudab järk-järgult viia ELi ja India kooskõlla kestliku arenguga seotud ühise tegevuskava ja väärtustega, et saavutada ühine jõukus, majanduskasv ja tööhõive, suurendada konkurentsivõimet, võidelda vaesuse vastu, teha edusamme kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, edendada võitlust kliimamuutuste vastu ja Pariisi kokkuleppe rakendamist, toetada töötajate õigusi ja põhivabadusi, edendada soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist, ning milles võetakse selgesõnaliselt arvesse käimasoleva kaubanduse ja kestliku arengu läbivaatamise protsessi tulemusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et EL on India suurim kaubanduspartner põllumajanduslikus toidutööstuses; tuletab meelde, et põllumajandussektor moodustab olulise osa India majandusest ja annab 41 % India tööhõivest; rõhutab nii ELi kui ka India teatavate põllumajandussektorite tundlikkust, kuid ka nende potentsiaali rõhutab, et põllumajandustoodete suurema turulepääsuga ei tohiks anda kummalegi osapoolele ebaõiglast konkurentsieelist; juhib tähelepanu vajadusele tagada, et Indiast pärit põllumajanduslike toiduainete import vastaks ELi tervishoiu- ja ohutusstandarditele; on seisukohal, et EL peaks toetama Indiat, aidates selle põllumajandustootjatel vähendada pestitsiidide kasutamist; rõhutab, et EL ja India peavad tegema tihedat koostööd, et tegeleda toiduga kindlustatusele avalduvate tagajärgedega, mida Venemaa sõda Ukrainas põhjustab; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et ELi ja India tulevaste kaubandus- ja investeerimislepingute üks eesmärke on tugevdada ELi ja India vahelisi majandus-, kaubandus- ja investeerimissuhteid täielikus kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste, keskkonna- ja tööstandardite ja lepingutega ning luua mõlema poole ettevõtjatele usaldusväärne, läbipaistev, avatud, mittediskrimineeriv ja prognoositav õigus- ja ärikeskkond ning kasutada ära ELi ja India vahelise kahepoolse majanduskoostöö kasutamata potentsiaal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kinnitab veel kord, et mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa Föderatsiooni ebaseadusliku, provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõja Ukraina vastu; tunnustab India neutraalset positsiooni, mida see riik on järginud oma iseseisvumisest saadik; juhib tähelepanu sellele, et EL ja India on valmis tegema koostööd jõuka ja rahumeelse maailma nimel, kuid peab kahetsusväärseks India kõhklusi mõista hukka Venemaa Föderatsiooni sõjaline agressiooni Ukraina vastu; rõhutab, kui oluline on, et demokraatiad teeksid koostööd ja ühtlustaksid oma tegevust põhivaldkondades, eelkõige põhiväärtuste ning avatud, reeglitepõhise ja jätkusuutliku kaubanduse vallas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et olemasolevad läbirääkimisvolitused kaubanduslepingu, eraldi investeeringute kaitse lepingu ja geograafiliste tähiste lepingu sõlmimiseks on piisavalt detailsed ja ulatuslikud läbirääkimiste uuesti alustamiseks ja neid tuleks tõlgendada vastavalt kaasaegsetele standarditele; peab vajalikuks tagada, et tulevane mahukas kaubandusleping sisaldaks lahutamatu osana keskkonna- ja inimõiguste standardeid, eraldi peatükki VKEde jaoks, samuti eraldi digikaubanduse peatükki, eraldi peatükki tooraine kohta eesmärgiga parandada turule juurdepääsu, ning ambitsioonikat, täitmisele kuuluvat kaubanduse ja kestliku arengu peatükki, mis on vastavuses Pariisi kokkuleppega; on lisaks veendunud, et leping peaks sisaldama sätteid kestlike toidusüsteemide ja soolise võrdõiguslikkuse kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub India valitsust üles esitama tegevuskava veel kahe ILO põhikonventsiooni, nr 87 ja nr 98 ratifitseerimiseks ning usub, et nende põhimõtteid tuleb korralikult, nõuetekohaselt ja õigeaegselt rakendada; rõhutab, et arvestades India tööturu mitteametlikku olemust, on rahvusvaheliste tööstandardite rakendamisel ja jõustamisel palju probleeme; kutsub komisjoni üles tagama, et tulevases kaubanduslepingus kohaldataks kõiki ILO põhimõtteid; kutsub komisjoni üles tagama, et ELi ja India vaheline tulevane kaubandusleping oleks kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega, strateegiaga „Talust taldrikule“ ja COP26-ga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõustub ELi ja India juhtidega, et läbirääkimiste taasalustamise tempo säilitamiseks on hädavajalik leida lahendused pikaajalistele turulepääsu tõketele; julgustab seega läbirääkijaid leidma kiireloomulisi lahendusi pikaajalistele turulepääsu tõketega seoses, seda nii juhtimistasandite kui ka sektorite lõikes (nt autod, autoosad, põllumajandus, meditsiiniseadmed, farmaatsiatooted, sanitaar- ja fütosanitaarärritajad, riigihanked ning mittetariifsed tõkked, nagu kvaliteedikontrolli korraldused, sertifitseerimine, vastavus rahvusvahelistele standarditele, lokaliseerimisnõuded), seadmata samas lepingute kiire sõlmimise nimel ohtu nende sisu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | julgustab läbirääkijaid tegema edusamme tervikliku, vastastikku kasuliku, ajakohase ja WTOga kooskõlas oleva reeglitepõhise vabakaubanduslepingu sõlmimise suunas, seades prioriteediks järgmised valdkonnad, mis edendavad kestlikku majanduskasvu ning digi- ja rohepööret ning tegelevad ebavõrdsuse probleemiga:






  i) | tollitariifide ja kvootide vastastikune ja täielik kaotamine, pöörates tähelepanu tundlikele toodetele ja tagades, et vähendamised ei toimuks importtoodete riigisiseste maksude ja lõivude tõstmise arvel, sealhulgas riigi tasandil; |
| --- | --- | --- |

13.

i)

tollitariifide ja kvootide vastastikune ja täielik kaotamine, pöörates tähelepanu tundlikele toodetele ja tagades, et vähendamised ei toimuks importtoodete riigisiseste maksude ja lõivude tõstmise arvel, sealhulgas riigi tasandil;

| ii) | kiirendatud, läbipaistvam ja vähem koormav toll, samuti terviklik elektrooniline sertifitseerimissüsteem ja ebaproportsionaalsete impordikeeldude kaotamine; |
| --- | --- |

ii)

kiirendatud, läbipaistvam ja vähem koormav toll, samuti terviklik elektrooniline sertifitseerimissüsteem ja ebaproportsionaalsete impordikeeldude kaotamine;

| iii) | läbipaistvad ja kiired turulepääsu heakskiitmise, piirkondadeks jaotamise ja auditimenetlused, mis põhinevad teaduslikult põhjendatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetel, rahvusvahelistel standarditel ja WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingust kaugemale ulatuvatel põhimõtetel; lepinguga tuleks püüda tagada sanitaar- ja fütosanitaarpiirangutega seotud koostöö ning et India kiidaks kiiresti heaks kõik olemasolevad ja tulevased turulepääsu rakendused, sealhulgas need, mis viibivad katsesaadetiste ja sertifitseerimisküsimuste tõttu; |
| --- | --- |

iii)

läbipaistvad ja kiired turulepääsu heakskiitmise, piirkondadeks jaotamise ja auditimenetlused, mis põhinevad teaduslikult põhjendatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetel, rahvusvahelistel standarditel ja WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingust kaugemale ulatuvatel põhimõtetel; lepinguga tuleks püüda tagada sanitaar- ja fütosanitaarpiirangutega seotud koostöö ning et India kiidaks kiiresti heaks kõik olemasolevad ja tulevased turulepääsu rakendused, sealhulgas need, mis viibivad katsesaadetiste ja sertifitseerimisküsimuste tõttu;

| iv) | üha rohkemate tehniliste kaubandustõkete kaotamine, sealhulgas tõkete läbivaatamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, meditsiiniseadmete, mänguasjade, alkohoolsete jookide, lihvitud teemantide, põllumajandustoodete, toiduainete ja terase vallas; kokkuleppega tuleks püüda saavutada, et vastavus Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO), Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni ja Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu rahvusvaheliste standarditega läheks kaugemale WTO tehniliste kaubandustõkete lepingust, välditakse katsete ja sertifitseerimise dubleerimist ning lihtsustatakse litsentsimissüsteeme, kvaliteedikontrolli korraldusi ja kliiniliste uuringute läbiviimist; |
| --- | --- |

iv)

üha rohkemate tehniliste kaubandustõkete kaotamine, sealhulgas tõkete läbivaatamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, meditsiiniseadmete, mänguasjade, alkohoolsete jookide, lihvitud teemantide, põllumajandustoodete, toiduainete ja terase vallas; kokkuleppega tuleks püüda saavutada, et vastavus Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO), Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni ja Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu rahvusvaheliste standarditega läheks kaugemale WTO tehniliste kaubandustõkete lepingust, välditakse katsete ja sertifitseerimise dubleerimist ning lihtsustatakse litsentsimissüsteeme, kvaliteedikontrolli korraldusi ja kliiniliste uuringute läbiviimist;

| v) | üksikasjalik peatükk kõigi valitsemistasandite riigihangete kohta, et tagada läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete järgimine tulemuslike vaidluste lahendamise menetluste kaudu riigihangetes; kutsub sellega seoses Indiat üles ühinema WTO riigihankelepinguga ja keelustama diskrimineeriva „eelista omamaist“ praktika, nagu teatavad tavad, mis on seotud „Make in India“ ja „Atmanirbhar Bharat“ (Isemajandav India), kuna nende eesmärk on soodustada omamaist tootmist ja takistada importi ning oluliselt mõjutada ELi ettevõtete turulepääsu; |
| --- | --- |

v)

üksikasjalik peatükk kõigi valitsemistasandite riigihangete kohta, et tagada läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete järgimine tulemuslike vaidluste lahendamise menetluste kaudu riigihangetes; kutsub sellega seoses Indiat üles ühinema WTO riigihankelepinguga ja keelustama diskrimineeriva „eelista omamaist“ praktika, nagu teatavad tavad, mis on seotud „Make in India“ ja „Atmanirbhar Bharat“ (Isemajandav India), kuna nende eesmärk on soodustada omamaist tootmist ja takistada importi ning oluliselt mõjutada ELi ettevõtete turulepääsu;

| vi) | võrdsete võimaluste tagamine toetuste osas ja riigi omandis olevate ettevõtete kaubandustavade puhul; |
| --- | --- |

vi)

võrdsete võimaluste tagamine toetuste osas ja riigi omandis olevate ettevõtete kaubandustavade puhul;

| vii) | põhjalik peatükk intellektuaalomandi õiguste kõrgetasemelise kaitse kohta, keskendudes muu hulgas koostöösätetele ja tehnosiiretele, mis peaks hõlbustama piiramatut ja kiiret patenditaotluste menetlemist ning intellektuaalomandiõiguste alaste standardite kiiret ja tulemuslikku jõustamist, sh geograafiliste tähiste kaitse; siiski tuleb erilist tähelepanu pöörata India suutlikkusele toota taskukohase hinnaga geneerilisi ravimeid riigisiseste tervishoiuvajaduste rahuldamiseks või eksportimiseks teistesse abivajavatesse arengumaadesse kooskõlas Doha deklaratsiooniga rahvatervist käsitleva TRIPS-lepingu kohta; |
| --- | --- |

vii)

põhjalik peatükk intellektuaalomandi õiguste kõrgetasemelise kaitse kohta, keskendudes muu hulgas koostöösätetele ja tehnosiiretele, mis peaks hõlbustama piiramatut ja kiiret patenditaotluste menetlemist ning intellektuaalomandiõiguste alaste standardite kiiret ja tulemuslikku jõustamist, sh geograafiliste tähiste kaitse; siiski tuleb erilist tähelepanu pöörata India suutlikkusele toota taskukohase hinnaga geneerilisi ravimeid riigisiseste tervishoiuvajaduste rahuldamiseks või eksportimiseks teistesse abivajavatesse arengumaadesse kooskõlas Doha deklaratsiooniga rahvatervist käsitleva TRIPS-lepingu kohta;

| viii) | eraldi peatükk VKEde kohta, et võtta arvesse VKEde erivajadusi ja tagada õiguskindlus; rõhutab, et VKEde jaoks on vaja ettevõtjasõbralikku regulatiivset keskkonda, sealhulgas ühtlustatud ja lihtsustatud tolliprotseduure ning väiksemat haldus- ja regulatiivset koormust, et ületada kõik tariifsed ja mittetariifsed tõkked, mis takistavad VKEde sisenemist India turule; toonitab, et on vaja hõlbustada teabevahetust turulepääsu, kaubandusreeglite, kaubandusmenetluste ja päritolureeglite kohta; |
| --- | --- |

viii)

eraldi peatükk VKEde kohta, et võtta arvesse VKEde erivajadusi ja tagada õiguskindlus; rõhutab, et VKEde jaoks on vaja ettevõtjasõbralikku regulatiivset keskkonda, sealhulgas ühtlustatud ja lihtsustatud tolliprotseduure ning väiksemat haldus- ja regulatiivset koormust, et ületada kõik tariifsed ja mittetariifsed tõkked, mis takistavad VKEde sisenemist India turule; toonitab, et on vaja hõlbustada teabevahetust turulepääsu, kaubandusreeglite, kaubandusmenetluste ja päritolureeglite kohta;

| ix) | ambitsioonika kaubanduse ja kestliku arengu peatüki lisamine, millega tagatakse väärtustel põhinev koostöö kaubanduse ja investeeringute valdkonnas ning edendatakse töötajate õiguste kõrgeimaid rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas jõulisi meetmeid lapstööjõu ja sunniviisilise töö kaotamiseks, keskkonnakaitset ja soolise võrdõiguslikkuse edendamist, mis on inspireeritud uusimatest ja kaasaegsematest ELi vabakaubanduslepingutest; rõhutab, et kestlikkus peab lepingus olema läbivalt kajastatud jõustatavate sätete kaudu, võttes arvesse kaubanduse ja kestliku arengu läbivaatamist; |
| --- | --- |

ix)

ambitsioonika kaubanduse ja kestliku arengu peatüki lisamine, millega tagatakse väärtustel põhinev koostöö kaubanduse ja investeeringute valdkonnas ning edendatakse töötajate õiguste kõrgeimaid rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas jõulisi meetmeid lapstööjõu ja sunniviisilise töö kaotamiseks, keskkonnakaitset ja soolise võrdõiguslikkuse edendamist, mis on inspireeritud uusimatest ja kaasaegsematest ELi vabakaubanduslepingutest; rõhutab, et kestlikkus peab lepingus olema läbivalt kajastatud jõustatavate sätete kaudu, võttes arvesse kaubanduse ja kestliku arengu läbivaatamist;

| x) | nüüdisaegsemate, VKE-sõbralike, ühtlustatud ja vastastikuste päritolureeglite kehtestamine kooskõlas ELi kõige kaasaegsemate ja laiapõhjalisemate vabakaubanduslepingutega; |
| --- | --- |

x)

nüüdisaegsemate, VKE-sõbralike, ühtlustatud ja vastastikuste päritolureeglite kehtestamine kooskõlas ELi kõige kaasaegsemate ja laiapõhjalisemate vabakaubanduslepingutega;

| xi) | hiljuti esitatud ringmajanduse tegevuskava lisamine, et tagada vähem jäätmeid, suurendada tarbijate mõjuvõimu, muuta kestlikud tooted normiks ja juhtida üleilmseid ringmajanduse alaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

xi)

hiljuti esitatud ringmajanduse tegevuskava lisamine, et tagada vähem jäätmeid, suurendada tarbijate mõjuvõimu, muuta kestlikud tooted normiks ja juhtida üleilmseid ringmajanduse alaseid jõupingutusi;

| xii) | impordi või ekspordi mitteautomaatse litsentsimise menetluste keelustamine, välja arvatud erandjuhtudel; |
| --- | --- |

xii)

impordi või ekspordi mitteautomaatse litsentsimise menetluste keelustamine, välja arvatud erandjuhtudel;

| xiii) | kõrvaldada kõik diskrimineerivad ja ebaproportsionaalsed takistused asutamiselt nii teenuste- kui ka tootmissektoris ning piiriüleste teenuste osutamiselt, et tagada ELi ja India teenuseosutajatele võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

xiii)

kõrvaldada kõik diskrimineerivad ja ebaproportsionaalsed takistused asutamiselt nii teenuste- kui ka tootmissektoris ning piiriüleste teenuste osutamiselt, et tagada ELi ja India teenuseosutajatele võrdsed tingimused;

| xiv) | tõhustatud digitaalkaubanduse reeglid, mis põhinevad ELi standarditel ja ülemaailmsetel tavadel; on seisukohal, et eriti 5G kasutuselevõtmisel ei tohi kasutada kohustuslikku tehnoloogiasiiret, nagu lähtekoodide, algoritmide ja krüptovõtmete sunniviisiline avalikustamine; |
| --- | --- |

xiv)

tõhustatud digitaalkaubanduse reeglid, mis põhinevad ELi standarditel ja ülemaailmsetel tavadel; on seisukohal, et eriti 5G kasutuselevõtmisel ei tohi kasutada kohustuslikku tehnoloogiasiiret, nagu lähtekoodide, algoritmide ja krüptovõtmete sunniviisiline avalikustamine;

| xv) | mõlema poole WTO lepingutest tulenevate õiguste ja kohustuste (dumpinguvastased, subsiidiumivastased ja kaitsemeetmed) kinnitamine, nendest WTO standarditest kaugemale ulatuvate ühist huvi pakkuvate valdkondade uurimine ning ajutise kahepoolse kaitsemehhanismi lisamine; |
| --- | --- |

xv)

mõlema poole WTO lepingutest tulenevate õiguste ja kohustuste (dumpinguvastased, subsiidiumivastased ja kaitsemeetmed) kinnitamine, nendest WTO standarditest kaugemale ulatuvate ühist huvi pakkuvate valdkondade uurimine ning ajutise kahepoolse kaitsemehhanismi lisamine;

| xvi) | hea valitsemistava ja õigusriigi tagamine ning õiguslikust ebakindlusest tulenevate takistuste lahendamine; |
| --- | --- |

xvi)

hea valitsemistava ja õigusriigi tagamine ning õiguslikust ebakindlusest tulenevate takistuste lahendamine;

| 14. | tuletab meelde, et VKEd on India sotsiaal-majandusliku arengu selgroog ja moodustavad 45 % riigi tööstuslikust kogutoodangust; on veendunud, et India ja EL peaksid jätkama tööd selle nimel, et tagada VKEdele soodne ja stabiilne ettevõtluskeskkond, hõlbustades nende juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele ja võimaldades neil kaubandusvõimalusi täielikult ära kasutada; väljendab sellega seoses heameelt India intellektuaalomandi valdkonna VKEde kasutajatoe loomise üle, mis pakub VKEdele esmast tuge selle kohta, kuidas kaitsta ja jõustada oma intellektuaalomandi õigusi, ning kutsub komisjoni üles tuginema sellele algatusele, et luua veelgi digitaalseid platvorme, mis aitaksid vähendada kaubanduskulusid ja halduskoormust, suurendades samal ajal VKEde osalemist rahvusvahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub mõlemaid osapooli kaaluda võimalust hindamise alusel pakkuda koostalitlusvõimelisi andmevooge India ja ELi jurisdiktsioonide vahel täielikus vastavuses isikuandme kaitse üldmäärusega (8); palub, et India viiks oma uue andmekaitseseaduse kooskõlla kõrgeimate rahvusvaheliselt tunnustatud andmekaitse- ja eraelu puutumatuse normidega; kutsub Indiat üles ühinema ELi rahvusvaheliste andmekaitsestandardite algatusega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi läbirääkimisrühma ning ELi institutsioone ja liikmesriike üles kasutama parimal viisil ära India pühendumust mitmepoolsusele ja reeglitepõhisele rahvusvahelisele kaubanduskorrale ning kutsub Indiat üles etendama konstruktiivset rolli, et tagada sisukad tulemused WTO 12. ja 13. ministrite konverentsil; kiidab heaks ELi ja India kui kaastoetaja ettepaneku WTO vaidluste lahendamise organi reformimise kohta ning kutsub Indiat üles ühinema mitmepoolse vahekokkuleppega; kiidab ELi ja India juhtide pühendumust maailmamajanduse juhtimise koordineerimise suurendamisel, eelkõige WTO ja G20 raames; eeldab, et teda teavitatakse ELi ja India kõrgemate ametnike dialoogi tulemustest, mille eesmärk on süvendada kahepoolset koostööd WTO küsimustes kõrgetasemeliste kaubandus- ja investeerimisdialoogide egiidi all; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab kahetsusväärseks, et ELi investorite jaoks püsib endiselt ebakindlus, mis tuleneb eelkõige India otsusest lõpetada 2016. aastal ühepoolselt kõik kahepoolsed investeerimislepingud; |
| --- | --- |

17.

| 18. | võtab teadmiseks mõlema osapoole valmisoleku läbirääkimiste pidamiseks eraldiseisva investeeringute kaitse lepingu üle, mis suurendaks mõlema poole investorite õiguskindlust ja tugevdaks veelgi kahepoolseid kaubandussuhteid, mis meelitavad Indiasse rohkem ELi investeeringuid; soovitab töötada ühiste ja vastastikku kasulike eesmärkide saavutamise nimel nendes valdkondades, edendamaks kestlikku majanduskasvu ja innovatsiooni; rõhutab, et selline leping peaks muu hulgas sisaldama kaitset päritolul põhineva diskrimineerimise, ebaseadusliku sundvõõrandamise, õigusemõistmisest keeldumise, nõuetekohase menetluse põhimõttelise rikkumise, ilmse omavoli, ilmselgelt valedel alustel toimuva sihipärase diskrimineerimise ja kuritarvitusliku kohtlemise eest; teeb ettepaneku viia enne läbirääkimiste lõppu läbi põhjalik mõjuhinnang; tunneb heameelt India investeeringute üle Euroopas, mis on majanduse dünaamika, suurema konkurentsivõime ja mitmekesise tootmise edasiviivaks jõuks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kinnitab veel kord, et investeeringute kaitse leping võiks olla see sobiv samm kahepoolsete kaubandussuhete edasise tugevdamise suunas; julgustab läbirääkijaid leppima kokku mitmepoolse investeerimiskohtu loomises, ja eraldiseisvas ELi ja India vahelises investeerimiskohtu süsteemis, mis oleks ajutine lahendus, võttes arvesse mitmepoolse investeerimiskohtu asutamist, millest nii EL kui ka India peaksid kinni pidama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt juhtide pühendumuse üle sõlmida eraldi leping geograafiliste tähiste kohta, olgu see siis eraldiseisev leping või integreeritud laiapõhjalisse kaubanduslepingusse; peab sellist lepingut ELi põllumajandus- ja toidusektori prioriteediks, et kaitsta ELi geograafilisi tähiseid ning kutsub komisjoni üles töötama selle nimel, et koostada ELi geograafiliste tähiste põhjalik loetelu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et EL peaks eestvedajana toetama inimõigusi ja õigust toidule kui toidusüsteemide keskset põhimõtet ja prioriteeti ning kui põhivahendit, mille abil toidusüsteemid ümber kujundada; nõuab, et EL rakendaks ÜRO talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste deklaratsiooni ning tagaks juurdepääsu toiduainetele ka kõige tõrjutumate rühmade jaoks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et kuigi India õiguskord võimaldab kasvatada geneetiliselt muundatud organisme, et valmistada neist toitu ja loomasööta, on geneetiliselt muundatud organismide kord riigis ranguse ja jäikuse poolest sarnane ELi omaga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, kui oluline on liikuda otsustavalt edasi kõigi codex alimentarius’e toidustandarditele mittevastavate antibiootikumide ja veterinaarravimite keelustamisega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et EL peab tagama, et Indiaga sõlmitud koostöölepingu raames parandataks vastastikuse koostöö taset ning et mõlemad pooled järgiksid kõiki ELi majandus-, sotsiaal-, keskkonna-, tervishoiu-, ohutus- ja kvaliteedistandardeid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles koostama uuringu kõnealuse lepingu võimaliku majandusliku mõju kohta, võttes arvesse, et India põllumajandus- ja loomakasvatustoodangu suhtes ei kohaldata Euroopa õigusakte, mis suurendavad Euroopa tootmiskulusid ning millega võib kaasneda ebaõiglane konkurents ELi toodanguga, nagu on juba juhtunud muude ELi mittekuuluvate riikidega sõlmitud lepingute puhul; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles tagama, et lepingu tekstiga – nagu seda on järjepidevalt tehtud varasemates ELi vabakaubanduslepingutes – kaitstaks ELi ühtset turgu, vältides järgmist:






  i) | turustamisloata GMOde import toiduainete, sööda ja seemnete puhul; |
| --- | --- | --- |

26.

i)

turustamisloata GMOde import toiduainete, sööda ja seemnete puhul;

| ii) | selliste põllumajandustoodete ja toiduainete import, mille pestitsiidijääkide sisaldus on suurem kui ELi õigusega lubatu, kohaldades süsteemselt jääkide piirnorme käsitlevaid ELi norme; |
| --- | --- |

ii)

selliste põllumajandustoodete ja toiduainete import, mille pestitsiidijääkide sisaldus on suurem kui ELi õigusega lubatu, kohaldades süsteemselt jääkide piirnorme käsitlevaid ELi norme;

| iii) | selliste põllumajandustoodete ja toiduainete import, mille tootmisel on kasutatud ELis keelatud hormoonpreparaate; |
| --- | --- |

iii)

selliste põllumajandustoodete ja toiduainete import, mille tootmisel on kasutatud ELis keelatud hormoonpreparaate;

| iv) | antimikroobikumiresistentsete mikroobitüvede levimine; |
| --- | --- |

iv)

antimikroobikumiresistentsete mikroobitüvede levimine;

| 27. | tuletab meelde, et 14. detsembril 2021 pälvis India Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) hukkamõistu kohaliku suhkrutootmise ja selle ekspordi jaoks antud väga suurte subsiidiumide eest; nõuab seetõttu India suhkru 10 000-megatonnise CXL-kvoodi peatamist, kuna WTO reeglitega vastuolus olevaid subsiidiume ei ole kavas läbi vaadata; nõuab, et eelseisvate ELi ja India kaubandusläbirääkimistega tagataks WTO nõuetele mittevastavate suhkrutoetuste kaotamine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiidab heaks kahe ühise töörühma loomise, et tõhustada regulatiivset koostööd kaupade ja teenuste valdkonnas, sealhulgas keskkonnahoidlike tehnoloogiate ja digitehnoloogiate ning vastupidavate tarneahelate valdkonnas, kaasates aktiivselt kõiki sidusrühmi, sealhulgas ametiühinguid ja valitsusväliseid organisatsioone; rõhutab kõrgetasemeliste kaubandus- ja investeerimisdialoogide olulist osa edusammude tagamisel üleüldiselt, sealhulgas pikaajaliste turulepääsu tõketele lahenduste pakkumisel; ootab, et teda teavitatakse nimetatud dialoogide tulemustest viivitamata ja korrapäraselt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub läbirääkijaid üles leppima esmajärjekorras kokku ELi ja India vahel kahepoolse ex ante ja ex post konsulteerimisplatvormi loomises, mille eesmärk on hõlbustada arutelusid ja konsultatsioonide läbiviimisi enne mis tahes uute meetmete või toetuste vastuvõtmist, mis võivad vastasel korral negatiivselt kaubandusele või investeeringutele mõjuda; on veendunud, et selline platvorm peaks hõlbustama dialoogi paljude sidusrühmade esindajatega, sealhulgas sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; on seisukohal, et ettevõtjate ühendused ja tööstusliidud peaksid saama juhtida selle platvormi sekretariaadi tähelepanu mis tahes uutele probleemidele kaubanduse või investeeringute valdkonnas; usub, et platvorm tuleks lõpuks muuta tulevase kaubanduslepingu juhtimisraamistiku lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et ELi ja India võimaliku vabakaubanduslepingu juhtimine peaks hõlmama ühiskomisjoni, mis tagaks ühise seire, struktureeritud dialoogi ja järelevalve Euroopa Parlamendi ja Indiaparlamendi mõlema koja poolt; rõhutab, et kodanikuühiskonna kaasamine lepingu rakendamise järelevalvesse on kriitilise tähtsusega, ja nõuab, et võimalikult kiiresti pärast lepingu jõustumist moodustataks sisenõuanderühmad ning et neis oleks tasakaalustatult esindatud ettevõtjate organisatsioonid, ametiühingud ja kodanikuühiskond, mille hulka kuuluvad ka tööhõive- ja keskkonnasektorite sõltumatud organisatsioonid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning India valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

(2)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 48.

(3)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 117.

(4)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 109.

(5)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(6)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 10.

(7)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---ifp_skills/documents/publication/wcms_734503.pdf

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/30

---

P9_TA(2022)0278

Euroopa hooldusvaldkonna ühismeetmed

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa hooldusvaldkonna ühismeetmed (2021/2253(INI))

(2023/C 47/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärke, eelkõige võitlust sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu, sotsiaalse õigluse edendamist, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset, samuti majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärke, eelkõige võitlust sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu, sotsiaalse õigluse edendamist, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset, samuti majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust,

| — | võttes arvesse soolõimealast artiklit 8, mis sätestab ELi eesmärgi kaotada ebavõrdsus ning edendada meeste ja naiste vahelist võrdsust, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 9 sätestatud horisontaalset sotsiaalklauslit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolõimealast artiklit 8, mis sätestab ELi eesmärgi kaotada ebavõrdsus ning edendada meeste ja naiste vahelist võrdsust, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 9 sätestatud horisontaalset sotsiaalklauslit,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklites 151 ja 153 sätestatud sotsiaalpoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklites 151 ja 153 sätestatud sotsiaalpoliitika eesmärke,

| — | võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artiklit 15 puuetega inimeste õiguse kohta iseseisvusele, sotsiaalsele lõimimisele ja osalusele ning artiklit 23 eakate õiguse kohta sotsiaalkaitsele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artiklit 15 puuetega inimeste õiguse kohta iseseisvusele, sotsiaalsele lõimimisele ja osalusele ning artiklit 23 eakate õiguse kohta sotsiaalkaitsele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), eelkõige selle artiklit 25 eakate õiguse kohta iseseisvale elule ja väärikusele ning artiklit 26 puuetega inimeste lõimimise kohta, ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, nagu on viidatud ELi lepingu artiklis 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), eelkõige selle artiklit 25 eakate õiguse kohta iseseisvale elule ja väärikusele ning artiklit 26 puuetega inimeste lõimimise kohta, ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, nagu on viidatud ELi lepingu artiklis 6,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid, eelkõige 17. põhimõtet puuetega inimeste kaasamise kohta ja 18. põhimõtet, mis käsitleb õigust pikaajalisele hooldusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid, eelkõige 17. põhimõtet puuetega inimeste kaasamise kohta ja 18. põhimõtet, mis käsitleb õigust pikaajalisele hooldusele,

| — | võttes arvesse ÜRO tervena vananemise kümnendit 2021–2030 ja WHO riikide raamistikku pikaajalise hoolduse lõimitud järjepidevuse saavutamiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO tervena vananemise kümnendit 2021–2030 ja WHO riikide raamistikku pikaajalise hoolduse lõimitud järjepidevuse saavutamiseks (1),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava ja selle 2030. aasta peamisi eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava ja selle 2030. aasta peamisi eesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 3 „Hea tervis ja heaolu“, eesmärki nr 5 „Sooline võrdõiguslikkus“, eesmärki nr 8 „Inimväärne töö ja majanduskasv“ ning eesmärki nr 10 „Ebavõrdsuse vähendamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 3 „Hea tervis ja heaolu“, eesmärki nr 5 „Sooline võrdõiguslikkus“, eesmärki nr 8 „Inimväärne töö ja majanduskasv“ ning eesmärki nr 10 „Ebavõrdsuse vähendamine“,

| — | võttes arvesse ÜRO sõltumatu eksperdi 22. juuli 2020. aasta eakate inimõigustealase olukorda puudutavat temaatilist aruannet A/75/2020 koroonaviirushaigus-19 (COVID-19) mõju kohta eakate inimõigustealasele olukorrale (2) ja tema avaldust eakate autonoomia ja hoolduse kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 30. istungjärgul (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO sõltumatu eksperdi 22. juuli 2020. aasta eakate inimõigustealase olukorda puudutavat temaatilist aruannet A/75/2020 koroonaviirushaigus-19 (COVID-19) mõju kohta eakate inimõigustealasele olukorrale (2) ja tema avaldust eakate autonoomia ja hoolduse kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 30. istungjärgul (3),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone ja soovitusi, eelkõige 1977. aasta hoolduspersonali konventsiooni nr 149 ja sellele lisatud soovitust nr 157, 2000. aasta emaduse kaitse konventsiooni nr 183 ja sellele lisatud soovitust nr 191, 2011. aasta koduabiliste konventsiooni nr 189 ja sellele lisatud soovitust nr 201, 2019. aasta konventsiooni vägivalla ja ahistamise kohta nr 190 ja sellele lisatud soovitust nr 206 ning sotsiaalkaitse miinimumtasemete soovitust nr 202, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone ja soovitusi, eelkõige 1977. aasta hoolduspersonali konventsiooni nr 149 ja sellele lisatud soovitust nr 157, 2000. aasta emaduse kaitse konventsiooni nr 183 ja sellele lisatud soovitust nr 191, 2011. aasta koduabiliste konventsiooni nr 189 ja sellele lisatud soovitust nr 201, 2019. aasta konventsiooni vägivalla ja ahistamise kohta nr 190 ja sellele lisatud soovitust nr 206 ning sotsiaalkaitse miinimumtasemete soovitust nr 202,

| — | võttes arvesse ILO 19. detsembri 2019. aasta raportit „The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood Care, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries“ (Säästva arengu eesmärkide täitmise mõju töökohtade loomisele väikelaste hoolduse, hariduse, tervise ja pikaajalise hoolduse valdkonnas 45 riigis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO 19. detsembri 2019. aasta raportit „The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood Care, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries“ (Säästva arengu eesmärkide täitmise mõju töökohtade loomisele väikelaste hoolduse, hariduse, tervise ja pikaajalise hoolduse valdkonnas 45 riigis),

| — | võttes arvesse ILO resolutsiooni globaalse üleskutse kohta COVID-19 kriisis inimkeskse lähenemise jaoks, mis oleks kaasav, kestlik ja vastupidav ning mis võeti vastu 2021. aasta juunis Rahvusvahelise Töökonverentsi 190. istungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO resolutsiooni globaalse üleskutse kohta COVID-19 kriisis inimkeskse lähenemise jaoks, mis oleks kaasav, kestlik ja vastupidav ning mis võeti vastu 2021. aasta juunis Rahvusvahelise Töökonverentsi 190. istungjärgul,

| — | võttes arvesse 7. märtsi 2022. aasta Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni raportit „Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work“ (Hooldus tööl: panustamine hoolduspuhkusesse ja teenustesse sooliselt võrdõiguslikuma töökeskkonna jaoks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. märtsi 2022. aasta Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni raportit „Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work“ (Hooldus tööl: panustamine hoolduspuhkusesse ja teenustesse sooliselt võrdõiguslikuma töökeskkonna jaoks),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW),

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni poliitilisi suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni poliitilisi suuniseid,

| — | võttes arvesse komisjoni 2022. aasta tööprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2022. aasta tööprogrammi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU) (6),

| — | võttes arvesse määrust (EL) 2021/522, millega kehtestatakse liidu tegevuskava tervisevaldkonnas (programm „EL tervise heaks“) aastateks 2021–2027 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EL) 2021/522, millega kehtestatakse liidu tegevuskava tervisevaldkonnas (programm „EL tervise heaks“) aastateks 2021–2027 (7),

| — | võttes arvesse OECD ja Euroopa Komisjoni algatust „State of Health“ (tervishoiu olukorra kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD ja Euroopa Komisjoni algatust „State of Health“ (tervishoiu olukorra kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2022. aasta direktiivi (EL) 2022/431, millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2022. aasta direktiivi (EL) 2022/431, millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2021. aasta tegevuskava sotsiaalmajanduse edendamiseks ja töökohtade loomiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2021. aasta tegevuskava sotsiaalmajanduse edendamiseks ja töökohtade loomiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2021. aasta rohelist raamatut elanikkonna vananemise kohta (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2021. aasta rohelist raamatut elanikkonna vananemise kohta (COM(2021)0050),

| — | võttes arvesse komisjoni 2021. aasta teatist „ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2021. aasta teatist „ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon“,

| — | võttes arvesse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vananemise teemalisel neljandal ministrite konverentsil Lissabonis 22. septembril 2017. aastal vastu võetud deklaratsiooni „A Sustainable Society for all Ages: Realizing the potential of living longer“ (Kõigi vanuserühmade jaoks kestlik ühiskond: pikema eluea potentsiaali realiseerimine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vananemise teemalisel neljandal ministrite konverentsil Lissabonis 22. septembril 2017. aastal vastu võetud deklaratsiooni „A Sustainable Society for all Ages: Realizing the potential of living longer“ (Kõigi vanuserühmade jaoks kestlik ühiskond: pikema eluea potentsiaali realiseerimine),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu (COM(2021)0093), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega tugevdatakse meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist tasustamise läbipaistvuse ja õiguskaitsemehhanismide kaudu (COM(2021)0093),

| — | võttes arvesse Komisjoni 28. oktoobri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Komisjoni 28. oktoobri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus (COM(2020)0682),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2022. aasta arvamust SOC/687-EESC-2021 „Uus eakate hooldamise mudel: COVID-19 pandeemia õppetunnid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2022. aasta arvamust SOC/687-EESC-2021 „Uus eakate hooldamise mudel: COVID-19 pandeemia õppetunnid“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2012. aasta arvamust SOC/535- EESC-2016 „Peredes elavate hooldustöötajate õigused“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2012. aasta arvamust SOC/535- EESC-2016 „Peredes elavate hooldustöötajate õigused“,

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjoni (DG EMPL) koostatud 2021. aasta pikaajalise hoolduse aruannet „Trends, challenges and opportunities in an ageing society“ (Suundumused, probleemid ja võimalused vananevas ühiskonnas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjoni (DG EMPL) koostatud 2021. aasta pikaajalise hoolduse aruannet „Trends, challenges and opportunities in an ageing society“ (Suundumused, probleemid ja võimalused vananevas ühiskonnas),

| — | võttes arvesse eksperdirühma 23. juuni 2021. aasta arvamust tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta „Tervishoiutöötajate ja muude elutähtsate kutsealade töötajate vaimse tervise toetamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eksperdirühma 23. juuni 2021. aasta arvamust tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta „Tervishoiutöötajate ja muude elutähtsate kutsealade töötajate vaimse tervise toetamine“,

| — | võttes arvesse EPSCO nõukogu 14. juuni 2021. aasta järeldusi COVID-19 sotsiaal-majandusliku mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (ST 8884/21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EPSCO nõukogu 14. juuni 2021. aasta järeldusi COVID-19 sotsiaal-majandusliku mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele (ST 8884/21),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2018. aasta resolutsiooni hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2018. aasta resolutsiooni hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks (13),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (14),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskava kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskava kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni kõigi juurdepääsu kohta korralikule ja taskukohasele eluasemele (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni kõigi juurdepääsu kohta korralikule ja taskukohasele eluasemele (17),

| — | võttes arvesse 22. mai 2019. aasta nõukogu soovitust kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. mai 2019. aasta nõukogu soovitust kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga (19),

| — | võttes arvesse 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (20),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2022. aasta resolutsiooni vähktõvevastase võitluse tugevdamise kohta Euroopas – ulatusliku ja koordineeritud strateegia suunas (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2022. aasta resolutsiooni vähktõvevastase võitluse tugevdamise kohta Euroopas – ulatusliku ja koordineeritud strateegia suunas (21),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (22),

| — | võttes arvesse 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni vana maailmajao vananemise ning 2020. aasta järgse vananemispoliitikaga seotud võimaluste ja väljakutsete kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni vana maailmajao vananemise ning 2020. aasta järgse vananemispoliitikaga seotud võimaluste ja väljakutsete kohta (23),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101),

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta järgse puuetega inimeste strateegia kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta järgse puuetega inimeste strateegia kohta (24),

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2018. aasta resolutsiooni puuetega naiste olukorra kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2018. aasta resolutsiooni puuetega naiste olukorra kohta (25),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2021. aasta teatist „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021–2027. Tööohutus ja töötervishoid muutuvas töömaailmas“ (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2021. aasta teatist „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021–2027. Tööohutus ja töötervishoid muutuvas töömaailmas“ (COM(2021)0323),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni uue 2020. aasta järgse ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta (sh töötajate parema kaitsmise kohta kahjulike ainetega kokkupuutumise, tööstressi ja korduvatest liigutustest põhjustatud vigastuste eest) (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni uue 2020. aasta järgse ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta (sh töötajate parema kaitsmise kohta kahjulike ainetega kokkupuutumise, tööstressi ja korduvatest liigutustest põhjustatud vigastuste eest) (26),

| — | võttes arvesse ETUI/EPSU raportit tasustamise läbipaistvuse ja sooneutraalse tööhindamise ning kutsealade liigitamise kohta avalikus teenistuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ETUI/EPSU raportit tasustamise läbipaistvuse ja sooneutraalse tööhindamise ning kutsealade liigitamise kohta avalikus teenistuses,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitust, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitust, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (27),

| — | võttes arvesse Euroopa Tööjõuameti (ELA) tegevust ja eelkõige koostööd liikmesriikidega deklareerimata töö vastu võitlemisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Tööjõuameti (ELA) tegevust ja eelkõige koostööd liikmesriikidega deklareerimata töö vastu võitlemisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2021. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit ja selle temaatilist keskendumist tervisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2021. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit ja selle temaatilist keskendumist tervisele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0189/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0189/2022),

| A. | arvestades, et sotsiaalõigused on osa inimõigustest ja põhiseaduslikest õigustest ja et naiste õigused on põhiõigused, ning arvestades, et Euroopa Komisjoni Veneetsia komisjon, Euroopa Inimõiguste Kohus ja harta rõhutavad, et inimõigused on õigusriigi osa; arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas esitatakse konkreetsed algatused selliste põhimõtete rakendamiseks, mis on olulised tugevama sotsiaalse Euroopa ülesehitamiseks õiglaste üleminekute ja taastumise elluviimiseks, näiteks sooline võrdõiguslikkus, võrdsed võimalused, töö- ja eraelu tasakaalustamine, lapsehoid ja laste toetamine, puuetega inimeste kaasamine ja pikaajaline hooldus; arvestades, et hooldustöötajate väärtuse ja õiguste laiendamine ning tugevdamine on nende algatuste, sh konkreetselt 17. ja 18. põhimõttega seotud algatuste rakendamise eeltingimus; arvestades, et Euroopa poolaasta ja sotsiaalvaldkonna tulemustabeli abil tuleks edendada ausamat, võrdset, kestlikku ja vastupidavat ühiskonda; arvestades, et kõrgeima saavutatava tervisestandardi keskkonnas elamine on põhiõigus ning kvaliteetne tervisekaitse tuleb tagada ja rakendada kõigis liidu poliitikavaldkondades ja tegevustes; arvestades, et ligipääs kvaliteetsetele avalikele teenustele on elatustaseme otsustav tegur osana hooldusstrateegiast ja selle valdkonna investeeringute suurendamisest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sotsiaalõigused on osa inimõigustest ja põhiseaduslikest õigustest ja et naiste õigused on põhiõigused, ning arvestades, et Euroopa Komisjoni Veneetsia komisjon, Euroopa Inimõiguste Kohus ja harta rõhutavad, et inimõigused on õigusriigi osa; arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas esitatakse konkreetsed algatused selliste põhimõtete rakendamiseks, mis on olulised tugevama sotsiaalse Euroopa ülesehitamiseks õiglaste üleminekute ja taastumise elluviimiseks, näiteks sooline võrdõiguslikkus, võrdsed võimalused, töö- ja eraelu tasakaalustamine, lapsehoid ja laste toetamine, puuetega inimeste kaasamine ja pikaajaline hooldus; arvestades, et hooldustöötajate väärtuse ja õiguste laiendamine ning tugevdamine on nende algatuste, sh konkreetselt 17. ja 18. põhimõttega seotud algatuste rakendamise eeltingimus; arvestades, et Euroopa poolaasta ja sotsiaalvaldkonna tulemustabeli abil tuleks edendada ausamat, võrdset, kestlikku ja vastupidavat ühiskonda; arvestades, et kõrgeima saavutatava tervisestandardi keskkonnas elamine on põhiõigus ning kvaliteetne tervisekaitse tuleb tagada ja rakendada kõigis liidu poliitikavaldkondades ja tegevustes; arvestades, et ligipääs kvaliteetsetele avalikele teenustele on elatustaseme otsustav tegur osana hooldusstrateegiast ja selle valdkonna investeeringute suurendamisest;

| B. | arvestades, et lapsed moodustavad 18,3 % ELi elanikkonnast (28); arvestades, et 2020. aastal oli 47,5 % ELi leibkondade seas vähemalt üks laps ning 14 % leibkondadest moodustasid lapsed ja üksikvanem (29), kellest enamik olid naised; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lapsed moodustavad 18,3 % ELi elanikkonnast (28); arvestades, et 2020. aastal oli 47,5 % ELi leibkondade seas vähemalt üks laps ning 14 % leibkondadest moodustasid lapsed ja üksikvanem (29), kellest enamik olid naised;

| C. | arvestades, et suur osa nii ametlikest kui ka mitteametlikest, tasustatud kui ka tasustamata hooldajatest ja teenuseosutajatest on naised; arvestades, et hoolduskohustus leibkonnas kujundab naistele tööeas võimaliku tasustatud töö võimekuse, kestuse ja liigi ning seega mõjutab nende osalust ühiskondlikus, majanduslikus, kultuurilises ja poliitilises elus; arvestades, et naisi puudutavad stereotüübid, mille kohaselt nad on paremad hooldajad, ning arusaam, et tasustamata hooldus ja majapidamistööd on naiste töö, jõustavad arusaama meestest kui leivateenijatest ja naistest kui hooldajatest – arusaama, mis jätkuvalt kujundab ligipääsu sotsiaalõigustele ja mõjutab seega naiste majanduslikku iseseisvust ning soodustab hoolduse alahindamist ja majanduslikku märkamatust, eelkõige perehooldajate puhul, ning hooldustöötajate rolli alahindamist era- ja avaliku sektori asutustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et suur osa nii ametlikest kui ka mitteametlikest, tasustatud kui ka tasustamata hooldajatest ja teenuseosutajatest on naised; arvestades, et hoolduskohustus leibkonnas kujundab naistele tööeas võimaliku tasustatud töö võimekuse, kestuse ja liigi ning seega mõjutab nende osalust ühiskondlikus, majanduslikus, kultuurilises ja poliitilises elus; arvestades, et naisi puudutavad stereotüübid, mille kohaselt nad on paremad hooldajad, ning arusaam, et tasustamata hooldus ja majapidamistööd on naiste töö, jõustavad arusaama meestest kui leivateenijatest ja naistest kui hooldajatest – arusaama, mis jätkuvalt kujundab ligipääsu sotsiaalõigustele ja mõjutab seega naiste majanduslikku iseseisvust ning soodustab hoolduse alahindamist ja majanduslikku märkamatust, eelkõige perehooldajate puhul, ning hooldustöötajate rolli alahindamist era- ja avaliku sektori asutustes;

| D. | arvestades, et 80 % kogu pikaajalisest hooldusest Euroopas osutavad mitteametlikud hooldajad (30), valdavalt naised, kellel puuduvad ausad töötingimused, kes on peamiselt tasustamata ja/või piisava sotsiaaltoetuseta, mistõttu hooldus on äärmiselt sooline probleem; arvestades, et mitteametliku hoolduse pakkumine on seotud õiguste, näiteks haiguspuhkuse ja põhipuhkuse ning ema-, isa- ja vanemapuhkuse puudumisega, tööhõive vähendamisega, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määra suurenemisega, vaimse tervise halvenemisega ja sotsiaalse eraldatuse ning üksindustunde suurenemisega, mis kahjustavad nende füüsilist ja vaimset tervist, heaolu ja sotsiaalset kaasatust; arvestades, et naiste panus tasustamata hooldustöösse lisab globaalsesse majandusse aastas 11 triljonit (31) USA dollarit, mis moodustab globaalsest SKPst 9 % (32); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 80 % kogu pikaajalisest hooldusest Euroopas osutavad mitteametlikud hooldajad (30), valdavalt naised, kellel puuduvad ausad töötingimused, kes on peamiselt tasustamata ja/või piisava sotsiaaltoetuseta, mistõttu hooldus on äärmiselt sooline probleem; arvestades, et mitteametliku hoolduse pakkumine on seotud õiguste, näiteks haiguspuhkuse ja põhipuhkuse ning ema-, isa- ja vanemapuhkuse puudumisega, tööhõive vähendamisega, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määra suurenemisega, vaimse tervise halvenemisega ja sotsiaalse eraldatuse ning üksindustunde suurenemisega, mis kahjustavad nende füüsilist ja vaimset tervist, heaolu ja sotsiaalset kaasatust; arvestades, et naiste panus tasustamata hooldustöösse lisab globaalsesse majandusse aastas 11 triljonit (31) USA dollarit, mis moodustab globaalsest SKPst 9 % (32);

| E. | arvestades, et 15,4 % noortest, kes ei tööta, õpi ega osale koolitusel (NEET-noored), on sellises olukorras, kuna nad hooldavad lapsi või piiratud teovõimega täiskasvanuid või neil on muu perekondlik vastutus; arvestades, et 88 % NEET-noortest moodustavad naised (33); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 15,4 % noortest, kes ei tööta, õpi ega osale koolitusel (NEET-noored), on sellises olukorras, kuna nad hooldavad lapsi või piiratud teovõimega täiskasvanuid või neil on muu perekondlik vastutus; arvestades, et 88 % NEET-noortest moodustavad naised (33);

| F. | arvestades, et tuleb teadvustada, et kõik inimesed vajavad eri ulatuses hooldust olenevalt muu hulgas vanusest, sotsiaal-majanduslikust seisundist, füüsilisest võimekusest ja isiklikust taustast lapsepõlvest vanaduseni; arvestades, et hooldust tuleb eristada puuetega või haigete inimeste toetamisest; arvestades, et nii tasustatud kui ka tasustamata hooldustöö ühiskondlikku ja majanduslikku väärtust ei väärtustata ega tunnustata ning see tuleb ümber hinnata ja viia majanduspoliitikate keskmesse; arvestades, et hoolduskohustusega inimeste sotsiaalset, soolise võrdõiguslikkuse alast ja majanduslikku mõju tuleb kiiresti hinnata, eelkõige demograafiliste muutuste kontekstis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuleb teadvustada, et kõik inimesed vajavad eri ulatuses hooldust olenevalt muu hulgas vanusest, sotsiaal-majanduslikust seisundist, füüsilisest võimekusest ja isiklikust taustast lapsepõlvest vanaduseni; arvestades, et hooldust tuleb eristada puuetega või haigete inimeste toetamisest; arvestades, et nii tasustatud kui ka tasustamata hooldustöö ühiskondlikku ja majanduslikku väärtust ei väärtustata ega tunnustata ning see tuleb ümber hinnata ja viia majanduspoliitikate keskmesse; arvestades, et hoolduskohustusega inimeste sotsiaalset, soolise võrdõiguslikkuse alast ja majanduslikku mõju tuleb kiiresti hinnata, eelkõige demograafiliste muutuste kontekstis;

| G. | arvestades, et kõiki liikmesriike ja ELi seob ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon, sh selle artikkel 19 tõhusate ja asjakohaste meetmete rakendamise kohta tagamaks kõigi puuetega inimeste võrdsed õigused iseseisvaks eluks, kogukonnas osalemiseks ja kaasatuseks; arvestades, et võrdne ja tõhus juurdepääs taskukohastele kvaliteetsetele hooldus- ja tugiteenustele on puuetega inimeste iseseisva elu, ühiskonnaelus osalemise ja sotsiaalse kaasatuse oluline eeltingimus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõiki liikmesriike ja ELi seob ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon, sh selle artikkel 19 tõhusate ja asjakohaste meetmete rakendamise kohta tagamaks kõigi puuetega inimeste võrdsed õigused iseseisvaks eluks, kogukonnas osalemiseks ja kaasatuseks; arvestades, et võrdne ja tõhus juurdepääs taskukohastele kvaliteetsetele hooldus- ja tugiteenustele on puuetega inimeste iseseisva elu, ühiskonnaelus osalemise ja sotsiaalse kaasatuse oluline eeltingimus;

| H. | arvestades, et hooldus hõlmab kõiki teenuseid, mis toetavad hooldust vajavate isikute autonoomiat ja iseseisvust ning vähem kaitstudolukorras olevate inimeste ja rühmade füüsilisi, psühholoogilisi, emotsionaalseid, sotsiaalseid, isiklikke ja kodumajapidamisega seotud vajadusi; arvestades, et hooldust tuleb tunnustada kui õigust, mis tagab hooldust vajavate isikute õiguste võrdse kasutamise, väärikuse, autonoomia, kaasatuse ja heaolu; arvestades, et Euroopa Liit võib liikmesriikide tegevuse täienduseks ja toetamiseks täiustada hooldusteenuseid neile, keda hooldatakse, ja neile, kes hooldavad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hooldus hõlmab kõiki teenuseid, mis toetavad hooldust vajavate isikute autonoomiat ja iseseisvust ning vähem kaitstudolukorras olevate inimeste ja rühmade füüsilisi, psühholoogilisi, emotsionaalseid, sotsiaalseid, isiklikke ja kodumajapidamisega seotud vajadusi; arvestades, et hooldust tuleb tunnustada kui õigust, mis tagab hooldust vajavate isikute õiguste võrdse kasutamise, väärikuse, autonoomia, kaasatuse ja heaolu; arvestades, et Euroopa Liit võib liikmesriikide tegevuse täienduseks ja toetamiseks täiustada hooldusteenuseid neile, keda hooldatakse, ja neile, kes hooldavad;

| I. | arvestades, et hooldustöö tähendab mitmesuguseid teenuseid, mida osutavad üksikisikud, pered, kogukonnad, tasustatud teenuseosutajad, avalikud organisatsioonid ja riigiasutused eri keskkondades alates institutsioonidest kuni kodumajapidamisteni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hooldustöö tähendab mitmesuguseid teenuseid, mida osutavad üksikisikud, pered, kogukonnad, tasustatud teenuseosutajad, avalikud organisatsioonid ja riigiasutused eri keskkondades alates institutsioonidest kuni kodumajapidamisteni;

| J. | arvestades, et komisjon määratleb isiklikke ja majapidamisteenuseid (PHS) „mitmesuguste tegevustena, mis soodustavad heaolu perede ja isikute kodudes, sh lapsehoid, puuetega inimeste pikaajaline hooldus, majapidamistööd, järeleaitamistunnid, remonttööd, aiandus, IKT tugi“; arvestades, et PHS hõlmab hooldust ja hooldusväliseid, otseseid ja kaudseid teenuseid; arvestades, et globaalsel tasandil on PHS üldiselt mõistetav majapidamistööde nime all; arvestades, et koduabiliste kaasamisel hooldustöötajate hulka tunnistatakse, et hooldamine ei hõlma ainult isiklikku hooldust, vaid ka suheteta kaudset hooldust, mis loob isikliku hoolduse osutamiseks vajalikud eeltingimused; arvestades, et isiklikes ja majapidamisteenustes on hooldus- ja muud tegevused suurel määral läbi põimunud, kuna suur osa töötajatest teeb mõlemat ja kuulub seega hooldajate hulka; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon määratleb isiklikke ja majapidamisteenuseid (PHS) „mitmesuguste tegevustena, mis soodustavad heaolu perede ja isikute kodudes, sh lapsehoid, puuetega inimeste pikaajaline hooldus, majapidamistööd, järeleaitamistunnid, remonttööd, aiandus, IKT tugi“; arvestades, et PHS hõlmab hooldust ja hooldusväliseid, otseseid ja kaudseid teenuseid; arvestades, et globaalsel tasandil on PHS üldiselt mõistetav majapidamistööde nime all; arvestades, et koduabiliste kaasamisel hooldustöötajate hulka tunnistatakse, et hooldamine ei hõlma ainult isiklikku hooldust, vaid ka suheteta kaudset hooldust, mis loob isikliku hoolduse osutamiseks vajalikud eeltingimused; arvestades, et isiklikes ja majapidamisteenustes on hooldus- ja muud tegevused suurel määral läbi põimunud, kuna suur osa töötajatest teeb mõlemat ja kuulub seega hooldajate hulka;

| K. | arvestades, et ligipääs kvaliteetsele hooldusele ja vanust arvestavatele keskkondadele on hädavajalikud tingimused pikemaks, tervislikumaks ja aktiivsemaks eluks; arvestades, et pikaajalist hooldust vajavate inimeste arv kasvab ELis prognooside kohaselt 2019. aasta 30,8 miljonilt 2050. aastaks 38,1 miljonini (34); arvestades, et mitmes liikmesriigis valitseb pikaajalise hoolduse sektoris juba tööjõupuudus, mis tõotab ainult suureneda, kui kasvab vajadus pikaajalise hoolduse järele, ning arvestades, et see eeldab investeeringuid tööjõudu ja selle inimväärsesse tööhõivesse ja -tingimustesse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ligipääs kvaliteetsele hooldusele ja vanust arvestavatele keskkondadele on hädavajalikud tingimused pikemaks, tervislikumaks ja aktiivsemaks eluks; arvestades, et pikaajalist hooldust vajavate inimeste arv kasvab ELis prognooside kohaselt 2019. aasta 30,8 miljonilt 2050. aastaks 38,1 miljonini (34); arvestades, et mitmes liikmesriigis valitseb pikaajalise hoolduse sektoris juba tööjõupuudus, mis tõotab ainult suureneda, kui kasvab vajadus pikaajalise hoolduse järele, ning arvestades, et see eeldab investeeringuid tööjõudu ja selle inimväärsesse tööhõivesse ja -tingimustesse;

| L. | arvestades, et COVID-19 kriis tõi esile isiklike ja majapidamisteenuste töötajate olulise rolli meie ühiskonnas ning näitas kiireloomulist vajadust tagada nende töötajate täielik tunnustamine kõigis liikmesriikides, sh kollektiivläbirääkimiste õigused, sotsiaalkindlustus ja sotsiaalkaitse; arvestades, et nende töötajate nõuetekohase tunnustuse pideva puuduse tõttu mitmes liikmesriigis on paljud neist COVID-19 pandeemia ajal kaotanud töö ilma riiklikku palgahüvitist saamata ja töökoha säilitamise kavades osalemata; arvestades, et pandeemia tõi kaasa eluruumide kaotuse paljudele isiklike ja majapidamisteenuste valdkonna töötajatele ning muutis nad kaitsetuks vägivalla ja ahistamise suhtes töökohal; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et COVID-19 kriis tõi esile isiklike ja majapidamisteenuste töötajate olulise rolli meie ühiskonnas ning näitas kiireloomulist vajadust tagada nende töötajate täielik tunnustamine kõigis liikmesriikides, sh kollektiivläbirääkimiste õigused, sotsiaalkindlustus ja sotsiaalkaitse; arvestades, et nende töötajate nõuetekohase tunnustuse pideva puuduse tõttu mitmes liikmesriigis on paljud neist COVID-19 pandeemia ajal kaotanud töö ilma riiklikku palgahüvitist saamata ja töökoha säilitamise kavades osalemata; arvestades, et pandeemia tõi kaasa eluruumide kaotuse paljudele isiklike ja majapidamisteenuste valdkonna töötajatele ning muutis nad kaitsetuks vägivalla ja ahistamise suhtes töökohal;

| M. | arvestades, et vaatamata sellele, et elu jooksul võtab iga inimene vähemalt korra hooldaja ja hooldatava rolli, on olemas stigma ja stereotüübid vastastikuse sõltuvuse, füüsilise või vaimse puude, haiguse ja haprusega seonduvalt ning vajadus hoolduse ja toe järele, mis langeksid kokku muude diskrimineerimise alustega, eelkõige soo, seksuaalse sättumuse, vanuse, puuete, rahvuse, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste ja sotsiaal-majandusliku või sisserändaja või muu ebasoodsas olukorras inimese taustaga, mis süvendavad vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse riski; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaatamata sellele, et elu jooksul võtab iga inimene vähemalt korra hooldaja ja hooldatava rolli, on olemas stigma ja stereotüübid vastastikuse sõltuvuse, füüsilise või vaimse puude, haiguse ja haprusega seonduvalt ning vajadus hoolduse ja toe järele, mis langeksid kokku muude diskrimineerimise alustega, eelkõige soo, seksuaalse sättumuse, vanuse, puuete, rahvuse, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste ja sotsiaal-majandusliku või sisserändaja või muu ebasoodsas olukorras inimese taustaga, mis süvendavad vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse riski;

| N. | arvestades, et ELi elanikkond vananeb: 19 % ELi kodanikest olid 2018. aastal 65-aastased või vanemad (35); arvestades, et ealine diskrimineerimine ja täitmata, märkamata ja tunnustamata hooldusvajadus on jätkuvalt Euroopas valitsevad hooldusprobleemid; arvestades, et vananemisega suureneb teiste abist sõltuvate või ravi ja pikaajalist hooldust vajavate inimeste arv; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi elanikkond vananeb: 19 % ELi kodanikest olid 2018. aastal 65-aastased või vanemad (35); arvestades, et ealine diskrimineerimine ja täitmata, märkamata ja tunnustamata hooldusvajadus on jätkuvalt Euroopas valitsevad hooldusprobleemid; arvestades, et vananemisega suureneb teiste abist sõltuvate või ravi ja pikaajalist hooldust vajavate inimeste arv;

| O. | arvestades, et reumaatilised ning luu- ja lihaskonna haigused on maailmas enim levinud, halvavad ja koormavad mittenakkavad haigused, mis mõjutavad rohkem kui 100 miljonit eurooplast ja hõlmavad Euroopas üle 50 % puuetega elatud aastatest; arvestades, et luu- ja lihaskonna haiguste leviku, halvavate tagajärgede ja kaasuvate haiguste suure määra tõttu on neid põdevatel inimestel Euroopas märkimisväärne vajadus pikaajalise formaalse ja mitteformaalse ravi järele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et reumaatilised ning luu- ja lihaskonna haigused on maailmas enim levinud, halvavad ja koormavad mittenakkavad haigused, mis mõjutavad rohkem kui 100 miljonit eurooplast ja hõlmavad Euroopas üle 50 % puuetega elatud aastatest; arvestades, et luu- ja lihaskonna haiguste leviku, halvavate tagajärgede ja kaasuvate haiguste suure määra tõttu on neid põdevatel inimestel Euroopas märkimisväärne vajadus pikaajalise formaalse ja mitteformaalse ravi järele;

| P. | arvestades, et paljudel hooldustöötajatel ja koduabilistel on rahvusvähemuslik taust või nad on rändajad (36), kes on eriti ebakindlas olukorras ning kogevad oma rassi või rahvuse, soo, sotsiaal-majandusliku seisundi ja kodakondsuse tõttu läbipõimunud diskrimineerimist ning teevad kohapealse majutusega hooldustööd sageli piiramatute töötundide vältel, mis rikub ametlikus ja mitteametlikus majanduses tööaja seadusi; arvestades, et need töötajad on peamiselt naised, kel puudub ametlik tööleping, nad on seega vähem kaitstud ärakasutamise vastu ja sageli puuduvad neil õigused eelkõige inimväärsele tööle ja sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et paljudel hooldustöötajatel ja koduabilistel on rahvusvähemuslik taust või nad on rändajad (36), kes on eriti ebakindlas olukorras ning kogevad oma rassi või rahvuse, soo, sotsiaal-majandusliku seisundi ja kodakondsuse tõttu läbipõimunud diskrimineerimist ning teevad kohapealse majutusega hooldustööd sageli piiramatute töötundide vältel, mis rikub ametlikus ja mitteametlikus majanduses tööaja seadusi; arvestades, et need töötajad on peamiselt naised, kel puudub ametlik tööleping, nad on seega vähem kaitstud ärakasutamise vastu ja sageli puuduvad neil õigused eelkõige inimväärsele tööle ja sotsiaalkaitsele;

| Q. | arvestades, et kvaliteetsete, ligipääsetavate, kättesaadavate ja taskukohaste hooldusteenuste puudus valitseb kõigis liikmesriikides, sh maapiirkondades, mida mõjutab vananev rahvastik eriti; arvestades, et ametliku ja mitteametliku hoolduse seiret ning olemasolevate hooldusteenuste vormistust ja vahendeid takistavad andmete puudus, sh eristamata andmete puudus, kvaliteedinäitajate, näiteks osutatud teenuste hindamise ja seire Euroopa ajakasutusuuringu (ETUS) kasutamise puudus, rakendamise tegevuskavade puudus ja tervishoiuteenuse osutajate teadmiste puudus ajutiste invaliidsushaiguste kohta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kvaliteetsete, ligipääsetavate, kättesaadavate ja taskukohaste hooldusteenuste puudus valitseb kõigis liikmesriikides, sh maapiirkondades, mida mõjutab vananev rahvastik eriti; arvestades, et ametliku ja mitteametliku hoolduse seiret ning olemasolevate hooldusteenuste vormistust ja vahendeid takistavad andmete puudus, sh eristamata andmete puudus, kvaliteedinäitajate, näiteks osutatud teenuste hindamise ja seire Euroopa ajakasutusuuringu (ETUS) kasutamise puudus, rakendamise tegevuskavade puudus ja tervishoiuteenuse osutajate teadmiste puudus ajutiste invaliidsushaiguste kohta;

| R. | arvestades, et üks kõige põhilisemaid õigusi seoses hoolduse ja toega on õigus valida teenuse liik ja asukoht; arvestades, et õigust valida hoolduse liiki rikutakse sageli koduse hoolduse ja abi ebapiisava kättesaadavuse tõttu; arvestades, et abi saab liikmesriikides liiga harva piisavat toetust ja pole jätkuvalt liiga paljudele inimestele taskukohane; arvestades, et tervelt 75 % pikaajalist hooldust vajavatest eakatest väidavad, et satuksid allapoole vaesusriski piiri, kui nad oleksid sunnitud ostma koduseid hooldusteenuseid täies ulatuses turuhinnaga (37); arvestades, et enamikus majanduslikult kõige arenenumates riikides katavad sotsiaalkaitsesüsteemid mõõdukate vajadustega inimeste pikaajalisest hooldusest alla 40 % (38); arvestades, et liikmesriigid peavad tagama kvaliteetsete ja piisavalt rahastatud ning toimivate hooldusteenuste osutamise, sotsiaalkaitsesüsteemid ja neis sisalduva kvaliteetse pikaajalise hoolduse parema lõimimise, mis on hädavajalik sotsiaalse õigluse edendamisel ja soodustab soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et üks kõige põhilisemaid õigusi seoses hoolduse ja toega on õigus valida teenuse liik ja asukoht; arvestades, et õigust valida hoolduse liiki rikutakse sageli koduse hoolduse ja abi ebapiisava kättesaadavuse tõttu; arvestades, et abi saab liikmesriikides liiga harva piisavat toetust ja pole jätkuvalt liiga paljudele inimestele taskukohane; arvestades, et tervelt 75 % pikaajalist hooldust vajavatest eakatest väidavad, et satuksid allapoole vaesusriski piiri, kui nad oleksid sunnitud ostma koduseid hooldusteenuseid täies ulatuses turuhinnaga (37); arvestades, et enamikus majanduslikult kõige arenenumates riikides katavad sotsiaalkaitsesüsteemid mõõdukate vajadustega inimeste pikaajalisest hooldusest alla 40 % (38); arvestades, et liikmesriigid peavad tagama kvaliteetsete ja piisavalt rahastatud ning toimivate hooldusteenuste osutamise, sotsiaalkaitsesüsteemid ja neis sisalduva kvaliteetse pikaajalise hoolduse parema lõimimise, mis on hädavajalik sotsiaalse õigluse edendamisel ja soodustab soolist võrdõiguslikkust;

| S. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud ja esile toonud olemasolevad ebavõrdsused ning väljakutsed ja näidanud mitmesuguseid struktuurseid probleeme, mis Euroopa sotsiaalhoolekandesüsteemis peituvad, nagu puudulike ressurssidega hooldusrajatised ja tervishoiusüsteemid või investeeringute puudus, mis puudutab ametlikku hooldust ja majapidamisteenuseid, sh õigeaegset, taskukohast ja kvaliteetset ravi, ning pandeemia on rõhutanud olemasolevaid kriise hooldusvaldkonnas tulenevalt valdkonna oluliselt suurenenud töökoormusest, hooldustööjõu puudusest, alarahastatud ja ülekoormatud tervishoiusüsteemidest, liigsest toetumisest mitteametlikule tasustamata hooldusele või deklareerimata tööle; arvestades, et need tegurid suurendavad psühhosotsiaalseid riske, millega valdkonda jäänud hooldustöötajad, kes on põhiliselt naised, silmitsi seisavad; arvestades, et pandeemia väljakutsed tõid hooldust vajavatele isikutele kaasa üksinduse ja sotsiaalse eraldatuse ning suurenenud ahistamise, hooletuse, halvendas füüsilist ja vaimset tervist ning üldist heaolu kõigis põlvkondades üle kogu ELi, eelkõige siis, kui pandeemiaeelne panustamine hooldusse oli väiksem (39); arvestades, et neid pikaajalisi mõjusid inimeste tervisele ja heaolule ning sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi pole veel täielikult analüüsitud ja kaasatud asjakohastesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud ja esile toonud olemasolevad ebavõrdsused ning väljakutsed ja näidanud mitmesuguseid struktuurseid probleeme, mis Euroopa sotsiaalhoolekandesüsteemis peituvad, nagu puudulike ressurssidega hooldusrajatised ja tervishoiusüsteemid või investeeringute puudus, mis puudutab ametlikku hooldust ja majapidamisteenuseid, sh õigeaegset, taskukohast ja kvaliteetset ravi, ning pandeemia on rõhutanud olemasolevaid kriise hooldusvaldkonnas tulenevalt valdkonna oluliselt suurenenud töökoormusest, hooldustööjõu puudusest, alarahastatud ja ülekoormatud tervishoiusüsteemidest, liigsest toetumisest mitteametlikule tasustamata hooldusele või deklareerimata tööle; arvestades, et need tegurid suurendavad psühhosotsiaalseid riske, millega valdkonda jäänud hooldustöötajad, kes on põhiliselt naised, silmitsi seisavad; arvestades, et pandeemia väljakutsed tõid hooldust vajavatele isikutele kaasa üksinduse ja sotsiaalse eraldatuse ning suurenenud ahistamise, hooletuse, halvendas füüsilist ja vaimset tervist ning üldist heaolu kõigis põlvkondades üle kogu ELi, eelkõige siis, kui pandeemiaeelne panustamine hooldusse oli väiksem (39); arvestades, et neid pikaajalisi mõjusid inimeste tervisele ja heaolule ning sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi pole veel täielikult analüüsitud ja kaasatud asjakohastesse poliitikavaldkondadesse;

| T. | arvestades, et mitteametlike hooldajate vajadusi Euroopas ei täideta ja COVID-19 pandeemia tõi päevavalgele mitteametlike hooldajate ja mitteametlikku hooldust saavate inimeste raskused ning näitas ebaproportsionaalset sõltuvust naistest ja tüdrukutest (40); arvestades, et isiklike ja majapidamisteenuste töötajate tunnustamise puudumine ja/või nende tööalase staatuse valesti liigitamine tähendas seda, et paljud, kes kaotasid COVID-19 pandeemia ajal töö, ei pääsenud enam ligi sotsiaalkaitse meetmetele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mitteametlike hooldajate vajadusi Euroopas ei täideta ja COVID-19 pandeemia tõi päevavalgele mitteametlike hooldajate ja mitteametlikku hooldust saavate inimeste raskused ning näitas ebaproportsionaalset sõltuvust naistest ja tüdrukutest (40); arvestades, et isiklike ja majapidamisteenuste töötajate tunnustamise puudumine ja/või nende tööalase staatuse valesti liigitamine tähendas seda, et paljud, kes kaotasid COVID-19 pandeemia ajal töö, ei pääsenud enam ligi sotsiaalkaitse meetmetele;

| U. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud olemasolevat soolist ebavõrdsust, eriti mis puudutab tasustamata hooldustöö ning töö- ja eraelu tasakaalu puudumist, ning tõi kaasa topeltkoormuse paljudele naistele, kel olid pikemad tööpäevad ja kodus lisaks mitteametlik hooldus; arvestades, et enne COVID-19 pandeemiat (41) hooldas ELis lapsi, eakaid või puuetega inimesi 37,5 % naistest, võrreldes meestega, kelle osakaal oli 24,7 %; arvestades, et pandeemia lisas naistele keskmiselt umbes 13 tundi tasustamata tööd nädalas (42); arvestades, et kodus osalise tööajaga töötavatele või töötutele naistele avaldub suurem surve, kuna nad täidavad jätkuvalt pere hoolduskohustusi ja teevad majapidamistöid (43); arvestades, et COVID-19 pandeemia kõik mõjud pole veel täielikult teada ja selle sotsiaal-majanduslik mõju naistele jätkub; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud olemasolevat soolist ebavõrdsust, eriti mis puudutab tasustamata hooldustöö ning töö- ja eraelu tasakaalu puudumist, ning tõi kaasa topeltkoormuse paljudele naistele, kel olid pikemad tööpäevad ja kodus lisaks mitteametlik hooldus; arvestades, et enne COVID-19 pandeemiat (41) hooldas ELis lapsi, eakaid või puuetega inimesi 37,5 % naistest, võrreldes meestega, kelle osakaal oli 24,7 %; arvestades, et pandeemia lisas naistele keskmiselt umbes 13 tundi tasustamata tööd nädalas (42); arvestades, et kodus osalise tööajaga töötavatele või töötutele naistele avaldub suurem surve, kuna nad täidavad jätkuvalt pere hoolduskohustusi ja teevad majapidamistöid (43); arvestades, et COVID-19 pandeemia kõik mõjud pole veel täielikult teada ja selle sotsiaal-majanduslik mõju naistele jätkub;

| V. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel moodustasid poole COVID-19 surmadest pikaajalise hoolduse rajatiste elanikud (44); arvestades, et üle 70 % COVID-19-ga võitlevatest eesliini sotsiaal- ja tervishoiutöötajatest olid naised, kellest paljud seisid silmitsi COVID-19 nakkuse toime ning pikaajaliste toimetega, olid isoleeritud ja kogesid enneolematul määral stressi, ärevust, depressiooni, sooritasid enesetappe ja kogesid isegi posttraumaatilist stressihäiret; arvestades, et 2021. aastal lahkus ELis ametist 30 % õdedest (45); arvestades, et COVID-19-st tulenev suur nakatuvus ja suremus pikaajalise hoolduse rajatistes, sh tulenevalt ligipääsu puudumisest kaitsevahenditele, testidele ja ravile, rõhutasid süsteemseid puudujääke, mis olid tingitud liiga aeglasest üleminekust hoolekandeasutustest perekondlikele ja kogukondlikele hooldusteenustele, personali puudust, mis oli tingitud raskustest töötajate ligitõmbamisel ja alalhoidmisel, halbu tööhõive- ja töötingimusi, karjäärijuhtimise võimaluste puudumist hooldusvaldkonna töötajatele, raskusi piiriüleste töökohtadega ning mitteametlike hooldajate sotsiaalkaitsega seotud toe ja juurdepääsu puudumist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel moodustasid poole COVID-19 surmadest pikaajalise hoolduse rajatiste elanikud (44); arvestades, et üle 70 % COVID-19-ga võitlevatest eesliini sotsiaal- ja tervishoiutöötajatest olid naised, kellest paljud seisid silmitsi COVID-19 nakkuse toime ning pikaajaliste toimetega, olid isoleeritud ja kogesid enneolematul määral stressi, ärevust, depressiooni, sooritasid enesetappe ja kogesid isegi posttraumaatilist stressihäiret; arvestades, et 2021. aastal lahkus ELis ametist 30 % õdedest (45); arvestades, et COVID-19-st tulenev suur nakatuvus ja suremus pikaajalise hoolduse rajatistes, sh tulenevalt ligipääsu puudumisest kaitsevahenditele, testidele ja ravile, rõhutasid süsteemseid puudujääke, mis olid tingitud liiga aeglasest üleminekust hoolekandeasutustest perekondlikele ja kogukondlikele hooldusteenustele, personali puudust, mis oli tingitud raskustest töötajate ligitõmbamisel ja alalhoidmisel, halbu tööhõive- ja töötingimusi, karjäärijuhtimise võimaluste puudumist hooldusvaldkonna töötajatele, raskusi piiriüleste töökohtadega ning mitteametlike hooldajate sotsiaalkaitsega seotud toe ja juurdepääsu puudumist;

| W. | arvestades, et lisaks täitmata ravivajadustele on COVID-19 pandeemia avaldanud äärmiselt negatiivset mõju juurdepääsule haridusele, inimväärsele eluasemele ja teenustele, mis on hädavajalikud laste heaoluks ja arenguks, ning loonud hooldus- ja haridusalaste kohustuste lisakoormuse kõigile lapsevanematele, eelkõige naistele ja üksikvanematele (46); arvestades, et empiirilised tõendid kinnitavad, et naiste osutatavate hooldusteenuste vähendamine ja tasustamata hooldustöö vähenemine COVID-19 pandeemia ajal on taaskehtestanud ja süvendanud soolist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et lisaks täitmata ravivajadustele on COVID-19 pandeemia avaldanud äärmiselt negatiivset mõju juurdepääsule haridusele, inimväärsele eluasemele ja teenustele, mis on hädavajalikud laste heaoluks ja arenguks, ning loonud hooldus- ja haridusalaste kohustuste lisakoormuse kõigile lapsevanematele, eelkõige naistele ja üksikvanematele (46); arvestades, et empiirilised tõendid kinnitavad, et naiste osutatavate hooldusteenuste vähendamine ja tasustamata hooldustöö vähenemine COVID-19 pandeemia ajal on taaskehtestanud ja süvendanud soolist ebavõrdsust;

| X. | arvestades, et kvaliteetse hoolduse pakkumine oleneb piisavalt laiaulatusliku, hästi koolitatud ja motiveeritud spetsialiseerunud tööjõu olemasolust, atraktiivsete ning inimväärsete töötingimuste loomisest sotsiaalse dialoogi ning kollektiivläbirääkimiste teel, piisavast ning õiglasest palgast ning integreeritud teenuste loomisest ja piisavast avalik sektori poolsest rahastamisest; arvestades, et hooldusvaldkonnas on valitsenud pikalt tööjõupuudus ja aastatel 2019–2020 lahkus hoolekandesektorist 421 000 töötajat (47); arvestades, et kvaliteetne hooldus on oskustöö, mis nõuab koolitust ja kogemust, ning nõudlus hooldajatest oskustööliste järele lähiaastatel ainult kasvab; arvestades, et valdkonna kutseliseks muutmisel põhinev tööhõive ja jätkuõpe töökohal võivad edendada hooldusteenuste osutamise kvaliteeti; arvestades, et pikaajalise hoolduse suundumuse ning tavade ja tehnoloogia arengu kontekstis kujuneb hooldajatele kvalifikatsioon, mida tuleb tunnustada; arvestades, et omandatud õiguste direktiivi (2001/23/EÜ) tuleb rakendada alati, kui töötajate lepingud antakse üle vastuvõtvale hooldusteenuse osutajale; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kvaliteetse hoolduse pakkumine oleneb piisavalt laiaulatusliku, hästi koolitatud ja motiveeritud spetsialiseerunud tööjõu olemasolust, atraktiivsete ning inimväärsete töötingimuste loomisest sotsiaalse dialoogi ning kollektiivläbirääkimiste teel, piisavast ning õiglasest palgast ning integreeritud teenuste loomisest ja piisavast avalik sektori poolsest rahastamisest; arvestades, et hooldusvaldkonnas on valitsenud pikalt tööjõupuudus ja aastatel 2019–2020 lahkus hoolekandesektorist 421 000 töötajat (47); arvestades, et kvaliteetne hooldus on oskustöö, mis nõuab koolitust ja kogemust, ning nõudlus hooldajatest oskustööliste järele lähiaastatel ainult kasvab; arvestades, et valdkonna kutseliseks muutmisel põhinev tööhõive ja jätkuõpe töökohal võivad edendada hooldusteenuste osutamise kvaliteeti; arvestades, et pikaajalise hoolduse suundumuse ning tavade ja tehnoloogia arengu kontekstis kujuneb hooldajatele kvalifikatsioon, mida tuleb tunnustada; arvestades, et omandatud õiguste direktiivi (2001/23/EÜ) tuleb rakendada alati, kui töötajate lepingud antakse üle vastuvõtvale hooldusteenuse osutajale;

| Y. | arvestades, et Euroopa Liidus on vähemalt 3,1 miljonit isiklike ja majapidamisteenuste töötajat deklareerimata, neil puudub tunnustus ja töötajate põhiõigused, näiteks kollektiivläbirääkimised, sotsiaalkindlustus ja sotsiaalkaitse (48); arvestades, et deklareerimata töö toob kaasa töötajate vähesema kaitse, hõlbustab tööjõu ekspluateerimist ja ahistamist ning kujutab endast liikmesriikide jaoks saamata jäänud tulu; arvestades, et kolmandate riikide dokumenteerimata kodanike tingimused hooldusvaldkonnas on eriti problemaatilised, mis puudutab nende sotsiaalõigusi ja ligipääsu inimväärsetele töötingimustele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa Liidus on vähemalt 3,1 miljonit isiklike ja majapidamisteenuste töötajat deklareerimata, neil puudub tunnustus ja töötajate põhiõigused, näiteks kollektiivläbirääkimised, sotsiaalkindlustus ja sotsiaalkaitse (48); arvestades, et deklareerimata töö toob kaasa töötajate vähesema kaitse, hõlbustab tööjõu ekspluateerimist ja ahistamist ning kujutab endast liikmesriikide jaoks saamata jäänud tulu; arvestades, et kolmandate riikide dokumenteerimata kodanike tingimused hooldusvaldkonnas on eriti problemaatilised, mis puudutab nende sotsiaalõigusi ja ligipääsu inimväärsetele töötingimustele;

| Z. | arvestades, et deklareerimata töö vastu võitlemise Euroopa platvorm on saanud Euroopa Tööjõuameti (ELA) alaliseks töörühmaks eesmärgiga suurendada liikmesriikide ametiasutuste koostööd deklareerimata töö vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et deklareerimata töö vastu võitlemise Euroopa platvorm on saanud Euroopa Tööjõuameti (ELA) alaliseks töörühmaks eesmärgiga suurendada liikmesriikide ametiasutuste koostööd deklareerimata töö vastu võitlemisel;

| AA. | arvestades, et uuringute kohaselt soovib üle 90 % eakatest elada vanemas eas oma kodus; siiski veedab ainult 20 % oma elu viimased aastad eramajutuses ja paljud neist elavad hoolekandeasutustes (49); arvestades, et puudu on isiku vajaduste ja eelistustega kohandatud hooldusteenustest; arvestades, et see eeldab (50), et hooldusstruktuurid muudetakse tsentraliseeritud institutsioonidest patsiendikeskseks, perekonna- ja kogukonnapõhiseks hoolduseks, et toetada paremini hooldust ja tuge vajavaid isikuid, tuua kaasa olulist majanduslikku ja sotsiaalset kasu ning suurendada hooldatavate heaolu; arvestades, et hoolekandeasutuste hooldus ei ole sageli kooskõlas standarditega, mis puudutavad neid teenuseid kasutavate isikute sõltumatust, ning seda seostatakse sageli elu lõpuga, mitte kohaga, kus elada väärikalt, õnnelikult ning osaleda edasi sotsiaal- ja kultuurielus; arvestades, et see muutus on olematu või liiga aeglane ning selleks puuduvad ressursid ja arvesse tuleb võtta mitmesuguseid kogukondade vajadusi ja nõrkusi, näiteks sissetuleku ja muu ebavõrdsusega seonduvalt; arvestades, et liikmesriigid peaksid sellesse suundumusse panustama; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et uuringute kohaselt soovib üle 90 % eakatest elada vanemas eas oma kodus; siiski veedab ainult 20 % oma elu viimased aastad eramajutuses ja paljud neist elavad hoolekandeasutustes (49); arvestades, et puudu on isiku vajaduste ja eelistustega kohandatud hooldusteenustest; arvestades, et see eeldab (50), et hooldusstruktuurid muudetakse tsentraliseeritud institutsioonidest patsiendikeskseks, perekonna- ja kogukonnapõhiseks hoolduseks, et toetada paremini hooldust ja tuge vajavaid isikuid, tuua kaasa olulist majanduslikku ja sotsiaalset kasu ning suurendada hooldatavate heaolu; arvestades, et hoolekandeasutuste hooldus ei ole sageli kooskõlas standarditega, mis puudutavad neid teenuseid kasutavate isikute sõltumatust, ning seda seostatakse sageli elu lõpuga, mitte kohaga, kus elada väärikalt, õnnelikult ning osaleda edasi sotsiaal- ja kultuurielus; arvestades, et see muutus on olematu või liiga aeglane ning selleks puuduvad ressursid ja arvesse tuleb võtta mitmesuguseid kogukondade vajadusi ja nõrkusi, näiteks sissetuleku ja muu ebavõrdsusega seonduvalt; arvestades, et liikmesriigid peaksid sellesse suundumusse panustama;

| AB. | arvestades, et on oluline uurida edasi ahistamist kõigis hoolduskeskkondades, teavitada selleni viivate tegurite kohta, edendada teadlikkust, koolitust, tuvastamist ja ahistamisvastast võitlust kõigi hooldustöötajate hulgas ning luua avalikud platvormid sellisest praktikast teatamiseks; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et on oluline uurida edasi ahistamist kõigis hoolduskeskkondades, teavitada selleni viivate tegurite kohta, edendada teadlikkust, koolitust, tuvastamist ja ahistamisvastast võitlust kõigi hooldustöötajate hulgas ning luua avalikud platvormid sellisest praktikast teatamiseks;

| AC. | arvestades, et tööturg kipub olema sooliselt segregeeritud ja alahindab valdkondi, kus enamiku tööjõust moodustavad naised; arvestades, et 2020. aastal oli naiste tunnipalk ELis keskmiselt 13,0 % võrra madalam kui meestel (51); |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et tööturg kipub olema sooliselt segregeeritud ja alahindab valdkondi, kus enamiku tööjõust moodustavad naised; arvestades, et 2020. aastal oli naiste tunnipalk ELis keskmiselt 13,0 % võrra madalam kui meestel (51);

| AD. | arvestades, et hooldus on sageli jätkuvalt alahinnatud, saab vähe tunnustust ning mitteametlike hooldajate rahaline hüvitis on sageli ebapiisav või puudub; arvestades, et alahindamine palga- ja töötingimuste kujul ning hooldus- ja majapidamistööde nähtavuse puudumine on tihedalt seotud valdavate soorollide ja -normidega, mille kohaselt naine on hooldaja ja mees leivateenija, ning „topeltdevalveerimise“ surnud ringiga, kus hooldustööd teevad selle väärtusetusest tingituna sageli ühiskonna kõige nõrgestatumad rühmad ning hooldustegevust omakorda alahinnatakse, kuna seda teevad kõige nõrgestatumad rühmad, ja kodust hooldust ning muid isiklikke ja majapidamishoolduse teenuseid osutatakse suletud uste taga; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et hooldus on sageli jätkuvalt alahinnatud, saab vähe tunnustust ning mitteametlike hooldajate rahaline hüvitis on sageli ebapiisav või puudub; arvestades, et alahindamine palga- ja töötingimuste kujul ning hooldus- ja majapidamistööde nähtavuse puudumine on tihedalt seotud valdavate soorollide ja -normidega, mille kohaselt naine on hooldaja ja mees leivateenija, ning „topeltdevalveerimise“ surnud ringiga, kus hooldustööd teevad selle väärtusetusest tingituna sageli ühiskonna kõige nõrgestatumad rühmad ning hooldustegevust omakorda alahinnatakse, kuna seda teevad kõige nõrgestatumad rühmad, ja kodust hooldust ning muid isiklikke ja majapidamishoolduse teenuseid osutatakse suletud uste taga;

| AE. | arvestades, et hooldusvaldkonna feminiseerimine soodustab soopõhist tööhõive-, palga- ja pensionilõhet tulenevalt naistöötajate osakaalust mitteametlikus ja ametlikus hoolduses ning võib kaasa tuua suurema vaesusriski ja väiksema maksutulu liikmesriikidele ning Euroopa jaoks aastas saamata jäänud tulu 370 miljardit eurot SKPst (52); |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et hooldusvaldkonna feminiseerimine soodustab soopõhist tööhõive-, palga- ja pensionilõhet tulenevalt naistöötajate osakaalust mitteametlikus ja ametlikus hoolduses ning võib kaasa tuua suurema vaesusriski ja väiksema maksutulu liikmesriikidele ning Euroopa jaoks aastas saamata jäänud tulu 370 miljardit eurot SKPst (52);

| AF. | arvestades, et naised ja rändajad, eelkõige ELi ja kolmandate riikide liikuvad töötajad, moodustavad suurema osa hooldustöötajatest, kusjuures naised moodustavad 76 % ELi 49 miljonist dokumenteeritud hooldustöötajast (53) ja üle 85 % tasustamata hooldusest kõigis liikmesriikides, kui võtta arvesse kaasatust nii päeva kui ka nädala lõikes (54); |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et naised ja rändajad, eelkõige ELi ja kolmandate riikide liikuvad töötajad, moodustavad suurema osa hooldustöötajatest, kusjuures naised moodustavad 76 % ELi 49 miljonist dokumenteeritud hooldustöötajast (53) ja üle 85 % tasustamata hooldusest kõigis liikmesriikides, kui võtta arvesse kaasatust nii päeva kui ka nädala lõikes (54);

| AG. | arvestades, et pikaajalises hoolduses töötab 6,3 miljonit töötajat, kes on valdavalt (81 %) naised, ja järjest enam on töötajaid vanuses 50+, osalise tööajaga, ebakindlas olukorras ja platvormitöötajaid ning võõrtöötajaid, mitteametlikke ja liikuvaid töötajaid, sh kohapeal majutatavad hooldajad (8 % hooldusvaldkonna töötajatest on võõramaalased); arvestades, et 2020. aastal moodustasid võõrtöötajad ja liikuvad töötajad 28 % isikliku hoolduse töötajatest (55); arvestades, et hoolduse puudujääke ELi teatud piirkondades süvendab hoolduse väljavool ja globaalsed hooldusahelad kui nähtus; arvestades, et seetõttu on võimatu käsitleda hooldust vaid riigipiiride sees; arvestades, et jätkuvalt on takistusi, mis tõkestavad hooldusteenuste tasuta osutamist ELis; arvestades, et need töötajad on meie ühiskonnas hädavajalikud nii rahvatervise seisukohast kui ka selleks, et kaasata sotsiaalselt hooldatavaid, kes on mõnikord isoleeritud; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et pikaajalises hoolduses töötab 6,3 miljonit töötajat, kes on valdavalt (81 %) naised, ja järjest enam on töötajaid vanuses 50+, osalise tööajaga, ebakindlas olukorras ja platvormitöötajaid ning võõrtöötajaid, mitteametlikke ja liikuvaid töötajaid, sh kohapeal majutatavad hooldajad (8 % hooldusvaldkonna töötajatest on võõramaalased); arvestades, et 2020. aastal moodustasid võõrtöötajad ja liikuvad töötajad 28 % isikliku hoolduse töötajatest (55); arvestades, et hoolduse puudujääke ELi teatud piirkondades süvendab hoolduse väljavool ja globaalsed hooldusahelad kui nähtus; arvestades, et seetõttu on võimatu käsitleda hooldust vaid riigipiiride sees; arvestades, et jätkuvalt on takistusi, mis tõkestavad hooldusteenuste tasuta osutamist ELis; arvestades, et need töötajad on meie ühiskonnas hädavajalikud nii rahvatervise seisukohast kui ka selleks, et kaasata sotsiaalselt hooldatavaid, kes on mõnikord isoleeritud;

| AH. | arvestades, et kõikides liikmesriikides on hooldus- ja majapidamistöö valdkondades töötasu allpool keskmist ja madalam kui tasu, mida töötajad saavad sama töö eest teistes valdkondades, eelkõige tervishoius (56); arvestades, et see tuleneb mitteametlikust tööst, väiksemast kollektiivläbirääkimistega hõlmatusest nendes valdkondades ja valdavalt naiste hõlmatud valdkondade, näiteks hoolduse alahindamisest; arvestades, et neil tulundus- ja mittetulundusvaldkondade töötajatel puudub sageli ligipääs töötajate esindusele ning kollektiivläbirääkimistele; arvestades, et erinevus keskmisest palgast on väikseim liikmesriikides, kus valdkonna teatud osades kehtivad kollektiivläbirääkimised (57); arvestades, et töötajate esindatus, sh ametiühingud ja kollektiivläbirääkimised kõigis hoolduskeskkondades ning standardite kehtestamine ja täitmine kogu hooldusvaldkonnas on töötajate õiguste ning huvide esindamisel ja kaitsel hädavajalikud; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et kõikides liikmesriikides on hooldus- ja majapidamistöö valdkondades töötasu allpool keskmist ja madalam kui tasu, mida töötajad saavad sama töö eest teistes valdkondades, eelkõige tervishoius (56); arvestades, et see tuleneb mitteametlikust tööst, väiksemast kollektiivläbirääkimistega hõlmatusest nendes valdkondades ja valdavalt naiste hõlmatud valdkondade, näiteks hoolduse alahindamisest; arvestades, et neil tulundus- ja mittetulundusvaldkondade töötajatel puudub sageli ligipääs töötajate esindusele ning kollektiivläbirääkimistele; arvestades, et erinevus keskmisest palgast on väikseim liikmesriikides, kus valdkonna teatud osades kehtivad kollektiivläbirääkimised (57); arvestades, et töötajate esindatus, sh ametiühingud ja kollektiivläbirääkimised kõigis hoolduskeskkondades ning standardite kehtestamine ja täitmine kogu hooldusvaldkonnas on töötajate õiguste ning huvide esindamisel ja kaitsel hädavajalikud;

| AI. | arvestades, et COVID-19 kriis on esile toonud mitu väljakutset seoses pikaajalise hoolduse töötajate töötingimustega; arvestades, et pikaajalise hoolduse töötajad olid isegi suuremas COVID-19-sse nakatumise ohus kui tervishoiutöötajad haiglates tulenevalt isikukaitsevahendite ning infektsiooniprotokollide ja muu ennetustegevuse jaoks vajaliku asjakohase koolituse puudusest; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et COVID-19 kriis on esile toonud mitu väljakutset seoses pikaajalise hoolduse töötajate töötingimustega; arvestades, et pikaajalise hoolduse töötajad olid isegi suuremas COVID-19-sse nakatumise ohus kui tervishoiutöötajad haiglates tulenevalt isikukaitsevahendite ning infektsiooniprotokollide ja muu ennetustegevuse jaoks vajaliku asjakohase koolituse puudusest;

| AJ. | arvestades, et kuigi see toob enamikule hooldajatest emotsionaalset rahulolu, mõjub hooldustöö sageli hooldajate füüsilisele ja vaimsele tervisele halvasti ning süvendab hooldustöö konflikti tasustatud tööga, mis on eriti märgatav naissoost hooldajate puhul (58); arvestades, et ametlike ja mitteametlike hooldajate vaimset tervist on COVID-19 pandeemia ebaproportsionaalselt mõjutanud; arvestades, et pandeemia ajal on vaimsed probleemid suurenenud ja omakorda hoolduskoormust kasvatanud; arvestades, et hooldustööd seostatakse sageli töötamisega vahetustes, lühikese etteteatamise ja pikkade töötundidega; arvestades, et terviseriskid ja tööaja halb kvaliteet on pikaajalise hoolduse valdkonna suhteliselt suure töölt puudumise määra peamised põhjused; arvestades, et 38 % hooldustöötajatest usuvad, et nende töö kahjuliku mõju tõttu ei suuda nad töötada 60-aastaseks saamiseni (59); |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et kuigi see toob enamikule hooldajatest emotsionaalset rahulolu, mõjub hooldustöö sageli hooldajate füüsilisele ja vaimsele tervisele halvasti ning süvendab hooldustöö konflikti tasustatud tööga, mis on eriti märgatav naissoost hooldajate puhul (58); arvestades, et ametlike ja mitteametlike hooldajate vaimset tervist on COVID-19 pandeemia ebaproportsionaalselt mõjutanud; arvestades, et pandeemia ajal on vaimsed probleemid suurenenud ja omakorda hoolduskoormust kasvatanud; arvestades, et hooldustööd seostatakse sageli töötamisega vahetustes, lühikese etteteatamise ja pikkade töötundidega; arvestades, et terviseriskid ja tööaja halb kvaliteet on pikaajalise hoolduse valdkonna suhteliselt suure töölt puudumise määra peamised põhjused; arvestades, et 38 % hooldustöötajatest usuvad, et nende töö kahjuliku mõju tõttu ei suuda nad töötada 60-aastaseks saamiseni (59);

| AK. | arvestades, et Euroopas on 33 % pikaajalise hoolduse töötajatest silmitsi seisnud mingit tüüpi vaenuliku sotsiaalse käitumisega (sh verbaalse ahistamise, ähvarduste ja alandava käitumisega) ning ainult 22 % pikaajalise hoolduse töötajatest on oma töötingimustega väga rahul (60); |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et Euroopas on 33 % pikaajalise hoolduse töötajatest silmitsi seisnud mingit tüüpi vaenuliku sotsiaalse käitumisega (sh verbaalse ahistamise, ähvarduste ja alandava käitumisega) ning ainult 22 % pikaajalise hoolduse töötajatest on oma töötingimustega väga rahul (60);

| AL. | arvestades, et ametlikel kohapeal majutatavatel hooldajatel on mitmesugused tööhõive vormid, näiteks hooldusettevõtete kaudu või ajutiste tööbüroode ja vahendajate kaudu; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et ametlikel kohapeal majutatavatel hooldajatel on mitmesugused tööhõive vormid, näiteks hooldusettevõtete kaudu või ajutiste tööbüroode ja vahendajate kaudu;

| AM. | arvestades, et naised moodustavad enamiku hooldatavatest ja 44 miljonit inimest ELis osutavad mitteametlikku pikaajalist hooldust pereliikmetele, naabritele või sõpradele (61), kellest enamik on naised, ning 12 % naistest ja 7 % meestest, kes osutavad mitteametlikku pikaajalist hooldust, teevad seda rohkem kui 40 tundi nädalas (62); arvestades, et peaaegu 30 % üle 65-aastastest inimestest elavad kahe või enama mittenakkusliku haigusega; arvestades, et mittenakkuslikud haigused avaldavad arvestatavat ja kasvavat koormust patsientidele, hooldajatele, ühiskonnale ja tervishoiusüsteemidele; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et naised moodustavad enamiku hooldatavatest ja 44 miljonit inimest ELis osutavad mitteametlikku pikaajalist hooldust pereliikmetele, naabritele või sõpradele (61), kellest enamik on naised, ning 12 % naistest ja 7 % meestest, kes osutavad mitteametlikku pikaajalist hooldust, teevad seda rohkem kui 40 tundi nädalas (62); arvestades, et peaaegu 30 % üle 65-aastastest inimestest elavad kahe või enama mittenakkusliku haigusega; arvestades, et mittenakkuslikud haigused avaldavad arvestatavat ja kasvavat koormust patsientidele, hooldajatele, ühiskonnale ja tervishoiusüsteemidele;

| AN. | arvestades, et suur hulk hooldatavatest, kes vajavad mitteametlikku hooldust, on otseselt seotud nende vajadustele kohandatud kvaliteetsete professionaalsete teenuste kättesaamatuse, ligipääsematuse ja liigse kallidusega ning sellega, et paljude liikmesriikide vaikimisi valik peamise hoolduse osutamise allikana on tasustamata mitteametlik hooldus (63); arvestades, et mitteametliku hoolduse osutamine peaks olema valik ja mitte vajadus, mis tuleneb kättesaadava hooldusteenuse puudumisest; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et suur hulk hooldatavatest, kes vajavad mitteametlikku hooldust, on otseselt seotud nende vajadustele kohandatud kvaliteetsete professionaalsete teenuste kättesaamatuse, ligipääsematuse ja liigse kallidusega ning sellega, et paljude liikmesriikide vaikimisi valik peamise hoolduse osutamise allikana on tasustamata mitteametlik hooldus (63); arvestades, et mitteametliku hoolduse osutamine peaks olema valik ja mitte vajadus, mis tuleneb kättesaadava hooldusteenuse puudumisest;

| AO. | arvestades, et märkimisväärne osa ametlikest kohapeal majutatavatest hooldustöötajatest töötab nn hallis majandusalas, mis kahjustab koduhoolduse kvaliteeti; arvestades, et halli ala hooldajate täpseks loetlemiseks vajalikud andmed puuduvad; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et märkimisväärne osa ametlikest kohapeal majutatavatest hooldustöötajatest töötab nn hallis majandusalas, mis kahjustab koduhoolduse kvaliteeti; arvestades, et halli ala hooldajate täpseks loetlemiseks vajalikud andmed puuduvad;

| AP. | arvestades, et naised teevad ELis nädalas 13 tundi rohkem tasustamata hooldus- ja majapidamistöid kui mehed (64); arvestades, et ülalpeetavate pereliikmete ligipääs taskukohasele ja kvaliteetsele ametlikule pikaajalisele hooldusteenusele ning tasustamata hoolduse ja majapidamistööde ebavõrdne jaotus meeste ja naiste vahel on põhitegurid, mis määravad ära, kas naised sisenevad tööturule ja püsivad seal, ning panevad paika nende ametikoha kvaliteedi; arvestades, et ELis jääb tööturult eemale 7,7 miljonit naist nende mitteametlikest hoolduskohustustest tulenevalt, võrreldes vaid 450 000 mehega, ja 29 % osalise tööajaga naistest nimetab hoolduskohustusi osalise tööajaga töötamise peamiseks põhjuseks (65); arvestades, et 6 % meestest väidab, et peamine põhjus osalise tööajaga töötamiseks on hoolduskohustus, võrreldes 29 %-ga naistest, ja igapäevaselt osutab hooldust ELis vaid 64 % isadest (66); |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et naised teevad ELis nädalas 13 tundi rohkem tasustamata hooldus- ja majapidamistöid kui mehed (64); arvestades, et ülalpeetavate pereliikmete ligipääs taskukohasele ja kvaliteetsele ametlikule pikaajalisele hooldusteenusele ning tasustamata hoolduse ja majapidamistööde ebavõrdne jaotus meeste ja naiste vahel on põhitegurid, mis määravad ära, kas naised sisenevad tööturule ja püsivad seal, ning panevad paika nende ametikoha kvaliteedi; arvestades, et ELis jääb tööturult eemale 7,7 miljonit naist nende mitteametlikest hoolduskohustustest tulenevalt, võrreldes vaid 450 000 mehega, ja 29 % osalise tööajaga naistest nimetab hoolduskohustusi osalise tööajaga töötamise peamiseks põhjuseks (65); arvestades, et 6 % meestest väidab, et peamine põhjus osalise tööajaga töötamiseks on hoolduskohustus, võrreldes 29 %-ga naistest, ja igapäevaselt osutab hooldust ELis vaid 64 % isadest (66);

| AQ. | arvestades, et naised kogevad ka rohkem karjäärikatkestusi, töötavad lühema tööajaga ja suurema tõenäosusega osalise tööajaga ning on ebakindlal või ajutisel tööl; arvestades, et valdkonna segregeeritus, tasustamata hoolduse ja majapidamistööde ebavõrdne jaotus kujutavad endast jätkuva tööhõive-, palga- ja pensionilõhe peamisi põhjuseid ning naiste suuremat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riski; arvestades, et sooline palgalõhe oli 2020. aastal keskmiselt 27 % (67); arvestades, et tasustamata hooldus- ja majapidamistööde võrdne jaotus, mis tähendab meeste võrdset kaasatust, omab selgelt positiivset mõju naiste tasustatud tööhõivele ja soolise palgalõhe vähendamisele; arvestades, et lapsehoiukohustus on tööstaatuse muutuse põhjus 60 %-le naistest, võrreldes 17 %-ga meestest, ja toob kaasa tööaja vähenemise 18 %-le töötavatest naistest ja vaid 3 %-le meestest (68); arvestades, et kvaliteetsete lapsehoiuteenuste kättesaadavus, juurdepääsetavus ja taskukohasus on üliolulised, et võimaldada hoolduskohustustega inimestel, eelkõige naistel, tööturul osaleda; arvestades, et rahvatervise probleemid, nagu migreen, on levinumad naiste hulgas (69) ja suur osa mõjutatud naistest on jätkuvalt lapsehoiu ja majapidamistööde eesliinil; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et naised kogevad ka rohkem karjäärikatkestusi, töötavad lühema tööajaga ja suurema tõenäosusega osalise tööajaga ning on ebakindlal või ajutisel tööl; arvestades, et valdkonna segregeeritus, tasustamata hoolduse ja majapidamistööde ebavõrdne jaotus kujutavad endast jätkuva tööhõive-, palga- ja pensionilõhe peamisi põhjuseid ning naiste suuremat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riski; arvestades, et sooline palgalõhe oli 2020. aastal keskmiselt 27 % (67); arvestades, et tasustamata hooldus- ja majapidamistööde võrdne jaotus, mis tähendab meeste võrdset kaasatust, omab selgelt positiivset mõju naiste tasustatud tööhõivele ja soolise palgalõhe vähendamisele; arvestades, et lapsehoiukohustus on tööstaatuse muutuse põhjus 60 %-le naistest, võrreldes 17 %-ga meestest, ja toob kaasa tööaja vähenemise 18 %-le töötavatest naistest ja vaid 3 %-le meestest (68); arvestades, et kvaliteetsete lapsehoiuteenuste kättesaadavus, juurdepääsetavus ja taskukohasus on üliolulised, et võimaldada hoolduskohustustega inimestel, eelkõige naistel, tööturul osaleda; arvestades, et rahvatervise probleemid, nagu migreen, on levinumad naiste hulgas (69) ja suur osa mõjutatud naistest on jätkuvalt lapsehoiu ja majapidamistööde eesliinil;

| AR. | arvestades, et neid lahknevusi kinnitab ülemaailmsel tasandil see, et naised pühendavad keskmiselt 3,2 korda rohkem (201 tööpäeva aastas) aega kui mehed (63 tööpäeva) tasustamata hooldustööle, ning see on kõige ilmselgem tüdrukute ja naiste hulgas, kes elavad keskmise sissetulekuga riikides, kel on väiksemad haridussaavutused, kes elavad maapiirkondades ja eelkooliealiste lastega (70); |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et neid lahknevusi kinnitab ülemaailmsel tasandil see, et naised pühendavad keskmiselt 3,2 korda rohkem (201 tööpäeva aastas) aega kui mehed (63 tööpäeva) tasustamata hooldustööle, ning see on kõige ilmselgem tüdrukute ja naiste hulgas, kes elavad keskmise sissetulekuga riikides, kel on väiksemad haridussaavutused, kes elavad maapiirkondades ja eelkooliealiste lastega (70);

| AS. | arvestades, et naised moodustavad elutähtsate kutsealade töötajate seas valdava osa (neljas 16-st muust töötajate kategooriast, mida peetakse elutähtsaks, moodustavad ELis naised üle 50 % tööjõust) (71), näiteks hooldustöötajate hulgas, kelle ülesandeid ei saa enamjaolt täita kaugtöö korras, ning valdkondades, mida on pandeemia kõige rohkem laastanud ja seega muutnud vähem kaitstuks suure nakkusohu, töökoormuse, häiritud töö- ja eraelu tasakaalu ning töökoha kaotuse suhtes; arvestades, et töö- ja elamistingimused on tasustatud tööl olevate väikelastega naiste jaoks eriti raskendatud (72); |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et naised moodustavad elutähtsate kutsealade töötajate seas valdava osa (neljas 16-st muust töötajate kategooriast, mida peetakse elutähtsaks, moodustavad ELis naised üle 50 % tööjõust) (71), näiteks hooldustöötajate hulgas, kelle ülesandeid ei saa enamjaolt täita kaugtöö korras, ning valdkondades, mida on pandeemia kõige rohkem laastanud ja seega muutnud vähem kaitstuks suure nakkusohu, töökoormuse, häiritud töö- ja eraelu tasakaalu ning töökoha kaotuse suhtes; arvestades, et töö- ja elamistingimused on tasustatud tööl olevate väikelastega naiste jaoks eriti raskendatud (72);

| AT. | arvestades, et hooldus on jätkuvalt üks põhivaldkondi, kus taastoodetakse soolisi arhetüüpe, mida süvendab veelgi puudulik panustamine kvaliteetsetesse teenustesse ja sooline kallutatus muudes poliitikavaldkondades, mis mõjutavad ebaproportsionaalselt naiste enesemääramist sotsiaalses ja tööelus, näiteks maksusoodustuste süsteemis; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et hooldus on jätkuvalt üks põhivaldkondi, kus taastoodetakse soolisi arhetüüpe, mida süvendab veelgi puudulik panustamine kvaliteetsetesse teenustesse ja sooline kallutatus muudes poliitikavaldkondades, mis mõjutavad ebaproportsionaalselt naiste enesemääramist sotsiaalses ja tööelus, näiteks maksusoodustuste süsteemis;

| AU. | arvestades, et sotsiaalmajandusettevõtetel võib olla märgatav potentsiaal ja panus hooldajate tööturule taaslõimimisse; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et sotsiaalmajandusettevõtetel võib olla märgatav potentsiaal ja panus hooldajate tööturule taaslõimimisse;

| AV. | arvestades, et mitmed ELi liikmesriigid ja piirkonnad ei ole veel saavutanud eesmärki pakkuda lapsehoiuteenust 90 %-le kolmeaastastest kuni kohustuslikus koolieas lastest ning 33 %-le kolmeaastastest ja noorematest lastest; arvestades, et piisava taristu puudumine, mis pakuks kõigile kvaliteetset ja kättesaadavat lapsehoidu, eelkõige väikelastega seotud teenuseid, mõjutab eriti ebasoodsas olukorras perekondade lapsi ning kajastub varaseimat lapsehooldust kõige enam vajavate puuetega laste, roma ja muude vähemuskogukondade laste, sisserändajate laste, vaesuses elavate laste jt ebasoodsas olukorras olevate rühmade laste haridushõives, mis on alla keskmise (73); |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et mitmed ELi liikmesriigid ja piirkonnad ei ole veel saavutanud eesmärki pakkuda lapsehoiuteenust 90 %-le kolmeaastastest kuni kohustuslikus koolieas lastest ning 33 %-le kolmeaastastest ja noorematest lastest; arvestades, et piisava taristu puudumine, mis pakuks kõigile kvaliteetset ja kättesaadavat lapsehoidu, eelkõige väikelastega seotud teenuseid, mõjutab eriti ebasoodsas olukorras perekondade lapsi ning kajastub varaseimat lapsehooldust kõige enam vajavate puuetega laste, roma ja muude vähemuskogukondade laste, sisserändajate laste, vaesuses elavate laste jt ebasoodsas olukorras olevate rühmade laste haridushõives, mis on alla keskmise (73);

| AW. | arvestades, et 2020. aastal oli ELis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus 24,2 % lastest ehk peaaegu 18 miljonit last; arvestades, et madala sissetulekuga perede lapsed, kodutud lapsed, puuetega lapsed, rändetaustaga lapsed, rahvusvähemuse taustaga lapsed, eelkõige roma lapsed, hoolekandealused lapsed, ebakindlas perekondlikus olukorras lapsed, üksikvanemaga pered, LGBTIQ+-pered ja pered, kus vanemad töötavad välismaal, seisavad silmitsi suurte raskustega, nagu äärmine eluasemepuudus või ülerahvastatus, tõkestatus fundamentaalsetele ja põhiteenustele juurdepääsul; arvestades, et tõenäosus, et puuetega lapsed paigutatakse hooldusasutustesse, on ELis võrreldes puueteta lastega ebaproportsionaalselt suur, ning puuetega laste puhul on hoopis vähem tõenäolisem, et neid lapsi püütaks viia hooldusasutusest üle kogukondlikule ja perekondlikule hooldusele (74); arvestades, et Euroopa lastegarantii on ELi instrument, mille eesmärk on vaesuse ning sotsiaalse tõrjutuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks tagada seda vajavatele lastele tasuta ja tõhus juurdepääs põhilistele hooldusteenustele, näiteks alusharidus ja lapsehoid, haridus- ja koolitegevus, tervishoid ning vähemalt üks tervislik eine koolipäeva jooksul, ja kõigile seda vajavatele lastele tõhus juurdepääs tervislikule toidule ja piisavale eluasemele (75); arvestades, et taskukohane kvaliteetne lapsehoid ja haridus on laste isikliku arengu ning heaolu seisukohast hädavajalikud; arvestades, et lapsehoiuteenustel ning meeste ja eriti naiste tööhõivel ja sissetulekul on ilmselge positiivne seos (76); |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et 2020. aastal oli ELis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus 24,2 % lastest ehk peaaegu 18 miljonit last; arvestades, et madala sissetulekuga perede lapsed, kodutud lapsed, puuetega lapsed, rändetaustaga lapsed, rahvusvähemuse taustaga lapsed, eelkõige roma lapsed, hoolekandealused lapsed, ebakindlas perekondlikus olukorras lapsed, üksikvanemaga pered, LGBTIQ+-pered ja pered, kus vanemad töötavad välismaal, seisavad silmitsi suurte raskustega, nagu äärmine eluasemepuudus või ülerahvastatus, tõkestatus fundamentaalsetele ja põhiteenustele juurdepääsul; arvestades, et tõenäosus, et puuetega lapsed paigutatakse hooldusasutustesse, on ELis võrreldes puueteta lastega ebaproportsionaalselt suur, ning puuetega laste puhul on hoopis vähem tõenäolisem, et neid lapsi püütaks viia hooldusasutusest üle kogukondlikule ja perekondlikule hooldusele (74); arvestades, et Euroopa lastegarantii on ELi instrument, mille eesmärk on vaesuse ning sotsiaalse tõrjutuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks tagada seda vajavatele lastele tasuta ja tõhus juurdepääs põhilistele hooldusteenustele, näiteks alusharidus ja lapsehoid, haridus- ja koolitegevus, tervishoid ning vähemalt üks tervislik eine koolipäeva jooksul, ja kõigile seda vajavatele lastele tõhus juurdepääs tervislikule toidule ja piisavale eluasemele (75); arvestades, et taskukohane kvaliteetne lapsehoid ja haridus on laste isikliku arengu ning heaolu seisukohast hädavajalikud; arvestades, et lapsehoiuteenustel ning meeste ja eriti naiste tööhõivel ja sissetulekul on ilmselge positiivne seos (76);

| AX. | arvestades, et juurdepääs kvaliteetsetele hooldusteenustele, eriti pikaajalisele hooldusele, oleneb üha enam üksikisiku ja perekonna sissetulekust, nende elukohast, teenuste kättesaadavusest ja kohaletoimetamisvõimest ning geograafilisest kättesaadavusest ja teenuseosutajate vabadest võimalustest; arvestades, et igast kolmest isikust kahel puudub hinnanguliselt juurdepääs hooldusteenustele, peamiselt nende kättesaadavuse ja liigse kalliduse tõttu (77); arvestades, et väikese sissetulekuga, madala haridustasemega ja rändajatest leibkondadel on suurimad raskused formaalsetele kodustele pikaajalisele hoolduse teenustele juurdepääsul; arvestades, et üle kogu ELi on üks kolmandik ja viies liikmesriigis isegi üle poole leibkondadest teatanud, et neil on vaja professionaalseid pikaajalise hoolduse teenuseid, kuid neil puudub neile juurdepääs rahalise olukorra tõttu (78); arvestades, et juurdepääs tervishoiule ja hooldusele peaks olema üldine ja tõhus, sõltumata majandustingimustest või asukohast või haldusolukorrast ja -seisundist; arvestades, et väikese sissetulekuga inimesed on lisaks suurema hooldusvajadusega rühm (79); |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et juurdepääs kvaliteetsetele hooldusteenustele, eriti pikaajalisele hooldusele, oleneb üha enam üksikisiku ja perekonna sissetulekust, nende elukohast, teenuste kättesaadavusest ja kohaletoimetamisvõimest ning geograafilisest kättesaadavusest ja teenuseosutajate vabadest võimalustest; arvestades, et igast kolmest isikust kahel puudub hinnanguliselt juurdepääs hooldusteenustele, peamiselt nende kättesaadavuse ja liigse kalliduse tõttu (77); arvestades, et väikese sissetulekuga, madala haridustasemega ja rändajatest leibkondadel on suurimad raskused formaalsetele kodustele pikaajalisele hoolduse teenustele juurdepääsul; arvestades, et üle kogu ELi on üks kolmandik ja viies liikmesriigis isegi üle poole leibkondadest teatanud, et neil on vaja professionaalseid pikaajalise hoolduse teenuseid, kuid neil puudub neile juurdepääs rahalise olukorra tõttu (78); arvestades, et juurdepääs tervishoiule ja hooldusele peaks olema üldine ja tõhus, sõltumata majandustingimustest või asukohast või haldusolukorrast ja -seisundist; arvestades, et väikese sissetulekuga inimesed on lisaks suurema hooldusvajadusega rühm (79);

| AY. | arvestades, et digitehnoloogial on potentsiaal toetada nii ametlikke kui ka mitteametlikke hooldajaid ja vähendada neile langevat koormust, näiteks patsientide transportimisel nõustamisele, mida on võimalik läbi viia võrgus; arvestades, et 2021. aasta Eurocarersi uuringu kohaselt ei kasutanud 78 % mitteametlikest hooldajatest kunagi hooldusega seotud tehnoloogiat (80); arvestades, et digipööret ja asjade internetti tuleb hooldusvaldkonnas arvesse võtta, kuid see ei saa täielikult olla hooldusega seotud asendamatu inimsuhtluse aseaine; arvestades, et tuleks edendada uurimis- ja katseprojekte, et katsetada digiteenuste rakendatavust ja tõhusust; arvestades, et eakatele, sh hooldatavatele, on digiteenustele juurdepääs keerulisem; arvestades, et juurdepääsu digiteenustele, sh digitaalsele kirjaoskusele, tuleks mõista kui hooldatavate õigust; arvestades, et drastiline üleminek kaugtööle näitas vajadust paremini jõustada, läbi vaadata ja uuendada digikeskkonna töötingimustega ning tööelus tehisintellekti kasutusega seotud seadusi; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et digitehnoloogial on potentsiaal toetada nii ametlikke kui ka mitteametlikke hooldajaid ja vähendada neile langevat koormust, näiteks patsientide transportimisel nõustamisele, mida on võimalik läbi viia võrgus; arvestades, et 2021. aasta Eurocarersi uuringu kohaselt ei kasutanud 78 % mitteametlikest hooldajatest kunagi hooldusega seotud tehnoloogiat (80); arvestades, et digipööret ja asjade internetti tuleb hooldusvaldkonnas arvesse võtta, kuid see ei saa täielikult olla hooldusega seotud asendamatu inimsuhtluse aseaine; arvestades, et tuleks edendada uurimis- ja katseprojekte, et katsetada digiteenuste rakendatavust ja tõhusust; arvestades, et eakatele, sh hooldatavatele, on digiteenustele juurdepääs keerulisem; arvestades, et juurdepääsu digiteenustele, sh digitaalsele kirjaoskusele, tuleks mõista kui hooldatavate õigust; arvestades, et drastiline üleminek kaugtööle näitas vajadust paremini jõustada, läbi vaadata ja uuendada digikeskkonna töötingimustega ning tööelus tehisintellekti kasutusega seotud seadusi;

| AZ. | arvestades, et naised, kes seisavad silmitsi läbipõimunud diskrimineerimisega, kohtavad tervishoiu- ja hooldusteenustele juurdepääsul lisatakistusi ning erilist tähelepanu tuleb pöörata era- ja avalikele teenustele juurdepääsuga seotud alateadlikele eelarvamustele, mis tulenevad püsivatest stereotüüpidest ja teatud rühmade puudulikust esindatusest neis institutsioonides; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et naised, kes seisavad silmitsi läbipõimunud diskrimineerimisega, kohtavad tervishoiu- ja hooldusteenustele juurdepääsul lisatakistusi ning erilist tähelepanu tuleb pöörata era- ja avalikele teenustele juurdepääsuga seotud alateadlikele eelarvamustele, mis tulenevad püsivatest stereotüüpidest ja teatud rühmade puudulikust esindatusest neis institutsioonides;

| BA. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata kõrges vanuses inimestele, vajaduse korral aidata neid, kes enam ise toime ei tule, ja mitte jätta neid eraldatuse seisundisse; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata kõrges vanuses inimestele, vajaduse korral aidata neid, kes enam ise toime ei tule, ja mitte jätta neid eraldatuse seisundisse;

| BB. | arvestades, et ennetuse ja geriaatrilise rehabilitatsiooni olulisust tervislikuks ja väärikaks vananemiseks tuleb asjakohaselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et ennetuse ja geriaatrilise rehabilitatsiooni olulisust tervislikuks ja väärikaks vananemiseks tuleb asjakohaselt arvesse võtta;

| BC. | arvestades, et on olemas vajadus õendushoolduse ümberkujundamiseks, pakkudes seal, kus võimalik, tasuta või taskukohast kodust õendustuge; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et on olemas vajadus õendushoolduse ümberkujundamiseks, pakkudes seal, kus võimalik, tasuta või taskukohast kodust õendustuge;

| BD. | arvestades, et suuremad investeeringud hoolekandesektorisse kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega looksid maailmas aastaks 2035 peaaegu 300 miljonit lisatöökohta (81); sellest 96 miljonit otsest töökohta moodustaks lapsehoid, 136 miljonit otsest töökohta pikaajaline hooldus ja 67 miljonit kaudset töökohta hooldusvälised valdkonnad; arvestades, et taoline töökohtade loomine eeldaks ülemaailmsest SKP-st 3,2 % investeeringuid, võttes arvesse kogukulu, millest on maha arvatud maksutulu (82); arvestades, et Euroopa Komisjon prognoosib ELis 2030. aastaks 8 miljoni uue töökoha loomist hooldusvaldkonnas (83); |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et suuremad investeeringud hoolekandesektorisse kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega looksid maailmas aastaks 2035 peaaegu 300 miljonit lisatöökohta (81); sellest 96 miljonit otsest töökohta moodustaks lapsehoid, 136 miljonit otsest töökohta pikaajaline hooldus ja 67 miljonit kaudset töökohta hooldusvälised valdkonnad; arvestades, et taoline töökohtade loomine eeldaks ülemaailmsest SKP-st 3,2 % investeeringuid, võttes arvesse kogukulu, millest on maha arvatud maksutulu (82); arvestades, et Euroopa Komisjon prognoosib ELis 2030. aastaks 8 miljoni uue töökoha loomist hooldusvaldkonnas (83);

| BE. | arvestades, et demograafilised muutused ja sellega kaasnev rahvastiku vananemine suurendavad nõudlust hooldusteenuste järele; arvestades, et automatiseerimine ei asenda ega vähenda tõenäoliselt hooldustöid; arvestades, et see peaks motiveerima ELi ja liikmesriike investeerima hoolekandesektorisse kui paljutõotavasse töökohtade loomise valdkonda digipöörde raamistikus, et suurendada kvalifitseeritud töötajate arvu ja meelitada valdkonda rohkem inimesi; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et demograafilised muutused ja sellega kaasnev rahvastiku vananemine suurendavad nõudlust hooldusteenuste järele; arvestades, et automatiseerimine ei asenda ega vähenda tõenäoliselt hooldustöid; arvestades, et see peaks motiveerima ELi ja liikmesriike investeerima hoolekandesektorisse kui paljutõotavasse töökohtade loomise valdkonda digipöörde raamistikus, et suurendada kvalifitseeritud töötajate arvu ja meelitada valdkonda rohkem inimesi;

| BF. | arvestades, et hooldus-, eriti sotsiaalhoolekandeteenuste kvaliteedistandardid puuduvad jätkuvalt või on ebapiisavad; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et hooldus-, eriti sotsiaalhoolekandeteenuste kvaliteedistandardid puuduvad jätkuvalt või on ebapiisavad;

| BG. | arvestades, et hooldusvaldkond vajab olulisi investeeringuid, ressursse ja reforme; arvestades, et aastal 2018 oli hinnanguline aastane investeerimispuudujääk sotsiaaltaristusse Euroopas 100–150 miljardit eurot (84); arvestades, et 2021. aasta rahvastiku vananemise aruanne ennustab pikaajaliseks hoolduseks vajaminevate avalike kulutuste suurenemist aastaks 2070 kuni 2,9 % võrra SKPst, võrreldes 2016. aasta 1,7 %-ga, samas kui tervena vananemise stsenaarium võib neid kulusid oluliselt vähendada ja pikaajalise ravi vajaduse täielik kaetus suurendab seda märgatavalt; |
| --- | --- |

BG.

arvestades, et hooldusvaldkond vajab olulisi investeeringuid, ressursse ja reforme; arvestades, et aastal 2018 oli hinnanguline aastane investeerimispuudujääk sotsiaaltaristusse Euroopas 100–150 miljardit eurot (84); arvestades, et 2021. aasta rahvastiku vananemise aruanne ennustab pikaajaliseks hoolduseks vajaminevate avalike kulutuste suurenemist aastaks 2070 kuni 2,9 % võrra SKPst, võrreldes 2016. aasta 1,7 %-ga, samas kui tervena vananemise stsenaarium võib neid kulusid oluliselt vähendada ja pikaajalise ravi vajaduse täielik kaetus suurendab seda märgatavalt;

| BH. | arvestades, et on hädavajalik mõista ametliku ja mitteametliku hoolduse vahelist seost; arvestades, et ametlik hooldus võib mitteametlikke hooldajaid toetada, näiteks võimaldades neil puhata ja koolitustel osaleda; arvestades, et mitteametlike hooldajate tunnustamise puudumine ja sellega seotud andmete puudumine nende kohta takistab seda seost; |
| --- | --- |

BH.

arvestades, et on hädavajalik mõista ametliku ja mitteametliku hoolduse vahelist seost; arvestades, et ametlik hooldus võib mitteametlikke hooldajaid toetada, näiteks võimaldades neil puhata ja koolitustel osaleda; arvestades, et mitteametlike hooldajate tunnustamise puudumine ja sellega seotud andmete puudumine nende kohta takistab seda seost;

| BI. | arvestades, et hooldusteenuste osutamine sõltub hästi rahastatud ja toimivatest avalikest teenustest ja sotsiaalkaitsesüsteemidest; |
| --- | --- |

BI.

arvestades, et hooldusteenuste osutamine sõltub hästi rahastatud ja toimivatest avalikest teenustest ja sotsiaalkaitsesüsteemidest;

| BJ. | arvestades, et mitteametlike hooldajate elanikkonnarühm on märgatavalt mitmekesine; arvestades, et nende vajadused on erinevad olenevalt nende sotsiaal-majanduslikust taustast, nende tööturuosalusest, nende hooldatavate vajadustest ja ajast, mille nad ülalpeetavate eest hoolitsedes veedavad; |
| --- | --- |

BJ.

arvestades, et mitteametlike hooldajate elanikkonnarühm on märgatavalt mitmekesine; arvestades, et nende vajadused on erinevad olenevalt nende sotsiaal-majanduslikust taustast, nende tööturuosalusest, nende hooldatavate vajadustest ja ajast, mille nad ülalpeetavate eest hoolitsedes veedavad;

| BK. | arvestades, et neurodegeneratiivsed haigused, nagu Alzheimeri tõbi ja muud mälu halvavad haigused, jäävad enamikus Euroopa riikides sageli diagnoosimata; arvestades, et on selgeid viiteid sellele, et praegune 9 miljoni suurune dementsusega seotud kinnitatud juhtumite arv kahekordistub 2050. aastaks; arvestades, et naised põevad dementsust jätkuvalt ebaproportsionaalselt palju (85); |
| --- | --- |

BK.

arvestades, et neurodegeneratiivsed haigused, nagu Alzheimeri tõbi ja muud mälu halvavad haigused, jäävad enamikus Euroopa riikides sageli diagnoosimata; arvestades, et on selgeid viiteid sellele, et praegune 9 miljoni suurune dementsusega seotud kinnitatud juhtumite arv kahekordistub 2050. aastaks; arvestades, et naised põevad dementsust jätkuvalt ebaproportsionaalselt palju (85);

| BL. | arvestades, et 2021. aasta veebruaris avas Euroopa ombudsman omal algatusel päringu komisjoni rolli kohta deinstitutsionaliseerimise kohta ELis, keskendudes komisjoni kohustusele tagada, et liikmesriigid kasutaksid ELi rahalisi vahendeid nii, et see edendaks üleminekut hoolekandeasutustelt sõltumatule elule ja osalusele kogukonna elus; |
| --- | --- |

BL.

arvestades, et 2021. aasta veebruaris avas Euroopa ombudsman omal algatusel päringu komisjoni rolli kohta deinstitutsionaliseerimise kohta ELis, keskendudes komisjoni kohustusele tagada, et liikmesriigid kasutaksid ELi rahalisi vahendeid nii, et see edendaks üleminekut hoolekandeasutustelt sõltumatule elule ja osalusele kogukonna elus;

| BM. | arvestades, et 2001. aasta ajutise kaitse direktiivi pakutud mehhanism on esimest korda aktiveeritud vastusena pagulaste, eelkõige Ukraina sõja eest põgenevate lastega naiste ja teiste ülalpeetavate massilisele sissevoolule, tagamaks ümberasustatud isikutele võrdväärse juurdepääsu tööturule ja eluasemele, arstiabile ning lastele juurdepääsu haridusele; arvestades, et nimetatud mehhanismi aktiveerimine toob kaasa märgatava otsese mõju hooldusvaldkonnale ja suurendab ELis kõikehõlmavaid ning personaliseeritud hooldusteenuseid vajavate isikute arvu ning nii ametlike kui ka mitteametlike hooldajate arvu; |
| --- | --- |

BM.

arvestades, et 2001. aasta ajutise kaitse direktiivi pakutud mehhanism on esimest korda aktiveeritud vastusena pagulaste, eelkõige Ukraina sõja eest põgenevate lastega naiste ja teiste ülalpeetavate massilisele sissevoolule, tagamaks ümberasustatud isikutele võrdväärse juurdepääsu tööturule ja eluasemele, arstiabile ning lastele juurdepääsu haridusele; arvestades, et nimetatud mehhanismi aktiveerimine toob kaasa märgatava otsese mõju hooldusvaldkonnale ja suurendab ELis kõikehõlmavaid ning personaliseeritud hooldusteenuseid vajavate isikute arvu ning nii ametlike kui ka mitteametlike hooldajate arvu;

| BN. | arvestades, et andmed hooldusteenuste kvaliteedi kohta põhinevad peaaegu eranditult ebastandardsetel kliendirahulolu uuringutel; |
| --- | --- |

BN.

arvestades, et andmed hooldusteenuste kvaliteedi kohta põhinevad peaaegu eranditult ebastandardsetel kliendirahulolu uuringutel;

| BO. | arvestades, et raskused piisava, inimväärse ja taskukohase eluaseme pakkumisel, eriti eakatele, vallalistele isikutele, puuetega inimestele, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus inimestele, väikelastega ja üksikvanemaga peredele, takistavad märgatavalt juurdepääsu kvaliteetsetele hooldusteenustele; |
| --- | --- |

BO.

arvestades, et raskused piisava, inimväärse ja taskukohase eluaseme pakkumisel, eriti eakatele, vallalistele isikutele, puuetega inimestele, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus inimestele, väikelastega ja üksikvanemaga peredele, takistavad märgatavalt juurdepääsu kvaliteetsetele hooldusteenustele;

| BP. | arvestades, et OECD 11 riigis on pikaajalise hoolduse töötajate mediaanpalk ainult 9 eurot tunnis, samas kui haiglatöötajatel, kellest enamik on mehed, on see keskmiselt 14 eurot tunnis (86); |
| --- | --- |

BP.

arvestades, et OECD 11 riigis on pikaajalise hoolduse töötajate mediaanpalk ainult 9 eurot tunnis, samas kui haiglatöötajatel, kellest enamik on mehed, on see keskmiselt 14 eurot tunnis (86);

| BQ. | arvestades, et haiglatöötajatest rohkem kui poolte sõnul ei teeni nad piisavalt põhivajaduste, näiteks majutuse ja toidu eest maksmiseks, ning 31 %-l puudub piisav juurdepääs isikukaitsevahenditele (87); |
| --- | --- |

BQ.

arvestades, et haiglatöötajatest rohkem kui poolte sõnul ei teeni nad piisavalt põhivajaduste, näiteks majutuse ja toidu eest maksmiseks, ning 31 %-l puudub piisav juurdepääs isikukaitsevahenditele (87);

| BR. | arvestades, et enamik hooldustöötajatest ei teeni piisavalt raha, et lubada endale ja oma perekonnale inimväärset elatustaset (88); |
| --- | --- |

BR.

arvestades, et enamik hooldustöötajatest ei teeni piisavalt raha, et lubada endale ja oma perekonnale inimväärset elatustaset (88);

Euroopa, mis hoolib

| 1. | märgib, et on hädavajalik tagada väärikus, sõltumatus, autonoomia, heaolu ja osalus ühiskondlikus elus kvaliteetse hoolduse kaudu kogu elukäigu jooksul alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni eakate hooldusteenusteni ning toetada puuetega inimesi, arvestades, et inimesed on üksteisest sõltuvad ja igaüks võib mõnes elujärgus hooldust vajada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab avaliku hooldusteenuse kättesaadavuse ja juurdepääsetavuse ning hoolduse kvaliteedi, kättesaadavuse, juurdepääsetavuse, taskukohasuse ja asjakohasuse olulisust ning seda, et kõigil hooldust vajavatel inimestel ja nende hooldajatel peaks olema õigus päriselt neile ja nende perekondadele sobivaid hooldusteenuseid ja nende vormi (pereteenused, kogukonnapõhine hooldus, personaliseeritud hooldus või muud vormid), osutamise paika ja nende intensiivsust valida, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata hoolduse osutamisele ja juurdepääsetavusele neile, kes elavad äärealadel (433), nagu maapiirkonnad või äärepoolseimad piirkonnad; on seisukohal, et kvaliteetsete avalike ja sotsiaalteenuste osutamisse investeerimine on hädavajalik, et takistada ebasoodsate olude ülekandumist ühelt põlvkonnalt teisele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et hooldust ja selle erinevaid poliitikameetodeid tuleb arendada ja ümber kujundada isikute vajaduste kohaselt, tunnistab, et hoolduse korraldamise mudelid ja vormid on liikmesriikides mitmekesised, ja rõhutab iga inimese õigust valida oma isikliku olukorra jaoks parimad asjakohased kvaliteetsed hooldusteenused ning vajadust, et liikmesriigid ja EL seda õigust oma poliitika raames tagaksid; rõhutab, et Euroopa sotsiaalõiguste samba 18. põhimõtte kohaselt on igaühel õigus kvaliteetsetele ja taskukohastele pikaajalise hoolduse teenustele, eelkõige koduhooldusele ja kogukonnapõhistele teenustele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et naised moodustavad enamiku (76 %) ametliku hooldusvaldkonna tööjõust ja teevad põhilise osa mitteametlikust hooldustööst ja moodustavad ka enamiku hooldatavatest, märgib, et hooldus on jätkuvalt alahinnatud, tunnustamata ega taga hooldajatele piisaval määral või sageli üldse mitte rahalist hüvitist ja et see palga, töötingimuste ja nähtavuse puudumisega seotud alahinnatus on tihedalt seotud valdkonna feminiseerimisega tulenevalt ametlikus ja mitteametlik hoolduses töötavate naiste suurest osakaalust; rõhutab, et seda soolist aspekti tuleb hooldusstrateegiate ja -poliitika kujundamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab muret struktuursete piirangute ja majandusraskuste pärast, mis puudutab isikutele kättesaadavate hooldusteenuste liiki, ning tunnistab, et hoolduse lõimimine üle Euroopa on piiratud asjakohaste algatuste ja struktuuride puudumise tõttu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, kui oluline on integreeritud ja õiguspõhine lähenemisviis hoolduse valdkonnas võetavatele Euroopa ühismeetmetele, milles pööratakse võrdselt tähelepanu inimeste füüsilistele, vaimsetele, psühholoogilistele, sotsiaalsetele, isiklikele ja leibkondlikele vajadustele; rõhutab, et on oluline rajada teed sidusamale lähenemisele tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesüsteemide vahel ning ametliku ja mitteametliku hoolduse vahel ning koostööle kohaliku, piirkondliku ja riikliku hoolduspoliitika vahel ELi liikmesriikides koos horisontaalse ja valdkonnapõhise lõimumisega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab vajadust koostada ambitsioonikas ja kaasav Euroopa hooldusstrateegia, millega tagatakse võrdväärne juurdepääs hooldusele kõigi jaoks, pöörates erilist tähelepanu vähe kaitstud isikutele, ja soodustatakse sotsiaalset õiglust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on arvamusel, et põhiline on ennetus; kutsub üles mittenakkuslike haiguste primaarse, sekundaarse ja tertsiaarse ennetuse (89), sh piisaval määral asjakohase hariduse ja teabe kasutamise, seire, varajase avastamise, ennetuse ja piisava järelevalve lisamist tervikliku Euroopa hooldusstrateegia komponentide hulka; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks kõikehõlmava ja tervikliku lähenemisviisi hooldusele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles tugevdama ELi vastupanuvõimet ja suutlikkuse arendamist tervishoiukriisides; kutsub komisjoni üles uurimistegevuse ja innovatsiooni edendamiseks kehtestama prioriteetsed valdkonnad tulevaseks teadus- ja arendustegevuseks praeguste ja tulevaste haiguste alal ning hooldusvaldkonnaga seotud võimaluste edasiseks arendamiseks, sh erasektorile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et võrdse leivateenija/hooldaja mudel, kus mehed ja naised osalevad sama palju tööturul tasustatud töös ja majapidamise ning hoolduskohustustega seotud tasustamata töös, peaks olema kogu ELi hooldusvaldkonna, tööturu ja sotsiaalteenuste alase tegevuse eesmärk; tuletab meelde soolõime rakendamise olulisust kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hooldusvaldkonda panustama, tugevdama ja tagama kestlikke, suuremaid ning piisavaid investeeringuid ja rahastust hooldust vajavate inimeste jaoks võrdväärse juurdepääsu tagamiseks taskukohastele ja asjakohase personaliga hooldus- ja majapidamisteenustele ning aktiivsele ja hooldajate jaoks rahuldavale tööelule, nii et palgast piisab inimväärseks eluks ja valdkonna karjäärivõimalusteks oskuste sertifitseerimise ja valideerimise kaudu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama rahastuse kättesaadavust igat tüüpi hooldusteenuste jaoks ja kasutama kõige paremini ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde lapsehoidu ning eakate ja teiste hooldust vajavate inimeste hooldusse investeerimiseks ESF+, InvestEU jt rahastamisvahendite kaudu, mis sotsiaalseid investeeringuid soodustavad, ning taaste- ja vastupidavusrahastu, programmi „EL tervise heaks“ ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu, mis on ette nähtud avalikult tagatud hooldusesse investeerimiseks ja kõigi jaoks juurdepääsetavate ning taskukohaste teenuste võimaldamiseks; kutsub komisjoni üles tõstma latti ja looma sünergiat soolise võrdõiguslikkuse, vähe kaitstud rühmade liikmete kaasatuse ning digi- ja rohepöördesse investeerimise standardite alal, näiteks selleks et toetada hoolduse ja hooldusprojektide rohepööret ning käivitada keskkonnasäästliku hoolduse algatus, kuna hooldustaristul on märgatavalt negatiivne keskkonnamõju, mida tuleb juhtpõhimõtteid arvestades lahendada ja leevendada; kutsub komisjoni üles töötama selles vallas välja suunised ja tegevuskava liikmesriikide ühiste standardite kujundamiseks; kutsub Euroopa Investeerimispanka üles lisama aastaeelarvesse hooldusvaldkonna ja hoolekandesektori arendamise Euroopa soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku võimestamise strateegia osana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et koostataks sihtotstarbeline investeerimispakett ELi hooldusvaldkonna ja hoolekandesektori edendamiseks ning et tagataks koostöö eri kavade ja algatuste vahel strateegia tõhusa rakendamise huvides; kutsub taas kord üles arendama rahaturufondis ja seotud kavades sootundliku eelarvestamise vahendeid, mis võimaldaksid tuvastada spetsiifilist rahastust soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde ELi ja liikmesriikide kohustusi üle minna segregeeritud institutsioonipõhiselt hoolduselt üle kogukonna- ja perekonnapõhisele hooldusele ning edendada iseseisva elu ja toe eri mudeleid; kutsub liikmesriike üles saadaolevate Euroopa ja riiklike fondide abil selle ülemineku kiirendamiseks ning isikliku autonoomia ja iseseisva elu toetamiseks soodustama iseseisvust edendavaid meetodeid, näiteks kodude kohandamist või digituvastussüsteemide ja abitehnoloogia paigaldamist kodudesse täielikult kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätete ja eesmärkidega; kutsub üles komisjoni rakendama tõhusaid meetmeid veendumaks, et ELi fonde kasutataks üleminekul institutsioonipõhiselt hoolduselt kogukonna- ja perekonnapõhisele hooldusele, tagades samas pereteenused täies mitmekesisuses; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et deklareerimata töö vähendamiseks ametlikus hoolduses on oluline pakkuda avaliku sektori rahastamist tegelikele hooldusteenuse osutajatele sotsiaalkindlustussüsteemides või maksukulutuste kaudu, mis muudavad seadusliku ja õiglase hooldusteenuse osutamise taskukohaseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liikmesriike üles tagama üldise tervisekindlustuse, suurendama investeeringuid tervishoidu ja seadma prioriteediks rahastuse kogukondlikku ja esmatasandi hooldusesse; kutsub liikmesriike üles eemaldama kiiresti olemasolevad takistused tervishoiu võimaldamisel kõigile, sh dokumentideta rändajatele, pöörates erilist tähelepanu naistele, kes seisavad silmitsi läbipõimunud diskrimineerimisega; kutsub üles tagama kõrgemat ning õiglast palka ning inimväärseid töötingimusi hooldustöötajatele, tervishoiuabilistele ja teistele tugitöötajatele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et oluline osa hooldusmudelitest, -teenustest ja -rajatistest põhineb institutsionaalsel, aegunud mudelil, mis ei täida tänapäevaseid kvaliteedikriteeriume ega hooldatavate füüsilisi, sotsiaalseid ja psühholoogilisi vajadusi; rõhutab, et hooldust vajavad inimesed tuleks seada hoolduskavade keskmesse hoolduspoliitika ja -teenuste koostamise, rakendamise ja hindamise kõigis etappides hooldusteenuse osutamise innovatiivsete lahenduste, uute mudelite ja vahendite uurimise, hooldust vajavate inimeste isiklikke vajadusi arvestava sotsiaalse kaasatuse ja põlvkondadeülese mõistmise edendamise teel, mille eesmärk on üleminek institutsionaalselt hoolduselt perekonna- ja kogukonnapõhisele hooldusele ning sõltumatu elu ja toe eri mudelite edendamine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on arvamusel, et isikupõhine ja individualiseeritud hooldus on vajalik hooldatavate ja nende hooldajate väärikuse tagamiseks ning nende täielikuks osalemiseks ja kaasatuseks kogukonnas; rõhutab, et see üleminek isikupõhisele lähenemisviisile eeldab hoolduse tihedamat lõimimist holistilisemate hooldussuundumuste kontekstis, et suurendada hooldatavate kasu ning samuti hoolduse kvaliteeti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et vajadus kasutada täielikult ära digilahendusi hooldust vajavate inimeste toetamiseks, et nad saaksid elada iseseisvat ja autonoomset elu, vajadus austada enam nende enesemääramisõigust, et edendada nii hooldustöötajate kui ka hooldatavate autonoomiat personaliseeritud lähenemisviisi kaudu hoolduse kujundamisel ja selle eelarve koostamisel, sh struktureeritud tervishoiu- ja isikupõhine hooldus asjakohaste vahendite abil, tagades samas hooldust ja tuge vajavatele inimestele kvaliteetse inimsuhtluse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on arvamusel, et hoolduse arendamisel tuleks arvesse võtta kõiki kasutajate kategooriaid ja nende erinevusi; nendib, et hooldusteenuste kavandajatel, planeerijatel ja osutajatel on vastutus olla teadlik nendest vajadustest, teenuse kasutajate võimestamisest ning kasutajapõhise lähenemisviisi olulisusest teenuste arendamisel ja sellest, et eakate ja puuetega inimeste hooldusteenused tuleb kavandada ja välja töötada kasutajate osalusel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub liikmesriike üles vahetama teavet ja häid tavasid eesmärgiga töötada välja ametliku ja mitteametliku hoolduse Euroopa kvaliteediraamistik, võttes aluseks õiguse iseseisvusele, autonoomiale ja heaolule, ning inspireerituna muu hulgas WHO raamistikust riikide toetuseks pikaajalise hoolduse integreeritud järjepidevuse saavutamisel kõigis hoolduskeskkondades, et soodustada sotsiaalset lähenemist, tagada võrdsed õigused kõigile kodanikele ja parandada elukvaliteeti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et komisjon toetaks liikmesriike nende andmekogumise taristu edendamisel kooskõlas selle kvaliteediraamistikuga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub lisaks üles vahetama häid tavasid, leidmaks parimaid viise konkreetsete hooldusvajadustega rühmade (näiteks üksikvanemad, raskete haigustega laste vanemad ja eakad) toetamiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et hooldusvajaduste kasv eeldab ühist ELi lähenemisviisi, ja nõuab, et koostataks konkreetne Euroopa ennetava tervishoiu strateegia osana lahendusest tervishoiusüsteemile avalduvale üha kasvavale survele; märgib, et hooldusteenused tuleb välja töötada nii, et need edendaksid hoolduse järjepidevust, ennetavat tervishoidu, rehabilitatsiooni ja iseseisvat elu, ning rõhutab elukestva terviseedenduse ja -hariduse, haiguste ennetuse ja sagedase läbivaatuse kavasid koos tõhusamate tervishoiukavadega terve vananemise protsessi stimuleerimiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt osalema WHO tervena vananemise kümnendis, koostades ELis tervena vananemise kavad, mis hõlmavad juurdepääsu tervishoiu- ja hooldusteenustele, samuti tervise edendamise ja ennetustöö kavasid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles võtma juhtroll hooldusvaldkonnas ja seadma ELi tasandil ambitsioonikaid eesmärke hooldusteenuste rahastamises, neile juurdepääsus, kvaliteedis, tõhususes ja kestlikkuses, pidades nõu liikmesriikide ning asjakohaste sidusrühmadega, sh tööturu osapooltega, ja töötama välja ühtlustatud määratlusi ja näitajaid nende eesmärkide hindamiseks laste, eakate ja puuetega inimeste seisukohast; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab vajadust tulemustabeli järele, et seirata kvaliteetse hoolduse saamise õiguse rakendamist avalikus, era-, ametlikus ja mitteametlikus kontekstis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde, et EL peaks kasutama ILO raamistikku 5R inimväärse hooldustöö (tasustamata hooldustöö tunnustamise, vähendamise ja ümberjaotamise ning tasustatud hooldustöö hüvitamise) kohta, tagades hooldustöötajate esindatuse, sotsiaalse dialoogi ja kollektiivläbirääkimised; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et püüelda tuleks hoolekandesektori poole, mille lähenemisviis hooldusele on lõimitud, terviklik, sootundlik ja elukestev; rõhutab, et see peaks hõlmama õiguslikke meetmeid ja investeerimist ELi tasandil, et edendada ka inimväärseid töötingimusi ja töö atraktiivsust hooldusvaldkonnas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et on oluline tähtsustada vajadust Euroopa hooldusalase lähenemisviisi järele Euroopa tuleviku konverentsi järeldustes, kuna hooldus on Euroopa tuleviku seisukohast esmatähtis valdkond; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles esitama kaugeleulatuva, stabiilse ja tulevikukindla Euroopa hooldusstrateegia, mis põhineb kõigi õigusel saada taskukohast, kättesaadavat ja kvaliteetset hooldust, samuti muudel Euroopa sotsiaalõiguste sambas ja ELi strateegiadokumentides sätestatud põhimõtetel, nii hooldatavate kui ka hooldajate individuaalsetel õigustel ja vajadustel ning mis hõlmab kogu elukäiku, võtab eesmärgiks inimeste vajadused kogu nende elu olulistel perioodidel ja reageerib neile, paneb paika hooldusteenuse järjepidevuse aluse kogu eluks ja edendab põlvkondadevahelist solidaarsust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et see strateegia peaks põhinema usaldusväärsetel, laiapõhjalistel ja võrreldavatel andmetel, mis on avalikult ligipääsetavad, käivad nii hooldajate kui ka hooldavate olukorra ja kategooriate kohta, mis pole eristatud soo, vanuse, kodakondsuse, rahvusliku päritolu (90), puuete, sotsiaal-majandusliku seisundi, kättesaadavuse ja taskukohasuse, osutatud või saadud hoolduse liigi ning eri hoolduskeskkondade (era- või avalik, institutsionaalne, perekonna- või kogukonnapõhine) järgi ja hõlmavad konkreetseid ning tulevikkuvaatavaid eesmärke koos ajakavaga ja näitajaid edu hindamiseks ning ebavõrdsusega võitlemiseks, võttes arvesse Euroopa ühiskonna hooldusalaseid vajadusi; kordab üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele uuendada statistilist raamistikku usaldusväärsete, võrreldavate ja eristamata andmete kogumiseks, tagades samas privaatsuse ja põhiõiguste standardite täieliku austamise; kutsub komisjoni üles arendama keskselt hallatavaid üksikasjalikke ajakasutusuuringuid, mis on eespool nimetatud näitajate järgi eristamata, et hinnata tasustamata töö väärtust kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab vajadust konsulteerida kõigi asjakohaste sidusrühmadega ELi, riiklikul ja kohalikul tasandil, sh mitteametlike hooldajate esindajate ja patsiendiorganisatsioonidega, valmistades ette Euroopa hooldusstrateegia, et võtta arvesse nende olukordade ja vajaduste mitmekesisust, ning rõhutab, et see strateegia peaks identifitseerima sihtrühmi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles lisama Euroopa hooldusstrateegiasse laiapõhjalised meetmed vägivalla ja ahistamise vastu, eelkõige võitlemaks igasuguse eakate ja hooldajate ahistamise vastu, et võidelda murettekitavate nähtuste, nagu abistamata jätmise, hooletuse ja füüsiliste või keemiliste piirangute ebakohase kasutuse vastu, eriti pikaajalise hoolduse ja toe valdkonnas; kutsub liikmesriike üles töötama välja mitteametlike ja ametlike hooldajate koolitusi hooldusega seotud vägivalla ja ahistamise ennetamiseks, keelamiseks ning sellega võitlemiseks ja sõltumatute ning tõhusate mehhanismide loomiseks, et vägivallast teatada ja see heastada; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub liikmesriike üles tagama, et sihtotstarbelised investeeringud hoolekandesektorisse on osa (muudetud) taaste- ja vastupidavuskavadest, ühtekuuluvusfondidest ja kõigist teistest asjakohastest ELi rahastamisvahenditest; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et tärkav hõbedane majandus võib kujuneda üheks peamiseks majanduse tõukejõuks, eriti maapiirkondades, ning pakkuda võimalusi tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse sektoritele, et tagada kvaliteetne hooldus tõhusamal moel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles kehtestama ELi võrdväärse hoolduse päeva iga liigaasta 29. veebruaril, et suurendada teadlikkust hoolduse ja hooldajate alahindamise ning nähtamatuse kohta meie ühiskonnas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vahetutele hooldusvajadustele vastamise kõrval kehtestama poliitika ja meetmed, et võidelda nende vajaduste põhjustega, nagu vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja muud struktuursed tõkked, mis takistavad universaalset ja võrdset juurdepääsu kvaliteetsele hooldusele, ning eelkõige tööhõive, hariduse ja koolitusega ning inimväärse ja taskukohase eluasemega seotud probleemid; |
| --- | --- |

37.

Kvaliteetne hooldus igale lapsele

| 38. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuste üle vaadata läbi Euroopa hooldusstrateegia paketi osana Barcelona eesmärgid; nõuab ülespoole suunatud lähenemise julgustamist ja rohkem investeeringuid kvaliteetsesse avalikku hoolekandesse iga ELi lapse jaoks, muu hulgas tuleks läbi vaadata eesmärgid ja oluliselt tõsta ambitsioonitaset seoses kvaliteetse lapsehoiu kättesaadavusega kõigile lastele, sh alla 3-aastastele lastele ja vaesuses, sotsiaalses tõrjutuses ning omavahel põimuvaid diskrimineerimise vorme kogevatele lastele, ning seada konkreetsed täpsustatud näitajad alla 1-aastaste laste hoolduse jaoks; kutsub komisjoni üles lisama eesmärkide hulka uue sihi – pakkuda lapsehoidu koolitundide järel; kutsub üles liikmesriike, kes ei täida veel 2002. aasta Barcelona eesmärke, rakendama kõik vajalikud meetmed, et saavutada võimalikult kiiresti eesmärk pakkuda lapsehoidu vähemalt 90 %-le lastest alates 3-aastastest kuni kohustusliku koolieani ja vähemalt 33 %-le alla 3-aastastest lastest; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuletab meelde, et ELi fonde (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfond + ning taaste- ja vastupidavusrahastu) tuleks kasutada selleks, et täiendada liikmesriikide investeeringuid lapsehoidu; kutsub komisjoni üles edendama investeeringuid lapsehoiuteenustesse liikmesriikides kasutatavate ELi rahastamisvahendite abil; rõhutab, et avaliku sektori investeeringud ning töötajate kvaliteetne tööhõive ja -tingimused hoolekandesektoris on hädavajalikud kvaliteetse lapsehoiuteenuse pakkumiseks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles kujundama lapsehoidu, laste haridust, sh koolijärgseid tegevusi, ja muid poliitikavaldkondi ning meetmeid, et need toetaksid kõiki lapsi ja nende perekondi kaasaval ning lõimival moel, lähtudes lapsekesksest lähenemisest ja pöörates erilist tähelepanu vähe kaitstud lastele, näiteks vaesuses või vaesuse ohus ja sotsiaalses tõrjutuses elavatele lastele, ning puuetega lastele, sisserändajate lastele ja vähemuste lastele, ning lähtudes lähenemisest, mis tähtsustab Euroopa lastegarantii kiiret ja tõhusat rakendamist, sh kohustust tagada tõhus ja tasuta kvaliteetne alusharidus ja lapsehoid seda vajavatele lastele (91); kutsub liikmesriike üles välja töötama abiteenused puuetega lastele ning tagama inimväärsed ja kvaliteetsed töötingimused töötajatele, kes töötavad puuetega lastega; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et COVID-19 kriis ja pagulaste saabumine pärast Ukrainas alanud sõda võivad veelgi halvendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste olukorda või nende laste olukorda, kes vajavad juurdepääsu kvaliteetsele hooldusele; kutsub liikmesriike ja komisjoni seega uuesti üles (92) suurendama lastegarantii rahastamist vähemalt 20 miljardi euro suuruse sihtotstarbelise eelarvega, et võidelda lapsi ja nende perekondi mõjutava vaesuse vastu ning aidata saavutada eesmärki vähendada 2030. aastaks vaesust vähemalt 15 miljoni võrra, mis hõlmab vähemalt 5 miljonit last kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde, et sotsiaalkaitse ja tugi üksikisikutele ning peredele erilise rõhuasetusega vähe kaitstud olukorras olevatele rühmadele, nagu suurpered, üksikvanemaga pered või puuetega lastega pered, on hädavajalik, ja kutsub riigi pädevaid asutusi üles tagama universaalsed, asjakohased ja ligipääsetavad sotsiaalkaitsesüsteemid kõigile ning integreeritud lastekaitsesüsteemid, et kedagi ei jäetaks kõrvale, sh tõhus ennetus, varajane sekkumine ja pere toetamine, et tagada vanemateta või vanemliku hoole kaotuse ohus olevate laste ohutus ja turvalisus, ning meetmed toetamaks üleminekut institutsionaalselt hoolduselt kvaliteetsele perekonna- ja kogukonnapõhisele hooldusele; kutsub liikmesriike üles suurendama investeeringuid lastekaitsesüsteemidesse ja sotsiaalhoolekandeteenustesse, kuna see on lastegarantii rakendamise oluline osa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub liikmesriike üles andma pidevat holistilist ja integreeritud tuge lapsevanematele, sh ema-, isa- ja vanemahüvitisi, mis kajastuksid ka pensioniskeemides, madala läve sotsiaalteenustes, näiteks päevahoolduses, nõustamises, psühholoogilise toe vahendamises, mis soodustavad meeste olulisemat rolli ja tagavad seega nende võrdväärse osaluse tasustamata hoolduses ning majapidamiskohustustes, sh väikelaste ja puuetega laste hoolduses; rõhutab asjakohaste, ligipääsetavate ja taskukohaste hooldusstruktuuride ja -teenuste olulisust eelkõige üksikvanemate jaoks, kellest suur osa on naised, ja madala ning ebastabiilse sissetulekuga perekondade jaoks, kes on vaesuse ohus ja sotsiaalse tõrjutuse tingimustes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma standarditud võrdsusandmeid, mis kogutakse eristamata alustel, mida kaitsevad direktiivid 2000/43/EÜ, 2000/78/EÜ, 2006/54/EÜ, põhinevad vabatahtlikul osalusel, konfidentsiaalsusel, enesetuvastusel ja teadval nõusolekul ning järgivad ELi andmekaitse põhimõtteid ja standardeid ning ELi põhiõigusi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et on oluline tagada ligipääsetav, kättesaadav, taskukohane ja kaasav kvaliteetne lapsehoid õiguste- ja lapsekeskse lähenemise teel, mis täidab nõudlust vanemate tööajal ning koolivaheaegadel ja annab vanematele võrdsed võimalused tööle naasmiseks, viib tasakaalu töö- ja eraelu, kuna see on üks põhitegureid naiste täielikuks tööturul osalemiseks; rõhutab, et samal ajal peaks see vastama laste ja nende vanemate konkreetsetele vajadustele, mis on seotud nt puuete, haiguse ja tööga kindlas valdkonnas; tuletab meelde, et sooline ebavõrdsus hoolduses ja tööhõives toob kaasa eluaegsed negatiivsed tagajärjed paljude naiste osalemisele tööturul ja karjääri arengule ning sellest on tingitud oluline sooline pensionilõhe ja suured erinevused eakate vaesuse määras; |
| --- | --- |

44.

Võrdne juurdepääs kvaliteetsetele hooldusteenustele

| 45. | kutsub liikmesriike üles tunnustama õigust hooldusele ning reformima ja integreerima oma sotsiaalteenuste ja sotsiaalkaitse süsteeme, et tagada tõhus, laiapõhjaline, võrdne ja õigeaegne juurdepääs hooldusteenustele ja ravile kogu elu vältel, kaasates oma sotsiaalkaitsesüsteeme ja tagades personaliseeritud lähenemisviisi ning suurema autonoomia kasutajatele teenuste ja tööhõivemudelite valimisel, mis sobiksid nii hooldatavate kui ka hooldajate vajadustega ning kaitseksid nende õigusi kõige paremini, sh isiklikud majapidamisteenused, abilised jm tööhõivemudelid koduhoolduse jaoks, et edendada hoolduse järjepidevust, ennetavat ravi, rehabilitatsiooni, kutsehaiguste paremat ennetust, diagnoosi ja ravi, autonoomiat, iseseisvat elu ja kaasatust kogukonda; juhib tähelepanu vajadusele luua juurdepääs hooldusele olenemata sobivusest muudeks sotsiaalsiireteks ja kõrvaldada struktuursed tõkked, mis viivad hoolduse ja teiste tugiteenuste kasutamata jätmiseni või edasilükkamiseni; osutab lisaks kõigi hooldajate, eelkõige mitmesuguse staatusega võõrtöötajate vajadustele, kusjuures need töötajad võivad seista silmitsi hoolduse hankimisel erisuguste tõkete, läbipõimunud diskrimineerimise, kõrvalejäetuse ja palgavaesusega; |
| --- | --- |

45.

| 46. | märgib, et juurdepääs hooldusele põhineb kombineeritud teguritel, nagu erineva ulatuse, hinna ja paindlikkusega isiku vajadustele kohandatud teenuste kättesaadavus, kuid ka asjakohane hoolduspersonal, inimväärsed töötingimused, ooteaeg, geograafiline kaugus lähima hooldusrajatiseni, asjakohane avalik taristu ja ühistransport; on arvamusel, et sellega seonduvalt peaksid olema hooldusteenuse osutamise eri vormid kättesaadavad, edendatud, väärtustatud ja tunnustatud, eelkõige tuleks elavdada perekonna- ja kogukonnapõhiseid hoolduskeskkondi ning anda prioriteet üleminekule institutsionaalselt hoolduselt perekonna- ja kogukonnapõhisele hooldusele; osutab, et suurenenud hooldusvajaduse oluline tegur on demograafilised muutused, mis eeldavad ELilt ja liikmesriikidelt märkimisväärseid investeeringuid ning hooldatavate ja nende perekondade jaoks õigeaegset ja tõhusat juurdepääsu takistavate haldustõkete tuvastamist ja kõrvaldamist, et pakkuda asjakohaseid hooldus- ja tugilahendusi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab head mõju, mida avaldab roheline keskkond, igapäevane juurdepääs looduse eri vormidele ja õuekeskkonnale hooldust vajavate inimeste elamistingimuste kvaliteedile; märgib, et uuringute kohaselt on loodusele juurdepääsul olulised eelised kõigi, eelkõige hooldust vajavate inimeste nii füüsilisele kui ka vaimsele tervisele, ning rõhutab vajadust võimaldada juurdepääsu loodusele ja õuekeskkonnale hooldatavate inimeste jaoks ning toetada hooldusvaldkonnas looduspõhiseid lahendusi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et digitehnoloogia kätkeb endas paljutõotavat arengut hooldusteenuste osutamise toetamiseks, kuid ainult siis, kui seda arendatakse kasutajapõhiselt ning see on modulaarne (93) ja kohandatud; rõhutab sellega seoses vajadust, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid ametlike ja mitteametlike hooldajate ning hooldatavate digioskuste puudujäägiga ning looksid konkreetseid kavu nende rühmade sihipäraseks koolitamiseks; rõhutab, et seda tuleks täiendada internetiühenduse parandamisega ja eeskätt kasutajasõbralike, kohandatavate digilahendustega, mis on ligipääsetavad kõigile hooldatavatele ja hooldajatele, et toetada digitaalsete tervishoiu- ja sidusate hooldusteenuste arendust ning edendada tehnoloogia arengu potentsiaali ebavõrdsuse vähendamise teel tervishoiu- ja hooldusteenustele juurdepääsul ning tõkete vähendamise kaudu nende teenuste piiriüleseks osutamiseks; kutsub liikmesriike üles kasutama programmide „EL tervise heaks“ ja „Digitaalne Euroopa“ rahastust, et toetada ja suurendada nii hooldatavate kui ka hooldajate digitaalset kirjaoskust; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab vajadust tagada, et hooldus ei muutu tarbeteenuseks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja vahendid, mis on vajalikud hooldusteenuste ja ravi kättesaadavuse, juurdepääsetavuse ning taskukohasuse korrapäraseks hindamiseks; rõhutab, et juurdepääsetavuse põhimõte kehtib võrdsel määral ja seda tuleks tugevalt jõustada kõigis hooldus- ja tugiteenustes, et tagada väärikus ja autonoomia nii füüsilises kui ka digikeskkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma prioriteet hooldusele juurdepääsu tulemuspõhistele näitajatele, nagu täitmata hooldusvajadused; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, kui oluline on õigel ajal investeerida hooldusrajatistesse, tuvastada oskuste nappus, hinnata tulevase personali ning koolitusvajadust üksikute elukutsete, valdkondade ja piirkondade tasandil, pöörates erilist tähelepanu rahvastiku tihedusele ja hooldusvajadustele kui võimalusele tagada asjakohane ja kestlik personalitase ning võidelda ebavõrdsuse vastu teenustele ja hooldusele juurdepääsul; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama laiapõhjalised kvaliteedistandardid ja näitajad nii ametlike kui ka mitteametlike hooldusteenuste, koduste, era- ja avalike keskkondade jaoks, sh hooldajate pädevus- ja koolitusnõuded ning samuti vahendid nende rakendamise tõhusaks seireks; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et piiriülesed hooldusteenused, sh kohapealse majutusega hooldustöö, mida teevad nii ELi-sisesed liikuvad töötajad kui ka kolmandate riikide võõrtöötajad, on sageli kasvavate hooldusvajaduste täitmiseks hädavajalikud; tuletab meelde, et enamik võõrtöötajaid on naised, keda mõjutavad ülemaailmsed hooldustöö ahelad; rõhutab, et isikute ja töötajate vaba liikumine on üks ELi peamisi tugisambaid, kuid piiriülese hoolduse valdkonnas esineb endiselt probleeme; nõuab, et kõigi hooldustöötajate ja hooldatavate sotsiaalkindlustusõigusi kaitstaks osana isikute vaba liikumise õigusest selles valdkonnas ja et tagataks nii inimväärsed töötingimused kui ka deklareerimata töö kaotamine; julgustab liikmesriike töötama välja piiriülesed koolitused, eelkõige piirialadel, et soodustada piiriülest hooldust ja jagada hooldusvaldkonna häid tavasid, muu hulgas selleks, et võidelda hoolduse väljavooluga ja kvaliteetsele hooldusele puuduliku juurdepääsuga piirkondades või riikides, kust hooldajad tulevad; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kordab oma nõudmist puuete ühise määratluse ja puudestaatuse vastastikuse tunnustamise järele liikmesriikides kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni järeldustega Euroopa Liidu algse aruande kohta, mis võeti vastu 2015. aastal eesmärgiga kõrvaldada ELi-sisese puuetega inimeste liikuvuse põhiline takistus ja edendada nende juurdepääsu tervishoiu-, hooldus- ja teistele teenustele, mis soodustavad iseseisvat elu ja võrdväärseid haridus- ja tööhõivevõimalusi; nõuab, et ELi puuetega isiku kaarti rakendataks ja selle kasutust laiendataks kõigisse liikmesriikidesse, et luua alus puuete määratlusele Euroopas ja võimaldada puuetega inimestel saada osa vaba liikumise õigusest tõketeta Euroopas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nõuab, et vaimsele tervisele antaks prioriteet ja see lõimitaks ELi ja liikmesriikide tasandi rahvatervise ja hoolduse poliitikasse; kutsub komisjoni üles kehtestama Euroopa vaimse tervise strateegia eesmärgiga tagada hea vaimne tervis kõigile, tuvastada vaimse tervisega seotud probleemid kõigis põlvkondades ja asjakohastes keskkondades ning võidelda stereotüüpide ja nendega seotud vaimse tervise stigmadega; rõhutab, et seda tuleb teha sootundlikult, pöörates erilist tähelepanu vähe kaitstud isikutele olijatele ja kõige enam puudust kannatavatele rühmadele; rõhutab kvaliteetse vaimse tervise ja hoolduse olulisust kogu elukäigu vältel, mis hõlmab lapseiga, haridust, tööelu ning ennetuse, tuvastuse ja kiire juurdepääsu strateegiaid, et võimaldada tegelikult kättesaadavat, tasku- ja asjakohast kvaliteetset ravi, mis edendab kõigi, sh pikaajalist hooldust vajavate täiskasvanute elatustaset; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab emotsionaalse, psühholoogilise, sotsiaalse ning vaimse hoolduse ja toe olulisust ning vaimse tervise teenuste olulisust (välja arvatud ravimid), et parandada palliatiivse hoolduse saajate elukvaliteeti; kutsub seega komisjoni ja liikmesriike üles edendama juurdepääsu integreeritud palliatiivsetele hooldusteenustele valu ja ebamugavuse leevendamiseks ning väärikuse ja elukvaliteedi säilitamiseks surmaga lõppeva haigusega inimeste jaoks, kui aktiivse ravi kõiki vahendeid on hoolikalt arvesse võetud ja need on osutunud ebatõhusaks, ning nende hooldajate asjakohase toetamise tagamiseks; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nõuab, et õdedele antaks hõlpsam ligipääs vaimset ja füüsilist tervist toetavatele teenustele; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub liikmesriike üles tagama ajutise kaitse all olevate isikute jaoks otsese ja täieliku juurdepääsu kvaliteetsetele hooldusteenustele ilma diskrimineerimiseta mis tahes alusel ning pöörates erilist tähelepanu nende füüsilistele ja psühholoogilistele vajadustele, mis on tingitud sõjast ja nende isikute ümberasustamisest, ning tagama samas ajutise kaitse all olevate isikute jaoks, kes otsivad tööd hooldusvaldkonnas, võrd- ja inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused ning õiglase palga; rõhutab, et selleks on hädavajalik hooldusvaldkonna lisavõimaluste loomine ja investeerimine; |
| --- | --- |

57.

Kvaliteetne pikaajaline hooldus pika ja kvaliteetse elu tagamiseks

| 58. | kutsub komisjoni üles kehtestama kõikehõlmav, kaugeleulatuv ja õiguspõhine sihtmärkide ja vastavate näitajate kogum pikaajalise hoolduse jaoks, aruandlusmehhanism ja vahendid eristamata andmete jaoks, mis käsitlevad ja jälgivad hooldusravi ning hooldusteenuste juurdepääsetavust, kättesaadavust, taskukohasust ja kvaliteeti ning personali taset, mis kehtib igat liiki rajatiste ja teenuseosutajate kohta sarnaselt Barcelona lapsehoiualaste eesmärkidega; rõhutab vajadust sihtmärkide ja näitajate järele, mis puudutab inimväärseid töötingimusi ja naiste jätkuvat osalust tööturul, mis juhiks investeeringuid, rahastust ja koolitust, et tagada parem juurdepääs kvaliteetsetele teenustele neid vajavate isikute jaoks ja naiste jätkuv osalus tööturul, mida lihtsustab hoolduskohustuste võrdne jagamine; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on veendunud, et komisjon peaks seadma põhisihtmärgiks võrdväärse ja universaalse juurdepääsu kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse teenustele tulenevalt hooldust ja tuge saavate inimeste isiklikest vajadustest, pöörates erilist tähelepanu ebavõrdsuse kaotamisele ja vähe kaitstud isikutele, nagu eakad, puuetega inimesed ja naised, kes teevad mitteametlikku ja deklareerimata hooldustööd; märgib, et pikaajalise hoolduse vajadused ei piirdu eakatega, vaid need laienevad hooldust vajavatele eri rühmadele kogu elukäigu ulatuses, näiteks inimestele, kes põevad haruldasi haigusi, millest enamik kujuneb lapsepõlves; rõhutab, et võrdväärne, tõhus ja õigeaegne juurdepääs hooldusteenustele ja toele on kõige paremini saavutatav hooldatavate kaasamisel ja pikaajalise hoolduse integreerimisel riiklikesse sotsiaalkaitsesüsteemidesse, nagu soovitab sotsiaalkaitsekomitee, ja mis põhineb õigluse ja tõhususe kaalutlustel, mis võimaldavad kõige paremini teenuseid osutada (94); |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab vajadust kõigi sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kvaliteedinäitajate järele, mis põhinevad hooldust vajavate isikute õigustel, nende iseseisvuse ja autonoomia säilitamisel ning edendamisel ja sotsiaalsel kaasatusel, ning keskenduvad pikaajalise hoolduse püüdlusele, nagu pikaajalist hooldust ja tugiteenuseid vajavate inimeste heaolu ja elukvaliteedi parandamine, tervena veedetud eluea pikendamine jt näitajad, mis asetavad kogu hoolduse saamise tähelepanu keskmesse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama integreeritud hooldusmeetodite eeliseid füüsilise ja kognitiivse languse ennetamisel ning hooldatavate iseseisva elu pikendamisel; rõhutab, et vanem iga, puue, raske haigus või mis tahes muu olukord, millest on tingitud pikaajaline hooldus, ei takista isikute aktiivset osalust ühiskonnas ja kogukonna elus; tuletab meelde, et hooldust vajavate isikute sotsiaalne tõrjutus on eelkõige levinud negatiivsete arusaamade, sotsiaalselt konstrueeritud minapiltide ja püsiva struktuurse diskrimineerimise tulemus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub komisjoni üles korraldama hooldusalase tippkohtumise, et tippkohtumise järel tegeleks kõrgetasemeline töörühm sotsiaalkaitse tulevikuga ja ELi heaoluühiskonnaga, korraldades põhjaliku ja kaasava arutelu kõigi asjakohaste sidusrühmadega (näiteks sotsiaalpartnerite, huvirühmade, patsiendiorganisatsioonide, karjääriorganisatsioonide, hooldatavate ja nende esindajate, ametiasutuste, tsiviilühiskonna, mittetulundusühingute, teenuseosutajate jt ekspertidega kogukonnapõhise hoolduse vallas), mis on asjakohane, pidades silmas aastaks 2030 pikaajalise platvormi loomist, et välja töötada innovatiivseid hoolduslahendusi, tagada tulevikukindlaid hooldussüsteeme, vähendada institutsionaalset hooldust ja asendada see kogukonna- või perekonnapõhise hooldusega ja/või kasutada personaliseeritud eelarvet ja personaliseeritud hoolduse kujundamist; kutsub komisjoni üles suunama avaliku sektori investeeringuid pikaajalise hoolduse teenustesse, kasutades ELi rahastamisvahendeid, ja esitama raamdirektiivi pikaajalise, ametliku ja mitteametliku hoolduse kohta, millega kehtestataks aluspõhimõtted ja esitataks tõenduspõhised kriteeriumid juurdepääsetavate ja integreeritud pikaajaliste hooldus- ning tugiteenuste kohta kogu ELis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub liikmesriike üles kehtestama hooldusteenuste osutajate riiklikud vastastikku tunnustatud registrid, et seirata minimaalset vastavust standarditele ja hooldusteenuste osutamise õigusnõuetele; märgib ära mõnede liikmesriikide sertifitseerimissüsteemid või -mehhanismid, mis tunnustavad pikaajaliste hooldajate kvalifikatsiooni ja pädevust hooldamise konkreetsetes valdkondades; toonitab ametlike ja mitteametlike hooldajate ning rangemat kvaliteedikontrolli ja rikkumisest teatamise süsteemi võtmerolli tulundus- ja mittetulundusühingute hooldusahelates kvaliteetse pikaajalise hoolduse osutamiseks; |
| --- | --- |

62.

| 63. | osutab sellele, et pikaajalise hoolduse vajaduste täitmata jätmise risk on eriti suur vanematel naistel, kes moodustavad suurema osa pikaajalist ravi vajavast rahvastikust; rõhutab, et naised kogevad ka suurimaid raskusi pikaajalise hoolduse kulude katmisel püsiva soolise palga- ja pensionilõhe, naiste vaesuse, tööturu horisontaalse ja vertikaalse segregeerituse, rohkemate karjääripauside ja -katkestuste tõttu tulenevalt püsivatest traditsioonilistest soorollidest, mille kohaselt naised võtavad enda kanda enamiku hoolduskohustustest, tööturu struktuuride ja stereotüüpide ning naiste liigse esindatuse tõttu ebakindlas või osalise tööajaga töös; on mures, kuna eelkõige algse hooldusteenuse osutaja valik hooldatavate ja nende lähedaste poolt tehakse stressi, majandusraskuste ja teenuste piiratud kättesaadavuse kontekstis (95); |
| --- | --- |

63.

Mitteametlik hooldus

| 64. | märgib, et kogu ELis osutab mitteametlikku hooldust regulaarselt 40–50 miljonit inimest ja 44 miljonit pikaajalises hoolduses vähemalt kord nädalas (96), enamik neist on naised, sh puuetega naised, kes moodustavad umbes 60 % mitteametlikest hooldajatest ja osutavad mitteametlikku hooldust rohkem kui mehed (97); märgib, et see pidurdab soolist võrdõiguslikkust ja võib piirata töövõimalusi eriti noorematel hooldajatel; |
| --- | --- |

64.

| 65. | märgib, et mitteametlik hooldus on sageli muu hulgas professionaalsete teenuste kättesaadavuse ja juurdepääsetavuse puudumise tagajärg, kipub jätkuma kaua ning võib kahjustada mitteametliku hooldaja poliitilisi, kodaniku-, majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi, sh vähendada karjäärivõimalusi või tuua kaasa soostumust tööga, mis on allapoole oskuste taset, ning pärssida või välistada ametlikku osalemist tööturul; on eriti mures hoolduskohustuste negatiivse mõju pärast naiste majanduslikule iseseisvusele ja vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse, vaimse ning füüsilise tervise probleemide suurenenud riski pärast; |
| --- | --- |

65.

| 66. | märgib, et mitteametliku hoolduse osutamine võib vähendada sissetulekut, süvendada soolist diskrimineerimist, näiteks soolist palga- ja pensionilõhet, eakate vaesust ja vaesuse feminiseerumist; rõhutab, et need kahjulikud mõjud on tihedalt seotud osutatava hoolduse intensiivsusega, ning rõhutab vajadust paremini jaotada tasustamata majapidamis- ja hooldustöid, mida teevad peamiselt naised, ning elavdada võitlust sooliste stereotüüpide vastu ja kehtestada toimivad töökorraldused, mis arvestavad töö- ja eraelu tasakaalu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | märgib, et ELis saab 65-aastaste ja vanemate isikute seast, keda on üle 7 miljoni inimese, mitteametlikku hooldust 8 % ning 75-aastastest ja vanematest isikutest saab mitteametlikku hooldust 11 % (98); märgib, et enamik hooldust vajavatest eakatest on naised; |
| --- | --- |

67.

| 68. | märgib, et selleks et inimesi saaks jätkuvalt oma kodus hooldada, tuleb liikuvat hooldust ja tuge laiendada ning edasi arendada, et vähendada perekondlike hooldajate, eelkõige naiste hooldusülesandeid, mitte ainult teadlikkust tõstva tegevuse, vaid ka piisava toe, sh rahalise hüvituse kaudu, nii et hooldavad sugulased saavad jätkata oma tööhõivet, et liigutaks hoolduse ja tasustatud töö kooskõlastamise suunas; rõhutab mitteametlike hooldajate võtmerolli ja vajadust, et hooldustöötajad kaasaksid ja toetaksid mitteametlikke hooldajaid tihedalt, ning rõhutab, et mitteametlikud hooldajad peavad enda õigust silmas pidades laskma oma vajadusi hinnata ja nendega tegeleda, ilma et see oleks tingimus teenuse või toe osutamisel hooldatavale; |
| --- | --- |

68.

| 69. | märgib, et vähemalt 8 % kõigist lastest Euroopas osalevad mitteametliku pikaajalise hoolduse osutamises, mis mõjutab negatiivselt nende vaimset ja füüsilist tervist, hariduse omandamist, sotsiaalset kaasatust ja tulevast osalust tööturul (99); |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab vajadust töötada välja ühine Euroopa miinimummääratlus mitteametliku hoolduse kohta, vajadust liikmesriikide kohustuste ja nõukogu soovituste järele mitteametliku hoolduse kohta, sh riiklikud soovitused; rõhutab, et see määratlus peaks toonitama, et mitteametliku hoolduse osutamine peab olema valik ja mitte sündima hooldusteenuste vajadusest ja saadaolevate hooldusteenuste puudusest ning hõlmama austust hooldatavate enesemääramisõiguse vastu, mis puudutab nendepoolset hoolduse vormi valikut; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kutsub komisjoni üles koostama mitteametlikele hooldajatele ühised Euroopa suunised ja staatus ning tugi, kuna mitteametlikku hooldust ei tunnustata ega teadvustata praegu piisavalt kogu selle mitmekesisuses; kutsub liikmesriike üles edendama aktiivset tööjõu- ja -hõivepoliitikat, mille eesmärk on toetada mitteametlike hooldajate taaslõimumist ja arengut tööturul ning tunnustada mitteametlikes keskkondades omandatud oskusi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa hooldajate programm ja selle osana Euroopa mitteametlike hooldajate programm, mis hõlmab ELi tasandi tegevuspaketti seoses mitteametliku hooldusega, ning valdkondades, kus pädevus lasub riigi tasandil, kutsub üles liikmesriike seda Euroopa strateegiat toetama ambitsioonika ja koordineeritud tegevuse ning riiklike kavade abil, et tuvastada, ära tunda ja teadvustada eri mitteametliku hoolduse liike, mida Euroopas osutatakse, ning tuvastada eri hooldajate rühmade, sh noorte hooldajate ja liikuvate hooldajate mitmesuguseid vajadusi deklareeritud tööhõive soodustamiseks ning kindlustuse ja sotsiaalkaitse kaetuse tagamiseks, olenemata nende erinevast asukohast ja haldusseisundist ning -staatusest; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub liikmesriike üles arvesse võtma mitteametliku hoolduse vormistamist ja eri rahalise toetuse võimalusi olenevalt liikmesriikide mitmesugustest vajadustest ja reaalsest olukorrast, seades eesmärgiks heade õigusstandardite, rahalise toetuse ja sotsiaalkaitse tagamise hooldajatele; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tuletab meelde, et eespool nimetatu on saavutatav näiteks hooldus- või pensionikrediidi abil, millega kaitstakse neid, kes katkestavad tööhõive pereliikme või muu hooldust vajava isiku hooldamiseks, ning selle töö väärtustamise teel, mida hooldajad pakuvad ühiskonnale tervikuna muude tugiteenuste kaudu (nt nõustamine vastastikuse mõttevahetuse teel), selge puhkeaja sätestamise kaudu hooldajatele, tervisliku töö- ja eraelu tasakaalu, puhkuse, asendusteenuste abil haiguste korral, samuti päevahoolduse, tööle ennistamise teenuste, hooldajate ning hooldatavate psühholoogiliste ja rehabilitatsiooniteenuste abil ning haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele juurdepääsu kaudu, ning rõhutab mitteülekantava vanemapuhkuse olulisust; kutsub selles suhtes liikmesriike üles arvesse võtma ja arutama häid tavasid selle kohta, kuidas kajastada hoolduskohustustele kulunud perioode pensioniskeemides ja kuidas kiiresti ning täielikult üle võtta 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1158 lapsevanemate ning hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu kohta, mis kehtestab hooldajatele puhkuse ja võimaluse taotleda paindlikku tööaja korraldust, minimaalse arvu hooldaja puhkusepäevi, et pakkuda isiklikku hooldust või tuge sugulasele või isikule, kes elab töötajaga samas leibkonnas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kutsub liikmesriike üles uurima, kuidas vormistada kõige paremini mitteametlikku hooldust ja seega tulude kogumist selles valdkonnas (100), sh maksusoodustussüsteemid ja teenusevautšerite kasutus; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab, et see mitteametliku hoolduse tegevuspakett peab hõlmama nii seadusandlikud kui ka mitteseadusandlikud ettepanekud ja ametlikud investeeringud mitteametlike hooldajate õiguste ja kohustuste tunnustamiseks nende rolli osana, austades samal ajal hooldatavate enesemääramisõigust ja seades teatud kriteeriumid hooldajate juurdepääsuks sotsiaal- jm lisatugiteenustele (sh puhkus ja haiguspuhkus); toonitab uuesti hooldusega seotud vaimse ja füüsilise tervise stressi ning rõhutab hooldajate juurdepääsu tagamist teabele ja nõustamist hoolduse vallas ja hoolduse ning eraelu tasakaalu kohta; rõhutab, et tegevuspaketis tuleb lisaks paika panna liikmesriikide aruandluskohustused, luua ühtsed kontaktpunktid, kus mitteametlikud hooldajad saavad vajalikku tuge kõigis liikmesriikides ning edendavad koostegutsemist tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteemide vahel, et kasutada ära olemasolevaid andmeid ja vähendada mitteametlikele hooldajatele osaks langevat halduskoormust; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama tsiviilühiskonna organisatsioone ja sotsiaalpartnereid, et tagada mitteametlike hooldajate esindatus, et võtta arvesse nende panust mitteametliku hooldusega seotud poliitika kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel, sh Euroopa hooldusstrateegia kavandamisel; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab liigse mitteametlikust hooldusest sõltuvuse olulisust hooldajate oskuste vormistamise ja tunnustamise kaudu sertifitseerimisprotsessi teel ning edendades koolitusi ja oskuste valideerimisskeeme, mis võimaldab täiustamist, oskuste vastastikust tunnustamist ja sihtmärgipärase täiend- ja ümberõppetegevuse rakendamist; rõhutab, et need jõupingutused peaksid ära kasutama muu hulgas Euroopa oskuste tegevuskava, oskuste pakti, ESF+, noorte tööhõive algatust, õiglase ülemineku fondi ja programmi „EL tervise heaks“; kutsub liikmesriike üles hõlbustama töötajate tööturule naasmist pärast pikemat karjäärikatkestust või sugulaste hooldamist; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub komisjoni üles tunnistama probleeme, mis piiravad juurdepääsu asjakohasele hooldusele inimestele, kes põevad konkreetseid haigusi, nagu reumaatilised ning luu- ja lihaskonna haigused, mis eeldavad intensiivsemat hooldust; rõhutab, et luu- ja lihaskonna haigustega isikutel on asjakohasele hooldusele juurdepääsul suurim takistus reumatoloogide ja reumatoloogilise meditsiinikoolituse puudus liikmesriikides; kutsub seega liikmesriike üles tegema reumatoloogiast meditsiiniõppekava standardosa ja suurendama praktiseerivate reumatoloogide arvu; |
| --- | --- |

79.

Inimväärsed töötingimused kõigile hooldussektori töötajatele

| 80. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid seaksid oma hoolduspoliitika keskmesse piisava töötajate arvu ja investeeringud hooldustöötajatesse; kutsub liikmesriike üles suurendama hooldusega seotud töökohtade atraktiivsust sotsiaalse tunnustuse, inimväärsete töötingimuste ja õiglase hüvituse, sh asjakohase tööaja tagamise teel, mille tulemusena on võimalik võidelda olemasoleva tööjõupuuduse vastu ja vähendada vajadust lühikese etteteatamisega töö vastu, tööjõu kiiret ja tõsist väljavoolu, eelkõige piirkondades ning liikmesriikides, mis seisavad silmitsi märkimisväärsete väljakutsetega, mis tulenevad hoolduse väljavoolust, ja suurendada hooldussüsteemide vastupidavust tulevikuks, luues valdkonda töökohti juurde; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama taoliste kvaliteetsete töökohtade loomist valdkonnas, kusjuures töökohtadel on muu hulgas selged, kestlikud ja atraktiivsed karjäärivõimalused koolitusteks ning oskuste arendamiseks, mis võimaldavad pidevat kutsealast ja isiklikku arengut; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema konkreetseid algatusi ja võtma ergutusmeetmeid, mis muudavad töö hooldusvaldkonnas meeldivamaks ka noortele ja soodustavad hooldusega seotud ametites sooliselt tasakaalustatud jaotust; |
| --- | --- |

81.

| 82. | märgib lisaväljakutseid, mis seonduvad hooldusvaldkonna suurenenud platvormitöö määraga; rõhutab, et Euroopa platvormitöö direktiiv ja riiklikud õigusaktid, mis reguleerivad platvormimajandust, peaksid nõuetekohaselt arvesse võtma hooldustöö konkreetset olemust, mis tagab teenuste kvaliteedi ja töötajate jaoks inimväärsete töötingimuste miinimumstandardid; |
| --- | --- |

82.

| 83. | tunnistab, et hooldusteenust osutatakse sageli deklareerimata või ebapiisavalt deklareerituna ekspluatatsioonitingimustes, mis mõjutavad töötajate ja nende perede ning hooldatavate õigusi ja heaolu; on samuti mures kohapealse majutusega hooldajate (kes on peamiselt naised, sh sisserändajatest naised) töötingimuste pärast, kellest paljud seisavad silmitsi ebaselgete hüvitustingimustega, sotsiaalse eraldatuse riskiga ning kelle jaoks puuduvad mehhanismid nende õiguste korralikuks jõustamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema deklareerimata töö probleemi vastu hooldusvaldkonnas ja koostama selge õigusraamistiku kvaliteetsete töökohtade edendamiseks koos sotsiaalkaitsega kõigile hooldustöötajatele; |
| --- | --- |

83.

| 84. | rõhutab, et inimväärne töö peaks olema prioriteetide määratlemisel kestlike ja kvaliteetsete hooldussüsteemidega seoses kesksel kohal; rõhutab, et ELi avaliku sektori ja riigipoolse rahastuse, laenude ja lepingute saajad peaksid austama kehtivat tööseadust ja rangeid standardeid; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kutsub üles neid liikmesriike, kes ILO liikmetena ei ole veel ratifitseerinud ja rakendanud asjakohaseid ILO konventsioone, eelkõige konventsiooni nr 189, mis puudutab koduabiliste inimväärset tööd, konventsiooni nr 190, mis puudutab vägivalda ja ahistamist tööelus, ning konventsiooni nr 149, mis puudutab õenduspersonali; |
| --- | --- |

85.

| 86. | on mures hooldustöötajate hulgas miinimumpalka ja alla miinimumi teenivate töötajate, kellest enamik on naised, suure osakaalu pärast, millest tuleneb püsiv palgalõhe ja palgatasemete erinevus konkreetsetel hooldusega seotud ametikohtadel (101); tervitab seega komisjoni ettepanekuid asjakohaste miinimumpalkade direktiivi kohta, mis edendaksid ELis elamis- ja töötingimusi, sh hooldusvaldkonna madalamapalgalistel töötajatel, ning ettepanekuid palga läbipaistvuse direktiivi kohta, mis võitleksid võrdse tasustamise ning võrdse töö eest võrdse tasu pidevalt ebapiisava jõustamise vastu ELis; rõhutab, et madala palga reguleerimiseks valdavalt naistest koosnevas hooldusvaldkonnas tuleb hooldustöö sotsiaal-majanduslik väärtus ümber hinnata, võrreldes seda töö väärtusega teistes valdavalt meestest koosnevates valdkondades, tuginedes objektiivsetele kriteeriumidele sooneutraalse töökohtade hindamise või liigitamise alusel, nagu haridus-, kutse- ja koolitusnõuded, oskused, pingutused, vastutus, tehtud töö ja sooritatud ülesannete laad; rõhutab, et võrdväärse töö üle otsustamiseks on oluline parameeter sobiva võrdlusisiku kindlakstegemine; juhul, kui tegelik võrdlusisik puudub (nagu on sageli valdavalt naistest koosnevate valdkondade puhul), võib kasutada hüpoteetilist võrdlusisikut; julgustab nii avaliku kui ka erahooldusteenuse osutajaid tagama inimväärse ja asjakohase hüvituse, mis on suurem kui miinimumpalk; rõhutab, et palgatõus on OECD sõnul seotud pikaajalise hoolduse töötajate suurema värbamise, pikema teenistusaja ja harvema väljavahetamisega (102); kutsub liikmesriike üles edendama reforme, et tunnustataks hooldajate ja hooldatavate õigusi ning rakendataks tegevusi töötajate põhiõiguste kaitseks ja töötingimuste täiustamiseks hooldustöötajate puhul, kes on sageli ebakindlas olukorras, nagu mitteametlik töö, pikk tööaeg, ebapiisav palk, puudulik koolitus ja halvad töötervishoiu ja -ohutuse tingimused, kuritarvitamise, ahistamise ning vägivalla juhtumid jms; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rõhutab hariduse ja koolituse ning töötajate kaasava ümber- ja täiendusõppe kavade keskset rolli kvaliteetsete hooldusteenuste osutamisel ja hoolduse kutseliseks muutmisel, mis puudutab hooldusega seotud ametite ja teenuste pidevat arengut; rõhutab tasustatud hariduse ja töö raames läbiviidava koolituse keskset rolli ka üleminekul hoolekandeasutustelt kogukonna- ja perekonnapõhisele hooldusele; innustab tungivalt liikmesriike ELi fondide (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfond + ning taaste- ja vastupidavusrahastu) toel koolitama hooldustöötajaid hooldust ja tuge vajavate isikute õiguste alal, eelkõige puuetega inimeste õiguste konventsioonis ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud õiguste alal; kahetseb, et ELi direktiiv kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ei pane paika pikaajaliste hooldustöötajate minimaalseid koolitusnõudeid, st nende töötajate automaatne tunnustamine kogu liidus on takistatud; |
| --- | --- |

87.

| 88. | rõhutab, et hooldustöö on olemuselt isikutevaheline teenus, mis eeldab mitmesuguseid keerukaid oskusi, millest mõnda ei tunnustata ega hüvitata; rõhutab, et hooldajate ülesanne peaks olema eelkõige hooldatavate hooldamine ja toetamine, ning seega peab vajalikuks kaotada liigne bürokraatia ja vältida ebavajalike haldusülesannete määramist hooldajatele; rõhutab, et teatud meditsiinilisi ülesandeid saab jagada tervishoiutöötajatega, ja rõhutab eeliseid, mida pakub tihedam koostöö hooldus- ning tervishoiutöötajate vahel, näiteks töökoormuse parem jaotamine, rohkema aja pühendamine hooldatavatele ja hoolduse järjepidevus ning multidistsiplinaarsed tavad ja karjäärivõimaluste kooskõlastamine; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kutsub komisjoni üles käivitama ELi hooldusoskuste algatuse, et toetada liikmesriike hooldusvaldkonna töötajate täiend- ja ümberõppe võimaluste edendamisel, oskuste puudujääkide ja vajaduste, paljutõotavate tavade ning edukate algatuste tuvastamisel ja raamistiku loomisel kogemusega, näiteks mitteametliku hooldustööga omandatud oskusteabe, oskuste ja kvalifikatsiooni tunnustamiseks ja sertifitseerimiseks, et lihtsustada valdkonnas ametlikku tööhõivet; kutsub liikmesriike üles lähtuma ELi oskuste tegevuskavast, et tagada edasine hooldustöötajate õpe ja täiendusõpe ning toetada ja pakkuda avaliku sektori võimalusi kõigile hooldajatele – sh võõrtöötajatest mitteametlikele hooldajatele ja hooldustöötajatele – kutsehariduse ja -koolituse ning kvalifikatsioonide omandamiseks, pöörates erilist tähelepanu naistele pärast hoolduspuhkust; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ja jõustama hooldusvaldkonnas kõikidele töötajatele õigused esindusliku ametiühingu asutamiseks ja sellega liitumiseks ning kollektiivläbirääkimistel osalemiseks nii ametliku kui ka mitteametliku hoolduse puhul, samuti õigused inimväärsetele töötingimustele, ning kehtestama töötervishoiu ja tööohutuse kõrged standardid, mis on kooskõlas hiljuti vastu võetud ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku 2021–2027 eesmärkidega ja ületavad neid; rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu konkreetsetele hooldusvaldkonna tööga seotud probleemidele, mis hõlmavad töötajate kokkupuudet ohtlike ainete või ravimitega, tööd potentsiaalselt nakkusohtlikes keskkondades ja vaimseid ning psühhosotsiaalseid riske, mis on seotud emotsionaalselt nõudliku tööga ja kokkupuutega vaenuliku sotsiaalse käitumisega, et ennetada töökohal juhtuvaid õnnetusi ja haigusi ning kaasnevat töölt puudumist, töötajate väljavahetamist ja nende kehva tervist; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kutsub liikmesriike üles tunnistama, et COVID-19 on hooldusvaldkonna kutsehaigus; kutsub liikmesriike üles tagama, et iga hooldusteenuse osutaja koostaks infektsiooniennetuse ja -kontrolli kava, ning tagama hooldustöötajate iga-aastased nakkushaiguste koolitused ja võimaldama töötajatele ajakohast teavet nakkushaiguste kohta; |
| --- | --- |

91.

| 92. | tuletab meelde, et teatud meditsiinitooted, mida hooldustöötajad regulaarselt kasutavad, sisaldavad ühte või mitut kantserogeenset, mutageenset või reproduktiivtoksilist ainet, mis on hõlmatud direktiiviga 2004/37/EÜ, mis käsitleb töötajate kaitset kantserogeenide, mutageenide või reproduktiivtoksiliste ainete eest tööl; tuletab selles kontekstis meelde direktiivi neljandat läbivaatamist ja ohtlike ravimitega kokkupuudet hõlmava töö lisamist; ootab, et 2022. aastal avaldatakse kava kohaselt nende ainete käitlussuunised ning samuti selliste ohtlike ravimite määratluste ja näidustuste loetelu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ja toetama vanusesõbralikke töökeskkondi; kordab üleskutset komisjonile suurendada ambitsioonikust ja pakkuda välja laiem ja ulatuslikum direktiiv tööga seotud luu- ja lihaskonna haiguste ja reumaatiliste haiguste ennetamiseks ning kontrolli all hoidmiseks ja eriti pandeemia ajal esile kerkinud hooldustöö psühhosotsiaalsete riskide ja töötajate heaolu kahjustavate negatiivsete mõjude leevendamiseks; |
| --- | --- |

93.

| 94. | rõhutab, et Euroopa hooldusstrateegia peab muu hulgas laiaulatuslikult tegelema digipöörde mõjuga töötajate töötingimustele ja kaugtöö mõjuga vaimsele tervisele ning tasustamata hooldus- ja majapidamistööde ebavõrdse soolise jaotusega; kordab üleskutset komisjonile pakkuda sotsiaalpartneritega konsulteerimise järel välja direktiiv töö psühhosotsiaalsete riskide ja heaolu kohta; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kutsub liikmesriike üles kehtestama miinimumstandardid kohapealse majutusega töötamiseks näiteks järgmistes valdkondades: hooldajate tööaeg, hüvitamine ja majutus, et võtta arvesse nende töö eripära; eriti asjaolu, et elatakse ja töötatakse hooldust vajava isikuga samas leibkonnas; tuleks arvutada keskmine tööaeg, kuna hooldajad töötavad vahetustega; hüvituse määr peab sõltuma hooldusvajadustest ja hooldajate oskustest; kohapealse majutusega hooldajad, kes elavad koos ülalpeetavatega, peavad omama juurdepääsu eraldi tuppa, tualetti, kööki ja võimaluse korral internetti; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kutsub liikmesriike üles tugevdama sotsiaaldialoogi ning edendama kollektiivläbirääkimisi ja kollektiivlepinguid nii era- kui ka avaliku sektori, kasumlikus kui ka mittetulunduslikus hooldusvaldkonnas, nii hoolekandeasutustes kui ka perekonna- ja kogukonnapõhistes keskkondades, pidades neid olulisteks mehhanismideks tööhõivevõimaluste ja töötingimuste parandamisel ja soolise palgalõhega võitlemisel ning tõhusaimateks vahenditeks miinimumpalga ja palgatõusu tagamiseks üldiselt; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kutsub liikmesriike üles edendama laialdasemat kaetust kollektiivläbirääkimistega ja tagama hooldusvaldkonnas ühinemisõiguse ning -vabaduse, võimaldades paremat juurdepääsu ja teavet töötajate esindajatele ning ametiühingutele, kes püüavad hooldustöötajaid esindada ja nende liikmesust koondada ning kaotada kõik takistused ametiühingute loomiseks ja ebavajalikud tõkked avaliku sektori töökohtades, sh erasektori töövõtjate juures, kes töötavad avaliku sektori lepingutega ja kes tõkestavad ametiühingute võimalusi avaliku sektori töötajaid ühendada ja oma liikmete arvu kasvatada; rõhutab, et eriti liikuvad töötajad, kes töötavad sageli kohapealse majutusega hooldajatena ja peavad olema kättesaadavad 24 tundi ööpäevas, pole piisavalt teadlikud või teavitatud neile kehtivatest tööhõive tingimustest; rõhutab, et kollektiivlepingud peaksid muu hulgas tagama pensioniõigused töötajatele, kes peavad vähendama teiste eest hoolitsemiseks tasustatud tööhõivet või lahkuma tööhõivest; |
| --- | --- |

97.

| 98. | tuletab meelde, et liikuvatel ja võõrtöötajatel, sh dokumenteerimata töötajatel, on oluline roll nii hoolekandeasutuses pakutava kui ka kogukonna- ja perekonnapõhise hoolduse osutamisel ELis; on arvamusel, et see asjaolu peaks kajastuma ja olema vastavalt käsitletud tulevases Euroopa hooldusstrateegias; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kohustusi ja valmistuma konkreetseteks tegevusteks deklareerimata töö ja ebaseaduslike tööhõivevormide vastu võitlemiseks ning inimväärse töö edendamiseks kõigi hooldustöötajate jaoks olenemata nende staatusest; rõhutab, et võõrtöötajad on eriti kaitsetud ja seisavad silmitsi eriliste väljakutsetega, näiteks seoses tööloa või ametliku töötaja staatuse saamisega, sotsiaalkaitsega kaetusega ja deklareerimata töö riskiga; kutsub üles kaitsma võõrtöötajaid asjakohaste seaduste kohaldamise, jõustamise ja seire kaudu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötajate õiglase liikuvuse ja värbamise tagamiseks EList ja kolmandatest riikidest edendama nende kvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist ning täitma piiriülese sotsiaalkaitse tühimikke; kordab üleskutset liikuvusega seotud reeglite ja töötajate nende õigustest paremini teavitamise asjakohaseks seireks ja jõustamiseks; rõhutab rolli, mida täidab Euroopa Tööjõuamet liikmesriikide ja komisjoni abistamisel, kui nad kohaldavad ja täidavad tulemuslikult töötajate liikuvust käsitlevaid ELi õigusakte ja koordineerivad sotsiaalkindlustussüsteeme ELis; rõhutab vajadust kaaluda Euroopa Tööjõuameti volituste läbivaatamist 2024. aastal toimuva hindamise raames, et lisada sellesse töötervishoiu ja tööohutuse sätted; kutsub EU-OSHAt ja Euroopa Tööjõuametit üles tegema koostööd, et toetada komisjoni ja liikmesriike liikuvate ja võõrtöötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamisel; rõhutab, et kohapealse majutusega töötajate töö on peamiselt korraldatud keerulise lähetatud töötajate vahendusbüroode ahela kaudu ja nad on seega hõlmatud lähetatud töötajate direktiivi (103); |
| --- | --- |

99.

| 100. | tunnustab isiklike ja majapidamisteenuste töötajate rolli tagamaks, et ELi kodanikel on oma eelistatud hooldusmudeli valimisel tegelik valikuvõimalus; kutsub komisjoni üles tegelema Euroopa hooldusstrateegias kõigi isiklike ja koduabiliste, sh hooldus- ja muude isiklike ja majapidamisteenuseid pakkuvate töötajate keerukate töö- ja tööhõivetingimustega ning panema aluse isiklike ja majapidamisteenuste tunnustamiseks, reguleerimiseks ja elukutseliseks muutmiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema tõhusalt deklareerimata töö vastu hooldusvaldkonnas, tagades sotsiaalkaitse, ohutud ja inimväärsed töötingimused ning luues koduhoolduse valdkonnas uued töövõimalused; nõuab, et direktiiv 89/391/EMÜ vaadataks sihipäraselt läbi, et tagada koduabiliste lisamine selle kohaldamisalasse; kutsub liikmesriike üles esitama asjakohane raamistik isiklike ja majapidamisteenuste deklareerimiseks, näiteks teenusevautšeri skeemide kujul, et töötada välja mehhanismid ja vahendid koduhoolduse paremaks seireks ning investeerida kohandatud kvaliteetsesse professionaalsetesse teenustesse eesmärgiga kaotada hooldustöö ebakindlus ja pärssida deklareerimata tööd hõlmavate hooldusteenuste kasutamist; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kutsub liikmesriike üles, et nad võtaksid töö- ja eraelu tasakaalu direktiivi kiiresti ja täielikult üle ning asuksid seda rakendama, ning julgustab liikmesriike direktiivis sätestatud miinimumnõuetest enamat tegema; rõhutab, et üksnes meeste ja naiste tasustamata hoolduskohustuste võrdne jaotamine võrdsete, mitteülekantavate ja nõuetekohaselt tasustatud puhkuseperioodide kaudu võimaldaks naistel üha enam töötada täistööajaga ning saavutada töö- ja eraelu tasakaal ning isiklik ja ühiskondlik areng; rõhutab veelgi töökorralduse lisapaindlikkuse edendamise olulisust töötajarühmade jaoks, nagu väikelastega vanemad, üksikvanemad, puuetega lapsevanemad ja puuetega laste vanemad; kutsub liikmesriike üles austama ema- ja isapuhkuse minimaalset kestust olenemata asjaomase isiku staatusest; tuletab meelde, et töö- ja eraelu tasakaalu poliitika peaks julgustama mehi võtma hoolduskohustusi võrdväärselt naistega, ning rõhutab vajadust liikuda järk-järgult täielikult tasustatud ja võrdse pikkusega ema- ja isapuhkuse suunas; kutsub kõiki liikmesriike aktiivselt üles julgustama ja tagama, et isad saaksid võtta isapuhkuse, ilma et peaksid kartma oma tööandjate vaenulikku või diskrimineerivat käitumist, sest see on tõhus viis neid julgustada võtta vastutus oma laste ja pere eest hoolitsemiseks ning kasulik vahend tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks; rõhutab, et see mitte ainult ei eelda, vaid ka põhjustab stereotüüpide ja soonormide muutumist, tuues kaasa õiglasema ja sooliselt võrdõiguslikuma ühiskonna; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ümberkujundavaid tegevusi, nagu hoolduse kaasvastutuse alased teadlikkuskampaaniad, millega kõrvaldatakse stereotüübil põhinev arvamus, mille kohaselt selle töö eest vastutavad naised; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kutsub liikmesriike üles töötama välja laiapõhjaliste meetmete ja ergutusmeetmete komplekti, et julgustada ja soodustada töötajate tööturule taasintegreerimist, eriti naiste puhul, kelle karjäär ja sissetulek on sagedamini mõjutatud ebavõrdsetest soorollidest ja hoolduspuhkusest, sh nende asendamisest või pikematest karjäärikatkestustest, ning tagama töötajatele õiguse naasta samale või samaväärsele töökohale; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kutsub liikmesriike üles tihedas koostöös sotsiaalpartneritega toetama karjäärivõimalusi, et lihtsustada tööga kohanemist, eelkõige elukestva õppe ja kutsekoolituste kaudu, asjakohaste töötushüvitiste, sotsiaalõiguste ülekantavuse ja aktiivse ning tõhusa tööturupoliitika abil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ja tagama tõhusa kaitse ning võrdse palga meestele ja naistele soolist võrdõiguslikkust ümberkujundavate seaduste ja poliitiliste meetmetega, mille eesmärk on võidelda ebakindla tööhõive, teatud feminiseeritud valdkondade, näiteks hooldusvaldkonna töö alahindamisega, ning tagama karjäärivõimalused ja asjakohase sotsiaalkaitsega kaetuse; toonitab uuesti, et kõigis töösuhetes inimesed ja füüsilisest isikust ettevõtjad peaksid olema sobivad saama hüvitisi, mis annavad sissetulekukindluse sellistes olukordades nagu töötus, haigus, vanem iga, karjäärikatkestused laste kasvatamiseks või muudes hooldusolukordades või koolituse põhjustel kooskõlas nõukogu soovitusega juurdepääsu kohta töötajate ja füüsilisest isikutest ettevõtjate sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

103.

| 104. | kutsub komisjoni üles toetuma Euroopa hooldusstrateegiale, nimelt kahele nõukogu soovitusele lapsehoiu kohta (Barcelona eesmärkide muudatus) ja pikaajalise hoolduse kohta ning esitama hooldusstrateegia järel Euroopa hoolduskokkuleppe, mis peaks hõlmama poliitika, kavade, soovituste ja investeeringute kogu ELi tasandil, eesmärgiga edendada üleminekut soolist võrdõiguslikkust ümberkujundava hoolekandesektori suunas, mis tunnistab hooldust õigusena ja väärtustab seda meie ühiskonna alustalana; rõhutab, et kasutusele tuleks võtta integreeritud, terviklik ja elukestev lähenemisviis hooldusele ning edendada inimväärseid töötingimusi ja õiglast palka, suurendada hooldustöö atraktiivsust ning võidelda diskrimineerimise, soolise ebavõrdsuse ja vaesuse vastu selles valdkonnas; |
| --- | --- |

104.

Hoolduse rolli tunnustamine ja väärtustamine meie ühiskonnas ja majanduses

| 105. | rõhutab hoolduse ja meetmete lõimimise äärmist olulisust naiste kui hooldajate võimestamiseks ja kutsealaseks arenguks, samuti hooldust ja tuge vajavate ning vähekaitstud isikute jaoks kõigis asjakohastes riiklikes ja ELi poliitikavaldkondades, julgustades tegema suuremaid investeeringuid ligipääsetavatesse, taskukohastesse ja kvaliteetsetesse hooldusteenustesse; |
| --- | --- |

105.

| 106. | nõuab, et neid prioriteete kajastataks ka ELi poliitika välismõõtmes, sh ühinemiseelsel perioodil ja ametlikus arenguabis; rõhutab, et õiguspõhine lähenemisviis hooldusele, mis tugineb diskrimineerimise puudumisele, võimaldaks sellist lõimimist kõigis asjakohastes poliitikavaldkondades; rõhutab vajadust tagada soolõime ja võrdsuse lõimimise süstemaatiline rakendamine kõigis eelarvestamise asjakohastes etappides, nii komisjoni keskses eelarves kui ka ELi toetatavates poliitikavaldkondades ja kavades; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles muutma eriti stigmatiseeritud arusaama ametliku ja mitteametliku hoolduse ametite kohta ning liikmesriike võtma vastu tõhusaid poliitikameetmeid ja kavu, et võidelda suutlikkuse või vanusega seotud surve, soolise ja muus vormis diskrimineerimise vastu, mis on põimunud eelarvamuse ja stereotüüpidega, mida seostatakse hoolduse, paternalismi ja ülalpeetavusega; märgib, et naised on Euroopas ka hooldusvaldkonnas väärtuslik ja kasutamata ettevõtluspotentsiaali allikas, kes võivad panustada uude innovatsiooni, näiteks uutesse tehnoloogiatesse; |
| --- | --- |

106.

| 107. | märgib, et väljakujunenud sooliste normidega ja stereotüüpidega võitlemine on esimene samm tasustamata hoolduse ja majapidamistööde kohustuste ümberjaotamisel meeste ja naiste vahel, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama hooldusvaldkonna positiivset mainet ühiskonnas ja atraktiivsust nii meeste kui ka naiste jaoks harivate ja avaliku teabe kampaaniate kavandamise ja katseprojektide toetamise kaudu, millega edendatakse seda eesmärki ning püütakse tuua rohkem mehi hooldusvaldkonda ja edendada meestele ja naistele hooldusvaldkonna tööturul võrdväärset osalust ja võimalusi; |
| --- | --- |

107.

| 108. | kutsub komisjoni üles jälgima Euroopa poolaasta raames Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete ja kestliku arengu eesmärkide rakendamist; kutsub eelkõige üles regulaarsele aruandlusele ELi hooldusstrateegia rakendamise kohta ja hooldusega seotud näitajate kohta, mida võetakse arvesse Euroopa poolaastal ja riigipõhistes soovitustes; on arvamusel, et hoolekandesektor peab olema pandeemiajärgse majanduse tugisammas, ja kutsub komisjoni ning liikmesriike üles asetama hoolduse pandeemiajärgse taastumise keskmesse; on veendumusel, et riikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine peab hõlmama sihipärast tegevust soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks kõigis elu- ja hooldusvaldkondades, sh meetmed tasustamata hooldus- ning majapidamistööde vähendamiseks ja ümberjaotamiseks; |
| --- | --- |

108.

| 109. | märgib, et Euroopa majanduses, eelarvestuses ja statistikas on olemas vajadus tunnustada ja väärtustada hooldust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama lähenemisviise hoolduse, eelkõige tasustamata hoolduse, koduhoolduse ja majapidamistööde sotsiaalse ja majandusliku panuse ja väljundite mõõtmiseks ning väärtustamiseks, lisades väärtusahelasse mitteametliku hoolduse, sh võttes arvesse konkreetsete näitajate lisamist sotsiaalvaldkonna tulemustabelisse; kutsub Eurostati ja EIGEt üles hindama mitteametlike hooldajate majanduslikku panust liikmesriikide majandusse ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama poliitikakujundamise protsessi seotud majandusliku ja sotsiaalse heaolu alternatiivmeetmeid; |
| --- | --- |

109.

| 110. | osutab minimaalse sissetuleku ja minimaalsete pensioniskeemide selgetele eelistele õigeaegseks ja tõhusaks ligipääsuks hooldus- ja tugiteenustele, võttes arvesse tulevast komisjoni soovitust asjakohase miinimumpalaga kohta, ning soovib tagada hooldajatele, kes on peamiselt naised, eelkõige mitteametliku tasustamata hoolduse osutajatele, korralikku elatustaseme; kutsub komisjoni üles rõhutama heade tavade arvestamise ja vahetamise olulisust, mis puudutab elukäigu jooksul täidetud hoolduskohustuste kajastamist pensioniskeemides; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kutsub komisjoni üles ühendama tulevast hooldusstrateegiat Euroopa sotsiaalmajanduse tegevuskavaga, suurendades teadlikkust sotsiaalmajanduse potentsiaali kohta hooldusvaldkonna töötingimuste edendamiseks ja naistele paremate töökohtade võimaluste loomiseks; kutsub liikmesriike üles investeerima hoolekandesektori arendusse, võttes piisavalt arvesse valdkonna inimlikke aspekte; |
| --- | --- |

111.

| 112. | tunnustab ja väärtustab tsiviilühiskonna ja mittetulundusühingute, näiteks vabaühenduste, patsiendiorganisatsioonide, heategevuslike ja religioossete jt institutsioonide osutatavat hooldust; |
| --- | --- |

112.

| 113. | kutsub liikmesriike üles sõnastama ja läbi vaatama hoolduspoliitika pidevas sotsiaalses ja ühiskondlikus dialoogis sotsiaalpartnerite, ekspertide, tsiviilühiskonna vabaühenduste, avaliku sektori asutustega riiklikul ja ELi tasandil, hooldatavate ning ametlike ja mitteametlike hooldajate esindusorganisatsioonidega, et toetada tõhusa sotsiaalse hoolduspoliitika lahendusi, mis sobivad tavainimeste vajadustega; rõhutab hooldajate ja hooldatavate ning nende vastavate organisatsioonide aktiivse nõustamise olulisust tulevase Euroopa hooldusstrateegia arendamisel, rakendamisel ja seirel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama arutelu tehnoloogia ja hoolduse kvaliteedi seose üle; |
| --- | --- |

113.

| 114. | kutsub komisjoni üles uurimistegevuseks, et mõista paremini hooldust ja tuge vajavatele isikutele ebapiisava hoolduse osutamise majanduslikku ja ühiskondlikku mõju ning et kindlustada rahastus (eelkõige tulevase platvormi raamistikus) uurimisprojektidele haruldaste haiguste sotsiaalsete mõjude kohta patsiendi vaatenurgast ja ELi-ülestele võrgustikele ja innovatiivsetele projektidele, mis võimaldavad liikmesriikidel üle võtta häid tavasid ja innovatiivseid hooldusmudeleid ning nende koostamisel osaleda, pöörates lisaks erilist tähelepanu kõige levinumatele haigustele ja puudeid tekitavatele haigustele, sh reumaatilistele ning luu- ja lihaskonna haigustele; |
| --- | --- |

114.

| 115. | kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil, Eurofoundil ja teistel asjaomastel asutustel oleks piisavalt ressursse, et kontrollida ja analüüsida, kas ja kuidas tehakse poliitikaga hooldussektoris kavandatud edusamme, sealhulgas ligipääsu, kvaliteedi, soolise võrdõiguslikkuse, taristu ning töö- ja eraelu tasakaalu teemal; |
| --- | --- |

115.

| 116. | nõuab, et tehtaks teaduslik ja eetiline välishindamine COVID-19 pandeemiaga toimetuleku kohta hooldusvaldkonnas, samuti Euroopa Liidu tegevuse kohta tervikuna ja liikmesriikide tegevuse kohta, ning et hinnataks praegust ELi valmidust pandeemiateks, ja kutsub liikmesriike ning komisjoni üles uurima eakate ja puuetega inimeste hoolekandeasutustes jt sotsiaalteenuste rajatistes esinenud COVID-19 infektsioonide ja surmade suure osakaalu põhjusi ning seda, kas inimõigusi ja patsiendiõigusi jäeti hooletusse või rikuti, et saada vajalikud teadmised ja vältida sellise tragöödia kordumist tulevastes kriisides; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  https://www.who.int/news/item/14-03-2022-who-launches-new-framework-to-support-countries-achieve-integrated-continuum-of-long-term-care

(2)  https://www.ohchr.org/en/documents/thematic-reports/impact-coronavirus-disease-covid-19-enjoyment-all-human-rights-older

(3)  https://undocs.org/Home/Mobile?FinalSymbol=A%2FHRC%2F30%2F43AAuage=E&DeviceType=DesktopAARequested=False

(4)  ELT L 231, 30.6.2021, lk 21.

(5)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

(6)  ELT L 437, 28.12.2020, lk 30.

(7)  ELT L 107, 26.3.2021, lk 1.

(8)  ELT L 188, 12.7.2019, lk 79.

(9)  ELT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(10)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(11)  ELT L 88, 16.3.2022, lk 1.

(12)  ELT L 223, 22.6.2021, lk 14.

(13)  ELT C 363, 28.10.2020, lk 80.

(14)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 191.

(15)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 208.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0072

(17)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 145.

(18)  ELT C 189, 5.6.2019, lk 4.

(19)  ELT C 474, 24.11.2021, lk 146.

(20)  ELT C 371, 15.9.2021, lk 102.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0038

(22)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 75.

(23)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 122.

(24)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 8.

(25)  ELT C 363, 28.10.2020, lk 164.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0068.

(27)  ELT C 387, 15.11.2019, lk 1.

(28)  Euroopa Komisjon (2021), Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia.

(29)  Eurostat (2020), leibkondade struktuuri statistika.

(30)  Euroopa Komisjon (2018), uuring „Informal care in Europe: Exploring Formalisation, Availability and Quality“ (Mitteametlik hooldus Euroopas. Vormistamise, kättesaadavuse ja kvaliteedi uurimine).

(31)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_838653.pdf

(32)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/Policy-brief-COVID-19-and-the-care-economy-en.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/et/topic/neets

(34)  Euroopa Komisjon ja sotsiaalkaitsekomitee (2021), pikaajalise hoolduse 2021. aasta aruanne.

(35)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, „Demographic outlook of the European Union“ (Euroopa Liidu demograafiline perspektiiv), märts 2020, lk 3.

(36)  The social construction of migrant care work. At the intersection of care, migration and gender (Migrantide hooldustöö sotsiaalne struktuur. Hoolduse, rände ja soo läbipõimumine) / Amelita King-Dejardin; Rahvusvaheline Tööbüroo – Genf: ILO, 2019.

(37)  Sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjon (2021), pikaajalise hoolduse aruanne.

(38)  OECD (2020), „The effectiveness of social protection for long-term care in old age: Is social protection reducing the risk of poverty associated with care needs“ (Sotsiaalkaitse tõhusus pikaajalise hoolduse jaoks eakatel: kas sotsiaalkaitse vähendab hooldusvajadusega seotud vaesusriski?).

(39)  Euroopa Parlament (2021), uuring „Ageing policies – access to services in different Member States“ (Vananemispoliitika – ligipääs teenustele eri liikmesriikides).

(40)  Maailma Majandusfoorum, „COVID-19 highlights how caregiving fuels gender inequality“ (COVID-19 toob esile, kuidas hooldamine soodustab soolist ebavõrdsust), https://www.weforum.org/agenda/2020/04/covid-19-highlights-how-caregiving-fuels-gender-inequality/

(41)  2019. aastal.

(42)  https://eige.europa.eu/about-eige/director-speeches/beyond-beijing-declaration-assessment-and-main-challenges

(43)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-pandemic-has-increased-care-burden-how-much-0 https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/policy-brief-the-impact-of-covid-19-on-women

(44)  WHO (24. juuli 2020), „Preventing and managing COVID-19 across long-term care services: Policy brief“ (COVID-19 ennetamine ja haldamine pikaajalistes hooldusteenustes: teatis); ECDC (2022), „Surveillance data from public online national reports on COVID-19 in long-term care facilities“ (Jälgimisandmed avalikest riiklikest aruannetest COVID-19 kohta pikaajalise hoolduse rajatistes), https://www.ecdc.europa.eu/en/all-topics-z/coronavirus/threats-and-outbreaks/covid-19/prevention-and-control/LTCF-data.

(45)  http://www.efnweb.be/wp-content/uploads/EFN-MHE-Joint-Statement-October-2021.pdf

(46)  Eurofound (2021), teatis „Education, healthcare and housing: How access changed for children and families in 2020“ (Haridus, tervishoid ja eluase. Kuidas on ligipääs laste ja perede jaoks 2020. aastal muutunud?).

(47)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Resilience_of%20the%20LTC%20 sector_V3.pdf

(48)  https://effat.org/in-the-spotlight/european-alliance-calls-on-eu-governments-to-ratify-convention-on-domestic-workers/#:~:text=Among%20them%2C%206.3%20million%20are,workers%20in%20their%20respective%20country

(49)  Euroopa Töötajate Liikuvuse Instituut (https://www.mobilelabour.eu/).

(50)  Euroopa Komisjoni uuring pikaajalise hoolduse väljakutsete kohta Euroopas aastal 2018.

(51)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(52)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/women-labour-market-work-life-balance/womens-situation-labour-market_en

(53)  Euroopa Parlament (2021), uuring „Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds“ (Sooline võrdõiguslikkus: majanduslik väärtus kohaldatavate ELi vahendite seisukohast).

(54)  EIGE (2021), Pekingi tegevusplatvormi 2020. aasta aruanne.

(55)  Eurofound (2020), aruanne „Long-term care workforce: Employment and working conditions“ (Pikaajalise hoolduse tööjõud: tööhõive ja töötingimused).

(56)  Eurofound (2020), aruanne „Long-term care workforce: Employment and working conditions“ (Pikaajalise hoolduse tööjõud: tööhõive ja töötingimused).

(57)  Eurofound (2020), aruanne „Long-term care workforce: Employment and working conditions“ (Pikaajalise hoolduse tööjõud: tööhõive ja töötingimused).

(58)  Euroopa Komisjon ja sotsiaalkaitsekomitee (2021), pikaajalise hoolduse 2021. aasta aruanne.

(59)  Euroopa Parlament (2021), uuring „Policies for long-term carers“ (Poliitika pikaajaliste hooldajate jaoks).

(60)  Eurofound (2020b), „Long-term Care Workforce: Employment and working conditions“ (Pikaajalise hoolduse valdkonna tööjõud: tööhõive- ja töötingimused), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(61)  Eurofound (2020), aruanne „Long-term care workforce: Employment and working conditions“ (Pikaajalise hoolduse tööjõud: tööhõive ja töötingimused).

(62)  Euroopa Komisjon, pikaajalise hoolduse aruanne, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(63)  Euroopa Komisjon, pikaajalise hoolduse aruanne, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(64)  EIGE (2020), aruanne „Gender inequalities in care and consequences for the labour market“ (Sooline ebavõrdsus hoolduses ja selle tagajärjed tööturule), https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market.

(65)  EIGE (2020), aruanne „Gender inequalities in care and consequences for the labour market“ (Sooline ebavõrdsus hoolduses ja selle tagajärjed tööturule).

(66)  Eurofound (2018), „European Quality of Life Survey 2016 – Quality of life, quality of public services, and quality of society“ (Euroopa elatustaseme uuring 2016 – elatustase, avalike teenuste kvaliteet ja ühiskonna kvaliteet), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(67)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/eurostat/web/main/help/faq/data-services

(68)  EIGE (2021), aruanne „Gender inequalities in care and consequences for the labour market“ (Sooline ebavõrdsus hoolduses ja selle tagajärjed tööturule).

(69)  Globaalne haiguskoormuse uuring 2019, https://www.thelancet.com/journals/lancet/issue/vol396no10258/PIIS0140-6736(20)X0042-0#.

(70)  ILO (2018), „Care work and care jobs for the future of decent work“ (Hooldustöö ja hooldusametid inimväärse töö tuleviku nimel).

(71)  Euroopa Parlament (2021), uuring „Policies for long-term carers“ (Poliitika pikaajaliste hooldajate jaoks).

(72)  Euroopa Parlament (2021), uuring „Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds“ (Sooline võrdõiguslikkus: majanduslik väärtus kohaldatavate ELi vahendite seisukohast).

(73)  Euroopa sotsiaalpartnerite ühisavaldus lapsehoiuvõimaluste kohta ELis, https://www.etuc.org/en/document/european-social-partners-joint-statement-childcare-provisions-eu.

(74)  Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2021. aasta resolutsioon noortegarantii kohta.

(75)  Nõukogu soovitus (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii.

(76)  EIGE (2021), aruanne „Gender inequalities in care and consequences for the labour market“ (Sooline ebavõrdsus hoolduses ja selle tagajärjed tööturule).

(77)  Euroopa Komisjon, pikaajalise hoolduse aruanne, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(78)  Sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjon (2021), pikaajalise hoolduse aruanne.

(79)  Euroopa Komisjon, pikaajalise hoolduse aruanne, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en.

(80)  Eurocarers (2021), aruanne COVID-19 mõju kohta mitteametlikele hooldajatele üle Euroopa.

(81)  ILO (2022), „Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work“ (Hooldus tööl: panustamine hoolduspuhkusesse ja teenustesse sooliselt võrdõiguslikuma töökeskkonna jaoks).

(82)  ILO (2022), „Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work“ (Hooldus tööl: panustamine hoolduspuhkusesse ja teenustesse sooliselt võrdõiguslikuma töökeskkonna jaoks).

(83)  Euroopa Komisjon (2021), roheline raamat elanikkonna vananemise kohta.

(84)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/economy-finance/dp074_en.pdf

(85)  Alzheimer Europe, Dementsus Euroopas, aastaraamat 2019 (2020), „Estimating the prevalence of dementia in Europe“ (Dementsuse levimuse hindamine Euroopas).

(86)  https://www.oecd.org/fr/publications/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm

(87)  https://www.finanzwende-recherche.de/wp-content/uploads/2021/10/Finanzwende_BourgeronMetzWolf_2021_Private-Equity-Investoren-in-der-Pflege_20211013.pdf

(88)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/article/2021/wages-in-long-term-care-and-other-social-services-21-below-average

(89)  Primaarne ennetus on suunatud haiguse esmase esinemise ennetamiseks. Sekundaarse ja tertsiaarse ennetuse eesmärk on peatada või viivitada olemasolevat haigust ja selle toimet varajase avastamise ja asjakohase ravi abil või vähendada retsidiivide esinemist ja krooniliste haiguste väljakujunemist, näiteks tõhusa rehabilitatsiooni abil. Viide: WHO, Terviseedenduse sõnastik, 1998.

(90)  Rahvusliku päritolu andmed tuleb koguda vabatahtlikkuse ja anonüümsuse alusel ainult diskrimineerimise tuvastamiseks ja selle vastu võitlemiseks.

(91)  Nagu on sätestatud nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovituses (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii.

(92)  Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (2020/2084(INI)); Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsioon Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (2022/2618(RSP)).

(93)  Digilahendused, näiteks rakendused, mis koosnevad eri moodulitest ja funktsioonidest, mida saab rakenduse lihtsa vormiga kombineerida, et anda tulemuseks rakendus, mis sobib konkreetse kasutaja soovide ja vajadustega;

(94)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7724

(95)  Sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjon (2021), pikaajalise hoolduse aruanne „Trends, challenges and opportunities in an ageing society“ (Suundumused, probleemid ja võimalused vananevas ühiskonnas), 1. kd.

(96)  Eurofound (2020), „Long-term care workforce: Employment and working conditions“ (Pikaajalise hoolduse tööjõud: tööhõive ja töötingimused).

(97)  Majandus-, teadus- ja elukvaliteedi poliitika osakond, majanduse juhtimise tugiüksus (2021), tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni taotletud Euroopa Parlamendi uuring „Policies for long-term carers“ (Pikaajaliste hooldajate poliitika).

(98)  Majandus-, teadus- ja elukvaliteedi poliitika osakond, majanduse juhtimise tugiüksus (2021), tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni taotletud Euroopa Parlamendi uuring „Policies for long-term carers“ (Pikaajaliste hooldajate poliitika).

(99)  Santini, Socci et al. (2020), „Positive and Negative Impacts of Caring among Adolescents Caring for Grandparents. Results from an Online Survey in Six European Countries and Implications for Future Research, Policy and Practice“ (Hoolduse positiivne ja negatiivne mõju vanavanemaid hooldavatel teismelistel. Võrguküsitluse tulemused kuues Euroopa riigis ja eeldused edasiseks uurimistegevuseks, poliitikaks ja tavadeks), https://me-we.eu/wp-content/uploads/2020/10/Positive-and-Negative-Impacts-of-Caring.pdf.

(100)  Riigitulu kaalutlustel peavad liikmesriigid uurima parimaid viise tööhõive vormistamiseks ning selle kaudu ka tööhõivest tulenevate tulude kogumise vormistamiseks. Seejuures tuleb arvesse võtta maksusoodustussüsteemide arvutusi ja teenusevautšerite kasutust;

(101)  Eurofound (2021), „Understanding the gender pay gap: What difference do sector and occupation make?“ (Soolise palgalõhe mõistmine: milline erinevus on tingitud valdkonnast ja ametist?), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg. Eurofound (2021), „Minimum wages in 2021: Annual review“ (Miinimumpalk 2021. aastal: aastaülevaade), sari „Minimum wages in the EU“ (Miinimumpalk ELis), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(102)  https://www.oecd-ilibrary.org/social-issues-migration-health/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers_92c0ef68-en;jsessionid=CUiqVaYYMpv7-fVciq3IIhh787q6ZHLU19L9LeR1.ip-10-240-5-42

(103)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/report_on_the_eesc_country_visits_to_uk_germany_italy_poland_0.pdf

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/63

---

P9_TA(2022)0279

Vaimne tervis digitaalses töökeskkonnas

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon vaimse tervise kohta digitaalses töökeskkonnas (2021/2098(INI))

(2023/C 47/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 6, 9, 114, 153, 169 ja 191, ning eelkõige artiklit 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 6, 9, 114, 153, 169 ja 191, ning eelkõige artiklit 168,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikleid 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 ja 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikleid 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 ja 35,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eriti selle 10. põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eriti selle 10. põhimõtet,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse 2018. aasta ÜRO vaimse tervise ja heaolu strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aasta ÜRO vaimse tervise ja heaolu strateegiat,

| — | võttes arvesse 18. mai 2020. aasta Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) manifesti tervisehoidliku taastumise kohta COVID-19-st, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. mai 2020. aasta Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) manifesti tervisehoidliku taastumise kohta COVID-19-st,

| — | võttes arvesse 2021. aasta WHO ülemaailmse tervise päeva pealkirjaga „Mental healthcare for all: let’s make it a reality“ (Vaimse tervise teenused kõigile – muudame selle reaalsuseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta WHO ülemaailmse tervise päeva pealkirjaga „Mental healthcare for all: let’s make it a reality“ (Vaimse tervise teenused kõigile – muudame selle reaalsuseks),

| — | võttes arvesse WHO Euroopa vaimse tervise tegevusraamistikku aastateks 2021-2025, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO Euroopa vaimse tervise tegevusraamistikku aastateks 2021-2025,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 8. juuni 2021. aasta tervisepoliitika uuringut „A New Benchmark for Mental Health Systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health“ (Uus sihttase vaimse tervise süsteemides: vaimse tervisega seotud sotsiaalsete ja majanduslike kulude vähendamine) ning 4. novembri 2021. aasta vaimset tervist ja töökeskkonda käsitlevat aruannet „Fitter Minds, Fitter Jobs: from Awareness to Change in Integrated Mental Health, Skills and Work Policies“ (Tervem vaim, tervislikum töökoht: teadlikkusest muutusteni integreeritud vaimse tervise, oskuste ja tööpoliitika valdkonnas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 8. juuni 2021. aasta tervisepoliitika uuringut „A New Benchmark for Mental Health Systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health“ (Uus sihttase vaimse tervise süsteemides: vaimse tervisega seotud sotsiaalsete ja majanduslike kulude vähendamine) ning 4. novembri 2021. aasta vaimset tervist ja töökeskkonda käsitlevat aruannet „Fitter Minds, Fitter Jobs: from Awareness to Change in Integrated Mental Health, Skills and Work Policies“ (Tervem vaim, tervislikum töökoht: teadlikkusest muutusteni integreeritud vaimse tervise, oskuste ja tööpoliitika valdkonnas),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (6);

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiivi 89/654/EMÜ töökohale esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiivi 89/654/EMÜ töökohale esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. mai 1990. aasta direktiivi 90/270/EMÜ kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. mai 1990. aasta direktiivi 90/270/EMÜ kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega (9),

| — | võttes arvesse 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (10),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile õiguse kohta mitte olla kättesaadav (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile õiguse kohta mitte olla kättesaadav (11),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni Euroopa noorte võimestamise kohta: pandeemiajärgne tööhõive ja sotsiaalne taaste (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni Euroopa noorte võimestamise kohta: pandeemiajärgne tööhõive ja sotsiaalne taaste (12),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni platvormitöötajate õiglaste töötingimuste, õiguste ja sotsiaalkaitse kohta – digiarenguga seotud tööhõive uued vormid (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni platvormitöötajate õiglaste töötingimuste, õiguste ja sotsiaalkaitse kohta – digiarenguga seotud tööhõive uued vormid (13),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2019. aasta järeldusi heaolumajanduse kohta (14), milles taotletakse põhjaliku ELi vaimse tervise strateegia loomist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2019. aasta järeldusi heaolumajanduse kohta (14), milles taotletakse põhjaliku ELi vaimse tervise strateegia loomist,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2020. aasta järeldusi heaolu suurendamise kohta töökohal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2020. aasta järeldusi heaolu suurendamise kohta töökohal,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2021. aasta teatist „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021–2027. Tööohutus ja töötervishoid muutuvas töömaailmas“ (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2021. aasta teatist „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021–2027. Tööohutus ja töötervishoid muutuvas töömaailmas“ (COM(2021)0323),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2005. aasta rohelist raamatut „Elanikkonna vaimse tervise parandamine – Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine“ (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2005. aasta rohelist raamatut „Elanikkonna vaimse tervise parandamine – Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine“ (COM(2005)0484),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. juuli 2021. aasta aruannet tööhõive ja sotsiaalse arengu kohta Euroopas „Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: Reducing disparities and addressing distributional impacts“ (Teel tugeva sotsiaalse Euroopa poole COVID-19 kriisi järgsel perioodil: ebavõrdsuse vähendamine ja jaotusliku mõjuga tegelemine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. juuli 2021. aasta aruannet tööhõive ja sotsiaalse arengu kohta Euroopas „Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: Reducing disparities and addressing distributional impacts“ (Teel tugeva sotsiaalse Euroopa poole COVID-19 kriisi järgsel perioodil: ebavõrdsuse vähendamine ja jaotusliku mõjuga tegelemine),

| — | võttes arvesse 2008. aasta Euroopa vaimse tervise ja heaolu pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta Euroopa vaimse tervise ja heaolu pakti,

| — | võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi 17. juuni 2021. aasta aruannet „Beyond Lockdown: the „pandemic scar“ on young people“ (Ühiskonna sulgemise telgitagused: noorte „pandeemia armid“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi 17. juuni 2021. aasta aruannet „Beyond Lockdown: the „pandemic scar“ on young people“ (Ühiskonna sulgemise telgitagused: noorte „pandeemia armid“),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 9. novembri 2021. aasta aruannet „Impact of COVID-19 on young people in the EU“ (COVID-19 mõju ELi noortele) ning 10. mai 2021. aasta aruannet „Living, working and COVID-19: Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year“ (Elu, töötamine ja COVID-19: vaimse tervise halvenemine ja usalduse vähenemine kogu ELis pandeemia jätkudes), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 9. novembri 2021. aasta aruannet „Impact of COVID-19 on young people in the EU“ (COVID-19 mõju ELi noortele) ning 10. mai 2021. aasta aruannet „Living, working and COVID-19: Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year“ (Elu, töötamine ja COVID-19: vaimse tervise halvenemine ja usalduse vähenemine kogu ELis pandeemia jätkudes),

| — | võttes arvesse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 7. detsembri 2020. aasta aruannet „Preventing musculoskeletal disorders in a diverse workforce: risk factors for women, migrants and LGBTI workers“ (Luu- ja lihasvaevuste ennetamine mitmekesise tööjõu puhul: rändajate, naiste ja LGBTI-inimeste riskitegurid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) 7. detsembri 2020. aasta aruannet „Preventing musculoskeletal disorders in a diverse workforce: risk factors for women, migrants and LGBTI workers“ (Luu- ja lihasvaevuste ennetamine mitmekesise tööjõu puhul: rändajate, naiste ja LGBTI-inimeste riskitegurid),

| — | võttes arvesse EU-OSHA 7. oktoobri 2011. aasta aruannet pealkirjaga „Mental health promotion in the workplace – a good practice report“ (Vaimse tervise edendamine töökohal: heade tavade aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EU-OSHA 7. oktoobri 2011. aasta aruannet pealkirjaga „Mental health promotion in the workplace – a good practice report“ (Vaimse tervise edendamine töökohal: heade tavade aruanne),

| — | võttes arvesse EU-OSHA 22. oktoobri 2021. aasta aruannet „Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications“ (Kaugtöö ja terviseriskid COVID-19 pandeemia kontekstis: valdkonnakohased tõendid ja poliitiline mõju). |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EU-OSHA 22. oktoobri 2021. aasta aruannet „Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications“ (Kaugtöö ja terviseriskid COVID-19 pandeemia kontekstis: valdkonnakohased tõendid ja poliitiline mõju).

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2012. aasta arvamust „Euroopa vaimse tervise aasta – parem töö ja parem elukvaliteet“ (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2012. aasta arvamust „Euroopa vaimse tervise aasta – parem töö ja parem elukvaliteet“ (15),

| — | võttes arvesse komisjoni eksperdirühma 23. juuni 2021. aasta arvamust tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta „Tervishoiutöötajate ja muude elutähtsate kutsealade töötajate vaimse tervise toetamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni eksperdirühma 23. juuni 2021. aasta arvamust tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta „Tervishoiutöötajate ja muude elutähtsate kutsealade töötajate vaimse tervise toetamine“,

| — | võttes arvesse EU-OSHA ja Eurofoundi 13. oktoobri 2014. aasta ühist aruannet „Psychosocial risks in Europe – Prevalence and strategies for prevention“ (Psühhosotsiaalsed ohud Euroopas – Esinemissagedus ja ennetusstrateegiad), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EU-OSHA ja Eurofoundi 13. oktoobri 2014. aasta ühist aruannet „Psychosocial risks in Europe – Prevalence and strategies for prevention“ (Psühhosotsiaalsed ohud Euroopas – Esinemissagedus ja ennetusstrateegiad),

| — | võttes arvesse Willis Towers Watsoni 2021. aasta töötajate kogemuste uuringut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Willis Towers Watsoni 2021. aasta töötajate kogemuste uuringut,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjonile esitatud petitsioone, näiteks nr 0956/2018 ja nr 1186/2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjonile esitatud petitsioone, näiteks nr 0956/2018 ja nr 1186/2018,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9–0184/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9–0184/2022),

| A. | arvestades, et õigus füüsilisele ja vaimsele tervisele on põhiline inimõigus, ning arvestades, et igal inimesel on õigus parimale võimalikule tervisele; arvestades, et WHO määratleb vaimset tervist kui „heaoluseisundit, kus inimene saab hakkama igapäevase elu pingetega, realiseerib oma võimeid, suudab töötada tootlikult ja tulemusrikkalt ning on võimeline andma oma panuse ühiskonna heaks“ (16); arvestades, et vaimne tervis on seotud ka muude põhiõigustega, nagu õigus inimväärikusele, mis on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 1, ja õigus isikupuutumatusele, sealhulgas vaimsele puutumatusele, nagu on sätestatud harta artiklis 3; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigus füüsilisele ja vaimsele tervisele on põhiline inimõigus, ning arvestades, et igal inimesel on õigus parimale võimalikule tervisele; arvestades, et WHO määratleb vaimset tervist kui „heaoluseisundit, kus inimene saab hakkama igapäevase elu pingetega, realiseerib oma võimeid, suudab töötada tootlikult ja tulemusrikkalt ning on võimeline andma oma panuse ühiskonna heaks“ (16); arvestades, et vaimne tervis on seotud ka muude põhiõigustega, nagu õigus inimväärikusele, mis on sätestatud ELi põhiõiguste harta artiklis 1, ja õigus isikupuutumatusele, sealhulgas vaimsele puutumatusele, nagu on sätestatud harta artiklis 3;

| B. | arvestades, et uuringute andmetel on COVID-19 pandeemia muutnud organisatsioonilisi ja juhtimistavasid ning paljude Euroopa töötajate töötingimusi, millel on tagajärjed tööajale, heaolule ja töökoha füüsilisele keskkonnale; arvestades, et tervishoiule ja elutähtsate kutsealade töötajatele on esitatud erakorralisi nõudmisi; arvestades, et need töötajad on pidanud toime tulema nõudliku töökeskkonnaga, kaitse puudumisega ja hirmuga oma ohutuse pärast, millel on olnud negatiivne psühholoogiline mõju; arvestades, et vaimse tervise probleemide käsitlemine töökohal ei tähenda mitte ainult vaimsete häirete tundmist seoses rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni suremuse ja haigestumuse statistika jaoks diagnostiliste kriteeriumidega (nt depressioon) (17), vaid ka heaolu edendamist, vääritimõistmise ja stigma vältimist ning õigete meetmete ja ravi kavandamist ning rakendamist nende häirete ohjamiseks (18); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uuringute andmetel on COVID-19 pandeemia muutnud organisatsioonilisi ja juhtimistavasid ning paljude Euroopa töötajate töötingimusi, millel on tagajärjed tööajale, heaolule ja töökoha füüsilisele keskkonnale; arvestades, et tervishoiule ja elutähtsate kutsealade töötajatele on esitatud erakorralisi nõudmisi; arvestades, et need töötajad on pidanud toime tulema nõudliku töökeskkonnaga, kaitse puudumisega ja hirmuga oma ohutuse pärast, millel on olnud negatiivne psühholoogiline mõju; arvestades, et vaimse tervise probleemide käsitlemine töökohal ei tähenda mitte ainult vaimsete häirete tundmist seoses rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni suremuse ja haigestumuse statistika jaoks diagnostiliste kriteeriumidega (nt depressioon) (17), vaid ka heaolu edendamist, vääritimõistmise ja stigma vältimist ning õigete meetmete ja ravi kavandamist ning rakendamist nende häirete ohjamiseks (18);

| C. | arvestades, et pandeemia vallandas tööga seonduvate hoolduskohustuste järsu suurenemise, mis mõjutas ebaproportsionaalselt naisi ja suurendas soolist ebavõrdsust tasustamata hoolduses; arvestades, et sellel oli negatiivne mõju hoolduskohustustega inimeste vaimsele tervisele, kuna paljud töötajad pidid toime tulema palju suurema stressiga, võttes liikumispiirangute ajal endale suuremad hoolduskohustused seoses koduõppe ja lastehoiuga või pakkudes mitteametlikku hooldust või tehes ülalpeetavate sugulaste heaks muud tööd; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pandeemia vallandas tööga seonduvate hoolduskohustuste järsu suurenemise, mis mõjutas ebaproportsionaalselt naisi ja suurendas soolist ebavõrdsust tasustamata hoolduses; arvestades, et sellel oli negatiivne mõju hoolduskohustustega inimeste vaimsele tervisele, kuna paljud töötajad pidid toime tulema palju suurema stressiga, võttes liikumispiirangute ajal endale suuremad hoolduskohustused seoses koduõppe ja lastehoiuga või pakkudes mitteametlikku hooldust või tehes ülalpeetavate sugulaste heaks muud tööd;

| D. | arvestades, et uuringute andmetel põhjustas pandeemia ulatusliku kaugelt töötamise, millel on olnud positiivsed tagajärjed, nagu suurem paindlikkus ja autonoomia ning mõnel juhul parem töö- ja eraelu tasakaal; arvestades siiski, et see kasu ei kaalu alati üles negatiivseid tagajärgi, nagu liigne ühendatus, piiride hägustumine töö ja eraelu vahel ning töö ja tehnoloogiaga seotud stressi suurem intensiivsus; arvestades, et Eurofoundi COVID-19 uuringute kohaselt tekitas pandeemia kaugtöötajatele palju probleeme; arvestades, et kuigi kaugtöö märkimisväärne suurenemine võib tuua kasu töötajatele ja ettevõtjatele, tuleb sellega seoses kaitsta ning edendada ka õigust füüsilisele ja vaimsele tervisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et uuringute andmetel põhjustas pandeemia ulatusliku kaugelt töötamise, millel on olnud positiivsed tagajärjed, nagu suurem paindlikkus ja autonoomia ning mõnel juhul parem töö- ja eraelu tasakaal; arvestades siiski, et see kasu ei kaalu alati üles negatiivseid tagajärgi, nagu liigne ühendatus, piiride hägustumine töö ja eraelu vahel ning töö ja tehnoloogiaga seotud stressi suurem intensiivsus; arvestades, et Eurofoundi COVID-19 uuringute kohaselt tekitas pandeemia kaugtöötajatele palju probleeme; arvestades, et kuigi kaugtöö märkimisväärne suurenemine võib tuua kasu töötajatele ja ettevõtjatele, tuleb sellega seoses kaitsta ning edendada ka õigust füüsilisele ja vaimsele tervisele;

| E. | arvestades, et psühhosotsiaalsed riskid on kõige sagedasemad kaugtööga seotud terviseriskid; arvestades, et kaugtöö suurem levimus on seotud pikkade töötundide ja tööstressiga; arvestades, et EU-OSHA andmetel võivad psühhosotsiaalsed riskid põhjustada negatiivseid psühholoogilisi, füüsilisi ja sotsiaalseid nähtusi, nagu tööga seotud ärevus, läbipõlemine või depressioon; arvestades, et psühhosotsiaalseid riske põhjustavate töötingimuste hulka võivad kuuluda ülemäärane töökoormus, vastuolulised nõudmised, selguse puudumine oma rolli osas, vähene osalemine töötajaid endid mõjutavates otsustes, kontrolli puudumine oma töö tegemise viisi üle, halvasti juhitud organisatsioonilised muutused, töökohakindluse puudumine, ebatõhus suhtlemine, juhtkonna või kolleegide toetuse puudumine, psühholoogiline ja seksuaalne ahistamine ning kolmandate isikute vägivald; arvestades, et liikmesriikidel ei ole psühhosotsiaalsete riskide jaoks ühesuguseid õiguslikult siduvaid ühiseid standardeid ja põhimõtteid, mis toob kaasa töötajate de facto ebavõrdse õiguskaitse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et psühhosotsiaalsed riskid on kõige sagedasemad kaugtööga seotud terviseriskid; arvestades, et kaugtöö suurem levimus on seotud pikkade töötundide ja tööstressiga; arvestades, et EU-OSHA andmetel võivad psühhosotsiaalsed riskid põhjustada negatiivseid psühholoogilisi, füüsilisi ja sotsiaalseid nähtusi, nagu tööga seotud ärevus, läbipõlemine või depressioon; arvestades, et psühhosotsiaalseid riske põhjustavate töötingimuste hulka võivad kuuluda ülemäärane töökoormus, vastuolulised nõudmised, selguse puudumine oma rolli osas, vähene osalemine töötajaid endid mõjutavates otsustes, kontrolli puudumine oma töö tegemise viisi üle, halvasti juhitud organisatsioonilised muutused, töökohakindluse puudumine, ebatõhus suhtlemine, juhtkonna või kolleegide toetuse puudumine, psühholoogiline ja seksuaalne ahistamine ning kolmandate isikute vägivald; arvestades, et liikmesriikidel ei ole psühhosotsiaalsete riskide jaoks ühesuguseid õiguslikult siduvaid ühiseid standardeid ja põhimõtteid, mis toob kaasa töötajate de facto ebavõrdse õiguskaitse;

| F. | arvestades, et üha rohkem tööandjaid kasutab oma töötajate haldamiseks digivahendeid, nagu rakendused, tarkvara ja tehisintellekt; arvestades, et seetõttu tekitab algoritmipõhine juhtimine töö tuleviku jaoks uusi probleeme, nagu tehnoloogiapõhine kontroll ja järelevalve ennustamis- ja märgistamisvahendite abil, edusammude ja reaalajas tulemusnäitajate ning tööaja jälgimine, ning sellega kaasnevad märkimisväärsed ohud töötajate tervisele ja ohutusele, eelkõige nende vaimsele tervisele ning õigusele eraelu puutumatusele ja inimväärikusele; arvestades, et digiüleminek ja arenenud uued tehnoloogiad, nagu tehisintellekt ja tehisintellektil põhinevad masinad, muudavad töö olemust; arvestades, et umbes 40 % rahvusvaheliste ettevõtete personaliosakondadest kasutab nüüd tehisintellekti rakendusi ja 70 % peab seda oma organisatsiooni jaoks esmatähtsaks; arvestades, et uut digimajandust tuleb reguleerida, et edendada ühist heaolu ja tagada see kogu ühiskonnale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üha rohkem tööandjaid kasutab oma töötajate haldamiseks digivahendeid, nagu rakendused, tarkvara ja tehisintellekt; arvestades, et seetõttu tekitab algoritmipõhine juhtimine töö tuleviku jaoks uusi probleeme, nagu tehnoloogiapõhine kontroll ja järelevalve ennustamis- ja märgistamisvahendite abil, edusammude ja reaalajas tulemusnäitajate ning tööaja jälgimine, ning sellega kaasnevad märkimisväärsed ohud töötajate tervisele ja ohutusele, eelkõige nende vaimsele tervisele ning õigusele eraelu puutumatusele ja inimväärikusele; arvestades, et digiüleminek ja arenenud uued tehnoloogiad, nagu tehisintellekt ja tehisintellektil põhinevad masinad, muudavad töö olemust; arvestades, et umbes 40 % rahvusvaheliste ettevõtete personaliosakondadest kasutab nüüd tehisintellekti rakendusi ja 70 % peab seda oma organisatsiooni jaoks esmatähtsaks; arvestades, et uut digimajandust tuleb reguleerida, et edendada ühist heaolu ja tagada see kogu ühiskonnale;

| G. | arvestades, et see uus olukord nõuab meilt töötervishoiu ja tööohutuse uut ja laiemat määratlust, mida ei saa enam vaimsest tervisest eraldada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et see uus olukord nõuab meilt töötervishoiu ja tööohutuse uut ja laiemat määratlust, mida ei saa enam vaimsest tervisest eraldada;

| H. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on ebaproportsionaalselt mõjutanud tervishoiutöötajate ja pikaajalise hoolduse valdkonna töötajate (kellest enamik on naised) vaimset heaolu, samuti vähekaitstud elanikkonnarühmi, sealhulgas etnilisi vähemusi, LGBTIQ+ kogukonda, eakaid inimesi, üksikvanemaid, puuetega inimesi ja olemasolevate vaimse tervise probleemidega inimesi, madalama sotsiaal-majandusliku staatusega inimesi, töötuid ning äärepoolseimates ja halvasti ühendatud piirkondades elavaid inimesi; arvestades, et noorte vaimne tervis on pandeemia ajal märkimisväärselt halvenenud, kuna vaimse tervisega seotud probleemid on mitmes liikmesriigis kahekordistunud ning avaldanud tõsist mõju noorte tööhõivele ja nende sissetulekute vähenemisele, sealhulgas töökohtade kadumisele; arvestades, et üheksa miljonit Euroopa noorukit (10–19-aastased) elavad vaimse tervise häiretega, kusjuures üle poolte juhtude puhul on tegemist ärevuse ja depressiooniga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on ebaproportsionaalselt mõjutanud tervishoiutöötajate ja pikaajalise hoolduse valdkonna töötajate (kellest enamik on naised) vaimset heaolu, samuti vähekaitstud elanikkonnarühmi, sealhulgas etnilisi vähemusi, LGBTIQ+ kogukonda, eakaid inimesi, üksikvanemaid, puuetega inimesi ja olemasolevate vaimse tervise probleemidega inimesi, madalama sotsiaal-majandusliku staatusega inimesi, töötuid ning äärepoolseimates ja halvasti ühendatud piirkondades elavaid inimesi; arvestades, et noorte vaimne tervis on pandeemia ajal märkimisväärselt halvenenud, kuna vaimse tervisega seotud probleemid on mitmes liikmesriigis kahekordistunud ning avaldanud tõsist mõju noorte tööhõivele ja nende sissetulekute vähenemisele, sealhulgas töökohtade kadumisele; arvestades, et üheksa miljonit Euroopa noorukit (10–19-aastased) elavad vaimse tervise häiretega, kusjuures üle poolte juhtude puhul on tegemist ärevuse ja depressiooniga;

| I. | arvestades, et liiga paljudel ELi inimestel ei ole juurdepääsu avalikele vaimse ja töötervishoiu teenustele; arvestades, et vaimne heaolu on alates pandeemia algusest jõudnud kõigis vanuserühmades madalaimale tasemele, kusjuures vaimse tervise halvenemine on tingitud vaimse tervise teenuste kättesaadavuse häiretest, suurenenud töökoormusest ja tööturukriisist, mis mõjutas ebaproportsionaalselt noori; arvestades, et avalikud vaimse ja töötervishoiu teenused on äärmiselt alarahastatud; arvestades, et tööstress võib olla tingitud mitmest tegurist, nagu ajaline surve, pikk või ebaregulaarne tööaeg ning halb suhtlemine ja koostöö organisatsiooni sees; arvestades, et migreeni või raskete peavalude ning depressiooni ja ärevuse, muuhulgas komorbiidsete psühhiaatriliste häirete vahel on tugev seos, mis omakorda mõjutab töötulemusi ja töötajate puudumist; arvestades, et vaimse tervise häirete ennetamise, diagnoosimise ning ravi kliinilisi ja rakendusuuringuid on samuti märkimisväärselt alarahastatud; arvestades, et vaimse tervise probleemid on praegu ülemaailmse haigestumise peamine põhjus, kusjuures noorte seas on teiseks kõige levinumaks surmapõhjuseks enesetapp; arvestades, et ennetus, teadlikkuse suurendamine, heaoluga seotud tegevus ning töötervishoiu ja tööohutuse kultuuri edendamine võivad anda positiivseid tulemusi töötajate tervise parandamisel (19); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liiga paljudel ELi inimestel ei ole juurdepääsu avalikele vaimse ja töötervishoiu teenustele; arvestades, et vaimne heaolu on alates pandeemia algusest jõudnud kõigis vanuserühmades madalaimale tasemele, kusjuures vaimse tervise halvenemine on tingitud vaimse tervise teenuste kättesaadavuse häiretest, suurenenud töökoormusest ja tööturukriisist, mis mõjutas ebaproportsionaalselt noori; arvestades, et avalikud vaimse ja töötervishoiu teenused on äärmiselt alarahastatud; arvestades, et tööstress võib olla tingitud mitmest tegurist, nagu ajaline surve, pikk või ebaregulaarne tööaeg ning halb suhtlemine ja koostöö organisatsiooni sees; arvestades, et migreeni või raskete peavalude ning depressiooni ja ärevuse, muuhulgas komorbiidsete psühhiaatriliste häirete vahel on tugev seos, mis omakorda mõjutab töötulemusi ja töötajate puudumist; arvestades, et vaimse tervise häirete ennetamise, diagnoosimise ning ravi kliinilisi ja rakendusuuringuid on samuti märkimisväärselt alarahastatud; arvestades, et vaimse tervise probleemid on praegu ülemaailmse haigestumise peamine põhjus, kusjuures noorte seas on teiseks kõige levinumaks surmapõhjuseks enesetapp; arvestades, et ennetus, teadlikkuse suurendamine, heaoluga seotud tegevus ning töötervishoiu ja tööohutuse kultuuri edendamine võivad anda positiivseid tulemusi töötajate tervise parandamisel (19);

| J. | arvestades, et vaimset tervist mõjutavad töökohaprobleemid hõlmavad läbipõlemist, igavlemist, stressi, ahistamist, vägivalda, stigmat, diskrimineerimist ja piiratud võimalusi arenemiseks või ametikõrgenduseks – need probleemid võivad kaugtöö puhul veelgi süveneda; arvestades, et eelmisel aastal kannatas WHO andmetel üle 300 miljoni inimese kogu maailmas tööga seotud vaimsete häirete all, nagu läbipõlemine, ärevus, depressioon või traumajärgne stress, mis on seotud asjaoluga, et iga neljas Euroopa töötaja tunneb, et tööl on negatiivne mõju nende tervisele (20); arvestades, et negatiivne töökeskkond võib põhjustada füüsilise ja vaimse tervise probleeme, ainete või alkoholi kahjulikku tarvitamist, töölt puudumist ja tootlikkuse vähenemist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vaimset tervist mõjutavad töökohaprobleemid hõlmavad läbipõlemist, igavlemist, stressi, ahistamist, vägivalda, stigmat, diskrimineerimist ja piiratud võimalusi arenemiseks või ametikõrgenduseks – need probleemid võivad kaugtöö puhul veelgi süveneda; arvestades, et eelmisel aastal kannatas WHO andmetel üle 300 miljoni inimese kogu maailmas tööga seotud vaimsete häirete all, nagu läbipõlemine, ärevus, depressioon või traumajärgne stress, mis on seotud asjaoluga, et iga neljas Euroopa töötaja tunneb, et tööl on negatiivne mõju nende tervisele (20); arvestades, et negatiivne töökeskkond võib põhjustada füüsilise ja vaimse tervise probleeme, ainete või alkoholi kahjulikku tarvitamist, töölt puudumist ja tootlikkuse vähenemist;

| K. | arvestades, et vaimse tervise probleemidest põhjustatud kulud moodustavad kõikide ELi liikmesriikide SKPst hinnanguliselt üle 4 %; arvestades, et tööga seonduva depressiooni tagajärjed on üks peamisi puuete ja depressiooni põhjuseid ning see läks hinnanguliselt maksma 620 miljardit eurot aastas, mis tõi kaasa majandustoodangu vähenemise 240 miljardi euro ulatuses (21); arvestades, et kõigi peavalude hinnanguline maksumus ELis on igal aastal üle 110 miljardi euro, millest ligikaudu 50 miljardit eurot on seotud migreeniga; arvestades, et ennetamisega seotud eelarved on kõigis ELi liikmesriikides endiselt väikesed, moodustades 3 % tervishoiu kogukuludest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vaimse tervise probleemidest põhjustatud kulud moodustavad kõikide ELi liikmesriikide SKPst hinnanguliselt üle 4 %; arvestades, et tööga seonduva depressiooni tagajärjed on üks peamisi puuete ja depressiooni põhjuseid ning see läks hinnanguliselt maksma 620 miljardit eurot aastas, mis tõi kaasa majandustoodangu vähenemise 240 miljardi euro ulatuses (21); arvestades, et kõigi peavalude hinnanguline maksumus ELis on igal aastal üle 110 miljardi euro, millest ligikaudu 50 miljardit eurot on seotud migreeniga; arvestades, et ennetamisega seotud eelarved on kõigis ELi liikmesriikides endiselt väikesed, moodustades 3 % tervishoiu kogukuludest;

| L. | arvestades, et ELi töötervishoiu ja tööohutuse eeskirjade (22) kohaselt on tööandjatel kohustus kaitsta töötajate tervist ja ohutust kõigis nende töö valdkondades; arvestades, et tööandjad vastutavad kaugtöö puhul jätkuvalt töötervishoiu ja tööohutuse eest; arvestades, et ametiühingutel ning töötervishoiu ja tööohutuse asutustel on tähtis roll töötajate põhiõiguse kaitsmisel ohutule ja turvalisele töökohale, sealhulgas kaugtöö korral; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi töötervishoiu ja tööohutuse eeskirjade (22) kohaselt on tööandjatel kohustus kaitsta töötajate tervist ja ohutust kõigis nende töö valdkondades; arvestades, et tööandjad vastutavad kaugtöö puhul jätkuvalt töötervishoiu ja tööohutuse eest; arvestades, et ametiühingutel ning töötervishoiu ja tööohutuse asutustel on tähtis roll töötajate põhiõiguse kaitsmisel ohutule ja turvalisele töökohale, sealhulgas kaugtöö korral;

| M. | arvestades, et stabiilne tööhõive, tervis (sealhulgas vaimne tervis), tingimused täisväärtuslikuks arenguks ning noorte mõju- ja kaasatuse tunne on kriisist väljumise, ühiskondade tugevdamise ja majanduse taastamise peamised eeltingimused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et stabiilne tööhõive, tervis (sealhulgas vaimne tervis), tingimused täisväärtuslikuks arenguks ning noorte mõju- ja kaasatuse tunne on kriisist väljumise, ühiskondade tugevdamise ja majanduse taastamise peamised eeltingimused;

Vaimne tervis ja digitöö: COVID-19 kriisist saadud õppetunnid

| 1. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et COVID-19 pandeemia ajal mõjutasid töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate vaimset tervist paljude teenuste, nagu haridus, tervishoid, sotsiaaltoetus, häired ja suurenenud stressitegurid, nagu rahaline ebakindlus, hirm töötuks jäämise ees, piiratud juurdepääs tervishoiule, isoleeritus, tehnoloogiaga seotud stress, tööaja muutmine ning töökorralduse ja kaugtöö puudulik korraldus; nõuab, et vaimse tervisega tegeletaks kiiresti sektoriüleste ja integreeritud poliitikameetmete abil, osana terviklikust ELi vaimse tervise strateegiast ja Euroopa hooldusstrateegiast, mida täiendavad riiklikud tegevuskavad; tuletab komisjonile eelkõige meelde, et töötajate tervise kaitse peaks olema EU-OSHA tulevaste tervisekriiside ennetamise valmisoleku kavade lahutamatu osa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia ja sellele järgnenud majanduskriis on asetanud tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide ning stressi, ärevuse ja depressiooni määra suurenemise tõttu märkimisväärse surve kõigi kodanike, kuid eelkõige töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate, noorte, tööturule üleminevate üliõpilaste ja eakate vaimsele tervisele ja heaolule; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia on avaldanud negatiivset mõju üleminekule hariduse omandamiselt tööle ning võib seetõttu põhjustada noortele karjääri alguses suurt stressi, ärevust ja ebakindlust, mis tõenäoliselt kahjustab veelgi ka nende tööhõiveväljavaateid ning aitab kaasa vaimse tervise ja heaoluga seotud probleemide nõiaringile; nõuab suuremat toetust vaimsele tervisele, sealhulgas riiklikele tööturuasutustele, et tegeleda töötute heaoluga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et vaimset tervist ei ole käsitletud sama tähtsana kui füüsilist tervist, et seda on jäetud ilma rahalistest vahenditest ja liikmesriikides on olnud selles valdkonnas kvalifitseeritud töötajate puudujääk, hoolimata tervise ja heaolu paranemise, majandusliku tootlikkuse olulise kasvu ja töös osalemise suurema taseme eelistest, mis tuleneksid avaliku sektori investeeringutest vaimsesse tervisesse; on veendunud, et praeguse olukorra parandamiseks on vaja kiiresti tegutseda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles tunnistama tööga seotud vaimse tervise probleemide kõrget taset kogu ELis ning pühenduma kindlalt meetmetele, millega luuakse ja reguleeritakse sellist digitöö maailma, mis aitab ennetada vaimse tervise probleeme, kaitsta vaimset tervist ning tervislikku töö- ja eraelu tasakaalu ja tugevdada sotsiaalkaitse õigusi töökohal; nõuab sel eesmärgil dialoogi alustamist ja jõupingutusi koostöös tööandjate ja töötajate esindajatega, sealhulgas ametiühingutega; rõhutab sellega seoses, et oluline on võtta vastu vaimse tervisega seotud riskide ennetamise kavad kõigis töökohtades; nõuab järelmeetmeid WHO Euroopa vaimse tervise tegevusraamistikule aastateks 2021–2025; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et tegelikult tervishoiu valdkonnas võetud ELi meetmete ja Euroopa Liidu lepinguga antud ulatus on erinevad, ning nõuab, et nende pädevuste raames võetaks rohkem ELi meetmeid; on seisukohal, et vaimne tervis on järgmine tervisekriis ning et komisjon peaks võtma meetmeid ja tegelema kõigi võimalike riskidega siduvate ja mittesiduvate meetmete abil, kui see on asjakohane, ning looma tervikliku ELi vaimse tervise strateegia kooskõlas nõukogu 24. oktoobri 2019. aasta järeldustega heaolumajanduse kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et ELi vaimse tervise strateegia eesmärk peaks olema nõuda liikmesriikidelt, et nad integreeriksid vaimse tervishoiu füüsilise hooldusega, võttes arvesse nende kahe vahelist tihedat seost, et nad pakuksid tõhusat hooldust tõendite ja inimõiguste alusel, laiendaksid pakutavate teenuste arvu, et võimaldada rohkematel inimestel saada ravi, ning et nad toetaksid inimesi, aidates neil muu hulgas leida tööd või jääda tööle; rõhutab, et halb vaimne tervis mõjutab töötajate heaolu ja toob kaasa kulud sotsiaalhoolekandesüsteemidele ning nõuab täiendavaid kulutusi tervishoiule ja sotsiaalkindlustusele; rõhutab tööandja vastutust ja nii tööandja kui ka sotsiaalpartnerite olulist rolli selliste algatuste kavandamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et pandeemia on juhtinud tähelepanu kogu Euroopas laialt levinud vaimse tervise kriisile ja liikmesriikide erinevad reageeringud sellele on näidanud, kui oluline on jagada tervisealastele hädaolukordadele reageerimise parimaid tavasid, tuues välja lüngad prognoosimises, sealhulgas valmisolekus, reageerimisvahendites ja rahastamise piisavuses; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama vaimse tervise mõju oma tervisekriisile ning pandeemiale reageerimise ja valmisoleku kavadesse; on veendunud, et praegust vaimse tervise kriisi tuleks pidada tervisealaseks hädaolukorraks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tervitab käimasolevaid läbirääkimisi määruse üle, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta (23), ning käimasolevaid läbirääkimisi Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse reformimise ja Euroopa Ravimiameti volituste suurendamise üle; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab kiitust eesliini töötajatele, kes ohverdasid pandeemia ajal enda heaolu, et teha elupäästvaid jõupingutusi; on mures suuremate tööga seotud vaimse tervise riskide pärast tervisele ja pikaajalise hoolduse valdkonna töötajatele; kutsub komisjoni üles pöörama tulevastes ettepanekutes vaimse tervise kohta tööl erilist tähelepanu esmatähtsatele ja eesliinitöötajatele; nõuab, et liikmesriigid parandaksid oma töötingimusi, tegeleksid töötajate nappusega ja eraldaksid vajalikke vahendeid tagamaks, et selliseid ohvreid ei nõutaks uuesti, tagades töötajatele piisavatele vaimse tervise vahenditele ja kaitsele ning psühhosotsiaalsetele sekkumistele kohese juurdepääsu, mis peaks kehtima ka pärast ägeda kriisiperioodi lõppu; rõhutab, et valdav enamus hädavajalikest ja eesliini töötajatest on naised ja neil on sageli väiksem sissetulek, millega kaasnevad suuremad tööga seotud vaimse tervise riskid; |
| --- | --- |

10.

Digiüleminek ja vaimne tervis

| 11. | tunnistab, et kvaliteetne tööhõive võib aidata anda inimestele eesmärgi, rahalise kindluse ja sõltumatuse; rõhutab positiivset seost hea vaimse tervise, heade töötingimuste, piisavate palkade, tööviljakuse, heaolu ja elukvaliteedi vahel; märgib, et kasvav digitaliseerimine võib seada ohtu töötajate eesmärgi- ja identiteeditunde, mis võib põhjustada füüsilise ja vaimse tervise probleeme; kinnitab, et seetõttu on ennetamine äärmiselt tähtis; on veendunud, et rahuldavad töötingimused ja aktiivsed tööturuprogrammid võivad aidata võidelda psühhosotsiaalsete riskidega, pakkudes võimalusi kvaliteetsete töökohtade loomiseks ja sotsiaalkaitseks; märgib, et depressioon ja vaimse tervise häired võivad takistada tööle jäämist ja töökoha leidmist ning et tööotsijatele on vaja täiendavat toetust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnistab võimalusi, mida digiüleminek võib luua puuetega inimeste tööhõiveks avatud tööturul; rõhutab sellega seoses, et digiüleminek ei tohiks viia isoleerituse ja sotsiaalse tõrjutuseni; juhib lisaks tähelepanu raskustele, millega seisavad silmitsi eakad inimesed, kellel on muutuvate töötingimuste ja uute digivahendite tõttu eriti suur digitaalse tõrjutuse oht; rõhutab, kui oluline on kõigile töötajatele ja eelkõige eakatele inimestele juurdepääs elukestvale õppele ja nende individuaalsetele vajadustele kohandatud kutsealastele arenguvõimalustele; kutsub liikmesriike üles laiendama eakamatele inimestele suunatud digiõppe pakkumist; rõhutab põlvkondadevahelise teadmistevahetuse tähtsust töökeskkonnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et digiüleminekuga seotud ennetavad meetmed, näiteks digioskuste parandamine töökohal või paindliku tööaja võimaldamine, võivad aidata leevendada tööstressi; juhib tähelepanu sellele, et tehisintellekt võib parandada töötingimusi ja elukvaliteeti, sealhulgas töö- ja eraelu tasakaalu ning puuetega inimeste juurdepääsu, prognoosida tööturu arengut ja toetada personalijuhtimist, ennetades inimeste kallutatust; hoiatab siiski, et tehisintellekt tekitab muret ka eraelu puutumatuse, töötervishoiu ja tööohutusega seotud probleemide pärast, nagu õigus mitte olla kättesaadav, ning võib põhjustada töötajate ebaproportsionaalset ja ebaseaduslikku jälgimist, nende väärikuse ja eraelu puutumatuse rikkumist, ning diskrimineerivat kohtlemist värbamisprotsessides ja muudes valdkondades kallutatud algoritmide tõttu, sealhulgas soo, rassi ja etnilise kuuluvuse tõttu; on lisaks mures selle pärast, et tehisintellekt võib kahjustada inimeste vabadust ja autonoomiat, näiteks ennustamis- ja märgistamisvahendite, reaalajas jälgimise ja automatiseeritud käitumisnükete läbi, ning aidata kaasa töötajate vaimse tervise probleemidele, nagu läbipõlemine, tehnoloogiaga seotud stress, psühholoogiline ülekoormus ja väsimus; rõhutab, et tehisintellekti lahendused töökohal peavad olema läbipaistvad ja õiglased ning vältima mis tahes negatiivset mõju töötajatele, ning nende üle peavad läbirääkimisi pidama tööandjad ja töötajate esindajad, sealhulgas ametiühingud; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja seadusandliku ettepaneku tehisintellekti kohta töökohal, et tagada üha digitaalsemaks muutuvas töökohas asjakohane kaitse töötajate õigustele ja heaolule, sealhulgas nende vaimsele tervisele ja põhiõigustele, nagu mittediskrimineerimine, eraelu puutumatus ja inimväärikus; märgib, et internetis toimuval ahistamisel on tavaliselt ebaproportsionaalne mõju kõige vähekaitstud rühmadele, sealhulgas noorematele, naistele ja LGBTQI+ töötajatele; rõhutab, et ainult 60 % liikmesriikidest on kehtestanud sihipärased õigusaktid töökohal kiusamise ja vägivalla vastu võitlemiseks, ning kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tegema ettepanekuid sihipäraste kohustuslike meetmete kohta, et seda kasvavat probleemi töökohal ümber pöörata ja lahendada ning kaitsta ohvreid kõigi vajalike vahenditega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ennetus- ja kaitsemeetmeid, mille eesmärk on kaotada vägivald, diskrimineerimine ja ahistamine töömaailmas, sealhulgas kolmandate isikute vägivald ja ahistamine (nt tarbijate, klientide, külastajate või patsientide poolt), kohaldatakse vajaduse korral olenemata ahistamise põhjusest ning et need meetmed ei piirdu diskrimineerimisel põhinevate juhtumitega; kutsub liikmesriike üles ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni (konventsioon nr 190) vägivalla ja ahistamise kaotamise kohta töömaailmas ning soovitust nr 206 vägivalla ja ahistamise kohta ning kehtestama vajalikud seadused ja poliitikameetmed, et keelustada, ennetada ja käsitleda vägivalda ja ahistamist töömaailmas; kutsub komisjoni üles tagama, et kavandatava naistevastase vägivalla ja perevägivalla vastast võitlust käsitleva direktiivi (24) kohaldamisala hõlmaks täielikult vägivalda ja ahistamist töökohal kui kuritegu ning et töötajad saaksid ametiühingute osalusel asjakohast kaitset; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab vajadust kaitsta töötajaid tööandjapoolse ekspluateerimise eest, mille raames nad kasutavad tehisintellekti ja algoritmipõhist juhtimist, sealhulgas prognoosimis- ja märgistamisvahendeid, et ennustada töötajate käitumist ja tuvastada või takistada töötajate eeskirjade rikkumist või pettust, jälgivad reaalajas edusammusid ja tulemuslikkust, ning kasutavad tööaja jälgimise tarkvara ja automatiseeritud käitumisnükkeid; nõuab töötajate jälgimise keelustamist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab vajalikuks töötada välja uus paradigma, et võtta arvesse kaasaegse töökoha keerukust seoses vaimse tervisega, kuna praegu kehtivad õigusaktid ei ole töötajate tervise ja ohutuse tagamiseks piisavad ning neid tuleb ajakohastada ja parandada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et tehnoloogia ja tehisintellekti kasutamine töökohal ei tohiks kunagi kahjustada töötajate vaimset tervist ja heaolu; märgib, et tehisintellekti kasutuselevõtt tööl ei tohi tuua kaasa töötajate või tootlikkuse liigset jälgimist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et IKT-sektoris on spetsialistide oskustes ja tööhõives suur sooline digilõhe, kus ainult 18 % töötajatest on naised ja 82 % mehed (25); peab väga oluliseks, et tehnoloogilised süsteemid töötataks välja kaasaval viisil, et vältida diskrimineerimist, vaimse tervise probleeme või muid mittekaasava disaini kahjulikke mõjusid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd, et kaotada naiste sooline digilõhe teaduses, tehnoloogias, inseneerias ja matemaatikas (STEM) ning uurida võimalusi pakkuda IKT-organisatsioonidele stiimuleid mitmekesise tööjõu palkamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pooldab direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu, mis pakub paindlikkust ja vähendab tööga seotud probleeme; rõhutab siiski, et nagu pandeemia on näidanud, mõjutavad naisi direktiivi käsitletavad probleemid endiselt palju rohkem; on veendunud, et kuigi kaugtöö pakub palju võimalusi, tekitab see ka probleeme seoses sotsiaalse, kutsealase ja digitaalse lõhega; rõhutab, et naised võtavad jätkuvalt suurema osa perega seotud puhkusest, millel on jätkuvalt negatiivne mõju nende karjääri edenemisele, isiklikule arengule, töötasule ja pensioniõigustele; kutsub liikmesriike üles minema kaugemale direktiivi nõuetest ja suurendama hoolduspuhkuseks antud päevade arvu ning pakkuma mitteametlikele hooldajatele puhkuse ajal tasu; kutsub liikmesriike üles pühenduma kindlalt töötajate pereaja ning töö- ja eraelu tasakaalu kaitsmisele; kutsub liikmesriike üles julgustama hoolduskohustuste võrdset jagamist naiste ja meeste vahel vanematevaheliste mitteülekantavate tasustatud puhkuseperioodide kaudu, mis võimaldaks naistel rohkem täistööajaga töötada; rõhutab, et naisi ohustab rohkem stress, kurnatus, läbipõlemine ja psühholoogiline vägivald, mis on tingitud uuest kaugtöö korraldusest ja eeskirjade puudumisest kuritarvituste ohjamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et pandeemia ajal toimunud üleminekuga kaugtööle kaasnes rohkem paindlikkust paljudele töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele; tunnistab siiski, et kaugtöö on samuti osutunud keeruliseks eelkõige kõige ebasoodsamas olukorras olevate isikute ja üksikvanemaga leibkondade jaoks; tunnistab, et kaugtöö ja lastehoiu kombineerimine võib ohustada pereelu ning nii vanemate kui ka laste heaolu, eriti erivajadustega laste puhul; julgustab tööandjaid kehtestama kaugtöö korra kohta selged ja läbipaistvad eeskirjad, et tagada tööajast kinnipidamine ning vältida sotsiaalset ja kutsealast eraldatust ning tööaja ja vaba aja vaheliste piiride hägustumist; märgib, et kaugtööl on tõestatult suur mõju tööaja korraldusele, suurendades paindlikkust ja tehes töötajad pidevalt kättesaadavaks, mis on sageli põhjustanud töö- ja eraelu konflikti; tuletab siiski meelde, et kui kaugtöö on nõuetekohaselt reguleeritud ja rakendatud, võib see anda töötajatele paindlikkuse kohandada oma tööaega ja töögraafikut vastavalt oma isiklikele ja perekondlikele vajadustele; rõhutab sellega seoses, et täielik või osaline üleminek kaugtööle peaks tulenema tööandja ja töötajate esindajate vahelisest kokkuleppest; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib murega, et kaugtöö ei ole veel kõigile töötajatele kättesaadav; rõhutab kaugtööle ülemineku mõju digitaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste vaimsele tervisele; rõhutab, kui oluline on võidelda digilõhe vastu Euroopas ning vajadust koolitada ümber nooremaid ja vanemaid inimesi, et tagada kõigile töötajatele piisav digioskuste tase; nõuab sihipärasemaid investeeringuid digioskuste edendamisse, eelkõige digitaalselt tõrjutud rühmade puhul, nagu madala sotsiaal-majandusliku seisundi ja piiratud haridustaustaga inimesed, eakad inimesed ning maa- ja äärepoolsemates piirkondades elavad inimesed; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut õigusraamistiku kohta, millega kehtestatakse miinimumnõuded kaugtööle kogu ELis, kahjustamata seejuures kaugtöötajate töötingimusi; rõhutab, et selline õigusraamistik peaks selgitama töötingimusi, tagama, et sellist tööd tehakse vabatahtlikult ning et kaugtöötajate õiguste, töö- ja eraelu tasakaalu, töökoormuse ja tulemuslikkuse standardid on kohapealsete töötajatega samaväärsed; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma puuetega inimestele ligipääsetavuse ja kaasava tehnoloogiaga seotud meetmeid; märgib, et see raamistik tuleks välja töötada liikmesriikide ja Euroopa sotsiaalpartneritega konsulteerides, austades täielikult riikide tööturumudeleid ning võttes arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite raamlepinguid kaugtöö ja digiülemineku kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu vaimse või füüsilise puudega inimestele; rõhutab, et kaugtöötajate töötingimused peavad olema samaväärsed kohapealsete töötajatega ning et kaugtöötajate heaolu jälgimiseks ja toetamiseks tuleb võtta erimeetmeid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et õigus mitte olla kättesaadav on oluline, et tagada töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate, eelkõige naistöötajate ja mittestandardsete töövormidega töötajate vaimne heaolu, ning et seda tuleks täiendada ennetava ja kollektiivse lähenemisviisiga tööga seotud psühhosotsiaalsetele riskidele; kutsub komisjoni üles esitama sotsiaalpartneritega konsulteerides ettepanekut direktiivi miinimumstandardite ja -tingimuste kohta, et tagada kõigile töötajatele võimalus tulemuslikult kasutada oma õigust mitte olla kättesaadav ning reguleerida olemasolevate ja uute digivahendite kasutamist töö eesmärgil kooskõlas oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooniga koos soovitustega komisjonile õiguse kohta mitte olla kättesaadav ning võttes arvesse sotsiaalpartnerite raamkokkulepet digitülemineku kohta; kutsub lisaks liikmesriike üles paremini koordineerima parimate tavade vahetamist, kuna mõned neist rakendavad väga innovaatilisi poliitikameetmeid ja projekte; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et nõukogu direktiivid 89/654/EMÜ ja 90/270/EMÜ, millega sätestatakse tööohutuse ja töötervishoiu miinimumnõuded töökohale ja kuvariga töötamisele, võivad nende läbivaatamise ja ajakohastamise korral aidata kaitsta kõiki töötajaid, sealhulgas platvormitöötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, lisaks ELi ametite ja liikmesriikide erinevatele projektidele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et juurdepääsetavuse tagamine ja mõistlikud vastutulekud on tööga seotud digikeskkonna suhtes kohaldatavad ning seetõttu peaksid tööandjad kehtestama meetmed puuetega inimestele, sealhulgas vaimse tervise probleemidega inimestele, õiglaste ja võrdsete töötingimuste loomiseks ja tagamiseks, sealhulgas direktiivist (EL) 2019/882 tulenevate asjakohaste digitaalse juurdepääsetavuse standardite järgimiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tervitab komisjoni võetud kohustust ajakohastada töötervishoiu ja tööohutuse õigusraamistikku, vaadates läbi nõukogu direktiivid 89/654/EMÜ ja 90/270/EMÜ, millega sätestatakse tööohutuse ja töötervishoiu miinimumnõuded töökohale ja kuvariga töötamisele; |
| --- | --- |

25.

Töötervishoid ja tööohutus

| 26. | tunneb muret selle pärast, et praegune vaimse tervise poliitika ja töökohal valitsevad hoiakud ei ole omavahel seotud, mis ei kajasta piisavalt asjaolu, et töötaja kaitsmine on ELi juhtide jaoks oluline väärtus ülejäänud kümnendi jooksul; rõhutab, et töötajad tunnevad stigma ja diskrimineerimise tõttu tihti, et nad ei saa probleemidest rääkida; kutsub liikmesriike üles tagama, et tööandjad täidaksid oma kohustust pakkuda kõigile töötajatele tuge ja selget teavet ning tagada, et mõjutatud töötajad naaseksid õiglaselt tööle; nõuab, et töökohad parandaksid juurdepääsu vaimse tervise tugiteenustele ja töökohavälistele teenustele ning samuti ennetusmeetmetele, varajasele tuvastamisele ja ravile töötajate jaoks, kellel võivad olla vaimse tervise häired, ning nõuab, et töökohad toetaksid nende töötajate tööle tagasipöördumist ja aitaksid ennetada häirete taasteket, ning kehtestaksid ettevõtte tasandil vaimse tervise häirete, sealhulgas enesetapu ennetamise kavad; nõuab lisaks selgete ja tõhusate ennetusstrateegiate vastuvõtmist ning toetusstrateegiate vastuvõtmist töötajatele, kes naasevad tööle pärast pikka äraolekut; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde, et ahistamine ja diskrimineerimine mitmel põhjusel on töökohal sageli stressi ning distantseerituse allikaks; tuletab eelkõige meelde, et diskrimineerimine vanuse, puuete, soo, seksuaalse sättumuse, rassi, haridusliku või sotsiaal-majandusliku staatuse ning vähekaitstud rühmadesse kuulumise alusel on laialt levinud ja tööandjad peaksid sellega tegelema; rõhutab, kui oluline on lisada ahistamisvastane poliitika tervishoiu- ja ohutusmeetmetesse digitaalses töömaailmas ning toetada ettevõtjaid, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), et aidata neil kehtestada meetmed ahistamise ja kiusamise vastu; nõuab üleliidulist teavituskampaaniat vaimse tervise alase teadlikkuse kohta, et tegeleda stigmade, väärarusaamade ja sotsiaalse tõrjutusega, mida sageli seostatakse halva vaimse tervisega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | usub, et praegused töötajate ohutust ja tervist parandavad meetmed ei ole piisavad, eelkõige psühhosotsiaalsete riskide hindamisel ja haldamisel; kutsub komisjoni üles looma mehhanisme ärevuse, depressiooni ja läbipõlemise ennetamiseks ning psühhosotsiaalsete probleemide all kannatavate inimeste tööle naasmise edendamiseks; tuletab meelde, et selleks on väga oluline individuaalne ja organisatsiooniline lähenemisviis tööle (26); märgib siiski, et need tervislikud tingimused võivad sõltuda mitmest tegurist; kutsub komisjoni üles muutma sotsiaalpartneritega konsulteerides komisjoni 19. septembri 2003. aasta soovitust Euroopa kutsehaiguste loetelu kohta (27) koos selliste täiendustega nagu tööga seotud luu- ja lihaskonna vaevused, tööga seotud vaimse tervise häired, eelkõige depressioon, läbipõlemine, ärevus, stress, kõik asbestiga seotud haigused, nahavähk ning reumaatilised ja kroonilised põletikud; kutsub komisjoni üles muutma pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist selle soovituse direktiiviks, millega kehtestatakse kutsehaiguste miinimumloetelu ja miinimumnõuded nende tunnustamiseks ning asjaomastele isikutele piisav hüvitis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunnistab, et psühhosotsiaalsete riskidega tegelemisel võib riiklikel tööinspektsioonidel olla oluline roll, jõustades töö kontekstis ennetavaid ja/või korrigeerivaid meetmeid; kutsub Euroopa Tööjõuametit üles töötama välja riiklike tööinspektsioonide ühise strateegia psühhosotsiaalsete riskidega tegelemiseks, sealhulgas ühise raamistiku psühhosotsiaalsete riskide hindamiseks ja haldamiseks, mis arvestab tööinspektorite erinevaid koolitusvajadusi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi ELi uues töötervishoiu ja tööohutuse strateegilises raamistikus aastateks 2021-2027 märgitakse õigustatult vajadust muuta töökeskkonda, et tegeleda ohtudega psühhosotsiaalsele heaolule, keskendub see ainult individuaalsetele sekkumistele, mis on psühhosotsiaalsete riskide leevendamise piiratud osa; rõhutab tungivat vajadust ühise aluse järele, et kaitsta kõigi töötajate vaimset tervist kogu ELis, kuna nad ei ole kõigis liikmesriikides ühtselt kaitstud – isegi mitte kehtivate ELi õigusaktide alusel; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama sotsiaalpartneritega konsulteerides seadusandliku algatuse psühhosotsiaalsete riskide haldamise ja tööheaolu kohta, et tõhusalt ennetada psühhosotsiaalseid riske töökohal, sealhulgas internetis, pakkuda juhtidele ning töötajatele koolitust, hinnata korrapäraselt edusamme ja parandada töökeskkonda; on seisukohal, et tööohutust ja -tervishoidu käsitlevad ennetusmeetmed peaks samuti kaasama töötajaid psühhosotsiaalsete riskide tuvastamisse ja ennetamisse; märgib, et anonüümsed töötajate uuringud, nagu küsimustikud ja muud andmekogumistoimingud, võivad anda kasulikku teavet selle kohta, mil määral mõjutab töötajaid stress ja mis on selle põhjused, mis lihtsustab juhtkonnal probleemide tuvastamist ning vajaduse korral muudatuste tegemist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse uusimaid teaduslikke tõendeid ja vaimse tervise uuringuid, eriti seoses uuenduslike lähenemisviiside potentsiaaliga vaimse tervise häirete ravis; julgustab komisjoni tähelepanelikult jälgima parimaid tavasid, mida on selles valdkonnas juba edukalt rakendatud, ning hõlbustama nende parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel; kutsub eelkõige liikmesriike üles tagama, et neil oleksid tõhusad töötervishoiu ja tööohutuse komiteed, et pakkuda sagedasemaid ning täpsemaid riskihindamisi ning tugevdada olemasolevate tervise- ja ohutuskomiteede eriõigusi, andes neile õiguse kasutada väliseksperte, sealhulgas sõltumatuid kolmanda osapoole hindamisi tööga seotud psühhosotsiaalsete riskidega kokkupuute kohta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et töö korraldamise tavade omaks võtmiseks ja negatiivsete vaimse tervise mõjude põhjalikuks mõistmiseks töökohal on äärmiselt oluline, et juhatajad saaksid asjakohase psühhosotsiaalse koolituse; peab sama oluliseks, et töötajatele pakutaks ka asjakohast koolitust tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide ennetamise kohta; julgustab tööandjaid edendama hea vaimse tervise ja heaolu seisukohast positiivseid lähenemisviise, poliitikat ja tavasid; rõhutab sellega seoses, et ettevõtjad võiksid kaaluda vaimse tervisega tegeleva töötaja määramist ja koolitamist või spetsiaalse osa lisamist oma töökoha sisesesse teabevahetusplatvormi, mis sisaldab teavet, mis suunab töötajaid vaimse tervise teenuste suunas; usub, et sotsiaalpartneritel võiks olla keskne roll sellise koolituse kavandamisel ja rakendamisel, ning rõhutab erilist vajadust koolitada tööinspektsioone, et tagada töötajate piisav kaitse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnistama ja suurendama teadlikkust väga levinud ja nõrgestavate neuroloogiliste häirete, näiteks migreeni mõjust töötajate vaimsele tervisele; märgib, kui oluline on suurendada töökohal teadlikkust migreeni tuvastamise ja ennetamise tähtsusest, vältides selle esile kutsumist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub ELi tööinspektsioone üles oma kontrollides tegelema psühhosotsiaalse töökeskkonnaga; kutsub komisjoni vanemtööinspektorite komiteed üles käivitama uue psühhosotsiaalsete riskide kampaania, mis põhineks 2012. aasta kampaania tulemustel ja hilisematel arengutel; |
| --- | --- |

34.

Kaasaegne töömaailm töötajate heaolu nimel

| 35. | rõhutab, et kuna töökohtadel puudub piisav vaimse tervise toetus ja ennetusmeetmed, peavad töötajad sageli tuginema erasektori teenustele, mida on raske endale lubada, ning valitsusväliste organisatsioonide ja riiklike haiglate teenustele, millel võib olla pikk ootejärjekord ning millel puuduvad toetus ja vahendid; nõuab, et töökohad tagaksid töötajatele kättesaadava, professionaalse ja erapooletu vaimse tervise toe ja ravi, austades nõuetekohaselt töötajate eraelu puutumatust ja konfidentsiaalsust, ning kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklik tervishoid hõlmaks lihtsat juurdepääsu kaugnõustamisele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | julgustab komisjoni käivitama haridusalaseid ja teadlikkuse suurendamise algatusi vaimse tervise kohta töökohal ja õppekavades ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ELi vahendeid, et luua vaimse tervise digiplatvormid ja -rakendused; kutsub komisjoni üles uurima, kas on võimalik luua ühine ELi abitelefon vaimse tervise toetamiseks; kutsub sellega seoses komisjoni üles eraldama asjakohastele ELi programmidele piisava eelarve; nõuab tungivalt, et komisjon nimetaks 2023. aasta ELi hea vaimse tervise aastaks, et viia ellu eespool nimetatud vaimse tervise alase hariduse ja teadlikkuse suurendamise algatused; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike üles tagama, et kohalikel ja muudel asjaomastel avaliku sektori asutustel oleks piisavalt töötajaid ja avalikke vahendeid, et pakkuda vaimse tervise tuge ja teenuseid kõigile, kes neid vajavad; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunnistab, et vajalikku kiiret sekkumist takistab statistika puudumine vaimse tervise probleemide levimuse kohta töökohal, eriti VKEde, nende omanike ning füüsilisest isikust ettevõtjate puhul; palub liikmesriikidel, Eurostatil, avaliku sektori asutustel, ekspertidel, sotsiaalpartneritel ja teadusringkondadel teha koostööd ja koguda ajakohaseid andmeid tööga seotud vaimse tervise riskide ja nende negatiivsete mõjude kohta, liigitatuna soo ja muude asjakohaste aspektide kaupa, samuti andmeid eri liiki sekkumiste tõhususe kohta, et edendada ühtlustatud viisil paremat vaimset tervist töökohal; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub liikmesriike üles hindama võimalust luua psühhosotsiaalsete riskidega tegelemiseks kohalikud või piirkondlikud vahendusteenused, mis peaksid andma töökohal nõu ja tehnilist tuge füüsilisest isikust ettevõtjatele, tööandjatele, mikroettevõtete juhtidele ja töötajatele ning VKEdele psühhosotsiaalsete riskide ennetamise ja psühhosotsiaalsete konfliktide valdkonnas, samuti levitama teavet psühhosotsiaalsete riskide ja nende ennetamise kohta; tunneb muret selle pärast, et ettevõtjad ja VKEd vajavad erilist toetust, et tulla toime igapäevase surve ja stressitegurite mõjuga ning edendada vaimse tervise alast teadlikkust töökohal, ning nõuab ELi algatusi, et aidata neid riskihindamisel, ennetamisel ja teadlikkuse suurendamise kampaaniate läbiviimisel ning heade tavade kehtestamisel; rõhutab EU-OSHA rolli, et tagada mikroettevõtjatele ja VKEdele vahendid ja standardid, mida neil on vaja oma tööjõuga seotud riskide hindamiseks ja sobivate ennetusmeetmete võtmiseks; leiab, et EU-OSHA rolli tuleb sellega seoses tugevdada, et paremini edendada tervislikke ja ohutuid töökohti kogu liidus ning edasi arendada algatusi, mille eesmärk on parandada kõigis tegevusvaldkondades ennetustegevust töökohas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et noorte vaimne tervis on pandeemia ajal märkimisväärselt halvenenud, kusjuures noored naised ja tõrjutud olukorras noored on tugevamalt mõjutatud; peab kahetsusväärseks asjaolu, et noored ei ole vaimse tervise alastesse teadusuuringutesse investeerimise sihtrühm, hoolimata varase sekkumise ilmsest pikaajalisest kasust; märgib, et 2021. aastal oli 64 % noortest vanuses 18-34 aastat depressiooniohus, mis tulenes tööhõive puudumisest ja halbadest rahanduslikest ning hariduslikest väljavaadetest, kuid ka üksildusest ja sotsiaalsest eraldatusest; rõhutab, et üks parimaid vahendeid noorte vaimse tervise probleemide lahendamiseks (28) on pakkuda neile häid väljavaateid kvaliteetseks hariduseks ja tööhõiveks; kutsub komisjoni üles tegelema tööturu juurdepääsetavuse tõrkega, mis on seadnud noored inimesed suuremasse vaimse tervise häirete ohtu, ning võtma meetmeid, et toetada noori sobiva töö leidmisel ja selle säilitamisel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostöös Euroopa Parlamendiga ja subsidiaarsuse põhimõtet järgides ettepaneku ühise õigusraamistiku kehtestamiseks, et tagada praktika ja töökohapõhise õppe õiglane tasustamine, mis hoiaks ära ekspluateerivad tavad; kutsub komisjoni üles koostama soovituse, millega tagatakse, et praktikat, õpipoisiõpet ja töölesuunamist võetaks arvesse töökogemusena ning et sellest tulenevalt annaks see võimaluse saada sotsiaaltoetust; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

(2)  ELT L 188, 12.7.2019, lk 79.

(3)  ELT L 151, 7.6.2019, lk 70.

(4)  ELT L 303, 2.12.2000, lk 16

(5)  ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.

(6)  ELT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(7)  ELT L 393, 30.12.1989, lk 1.

(8)  ELT L 156, 21.6.1990, lk 14.

(9)  ELT C 316, 6.8.2021, lk 2.

(10)  ELT C 371, 15.9.2021, lk 102.

(11)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 161.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0045.

(13)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 53.

(14)  ELT C 400, 26.11.2019, lk 9.

(15)  ELT C 44, 15.2.2013, lk 36.

(16)  WHO teabeleht „Mental Health: strengthening our response“ (Vaimne tervis: meie reageerimise tugevdamine), 17. juuni 2022.

(17)  Rahvusvaheline haiguste klassifikatsioon suremuse ja haigestumuse statistika jaoks, „Problems associated with employment or unemployment“ (Tõõhõive või töötusega seotud probleemid),

(18)  Vaimsete häirete loetelu WHO psüühikahäireid käsitleva teabelehe alusel, 8. juuni 2022.

(19)  Enne pandeemiat hinnati, et 25 % ELi kodanikest kogeb oma elu jooksul vaimse tervise probleeme; Allikas: Töötervishoiu edendamise Euroopa võrgustik, „A guide for employers to promote mental health in the workplace“ (Juhend tööandjatele vaimse tervise edendamiseks töökohal), märts 2011.

(20)  Eurofound, „Kuues Euroopa töötingimuste uuring“, 2017.

(21)  Komisjoni eksperdirühma 23. juuni 2021. aasta arvamus tõhusate tervishoidu investeerimise viiside kohta „Tervishoiutöötajate ja muude elutähtsate kutsealade töötajate vaimse tervise toetamine“;

(22)  EU-OSHA kokkuvõte nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ kohta, viimati ajakohastatud 3. mail 2021.

(23)  ELT L 293, 5.11.2013, lk 1.

(24)  8. märtsi 2022. aasta ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv naistevastase vägivalla ja perevägivalla vastu võitlemise kohta (COM(2022)0105).

(25)  Euroopa Komisjoni 2020. aasta tulemustabel naiste osalemise kohta digivaldkonnas.

(26)  EU-OSHA, „Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications“ (Kaugtöö ja terviseriskid COVID-19 pandeemia kontekstis: valdkonnakohased tõendid ja poliitiline mõju), 22. oktoober 2021.

(27)  ELT L 238, 25.9.2003, lk 28.

(28)  OECD, „Supporting Young People’s Mental Health Through the Covid-19 Crisis“ (Noorte inimeste vaimse tervise toetamine Covid-19 kriisis), 12. mai 2021, ja Euroopa Noortefoorum, „Beyond Lockdown:The „Pandemic Scar“ on Young People“ (Ühiskonna sulgemise telgitagused: noorte „pandeemia armid“), 17. juuni 2021.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/75

---

P9_TA(2022)0280

Pangandusliit – 2021. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta resolutsioon pangandusliidu kohta – 2021. aasta aruanne (2021/2184(INI))

(2023/C 47/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 114, artikli 127 lõiget 6 ja artikli 140 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 114, artikli 127 lõiget 6 ja artikli 140 lõiget 1,

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni pangandusliitu käsitleva 2020. aasta aruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni pangandusliitu käsitleva 2020. aasta aruande kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni järelmeetmeid seoses Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooniga pangandusliitu käsitleva 2020. aasta aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni järelmeetmeid seoses Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooniga pangandusliitu käsitleva 2020. aasta aruande kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) dokumenti „Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its Resolution on Banking Union – Annual Report 2020“ (Tagasiside Euroopa Parlamendi panuse kohta, mis anti osana resolutsioonist pangandusliitu käsitleva 2020. aasta aruande kohta) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) dokumenti „Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its Resolution on Banking Union – Annual Report 2020“ (Tagasiside Euroopa Parlamendi panuse kohta, mis anti osana resolutsioonist pangandusliitu käsitleva 2020. aasta aruande kohta) (2),

| — | võttes arvesse 23. märtsil 2021 esitatud EKP järelevalveülesannete täitmist käsitlevat 2020. aasta aruannet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. märtsil 2021 esitatud EKP järelevalveülesannete täitmist käsitlevat 2020. aasta aruannet (3),

| — | võttes arvesse 7. detsembril 2021 avaldatud EKP järelevalveprioriteete ajavahemikuks 2022–2024 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembril 2021 avaldatud EKP järelevalveprioriteete ajavahemikuks 2022–2024 (4),

| — | võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastust Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2021. aasta resolutsioonile pangandusliitu käsitleva 2020. aasta aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastust Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2021. aasta resolutsioonile pangandusliitu käsitleva 2020. aasta aruande kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile digirahanduse kohta: krüptovaradega seotud uued ohud ning õigusliku reguleerimise ja järelevalve alased ülesanded, mis puudutavad finantsteenuseid, finantseerimisasutusi ja finantsturge (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile digirahanduse kohta: krüptovaradega seotud uued ohud ning õigusliku reguleerimise ja järelevalve alased ülesanded, mis puudutavad finantsteenuseid, finantseerimisasutusi ja finantsturge (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni kapitaliturgude liidu edasise arengu kohta: kapitaliturgude kaudu rahastamise kättesaadavuse parandamine, eelkõige VKEde jaoks, ja jaeinvestorite osalemise soodustamine (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni kapitaliturgude liidu edasise arengu kohta: kapitaliturgude kaudu rahastamise kättesaadavuse parandamine, eelkõige VKEde jaoks, ja jaeinvestorite osalemise soodustamine (6),

| — | võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2021. aasta panganduspaketti (7). |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2021. aasta panganduspaketti (7).

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembril 2021. aastal alanud sihipärast konsultatsiooni ELi pangandussektori makrotasandi usaldatavusraamistiku parandamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembril 2021. aastal alanud sihipärast konsultatsiooni ELi pangandussektori makrotasandi usaldatavusraamistiku parandamise kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2021. aasta seadusandlikku paketti rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2021. aasta seadusandlikku paketti rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta (9),

| — | võttes arvesse EKP 2021. aasta novembri finantsstabiilsuse ülevaadet (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 2021. aasta novembri finantsstabiilsuse ülevaadet (10),

| — | võttes arvesse parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni tellitud ja 2022. aasta jaanuaris liidu sisepoliitika peadirektoraadi avaldatud uuringut „The digital euro: policy implications and perspectives“ (Digitaalne euro: poliitiline mõju ja väljavaated) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni tellitud ja 2022. aasta jaanuaris liidu sisepoliitika peadirektoraadi avaldatud uuringut „The digital euro: policy implications and perspectives“ (Digitaalne euro: poliitiline mõju ja väljavaated) (11),

| — | võttes arvesse EKP 2. oktoobri 2020. aasta aruannet digitaalse euro kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 2. oktoobri 2020. aasta aruannet digitaalse euro kohta (12),

| — | võttes arvesse EKP aruannet „Digital euro experimentation scope and key learnings“ (Digitaalse euro katsetamise ulatus ja peamised õppetunnid) (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP aruannet „Digital euro experimentation scope and key learnings“ (Digitaalse euro katsetamise ulatus ja peamised õppetunnid) (13),

| — | võttes arvesse EKP ja Ühendkuningriigi ametiasutuste vahelist vastastikuse mõistmise memorandumit, mis jõustus 1. jaanuaril 2021 (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP ja Ühendkuningriigi ametiasutuste vahelist vastastikuse mõistmise memorandumit, mis jõustus 1. jaanuaril 2021 (14),

| — | võttes arvesse EKP / Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kliimariskide seiremeeskonna 2021. aasta juuli dokumenti „Climate-related risk and financial stability“ (Kliimaga seotud risk ja finantsstabiilsus) (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP / Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu kliimariskide seiremeeskonna 2021. aasta juuli dokumenti „Climate-related risk and financial stability“ (Kliimaga seotud risk ja finantsstabiilsus) (15),

| — | võttes arvesse EKP 2021. aasta septembri kogu majandust hõlmavat kliimateemalist stressitesti (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 2021. aasta septembri kogu majandust hõlmavat kliimateemalist stressitesti (16),

| — | võttes arvesse EKP 2021. aasta aprillis avaldatud sisemudelite sihipärast läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 2021. aasta aprillis avaldatud sisemudelite sihipärast läbivaatamist,

| — | võttes arvesse EKP 2021. aasta novembri aruannet „The state of climate and environmental risk management in the banking sector: Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks“ (Kliima- ja keskkonnariskide juhtimise olukord pangandussektoris: aruanne pankade kliima- ja keskkonnariskide juhtimise metoodika järelevalve kohta) (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 2021. aasta novembri aruannet „The state of climate and environmental risk management in the banking sector: Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks“ (Kliima- ja keskkonnariskide juhtimise olukord pangandussektoris: aruanne pankade kliima- ja keskkonnariskide juhtimise metoodika järelevalve kohta) (17),

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Glasgow kliimapakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Glasgow kliimapakti,

| — | võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu 30. juunil 2021. aastal avaldatud aastaaruannet (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu 30. juunil 2021. aastal avaldatud aastaaruannet (18),

| — | võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu mitmeaastast tööprogrammi aastateks 2021–2023 ja tööprogrammi aastaks 2021 (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu mitmeaastast tööprogrammi aastateks 2021–2023 ja tööprogrammi aastaks 2021 (19),

| — | võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2022. aasta tööprogrammi (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2022. aasta tööprogrammi (20),

| — | võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve 24. novembri 2021. aasta aruannet „IFRS 9 implementation by EU institutions – monitoring report“ (IFRS 9 rakendamine ELi institutsioonides – seirearuanne) (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve 24. novembri 2021. aasta aruannet „IFRS 9 implementation by EU institutions – monitoring report“ (IFRS 9 rakendamine ELi institutsioonides – seirearuanne) (21),

| — | võttes arvesse EKP 15. detsembri 2020. aasta soovitust dividendide väljamaksmise kohta COVID-19 pandeemia ajal (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 15. detsembri 2020. aasta soovitust dividendide väljamaksmise kohta COVID-19 pandeemia ajal (22),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2020. aasta teatist viivislaenude probleemi lahendamise kohta COVID-19 pandeemia tagajärgede kontekstis (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2020. aasta teatist viivislaenude probleemi lahendamise kohta COVID-19 pandeemia tagajärgede kontekstis (COM(2020)0822),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (23),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni euro rahvusvahelise rolli tugevdamise kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni euro rahvusvahelise rolli tugevdamise kohta (24),

| — | võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2021. aasta novembri seirearuannet riski vähendamise näitajate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2021. aasta novembri seirearuannet riski vähendamise näitajate kohta,

| — | võttes arvesse EKP tagasisidet Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2021. aasta resolutsioonile pangandusliitu käsitleva 2020. aasta aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP tagasisidet Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2021. aasta resolutsioonile pangandusliitu käsitleva 2020. aasta aruande kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014, et luua Euroopa hoiuste tagamise skeem (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014, et luua Euroopa hoiuste tagamise skeem (COM(2015)0586),

| — | võttes arvesse Euroopa järelevalveasutuste 2021. aasta septembri teist ühist riskihindamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa järelevalveasutuste 2021. aasta septembri teist ühist riskihindamisaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve 2021. aasta detsembris esitatud aastaaruannet „Risk Assessment of the European Banking System“ (Euroopa pangandussüsteemi riskihinnang) (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve 2021. aasta detsembris esitatud aastaaruannet „Risk Assessment of the European Banking System“ (Euroopa pangandussüsteemi riskihinnang) (25),

| — | võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve 16. detsembri 2021. aasta uuringut „Guidelines on cooperation and information exchange between prudential supervisors, AML / CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU“ (Suunised koostöö ja teabevahetuse kohta usaldatavusnõuete täitmise järelevalveasutuste, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuste ning rahapesu andmebüroode vahel vastavalt direktiivile 2013/36/EL) (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve 16. detsembri 2021. aasta uuringut „Guidelines on cooperation and information exchange between prudential supervisors, AML / CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU“ (Suunised koostöö ja teabevahetuse kohta usaldatavusnõuete täitmise järelevalveasutuste, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuste ning rahapesu andmebüroode vahel vastavalt direktiivile 2013/36/EL) (26),

| — | võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu dokumenti „Monitoring the financial stability implications of COVID-19 support measures“ (COVID-19 toetusmeetmetega finantsstabiilsusele avalduva mõju jälgimine), mis põhineb Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu 25. märtsi ja 24. juuni 2021. aasta kohtumistel koostatud märkmetel (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu dokumenti „Monitoring the financial stability implications of COVID-19 support measures“ (COVID-19 toetusmeetmetega finantsstabiilsusele avalduva mõju jälgimine), mis põhineb Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu haldusnõukogu 25. märtsi ja 24. juuni 2021. aasta kohtumistel koostatud märkmetel (27),

| — | võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 2021. aasta detsembri dokumenti „Report of the Expert Group on Macroprudential Stance – Phase II (implementation)“ (Makrotasandi usaldatavusjärelevalve eksperdirühma aruanne – II etapp (rakendamine)) (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 2021. aasta detsembri dokumenti „Report of the Expert Group on Macroprudential Stance – Phase II (implementation)“ (Makrotasandi usaldatavusjärelevalve eksperdirühma aruanne – II etapp (rakendamine)) (28),

| — | võttes arvesse finantsstabiilsuse nõukogu 1. aprilli 2021. aasta lõpparuannet „Evaluation of the Effects of Too-Big-To-Fail Reforms“ (Ebaõnnestumiseks liiga suurte reformide mõju hindamine) (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finantsstabiilsuse nõukogu 1. aprilli 2021. aasta lõpparuannet „Evaluation of the Effects of Too-Big-To-Fail Reforms“ (Ebaõnnestumiseks liiga suurte reformide mõju hindamine) (29),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni tellitud 2021. aasta oktoobri põhjalikku analüüsi „Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic“ (Taganeda ei tohi. EL peab säilitama oma pangandussektori kõrged standardid, kui Euroopa majandus väljub COVID-19 pandeemiast) (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni tellitud 2021. aasta oktoobri põhjalikku analüüsi „Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic“ (Taganeda ei tohi. EL peab säilitama oma pangandussektori kõrged standardid, kui Euroopa majandus väljub COVID-19 pandeemiast) (30),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika peadirektoraadi majanduse juhtimise tugiüksuse 2021. aasta oktoobri analüüsi „Preventing money laundering in the banking sector – reinforcing the supervisory and regulatory framework“ (Rahapesu tõkestamine pangandussektoris – järelevalve- ja õigusraamistiku tugevdamine) (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika peadirektoraadi majanduse juhtimise tugiüksuse 2021. aasta oktoobri analüüsi „Preventing money laundering in the banking sector – reinforcing the supervisory and regulatory framework“ (Rahapesu tõkestamine pangandussektoris – järelevalve- ja õigusraamistiku tugevdamine) (31),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni tellitud 2021. aasta oktoobri põhjalikku analüüsi „Did the pandemic lead to structural changes in the banking sector?“ (Kas pandeemia tõi kaasa struktuurimuutused pangandussektoris?) (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni tellitud 2021. aasta oktoobri põhjalikku analüüsi „Did the pandemic lead to structural changes in the banking sector?“ (Kas pandeemia tõi kaasa struktuurimuutused pangandussektoris?) (32),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika peadirektoraadi majanduse juhtimise tugiüksuse 2021. aasta oktoobri analüüsi „Impediments to resolvability – what is the status quo?“ (Kriisilahenduskõlblikkuse takistused – milline on status quo?) (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika peadirektoraadi majanduse juhtimise tugiüksuse 2021. aasta oktoobri analüüsi „Impediments to resolvability – what is the status quo?“ (Kriisilahenduskõlblikkuse takistused – milline on status quo?) (33),

| — | võttes arvesse majanduse juhtimise tugiüksuse 2021. aasta oktoobri uuringut „Review of the crisis management and deposit insurance framework – Summary of some related issues“ (Kriisiohje ja hoiusekindlustuse raamistiku läbivaatamine – kokkuvõte mõningatest seonduvatest küsimustest) (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduse juhtimise tugiüksuse 2021. aasta oktoobri uuringut „Review of the crisis management and deposit insurance framework – Summary of some related issues“ (Kriisiohje ja hoiusekindlustuse raamistiku läbivaatamine – kokkuvõte mõningatest seonduvatest küsimustest) (34),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0186/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0186/2022),

| A. | arvestades, et pangandusliit koosneb praegu ühtsest järelevalvemehhanismist ja ühtsest kriisilahenduskorrast, mille aluseks on ühtsed eeskirjad, millega tagatakse, et pangandusliidu liikmete vahel valitseb täielik kooskõla pangandustegevuse järelevalve ning panganduskriiside ja maksejõuetuse juhtimise osas, olles samal ajal liidu finantsstabiilsuse lahutamatu osa; arvestades, et kuigi hoiuste tagamise skeemi direktiivis (35) on sätestatud hoiusekindlustuse kõrged miinimumstandardid, on pangandusliidu loomine endiselt lõpule viimata, sest kolmandat sammast, Euroopa hoiusekindlustusskeemi (EDIS), ei ole veel loodud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pangandusliit koosneb praegu ühtsest järelevalvemehhanismist ja ühtsest kriisilahenduskorrast, mille aluseks on ühtsed eeskirjad, millega tagatakse, et pangandusliidu liikmete vahel valitseb täielik kooskõla pangandustegevuse järelevalve ning panganduskriiside ja maksejõuetuse juhtimise osas, olles samal ajal liidu finantsstabiilsuse lahutamatu osa; arvestades, et kuigi hoiuste tagamise skeemi direktiivis (35) on sätestatud hoiusekindlustuse kõrged miinimumstandardid, on pangandusliidu loomine endiselt lõpule viimata, sest kolmandat sammast, Euroopa hoiusekindlustusskeemi (EDIS), ei ole veel loodud;

| B. | arvestades, et stabiilsem, konkurentsivõimelisem ja ühtsem majandus- ja rahaliit nõuab tugevat pangandusliitu ning arenenumat ja turvalisemat kapitaliturgude liitu; arvestades, et mõlemad projektid on omavahel seotud ning ühe arendamine peaks viima arengu ja edusammudeni teisega; arvestades, et nii pangandusliit kui ka kapitaliturgude liit on olulised ELi majanduse tugevdamiseks COVID-19 järgsel ajal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et stabiilsem, konkurentsivõimelisem ja ühtsem majandus- ja rahaliit nõuab tugevat pangandusliitu ning arenenumat ja turvalisemat kapitaliturgude liitu; arvestades, et mõlemad projektid on omavahel seotud ning ühe arendamine peaks viima arengu ja edusammudeni teisega; arvestades, et nii pangandusliit kui ka kapitaliturgude liit on olulised ELi majanduse tugevdamiseks COVID-19 järgsel ajal;

| C. | arvestades, et ühtse kriisilahendusfondi kaitsekord võetakse kasutusele 2022. aastaks, st varem kavandatust kaks aastat varem; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühtse kriisilahendusfondi kaitsekord võetakse kasutusele 2022. aastaks, st varem kavandatust kaks aastat varem;

| D. | arvestades, et pangandusliit on avatud kõigile ELi liikmesriikidele; arvestades, et Bulgaaria ja Horvaatia on ühinenud Euroopa vahetuskursimehhanismiga (ERM II) ja on seega astunud pangandusliitu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pangandusliit on avatud kõigile ELi liikmesriikidele; arvestades, et Bulgaaria ja Horvaatia on ühinenud Euroopa vahetuskursimehhanismiga (ERM II) ja on seega astunud pangandusliitu;

| E. | arvestades, et Venemaa agressioonil Ukraina vastu ja selle majanduslikel tagajärgedel on otsene ja kaudne mõju ELi pangandussektorile; arvestades, et praegu on selle mõju ulatust ja suurust raske mõõta; arvestades, et ELi pankadel on ELi poolt sissetungi tõttu Venemaa vastu kehtestatud sanktsioonide rakendamise ja järgimise tagamisel keskne roll; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa agressioonil Ukraina vastu ja selle majanduslikel tagajärgedel on otsene ja kaudne mõju ELi pangandussektorile; arvestades, et praegu on selle mõju ulatust ja suurust raske mõõta; arvestades, et ELi pankadel on ELi poolt sissetungi tõttu Venemaa vastu kehtestatud sanktsioonide rakendamise ja järgimise tagamisel keskne roll;

| F. | arvestades, et ELi pangandussektori reageerimine pandeemia põhjustatud kriisile on tõestanud sektori vastupanuvõimet, millele pandi alus pärast üleilmset finantskriisi ellu viidud õigusalaste ümberkorraldustega ning mida soodustavad ühtsed eeskirjad ja ühtne järelevalve pangandusliidus; arvestades, et erakorralised ja vajalikud avaliku poliitika toetusmeetmed ja kapitali säilitamise tavad on samuti pangandussektorit märkimisväärselt toetanud; arvestades, et viivislaenude koondnäitaja vähenes 2021. aasta kolmandas kvartalis 2,17 %ni, kuigi mõnes liikmesriigis on viivislaenude absoluutmaht endiselt suur; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi pangandussektori reageerimine pandeemia põhjustatud kriisile on tõestanud sektori vastupanuvõimet, millele pandi alus pärast üleilmset finantskriisi ellu viidud õigusalaste ümberkorraldustega ning mida soodustavad ühtsed eeskirjad ja ühtne järelevalve pangandusliidus; arvestades, et erakorralised ja vajalikud avaliku poliitika toetusmeetmed ja kapitali säilitamise tavad on samuti pangandussektorit märkimisväärselt toetanud; arvestades, et viivislaenude koondnäitaja vähenes 2021. aasta kolmandas kvartalis 2,17 %ni, kuigi mõnes liikmesriigis on viivislaenude absoluutmaht endiselt suur;

| G. | arvestades, et õigeaegne ja sihipärane toetus COVID-19 pandeemia ajal on võimaldanud pankadel jätkata majandusele laenuandmist, kaitsta töökohti ja ettevõtteid ning aidata kaasa majanduskasvule; arvestades, et need meetmed olid hea esialgne vahend kriisi lahendamiseks; arvestades, et toetusmeetmeid on võimalik järk-järgult kaotada, et teha ruumi majanduse kui terviku taastamise vahenditele; arvestades, et on vaja vähendada ikka veel olemasolevaid süsteemseid riske, mis tulenevad ELi pangandussüsteemi omavahelisest seotusest ja keerukusest, mis on „pankrotti minemiseks liiga suurte“ pankade probleemi aluseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et õigeaegne ja sihipärane toetus COVID-19 pandeemia ajal on võimaldanud pankadel jätkata majandusele laenuandmist, kaitsta töökohti ja ettevõtteid ning aidata kaasa majanduskasvule; arvestades, et need meetmed olid hea esialgne vahend kriisi lahendamiseks; arvestades, et toetusmeetmeid on võimalik järk-järgult kaotada, et teha ruumi majanduse kui terviku taastamise vahenditele; arvestades, et on vaja vähendada ikka veel olemasolevaid süsteemseid riske, mis tulenevad ELi pangandussüsteemi omavahelisest seotusest ja keerukusest, mis on „pankrotti minemiseks liiga suurte“ pankade probleemi aluseks;

| H. | arvestades, et EKP pangandusjärelevalve on teatanud, et ta lubab pankadel tegutseda allpool 2. samba kapitalisuuniste ja kombineeritud puhvri nõude taset vähemalt 2022. aasta lõpuni, ilma et automaatselt algatataks järelevalvemeetmeid; arvestades, et selle otsuse eesmärk on tagada, et pangad saaksid reaalmajandusele laenuandmist jätkata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EKP pangandusjärelevalve on teatanud, et ta lubab pankadel tegutseda allpool 2. samba kapitalisuuniste ja kombineeritud puhvri nõude taset vähemalt 2022. aasta lõpuni, ilma et automaatselt algatataks järelevalvemeetmeid; arvestades, et selle otsuse eesmärk on tagada, et pangad saaksid reaalmajandusele laenuandmist jätkata;

| I. | arvestades, et COVID-19 pandeemiast väljumisel peab liit säilitama kõrged standardid, eelkõige kapitalinõuete ja riskijuhtimise tavade osas, et tagada tulevikus sektori vastupidavus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et COVID-19 pandeemiast väljumisel peab liit säilitama kõrged standardid, eelkõige kapitalinõuete ja riskijuhtimise tavade osas, et tagada tulevikus sektori vastupidavus;

| J. | arvestades, et hoolimata pangandussektori suurest vastupanuvõimest COVID-19 kriisi ajal, on oht, et sektor võib olla haavatav, eelkõige seoses varade kvaliteediga, nt viivislaenudega, kui ajutised toetusmeetmed järk-järgult kaotatakse, mis nõuab hoolikat jälgimist ja juhtimist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hoolimata pangandussektori suurest vastupanuvõimest COVID-19 kriisi ajal, on oht, et sektor võib olla haavatav, eelkõige seoses varade kvaliteediga, nt viivislaenudega, kui ajutised toetusmeetmed järk-järgult kaotatakse, mis nõuab hoolikat jälgimist ja juhtimist;

| K. | arvestades, et pangandusliit peaks aitama tegeleda jätkuvalt eksisteeriva pankade ja riikide vastastikuse sõltuvusega; arvestades, et riiginõuete tase on mitmes pangas kasvanud; arvestades, et riigi võlakohustuse usaldatavusnõuete kohane käsitlus peaks olema kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pangandusliit peaks aitama tegeleda jätkuvalt eksisteeriva pankade ja riikide vastastikuse sõltuvusega; arvestades, et riiginõuete tase on mitmes pangas kasvanud; arvestades, et riigi võlakohustuse usaldatavusnõuete kohane käsitlus peaks olema kooskõlas rahvusvaheliste standarditega;

| L. | arvestades, et pangandus- ja finantsturgude sektoril on oluline roll majanduse taastamisel ning üleminekul CO2-neutraalsele ja digiteeritud majandusele, eelkõige põhilise rahastamise suunamise kaudu investeeringute edendamiseks (eriti VKEdele); arvestades, et selline väljakutse nõuab tugevat, stabiilset, vastupidavat ja hästi kapitaliseeritud pangandussektorit koos integreeritud kapitaliturgudega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pangandus- ja finantsturgude sektoril on oluline roll majanduse taastamisel ning üleminekul CO2-neutraalsele ja digiteeritud majandusele, eelkõige põhilise rahastamise suunamise kaudu investeeringute edendamiseks (eriti VKEdele); arvestades, et selline väljakutse nõuab tugevat, stabiilset, vastupidavat ja hästi kapitaliseeritud pangandussektorit koos integreeritud kapitaliturgudega;

| M. | arvestades, et pankade bilansside jätkusuutlikkuse hindamisel tuleks arvesse võtta CO2-neutraalsele majandusele üleminekut kui riskiallikat, mis võib mõjutada investeeringuid piirkondade ja sektorite lõikes; arvestades, et neid võimalikke riske on vaja täiendavalt hinnata ja võtta kasutusele tulevikku suunatud riskijuhtimisvahendid, millega on võimalik hõlmata pikemaajalisi kliima- ja keskkonnariske; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et pankade bilansside jätkusuutlikkuse hindamisel tuleks arvesse võtta CO2-neutraalsele majandusele üleminekut kui riskiallikat, mis võib mõjutada investeeringuid piirkondade ja sektorite lõikes; arvestades, et neid võimalikke riske on vaja täiendavalt hinnata ja võtta kasutusele tulevikku suunatud riskijuhtimisvahendid, millega on võimalik hõlmata pikemaajalisi kliima- ja keskkonnariske;

| N. | arvestades, et suur potentsiaal peitub rahanduse digiteerimises, mis on toonud ELi pangandussektoris pangandusteenuste osutamise tõhususe suurendamise ja suurema innovatsioonivalmiduse kaudu kaasa olulisi tehnoloogilisi edusamme; arvestades, et rahanduse digiteerimine tekitab ELi pangandussektorile probleeme ka küberriskide, andmekaitse, rahapesuvastaste riskide ja tarbijakaitsega seotud probleemide tõttu; arvestades, et ELi pangandussektor peab suurendama oma küberkerksust, tagamaks, et IKT-süsteemid suudavad vastu pidada eri liiki küberohtudele; arvestades, et rahanduse digiteerimisel on märkimisväärne mõju nii otsekontaktidega pangandusele kui ka pangandusteenuste kättesaadavusele maapiirkondades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suur potentsiaal peitub rahanduse digiteerimises, mis on toonud ELi pangandussektoris pangandusteenuste osutamise tõhususe suurendamise ja suurema innovatsioonivalmiduse kaudu kaasa olulisi tehnoloogilisi edusamme; arvestades, et rahanduse digiteerimine tekitab ELi pangandussektorile probleeme ka küberriskide, andmekaitse, rahapesuvastaste riskide ja tarbijakaitsega seotud probleemide tõttu; arvestades, et ELi pangandussektor peab suurendama oma küberkerksust, tagamaks, et IKT-süsteemid suudavad vastu pidada eri liiki küberohtudele; arvestades, et rahanduse digiteerimisel on märkimisväärne mõju nii otsekontaktidega pangandusele kui ka pangandusteenuste kättesaadavusele maapiirkondades;

| O. | arvestades, et probleeme tekib krüptovarade ja krüptovääringutega, mis on keerukad nähtused ja nõuavad kindlakäelist poliitilist reageerimist, millega tasakaalustatakse innovatsioonistiimulid ning investorite ja tarbijate kaitse; arvestades, et pankadel on selles valdkonnas üha suurem vastutus; arvestades, et arvesse tuleb võtta krüptokaeve keskkonnamõju ja turvaohtu, mis tekib siis, kui krüptorahakogud on anonüümsed; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et probleeme tekib krüptovarade ja krüptovääringutega, mis on keerukad nähtused ja nõuavad kindlakäelist poliitilist reageerimist, millega tasakaalustatakse innovatsioonistiimulid ning investorite ja tarbijate kaitse; arvestades, et pankadel on selles valdkonnas üha suurem vastutus; arvestades, et arvesse tuleb võtta krüptokaeve keskkonnamõju ja turvaohtu, mis tekib siis, kui krüptorahakogud on anonüümsed;

| P. | arvestades, et ELi rahapesuvastasesse raamistikku alles jäänud lünki silmas pidades on vaja tugevdatud, ühtlustatud ja tõhusat rahapesuvastast järelevalvet ja täitmise tagamist, mis on vajalik ELi finantssüsteemi terviklikkuse kaitsmiseks ja suure riskiga kolmandatest riikidest lähtuvate ohtude eest kaitsmiseks; arvestades, et endiselt esineb suuri erinevusi lähenemisviisides, mida ELi liikmesriikide ametiasutused kasutavad rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse järelevalves ning ELi rahapesuvastaste õigusaktide kohaldamisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi rahapesuvastasesse raamistikku alles jäänud lünki silmas pidades on vaja tugevdatud, ühtlustatud ja tõhusat rahapesuvastast järelevalvet ja täitmise tagamist, mis on vajalik ELi finantssüsteemi terviklikkuse kaitsmiseks ja suure riskiga kolmandatest riikidest lähtuvate ohtude eest kaitsmiseks; arvestades, et endiselt esineb suuri erinevusi lähenemisviisides, mida ELi liikmesriikide ametiasutused kasutavad rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse järelevalves ning ELi rahapesuvastaste õigusaktide kohaldamisel;

| Q. | arvestades, et EL ja Ühendkuningriik on praegu võtnud endale kohustuse säilitada finantsteenuste valdkonnas regulatiivne ja järelevalvealane koostöö ning selline koostööpõhine lähenemisviis peaks olema ELi ja Ühendkuningriigi pikaajaliste suhete aluseks; arvestades, et komisjon pikendab ajutist luba, mis võimaldab ELi pankadel ja fondivalitsejatel kasutada Ühendkuningriigi kliiringukodasid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL ja Ühendkuningriik on praegu võtnud endale kohustuse säilitada finantsteenuste valdkonnas regulatiivne ja järelevalvealane koostöö ning selline koostööpõhine lähenemisviis peaks olema ELi ja Ühendkuningriigi pikaajaliste suhete aluseks; arvestades, et komisjon pikendab ajutist luba, mis võimaldab ELi pankadel ja fondivalitsejatel kasutada Ühendkuningriigi kliiringukodasid;

| R. | arvestades, et pangandusliidus tuleks tarbijaid, investoreid ja kõiki hoiustajaid nõuetekohaselt kaitsta ning neid tuleks hästi kursis hoida kõigi neid mõjutavate otsustega; arvestades, et tarbijate ja investorite kaitse on äärmiselt oluline ka kapitaliturgude liidu süvendamisel; arvestades, et ELi õigus tagab kõigile ELis elavatele tarbijatele ühtse ja põhilise kaitsetaseme; arvestades, et riiklikud normid, millega rakendatakse ELi tarbijakaitsenõudeid, on pangandusliidus erinevad ning seetõttu on vaja ühtlustada ja parandada tarbijakaitset kogu ELis; arvestades, et pangandusliidul puuduvad endiselt tõhusad vahendid, et lahendada selliseid tarbijate kogetavaid probleeme nagu kunstlik keerukus, ebaausad kaubandustavad ja haavatavate rühmade väljajätmine põhiteenuste kasutamisest; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pangandusliidus tuleks tarbijaid, investoreid ja kõiki hoiustajaid nõuetekohaselt kaitsta ning neid tuleks hästi kursis hoida kõigi neid mõjutavate otsustega; arvestades, et tarbijate ja investorite kaitse on äärmiselt oluline ka kapitaliturgude liidu süvendamisel; arvestades, et ELi õigus tagab kõigile ELis elavatele tarbijatele ühtse ja põhilise kaitsetaseme; arvestades, et riiklikud normid, millega rakendatakse ELi tarbijakaitsenõudeid, on pangandusliidus erinevad ning seetõttu on vaja ühtlustada ja parandada tarbijakaitset kogu ELis; arvestades, et pangandusliidul puuduvad endiselt tõhusad vahendid, et lahendada selliseid tarbijate kogetavaid probleeme nagu kunstlik keerukus, ebaausad kaubandustavad ja haavatavate rühmade väljajätmine põhiteenuste kasutamisest;

| S. | arvestades, et pangandusliidu üks peamisi eesmärke on see, et maksumaksjad ei peaks panga maksejõuetuse korral kandma parandusmeetmete kulusid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et pangandusliidu üks peamisi eesmärke on see, et maksumaksjad ei peaks panga maksejõuetuse korral kandma parandusmeetmete kulusid;

| T. | arvestades, et kriisiohje ja hoiusekindlustuse raamistik peaks tagama järjepideva ja tõhusa lähenemisviisi kõigile pankadele, olenemata nende suurusest või ärimudelist, ning aitama kaasa finantsstabiilsuse säilitamisele, maksumaksjate raha kasutamise minimeerimisele ja võrdsete võimaluste tagamisele kogu ELis, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kriisiohje ja hoiusekindlustuse raamistik peaks tagama järjepideva ja tõhusa lähenemisviisi kõigile pankadele, olenemata nende suurusest või ärimudelist, ning aitama kaasa finantsstabiilsuse säilitamisele, maksumaksjate raha kasutamise minimeerimisele ja võrdsete võimaluste tagamisele kogu ELis, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet;

Üldised märkused

| 1. | tuletab meelde, et pangandusliit, millega kooskõlastatakse vastutus nii euroala pankade järelevalve kui ka kriisilahenduse eest ning nõutakse, et pangad kogu ELi pangandussüsteemis tegutseksid samade reeglite kohaselt, on majandus- ja rahaliidu ning siseturu väljakujundamise oluline element; märgib, et pangandusliidu kaks esimest sammast – ühtne järelevalvemehhanism ja ühtne kriisilahenduskord – on nüüd paigas ja toimivad täielikult; võtab siiski teadmiseks, et ühist hoiusekindlustuse süsteemi (EDIS) ei ole veel loodud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et pangandusliidu põhieesmärk on euroala ja kogu ELi pangandussüsteemi turvalisus ja stabiilsus ning maksumaksjate kulul pankade päästmise ärahoidmine; tuletab meelde, et pärast 2008. aasta finantskriisi on ühtse järelevalvemehhanismi ja ühtse kriisilahenduskorra loomisega tehtud märkimisväärseid edusamme: Euroopa pankadel on nüüd tugevam positsioon finantsšokkidega toimetulekuks ning on olemas kriisilahendusmehhanismid, millega tagatakse, et maksejõuetuid panku on võimalik likvideerida ilma maksumaksjate raha kasutamata; toetab pangandusliidu tugevdamiseks ja selle väljakujundamise lõpuleviimiseks tehtavaid jõupingutusi ning rõhutab, et edusamme tuleks teha paralleelselt pangandusliidu eri valdkondades; rõhutab, et pangandusliidu loomiseks tehtud märkimisväärne töö on aidanud suurendada usaldust ELi pangandussektori vastu ning suurendanud selle vastupanu- ja konkurentsivõimet, ning et sellest tulenevalt olid ELi pangad kogu COVID-19 pandeemia vältel tugevad, paremini kapitaliseeritud ja suutlikud mängima olulist rolli rahastamisele juurdepääsu tagamisel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et pangandusliitu kuuluvad kõik euroala liikmesriigid ja et sellega võivad ühineda ka euroalasse mittekuuluvad liikmesriigid; on seisukohal, et pangandusliit peaks olema üles ehitatud läbipaistval, sidusal ja kindlal viisil, muu hulgas euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide jaoks; juhib tähelepanu sellele, et pangandusliitu mittekuuluvad liikmesriigid peavad samuti järgima ühtse reeglistiku eeskirju, mis tulenevad ELi pangandussüsteemi ühtlustamise ja integreerimise protsessist, ning et nende pangandussüsteemid on tegelikult pangandusliiduga tihedalt seotud; tunneb heameelt Bulgaaria ja Horvaatia ühinemise üle pangandusliiduga ning Bulgaaria leevi ja Horvaatia kuna vahetuskursimehhanismi lisamise üle; tunnistab, et pangandusliidus osalemiseks on vaja järgida ELi standardeid ja õigusakte; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab sügavat muret Venemaa sissetungi pärast Ukrainasse ja selle majanduslike tagajärgede pärast Euroopa majandusele; juhib tähelepanu asjaolule, et selle sõja otsene ja kaudne mõju avaldab ELi majandusele mõju, mida on praegu raske kvantifitseerida ja mis võib ohustada ELi pangandussektori stabiilsust; kutsub seetõttu EKPd, Euroopa järelevalveasutusi ja riikide pädevaid asutusi üles tähelepanelikult jälgima sõja mõju ELi pangandussektorile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et pangandussektor on näidanud üles suhteliselt suurt vastupanuvõimet COVID-19 kriisile ja etendanud olulist rolli pandeemia negatiivse mõju vähendamisel majandusele; juhib tähelepanu sellele, et see vastupanuvõime tuleneb eelmise ülemaailmse finantskriisi järel vastu võetud regulatiivsetest reformidest; rõhutab ka ajutiste meetmete, sealhulgas määruse (EL) nr 575/2013 (36) (nn kapitalinõuete määruse kiirete lahenduste pakett) kohaste meetmete rolli, mis võimaldasid pankadel jätkata kodumajapidamistele ja ettevõtetele laenude andmist, ning EKP pakutud täiendava kapitaliruumi rolli; rõhutab, et 2008. aasta finantskriisi järgseid regulatiivseid reforme tuleks kaitsta ja regulatiivsed lüngad tuleks kõrvaldada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et erakorralised meetmed, millega toetatakse pankade laenuandmisvõimet kodumajapidamistele ja ettevõtetele, peaksid kehtima seni, kuni see on vajalik; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on tagada hästi koordineeritud, ettevaatlik, järkjärguline ja sihipärane üleminek pandeemia leevendamiselt majanduse taastamist toetavatele meetmetele, sealhulgas reformidele liikmesriikides riiklike taaste ja vastupidavuse reformikavade kaudu; rõhutab, et on väljavaade kaotada järk-järgult erakorralised meetmed; rõhutab sellega seoses, et nende meetmete võimaliku järkjärgulise kaotamise üle otsustamisel tuleb arvesse võtta suurt ebastabiilsust, mille on põhjustanud Venemaa sissetung Ukrainasse; võtab teadmiseks EKP nõukogu 16. detsembri 2021. aasta otsuse lõpetada netovaraostud pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorralise varaostukava (PEPP) raames; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab ELi pangandussektori ja kapitaliturgude keskset rolli Euroopa majanduse vastupanuvõime, taastumise ning rohe- ja digipöörde rahastamisel, sealhulgas VKEdele krediidi kättesaadavuse tagamisel; tuletab meelde, et nende ülesannetega toimetulekuks peab ELi pangandussektor olema tugev, vastupanuvõimeline, hästi reguleeritud ja hästi kapitaliseeritud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et tugev ja hästi struktureeritud kapitaliturgude liit koos pangandusliidu arendamisega aitab luua paremad tingimused Euroopa majanduse rahastamiseks nii kodumajapidamiste kui ka ettevõtete seisukohast, kes sõltuvad endiselt suures osas pangalaenudest, edendada investeeringuid ja töökohtade loomist, aidates samal ajal parandada Euroopa majanduse vastupanuvõimet ja hoogustades rohepööret; rõhutab, et kapitaliturgude liidu väljakujundamiseks on vaja tagada vastuvõetud reeglite proportsionaalsus ja jaeklientide kaitse; väljendab heameelt 25. novembril 2021 kapitaliturgude liidu edendamiseks esitatud seadusandlike ettepanekute üle; kutsub komisjoni ja Euroopa järelevalveasutusi üles hindama vajadust varipangandussektorit paremini reguleerida, esitama vajaduse korral seadusandlikke ettepanekuid ning pidevalt jälgima kapitaliturgude vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt EKP 2022.–2024. aasta järelevalveprioriteetide üle, mis on järgmised: 1) väljuda pandeemiast tervena, 2) kasutada võimalust tegeleda struktuursete puudustega tulemuslike digiteerimisstrateegiate ja tõhustatud juhtimise kaudu ning 3) tegeleda esilekerkivate riskidega, muu hulgas kliima-, keskkonna-, IT- ja küberriskidega; võtab teadmiseks pangandussektoris viimastel aastatel nende probleemide lahendamiseks tehtud märkimisväärsed jõupingutused ja saavutatud tulemused; väljendab sellega seoses heameelt viivislaenude koondnäitajate vähenemise üle; rõhutab, et ELi ja liikmesriikide järelevalveasutused peavad riske tähelepanelikult jälgima, kui erakorralised avaliku sektori toetusmeetmed järk-järgult kaotatakse; toonitab usaldusväärse riskijuhtimise ja asjakohaste eraldiste tähtsust; tuletab meelde, et riskide vähendamine koos riskide jagamisega pangandussektoris aitaks kaasa stabiilsema, tugevama ja majanduskasvule orienteeritud pangandusliidu loomisele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toetab käimasolevat tööd Basel III eeskirjade rakendamisel ja väljendab sellega seoses heameelt komisjoni 27. oktoobri 2021. aasta seadusandliku panganduspaketi üle; on seisukohal, et rakendamisprotsessis peab EL tagama täieliku kooskõla Baseli standarditega, võttes samal ajal arvesse ka proportsionaalsuse põhimõtet, ning peaks vajaduse korral austama ELi pangandussektori eripära ja mitmekesisust, tagades, et ELi pangad on jätkuvalt võimelised konkureerima oma ülemaailmsete konkurentidega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et pangandussektor kohaneb digiteerimisega kaasnevate probleemide ja võimalustega, mis võimaldab pankadel kliente paremini kaugteenuste abil teenindada, pakkuda uusi tooteid ja luua võimalusi suuremaks kulutõhususeks; rõhutab, et pangandussektor on küberrünnete ohu suhtes eriti haavatav; väljendab sellega seoses heameelt edusammude üle, mida on tehtud seoses ettepanekutega võtta vastu määrus ja direktiiv finantssektori digitaalse tegevuskerksuse (DORA) kohta ning seoses ettepanekuga võtta vastu direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2016/1148 (NIS 2.0), mis on pangandussektori küberkuritegevuse vastase võitluse hõlbustamise õigusraamistiku alus; kutsub Euroopa järelevalveasutusi ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametit üles suurendama jõupingutusi, et jälgida ja maandada riske, mis on seotud ELi mittekuuluvate IKT-valdkonna kolmandate isikutega; rõhutab vajadust täiendavate investeeringute ja teadusuuringute järele, et arendada uuenduslikke viise pangandussektori küberturvalisuse tugevdamiseks; on seisukohal, et prioriteedid peaksid olema klientide turvalisus, finantsstabiilsus ja usaldusväärsus ning tehnoloogiline neutraalsus; nõuab finantsalase kaasamise edendamist, eriti haavatavate rühmade puhul, kelle digi- või finantskirjaoskuse tase on madal; väljendab heameelt digirahanduse paketiga seoses tehtud edusammude üle; rõhutab, et pangad peavad säilitama ulatuslikud otsekontaktidega pangandusteenused, eelkõige maapiirkondades; tervitab huviga tööd digitaalse euroga, mis toimib koos sularahaga; kutsub EKPd üles tulevases töös analüüsima digitaalse euro võimalikku mõju maksetele, pankade laenuandmisvõimele ja finantsstabiilsusele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et ühtse järelevalvemehhanismi ja Ühendkuningriigi Financial Conduct Authority vahelise koostöö aluseks on EKP ja Ühendkuningriigi ametiasutuste vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, mis jõustus 1. jaanuaril 2021; märgib, et komisjon teatas hiljuti ajutise loa pikendamisest, mis võimaldab ELi pankadel ja fondivalitsejatel kasutada Ühendkuningriigi kliiringukodasid, vältides seega võimalikku lühiajalist kaljuefekti; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et hõlbustada keskpikas perspektiivis ELis suuremat kliirimist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab kahetsusväärseks, et ELi finantsasutustes ja organites ei suudeta tagada täielikku soolist tasakaalu, ning eriti asjaolu, et naised on jätkuvalt pangandus- ja finantsteenuste valdkonnas juhtivatel ametikohtadel alaesindatud; on seisukohal, et ELi finantsasutustesse ja -organitesse tööle kandideerijate valikul tuleks lähtuda pädevuse, mitmekesisuse ja võimekuse kriteeriumidest, et asjaomane institutsioon või asutus toimiks võimalikult tõhusalt; kutsub valitsusi ning kõiki institutsioone ja organeid üles koostama edaspidi sooliselt tasakaalustatud kandidaatide nimekirjad kõigi ELi organite ametikohtadele nimetamiste kohta ning kordab oma lubadust mitte võtta arvesse selliseid kandidaatide nimekirju, mille puhul ei ole järgitud soolise tasakaalu põhimõtet; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et eurorühma poolt Euroopa stabiilsusmehhanismi direktorite nõukogu järgmise koosseisu jaoks esitatud nimekirjas ei ole ühtegi naiskandidaati; rõhutab, et sooline tasakaal juhatustes ja töötajate seas toob nii ühiskondlikku kui ka majanduslikku tulu; kutsub finantsasutusi üles korrapäraselt ajakohastama oma mitmekesisuse ja kaasamise poliitikat ning aitama edendada tervislikku töökultuuri, mille puhul seatakse esikohale kaasavus; |
| --- | --- |

13.

Järelevalve

| 14. | palub EKP-l, Euroopa Pangandusjärelevalvel ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul hoolikalt jälgida pangandussektorile kaasnevaid riske, mis tulenevad Venemaa agressioonist Ukraina vastu ja selle majanduslikest tagajärgedest; juhib tähelepanu vajadusele kaaluda eri stsenaariume ja valmistuda erinevateks võimalikeks valikuteks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et üheks peamiseks prioriteediks peaks jääma krediidiriski juhtimine, järelevalve ja viivislaenude arvu vähendamine; väljendab heameelt asjaolu üle, et viivislaenude koondnäitaja vähenes 2021. aasta kolmandas kvartalis euroalal 2,17 %ni; märgib, et kuigi olukord on praegu stabiilne, tuleks seda hoolikalt jälgida, arvestades erakorraliste meetmete järkjärgulist kaotamist; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on usaldatavusnõuete järgimine, viivislaenude varajane tuvastamine ja ennetav haldamine ning piisavad eraldised; rõhutab vajadust teha koostööd haavatavas olukorras olevate võlgnikega, võttes samal ajal teadmiseks lahendused, mille pangandussektor on sellega seoses pandeemia ajal kasutusele võtnud (näiteks laenu tagasimaksete moratoorium); väljendab heameelt 24. novembril 2021. aastal Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2021/2167 (krediidihaldajate ja krediidiostjate kohta) (37) vastuvõtmise üle, mis aitab vähendada viivislaenude osakaalu ELi pankade bilansis ja edendada viivislaenude järelturgu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnistab, et pangandusliitu kuuluvate pankade bilanssides on märkimisväärne osakaal riigivõlal; võtab teadmiseks Baseli pangajärelevalve komitee tehtud töö seoses riigivõlakirjade riskiga ja rõhutab, et riiginõuete regulatiivse käsitlemise küsimus vajab põhjalikku analüüsimist rahvusvahelistel foorumitel, võttes arvesse eri lähenemisviiside tagajärgi ning asjaolu, et lahenduse rakendamine ELis peaks olema kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; on veendunud, et mis tahes võimalik lahendus peaks olema tasakaalustatud ja kohtlema kõiki ELi liikmesriike õiglaselt, tagades samal ajal turgudel riigi võlakohustuste jaoks piisava likviidsuse; rõhutab, et ELi turvalise vara loomine võib aidata leevendada riikide ja riigisiseste pangandussektorite vastastikust sõltuvust; väljendab sellega seoses heameelt taasterahastu „NextGenerationEU“ loomise üle, mis pakub madala riskitasemega Euroopa varasid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et üleminek CO2-neutraalsele majandusele pakub suurt majanduskasvu potentsiaali paljudes eri sektorites; märgib, et selline üleminek nõuab suuri investeeringuid avalikust ja erasektorist, kuid nagu tunnistab ka EKP, on selle kulud väiksemad kui tegevusetuse hind; rõhutab pangandussektori tähtsust CO2-neutraalsele majandusele ülemineku rahastamisel ja selle tagamisel, et EL suudab täita oma keskkonnaalaseid kohustusi; palub pankadel lisada need küsimused oma üleminekukavadesse; rõhutab taksonoomiamääruse (38) tähtsust sellises ettevõtmises ning asjaolu, et selle rakendamine peaks olema kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega; tunneb muret selle pärast, et kliimaga seotud riskid pankade bilansis võivad aja jooksul põhjustada pankadele finantsraskusi; on seisukohal, et neid riske tuleks vähendada, et vältida pankade maksejõuetust; nõuab, et pankadele antaks sellega seoses selged suunised, mis põhinevad kindlatel majandusandmetel; väljendab heameelt ühtse järelevalvemehhanismi jõupingutuste üle anda pankadele suuniseid ja selgust kliima- ja keskkonnariskide enesehindamise kohta; tuletab meelde, et EKP viis 2021. aastal lõpule oma esimese laiaulatusliku hindamise ELi pankade kliima- ja keskkonnariskide juhtimise kohta, ning väljendab heameelt selle üle, et EKP on võtnud kohustuse viia 2022. aastal läbi kliimateemalised stressitestid, mis on oluline element kliimaga seotud riskidega tegelemisel; nõuab, et sellised testid põhineksid realistlikel andmetel ja eeldustel; tunneb muret viivislaenude suurenemise pärast, mis on tingitud fossiilkütustesse tehtud luhtunud investeeringutest; nõuab selliste riskivarade varajast kindlakstegemist ja ennetavat haldamist; ergutab ühtset järelevalvemehhanismi jätkama ja tugevdama selles suunas tehtavat tööd; nõuab keskkonna- ja üleminekuriskide asjakohast integreerimist krediidireitingute mudelitesse; rõhutab, et pankadel on vaja veelgi parandada kliima- ja keskkonnariskide avalikustamist ning parandada üleminekustrateegiate avalikustamist üksuste poolt, et hõlbustada pankadel ja järelevalveasutustel riskide hindamist; nõuab, et pangad võtaksid kliimaga seotud riskide hindamisel arvesse kahe olulisuse perspektiivi; rõhutab selgete õigusaktide tähtsust rohepesu vältimiseks; võtab teadmiseks roheüleminekuga seotud uued probleemid, riskid ja võimalused pangandussektoris; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et pankade praeguse olukorra hindamisel tuleks arvesse võtta üksikute liikmesriikide valitsuste poolt pandeemia ajal rakendatud erimeetmete mõju; võtab teadmiseks EKP 17. novembri 2021. aasta finantsstabiilsuse ülevaate, milles märgitakse, et pandeemia täielik mõju pankade varade kvaliteedile võib ilmneda veel alles kahe aasta pärast; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toonitab, et kodumajapidamistele ja VKEdele liikmesriikides pakutavad intressimäärad on väga erinevad; nõuab tungivalt, et komisjon ja pangandusjärelevalve asutused kaaluksid meetmeid hüpoteeklaenude omanike ja VKEde koormuse vähendamiseks liikmesriikides, kus laenuintressid on kõrgemad, et tagada kõigile kodanikele ja ettevõtjatele juurdepääs hädavajalikule kapitalile õiglaste ja konkurentsivõimeliste intressimääradega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | võtab teadmiseks viimaste aastate suundumuse pangandussektori suurema konsolideerimise suunas Euroopas ning selle, et ELi pankade ühinemiste ja omandamistega seotud tegevus 2021. aastal ületab nii 2020. kui ka 2019. aasta taset mitmesuguste tegurite, sealhulgas kulusurve, madalate intressimäärade ja digiteerimise tõttu (39); märgib panganduse konsolideerimise võimalikku kasu, muu hulgas pangandussektori madala kasumlikkuse, ülevõimsuse ja killustatuse probleemi lahendamiseks, kuid tunnistab ka konsolideerimise võimalikku negatiivset mõju ja probleeme, mida pangandusjärelevalvele põhjustavad suured süsteemselt olulised asutused, kelle võimalikud probleemid võivad mõjutada finantsstabiilsust paljudes jurisdiktsioonides; tunneb heameelt EKP suuniste üle, mis käsitlevad järelevalvealast lähenemisviisi pangandussektori konsolideerimisele ja milles kirjeldatakse järelevalvealaseid ootusi konsolideerimisprojektidega seoses (40); rõhutab kasu, mida pakub Euroopa mitmekesine ja konkurentsivõimeline pangandussektor, mis koosneb erinevate ärimudelite ja õiguslike struktuuridega ning erineva suurusega pankadest; |
| --- | --- |

20.

| 21. | võtab teadmiseks päritoluriigi-vastuvõtjariigi küsimustega seotud probleemid ja ülesanded; märgib, et piiriülese integratsiooni tugevdamine ja kapitalivoogude suurema paindlikkuse võimaldamine panganduskontsernide vahel, austades samal ajal tütarettevõtjate riskiprofiili, nõuab vastuvõtvatele liikmesriikidele usaldusväärseid ja tõhusaid kaitsemeetmeid, eelkõige selleks, et tagada oluliste tütarettevõtjate toetamine rasketes olukordades; rõhutab, et pangandusliidu väljakujundamise lõpuleviimine on äärmiselt oluline kodu- ja vastuvõtva riigi probleemide lahendamiseks; rõhutab vajadust parandada teenuste piiriülest osutamist, et luua tõeliselt kogu ELi hõlmav pangandussektor ja parandada selle konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab vajadust hästitoimiva jaefinantsteenuste ühtse turu järele; kutsub komisjoni üles hindama takistusi ja tõkkeid, mis tekivad tarbijatel jaepangandustoodete, näiteks hüpoteeklaenude piiriülesel kasutamisel, ning pakkuma välja lahendusi tagamaks, et tarbijad saaksid piiriüleselt jaefinantsteenustest kasu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab vajadust tõhusa rahapesuvastase järelevalve järele, kuna kehtivas raamistikus esineb endiselt mitmeid puudusi; peab kahetsusväärseks, et kõik liikmesriigid ei ole veel täielikult üle võtnud viiendat rahapesuvastast direktiivi (41), ning tuletab meelde rahapesu andmebüroode parema koordineerimise vajadust kogu Euroopas; rõhutab, et pangad tegutsevad rahapesuvastases võitluses pääsuvalitsejatena ning seetõttu peavad neil olema tugevad riskijuhtimisraamistikud ja nende üle tuleb teha tõhusat järelevalvet, ning juhib tähelepanu vajadusele usaldatavusnõuete täitmise järelevalve tegijate, rahapesuvastase järelevalve asutuste ja rahapesu andmebüroode vahelise koostöö ja koordineerimise järele; võtab teadmiseks EKP poolt viimasel kahel aastal tehtud jõupingutused teabevahetuse tõhustamiseks ühtse järelevalvemehhanismi ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuste vahel; väljendab heameelt selle üle, et komisjon võttis vastu rahapesuvastase paketi, ja nõuab kiiret kokkulepet kõigi ettepanekute suhtes; tunneb eelkõige heameelt ettepaneku üle luua uus Rahapesu ja Terrorismi Rahastamise Tõkestamise Amet (AMLA), mis teeb otsest järelevalvet teatavate pankade üle ning koordineerib rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise normide täitmise tagamist liikmesriikide ametiasutuste poolt; rõhutab, et selleks, et AMLA tegevus oleks tõeliselt tulemuslik, tuleb sellele eraldada piisavalt vahendeid; rõhutab tugeva rahapesuvastase raamistiku tähtsust seoses Venemaa agressiooniga Ukraina vastu ja sanktsioonide tulemuslikkuse tagamisega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunneb heameelt pangandusjärelevalve rangemate läbipaistvusstandardite üle, näiteks järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi tulemuste osas, mis võivad suurendada usaldust kapitali- ja finantsturgude vastu ning tagada ühesuguse kohtlemise kõigis liikmesriikides; taunib asjaolu, et krediidiasutuste juhtorgani liikmete sobivuse ja nõuetele vastavuse hindamise nõudeid ei rakendata liikmesriikides ühetaoliselt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toonitab, et pangandusliidu lõplikud kasusaajad peaksid olema reaalmajanduse tarbijad ja ettevõtjad; rõhutab, kui oluline on tugevdada tarbijate ja investorite kaitset kuritarvitamise, kahjulike tavade ja kahjulike toodete eest; nõuab, et tagataks tarbijate juurdepääs piiriülestele jaefinantsteenustele; märgib, et hoolimata rangetest ELi tarbijakaitsenormidest on ELi tarbijakaitsenõudeid rakendavad riiklikud normid pangandusliidus erinevad ning seetõttu on vaja täiendavat ühtlustamist; |
| --- | --- |

25.

Kriisilahendus

| 26. | väljendab heameelt Ühtse Kriisilahendusnõukogu tegevuse üle 2021. aastal; väljendab heameelt asjaolu üle, et Ühtse Kriisilahendusnõukogu pädevusalasse kuuluvad pangad on üldiselt teinud suuri edusamme kriisilahenduskõlblikkuse ja kahjumikatmisvõime suurendamise suunas; võtab teadmiseks Ühtse Kriisilahendusnõukogu järgmiste aastate tööprogrammi, mis hõlmab kõigi Ühtse Kriisilahendusnõukogu alla kuuluvate pankade tõhusa kriisilahenduse võimaldamist 2023. aastaks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde ühtse kriisilahenduskorra olulist rolli stabiilsuse ja selguse tagamisel pangandussektorile, investoritele ja tarbijatele ning maksumaksjate kaitsmisel; väljendab heameelt ühtse kriisilahendusfondi kaitsekorra kasutuselevõtu üle 2022. aastal, mis on kaks aastat varem kui algselt kavandatud ja toimib Euroopa stabiilsusmehhanismist lähtuva vaba tagasimaksega krediidiliini kujul, millega luuakse turvavõrk pankade kriisilahenduseks pangandusliidus; rõhutab ühtse kriisilahendusfondi tähtsust kriisiohjeraamistiku tugevdamisel ja olulise sammuna pangandusliidu väljakujundamisel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab heameelt meetmete üle, mida Ühtne Kriisilahendusnõukogu on võtnud seoses Sberbankiga; rõhutab vajadust reageerida kiiresti ja asjakohaselt, kui Venemaa Ukraina-vastase agressiooni tagajärgede tõttu tekib märkimisväärne oht ELi pangandussektorile ja finantsstabiilsusele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toetab avaliku huvi hindamise kriteeriumide läbivaatamist ja täpsustamist, et ühtset kriisilahenduskorda kohaldataks järjepidevamalt ja prognoositavamalt ning et see põhineks objektiivsetel künnistel; nõuab, et viidaks läbi uuring maksejõuetusõiguse konkreetsete aspektide ühtlustamise vajaduse kohta, pidades silmas ka kriisilahenduse raames maksejõuetusmenetluse vastupidise stsenaariumi kindlaksmääramist, et ühtlustada stiimuleid ja tagada võrdsed tingimused; märgib, kui oluline on, et Ühtne Kriisilahendusnõukogu kasutaks pankade jaoks proportsionaalset lähenemisviisi omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude (MREL) koostamisel; rõhutab, et selleks, et kriisilahenduskavad vastaksid täielikult õiguslikele nõuetele, peab Ühtne Kriisilahendusnõukogu esitama iga panga kriisilahenduskõlblikkuse kohta põhjaliku hinnangu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toetab ideed kaaluda kontserni finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kavade rolli kriisiohjeraamistikus, nii et omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude ning pankade panuste eri turvavõrkudesse kalibreerimine oleks tõeliselt riskipõhine, kajastades nende turvavõrkude kasutamise tõenäosust ja ulatust eelistatud kriisiohjestrateegia raames; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tunnistab, et hoiuste tagamise skeemide alternatiivsetel meetmetel hoiuste üleandmise rahastamiseks võib olla oluline roll maksejõuetuse korral, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega pankade puhul, kui nende suhtes kohaldatakse samu tingimusi nagu kriisilahenduse käigus hoiuste ülekandmise puhul ja kui hoiuste tagamise skeem on piisavalt rahastatud, et minimeerida maksumaksjate panust ja väärtuse hävitamist ning tagada finantsstabiilsus, ning need võivad muudel juhtudel ka ületada lõhe 8 % kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise, mis on kriisilahendusfondile juurdepääsu eeldus, ja panga tegeliku kahjumikatmisvõime vahel, välja arvatud üleandmiseks mõeldud hoiused; rõhutab, et selliste sekkumiste suhtes tuleks rangelt kohaldada väikseimate kulude testi; kutsub seetõttu komisjoni üles muutma selgemaks väikseimate kulude põhimõtte ja hoiuste tagamise skeemi vahendite kasutamise tingimused; rõhutab siiski, et sellistel juhtudel võib osutuda vajalikuks riigiabi eeskirjade läbivaatamine, et säilitada ühtne raamistik; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toetab riigiabi eeskirjade läbivaatamist, sealhulgas komisjoni 30. juuli 2013. aasta pangandusteatise (42) läbivaatamist, et tagada nende kooskõla ühtse kriisilahenduskorra raamistikuga ning vähendada lahknevusi likvideerimisabi valdkonnas antava riigiabi reeglite ning pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi (43) kohase kriisilahenduskorra vahel; rõhutab, et sellise ajakohastamise üks eesmärk peaks olema võimaldada kiiret ja tõhusat sekkumist ühtse kriisilahenduskorra või alternatiivse likvideerimiskorra raames ning vähendada stiimuleid kriisilahenduse või likvideerimise vältimiseks, säilitades samal ajal konkurentsi ja pangandusliidu terviklikkuse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab heameelt esialgse kokkuleppe üle, mille nõukogu ja Euroopa Parlament saavutasid ahelmeetodi ettepaneku kohta, et parandada kriisilahendusraamistikku ja luua eri kriisilahendusstrateegiate jaoks võrdsed järelevalvetingimused; |
| --- | --- |

33.

Hoiusekindlustus

| 34. | tuletab meelde, et ühtne järelevalvemehhanism ja ühtne kriisilahenduskord toimivad pangandusliidus, samas kui hoiuste tagamise skeeme hallatakse ja rahastatakse praegu riigi tasandil; juhib tähelepanu sellele, et hoiuste tagamise skeemi direktiivi rakendamine, millega tagatakse pangahoiused kuni 100 000 euro ulatuses, pakub hoiustajatele minimaalset kaitset; rõhutab, kui oluline on, et hoiustajate säästudele tagataks kogu pangandusliidus sama tõhus kaitse, olenemata nende panga asukohast; rõhutab, et Euroopa hoiusekindlustusskeem parandaks hoiustajate kaitset ELis ja nende usaldust pangandussektori vastu ning aitaks tugevdada pangandusliitu, vähendades riikide ja pankade vahelist seost; väljendab heameelt selle üle, et ettepanek võtta vastu määrus, millega luuakse Euroopa hoiusekindlustusskeem, lisati ELi institutsioonide ühisdeklaratsiooni, milles määratakse kindlaks 2022. aasta peamised seadusandlikud prioriteedid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on Euroopa hoiusekindlustusskeemi õigusaktide kaasseadusandja ja et parlamendi seisukohta selles küsimuses tuleks arvesse võtta; väljendab heameelt eurorühma uute jõupingutuste üle pangandusliidu valdkonnas edusammude tegemisel, et jõuda kokkuleppele eri töösuundades ja toimikutes, sealhulgas Euroopa hoiusekindlustusskeemis; kordab parlamendi võetud kohustust töötada Euroopa hoiusekindlustusskeemi suhtes kokkuleppe saavutamise nimel ja jätkata riskide vähendamise nimel tehtavate vajalike jõupingutuste toetamist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | võtab teadmiseks eurorühma 16. detsembri 2021. aasta kohtumisel kokku lepitud avalduse, milles tuletatakse meelde täielikku poliitilist pühendumist pangandusliidule, ning nõuab tähtajalist töökava pangandusliidu väljakujundamiseks; palub hoida end kursis eurorühma ja Euroopa hoiusekindlustusskeemi kõrgetasemelise töörühma käimasolevate aruteludega; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid jätkavad tegutsemist väljaspool ELi raamistikku, õõnestades Euroopa Parlamendi rolli Euroopa hoiusekindlustusskeemi õigusaktide kaasseadusandjana; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab hoiuste tagamise skeemidesse tehtavate osamaksetega seotud riski proportsionaalsuse tähtsust; hoiatab, et riskipõhise lähenemisviisi puudumine võib tekitada moraaliriske ja süsteemi enda huvides ärakasutamist, mille tulemuseks on spekulatiivsete ärimudelite subsideerimine konservatiivsete arvel; rõhutab, et osamaksed tulevasse Euroopa hoiusekindlustusskeemi peavad ka olema riskiga proportsionaalsed; juhib tähelepanu sellele, et eri asutuste idiosünkraatilised riskid on pangandusliidus endiselt erinevad; kordab vajadust, et kõik pangandusliidu liikmed võtaksid üle pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi ja hoiuste tagamise skeemi direktiivi, et tagada riskide ühtlane vähendamine kogu pangandusliidus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et hoiusekindlustusskeemide edasine ühtlustamine peaks tugevdama ELi pangandussüsteemi finantsstabiilsust ja võtma arvesse euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide osalemise või mitteosalemise selgeid reegleid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toetab kriisiohjeraamistiku ajakohastamist; toonitab, et kriisiohjamise korra kavandatud sihipärased kohandused peaksid muutma selle sidusamaks, usaldusväärsemaks ja tulemuslikumaks; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, kõigile Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmespankadele, Euroopa Pangandusjärelevalvele ja Ühtsele Kriisilahendusnõukogule. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 151.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm~59811d5fb7.feedback_ ar2020.pdf

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2020~1a59f5757c.et.html

(4)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/priorities/html/ssm.supervisory priorities2022~0f890c6b70.et.html

(5)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 72.

(6)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 89.

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/211027-banking-package_en

(8)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-banking-macroprudential-framework_en

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/210720-anti-money-laundering-countering-financing-terrorism_en

(10)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ecb.pr211117~43fea9f9ce.en.html

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/703337/IPOL_STU(2022) 703337_EN.pdf

(12)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458.en. pdf

(13)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/ecb.digitaleuroscopekeylearnings202107~564d89045e.en.pdf

(14)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/legalframework/mous/html/ssm.mou_2019_pra~fbad08a4bc.en.pdf?57221907ef3ce290b35bd2ab650868bb

(15)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2021/esrb.climateriskfinancial stability202107_annex~35e1822ff7.en.pdf

(16)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op281~05a7735b1c.en.pdf

(17)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.202111guideonclimate-relatedandenvironmentalrisks~4b25454055.en.pdf

(18)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/Annual%20Report%202020_Final_web.pdf

(19)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2020-11-30%20SRB%20Multi-Annual%20Work%20Programme%202021-2023.pdf

(20)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2021-11-26_Work-Programme-2022.pdf

(21)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2021/1024609/IFRS9 %20monitoring%20report.pdf

(22)  ELT C 437, 18.12.2020, lk 1.

(23)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 105.

(24)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 118.

(25)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/EU%20Wide%20Transparency%20Exercise/2021/1025102/ Risk_Assessment_Report_December_2021.pdf

(26)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/ Publications/Guidelines/2021/EBA-GL-2021-15%20GL%20on%20CFT%20cooperation/1025384/Final%20AML-CFT%20Cooperation%20Guidelines.pdf

(27)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.20210908.monitoring_the_financial_stability_implications_of_COVID-19_support_measures~3b86797376.en.pdf

(28)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.report_of_the_Expert_Group_on_Macroprudential_Stance_Phase_II202112~e280322d28.en.pdf

(29)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(30)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689461/IPOL_IDA(2021) 689461_EN.pdf

(31)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/659654/IPOL_IDA(2021) 659654_EN.pdf

(32)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689460/IPOL_IDA(2021) 689460_EN.pdf

(33)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689468/IPOL_IDA(2021) 689468_EN.pdf

(34)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/659632/IPOL_BRI(2021) 659632_EN.pdf

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149).

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

(37)  ELT L 438, 8.12.2021, lk 1.

(38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

(39)  https://www.spglobal.com/marketintelligence/en/news-insights/blog/a-new-dawn-for-european-bank-ma-top-5-trends

(40)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ssm.pr210112~920b511a1c.en.html

(41)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43).

(42)  ELT C 216, 30.7.2013, lk 1.

(43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

---

Kolmapäev, 6. juuli 2022

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/87

---

P9_TA(2022)0283

Bosniat ja Hertsegoviinat käsitlev 2021. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon komisjoni Bosniat ja Hertsegoviinat käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2245(INI))

(2023/C 47/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis allkirjastati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis allkirjastati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel,

| — | võttes arvesse ELi – Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 5.–6. novembril 2015 toimunud esimest kohtumist ning ELi – Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee 17. juunil 2021 toimunud teist kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi – Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 5.–6. novembril 2015 toimunud esimest kohtumist ning ELi – Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee 17. juunil 2021 toimunud teist kohtumist,

| — | võttes arvesse ELi – Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu 13. juulil 2018 toimunud kolmandat kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi – Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu 13. juulil 2018 toimunud kolmandat kohtumist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu – Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 7. novembril 2019 toimunud neljandat kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu – Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 7. novembril 2019 toimunud neljandat kohtumist,

| — | võttes arvesse Bosnia ja Hertsegoviina 15. veebruaril 2016. aastal esitatud Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bosnia ja Hertsegoviina 15. veebruaril 2016. aastal esitatud Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldust,

| — | võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide 17. mai 2018. aasta tippkohtumise Sofia deklaratsiooni ja sellele lisatud Sofia prioriteetide kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide 17. mai 2018. aasta tippkohtumise Sofia deklaratsiooni ja sellele lisatud Sofia prioriteetide kava,

| — | võttes arvesse 6. mail 2020 Zagrebis toimunud ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumist ja selle deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mail 2020 Zagrebis toimunud ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumist ja selle deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 10. novembri 2020. aasta Sofia tippkohtumist, sealhulgas deklaratsiooni ühise piirkondliku turu kohta ja deklaratsiooni Lääne-Balkani riikide rohelise tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. novembri 2020. aasta Sofia tippkohtumist, sealhulgas deklaratsiooni ühise piirkondliku turu kohta ja deklaratsiooni Lääne-Balkani riikide rohelise tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse 5. juulil 2021. aastal toimunud kaheksandat Berliini protsessi tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. juulil 2021. aastal toimunud kaheksandat Berliini protsessi tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 6. oktoobril 2021. aastal Brdo pri Kranjus toimunud Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist ja selle deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobril 2021. aastal Brdo pri Kranjus toimunud Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist ja selle deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse nõukogu 4. novembri 2021. aasta otsust (EL) 2021/1923, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Bosnia ja Hertsegoviina relvajõudude suutlikkuse suurendamise toetamiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. novembri 2021. aasta otsust (EL) 2021/1923, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Bosnia ja Hertsegoviina relvajõudude suutlikkuse suurendamise toetamiseks (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. oktoobri 2021. aasta järeldusi Bosnia ja Hertsegoviina ning EUFOR Althea kohta pärast operatsiooni kolmandat strateegilist läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. oktoobri 2021. aasta järeldusi Bosnia ja Hertsegoviina ning EUFOR Althea kohta pärast operatsiooni kolmandat strateegilist läbivaatamist,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 24. ja 25. märtsi 2022. aasta järeldusi pikaajalise poliitilise kriisi kohta Bosnias ja Hertsegoviinas ning vajadust, et riigi juhid näitaksid üles kindlat pühendumust põhiseadusliku ja valimisreformi kiireks lõpuleviimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. ja 25. märtsi 2022. aasta järeldusi pikaajalise poliitilise kriisi kohta Bosnias ja Hertsegoviinas ning vajadust, et riigi juhid näitaksid üles kindlat pühendumust põhiseadusliku ja valimisreformi kiireks lõpuleviimiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. mai 2019. aasta teatist „2019. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. mai 2019. aasta teatist „2019. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2019)0260),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Komisjoni arvamus Bosnia ja Hertsegoviina ELi liikmeks astumise avalduse kohta“ (COM(2019)0261) ja sellele lisatud analüüsiaruannet (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Komisjoni arvamus Bosnia ja Hertsegoviina ELi liikmeks astumise avalduse kohta“ (COM(2019)0261) ja sellele lisatud analüüsiaruannet (SWD(2019)0222),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2020. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2020. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2020. aasta teatist „Ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastane ELi tegevuskava 2020–2025“ (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2020. aasta teatist „Ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastane ELi tegevuskava 2020–2025“ (COM(2020)0608),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“ (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta teatist „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“ (COM(2020)0641),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta (COM(2021)0170),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist „Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025“ (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist „Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025“ (COM(2021)0171),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist „2021. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta“ (COM(2021)0664) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb Bosnia ja Hertsegoviina 2021. aasta aruannet (SWD(2021)0291), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist „2021. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta“ (COM(2021)0664) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb Bosnia ja Hertsegoviina 2021. aasta aruannet (SWD(2021)0291),

| — | võttes arvesse 5. detsembri 2019. aasta ekspertide aruannet õigusriigi küsimuste kohta Bosnias ja Hertsegoviinas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. detsembri 2019. aasta ekspertide aruannet õigusriigi küsimuste kohta Bosnias ja Hertsegoviinas,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 10. jaanuari 2022. aasta eriaruannet pealkirjaga „ELi toetus õigusriigi toimimisele Lääne-Balkani riikides: pingutustest hoolimata ei ole põhiprobleemid endiselt lahendatud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 10. jaanuari 2022. aasta eriaruannet pealkirjaga „ELi toetus õigusriigi toimimisele Lääne-Balkani riikides: pingutustest hoolimata ei ole põhiprobleemid endiselt lahendatud“,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni 62. täiskogu istungil (Veneetsia, 11.–12. märts 2005) vastu võetud arvamust põhiseadusliku olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas ning sellele järgnenud Veneetsia komisjoni soovitusi põhiseaduslike küsimuste kohta Bosnias ja Hertsegoviinas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni 62. täiskogu istungil (Veneetsia, 11.–12. märts 2005) vastu võetud arvamust põhiseadusliku olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas ning sellele järgnenud Veneetsia komisjoni soovitusi põhiseaduslike küsimuste kohta Bosnias ja Hertsegoviinas,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni arvamusi ja aruandeid 14. detsembri 2020. aasta valimisseaduse stabiilsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni arvamusi ja aruandeid 14. detsembri 2020. aasta valimisseaduse stabiilsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid hagejate, sealhulgas Azra Zornići, Dervo Sejdići, Jakob Finci jt kasuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohaseid otsuseid hagejate, sealhulgas Azra Zornići, Dervo Sejdići, Jakob Finci jt kasuks,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli ja laienemise ja naabruspoliitika voliniku Oliver Várhelyi 21. detsembri 2020. aasta ühisavaldust kohalike valimiste korraldamise kohta Mostaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli ja laienemise ja naabruspoliitika voliniku Oliver Várhelyi 21. detsembri 2020. aasta ühisavaldust kohalike valimiste korraldamise kohta Mostaris,

| — | võttes arvesse 60. aruannet ja sellele eelnevaid aruandeid, mille Bosnia ja Hertsegoviina rahulepingu rakendamise eest vastutav kõrge esindaja esitas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 60. aruannet ja sellele eelnevaid aruandeid, mille Bosnia ja Hertsegoviina rahulepingu rakendamise eest vastutav kõrge esindaja esitas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 3. novembri 2021. aasta resolutsiooni 2604 (2021) olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas ning millega pikendatakse Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni volitusi Bosnias ja Hertsegoviinas (EUFOR Althea) 2022. aasta novembrini, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 3. novembri 2021. aasta resolutsiooni 2604 (2021) olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas ning millega pikendatakse Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni volitusi Bosnias ja Hertsegoviinas (EUFOR Althea) 2022. aasta novembrini,

| — | võttes arvesse USA ametivõimude 5. jaanuari 2022. aasta otsust kehtestada Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri serblasest liikme suhtes sanktsioonid vastuseks tema korruptiivsele tegevusele ning jätkuvatele ohtudele Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsusele ja territoriaalsele terviklikkusele, samuti Ühendkuningriigi 11. aprilli 2022. aasta otsust kehtestada sanktsioonid presidentuuri serblasest liikme ja Serblaste Vabariigi (Republika Srpska) presidendi suhtes vastuseks nende destabiliseerivale tegevusele Bosnias ja Hertsegoviinas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA ametivõimude 5. jaanuari 2022. aasta otsust kehtestada Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri serblasest liikme suhtes sanktsioonid vastuseks tema korruptiivsele tegevusele ning jätkuvatele ohtudele Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsusele ja territoriaalsele terviklikkusele, samuti Ühendkuningriigi 11. aprilli 2022. aasta otsust kehtestada sanktsioonid presidentuuri serblasest liikme ja Serblaste Vabariigi (Republika Srpska) presidendi suhtes vastuseks nende destabiliseerivale tegevusele Bosnias ja Hertsegoviinas,

| — | võttes arvesse 12. juunil 2022. aastal Brüsselis vastu võetud poliitilist kokkulepet põhimõtete kohta, millega tagatakse toimiv Bosnia ja Hertsegoviina, mis liigub edasi Euroopa suunas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. juunil 2022. aastal Brüsselis vastu võetud poliitilist kokkulepet põhimõtete kohta, millega tagatakse toimiv Bosnia ja Hertsegoviina, mis liigub edasi Euroopa suunas,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. juuni 2022. aasta järeldusi, milles käsitletakse Ukrainat, Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia ELi liikmeks astumise avaldusi, Lääne-Balkanit ja välissuhteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. juuni 2022. aasta järeldusi, milles käsitletakse Ukrainat, Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia ELi liikmeks astumise avaldusi, Lääne-Balkanit ja välissuhteid,

| — | võttes arvesse 25. veebruaril 1991. aastal vastu võetud piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. veebruaril 1991. aastal vastu võetud piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse kaheksanda Lääne-Balkani kodanikuühiskonna foorumi 1. oktoobri 2021. aasta lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaheksanda Lääne-Balkani kodanikuühiskonna foorumi 1. oktoobri 2021. aasta lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 2019. aasta Poznani deklaratsiooni romade integreerimise kohta ELi laienemisprotsessis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aasta Poznani deklaratsiooni romade integreerimise kohta ELi laienemisprotsessis,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 16. mai 2005. aasta konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 16. mai 2005. aasta konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta,

| — | võttes arvesse Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni ning Serblaste Vabariigi põhiseadusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni ning Serblaste Vabariigi põhiseadusi,

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Srebrenica sündmuste mälestamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Srebrenica sündmuste mälestamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Daytoni rahukokkuleppe 20. aastapäeva kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Daytoni rahukokkuleppe 20. aastapäeva kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (5),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni koostöö kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Lääne-Balkanil (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni koostöö kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Lääne-Balkanil (6),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsioon ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsioon ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2022. aasta resolutsiooni välissekkumise kohta kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2022. aasta resolutsiooni välissekkumise kohta kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni kohta (8),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bosnia ja Hertsegoviina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bosnia ja Hertsegoviina kohta,

| — | võttes arvesse oma kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0188/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0188/2022),

| A. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud pürgivad Euro-Atlandi integratsiooni poole, et saavutada püsiv rahu, demokraatia ja heaolu; arvestades, et Lääne-Balkani riikide tulevik on seotud ELiga ning 2003. aasta Thessaloniki tippkohtumisel anti Lääne-Balkani, sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele ELiga integreerumise väljavaade; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud pürgivad Euro-Atlandi integratsiooni poole, et saavutada püsiv rahu, demokraatia ja heaolu; arvestades, et Lääne-Balkani riikide tulevik on seotud ELiga ning 2003. aasta Thessaloniki tippkohtumisel anti Lääne-Balkani, sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele ELiga integreerumise väljavaade;

| B. | arvestades, et EL ja Euroopa Parlament on pidevalt toetanud Bosnia ja Hertsegoviina liikumist ELi suunas ja demokraatlikku ümberkujundamist, mida toetab tema strateegiline suund ja pühendumus Euroopa integratsioonile; arvestades, et ELiga ühinemine eeldab kõigi Bosnia ja Hertsegoviina poliitiliste liidrite, ametivõimude, institutsioonide ja ametnike kaasamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL ja Euroopa Parlament on pidevalt toetanud Bosnia ja Hertsegoviina liikumist ELi suunas ja demokraatlikku ümberkujundamist, mida toetab tema strateegiline suund ja pühendumus Euroopa integratsioonile; arvestades, et ELiga ühinemine eeldab kõigi Bosnia ja Hertsegoviina poliitiliste liidrite, ametivõimude, institutsioonide ja ametnike kaasamist;

| C. | arvestades, et EL on Bosnia ja Hertsegoviina suurim kaubandus- ja investeerimispartner ning suurim finantsabi andja, eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA III) kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on Bosnia ja Hertsegoviina suurim kaubandus- ja investeerimispartner ning suurim finantsabi andja, eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA III) kaudu;

| D. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina edusammud ELiga ühinemise suunas sõltuvad tema ELi liikmeks saamise taotlust käsitlevas komisjoni arvamuses esitatud 14 põhiprioriteedi täitmisest, ning arvestades, et ELi abi peaks minema valdkondadele, kus Bosnia ja Hertsegoviina partnerid ei ole endiselt edusamme teinud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina edusammud ELiga ühinemise suunas sõltuvad tema ELi liikmeks saamise taotlust käsitlevas komisjoni arvamuses esitatud 14 põhiprioriteedi täitmisest, ning arvestades, et ELi abi peaks minema valdkondadele, kus Bosnia ja Hertsegoviina partnerid ei ole endiselt edusamme teinud;

| E. | arvestades, et laienemisprotsessi usaldusväärsus põhineb selgetel edusammudel sellistes olulistes valdkondades nagu õigusriik ja kohtureform, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, julgeolek, põhiõigused, demokraatlikud institutsioonid, avaliku halduse reform ning majandusareng ja konkurentsivõime; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et laienemisprotsessi usaldusväärsus põhineb selgetel edusammudel sellistes olulistes valdkondades nagu õigusriik ja kohtureform, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, julgeolek, põhiõigused, demokraatlikud institutsioonid, avaliku halduse reform ning majandusareng ja konkurentsivõime;

| F. | arvestades, et Daytoni rahulepingu pärand tuleb säilitada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Daytoni rahulepingu pärand tuleb säilitada;

| G. | arvestades, et rahvusvahelisel kõrgel esindajal ja kõrge esindaja bürool on Daytoni rahulepingu 10. lisa alusel jätkuvalt ülesanne jälgida rahulepingu tsiviilaspektide rakendamist kuni 2008. aastal esitatud 5+2 tegevuskava lõpuleviimiseni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahvusvahelisel kõrgel esindajal ja kõrge esindaja bürool on Daytoni rahulepingu 10. lisa alusel jätkuvalt ülesanne jälgida rahulepingu tsiviilaspektide rakendamist kuni 2008. aastal esitatud 5+2 tegevuskava lõpuleviimiseni;

| H. | arvestades, et alates 2004. aastast korraldab Euroopa Liit Bosnias ja Hertsegoviinas sõjalist operatsiooni EUFOR Althea, millele on antud ÜRO Julgeolekunõukogu täitevvolitused, et toetada ametivõime ohutu ja turvalise keskkonna säilitamisel; arvestades, et EUFOR Altheat tuleks veelgi tugevdada, et see oleks tõeliselt mõjus; arvestades, et on olemas konkreetne oht, et selle volitusi ÜRO Julgeolekunõukogus ei pikendata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alates 2004. aastast korraldab Euroopa Liit Bosnias ja Hertsegoviinas sõjalist operatsiooni EUFOR Althea, millele on antud ÜRO Julgeolekunõukogu täitevvolitused, et toetada ametivõime ohutu ja turvalise keskkonna säilitamisel; arvestades, et EUFOR Altheat tuleks veelgi tugevdada, et see oleks tõeliselt mõjus; arvestades, et on olemas konkreetne oht, et selle volitusi ÜRO Julgeolekunõukogus ei pikendata;

| I. | arvestades, et kõrge esindaja büroo ja EUFOR Althea on olulised rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamisel Bosnias ja Hertsegoviinas ning piirkonnas, samuti Daytoni rahukokkuleppe jõustamisel vastavalt oma volitustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõrge esindaja büroo ja EUFOR Althea on olulised rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamisel Bosnias ja Hertsegoviinas ning piirkonnas, samuti Daytoni rahukokkuleppe jõustamisel vastavalt oma volitustele;

| J. | arvestades, et kõrge esindaja kasutas Serblaste Vabariigi kinnisvaraseaduse peatamiseks Bonni volitusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõrge esindaja kasutas Serblaste Vabariigi kinnisvaraseaduse peatamiseks Bonni volitusi;

| K. | arvestades, et tugevate rahvusvaheliste järelevalvemehhanismidega pandi rahvusvahelisele üldsusele, sealhulgas ELile suur vastutus Bosnia ja Hertsegoviina demokraatliku toimimise ning jõuka ja rahumeelse tuleviku eest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tugevate rahvusvaheliste järelevalvemehhanismidega pandi rahvusvahelisele üldsusele, sealhulgas ELile suur vastutus Bosnia ja Hertsegoviina demokraatliku toimimise ning jõuka ja rahumeelse tuleviku eest;

| L. | arvestades, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohaselt peaksid kõigil Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel sõltumata nende etnilisest päritolust olema võrdsed õigused ja kohustused kogu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil; arvestades, et riik on kohustunud täitma rahvusvahelisi ja riigisiseseid kohustusi, et lõpetada süstemaatiline etniline ja elukohapõhine diskrimineerimine ning tagada kodanike võrdsus seaduse ees, järgides samas riigi põhiseaduslikku korda, mis tuleb täielikult vastavusse viia Euroopa standardite ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohaselt peaksid kõigil Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel sõltumata nende etnilisest päritolust olema võrdsed õigused ja kohustused kogu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil; arvestades, et riik on kohustunud täitma rahvusvahelisi ja riigisiseseid kohustusi, et lõpetada süstemaatiline etniline ja elukohapõhine diskrimineerimine ning tagada kodanike võrdsus seaduse ees, järgides samas riigi põhiseaduslikku korda, mis tuleb täielikult vastavusse viia Euroopa standardite ja põhimõtetega;

| M. | arvestades, et äärmiselt oluline on tagada piisavalt mitmekesine esindatus kõigil valitsemistasanditel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et äärmiselt oluline on tagada piisavalt mitmekesine esindatus kõigil valitsemistasanditel;

| N. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina ei ole veel täitnud paljusid Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid, mis on tehtud diskrimineeritud Bosnia kodanike kasuks; arvestades, et sellised otsused võimaldavad kõigil Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel tulemuslikult kasutada oma põhilisi kodaniku- ja poliitilisi õigusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina ei ole veel täitnud paljusid Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid, mis on tehtud diskrimineeritud Bosnia kodanike kasuks; arvestades, et sellised otsused võimaldavad kõigil Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel tulemuslikult kasutada oma põhilisi kodaniku- ja poliitilisi õigusi;

| O. | arvestades, et põhiseaduse ja valimiste muudatused peaksid suurendama Bosnia ja Hertsegoviina positsiooni paljurahvuselise, kaasava ja demokraatliku riigina ning kaotama valimissüsteemist diskrimineerimise ja korruptsiooni; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et põhiseaduse ja valimiste muudatused peaksid suurendama Bosnia ja Hertsegoviina positsiooni paljurahvuselise, kaasava ja demokraatliku riigina ning kaotama valimissüsteemist diskrimineerimise ja korruptsiooni;

| P. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina õigusraamistik tuleb rahvusvahelise kohtupraktikaga seoses läbi vaadata; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina õigusraamistik tuleb rahvusvahelise kohtupraktikaga seoses läbi vaadata;

| Q. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina üleminek Daytoni rahukokkuleppelt ELi raamistikule on riigi suveräänsuse säilitamise ja demokraatliku ümberkujundamise eeltingimus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina üleminek Daytoni rahukokkuleppelt ELi raamistikule on riigi suveräänsuse säilitamise ja demokraatliku ümberkujundamise eeltingimus;

| R. | arvestades, et ÜRO uuringute kohaselt kaalub 47 % 18–29-aastastest bosnialastest ajutiselt või alaliselt väljarändamist, kuna nad on kodus väljavaadete puudumise tõttu pettunud; arvestades, et ÜRO Rahvastikufondi aruande kohaselt lahkub Bosniast ja Hertsegoviinast igal aastal keskmiselt 50 000–55 000 inimest, peamiselt kvalifitseeritud töötajad ja spetsialistid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ÜRO uuringute kohaselt kaalub 47 % 18–29-aastastest bosnialastest ajutiselt või alaliselt väljarändamist, kuna nad on kodus väljavaadete puudumise tõttu pettunud; arvestades, et ÜRO Rahvastikufondi aruande kohaselt lahkub Bosniast ja Hertsegoviinast igal aastal keskmiselt 50 000–55 000 inimest, peamiselt kvalifitseeritud töötajad ja spetsialistid;

| S. | arvestades, et süüdimõistetud sõjakurjategijate ametlik ja mitteametlik ülistamine, etniline või usuline segregatsioon ja diskrimineerimine on vastuolus Euroopa projekti olemusega; arvestades, et on tungiv vajadus keelustada holokausti, genotsiidi, sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude eitamine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et süüdimõistetud sõjakurjategijate ametlik ja mitteametlik ülistamine, etniline või usuline segregatsioon ja diskrimineerimine on vastuolus Euroopa projekti olemusega; arvestades, et on tungiv vajadus keelustada holokausti, genotsiidi, sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude eitamine;

| T. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina seisab praegu silmitsi suurima ebastabiilsusega pärast sõda aastatel 1992–1995; arvestades, et teatavad Bosnia ja Hertsegoviina Serblaste Vabariigi poliitilised liidrid kasutavad vaenu õhutavat retoorikat ja destabiliseerivaid meetmeid, mille eesmärk on valmistada ette riiklikest institutsioonidest (sealhulgas sõjaväest, maksusüsteemist ja kohtusüsteemist) lahkumist ning luua sõltumatud asutused, mis on Daytoni rahukokkuleppe rikkumine; arvestades, et teatavad välispoliitilised osalejad toetavad aktiivselt Milorad Dodiku juhitud Bosnia serblaste juhtkonna destruktiivseid ja separatistlikke jõupingutusi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina seisab praegu silmitsi suurima ebastabiilsusega pärast sõda aastatel 1992–1995; arvestades, et teatavad Bosnia ja Hertsegoviina Serblaste Vabariigi poliitilised liidrid kasutavad vaenu õhutavat retoorikat ja destabiliseerivaid meetmeid, mille eesmärk on valmistada ette riiklikest institutsioonidest (sealhulgas sõjaväest, maksusüsteemist ja kohtusüsteemist) lahkumist ning luua sõltumatud asutused, mis on Daytoni rahukokkuleppe rikkumine; arvestades, et teatavad välispoliitilised osalejad toetavad aktiivselt Milorad Dodiku juhitud Bosnia serblaste juhtkonna destruktiivseid ja separatistlikke jõupingutusi;

| U. | arvestades, et nõukogu võttis 18. märtsil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/450 (9), millega pikendatakse kehtivat sanktsioonide raamistikku isikute suhtes, kes kahjustavad Bosnia ja Hertsegoviina suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja põhiseaduslikku korda või Daytoni rahukokkulepet; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et nõukogu võttis 18. märtsil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/450 (9), millega pikendatakse kehtivat sanktsioonide raamistikku isikute suhtes, kes kahjustavad Bosnia ja Hertsegoviina suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja põhiseaduslikku korda või Daytoni rahukokkulepet;

| V. | arvestades, et nõukogu väljendab korrapäraselt toetust Bosnia ja Hertsegoviina suveräänsusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et nõukogu väljendab korrapäraselt toetust Bosnia ja Hertsegoviina suveräänsusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele;

| W. | arvestades, et pahatahtliku välismaise otsese ja kaudse sekkumise ja desinformatsiooni eesmärk on külvata eri kogukondade vahel lahkarvamusi ja destabiliseerida piirkonda, eriti arvestades Venemaa sissetungi Ukrainasse; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et pahatahtliku välismaise otsese ja kaudse sekkumise ja desinformatsiooni eesmärk on külvata eri kogukondade vahel lahkarvamusi ja destabiliseerida piirkonda, eriti arvestades Venemaa sissetungi Ukrainasse;

Demokraatlike institutsioonide toimimine

| 1. | rõhutab, et ELiga ühinemise tempo sõltub reformide elluviimisest, mille eesmärk on tagada kõigi demokraatlike institutsioonide nõuetekohane toimimine, mis põhineb õigusriigil, heal valitsemistaval ja põhiõigustel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ning selle poliitilised osalejad oleksid pühendunud ELi liikmeks saamisele ja teeksid selleks märkimisväärseid edusamme 14 põhiprioriteedi elluviimisel, eelkõige taastades kohtusüsteemi sõltumatuse, tugevdades õigusriiki ning selle väärtusi ja põhimõtteid kõigis riiklikes institutsioonides, kiirendades ja tõhustades võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, luues ja tagades meediavabaduse ja kodanikuühiskonna jaoks soodsa keskkonna ning kaitstes vähekaitstud rühmi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kahetsusväärseks, et enam kui 25 aastat pärast sõja lõppu on riik ikka veel lõhestatud, mida soodustavad poliitiline eliit, separatistlikud püüdlused ja suur korruptsioon, mis tõukab tagant väljavaadete puudumisest tulenevat massilist ajude äravoolu ja rahvaarvu vähenemist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 17. juuni 2021. aasta kohtumise ja selle kodukorra vastuvõtmise üle ning rõhutab, et oluline on tagada selle toimimine kaasava poliitilise dialoogi ja korrapärase koostöö abil; peab siiski kahetsusväärseks, et Bosnia partnerid ei osale tegelikult konstruktiivse parlamentaarse koostöö proaktiivses loomises, mis aitaks kaasa 14 põhiprioriteedist 3. prioriteedi saavutamisele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab oma selget toetust Bosnia ja Hertsegoviina ühiskonna demokraatlikule ümberkujundamisele Euroopa integratsiooni kaudu, mis põhineb ühtsusel, suveräänsusel ja territoriaalsel terviklikkusel ning kõigi Bosnia ja Hertsegoviina kodanike võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetel, nagu on sätestatud põhiseaduses, ja kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsustega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab Daytoni rahukokkuleppes saavutatu austamist, tuletades meelde leppe eesmärki lõpetada sõda ja tagada rahu; võtab teadmiseks põhirahvuste mõiste, kuid rõhutab, et see mõiste ei tohiks mingil juhul kaasa tuua teiste kodanike diskrimineerimist ega täiendavate õiguste andmist inimestele, kes erinevalt teistest Bosnia ja Hertsegoviina kodanikest identifitseerivad end ühega nendest rühmadest; mõistab hukka avaldused ja ettepanekud, mille eesmärk on õõnestada Bosnia ja Hertsegoviina riiklust ja põhiseaduslikke väärtusi, ning tuletab meelde, et Bosnia ja Hertsegoviina peab tegelema oma põhiseadusliku raamistiku puudustega, viies selle kooskõlla Euroopa standardite ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et Daytoni rahukokkuleppe jõustamine tähendab kohustust rakendada kõrge esindaja otsuseid, ilma et see piiraks vajalike poliitiliste ja struktuurireformide rakendamist riigis; rõhutab vajadust tugevdada Bosnia ja Hertsegoviina kodanike ja poliitikute isevastutust riigi arengus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab kindlat toetust kõrge esindaja büroo täieliku mandaadi täitmisele, sealhulgas viimase abinõuna Bonni volituste kasutamisele, et vajaduse korral tagada Bosnia ja Hertsegoviina rahukokkuleppe üldraamistiku täielik austamine ning Bosnia ja Hertsegoviina suveräänsus ja terviklikkus; kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike tungivalt üles väljendama avalikult oma selget toetust kõrge esindaja täielikule mandaadile ning tegema tihedat koostööd, et toetada kõrget esindajat tegevuskava 5+2 rakendamisel; kutsub kõiki ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid üles tagama kõrge esindaja büroo kui Bosnia ja Hertsegoviina stabiilsuse olulise tugisamba volituste uuendamist ja järjepidevust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt kõrge esindaja hiljutise otsuse üle, millega peatati Serblaste Vabariigi ebaseaduslik kinnisvaraseadus ja pikendati riigivara käsutamise keeldu; mõistab kõige karmimalt hukka igasuguse viha õhutamise retoorika ja vägivallaähvardused, mis on suunatud kõrge esindaja vastu, eelkõige need, mida väljendati 20. aprillil 2022 Banja Lukas toimunud meeleavaldusel, kus oli kohal kogu Serblaste Vabariigi juhtkond; kutsub ametivõime üles selliste ähvarduste tegemist ära hoidma ja selle eest vastutusele võtma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on vastu igasugusele kahjulikule kompromissile riigi- ja riigikaitseomandi küsimuses; kutsub rahvusvahelisi sidusrühmi, eelkõige komisjoni ja ELi delegatsiooni üles toetama kõrge esindaja bürood ja selle eksperdirühma nende töös kestliku lahenduse leidmisel, millest oleks kasu kogu riigile ja kõigile kodanikele, ning reageerima Serblaste Vabariigi juhtkonna separatistlikele jõupingutustele jõulisemalt ja veenvamalt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks Bosnia ja Hertsegoviina põhiseaduse ja valimisseaduse reformi üle peetavate läbirääkimiste ummikseisu, samuti poliitilise tahte puudumist sellest ülesaamiseks ning selle rakendamata jäämist enne 2022. aasta oktoobris toimuvaid valimisi, vaatamata ELi ja Ameerika Ühendriikide mitmele abistamiskatsele; kutsub kõiki osalisi üles tagama valimiste kavakohase toimumise oktoobris ning pidama läbirääkimisi hea tahte vaimus ja jõudma kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste ja Veneetsia komisjoni soovitustega tasakaalustatud kokkuleppeni, täitma demokraatliku valitsemistava põhiseaduslikku kohustust ning tagama valimisprotsessi läbipaistvuse ja usaldusväärsuse, rakendades viivitamata terviklikkuse paketi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab teravalt hukka rahvusvaheliste ja riigisiseste normide ja kohustuste eiramise, igasuguse vaenu õhutamise retoorika ja häiriva tegevuse, sealhulgas riiklikest institutsioonidest väljaastumise ja seejärel nende blokeerimise, boikoteerimise ja tegevuse takistamise, eelkõige Serblaste Vabariigi juhtkonna poolt, mis destabiliseerib riiki, õõnestab põhiseadust ja Daytoni rahukokkulepet rikkudes riiklust ning takistab süstemaatiliselt otsuste tegemist ELiga integreerumise seisukohast oluliste seaduste ja reformide kohta ega võimalda nende täitmist; lükkab tagasi kõik katsed luua paralleelseid riigiasutusi, mis õõnestavad riiklikke institutsioone, põhiseaduslikku ja õiguskorda, kohtusüsteemi sõltumatust ja suveräänsust; kutsub Serblaste Vabariiki üles sellised seadused viivitamata tagasi võtma ja tühistama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mõistab hukka Serblaste Vabariigi Rahvuskogu 10. detsembri 2021. aasta järeldused riigi tasandi institutsioonidest väljaastumis kohta, Serblaste Vabariigi Rahvuskogu poolt 10. veebruaril 2022 vastu võetud avaliku võimu toimimiseks kasutatava kinnisvara seaduse vastuvõtmise ning Rahvuskogus toimunud hääletuse eesmärgiga luua eraldi kõrgem kohtu- ja prokuratuurinõukogu; väljendab muret väidete pärast, mis puudutavad naabruspoliitika ja laienemise voliniku rolli Serblaste Vabariigi Rahvuskogu hääletusel Bosnia ja Hertsegoviina riiklikest institutsioonidest taandumise tegevuskava üle; tuletab meelde volinike aususe, diskreetsuse ja sõltumatuse kohustust vastavalt Euroopa Komisjoni liikmete käitumisjuhendile ning kutsub seetõttu komisjoni üles hindama sellega seoses volinik Olivér Várhelyi hiljutisi tegevusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub kõiki Bosnia ja Hertsegoviina osalejaid üles lõpetama mitmetasandilise blokeerimise ning viivitamatult, tingimusteta, tulemuslikult, täielikult ja mittevalikuliselt naasma tööle kõikides riigiasutustes, lõpetades riigis püsiva poliitilise ummikseisu ning taastades valitsuse ja organite toimimise kõigi kodanike hüvanguks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et EL, selle liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus suunaksid seoses ka Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja ja seoses Serblaste Vabariigi venemeelse juhtkonna separatistlike ähvardustega viivitamatult oma peamised jõupingutused turvalise keskkonna tagamisele ning riigi keskpika ja pikaajalise julgeoleku tagamisele; kutsub rahvusvahelist üldsust üles aitama kaasa Bosnia ja Hertsegoviina praegusele keerulisele olukorrale tervikliku lahenduse leidmisele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi, selle liikmesriike ja rahvusvahelist kogukonda üles järgima Ameerika Ühendriikide ja Ühendkuningriigi eeskuju ning kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid, nimelt sihipäraseid sanktsioone ja rahastuse peatamist, riigi destabiliseerivate jõudude, sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina territoriaalset korda ohustavate osalejate vastu; kutsub kõiki liikmesriike üles tagama, et nõukogu saaks sellised sanktsioonid vastu võtta; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et otsustamismenetlust on muudetud seoses ELi sanktsioonirežiimi pikendamisega Bosnia ja Hertsegoviina suhtes 2022. aasta märtsis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt 12. juunil 2022. aastal Brüsselis saavutatud poliitilise kokkuleppe üle; nõuab tungivalt, et kõik Bosnia ja Hertsegoviina poliitilised osalejad järgiksid kokkulepet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu 23. juuni 2022. aasta järeldustes väljendatud üleskutse üle kõigile Bosnia ja Hertsegoviina poliitilistele juhtidele täita kiiresti 12. juuni 2022. aasta poliitilises kokkuleppes sätestatud kohustused ning viia kiiresti lõpule põhiseaduslik ja valimisreform, mis võimaldab riigil kooskõlas komisjoni arvamusega otsustavalt Euroopa suunas liikuda; |
| --- | --- |

18.

Leppimine

| 19. | väljendab oma solidaarsust sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude, ümberasustamise, kadumiste, tapmiste, piinamiste, seksuaalrünnakute, genotsiidi ja etnilise puhastuse ohvritega ja nende perekondadega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et Bosnia ja Hertsegoviina tulevik ELis sõltub kestvast ja püsivast rahust, millega lahendatakse minevikuprobleemid ja mis teeb võimalikuks nii kodanike kui ka kõrgetasemeliste poliitikute siira leppimise, tagades riigi demokraatliku, kaasava, pluralistliku ja paljurahvuselist olemuse; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina kiirendaks sõjakuritegude tulemuslikku ja erapooletut menetlemist muudetud riikliku sõjakuritegude menetlemise strateegia alusel; kutsub kõiki piirkondlikke valitsusi, parlamente ja poliitilisi liidreid üles moodustama kiiresti piirkondliku komisjoni (RECOM), mille ülesandeks on välja selgitada faktid kõigi endise Jugoslaavia territooriumil toime pandud sõjakuritegude ja muude inimõiguste rikkumiste ohvrite kohta, tuginedes RECOMi koalitsiooni tehtud märkimisväärsele tööle; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et lepitusprotsessi püsivate probleemidega tuleks jõulisemalt tegelda; kutsub komisjoni üles looma raamistikke minevikupärandit käsitlevaks dialoogiks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub kõiki ametivõime üles täitma oma rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi, et edendada leppimist, tagades juurdepääsu tõele, õigusemõistmisele ning tulemuslikule ja mitteselektiivsele hüvitisele, sealhulgas seksuaalse vägivalla ohvritele, ning võttes meetmeid, et vältida selle kordumist hariduse, kultuuri, inimõiguste kaitse, institutsioonilise kontrolli, ülesehitusabi, töökohtade loomise, sotsiaalmeetmete ja tervishoiule juurdepääsu kaudu, tagades ühtlasi, et sõjakuritegude toimepanijad ei või töötada avaliku sektori ametikohtadel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | julgustab ametiasutusi intensiivistama koostööd ja andmete jagamist kadunud isikute kohta ning tagama tsiviilohvrite perekondadele hüvitise ja mittekordumise tagatised, pagulaste ja riigisiseste põgenike ohutu tagasipöördumise, nende õiguste täieliku austamise ja nende vara tagastamise nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnustab kohalike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas rahvusvahelise kadunud isikute komisjoni pingutusi koondada teavet rohkem kui 30 000 isiku kohta, kes jäid kadunuks 1990. aastate endise Jugoslaavia territooriumil toimunud konfliktide käigus, ning üle 8 000 Srebrenica genotsiidi ohvri kohta; tuletab meelde, et endiselt on kadunud 7 200 inimest; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunneb heameelt kõrge esindaja poolt vastu võetud Bosnia ja Hertsegoviina karistusseadustiku muudatuste üle, millega keelustatakse sõjakurjategijate ülistamine ning genotsiidi, inimsuskuritegude ja sõjakuritegude eitamine, ning toetab seda, ehkki kohalikud osalejad ei ole ettepanekut vastu võtnud; taunib ja peab vastuvõetamatuks kõiki katseid seda otsust mitte rakendada; mõistab teravalt hukka kõik ajaloolise revisionismi vormid, sõjakuritegude eitamise, minimeerimise või ülistamise, sealhulgas rahvusvaheliste ja riigisiseste kohtute otsuste täitmata jätmise; nõuab muudatuste kiiret rakendamist ning tulemuslikku uurimist ja süüdistuste esitamist genotsiidi eitamise eest; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab, et genotsiidi eitamine, sõjakuritegude ja sõjakurjategijate ülistamine ning piirkondliku stabiilsuse ja leppimise ohustamine on vastuolus Euroopa väärtuste ja püüdlustega; mõistab sellega seoses teravalt hukka 9. jaanuaril 2022 toimunud vaenulikud sündmused, millega rikuti Bosnia ja Hertsegoviina põhiseadust; mõistab hukka ka partisanide mälestuskalmistu rüvetamise Mostaris ning kutsub ametivõime üles seda põhjalikult uurima ja süüdlased vastutusele võtma; |
| --- | --- |

26.

Reformiprotsess

| 27. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina poliitilised jõud edendaksid kohtu-, valimis-, haldus- ja majandusreforme, mida on vaja riigi lähendamiseks ELile ja kodanikuühiskonna protsessi kaasamiseks; mõistab hukka kõik katsed peatada nende reformide elluviimist, aeglustades sellega Bosnia ja Hertsegoviina vastavust ELi ühinemiskriteeriumidele ja ohustades juurdepääsu ELi rahastamisele IPA III raames, mis peab põhinema rangetel tingimustel ja sõltub eri ametiasutuste koostööst; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et IPA III rahastamist tuleb kohandada või see isegi peatada, kui tegemist on märkimisväärse tagasilanguse või püsiva edusammude puudumisega õigusriigi ja põhiõiguste valdkonnas, sealhulgas korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, samuti meediavabaduse valdkonnas, ning kutsub komisjoni üles töötama välja suunised selle kohaldamiseks vastavalt Euroopa Kontrollikoja eriaruandes nr 01/2022 esitatud soovitustele; kutsub sellega seoses ELi ja Lääne-Balkani riike üles looma raamistiku tulemuslikuks koostööks Euroopa Prokuratuuriga; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt selle üle, et hiljuti peatati Serblaste Vabariigis 600 miljoni euro väärtuses koridori Vc projekte, ning tuletab meelde, et need vahendid eraldatakse alles pärast seda, kui Serblaste Vabariigi esindajad lähevad täielikult tagasi riiklikesse institutsioonidesse; nõuab, et põhjalikult hinnataks ja kontrollitaks kõiki ELi rahastatavad projekte ja abi, mida kohaldatakse Serblaste Vabariigi suhtes ja selle sees, sealhulgas makromajanduslik finantsabi, et külmutada otsene ja kaudne rahastamine, mida selle riigi ametiasutused saavad; märgib, et Saksamaa valitsus on otsustanud peatada Serblaste Vabariigis neli taristuprojekti väärtusega 105 miljonit eurot; |
| --- | --- |

29.

| 30. | avaldab sügavat kahetsust 22. aprillil 2022 Stolaci lähikonda tabanud tugeva maavärina põhjustatud kahju ja inimkaotuste pärast; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde, et oluline on järgida korraliste valimiste demokraatlikku põhimõtet; rõhutab, et oluline on korraldada 2022. aastal kavandatud õiglased, avatud, läbipaistvad ja kaasavad valimised, ning nõuab tungivalt, et kõik poliitilised osalejad hoiduksid valimiste blokeerimise nõudmisest ja lubaksid kodanikel teha oma demokraatlik valik; nõuab, et parlament kiidaks aegsasti heaks valimiste terviklikkust käsitlevad õigusaktid; tuletab meelde ja peab kahetsusväärseks asjaolu, et riigieelarve vastuvõtmise pideva edasilükkumise tõttu ei olnud õigeaegselt tagatud valimiseks vajalik raha; rõhutab, et usaldusväärsete valimiste korraldamine ja nende tulemuste elluviimine on hästi toimiva demokraatia peamine eeldus, samuti nõue igale Euroopa Liiduga ühineda soovivale riigile; võtab teadmiseks kõrge esindaja büroo 7. juuni 2022. aasta otsuse kasutada täiel määral oma volitusi, et tagada Bosnia kodanike poliitilised põhiõigused vabadele ja õiglastele valimistele, sealhulgas võtma vastu vajaliku eelarve, sest riigi ametivõimud jätsid selle tegemata; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toetab läbipaistvaid ja kaasavaid põhiseadus- ja valimisreforme, et tagada kõigi kodanike võrdsus ja mittediskrimineerimine, suurendada vastutust ning muuta Bosnia ja Hertsegoviina täielikult toimivaks ja kaasavaks riigiks, rakendades viivitamata pädevate riigisiseste ja rahvusvaheliste kohtute otsuseid, arvamusi ja soovitusi; tagades valmiste ja valimisprotsessi terviklikkuse; rõhutab, et institutsioonilised reformid sõltuvad riigi poliitiliste liidrite tahtest ja pühendumusest ning riigi institutsioonide demokraatlikust orientatsioonist; võtab teadmiseks sel eesmärgil tehtud Atlandi-ülesed vahenduspüüdlused ning mõistab hukka kõik poliitiliste osalejate takistused ja tegevusetuse selles valdkonnas; nõuab Euroopa välisteenistuse ja ELi delegatsiooni vahenduspüüdluste läbivaatamist ja saadud kogemuste analüüsimist; kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi delegatsiooni üles tegutsema alati kooskõlas ELi kõrgeimate demokraatlike standarditega; nõuab kodanike ettepanekute pidevat kaalumist ja arvessevõtmist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Bosnia ja Hertsegoviina rikub endiselt Euroopa inimõiguste konventsiooni, jättes rakendamata Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused Sejdić-Finci, Zornići, Pilavi ja Šlaku kohtuasjades; peab kahetsusväärseks, et Bosnia ja Hertsegoviina ei ole ikka veel rakendanud Bosnia ja Hertsegoviina Konstitutsioonikohtu otsust Ljubići kohtuasjas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et oluline on rakendada Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODHIR), Veneetsia komisjoni ja Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) soovitusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et kaasav valimisreform peaks kaotama igasuguse ebavõrdsuse, diskrimineerimise ja kallutatuse valimisprotsessis ning nägema ette tingimused konkurentsile rajatud valimisteks; tuletab meelde, et selleks tuleks ühtlustada erakondade registreerimise reeglid, tagada erakondade rahastamise läbipaistvus ning valimiskomisjonide sõltumatus ja suutlikkus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub kõiki sidusrühmi jõudma kokkuleppele valimisseaduse reformimises kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu ja konstitutsioonikohtu otsustega, et tagada piisavalt mitmekesine poliitiline esindatus kõigil valitsemistasanditel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et rakendataks sidusaid üleriigilisi tulemuspõhiseid avaliku teenistuse standardeid, mis võimaldavad ühtlustatud, depolitiseeritud ja vastutustundlikku avalikku haldust, mis võib vähendada korruptsiooni õhutava patroneeriva värbamistava mõju; rõhutab, et diskrimineerimist ei tohiks esineda kõigi kodanike võimaluste osas olla avalikus sfääris esindatud; |
| --- | --- |

37.

Majandus, energeetika, keskkond, kestlik areng ja ühenduvus

| 38. | rõhutab vajadust tõhustada majanduse sisemist ja piirkondlikku ühtlustamist ja ühenduvust; tunneb heameelt Euroopa investeeringute üle Bosnia ja Hertsegoviina maantee- ja raudteetaristusse, nimelt koridori Vc arendamisse, sest see ühendab Kesk-Euroopa Aadria mere rannikul asuva Ploče sadamaga, ning rõhutab vajadust tagada, et ühenduvuse tagamiseks mõeldud rahvusvaheliste vahenditega vähendatakse lünki ja puudujääke ning parandatakse olukorda kogu riigis, järgides samal ajal subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub ametiasutusi üles võtma vastu üleriigilisi strateegiaid, parandama strateegilist planeerimist, finantsjuhtimist ning järelevalvet ja hindamist, samuti looma kontrolli- ja auditistruktuure; rõhutab tungivat vajadust tagada majanduse usaldusväärsus ja läbipaistvus ning kaitsta riigi- ja eraettevõtteid soosikluse ja kuritegelike võrgustike mõju eest; |
| --- | --- |

39.

| 40. | julgustab kasutama digiülemineku pakutavaid võimalusi haldus-, valimis-, kohtu-, maksu- ja majandusprotsesside ajakohastamiseks, mis aitaks vähendada killustatust, bürokraatiat, mitteametlikku majandust, tolli- ja muudest maksudest kõrvalehoidumist ning rahapesu, suurendades samas VKEde konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt ELi ja selle liikmesriikide ning piirkonna naaberriikide jõupingutuste üle aidata riiki COVID-19 pandeemia tagajärgede leevendamisel; rõhutab, et oluline on koordineeritud, kogu riiki hõlmav strateegiline reageerimine, et aidata suurendada üht madalaimat vaktsineerimismäära Euroopas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | väljendab heameelt rändlustasude kaotamise üle kuue Lääne-Balkani riigi vahel; nõuab tungivalt, et kõik asjaomased pooled peaksid läbirääkimisi kava üle, mis viiks kuue Lääne-Balkani riigi ja ELi liikmesriikide vaheliste rändlustasude kaotamiseni; kutsub Bosniat ja Hertsegoviinat ja selle naaberriike üles parandama suhteid ja töötama viisavaba reisimise võimaldamise nimel Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovo vahel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles suurendama jõupingutusi, et luua Lääne-Balkani integratsiooni süvendamiseks piirkonna ühine turg ning kehtestatakse ja tagatakse piirkonnas isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumine, mis on hüppelauaks ELiga ühinemisel; rõhutab, et kõik Lääne-Balkani riikide piirkondlikud majanduskoostöökavad peaksid olema kaasavad ja vastuvõetavad kõigi kuue riigi jaoks, luues võrdsetel alustel koostöö, tugevdades samas edasist vastavusse viimist ELi standardite ja acquis’ga; väljendab sellega seoses kahtlust avatud Balkani algatuse suhtes, mis ei hõlma kõiki kuut riiki, ning on veendunud, et algatus peaks põhinema ELi reeglitel ja aitama kaasa ELi integratsiooniprotsessile; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tuletab meelde vajadust võtta vastu gaasi ja elektrienergiat, taastuvaid energiaallikaid, energiatõhusust ja kliimat käsitlevad täiustatud riigi tasandi õigusaktid, mis viiksid söe kasutamiselt kestliku majanduse üleminekuni ja energiaostuvõimetuse leevendamiseni, samuti vajadust tõhustada keskkonna- ja looduskaitset ja püüdlusi rohepöörde suunas, ühtlustades keskkonnaalaseid õigusakte ja võttes vastu keskkonnakaitsestrateegia; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud tagaksid suurema kooskõla ELi kliimakaitse ja energiaalaste standardite ja poliitikaeesmärkidega kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja Lääne-Balkani rohelise tegevuskavaga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub Bosniat ja Hertsegoviinat üles viima lõpule riikliku energia- ja kliimakava koostamise kooskõlas vajalike 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkidega; |
| --- | --- |

45.

| 46. | võtab teadmiseks mõned positiivseid arenguid seoses keskkonnakaitsega, mille on algatanud kohalikud keskkonna- ja kodanikuühiskonna organisatsioonid; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina austaks oma kodanike nõudmisi kaitsta jõgesid eelkõige taristuprojektide ja muude avalike rajatiste ehitamisel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab muret käimasolevate kavade pärast suurendada söeenergia tootmisvõimsust; nõuab suuremaid jõupingutusi, et saavutada kliimamuutustele vastupanuvõimeline ja kestlik energiasüsteemi ümberkujundamine, mis põhineb taastuvatel energiaallikatel, energiatõhususel ja energiaturu integreerimisel, investeeringute suunamisel ja ümberõpet vajavate töötajate toetamisel; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud loobuksid uutest Hiina rahastatavatest söetootmisrajatistest, mis on vastuolus ELi riigiabi reeglitega ja riigi rohelise tegevuskava raames võetud kohustustega; |
| --- | --- |

47.

| 48. | soovitab suunata avaliku sektori investeeringud kestlikesse projektidesse, mille eesmärk on edendada sotsiaalset turumajandust, soodustada rohe- ja digipööret ning vähendada tõsist õhusaastet, sealhulgas selle piiriülest mõju, kasutades täielikult ära Lääne-Balkani riikide majandus- ja investeerimiskava; rõhutab vajadust märkimisväärselt parandada keskkonnamõju eelhindamisi, kaasates sisuliselt asjaomaseid kohalikke kogukondi, kodanikuühiskonda ja sõltumatuid eksperte eesmärgiga suurendada läbipaistvust, samuti rõhutab vajadust tõhustada keskkonnakuritegude kohtulikku menetlemist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et oluline on austada Bosnia ja Hertsegoviina suveräänsust taristuprojektide rakendamisel Bosnias ja Hertsegoviinas, eelkõige projektide puhul, mis hõlmavad kolmandate riikide ettevõtteid; |
| --- | --- |

49.

Õigusriik

| 50. | rõhutab, et õigusriik ja kohtureform on demokraatliku ümberkujundamise alus, mis tagab õiguskindluse, läbipaistvuse, õiguskaitse kättesaadavuse ja mittediskrimineerimise; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab kiireloomulisi meetmeid, et võidelda laiaulatusliku valikulise õigusemõistmise, riigi kaaperdamise, onupojapoliitika, semupoliitika, suurkorruptsiooni ja kuritegevuse sissetungi vastu, sealhulgas kohtusüsteemi usaldusväärsust, varade kontrollimist, huvide konflikti, riigihankeid, teabele juurdepääsu, tunnistajakaitset ja riigiettevõtete restruktureerimist käsitlevate õigusaktide kauaoodatud ajakohastamise abil; kordab tungivat vajadust kohtureformi järele kogu Bosnias ja Hertsegoviinas, et suurendada kohtusüsteemi professionaalsust ja usaldusväärsust, tuginedes 14 peamisele prioriteedile ja 2019. aasta Priebe aruande soovitustele, tagades kohtu täieliku institutsioonilise ja rahalise sõltumatuse, lahendades pooleliolevate kohtuasjade suure kuhjumiseprobleemi ning tugevdades kohtusüsteemi osalejate tegevuse jälgimist; taunib sellise reformi takistamist poliitiliste ja kohtuametnike poolt; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab tungivalt, et ametivõimud võtaksid vastu uue kohtusüsteemi strateegia ja tegevuskava, samuti uue seaduse kõrgema kohtu- ja prokuratuurinõukogu kohta ning uue Bosnia ja Hertsegoviina kohtuseaduse kooskõlas Euroopa standarditega; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina tagaks kõigi kohtuotsuste täitmise, tuletades meelde, et õigusriik on lahutamatu osa riigi edusammudest Euro-Atlandi integratsioonis; juhib tähelepanu keskkonnaasjades tehtud kohtuotsuste täitmise eriti madalale tasemele; nõuab, et kohtud, kes on pädevad menetlema haldusvaidlusi avaliku võimu õigusvastase tegevuse vastu, menetleksid kohtuasju kiiremini; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tuletab meelde vajadust ajakohastada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitlevaid õigusakte, viia need vastavusse ELi õigusaktidega ning luua kriminaaltulu sissenõudmise talitus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina tugevdaks ning korraldaks ja rahastaks piisavalt korruptsioonivastaseid struktuure, mis hõlmavad huvide konflikte ja lobitööd; tuletab meelde vajadust riigiametnike ebaseadusliku rikastumise takistamatu uurimise järele; rõhutab, et oluline on järgida GRECO soovitusi, tehes võimalikuks tagada avastamise ja vastutusele võtmise; tuletab meelde vajadust ajakohastada seadusi ja viia need kooskõlla rikkumisest teatajate kaitset käsitlevate ELi õigusaktidega; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kordab vajadust uurida poliitilisi ja administratiivseid seoseid organiseeritud kuritegevusega; nõuab haldusreformi korruptsiooni kaotamiseks ja korruptsiooni jälgimise mehhanismide parandamist ning kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite korral tulemuslikku vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

56.

| 57. | toob esile Bosnia ja Hertsegoviina õiguskaitseasutuste puudulikust koostööst tulenevad ohud ning nende suutmatuse teha tulemuslikult koostööd Europoli, Eurojusti ja Euroopa Prokuratuuriga; tunneb heameelt Europoli ja Eurojusti toetatud kahepoolsete jõupingutuste üle, mille eesmärk on teha kahjutuks inimkaubanduse võrgustikud; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõuab selle koostöö edasist tõhustamist, et võtta täielikult kasutusele Lääne-Balkani riikide terrorismivastase võitluse ühine tegevuskava; soovitab tulirelvade teabekeskuse loomist; |
| --- | --- |

58.

Põhiõigused

| 59. | mõistab hukka jätkuva suutmatuse kaitsta meediavabadust ja pluralismi; nõuab, et kaotataks poliitiline sekkumine ning kaitstaks ajakirjanike turvalisust ja heaolu, sealhulgas tööalaseid õigusi, ning kaitstaks neid hirmutamise ja üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide eest koos süstemaatilise ja tulemusliku süüdistuse esitamisega, sealhulgas koheste ja tulemuslike uurimistoimingutega pärast ajakirjanike vastu suunatud ähvardusi ja rünnakuid; kutsub ametivõime üles nägema ajakirjanikele kriminaalkoodeksis ette spetsiaalse kaitsekorra; mõistab hukka suurenenud soolise vägivalla naisajakirjanike vastu, sealhulgas ähvardused ja diskrimineerimise töökohal; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab tulemuslike meetmete võtmist avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide, eelkõige Bosnia ja Hertsegoviina riikliku avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni (BHRT) rahalise kestlikkuse ja poliitilise sõltumatuse tagamiseks; nõuab tungivalt, et ametiasutused võtaksid meetmeid, et leida kestlik lahendus BHRT rahastamisprobleemidele ja vältida selle sulgemist ning võtta vastu meediaomandi läbipaistvust käsitlev õigusakt; võtab murega teadmiseks meedia mitmekesisuse puudumise ja raskused uute osalejate jaoks litsentside ja muude telekommunikatsiooniturul tegutsemiseks vajalike dokumentide hankimisel; väljendab muret erinevate traditsiooniliste meediakanalite puudumise, sealhulgas sisu kõigis ametlikes keeltes kättesaadavuse pärast; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mõistab hukka ametivõimude ähvardused, mis on suunatud kodanikuühiskonna vastu; mõistab hukka väljendus- ja kogunemisvabaduse jätkuva piiramise Bosnias ja Hertsegoviinas ning nende õiguste kasvava piiramise Serblaste Vabariigis; mõistab sellega seoses hukka Prijedori kohaliku omavalitsuse otsuse keelustada väljakuulutatud rahulik meeleavaldus valge lindi päeva tähistamiseks, millega mälestatakse 1992.–1995. aasta sõja tsiviilohvreid; nõuab kodanikuühiskonna organisatsioonide läbipaistva rahastamise raamistiku vastuvõtmist; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab vajadust tagada kodanike osalemine riigi demokraatlikus elus seeläbi, et kodanikuühiskonna organisatsioonid lülitatakse tulemuslikult, sisuliselt ja kaasavalt ELiga integreerumise protsessi; kutsub ametivõime üles tagama kodanikuühiskonnale soodsa keskkonna kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ning töötama välja ja rakendama kodanikuühiskonnaga tehtava koostöö strateegilist raamistikku; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni üles suunama IPA III toetuse ümber riigisiseste demokraatlike jõudude, institutsioonide ja menetluste, õigusriigi, tõelise leppimise ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamisele ning pluralismi, sõltumatu kodanikuühiskonna, meedia ja turumajanduse toimimiseks soodsa keskkonna edendamisele; nõuab vahendite paremat ärakasutamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palub komisjonil võtta seisukoht ja teha selgeks, et püsiv rahu ja tõeline leppimine on Bosnia ja Hertsegoviina jaoks üks ELi rahalise toetuse saamise tingimusi; |
| --- | --- |

64.

Sotsiaalmeetmete kava

| 65. | rõhutab vajadust kaitsta usu- ja etniliste vähemuste, sealhulgas romade õigusi ja vähekaitstud elanikerühmade, sealhulgas puuetega inimeste sotsiaalset kaasamist; nõuab tugevamaid üleriigilisi inimõiguste ja diskrimineerimisvastaseid strateegiaid, religioonidevahelise ja rahvustevahelise sallimatuse vastaseid meetmeid, juurdepääsu kvaliteetsetele avalikele tervishoiuteenustele ning inimõiguste ombudsmani soovituste rakendamist inimõiguste rikkumiste ja küsimuste käsitlemisel; nõuab tungivalt vaenukuritegude, vaenukõne, diskrimineerimise ja desinformatsiooni ning soolise ja seksuaalse vägivalla ennetamist ja nende eest ennetavat vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tuletab meelde, et naised on poliitikas ja avalikus elus alaesindatud, ning kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime ja ELi üles suurendama oma välisrahastamisvahendites jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste valdkonnale, pidades muu hulgas esmatähtsaks soolõimet ja tihedamat koostööd kodanikuühiskonnaga, eeskätt naisorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

66.

| 67. | nõuab soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide ühtlustamist ja tulemuslikku täitmise tagamist kogu riigis ning seda, et ametiasutused parandaksid märkimisväärselt institutsioonide reageerimist soolisele vägivallale, eelkõige kaitse- ja ennetusmeetmete, ohvrite toetamise, õigusabi ja turvalise majutuse ning seksuaalvägivalla kuritegude eest vastutusele võtmise, sealhulgas sõjakuritegude naissoost ohvrite puhul, ning tunnistajakaitse tagamist; nõuab Bosnia ja Hertsegoviina ning Brčko ringkonna kriminaalkoodeksite muutmist, et laiendada vaenule ja vägivallale õhutamist käsitlevaid sätteid nii, et need hõlmaksid kaitstud aspektidena seksuaalset sättumust, soolist identiteeti ja sootunnuseid; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub üles kehtestama õigusakte LGBTI+ kogukonna liikmete kaitsmiseks ning nende vastu suunatud vägivalla ja vaenukuritegude eest vastutusele võtmiseks, samuti nende sotsiaalse kaasatuse edendamiseks; nõuab LGBTI kogukonna liikmete võrdõiguslikkuse tegevuskava (2021–2023) vastuvõtmist Bosnias ja Hertsegoviinas, mis on alates 2020. aastast seisma jäänud; kiidab heaks samasooliste õigusi ja partnerlust käsitleva valdkondadevahelise töörühma järeldused, milles soovitati ametlikult koostada samasooliste partnerlust käsitleva seaduse eelnõu; kutsub valitsust üles seda soovitust viivitamata täitma; |
| --- | --- |

68.

| 69. | väljendab heameelt teise Sarajevo Pride parade rahumeelse korraldamise üle 14. augustil 2021 ja asjaolu üle, et Sarajevo kantoni valitsus kattis selle turvakulud; väljendab samuti heameelt kolmanda Sarajevo Pride parade rahumeelse korraldamise üle 25. juunil 2022; mõistab siiski hukka varasemad vastuprotestid ja avaldused, sealhulgas poliitikute avaldused, mille eesmärk on kahjustada LGBTI+ kogukonna liikmete õigusi Bosnias ja Hertsegoviinas; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab vajadust nõuetekohaselt ennetada romade ja teiste etniliste vähemuste diskrimineerimist, parandada nende juurdepääsu tervishoiule, haridusele ja tööturule ning töötada välja ja rakendada sotsiaalse kaasamise strateegiaid; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kordab, et Bosnial ja Hertsegoviinal tuleb veel välja töötada ja vastu võtta uus lastekaitse tegevuskava; rõhutab sellega seoses, et laste ekspluateerimine ja laste kerjamine valmistab endiselt muret; |
| --- | --- |

71.

| 72. | peab kahetsusväärseks edusammude puudumist puuetega inimeste õiguste käsitlemisel; julgustab Bosniat ja Hertsegoviinat võtma meetmeid puuetega inimeste kaitsmiseks ning töötama välja ja võtma vastu deinstitutsionaliseerimise strateegia; mõistab hukka asjaolu, et seadus võimaldab võtta puuetega inimestelt nende õigus- ja teovõime, mis on selgelt vastuolus puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, millele riik on alla kirjutanud; rõhutab, et on vastuvõetamatu, et pakutavat toetust eristatakse puude liigi järgi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab, et haridusreform on alus jõukale ja kaasavale pluralistlikule ühiskonnale, mis on vaba igasugusest segregatsioonist ja tõrjumisest ning kasutab oma poliitilisi vabadusi; kordab, et lepitusprotsessiga seotud töö peab keskenduma riigi noortele ja algama varases eas, integreerides leppimise haridusprotsessi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kordab oma üleskutset lõpetada kiiremas korras tõrjumine ja diskrimineerimine hariduses, sealhulgas täites kohtuotsuseid, et kaotada diskrimineeriv ebaseaduslik „kaks kooli ühe katuse all“ tava; rõhutab vajadust suurendada investeeringuid haridussektorisse, et saavutada kõigile kodanikele paremad ja võrdsed võimalused; nõuab kaasavat õppekava, mis soodustaks kriitilist mõtlemist ning parandaks hariduse ja koolituse kvaliteeti, võttes arvesse kultuuride ja keelte mitmekesisust, ning kaotaks lõhenemist toetava, faktidele vastukäiva sisu levitamise; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tunneb heameelt Bosnia ja Hertsegoviina jätkuva osalemise üle programmides „Erasmus+“, „Loov Euroopa“ ja „Kodanike Euroopa“; rõhutab, et haridus- ja kultuurivahetus ning ühisprojektid on Bosnia ja Hertsegoviina ning ELi kodanike lähendamise oluline osa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | on jätkuvalt mures riigist lahkuvate noorte suure arvu pärast ning rõhutab, et oluline on võtta kiiresti noorte töötust vähendavaid meetmeid ja tagada noorte tulevik riigis, sealhulgas luues ja rakendades noortegarantiid kooskõlas ELi mudeli ja suunistega; |
| --- | --- |

76.

| 77. | märgib, et endiselt tuleb tegelda tõsiste probleemidega, mis on seotud tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalkaitse ning vaesuse vähendamisega; rõhutab, et heaoluriigi tugevdamine on sotsiaalse ühtekuuluvuse oluline tingimus; kutsub ametivõime üles edendama sotsiaalset dialoogi; kutsub komisjoni üles pöörama oma aastaaruandes nõuetekohast tähelepanu kollektiivläbirääkimistele sotsiaalsetele õigustele ning nende kaitsele ja jõustamisele; |
| --- | --- |

77.

| 78. | väljendab sügavat muret pagulaste tagasisaatmise pärast Serbiasse ja Montenegrosse, samuti nende liikumise piiramise ja ühistranspordi kasutamise piiramise pärast riigis; mõistab hukka ametivõimude võimetuse tegeleda tõsise rändega seotud humanitaarkriisiga piiridel; kordab oma tõsist muret Bosniat ja Hertsegoviinat läbivate inimeste õiguste ja olukorra pärast; rõhutab, et ELi piirihaldus Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude poolt valmistab muret inimõiguste rikkumiste pärast, mis tulenevad eelkõige äsja loodud piirimehhanismi sõltumatuse, usaldusväärsuse ja tõhususe puudumisest; rõhutab, et ELi kohustus on rakendada inimlikku rändepoliitikat, mille eesmärk on kaitsta rahvusvahelist kaitset vajavate isikute põhiõigusi sellistes transiidiriikides nagu Bosnia ja Hertsegoviina; tuletab meelde, et rände-, varjupaiga- ja piirihalduse valdkonnas on vaja inimõigustel ja solidaarsusel põhinevaid lahendusi, mis toimiksid kooskõlastatult ja koostöös asjaomaste ELi liikmesriikidega ELi välispiiril ning millega tagatakse piisav humanitaarabi ja nõuetekohane vastuvõtusuutlikkus kogu riigis; nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina sõlmiks lepingu Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga; väljendab heameelt ELi rahastatava keskuse avamise üle Lipas, kuid peab kahetsusväärseks tõsiasja, et keskusele juurdepääsuga on ikka veel probleeme, ning on endiselt mures teadete pärast ebapiisavate vastuvõtutingimuste kohta; võtab teadmiseks Mirali laagri sulgemise 28. aprillil 2022 ja asjaolu, et seal elanud inimesed viidi sunniviisiliselt üle Lipa laagrisse, mis on kaugel muust põhitaristust; |
| --- | --- |

78.

| 79. | mõistab hukka politsei poolt 28. aprillil 2022 toimunud skvotterite sundkorras väljatõstmise, mis toimus siis, kui inimesed magasid; mõistab hukka asjaolu, et inimesed viidi Lipa laagrisse; |
| --- | --- |

79.

| 80. | tuletab meelde vajadust luua riigis kättesaadav ja tulemuslik varjupaigasüsteem ning pakkuda varjupaigataotlejatele kõiki integratsiooniteenused; rõhutab vajadust suurendada läbipaistvust ja kontrolli ELi vahendite eraldamisel ja rakendamisel rände valdkonnas, eelkõige Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni hallatavate suurte rahaliste vahendite puhul; väljendab muret usaldusväärsete ja arvukate teadete pärast Bosniasse ja Hertsegoviinasse tagasisaatmise kohta; |
| --- | --- |

80.

| 81. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina suurendaks jõupingutusi piiriülese kuritegevuse, eelkõige inim- ja relvakaubanduse ning ebaseadusliku piiriületuse vastu võitlemiseks, ning soovitab Bosnial ja Hertsegoviinal sõlmida kiiresti Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga (Frontex) staatust käsitleva kokkuleppe, mis soodustaks piiride paremat kaitsmist ja haldamist; nõuab tungivalt, et nii amet kui ka Bosnia ja Hertsegoviina tagaksid piirihalduse, austades täielikult põhiõigusi; |
| --- | --- |

81.

Välispoliitika ja julgeolek

| 82. | kutsub kõiki piirkonna liidreid üles edendama stabiilsust ja pingete vähendamist, hoidudes tegemast kohatuid ja vaenulikke märkusi, millel on lisaks kahjulik mõju stabiilsusele, riigi demokratiseerimisele ja käimasolevale reformiprotsessile, samuti tugevdama heanaaberlikke suhteid ja tegema tööd olemasolevate kahepoolsete probleemide lahendamiseks; väljendab muret poliitilise destabiliseerimise ohu pärast Bosnias ja Hertsegoviinas ning Lääne-Balkani piirkonnas pärast hiljutist Venemaa sissetungi Ukrainasse; |
| --- | --- |

82.

| 83. | väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina üha suurema ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga vastavusse viimise üle, millega mõistetakse hukka Venemaa sissetung Ukrainasse; peab siiski kahetsusväärseks, et mõned poliitilised jõud takistavad Venemaa ja Valgevene vastu suunatud sanktsioonide rakendamist pärast Ukrainasse sissetungi; nõuab seetõttu, et need Bosnia ja Hertsegoviina osalejad täidaksid riigi rahvusvahelisi kohustusi ja tagaksid riigi poliitika vastavuse asjakohastele nõukogu otsustele piiravate meetmete kohta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse; |
| --- | --- |

83.

| 84. | väljendab heameelt Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu otsuste üle hõlbustada Ukraina pagulaste riiki sisenemist ja pikendada nende riigis viibimise aega; |
| --- | --- |

84.

| 85. | hoiatab Venemaa jätkuva huvi eest destabiliseerida piirkonda ja selle liikumist Euroopa suunas; mõistab hukka Venemaa toetuse Serblaste Vabariigi separatistlikule poliitikale ning on jätkuvalt mures Bosnia ja Hertsegoviina ning Kremli juhtivate poliitiliste jõudude jätkuva lähenemise ja sõbralike suhete pärast; nõuab tungivalt, et kõik osalejad distantseeriksid end kiiresti ja üheselt mõistetavalt Putini režiimist; on mures Venemaa kavatsuse pärast avada Banja Lukas nn humanitaarkeskus, mille eesmärk võib olla tsiviiltegevuse varjus sõjalise koostöö tegemine, ning kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tühistama kõik keskuse avamiseks sõlmitud kokkulepped; |
| --- | --- |

85.

| 86. | on väga mures selle pärast, et ELiga ühinevaid Lääne-Balkani riike tabavad eriti rängalt rünnakud välissekkumise ning Venemaalt ja Hiinast pärit desinformatsioonikampaaniate kujul; peab ärevust tekitavaks, et Ungari ja Serbia aitavad Hiinat ja Venemaad nende geopoliitiliste eesmärkide saavutamisel; väljendab sügavat muret desinformatsiooni levitamise pärast Venemaa agressiooni kohta Ukrainas; kutsub ametivõime üles võtma koostöös ELiga meetmeid desinformatsiooni ja muude hübriidohtude vastu võitlemiseks; soovitab alustada dialoogi Lääne-Balkani kodanikuühiskonna ja erasektoriga, et koordineerida desinformatsioonivastaseid pingutusi piirkonnas ja piirkondlike eksperditeadmiste kasutamist; rõhutab, et EL peab tõhustama oma ennetavat strateegilist kommunikatsiooni; kutsub sellega seoses komisjoni üles looma desinformatsiooniohtudega võitlemiseks vajalikku taristut ning Euroopa välisteenistust laiendama strateegilise kommunikatsiooni järelevalvet, et keskenduda Lääne-Balkani riikide ja nende naabrite piiriülestele desinformatsiooniohtudele; |
| --- | --- |

86.

| 87. | nõuab tungivalt, et EL võtaks konkreetseid meetmeid Lääne-Balkani riikide ning Bosnia ja Hertsegoviina integreerimiseks laiemasse strateegilisse ja julgeoleku konteksti, pidades silmas ka Venemaa agressiooni Ukraina vastu, desinformatsiooni ja pahatahtlikku sekkumist, mis destabiliseerib riiki ja piirkonda; rõhutab, et EL peab suurendama Bosniale ja Hertsegoviinale antavat abi ja tehnilist oskusteavet kübervaldkonnas; |
| --- | --- |

87.

| 88. | väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu valmisoleku üle anda Bosniale ja Hertsegoviinale kandidaatriigi staatus, nagu on märgitud Euroopa Ülemkogu 23. juuni 2022. aasta järeldustes, ning võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu üleskutse komisjonile anda nõukogule viivitamata aru arvamuses esitatud 14 peamise prioriteedi rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu nendele prioriteetidele, mis kujutavad endast olulist reformide kogumit, et Euroopa Ülemkogu saaks selles küsimuses uuesti otsuse teha; rõhutab, et kandidaatriigi staatuse andmine võib vähendada natsionalistlikku retoorikat, kahandada etnilisi lõhesid, suurendada optimismi ning luua Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele parema Euroopa tuleviku väljavaate; rõhutab toetussõnumi ja usutava ühinemisväljavaate tähtsust Bosnia ja Hertsegoviina jaoks; |
| --- | --- |

88.

| 89. | väljendab heameelt NATO peasekretäri 4. märtsi ja 24. märtsi 2022. aasta avalduste üle Bosnia ja Hertsegoviina edasise toetamise vajaduse kohta, sealhulgas toetades tema suveräänsuse säilitamist ja tugevdades vastupanuvõimet; tõdeb, et Bosnia ja Hertsegoviina NATO liikmesus annaks lisaväärtust; |
| --- | --- |

89.

| 90. | väljendab muret Ukraina sõja mõju pärast Bosniale ja Hertsegoviinale, eelkõige seoses inflatsiooni, energiavarustuse, kütusehindade ja toiduga kindlustatusega; nõuab tungivalt, et EL aitaks Bosnial ja Hertsegoviinal suurendada rohelise energia kindlust ebakindlate energiahindade tingimustes; |
| --- | --- |

90.

| 91. | võtab teadmiseks, et Bosnia ja Hertsegoviina välispoliitika strateegia 2018–2023 rakendamist, mis hõlmab ELi täisliikmeks saamist, NATO liikmesuse tegevuskava aktiveerimist, terrorismivastast võitlust, koostööd piirkondlikul tasandil ning kahe- ja mitmepoolset koostööd, on kahjustanud sagedased lahknevad seisukohad; nõuab tungivalt, et ametiasutused kiirendaksid strateegia rakendamist; |
| --- | --- |

91.

| 92. | tunneb heameelt Euroopa rahutagamisrahastu vahendite kasutuselevõtu üle summas 10 miljonit eurot, millest rahastatakse 150 metallidetektori ja 68 eriotstarbelise sõiduki hankimist, et suurendada suutlikkust ning edendada relvade, laskemoona ja lõhkeainete demineerimist ja kõrvaldamist; rõhutab, et Bosnia ja Hertsegoviina ühineb ametlikult relvaekspordi ühise seisukoha kriteeriumide ja põhimõtetega ning on enamiku desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli lepingute osalisriik, ning nõuab Kagu-Euroopa väike- ja kergrelvade kontrolli keskuse tegevuse sisulist toetamist; |
| --- | --- |

92.

| 93. | peab kiiduväärseks operatsiooni EUFOR Althea jätkuvat kohalolekut riigis ja selle volituste pikendamist ÜRO Julgeolekunõukogu poolt 3. novembril 2021; |
| --- | --- |

93.

| 94. | tunneb heameelt EUFOR Althea hiljutise tugevdamise üle, lähetades ettevaatusabinõuna EUFOR Althea väljaspool Bosniat ja Hertsegoviinat paiknevatest reservidest ligikaudu 500 isikkoosseisu liiget, samuti Euroopa rahutagamisrahastu toetuse üle Bosnia ja Hertsegoviina relvajõudude demineerimispataljoni tugevdamiseks; tuletab meelde, et missioonil on endiselt oluline roll riigi julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel; rõhutab Brčko ringkonna strateegilist tähtsust ja nõuab, et kaalutaksjõudude edasist lähetamist realistliku ohuhinnangu alusel; |
| --- | --- |

94.

| 95. | rõhutab tungivat vajadust pikendada EUFOR Althea volitusi pärast 2022. aasta novembrit; kutsub seepärast liikmesriike tegema NATOs koostööd selleks, et pikendada volitusi, ja rõhutab, et äärmiselt oluline on see, et pikendamata jätmise korral oleksid valmis alternatiivsed lahendused; nõuab seetõttu, et EL ja tema rahvusvahelised partnerid, sealhulgas NATO, töötaksid välja asjakohased alternatiivid, et säilitada Bosnias ja Hertsegoviinas rahu tagamise mehhanism juhuks, kui ÜRO Julgeolekunõukogu operatsiooni volitusi ei pikenda; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Bosnia ja Hertsegoviina presidentuurile, Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogule, Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarsele assambleele, Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni, Serblaste Vabariigi ja Brčko ringkonna valitsustele ja parlamentidele, kümne kantoni valitsustele ning kõrge esindaja büroole. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  ELT L 391, 5.11.2021, lk 45.

(2)  ELT L 330, 20.9.2021, lk 1.

(3)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 142.

(4)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 176.

(5)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 129.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0506.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0039.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0064.

(9)  ELT L 91, 18.3.2022, lk 22.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/102

---

P9_TA(2022)0284

Serbiat käsitlev 2021. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon komisjoni Serbiat käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2249(INI))

(2023/C 47/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013 (1),

| — | võttes arvesse Serbia poolt 19. detsembril 2009. aastal esitatud Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Serbia poolt 19. detsembril 2009. aastal esitatud Euroopa Liidu liikmeks astumise avaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust Serbia ELi liikmeks saamise avalduse kohta (COM(2011)0668), Euroopa Ülemkogu 1. märtsi 2012. aasta otsust anda Serbiale kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 27.–28. juuni 2013. aasta otsust alustada Serbiaga läbirääkimisi ELiga ühinemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust Serbia ELi liikmeks saamise avalduse kohta (COM(2011)0668), Euroopa Ülemkogu 1. märtsi 2012. aasta otsust anda Serbiale kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 27.–28. juuni 2013. aasta otsust alustada Serbiaga läbirääkimisi ELiga ühinemiseks,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi,

| — | võttes arvesse 17. mai 2018. aasta ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise Sofia deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2018. aasta ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise Sofia deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 6. mai 2020. aasta ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise Zagrebi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mai 2020. aasta ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise Zagrebi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2021. aasta ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumise Brdo deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2021. aasta ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumise Brdo deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 28. augustil 2014. aastal algatatud Berliini protsessi ja 5. juulil 2021. aastal toimuvat kaheksandat Berliini protsessi tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augustil 2014. aastal algatatud Berliini protsessi ja 5. juulil 2021. aastal toimuvat kaheksandat Berliini protsessi tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 10. novembril 2020. aastal Sofias toimunud tippkohtumist, Lääne-Balkani juhtide 9. novembri 2020. aasta deklaratsiooni ühise piirkondliku turu kohta ja 10. novembri 2020. aasta Sofia deklaratsiooni Lääne-Balkani rohelise tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. novembril 2020. aastal Sofias toimunud tippkohtumist, Lääne-Balkani juhtide 9. novembri 2020. aasta deklaratsiooni ühise piirkondliku turu kohta ja 10. novembri 2020. aasta Sofia deklaratsiooni Lääne-Balkani rohelise tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244, Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni 64/298, milles võeti teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu arvamus ning tunnustati ELi valmisolekut hõlbustada Serbia ja Kosovo dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244, Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni 64/298, milles võeti teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu arvamus ning tunnustati ELi valmisolekut hõlbustada Serbia ja Kosovo dialoogi,

| — | võttes arvesse 19. aprilli 2013. aasta esimest kokkulepet põhimõtete kohta, millega reguleeritakse suhete normaliseerimist Serbia ja Kosovo valitsuste vahel, ja 25. augusti 2015. aasta kokkuleppeid ning käimasolevat ELi vahendusel toimuvat dialoogi suhete normaliseerimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. aprilli 2013. aasta esimest kokkulepet põhimõtete kohta, millega reguleeritakse suhete normaliseerimist Serbia ja Kosovo valitsuste vahel, ja 25. augusti 2015. aasta kokkuleppeid ning käimasolevat ELi vahendusel toimuvat dialoogi suhete normaliseerimiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057),

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2020. aasta teatist „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“ (COM(2020)0641) ja komisjoni talituste 6. oktoobri 2020. aasta töödokumenti „Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans“ (Suunised Lääne-Balkani rohelise tegevuskava rakendamiseks) (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2020. aasta teatist „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“ (COM(2020)0641) ja komisjoni talituste 6. oktoobri 2020. aasta töödokumenti „Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans“ (Suunised Lääne-Balkani rohelise tegevuskava rakendamiseks) (SWD(2020)0223),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist „2021. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2021)0644) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2021. aasta aruannet Serbia kohta (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist „2021. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2021)0644) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2021. aasta aruannet Serbia kohta (SWD(2021)0288),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2021. aasta hinnangut Serbia 2021.–2023. aasta majandusreformide programmi kohta (SWD(2021)0096) ning ühiseid järeldusi ELi, Lääne-Balkani riikide ja Türgi vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi kohta, mille nõukogu võttis vastu 12. juulil 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2021. aasta hinnangut Serbia 2021.–2023. aasta majandusreformide programmi kohta (SWD(2021)0096) ning ühiseid järeldusi ELi, Lääne-Balkani riikide ja Türgi vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi kohta, mille nõukogu võttis vastu 12. juulil 2021,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2020. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“ (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2020. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“ (COM(2020)0315),

| — | võttes arvesse 22. juunil ja 14. detsembril 2021. aastal toimunud 12. ja 13. ministrite tasandil ühinemiskonverentsi istungijärku Serbiaga, mille tulemus oli 4. teemavaldkonna „Roheline tegevuskava ja kestlik ühenduvus“ avamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. juunil ja 14. detsembril 2021. aastal toimunud 12. ja 13. ministrite tasandil ühinemiskonverentsi istungijärku Serbiaga, mille tulemus oli 4. teemavaldkonna „Roheline tegevuskava ja kestlik ühenduvus“ avamine,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi vahendusel toimuva erakondadevahelise dialoogi teises etapis 18. septembril 2021. aastal kaashõlbustajate kokku lepitud valimisprotsessi parandamise meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi vahendusel toimuva erakondadevahelise dialoogi teises etapis 18. septembril 2021. aastal kaashõlbustajate kokku lepitud valimisprotsessi parandamise meetmeid,

| — | võttes arvesse 25. jaanuaril 2022. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Serbia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kuuendat kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. jaanuaril 2022. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Serbia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kuuendat kohtumist,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. aprill 2022. aasta määrust (EL) 2022/576, millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. aprill 2022. aasta määrust (EL) 2022/576, millega muudetakse määrust (EL) nr 833/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (3),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/1 Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/1 Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 10. jaanuari 2022. aasta eriaruannet pealkirjaga „ELi toetus õigusriigi toimimisele Lääne-Balkani riikides: pingutustest hoolimata ei ole põhiprobleemid endiselt lahendatud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 10. jaanuari 2022. aasta eriaruannet pealkirjaga „ELi toetus õigusriigi toimimisele Lääne-Balkani riikides: pingutustest hoolimata ei ole põhiprobleemid endiselt lahendatud“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 3. juuni 2021. aasta eriaruannet pealkirjaga „ELi mõjutav väärinfo: probleemiga tegeletakse, kuid seda ei ole veel lahendatud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 3. juuni 2021. aasta eriaruannet pealkirjaga „ELi mõjutav väärinfo: probleemiga tegeletakse, kuid seda ei ole veel lahendatud“,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) Serbia neljanda hindamisvooru teist vahearuannet vastavuse kohta, mis võeti vastu 2022. aasta märtsis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) Serbia neljanda hindamisvooru teist vahearuannet vastavuse kohta, mis võeti vastu 2022. aasta märtsis;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Serbia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Serbia kohta,

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (4),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Serbiat käsitlevate komisjoni 2019.–2020. aasta aruannete kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Serbiat käsitlevate komisjoni 2019.–2020. aasta aruannete kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni koostöö kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Lääne-Balkanil (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni koostöö kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Lääne-Balkanil (6),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2021. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö kohta Linglongi tehases ja keskkonnateemaliste meeleavalduste kohta Serbias (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2021. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö kohta Linglongi tehases ja keskkonnateemaliste meeleavalduste kohta Serbias (7),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2022. aasta resolutsiooni välissekkumise kohta kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2022. aasta resolutsiooni välissekkumise kohta kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni kohta (8),

| — | võttes arvesse 28. oktoobril 2021 Brüsselis ja kaugvormis toimunud ELi ja Serbia parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee 13. kohtumisel vastu võetud avaldust ning soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. oktoobril 2021 Brüsselis ja kaugvormis toimunud ELi ja Serbia parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee 13. kohtumisel vastu võetud avaldust ning soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Lääne-Balkani riikide parlamentide esimeeste ühisdeklaratsiooni, mis avaldati 28. juunil 2021 toimunud teisel tippkohtumisel, mille kutsus kokku Euroopa Parlamendi president koos Lääne-Balkani riikide parlamentide juhtidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Lääne-Balkani riikide parlamentide esimeeste ühisdeklaratsiooni, mis avaldati 28. juunil 2021 toimunud teisel tippkohtumisel, mille kutsus kokku Euroopa Parlamendi president koos Lääne-Balkani riikide parlamentide juhtidega,

| — | võttes arvesse 3. aprillil 2022. aastal toimunud Serbia ennetähtaegsete parlamendi- ja presidendivalimiste OSCE/ODIHRi rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni arvamust esialgsete tähelepanekute ja järelduste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. aprillil 2022. aastal toimunud Serbia ennetähtaegsete parlamendi- ja presidendivalimiste OSCE/ODIHRi rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni arvamust esialgsete tähelepanekute ja järelduste kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0178/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0178/2022),

| A. | arvestades, et iga laienemisprotsessis osalevat riiki hinnatakse tema saavutuste põhjal ja arvestades, et ühinemise ajakava ja edusammud määravad kindlaks laienemiskriteeriumide täitmine, vajalike reformide elluviimine eelkõige põhivaldkondades ja õigusaktide vastavusse viimine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et iga laienemisprotsessis osalevat riiki hinnatakse tema saavutuste põhjal ja arvestades, et ühinemise ajakava ja edusammud määravad kindlaks laienemiskriteeriumide täitmine, vajalike reformide elluviimine eelkõige põhivaldkondades ja õigusaktide vastavusse viimine;

| B. | arvestades, et Serbia on nõustunud võtma läbirääkimiste käigus järk-järgult vastu Euroopa Liidu eesmärgid ja poliitika; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Serbia on nõustunud võtma läbirääkimiste käigus järk-järgult vastu Euroopa Liidu eesmärgid ja poliitika;

| C. | arvestades, et demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi järgimine on ELi aluseks olevad põhiväärtused; arvestades, et nendes valdkondades püsivate probleemide lahendamiseks on vaja kestlikke reforme ja nende rakendamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi järgimine on ELi aluseks olevad põhiväärtused; arvestades, et nendes valdkondades püsivate probleemide lahendamiseks on vaja kestlikke reforme ja nende rakendamist;

| D. | arvestades, et alates ühinemisläbirääkimiste alustamisest Serbiaga on avatud 22 peatükki, millest kaks on ajutiselt suletud; arvestades, et mitmete läbirääkimispeatükkide suhtes on edusammud viimastel aastatel olnud üsna aeglased; arvestades, et Serbia avas rohelist tegevuskava ja kestlikku ühenduvust käsitleva neljanda teemavaldkonna 2021. aasta detsembris; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates ühinemisläbirääkimiste alustamisest Serbiaga on avatud 22 peatükki, millest kaks on ajutiselt suletud; arvestades, et mitmete läbirääkimispeatükkide suhtes on edusammud viimastel aastatel olnud üsna aeglased; arvestades, et Serbia avas rohelist tegevuskava ja kestlikku ühenduvust käsitleva neljanda teemavaldkonna 2021. aasta detsembris;

| E. | arvestades, et organisatsioon Freedom House nimetab Serbiat endiselt vaid nn osaliselt vabaks riigiks ning märgib, et Serbias on viimase kümne aasta jooksul toimunud demokraatia olukorda kajastavate näitajate valdkonnas üks suurimaid tagasiminekuid kogu maailmas; arvestades, et ajakirjandusvabaduse olukord Serbias on murettekitav ja 2021. aastal oli riik Piirideta Reporterite maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi seas 93. kohal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et organisatsioon Freedom House nimetab Serbiat endiselt vaid nn osaliselt vabaks riigiks ning märgib, et Serbias on viimase kümne aasta jooksul toimunud demokraatia olukorda kajastavate näitajate valdkonnas üks suurimaid tagasiminekuid kogu maailmas; arvestades, et ajakirjandusvabaduse olukord Serbias on murettekitav ja 2021. aastal oli riik Piirideta Reporterite maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi seas 93. kohal;

| F. | arvestades, et 30. märtsil 2022. aastal avaldatud neljanda hindamisvooru kohaselt on Serbia rakendanud või rahuldavalt käsitlenud 13 GRECO soovitusest kaheksat; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 30. märtsil 2022. aastal avaldatud neljanda hindamisvooru kohaselt on Serbia rakendanud või rahuldavalt käsitlenud 13 GRECO soovitusest kaheksat;

| G. | arvestades, et Serbia edusammud ja pühendumus Kosovoga peetavatel läbirääkimistel, mille raames käsitletakse lahendamata küsimusi, on jätkuvalt oluline edasiste edusammude võrdlusalus ühinemisläbirääkimistel Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Serbia edusammud ja pühendumus Kosovoga peetavatel läbirääkimistel, mille raames käsitletakse lahendamata küsimusi, on jätkuvalt oluline edasiste edusammude võrdlusalus ühinemisläbirääkimistel Euroopa Liiduga;

| H. | arvestades, et Serbia peab austama kõigi naaberriikide täielikku terviklikkust ja suveräänsust ning hoiduma mõjutamast nende sisepoliitilist arengut; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Serbia peab austama kõigi naaberriikide täielikku terviklikkust ja suveräänsust ning hoiduma mõjutamast nende sisepoliitilist arengut;

| I. | arvestades, et Serbia ei ole järginud korduvaid üleskutseid ühtlustada oma välis- ja julgeolekupoliitikat ELi poliitikaga ega ole pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse kehtestanud Venemaa suhtes sanktsioone; arvestades, et tema seisukoht rahvusvaheliste suhete valdkonnas takistab Serbia ühinemist; arvestades, et Serbia järgib vaid vähesel määral ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Serbia ei ole järginud korduvaid üleskutseid ühtlustada oma välis- ja julgeolekupoliitikat ELi poliitikaga ega ole pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse kehtestanud Venemaa suhtes sanktsioone; arvestades, et tema seisukoht rahvusvaheliste suhete valdkonnas takistab Serbia ühinemist; arvestades, et Serbia järgib vaid vähesel määral ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat;

| J. | arvestades, et Serbia on ÜRO Peaassambleel hääletanud resolutsioonide poolt, milles mõistetakse hukka Venemaa agressioon Ukrainas, toetades samas kindlalt Ukraina territoriaalse terviklikkuse ja suveräänsuse austamist kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Serbia on ÜRO Peaassambleel hääletanud resolutsioonide poolt, milles mõistetakse hukka Venemaa agressioon Ukrainas, toetades samas kindlalt Ukraina territoriaalse terviklikkuse ja suveräänsuse austamist kooskõlas rahvusvahelise õigusega;

| K. | arvestades, et EL on IPA programmide kaudu Serbiale suurim finantsabi andja; arvestades, et EL on toetanud Serbiat alates 2014. aastast ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) kokku 1,539 miljardi euroga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on IPA programmide kaudu Serbiale suurim finantsabi andja; arvestades, et EL on toetanud Serbiat alates 2014. aastast ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) kokku 1,539 miljardi euroga;

| L. | arvestades, et EL on Serbia suurim investor ja kaubanduspartner ning tal on Serbiaga kõige ulatuslikumad vastastikused suhted, mille tulemuseks oli 2020. aastal 65 % koguekspordist ja 59 % koguimpordist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL on Serbia suurim investor ja kaubanduspartner ning tal on Serbiaga kõige ulatuslikumad vastastikused suhted, mille tulemuseks oli 2020. aastal 65 % koguekspordist ja 59 % koguimpordist;

| M. | arvestades, et EL on eraldanud 3,3 miljardit eurot, et leida kiire lahendus tervishoiukriisile ning leevendada COVID-19 pandeemia majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi arvestades, et komisjon võttis IPA II raames vastu 70 miljoni euro suuruse paketi, et aidata rahastada ELi liikmesriikide hangitavate koroonavaktsiinide kättesaadavust Lääne-Balkani riikidele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on eraldanud 3,3 miljardit eurot, et leida kiire lahendus tervishoiukriisile ning leevendada COVID-19 pandeemia majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi arvestades, et komisjon võttis IPA II raames vastu 70 miljoni euro suuruse paketi, et aidata rahastada ELi liikmesriikide hangitavate koroonavaktsiinide kättesaadavust Lääne-Balkani riikidele;

| N. | arvestades, et IPA III alusel antav abi põhineb tingimuste rangel täitmisel ning võimaldab demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi tagasipööramise korral abi ümber suunata ja peatada; arvestades, et EL eraldas aastatel 2007–2020 eelmiste IPA programmide raames kokku 2,79 miljardit eurot; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et IPA III alusel antav abi põhineb tingimuste rangel täitmisel ning võimaldab demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi tagasipööramise korral abi ümber suunata ja peatada; arvestades, et EL eraldas aastatel 2007–2020 eelmiste IPA programmide raames kokku 2,79 miljardit eurot;

| O. | arvestades, et naiste olukord Serbias on tõsine, kuna pooled naised on puutunud kokku mis tahes vormis vägivallaga ja viimastel aastatel on soolise vägivalla tagajärjel tapetud üle 300 naise; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et naiste olukord Serbias on tõsine, kuna pooled naised on puutunud kokku mis tahes vormis vägivallaga ja viimastel aastatel on soolise vägivalla tagajärjel tapetud üle 300 naise;

| P. | arvestades, et Serbia on ratifitseerinud kõik Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamised konventsioonid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Serbia on ratifitseerinud kõik Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamised konventsioonid;

Pühendumine ELiga ühinemisele

| 1. | avaldab toetust Serbia tulevasele ELi liikmelisusele ja tuletab meelde, et reaalne ELiga ühinemise väljavaade nõuab kõikides valdkondades poliitilist tahet, kestlikke pingutusi ja pöördumatuid reforme, eelkõige neis valdkondades, mis on seotud õigusriigiga, ning vankumatut pühendumist Euroopa standardite ja väärtuste järgimisele; kutsub Serbia ametivõime üles viima pühendunult läbi vajalikud reformid ja suunama riigi tagasi õigele teele ELiga lõimumiseks ning viia nii täide Serbia Euroopa-suunalised püüdlused; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et ühinemisprotsessis saavutatud edu on suunatud tulemustele ja reformidele ning põhineb edasisel kohandumisel õigusriigi, hea valitsemistava, põhiõiguste ning Euroopa õiguste ja väärtuste austamisega; rõhutab Euroopa Liidu rahvaste ja Serbia rahva vahel olevaid sidemeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt neljanda teemavaldkonna avamise üle 2021. aasta detsembris; kinnitab, et suuremad edusammud õigusriigi ja põhiõiguste peatükkide suhtes, täielik kooskõla ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga, sealhulgas Venemaa-vastased sanktsioonid, ning Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimine määravad kindlaks ühinemisläbirääkimiste tempo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks OSCE/ODIHRi rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni avalduses toodud esialgsed järeldused, mille kohaselt 3. aprilli 2022. aasta parlamendivalimised pakkusid erinevaid poliitilisi võimalusi, kuid mitmed puudused tõid kaasa ebavõrdsed tingimused, mis soosis valitsevat poolt; juhib sellega seoses tähelepanu riigi rahastatud desinformatsiooni levitamise kampaaniatele, mille eesmärk oli muuta valimisi puudutavaid arvamusi; kutsub Serbia ametivõime üles tegelema terviklikult kõigi ODIHRi soovitustega enne järgmisi valimisi; rõhutab, et selles protsessis peaksid jätkuvalt osalema kodanikuühiskonna organisatsioonid, kellel on olemas teadmised valimiste kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt suurenenud valimisaktiivsuse üle 3. aprilli 2022. aasta valimistel ja pluralistlikuma rahvusassamblee taastamise üle, mis hõlmab nüüd paljude rahvusvähemuste parteisid; peab kahetsusväärseks valimiskampaaniate äärmiselt vastandlikku poliitilist keskkonda, mida iseloomustas võrdsete võimaluste puudumine, meedia piiratud pluralism ja valijate laiaulatuslik survestamine; peab kahetsusväärseks, et riigiameti kuritarvitamine valitseva erakonna liikmete poolt oli kogu kampaania vältel endiselt püsiv probleem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab hukka rünnakud opositsiooniliikmete, ajakirjanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide liikmete ja erinevate valimisvaatlusmissioonide liikmete vastu; mõistab hukka vägivaldse rünnaku ühe opositsioonijuhi Pavle Grbovići vastu ning kutsub ametivõime üles võtma süüdlased vastutusele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab muret vabariigi valimiskomisjoni ja Belgradi linna valimiskomisjoni aktiivsema rolli puudumise pärast valimistulemuste kindlakstegemisel ja nendest teavitamisel; väljendab muret selle pärast, et Belgradi kohalike valimiste täielikud esialgsed tulemused avaldati alles kaks nädalat pärast valimiste toimumist; taunib asjaolu, et kolm kuud pärast 3. aprillil 2022. aastal toimunud parlamendivalimisi ei ole lõplikud tulemused veel kättesaadavad ning rahvuskogu ei ole veel kokku kutsutud; märgib, et see võib vähendada kodanike usaldust valimiste korraldajate sõltumatuse vastu; peab kahetsusväärseks, et vabariigi valimiskomisjon esitas pärast valimisjaoskondade sulgemist esialgsete valimistulemuste kohta ebaselget teavet; rõhutab, et mitmes valimisjaoskonnas korduvalt hääletamine viitab valimisprotsessi kui terviku ebapiisavale õiguslikule ja korralduslikule raamistikule, mis vähendab valimiste legitiimsust ja tekitab kahtlusi tulemuste suhtes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks, et ühtse valijate nimekirja täpsuse probleemid olid enne seda valimistsüklit jäänud lahendamata, mis jättis ruumi selle kuritarvitamiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub uut enamust üles austama varem vastu võetud poliitilisi otsuseid ELiga ühinemise protsessi kohta ning kiirendama Serbia vastavusse viimist Euroopa poliitika ja väärtustega; nõuab, et parlamendi ametite jaotus kajastaks poliitilist pluralismi rahvusassamblees; märgib, et viimase kümne aasta jooksul on kõik Serbia parlamentaarsed koosseisud peale ühe varem laiali saadetud ning et mis tahes edasised tarbetud erakorralised valimised ei aitaks poliitilist stabiilsust saavutada; rõhutab oma valmisolekut tegema rahvusassamblee ja selle fraktsioonidega täiendavat koostööd erakondadevahelise dialoogi raames, rõhutades, et Serbia strateegilise suuna suhtes on vaja selgeid otsuseid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Serbia ei ole pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse veel ühinenud ELi sanktsioonidega; rõhutab, et Serbia on üks väheseid Euroopa riike, kes ei järgi Venemaa vastu suunatud ELi sanktsioone; kutsub vastvalitud ametivõime üles näitama tõelist pühendumist ELi väärtustele, standarditele ja normidele ning viivitamata ja ühtlustama oma poliitika ELi otsuste ning seisukohtadega välis- ja julgeolekupoliitikas, sealhulgas järgima kiiresti ja täielikult Venemaa ja Valgevene vastaseid meetmeid, kaasa arvatud üksikisikute, rühmade ja üksuste vastased sanktsioonid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib ära Serbia toetuse Ukraina territoriaalsele terviklikkusele ja suveräänsusele ning asjaolu, et ta hääletas ÜRO Peaassambleel Venemaa sissetungi hukkamõistmise poolt ja toetas Venemaa väljajätmist ÜRO Inimõiguste Nõukogust 7. aprillil 2022; märgib, et samal ajal hoidusid Serbia esindajad hääletamast Venemaa väljajätmise üle Euroopa Nõukogust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab, et tähtis on tagada kooskõla ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP), mis peab järk-järgult saama Serbia välispoliitika lahutamatuks osaks, kuna see on ühinemisprotsessis oluline tingimus; väljendab muret selle üle, et Serbia kohandumismäär on selle piirkonna riikide seas kõige madalam; peab kahetsusväärseks poliitiliste liidrite aeg-ajalt tehtud avaldusi, mis seavad kahtluse alla Serbia välispoliitika suuna; rõhutab siiski, et pärast 3. aprillil 2022. aastal Serbias toimunud valimisi annab uue mandaadi loodud hoog võimaluse teha olulisi edusamme Serbia ELi liikmeks saamise suunas; kutsub Serbia poliitilisi jõude üles peatama koostöösuhted Venemaa autoritaarsete erakondadega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | soovitab edasised läbirääkimispeatükid avada alles siis, kui Serbia võtab selleks vajalikud meetmed, sealhulgas õigusriigi suhtes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub Serbiat üles hindama ümber oma majanduskoostöö Venemaaga ning taunib jätkuvat lennuliiklust Belgradi ja Moskva vahel ajal, mil ELi õhuruum on Venemaale ja Venemaalt saabuvatele lendudele suletud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et aastatel 2015–2021 kasvasid Serbia sõjalised kulutused 70 %, mis tulenes peamiselt ostudest Valgevenest, Venemaalt ja Hiinast; on mures Serbia tiheda sõjalise koostöö pärast Venemaa Föderatsiooniga; nõuab tungivalt, et Serbia vaataks uuesti läbi oma kaitsepoliitilised suhted Venemaaga ja lõpetaks temaga kogu sõjalise koostöö, nagu näiteks Niši nn piirkondlik humanitaarkeskus; on samuti mures Serbia üha tihedama koostöö pärast Hiinaga, sealhulgas Hiinast ostetud massilise jälgimissüsteemi paigaldamine Belgradi, hiljutine pind-õhk-tüüpi rakettide süsteemi tarnimine, Hiinas toodetud sõjaliste relvade ja varustuse ostmine ning ühisõppused Hiina julgeolekujõududega Serbia territooriumil; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab muret seoses teadetega Venemaa opositsiooniliikmete pealtkuulamise kohta Belgradis Serbia ametivõimude poolt ja sellele järgnenud materjali üleandmise pärast Venemaa julgeolekuteenistustele; rõhutab, et igasugune koostöö, millega toetatakse autoritaarseid ja demokraatiavastaseid tavasid nii Venemaal kui ka Serbias, kahjustab ELi ja Serbia tulevasi suhteid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab lisaks muret Serbia ja Venemaa valitsuse vaheliste nn värviliste revolutsioonide vastase võitluse töörühma loomise pärast, mille eesmärgid on ebaselged; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt Euroopa Parlamendi vahendusel toimuva erakondadevahelise dialoogi tulemusena vastu võetud meetmete üle, mis parandavad valimistingimusi ja meediaruumi enne 2022. aasta aprillis toimuvaid valimisi; märgib ära edusammud vastuvõetud meetmete rakendamisel ja nõuab meedia pluralismi edasist tugevdamist ja võrdset juurdepääsu meediaruumile; peab kahetsusväärseks, et paljusid meetmeid on rakendatud viivitustega ja ilma kõigi asjaomaste osalejate osaluseta; peab kahetsusväärseks, et vastu ei võetud ulatuslikumaid meetmeid, mis oleksid võinud avaldada valimistingimustele suuremat mõju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiidab heaks parlamendivälise opositsiooni otsuse osaleda 2022. aasta aprillis toimuvatel valimistel; kordab, et poliitilistes ja valimisprotsessides osalemine on ainus viis tagada poliitiline esindatus; kutsub kõiki poliitilisi osalejaid üles jätkama osalemist ja tegema koostööd, et veelgi parandada valimistingimusi ja valimisi käsitlevate normide rakendamist; kutsub kõiki poliitilisi osalejaid üles tegutsema kooskõlas läbipaistvuse, vastutuse ja kaasatuse põhimõtetega; kutsub uut rahvuskogu üles alustama praeguse impulsi ajel täielikku seadusandlikku järelevalvet valitsuse töö üle; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kinnitab taas, et toetab Euroopa poliitiliste sihtasutuste tööd Serbia demokraatlike protsesside tugevdamisel ja uue poliitiliste liidrite põlvkonna kasvatamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab muret Euroopa integratsiooniprotsessi väga piiratud nähtavuse pärast Serbias; kordab oma üleskutset Serbiale, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ja ELi liikmesriikidele edendada aktiivsemat ning tulemuslikumat teabevahetust ELi laienemise kasude ja ELi fondidest antava toetuse kohta ning tutvustada positiivseid näiteid juba ELi kuuluvatest Serbia naaberriikidest; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab muret selle pärast, et üldsuse toetus ELi liikmesusele Serbias on viimastel aastatel olnud pidevalt oluliselt väiksem kui ülejäänud piirkonnas ja et viimaste küsitluste kohaselt on enamik Serbia kodanikke Euroopa Liiduga ühinemise vastu; kutsub Serbia poliitilisi liidreid üles avalikus arutelus aktiivsemalt ja ühemõttelisemalt väljendama oma pühendumust ELi väärtustele ja suhtlema Serbia kodanikega väljaspool suuremaid linnu ELiga ühinemisest tuleneva materiaalse kasu teemal; kordab, et tunneb muret riiklikult rahastatud meedia rolli üle ELi-vastase retoorika levitamisel; kutsub uut rahvusassambleed üles toetama Serbia tulevikku Euroopa osana, muu hulgas oma strateegilise teavitustegevuse abil; kordab Euroopa Parlamendi valmisolekut osaleda koos Serbia parlamendiliikmetega teavitustegevuses, et tuua EL ja selle poliitika Serbia kodanikele lähemale; kutsub teatavaid valitsusametnikke üles lõpetama ELi-vastaste desinformatsioonikampaaniate toetamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi liikmesus on jätkuvalt Serbia strateegiline eesmärk, kuid väljendab kahetsust selle pärast, et Serbia reformikava paljudes valdkondades ei ole edu saavutatud ning et tagasiminekuid on toimunud isegi küsimustes, mis on ELiga ühinemiseks põhimõttelise tähtsusega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et uue ühinemismetoodika vastuvõtmine ei ole oluliselt kiirendanud Serbia ELiga ühinemise protsessi, ning nõuab selle täielikku rakendamist; nõuab tungivalt, et ELi naabruspoliitika ja laienemise volinik oleks Serbia ELiga ühinemise protsessis proaktiivsem, eriti seoses põhivaldkondade, demokraatia ja õigusriigiga ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega; väljendab muret avalike väidete pärast, et ELi naabruspoliitika ja laienemise volinik pisendab mõningaid õigusriigiga seotud küsimusi läbirääkijariikides; ning julgustab komisjoni võtma asjakohaseid järelmeetmeid Euroopa Parlamendi sellekohastele taotluste alusel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa integratsiooniprotsess Serbias ei ole piisavalt läbipaistev, kuna mõningaid olulisi dokumente, näiteks ühenduse õigustiku vastuvõtmise riikliku programmi rakendamise aruandeid, ei ole juba aastaid avaldatud; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et EL on Serbia suurim kaubanduspartner, kinnitades nende usaldusel ja liikmeks saamise väljavaatel põhinevaid suhteid, ning peab seetõttu kahetsusväärseks, et Serbia valitsus on pööranud suuremat tähelepanu oma sidemetele Hiina ja Venemaaga kui ELiga; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa algatust korraldada ELi ja Lääne-Balkani konverents ning loodab, et seda kasutatakse laienemisprotsessi hoogustamiseks ja Lääne-Balkani riikidele selge ühinemisväljavaate andmiseks; ootab huviga Tšehhi Vabariigi eesistumist Euroopa Liidu Nõukogus ja edasist toetust ELi laienemispoliitikale; väljendab heameelt Serbia panuse üle Euroopa tuleviku konverentsi 52 soovituse vormis; |
| --- | --- |

27.

Demokraatia ja õigusriik

| 28. | kutsub vastvalitud enamust üles keskenduma struktuursete puudujääkidega tegelemisele ja saavutama konkreetseid ja materiaalseid tulemusi õigusriigi, põhiõiguste, sõnavabaduse, meediavabaduse, korruptsioonivastase võitluse, desinformatsiooni ja demokraatlike institutsioonide ning avaliku halduse toimimise valdkondades; on mures, et mitmel juhul mõjutas järelevalve puudumine täidesaatva võimu üle ja sisulise avaliku arutelu puudumine õigusaktide kvaliteeti ning põhjustas moonutusi volituste jaotuses; kutsub Serbiat üles täielikult rakendama võimude lahusust kooskõlas oma põhiseaduse ja demokraatlike standarditega; rõhutab, et kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi loomine on eeltingimus, vältimaks poliitilise võimu liigset koondumist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt pärast 2022. aasta jaanuaris aset leidnud referendumit tehtud põhiseaduse muudatuste üle, mille eesmärk oli muuta kohtusüsteem sõltumatumaks; rõhutab, et reformiprotsess kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamiseks peaks jätkuma, eelkõige seadusemuudatuste kaudu, mis võimaldaks rakendada põhiseaduse muudatusi tulemuslikult kooskõlas Euroopa parimate tavade ja Veneetsia komisjoni soovitustega ning läbipaistvalt ja kaasavalt; peab kahetsusväärseks kohtusüsteemi jätkuvat survestamist ja sõjakuritegusid käsitlevate rahvusvaheliste otsuste avalikku eitamist; kutsub vastvalitud enamust üles seadma prioriteediks kohtusüsteemi sõltumatuse ja tõhususe kaitsemeetmete tugevdamise; rõhutab vajadust võtta lisameetmeid, tagamaks täiel määral kohtusüsteemi sõltumatus kooskõlas hiljutiste põhiseaduse muudatustega; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab detsentraliseerimisprotsessi eeliseid ja ergutab Vojvodina autonoomse piirkonna pädevuste tugevdamist; tuletab meelde, et Serbia põhiseaduse järgi oleks Vojvodina autonoomse piirkonna rahastamist käsitlev seadus tulnud võtta vastu 2008. aasta lõpuks ja julgustab seetõttu tulevast valitsust esitama selle küsimuse viivitamata rahvusassambleele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tunnustab mõningaid täiustusi rahvusassamblee töös, eelkõige kiirmenetluste vähenemist ja assambleeliikmete uue käitumisjuhendi vastuvõtmist, mis koostati koostöös GRECOga; väljendab siiski muret asjaolu üle, et parlamendi arutelusid iseloomustab ikka veel vaenulik keelekasutus, sealhulgas valitsusametnike poolt, poliitiliste oponentide, kodanikuühiskonna, meedia ja muude institutsioonide esindajate vastu, kes väljendavad erinevaid poliitilisi vaateid; kutsub uut rahvusassambleed üles seda tava mitte aktsepteerima ja rakendama tulemuslikult oma käitumisjuhendit; loodab, et ei taastu negatiivsed tavad, mida järgisid varasemad rahvusassamblee koosseisud, sealhulgas seadusandliku kiirmenetluse liigne kasutamine, valitsuse esindajate tegevuse segamine ja ebaseaduslik kohalolek istungitel, ning julgustab valitsust osalema regulaarsemalt rahvusassamblee istungitel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab kahetsusväärseks, et rahvusassamblee töö oli piiratud, kuna enamus- ja opositsioonierakondade vahel puudus tõeline poliitiline arutelu; rõhutab, kui oluline on erakondadevaheline konsensus ELiga seotud reformide suhtes, et tagada riigi edusammud liikumisel ELiga ühinemise suunas; tunneb muret selle pärast, et rahvusassamblee ei täida oma järelevalverolli ja seadusandlikku päevakorda dikteerib eranditult täitevvõim; kutsub parlamendi uut juhtkonda ja fraktsioone üles keskenduma rahvusassamblees konstruktiivsetele aruteludele, mille eesmärk on kodanike hüvang; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbia uue rahvusassamblee koosseisus on vähemuserakondadel ja -koalitsioonidel kokku 13 liiget, kes esindavad Bosnia, Ungari ja Horvaatia rahvuskogukondi; väljendab muret selle pärast, et romadel ei saa rahvusassamblees olema oma esindajaid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub Serbia rahvusassambleed üles tagama, et sõltumatutel reguleerivatel asutustel oleks õigus tulemuslikult täita oma järelevalveülesandeid ning toetada ja jälgida sõltumatute reguleerivate asutuste järelduste ja soovituste rakendamist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kordab oma muret üksikute edusammude pärast võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning mitme kõrgetasemelise korruptsiooniskandaali pärast, mis osutavad tõenäolistele seostele riigiametnike ja organiseeritud kuritegevuse vahel; kutsub Serbiat üles suurendama jõupingutusi nende probleemide tulemuslikuks lahendamiseks; kutsub ametivõime üles hoiduma kommenteerimast käimasolevaid uurimisi ja kohtuprotsesse, avaldades nii survet kohtusüsteemile; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunneb heameelt GRECO neljanda hindamisvooru teise vastavusaruande üle Serbia kohta, mis käsitleb korruptsiooni ennetamist seoses rahvusassamblee liikmete, kohtunike ja prokuröride tegevusega ning milles jõutakse järeldusele, et Serbia on rahuldavalt rakendanud või rahuldavalt käsitlenud kaheksat kolmeteistkümnest hindamisaruandes esitatud soovitusest; nõuab täitmata soovituste edasist rakendamist; märgib ära uue korruptsiooni ennetamise seaduse vastuvõtmise, mida hiljuti muudeti, et võtta arvesse GRECO soovitusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab tungivalt, et Serbia saavutaks veenvaid tulemusi, sealhulgas saavutaks püsivaid tulemusi tõhusa uurimise läbiviimisel korruptsioonivastases võitluses, eriti suure avaliku huviga juhtumite puhul, ning parandaks tulemusi kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite uurimisel, mis peaks hõlmama kuritegeliku vara arestimist ja konfiskeerimist; märgib murega, et Krušik’i ja Telekom Srbija juhtumite kohta ei ole saadaval teavet ametlike uurimiste kohta; märgib, et Jovanjica juhtumit menetletakse kahe eraldi süüdistusena ja et uurivas meedias on ilmnenud uusi kõrgetasemelise korruptsiooni juhtumeid, eelkõige nn Pandora dokumente; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab oma nõudmist tagada Belgradis Savamala linnajaos eraomandi ebaseadusliku lammutamise küsimuses õiglus; märgib, et süüdimõistetud politseiametnik on sunnitud võtma ainuvastutuse kogu juhtumi eest; kordab oma muret seoses võimalusega, et see juhtum võib lähiaastatel aeguda; nõuab tungivalt, et ametivõimud uuriksid juhtumit täielikult ja võtaksid kõik vastutavad isikud vastutusele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab tungivalt, et ametivõimud uuriksid kõiki väidetavaid sidemeid Belivuki kuritegeliku rühmitusega; väljendab muret uute süüdistuste pärast, et Darko Saric juhtis Serbias vanglas viibimise ajal rahvusvahelist kuritegelikku organisatsiooni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et rahastamisvahendiga IPA III nähakse ette, et rahastamist tuleb kohandada või see isegi peatada märkimisväärse tagasimineku või pideva edusammude puudumise korral põhivaldkondades, kaasa arvatud korruptsioon ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, samuti meediavabadus; kutsub sellega seoses ELi ja Lääne-Balkani riike üles looma raamistiku Euroopa Prokuratuuri ja Lääne-Balkani riikide vaheliseks viljakaks koostööks, tagamaks, et Euroopa Prokuratuur saab tulemuslikult kasutada oma pädevust IPA III vahendite suhtes Lääne-Balkani riikides; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt riikliku tähtsusega teabele vaba juurdepääsu seaduse muudatuste vastuvõtmise üle, millega reageeritakse üleskutsetele suurendada avaliku poliitika kujundamise läbipaistvust ja võimaldatakse kodanikel saada ilma tarbetute takistusteta avalikku huvi pakkuvat teavet ning nõuab selle kiiret rakendamist; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et kodanikuühiskonna arengustrateegia võeti vastu, kuid avaldab kahetsust, et puudub sellega kaasnev tegevuskava; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jätkama tihedat koostööd Serbia kodanikuühiskonna ja meediaga ning toetama nende tegevust; tuletab meelde, et tugev ja sõltumatu kodanikuühiskond on iga demokraatia oluline osa; kutsub Serbia ametivõime üles kaasama kodanikuühiskonda poliitikasse ja otsuste tegemisse, hoiduma igasuguse kodanikuühiskonna kriitika eiramisest kui välissekkumisest ning edendama kõigi kodanikuühiskonna organisatsioonide tööd soodustavat õhkkonda, et nad saaksid töötada, ilma et peaksid kartma hirmutamist või isegi vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks Euroopa Kontrollikoja eriaruandes 01/2022 esitatud soovitusi, et tagada Lääne-Balkani riikides õigusriigi toetamiseks antava ELi rahalise abi mõjusus – eelkõige töötada välja suunised toetuste ümbersuunamist käsitlevate IPA III sätete kohaldamiseks ja kohaldada rangemat parlamentaarset kontrolli rahaliste vahendite üle; kutsub Euroopa Komisjoni üles siduma rahastamise tihedamalt õigusriigi valdkonnas tehtud edusammudega, suurendama toetust kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja sõltumatutele meediakanalitele ning tõhustama projektide aruandlust ja seiret, nagu Euroopa Parlament on korduvalt soovitanud; kutsub sellega seoses üles tagama rahvusvaheliste rahastajate toetatavate erinevate õigusriigi programmide parema koordineerimise; |
| --- | --- |

43.

| 44. | taunib asjaolu, et endise Jugoslaavia ajalooarhiivide teatavad osad on endiselt kättesaamatud; kordab oma nõudmist muuta juurdepääs kõnealustele arhiividele lihtsamaks ning eelkõige võimaldada juurdepääs endise Jugoslaavia salateenistuse (UDBA) ja Jugoslaavia rahvaarmee salateenistuse (KOS) arhiividele, et põhjalikult uurida kommunistlike kuritegude toimepanemist ja need lahendada, hõlbustamaks leppimisprotsessi, ja soovitab taotluse korral tagastada need asjaomastele valitsustele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub Serbiat üles täitma oma kohustusi ja tegema täielikku koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu / kriminaalkohtute rahvusvahelise järeltegevuse mehhanismiga (IRMCT) ning rakendama kõiki selle otsuseid; |
| --- | --- |

45.

Põhivabadused ja inimõigused

| 46. | mõistab hukka meediavabaduse- ja sõltumatuse piirangud ning meedia väärkasutamise enamiku poolt ebaausa poliitilise eelise saamiseks, poliitiliste vastaste ründamiseks ja desinformatsiooni levitamiseks; rõhutab nende piirangute negatiivset mõju riigi demokraatlikele protsessidele; märgib, et konkurents meediasektoris muudab selle mitmekesisemaks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida valitsus on teinud meediastrateegia elluviimisel, kuid samal ajal peab kahetsusväärseks tavasid, mis osutavad sellele, et ametivõimud viivitavad tahtlikult selle rakendamisega; märgib, et meediavabaduse edasiseks suurendamiseks tuleks võtta täiendavaid meetmeid ja kutsub Serbia ametivõime üles võtma viivitamata meetmeid väljendusvabaduse ja meedia sõltumatuse tagamiseks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et riigi raha väidetavat kuritarvitamist osaluse omandamiseks meediakanalites peetakse üheks peamiseks viisiks, kuidas meedia Serbias oma kontrolli alla saada; tuletab meelde, et teave meedia omandiõiguse kohta peaks olema avalikkusele kättesaadav, ning kutsub üles suurendama meedia omandiõiguse ja rahastamise läbipaistvust ning looma keskkonda, mis võimaldab sõltumatul ja uurival meedial saada rahastust ja turvaliselt tegutseda; kutsub üles suurendama meedia riikliku rahastamise läbipaistvust; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et mitme elektroonilise meedia reguleeriva asutuse (REM) liikme hiljutist valimist ning Serbia raadiotelevisiooni juhatuse liikmete valimist 2021. aasta juunis peeti vastuolulisteks; võtab murega teadmiseks mõningad avalikud hinnangud selle kohta, et REMi otsused on poliitiliselt erapoolikud; võtab teadmiseks uue avatud konkursi riiklike televisioonisageduste ja -litsentside eraldamiseks ning rõhutab õiglase ja läbipaistva protsessi tähtsust; on endiselt mures meedia koondumisega seotud küsimuste pärast Telekom Srbija juhtumi puhul; rõhutab, kui oluline on parandada REMi toimimist ja sõltumatust erakondadevahelise dialoogi soovituste kohaselt, et suurendada meedia mitmekesisust ja rakendada meediastrateegiat; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib kolmandate riikide ebaproportsionaalset nähtavust Serbia meedias, ning et mõningad meediakanalid on Serbias ELi-vastaste ja venemeelsete narratiivide peamine allikas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mõistab hukka jätkuvad ajakirjanike ja kodanikuühiskonna vastu aset leidvad füüsilised rünnakud, hirmutamise, vaenukõne ja poliitilised solvangud, sealhulgas parlamendiliikmete ja valitsusametnike poolt; kutsub ametivõime üles uurima kõiki selliste rünnakute juhtumeid ja parandama ajakirjanike turvalisust, tooma süüdlased kohtu ette ning parandama ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate turvalisust; väljendab muret valitsuse poliitika suhtes kriitiliste inimõiguste kaitsjate, uurivate ajakirjanike, meediaväljaannete ja kodanikuühiskonna organisatsioonide pideva sildistamise ja ründamise pärast; kutsub Serbiat üles tugevdama inimõigustega tegelevaid asutusi, tagama nende sõltumatuse, eraldama neile vajalikud rahalised vahendid ja inimressursid ning tagama nende soovituste kohased õigeaegsed järelmeetmed; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub Serbia ametivõime üles tagama elektroonilise side ja postiteenuste (RATEL) ning elektroonilise meedia (REM) reguleerivate asutuste täieliku rahalise ja tegevusliku sõltumatuse kooskõlas ELi õigustikuga: nõuab, et meediastrateegial põhineva tegevuskava rakendamisel tehtaks viivitamata ning läbipaistval ja kaasaval viisil edusamme; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab rahumeelsete kogunemiste põhiõiguse üldist tunnustamist ja kutsub õiguskaitseametnikke üles hoiduma ülemäärase jõu kasutamisest; mõistab hukka rahumeelsetel meeleavaldustel äärmuslaste rühmade ja huligaanide toime pandud vägivalla, nagu 2021. aasta novembri meeleavaldused Ratko Mladićit kujutava seinamaalingu juures Belgradis ning 2021. aasta detsembris Šabacis ja Belgradis toimunud keskkonnameeleavaldused; on jätkuvalt mures teadete pärast, et politsei ei täitnud keskkonnameeleavalduste ajal oma kaitsefunktsiooni; kutsub valitsust üles tagama sõjakurjategijaid ülistavate seinamaalingute eemaldamise ja nõuab meeleavaldajate, sealhulgas asjassepuutuvate riigiametnike vastu suunatud rünnakute tulemuslikku uurimist; nõuab huligaanide ja politsei vaheliste sidemete täielikku uurimist; avaldab kahetsust, et mitmele kodanikule esitati väärteosüüdistus; nõuab, et lõpetataks rahumeelse kogunemise õiguse ebaproportsionaalsed piirangud; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kiidab heaks uue soolise võrdõiguslikkuse seaduse vastuvõtmise ja diskrimineerimist keelustava seaduse muutmise ja kutsub valitsust üles tagama nende seaduste kiire rakendamise; kordab, et naiste ja vähekaitstud rühmade inimõiguste ja poliitiliste vabaduste parandamiseks on vaja koordineerimist, tõhusat institutsioonilist ülesehitust ja koostööd kodanikuühiskonnaga; kutsub Serbiat üles edendama soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi, pidades muu hulgas esmatähtsaks võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ja tihedamat koostööd kodanikuühiskonnaga, eeskätt naisorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tunneb heameelt naistevastase vägivalla ja perevägivalla vastase strateegia vastuvõtmise üle; rõhutab siiski, et vaja on rakendamist ja parandamist, ning nõuab sidusat poliitilist lähenemisviisi Istanbuli konventsiooni rakendamiseks, mille kohaselt seatakse esikohale soolise vägivalla ennetamine, kuriteoohvrite kaitsmine ja õigusrikkujate vastutusele võtmine ning ja eraldatakse selleks piisavad vahendid; |
| --- | --- |

55.

| 56. | peab kahetsusväärseks, et eelmisel ametiajal ei võtnud rahvusassamblee vastu samasooliste kooselu seadust, mille koostas inimõiguste ja vähemuste õiguste ning sotsiaaldialoogi ministeerium; kutsub uut ja pluralistlikumat rahvusassambleed üles seda tegema; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub Serbia ametivõime üles suurendama jõupingutusi rahvus-, usu- ja seksuaalvähemuste ja muude vähekaitstud rühmade mittediskrimineeriva kohtlemise tagamiseks ja ning viia ellu sellega seotud positiivne tegevuskava, mis on täielikult kooskõlas ELi põhimõtete ja õigusaktidega; nõuab tungivalt, et ametivõimud aktiivselt tegeleksid vihkamisest tulenevate kuritegude uurimisega ja süüdimõistvate otsuste saavutamisega; mõistab hukka etnilise vaenu, mida levitavad mõned riigiametnikud ja poliitikud; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub Serbiat üles tagama vähemusrühmadele võrdsed võimalused, eelkõige hariduse, vähemuskeelte kasutamise, meediale ja usutalitustele vähemuskeeltes juurdepääsu valdkonnas, tagama neile piisava esindatuse poliitilises ja kultuurielus, avalik-õiguslikus meedias, haldus- ja kohtusüsteemis, et luua positiivne õhkkond vähemuskeeltes hariduse andmiseks ja tõhustada vähemuskeelsete õpikute trükkimist; kutsub Serbiat üles kaitsma ja edendama oma rahvusvähemuste kultuuripärandit, keeli ja traditsioone; kutsub Serbiat üles võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõigi valitsustasandite koosseis kajastab riigi elanikkonna koosseisu nende territooriumil; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mõistab hukka vähemusrühmade killustumisega manipuleerimise ja väljendab muret Serbia ametivõimude soovimatuse pärast järjekindlalt ja täielikult rakendada vähemuste kaitset käsitlevat valitsustevahelist kokkulepet; märgib, et diskrimineerimisvastaste õigusaktide aktiivseks rakendamiseks tuleb rohkem pingutada; |
| --- | --- |

59.

| 60. | väljendab heameelt Serbia ametivõimude võetud kohustuse üle toetada EuroPride’i korraldamist Belgradis, sest on Serbia ja piirkonna LGBTI+ kogukonna jaoks oluline üritus; palub valitsusel ja politseijõududel tagada programmi sujuv kavandamine ja elluviimine ning osalejate turvalisus ja heaolu; nõuab intensiivsemaid meetmeid LGBTI+ kogukonna liikmete suunalise ahistamise ja vihkamist õhutava propaganda ning nendevastaste vaenukuritegude vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kordab, et mõistab hukka sunniviisilise töö ja põhiliste inimõiguste rikkumise ja inimkaubanduse pärast umbes 500 Vietnami kodaniku puhul Hiina Linglongi tehase ehitusplatsil Serbias; märgib, et astuti esimesi samme ja viidi läbi kontrolle, ning kutsub Serbia ametivõime üles juhtumit uurima ning tagama, et austatakse kodanike ja elanike tööõigusi; kutsub Serbiat üles parandama kooskõla ELi tööõigusega, et viia see vastavusse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjaomaste konventsioonidega, mille Serbia on ratifitseerinud; rõhutab, et Serbia töö- ja keskkonnaõigusakte tuleks kohaldada ka riigis tegutsevate Hiina ettevõtete suhtes; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mõistab hukka Bahreini kodaniku väljasaatmise tema kodumaale hoolimata Euroopa Inimõiguste Kohtu ajutisest meetmest väljaandmise edasilükkamise kohta; tuletab meelde, et Serbia peab austama kõigi oma territooriumil viibivate inimeste põhiõigusi; nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud täidaksid oma rahvusvahelisi kohustusi ja tagaksid täielikult kõigi Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmise; |
| --- | --- |

62.

| 63. | märgib, kui oluline on koostöö ELiga inimkaubanduse ja Balkani rändetee kaudu toimuva ebaseadusliku rände vastu võitlemisel; väljendab heameelt Serbia koostöö üle oma naabrite ja ELi liikmesriikidega rände juhtimisel ning rõhutab vajadust austada täielikult inimõigusi ning rahvusvahelisi standardeid ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tunneb tõsist muret Venemaa Ukraina-vastast agressiooni käsitleva desinformatsiooni leviku pärast, millele aitavad muu hulgas kaasa valitsusega seotud meediakanalid; kutsub Serbia ametivõime üles otsustavalt peatama desinformatsiooni levik ja paljastama kõige levinumad valeuudised; kutsub Serbiat ja komisjoni üles tugevdama desinformatsiooni, Venemaa propaganda ning teiste hübriidohtude vastu võitlemise taristut ja ning toetama tõendipõhiseid vastumeetmeid nii lühi- kui ka pikaajalistele desinformatsiooniohtudele Lääne-Balkani riikides; rõhutab, et kõigil poliitilistel juhtidel on kohustus peatada Venemaa Ukraina-vastast agressiooni käsitleva pahatahtliku desinformatsiooni levik; märgib, et pahatahtlike välismõjude tolereerimine võib väga negatiivselt mõjuda Serbia ELiga ühinemise väljavaadetele; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on eriti mures Kremlist lähtuva desinformatsiooni pärast, mida levitatakse Sputnik Serbia ja muude kohapealsete kanalite vahendusel; kutsub Serbia ametivõime üles järgima ELi sanktsioone ja võtma meetmeid, et takistada kanalitel Russia Today ja Sputnik Serbiat levitamast valeuudiseid ja desinformatsiooni; väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et peamiste desinformatsiooni allikate hulka kuuluvad valitsuse rahastatud või selle toetusega kõmuajalehed ja mõningad üleriigilise leviga telekanalid; taunib asjaolu, et avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon on alates Venemaa provotseerimata sissetungist Ukrainasse kasutanud Venemaa propagandaväljendeid, nagu näiteks „sõjaline erioperatsioon“; |
| --- | --- |

65.

| 66. | on äärmiselt häiritud sellest, et ELiga ühinevaid Lääne-Balkani riike tabavad eriti rängalt välissekkumised ning Venemaalt ja Hiinast pärit desinformatsioonikampaaniad; on mures, et Serbia ja Ungari aitavad Venemaal ja Hiinal saavutada nende geopoliitilisi eesmärke; kutsub Euroopa välisteenistust üles liikuma ennetavama hoiaku poole, keskendudes ELi usaldusväärsuse suurendamisele selles piirkonnas, laiendades strateegilise kommunikatsiooni töörühma järelevalvet, et keskenduda Lääne-Balkani riikidest ja nende naabritest lähtuvatele piiriülestele desinformatsiooni ohtudele; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab Serbia kodanikuühiskonna ja erasektoriga peetava dialoogi tähtsust desinformatsioonivastaste jõupingutuste koordineerimisel nii Serbias kui ka sealses laiemas piirkonnas; märgib sellega seoses, et Serbia saaks kasu edasisest kaasamisest Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA) eksperdirühmadesse; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tunnustab tööd, mida teeb Euroopa välisteenistuse Lääne-Balkani strateegilise kommunikatsiooni töörühm, kelle ülesanne on tagada kooskõlastatud ja järjepidev ELi kommunikatsioon, suurendada vastupanuvõimet ning tegeleda ELi-vastase desinformatsiooni ja teabega manipuleerimisega; nõuab strateegilise kommunikatsiooni meetmete tugevdamist ja töötajate arvu suurendamist, sealhulgas võimalust luua piirkondliku strateegilise kommunikatsiooni ametikoht Lääne-Balkani piirkonnas; |
| --- | --- |

68.

Leppimine ja heanaaberlikud suhted

| 69. | kiidab heaks Serbia osalemise piirkondliku koostöö mehhanismides ja julgustab rohkem panustama kahepoolsete suhete parandamisse teiste laienemisprotsessis osalevate riikide ja naabruses asuvate ELi liikmesriikidega tunnustab Serbia otsust annetada piirkonnale, sealhulgas Põhja-Makedooniale, Montenegrole ning Bosniale ja Hertsegoviinale ligikaudu 600 000 COVID-19 vaktsiiniannust; ergutab Serbiat tegema tööd kõigil tasanditel, et edendada leppimist ja tugevdada heanaaberlikke suhteid, rakendama kahepoolseid lepinguid ja lahendama naabritega lahendamata kahepoolseid küsimusi, eelkõige piiride märgistamise, õigusjärgluse, kultuuriväärtuste tagastamise ja sõjaarhiivide avamise teemal; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab Serbia pühendumust teha koostööd naaberriikidega kadunud isikute probleemi lahendamiseks ja rõhutab, et naaberriikidega leppimine on piirkondlike suhete normaliseerimise eeltingimus; väljendab muret kultuuripärandi seaduse vastuvõtmise pärast; nõuab kultuuripärandi täielikku austamist ja kultuurikoostöö edendamist ning kordab, kui oluline on kaitsta Serbia rahvusvähemuste keeli kooskõlas õigusaktide ja naaberriikidega sõlmitud kahepoolsete lepingutega; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tunneb heameelt Serbia ametivõimude üleskutsete üle viia Bosnia serblased tagasi Bosnia ja Hertsegoviina institutsioonide töö juurde; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kinnitab veel kord oma täielikku toetust ELi vahendusel toimuvale Belgradi-Priština dialoogile ja tunnustab Miroslav Lajčáki – ELi eriesindaja Belgradi-Priština dialoogis – tööd; kordab konstruktiivse suhtlemise tähtsust nii Serbia kui ka Kosovo ametivõimude puhul, et saavutada põhjalik ja õiguslikult siduv suhete normaliseerimist käsitlev vastastikusel tunnustamisel põhinev kokkulepe, mis on mõlema riigi Euroopa teekonna jätkamise seisukohalt äärmiselt oluline ja toetab piirkondlikku stabiilsust ja heaolu; kutsub üles järgima ja heas usus täielikult ja õigeaegselt rakendama kõiki varasemaid Belgradi-Priština kokkuleppeid, kaasa arvatud serblaste enamusega omavalitsusüksuste/kogukonna ühinemislepingut; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palub Euroopa välisteenistusel luua mehhanism, mille abil jälgida ja kontrollida kõigi seni saavutatud kokkulepete rakendamist, ning anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru olukorra kohta; kutsub ELi osalejaid üles toetama kohalikke ametiasutusi, kui nad töötavad vastastikuse kokkuleppe raames serblaste enamusega omavalitsusüksuste/kogukonna nimel; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nõuab täiendavat aktiivset ja konstruktiivset osalemist ELi vahendusel toimuvas dialoogis; nõuab tungivalt, et Serbia ja Kosovo valitsused hoiduksid meetmetest, mis võiksid kahjustada poolte vahelist usaldust ja seada ohtu dialoogis konstruktiivse jätkumise; kordab oma üleskutset parandada dialoogi naiste kaasamise, avalikkusele suurema läbipaistvuse tagamise ja kodanikuühiskonna sisulise kaasamise kaudu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kutsub Serbia ja Kosovo ametiasutusi üles edendama inimestevahelisi kontakte kohalike kogukondade vahel, et tugevdada dialoogi, sealhulgas valitsusvälisel tasandil; tunnustab kultuuri- ja noortealgatusi, nagu iga-aastane piiriülene kunstifestival Mirëdita, Dobar Dan, mis edendab koostööd Kosovo albaanlaste ja serblaste vahel; |
| --- | --- |

75.

| 76. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbia ja Kosovo on vastu võtnud energialepingute rakendamise tegevuskava, mis on oluline samm ELi vahendatud dialoogis, et saavutada kõigi kodanike jaoks konkreetseid tulemusi; nõuab, et nii Serbia kui ka Kosovo suurendaksid jõupingutusi ja leiaksid lahendusi seoses kadunud isikute ning 1990. aastatel Jugoslaavia sõdade ajal toime pandud sõjakuritegude eest õigusemõistmisega; kutsub valitsust üles käsitlema neid teemasid ka Belgradi-Priština dialoogi raames ning looma Serbia ja Kosovo vahelise koostöö; |
| --- | --- |

76.

| 77. | peab kahetsusväärseks Kosovo valitsuse otsust tagasi lükata rahvusvaheliste vahendajate ettepanek, mis oleks võimaldanud koguda hääleõiguslike valijate hääletamissedeleid, et nad saaks 16. jaanuari 2022. aasta põhiseaduse referendumil ja 3. aprilli 2022. aasta Serbia valimistel hääletada Kosovo territooriumil, nagu seda varem on tehtud; |
| --- | --- |

77.

| 78. | peab kahetsusväärseks destabiliseerivat tegevust Põhja-Kosovo piiril 2021. aasta septembris ning kutsub Belgradi ja Prištinat üles lahendama kõiki küsimusi dialoogi kaudu; peab kahetsusväärseks asjaolu, et töörühmas, kelle ülesandeks oli leida lahendus sõiduki registreerimismärgi kasutamisele, ei saavutatud kokkulepet; kutsub mõlemat poolt üles leidma ELi vahendusel toimuva dialoogi raames võimalikult kiiresti püsiv lahendus, mis soodustab majanduslike ja poliitiliste suhete normaliseerumist; taunib mitmeid juhtumeid, kus ametnikel ei ole lubatud Kosovo või Serbia territooriumile siseneda; kutsub mõlemat osapoolt üles käsitlema kõiki külastusi viisil, mis on kasulik normaliseerimisprotsessi jaoks; |
| --- | --- |

78.

| 79. | on tõsiselt mures Presevo oru etniliste albaanlaste kaebuste pärast, kellel ei lubatud hääletada ja kes ilmselt kustutati oma elukoha rahvastikuregistrist, mis tähendab, et Serbia ametivõimud jätavad nad ilma oma põhi- ja poliitilistest õigustest; on sügavalt mures väidete ja uurimiste pärast, mis viitavad, et Serbia ametivõimud kuritarvitavad süstemaatiliselt ja diskrimineerivalt elamisõigust käsitlevat seadust ning et Lõuna-Serbias elavate Albaania etnilise päritoluga kodanike elukoha aadresse kustutakse registritest; nõuab nende väidete sõltumatut ja põhjalikku uurimist ning nõuab, et Serbia ametivõimud lõpetaksid igasuguse diskrimineerimise; |
| --- | --- |

79.

| 80. | väljendab heameelt sõjakuritegude eest süüdistuse esitamise riikliku strateegia (2021–2026) vastuvõtmise ning selle tööga seotud eri organite ja aruandlusmehhanismide hiljutise alguse üle; rõhutab strateegia läbipaistva ja kaasava rakendamise tähtsust; kutsub Serbia ametivõime üles võtma otsustavalt meetmeid süüdi mõistetud sõjakurjategijate ülistamise vastu ning lõpetama kõik tegevused ja lõhestava retoorika kasutamise, mis seavad ohtu lähiriikide terviklikkuse, piirkondliku stabiilsuse ning leppimise saavutamise; kutsub Serbia ametivõime üles näitama üles tõelist pühendumust sõjakuritegude juhtumite uurimisele ja lahendamisele; kordab, et Euroopas ei tule genotsiidi eitamine kõne allagi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rõhutab piirkondliku koostöö tähtsust sõjakuritegude ja kadunud isikute juhtumite uurimisel, kutsub Serbia ametivõime üles mõistma hukka igas vormis vaenu õhutamise ja hirmutamiskampaaniad ning genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude avaliku heakskiitmise ja nende kuritegude eitamise; peab kahetsusväärseks, et mõned Serbia ametivõimud ja poliitikud eitavad jätkuvalt Srebrenica genotsiidi; kutsub Serbia ametivõime üles tagama sõjakuritegude kohtuprotsesside jätkumine, sealhulgas kohalikul tasandil, ja saavutada ohvritele õiglus – tunnustada ja austada sõjakuritegusid käsitlevaid kohtuotsuseid, võidelda sõjakuritegude toimepanijate karistamatuse vastu, uurida kadunud isikute juhtumeid, uurida matmispaiku ja toetada riigisiseseid prokuröre kuritegude toimepanijate vastutusele võtmisel; |
| --- | --- |

81.

| 82. | mõistab hukka süüdimõistetud sõjakurjategijate, nagu Veselin Šljivančanini, Dragoljub Ojdanići ja Nikola Šainovići, üha sagedasemad ülesastumised meediaruumis, mida nad kasutavad Serbia rahvusvähemuste vastu suunatud vaenu ja sallimatuse levitamiseks; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub ELi ja tema liitlasi üles tegema leppimise eesmärgil täiendavat tööd; väljendab heameelt ELi liitlaste uuenenud kaasatuse üle, eelkõige USA, Ühendkuningriigi ja Saksamaa erisaadikute ametisse nimetamise üle Lääne-Balkani riikides, nõuab nende tihedat koostööd ja koordineerimist ELi saadikuga, et tugevdada mõjuvõimu ning pakkuda sidusat nõustamist ja tuge; |
| --- | --- |

83.

| 84. | väljendab veel kord oma toetust algatusele luua sõjakuritegude ja muude endises Jugoslaavias toime pandud tõsiste inimõiguste rikkumistega seotud faktide kindlakstegemise piirkondlik komisjon (RECOM); |
| --- | --- |

84.

| 85. | väljendab heameelt alates 1. juulist 2021 kõigis Lääne-Balkani riikides kehtestatud rändlustasudevaba tsooni üle, mis parandab ühenduvust ning toob materiaalset ja konkreetset kasu piirkonna kodanikele ja ettevõtjatele; tunneb heameelt Euroopa Liidu ametnike ja Lääne-Balkani riikide juhtide allkirjastatud Brdo deklaratsiooni vastuvõtmise üle, milles tunnistatakse selle saavutuse tähtsust; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon teeksid koostööd Lääne-Balkani riigi ametivõimudega, et kehtestada Lääne-Balkani riikide ja Euroopa Liidu vahel rändlusvaba tsoon; |
| --- | --- |

85.

| 86. | nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud toetaksid ühemõtteliselt ühise piirkondliku turu loomist Berliini protsessi raames, sest see on hüppelauaks ELiga ühinemise suunas; rõhutab, et kõik Lääne-Balkani riikide piirkondlikud majanduskoostöökavad peaksid olema kaasavad ja vastuvõetavad kõigi kuue riigi jaoks, luues koostöö kõigi kuue riigi vahel võrdsetel alustel, tugevdades samal ajal edasist vastavusse viimist ELi standardite ja õigustikuga; |
| --- | --- |

86.

Sotsiaal-majanduslikud reformid

| 87. | väljendab heameelt toimiva turumajanduse arendamises tehtud edusammude üle, ehkki see jätab riigile tugeva jälje, ja asjaolu üle COVID-19 kriisi mõju majandusele leevendati edukalt muu hulgas õigeaegsete fiskaal- ja rahaliste toetusmeetmete abil; kutsub sellegipoolest Serbia ametivõime üles nägema ette sihipärase pandeemiaga seotud toetuse vähekaitstud leibkondadele ja ettevõtetele; märgib, et EL on jätkuvalt andnud Serbiale vajalikku toetust selle sotsiaal-majandusliku taastumise ja kiireloomuliste meditsiiniliste vajaduste tarbeks, sealhulgas 10 miljoni euro suurune lisatoetus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | märgib murega, et uuritud ei ole ühtegi eelmises aruandes nimetatud süüdistust, mille on uurivad ajakirjanikud esitanud valitsuse poliitilistel eesmärkidel COVID-19 seotud statistikaga manipuleerimise kohta; rõhutab, et usaldus ja läbipaistvus on valitsuse COVID-19-vastastes jõupingutustes eriti olulised, ning nõuab seetõttu tungivalt, et Serbia valitsus esitaks kodanikele kogu asjakohase statistika; |
| --- | --- |

88.

| 89. | märgib, et hoolimata täiustustest on tööturul jätkuvalt struktuurseid probleeme ning demograafilisi ja migratsiooniga seotud mureküsimusi; kutsub Serbiat üles parandama naiste olukorda tööturul ja kooskõlastama haridust ja koolitust tööturu vajadustega, eelkõige kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ning seoses rohe- ja digipöördega; |
| --- | --- |

89.

| 90. | on sügavalt mures sotsiaal-majandusliku olukorra pärast mitmes Lõuna-Serbia piirkonnas; kutsub Serbia valitsust üles uurima kõiki väiteid sotsiaalabivahendite kasutamise kohta eesmärgiga avaldada valijatele survet, eriti vähekaitstud rühmade ja roma vähemuse liikmete seas; kutsub Serbia valitsust üles reageerima vaesuse ja töötusega seotud probleemidele riigi nendes ja muudes osades ja tagama sotsiaal- ja tööhõivepoliitika piisavad rahalised ja institutsionaalsed vahendid; |
| --- | --- |

90.

| 91. | palub Serbial suurendada oma statistika esitamise võimekust ning viia võimalikult kiiresti läbi rahvaloendus kooskõlas kõrgemate rahvusvaheliste standarditega ja sõltumatute vaatlejate kaasabil; |
| --- | --- |

91.

| 92. | tunneb tõsist muret rahvastikukao ja Serbia inimkapitali jätkuva emigreerumise pärast; tunneb heameelt Serbia valitsuse algatuste ja uuenduslike lähenemisviiside üle nende suundumuste, sealhulgas demograafiliste muutuste vastu võitlemiseks, tehes samal ajal koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega mitmete valdkonnaüleste sihipäraste poliitikameetmete kaudu, et tegeleda demograafiliste ohtudega, kuna rahvastiku pidev vähenemine on jätkuvalt majandusarengu peamine probleem; kutsub uut valitsust üles pöörama rohkem tähelepanu noortepoliitikale; märgib, et piirialade majanduslikuks ja sotsiaalseks arendamiseks tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et ennetada seal rahvastikukadu; tuletab meelde, et sel eesmärgil võiks kasutada IPA III piiriülese koostöö programme; |
| --- | --- |

92.

| 93. | väljendab heameelt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) toetamiseks mõeldud programmide loomise üle, eelkõige VKEde laenukulude vähendamise üle; kutsub Serbiat üles tegelema järelejäänud puudustega, sealhulgas ebastabiilse ettevõtluskeskkonna ja ebaausa konkurentsiga; väljendab heameelt Serbia osalemise üle piirkondliku turu integreerimisprotsessis Lääne-Balkani piirkonnas, mis pärast edasist majanduslikku integratsiooni ELi ühtse turuga meelitab ligi vajalikke investeeringuid ning loob kodanikele ja äriringkondadele uusi võimalusi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kordab oma muret Serbia kasvava sõltuvuse pärast Hiina investeeringutest ja laenude mahu pärast, mida Serbia peab Hiinale tagasi maksma; nõuab, et Serbia ametivõimud parandaksid suure saastega tööstusharudesse tehtavate kahepoolsetest strateegilist koostööd käsitlevatest lepingutest tulenevate Hiina, Venemaa ja muude mittedemokraatlike riikide välisinvesteeringute läbipaistvust ja tugevdaksid nende õiguslikku vastavust keskkonnamõju hindamise nõuetele; peab kahetsusväärseks hiljutist Hiina raketisüsteemide Serbiasse tarnimist; |
| --- | --- |

94.

| 95. | rõhutab vajadust seada Lääne-Balkani riigid ELi algatuse Global Gateway keskmesse ning pakkuda läbipaistvat ja kestlikku alternatiivi Hiinast ja teistelt autoritaarsetelt režiimidelt pärinevatele investeeringutele ja laenudele; |
| --- | --- |

95.

| 96. | võtab teadmiseks sundvõõrandamise seaduse muudatusettepanekute tühistamise ja nõuab sel teemal laiemat avalikku arutelu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | väljendab heameelt edusammude üle rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses, kuid nõuab paremaid tulemusi rahapesujuhtumite uurimisel; märgib, et taristu ja ehitus on ebaseadusliku raha olulised allikad, ning julgustab Serbiat minimeerima ebaseaduslike rahavoogude hulka ehitustööstuses ning vähendama maksudest kõrvalehoidumist ja korruptsiooni taristusektoris; kutsub Serbiat üles tagama, et rahapesuvastase töökonna soovitusi kasutatakse heas usus; |
| --- | --- |

97.

| 98. | väljendab muret edusammude puudumise pärast seoses nimekirjajuhtumiga, mis kujutab endast õigusraamistiku kuritarvitamist riigiasutuste poolt, et võtta sihikule konkreetsed kodanikuühiskonna organisatsioonid, üksikisikud ja meediakanalid, kes on valitsuse poliitika suhtes kriitilised kordab oma üleskutset Serbia rahandusministeeriumi Serbia rahapesu ennetamise üksusele, et ta neid küsimusi põhjalikult uuriks; |
| --- | --- |

98.

| 99. | tuletab meelde rahastamise tingimuslikkust IPA III ning Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava raames; tõdeb IPA III ning majandus- ja investeerimiskava tähtsust reformiprotsessi, rohepöörde, kestliku ühenduvuse, inimkapitali, konkurentsivõime ja kaasava kasvu toetamisel ning piirkondliku ja piiriülese koostöö tugevdamisel; |
| --- | --- |

99.

Keskkond, energeetika ja transport

| 100. | väljendab heameelt konkreetsete meetmete üle, mida on võetud söeelektrijaamade järkjärguliseks kasutuselt kõrvaldamiseks; väljendab tõsist muret selle pärast, et vaatamata praegustele kliima- ja keskkonnaprobleemidele jätkab Serbia investeerimist ühte uude söeelektrijaama; nõuab tungivalt, et ametivõimud võtaksid vastu riikliku energia- ja kliimakava, mis on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe 2050. aastaks seatud nullheite eesmärgi ja Lääne-Balkani rohelise tegevuskavaga; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kutsub riiklikke ametiasutusi üles kiiresti rakendama taastuvate energiaallikate kasutamise seadust ja nõuab laiemat avalikku arutelu energiasüsteemi ümberkujundamise ja kümnete väikeste hüdroelektrijaamade käimasoleva ehitamise üle; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kutsub Serbiat üles suurendama jõupingutusi oma energiaallikate ja -tarneallikate mitmekesistamisel, vähendama eelkõige oma sõltuvust Venemaast ning suurendama investeeringuid ja ajakohastama energiataristut, et fossiilkütustelt saaks minna üle taastuvatele energiaallikatele; rõhutab sellega seoses, kui oluline on ehitada võrkudevaheline ühendus Bulgaariaga; nõuab, et komisjon tagaks, et IPA vahendid toetavad Serbias kliimaneutraalse majanduse loomist, mis on täielikult kooskõlas Pariisi kokkulepete ja ELi CO2 heite vähendamise eesmärkidega, ja annaks selle eesmärgi saavutamiseks vajalikku tehnilist tuge; |
| --- | --- |

102.

| 103. | rõhutab, et tõhususe puudumine energiasektoris mõjutab kriitiliselt riigi üldist majanduslikku konkurentsivõimet ja kutsub Serbiat üles tegema sihikindlat tööd üleminekuks rohelisele ringmajandusele, kõrvaldades järk-järgult kasutuselt fossiilsed energiaallikad ning suurendades oluliselt ressursside ja materjalide ringlussevõttu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | märgib murega, et Serbia ei järgi ja rikub pidevalt energiaühenduse asutamislepingut, ning kutsub Serbiat üles järgima kõnealuse lepingu soovitusi ja viima oma energiavaldkonna tegevus kooskõlla kolmanda energiapaketi ja ELi energiapoliitikaga; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kordab oma muret kõrge õhusaaste taseme pärast ja nõuab, et ametivõimud kiirendaksid õhukvaliteedi kavade rakendamist; peab kahetsusväärseks asjaolu, et mitmed paigad Serbias, nagu Belgrad, Smederevo, Bor ning Kolubara ja Tamnava orud on sageli õhukvaliteedi poolest maailma kõige saastatumate linnade nimekirjas; nõuab tungivalt, et ametivõimud võtaksid kiiresti meetmeid õhukvaliteedi parandamiseks, eriti suurtes linnades ja tööstuspiirkondades; rõhutab, et oluline on leida kestlikud lahendused ning piirata pruunsöe ja muu kalorivaese söe kasutamist energia ja soojusenergia tootmises; |
| --- | --- |

105.

| 106. | on sügavalt mures Hiina rahastatud söeenergia tootmise projektide ja nende mõju pärast keskkonnale ja õhukvaliteedile; võtab teadmiseks asjaolu, et praegu on vastuvõtmisel õhukaitseprogramm ja tunneb heameelt, et kohalikele omavalitsustele antakse õhukvaliteedi ja jäätmekäitluse parandamiseks väikesemahulisi toetusi, ning et rahastatakse projekte, mille eesmärk on vähendada õhusaastet Serbias; |
| --- | --- |

106.

| 107. | väljendab veel kord kahetsust meetmete puudumise pärast Dragovishtitsa jõe reostamise vastu piirkonnas tegutsevate kaevanduste poolt ning kahjuliku mõju pärast kohalike elanike tervisele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

107.

| 108. | rõhutab vajadust parandada jäätmekäitlust käsitlevaid õigusakte, rakendada ja jõustada ning kiirendada jäätmehierarhia ja ringmajanduse meetmete kehtestamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

108.

| 109. | võtab teadmiseks Lääne-Serbia liitiumi kaevandamise ja töötlemise projekti uurimisloa tühistamise; kutsub Serbia ametivõime üles tegutsema selles protsessis täielikult läbipaistvalt ja nõuab uute lubade väljastamisel põhjalikku mõjuhinnangut, sealhulgas avalikku arutelu asjaomaste kohalike kogukondadega; |
| --- | --- |

109.

| 110. | väljendab sügavat muret tõsiste korruptsioonijuhtumite ja õigusriigiga seotud probleemide pärast keskkonna valdkonnas, üldise läbipaistvuse ning keskkonna- ja sotsiaalse mõju hindamise puudumise pärast taristuprojektide puhul; märgib sellega seoses, et ELiga ühinemise läbirääkimistel avati 4. teemavaldkond „Roheline tegevuskava ja kestlik ühenduvus“; nõuab, et keskkonnateemaliste protestide käigus väljendatud õigustatud murede alusel võetaks järelmeetmeid ja neid käsitletaks läbirääkimiste käigus; |
| --- | --- |

110.

| 111. | nõuab kaitse all oleva Serbia territooriumi kogupindala ja esimese kaitsetasemega alade suurendamist ning meetmete olulise rakendamise ja looduskaitse piisava rahastamise tagamist; nõuab looduskaitseseaduse ja taastuvate energiaallikate kasutamise seaduse järjepidevat kohaldamist, et peatada kõik kahjulikud projektid kaitsealadel; |
| --- | --- |

111.

| 112. | väljendab heameelt jäätmehooldusprogrammi vastuvõtmise üle ja märgib, et jäätmekäitlusprogrammi tegevuskava aastateks 2022–2024 on avalikul esitamisel; märgib, et võeti kasutusele ökoloogiline infosüsteem, mis võimaldab kodanikel keskkonnaprobleemidest teatada; |
| --- | --- |

112.

| 113. | nõuab, et vaadataks läbi kõik seni ellu viidud väikesed hüdroenergiaprojektid, tegemaks kindlaks, kas õigusakte ja menetlusi järgiti kõigi väljastatud lubade puhul nõuetekohaselt; nõuab, et kõigil juhtudel, kui seadust on selgelt rikutud, nagu näiteks Rakita juhtumi puhul, võetaks koheseid meetmeid, et viia jõed tagasi seisukorda, milles nad olid enne väikeste hüdroenergiaprojektide teostamist; nõuab rannikut, järvesid, muid veekogusid ja põhjavett ohustavate rajatiste eemaldamist; rõhutab vajadust, et kõik veeressursse ohustavad projektid tuleb võtta kontrolli alla ja lisada nende projektide loetellu, mille puhul on vaja hinnata keskkonnamõju; nõuab, et kaalutaks uuesti Jaroslav Cerni veemajandusinstituudi erastamist; |
| --- | --- |

113.

| 114. | tunneb heameelt Serbia edusammude üle raudteesüsteemi reformimisel; ergutab Serbiat tagama, et tema transporditaristusse tehtavad investeeringud oleksid kooskõlas ELi säästva ja aruka liikuvuse strateegiaga ning tooksid Serbia majandusele maksimaalset kasu; |
| --- | --- |

114.

o

o o

| 115. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Serbia presidendile, valitsusele ja rahvusassambleele. |
| --- | --- |

115.

---

(1)  ELT L 278, 18.10.2013, lk 16.

(2)  ELT L 330, 20.9.2021, lk 1.

(3)  ELT L 111, 8.4.2022, lk 1.

(4)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 129.

(5)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 172.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0506.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0511.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0064.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/118

---

P9_TA(2022)0285

Kosovot käsitlev 2021. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon komisjoni Kosovot käsitleva 2021. aasta aruande kohta (2021/2246(INI))

(2023/C 47/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. aprillil 2016 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. aprillil 2016 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kosovo vahelist Kosovo liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, mis jõustus 1. augustil 2017 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kosovo vahelist Kosovo liidu programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevat raamlepingut, mis jõustus 1. augustil 2017 (2),

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi,

| — | võttes arvesse 17. mai 2018. aasta ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise Sofia deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2018. aasta ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise Sofia deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 6. mai 2020. aasta ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise Zagrebi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. mai 2020. aasta ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise Zagrebi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2021. aasta ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumise Brdo deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2021. aasta ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumise Brdo deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 28. augustil 2014. aastal algatatud Berliini protsessi ja 5. juulil 2021. aastal toimunud kaheksandat Berliini protsessi tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augustil 2014. aastal algatatud Berliini protsessi ja 5. juulil 2021. aastal toimunud kaheksandat Berliini protsessi tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 10. novembril 2020. aastal Sofias toimunud tippkohtumist, Lääne-Balkani juhtide 9. novembri 2020. aasta deklaratsiooni ühise piirkondliku turu kohta ja 10. novembri 2020. aasta Sofia deklaratsiooni Lääne-Balkani rohelise tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. novembril 2020. aastal Sofias toimunud tippkohtumist, Lääne-Balkani juhtide 9. novembri 2020. aasta deklaratsiooni ühise piirkondliku turu kohta ja 10. novembri 2020. aasta Sofia deklaratsiooni Lääne-Balkani rohelise tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244, Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni 64/298, milles võeti teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu arvamus ning tunnustati ELi valmisolekut hõlbustada Serbia ja Kosovo dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244, Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni 64/298, milles võeti teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu arvamus ning tunnustati ELi valmisolekut hõlbustada Serbia ja Kosovo dialoogi,

| — | võttes arvesse 19. aprilli 2013. aasta esimest kokkulepet põhimõtete kohta, millega reguleeritakse suhete normaliseerimist Serbia ja Kosovo valitsuste vahel, ja 25. augusti 2015. aasta kokkuleppeid ning käimasolevat ELi vahendusel toimuvat dialoogi suhete normaliseerimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. aprilli 2013. aasta esimest kokkulepet põhimõtete kohta, millega reguleeritakse suhete normaliseerimist Serbia ja Kosovo valitsuste vahel, ja 25. augusti 2015. aasta kokkuleppeid ning käimasolevat ELi vahendusel toimuvat dialoogi suhete normaliseerimiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu 3. juuni 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/904, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX Kosovo) (3), millega pikendati missiooni volituste kestust 14. juunini 2023, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. juuni 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/904, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX Kosovo) (3), millega pikendati missiooni volituste kestust 14. juunini 2023,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2020. aasta teatist „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“ (COM(2020)0057),

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2020. aasta teatist „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“ (COM(2020)0641) ja komisjoni talituste 6. oktoobri 2020. aasta töödokumenti „Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans“ (Suunised Lääne-Balkani rohelise tegevuskava rakendamiseks) (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2020. aasta teatist „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“ (COM(2020)0641) ja komisjoni talituste 6. oktoobri 2020. aasta töödokumenti „Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans“ (Suunised Lääne-Balkani rohelise tegevuskava rakendamiseks) (SWD(2020)0223),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/1529, millega luuakse ühinemiseelse abi instrument (IPA III) (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist „2021. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta“ (COM(2021)0644) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2021. aasta aruannet Kosovo kohta (SWD(2021)0292), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist „2021. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta“ (COM(2021)0644) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2021. aasta aruannet Kosovo kohta (SWD(2021)0292),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2021. aasta hinnangut Kosovo 2021.–2023. aasta majandusreformide programmile (SWD(2021)0093), samuti ELi ja Lääne-Balkani riikide ning Türgi vahelist majandus- ja rahandusteemalist dialoogi käsitlevaid ühiseid järeldusi, mille nõukogu võttis vastu 12. juulil 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. aprilli 2021. aasta hinnangut Kosovo 2021.–2023. aasta majandusreformide programmile (SWD(2021)0093), samuti ELi ja Lääne-Balkani riikide ning Türgi vahelist majandus- ja rahandusteemalist dialoogi käsitlevaid ühiseid järeldusi, mille nõukogu võttis vastu 12. juulil 2021,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2020. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“ (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2020. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide toetamine COVID-19 puhanguga võitlemisel ja pandeemiajärgsel taastumisel“ (COM(2020)0315),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Kosovo) (COM(2016)0277), ning oma 28. märtsi 2019. aasta seisukohta komisjoni ettepaneku kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Kosovo) (COM(2016)0277), ning oma 28. märtsi 2019. aasta seisukohta komisjoni ettepaneku kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu valimisvaatlusmissiooni lõpparuannet 2021. aasta kohalike valimiste kohta Kosovos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu valimisvaatlusmissiooni lõpparuannet 2021. aasta kohalike valimiste kohta Kosovos,

| — | võttes arvesse 7. detsembril 2021 Brüsselis toimunud Euroopa Liidu ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu neljandat istungit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembril 2021 Brüsselis toimunud Euroopa Liidu ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu neljandat istungit,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 10. jaanuari 2022. aasta eriaruannet „ELi toetus õigusriigi toimimisele Lääne-Balkani riikides: pingutustest hoolimata ei ole põhiprobleemid endiselt lahendatud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 10. jaanuari 2022. aasta eriaruannet „ELi toetus õigusriigi toimimisele Lääne-Balkani riikides: pingutustest hoolimata ei ole põhiprobleemid endiselt lahendatud“,

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (6),

| — | võttes arvesse 4.–5. novembril 2021 ja 9.–10. märtsil 2022 toimunud ELi-Kosovo parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee 7. ja 8. kohtumisel vastu võetud avaldust ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4.–5. novembril 2021 ja 9.–10. märtsil 2022 toimunud ELi-Kosovo parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee 7. ja 8. kohtumisel vastu võetud avaldust ja soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Lääne-Balkani riikide parlamentide esimeeste ühisdeklaratsiooni, mis avaldati 28. juunil 2021 toimunud teisel tippkohtumisel, mille kutsus kokku Euroopa Parlamendi president koos Lääne-Balkani riikide parlamentide juhtidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Lääne-Balkani riikide parlamentide esimeeste ühisdeklaratsiooni, mis avaldati 28. juunil 2021 toimunud teisel tippkohtumisel, mille kutsus kokku Euroopa Parlamendi president koos Lääne-Balkani riikide parlamentide juhtidega,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kosovo kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kosovo kohta,

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Kosovot käsitlevate komisjoni 2019.–2020. aasta aruannete kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Kosovot käsitlevate komisjoni 2019.–2020. aasta aruannete kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni koostöö kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Lääne-Balkanil (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni koostöö kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Lääne-Balkanil (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0179/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0179/2022),

| A. | arvestades, et iga laienemisprotsessis osalevat riiki hinnatakse tema saavutuste põhjal ning arvestades, et vajalike reformide elluviimine määrab kindlaks ühinemise ajakava ja edusammud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et iga laienemisprotsessis osalevat riiki hinnatakse tema saavutuste põhjal ning arvestades, et vajalike reformide elluviimine määrab kindlaks ühinemise ajakava ja edusammud;

| B. | arvestades, et viis ELi liikmesriiki ei tunnusta Kosovot iseseisva riigina; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viis ELi liikmesriiki ei tunnusta Kosovot iseseisva riigina;

| C. | arvestades, et demokraatia ja õigusriik on ELi aluseks olevad põhiväärtused; arvestades, et nendes valdkondades püsivate probleemide lahendamiseks on vaja põhjalikke ja kõikehõlmavaid reforme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demokraatia ja õigusriik on ELi aluseks olevad põhiväärtused; arvestades, et nendes valdkondades püsivate probleemide lahendamiseks on vaja põhjalikke ja kõikehõlmavaid reforme;

| D. | arvestades, et Serbia ja Kosovo kõikehõlmav õiguslikult siduv suhete normaliseerimist käsitlev kokkulepe on äärmiselt oluline, et mõlemad riigid saaksid liikuda Euroopa Liidu suunas; arvestades, et selline leping aitaks oluliselt kaasa piirkonna üldisele stabiilsusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Serbia ja Kosovo kõikehõlmav õiguslikult siduv suhete normaliseerimist käsitlev kokkulepe on äärmiselt oluline, et mõlemad riigid saaksid liikuda Euroopa Liidu suunas; arvestades, et selline leping aitaks oluliselt kaasa piirkonna üldisele stabiilsusele;

| E. | arvestades, et Kosovole ei ole võimaldatud viisanõude kaotamist, kuigi kõik kriteeriumid on täidetud alates 2018. aastast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kosovole ei ole võimaldatud viisanõude kaotamist, kuigi kõik kriteeriumid on täidetud alates 2018. aastast;

| F. | arvestades, et Kosovo on teinud suuri edusamme korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Kosovo on teinud suuri edusamme korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses;

| G. | arvestades, et Euroopa Liit on Kosovo suurim kaubanduspartner, kelle arvele jäi 2020. aastal 33 % koguekspordist ja 50 % koguimpordist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liit on Kosovo suurim kaubanduspartner, kelle arvele jäi 2020. aastal 33 % koguekspordist ja 50 % koguimpordist;

| H. | arvestades, et EL on endiselt Kosovo peamine strateegiline partner ja toetab Kosovo pühendumist Euroopa integratsioonile, eelkõige IPA III, Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava ja makromajandusliku finantsabi kaudu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on endiselt Kosovo peamine strateegiline partner ja toetab Kosovo pühendumist Euroopa integratsioonile, eelkõige IPA III, Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava ja makromajandusliku finantsabi kaudu;

| I. | arvestades, et EL on Kosovole suurim finantsabi andja ning et Kosovole eraldati aastatel 2007–2020 ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) alusel ühinemiseelset abi kokku 1,21 miljardit eurot; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on Kosovole suurim finantsabi andja ning et Kosovole eraldati aastatel 2007–2020 ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) alusel ühinemiseelset abi kokku 1,21 miljardit eurot;

| J. | arvestades, et komisjon võttis ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames vastu 70 miljoni euro suuruse paketi, et aidata rahastada Lääne-Balkani riikide juurdepääsu ELi liikmesriikide hangitavate koroonavaktsiinidele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon võttis ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames vastu 70 miljoni euro suuruse paketi, et aidata rahastada Lääne-Balkani riikide juurdepääsu ELi liikmesriikide hangitavate koroonavaktsiinidele;

| K. | arvestades, et IPA III alusel antav abi põhineb tingimuste rangel täitmisel ning näeb ette abi ümbersuunamise ja peatamise demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi tagasipööramise korral; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et IPA III alusel antav abi põhineb tingimuste rangel täitmisel ning näeb ette abi ümbersuunamise ja peatamise demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi tagasipööramise korral;

Laienemisvalmidus

| 1. | hindab Kosovo jätkuvat kindlat tahet edendada ELiga seotud reforme ja erakondade suurt üksmeelt Euroopa integratsiooni ja Euroopa identiteedi omaksvõtmise suhtes ning üldsuse toetust sellele; võtab teadmiseks tugeva enamuse Kosovo parlamendis pärast üldvalimisi ja kutsub valitsust üles kasutama oma stabiilset enamust vajalike reformide kiireks edendamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub ELi liikmesriikidel seada laienemine prioriteediks ja võimaldada lubatud hüvesid, kui tingimused on täidetud, samuti parandada laienemisteemalist teabevahetust ELi kodanikega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab rahulolu valitsuse suurema poliitilise stabiilsuse ja kindla valmiduse üle liikuda edasi Euroopa integratsiooni suunas, nagu näitab Euroopa II reformikava tegevuskava ning stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamise riikliku programmi 2022–2026 vastuvõtmine; rõhutab vajadust tugevdada haldussuutlikkust ja luua Kosovo institutsioonides ühtne koordineerimisstruktuur nende tulemuslikuks rakendamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnustab 14. veebruari 2021. aasta ennetähtaegsete parlamendivalimiste ning 17. oktoobri ja 14. novembri 2021. aasta kohalike valimiste rahumeelset ja nõuetekohast läbiviimist; peab siiski kahetsusväärseks naiste vähest esindatust ja piiratud poliitilist konkurentsi, valiku- ja sõnavabadust Kosovo ja Serbia omavalitsustes, nagu on märgitud ELi valimisvaatlusmissioonide aruannetes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab rahulolu selle üle, et Kosovo parlament kiitis 13. aprillil 2021 heaks valimisreformi ajutise komisjoni loomise; kutsub Kosovot üles tegelema kiiremas korras valimisprotsessi kauaaegsete puudustega, eelkõige seoses valimiskampaania reeglitega, kodanike hääletamisega välismaal ja valijate nimekirjade õigsusega; taunib asjaolu, et paljusid ELi varasemate valimisvaatlusmissioonide alates 2013. aastast antud soovitusi pole endiselt arvestatud, ning rõhutab, et need kauaoodatud reformid nõuavad tugevat poliitilist pühendumist ning erakondade ja kodanikuühiskonna sisulist kaasamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole Kosovole võimaldanud viisavabadust; rõhutab oma täielikku solidaarsust ja poolehoidu Kosovo kodanike suhtes; kordab oma üleskutset nõukogus olevatele liikmesriikidele kiiresti jätkata Kosovo kodanikele viisavabaduse heakskiitmise protsessi, kuna Kosovo on endiselt ainus Lääne-Balkani riik, mille suhtes ei kohaldata viisanõude kaotamise korda, ehkki Kosovo on alates 2018. aastast täitnud kõik kriteeriumid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et viisavabaduse puudumine takistab ELi programmide rakendamist ja mõjutab otseselt Kosovo kodanikke, innustades samal ajal kuritegelikke võrgustikke; on seisukohal, et edasine viivitamine kahjustab ELi usaldusväärsust ja mainet usaldusväärse partneri ja tõsiseltvõetava geopoliitilise toimijana ning võib seega mõjutada ka Kosovo ja Serbia omavahelist dialoogi; rõhutab, et viisanõude kaotamine võib Kosovot ELile lähemale, kuna hõlbustab reisimist, kultuuri- ja haridusvahetust ning äritegevust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toetab täielikult Kosovo kavatsust taotleda Euroopa Nõukogu liikmeks saamist ning kutsub kõiki ELi liikmesriike üles toetama tema taotlust ja Kosovo taotlusi ühineda teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | võtab teadmiseks ka Kosovo kavatsuse taotleda 2022. aastal Euroopa Liidu liikmeks saamist, kuid rõhutab, et kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide jaoks puudub kiirmenetlus ja tuletab meelde, et kõiki liikmesriike, kes soovivad saada liikmesriigiks, hinnatakse nende endi edusammude ja saavutuste alusel, mis on seotud kriteeriumide ja ühiste Euroopa väärtuste täitmise, rakendamise ja järgimisega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et edusammud Serbiaga suhete normaliseerimisel, mis põhinevad vastastikusel tunnustamisel, on vajalik eeltingimus, et mõlemad riigid saaksid Euroopa Liiduga liitumise suunas edasi liikuda; tunnistab, et Kosovo on täielikult orienteeritud edusammude saavutamisele Serbiaga peetavatel läbirääkimistel, et lahendada seni lahendamata küsimused vastastikku kasulikul viisil ja ergutab seetõttu Kosovo ametivõime suunama oma pingutused ümber Priština-Belgradi dialoogiprotsessi edendamisele ja elluviimisele ning mitte andma oma kodanikele veel üht põhjust pettuda, taotledes enneaegselt ELi liikmeks saamist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et Kosovo iseseisvus on pöördumatu; väljendab rahulolu selle üle, et 4. septembril 2020 tunnustas Kosovo iseseisvust Iisrael; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et viis ELi liikmesriiki ei ole Kosovo iseseisvust veel tunnustanud, ja kordab oma üleskutset neile seda viivitamata teha ja kinnitada Kosovo väljavaadet saada ELi liikmeks; märgib, et EL on Kosovo suurim rahastaja, kaubanduspartner ja investor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et Venemaa sissetung Ukrainasse on Lääne-Balkani riikidele ja eelkõige Kosovo kodanikele äärmiselt murettekitav; väljendab rahulolu selle üle, et Kosovo parlament võttis vastu resolutsiooni, milles mõistetakse teravalt hukka Venemaa Föderatsiooni sõjaline agressioon ja sissetung Ukrainasse, ning tunnustab Kosovo kiiret joondumist ELiga, kehtestades Venemaa vastu suunatud sanktsioonid, ja tema suurt solidaarsust Ukrainaga, mis teeb Kosovost väga usaldusväärse partneri, kes on tihedalt seotud Euroopa ja Atlandi-ülese liiduga; väljendab heameelt Kosovo valmisoleku üle võtta vastu Ukraina pagulasi ja neid toetavate meetmete, sealhulgas programmi „Journalists in Residence“ rakendamise üle, mis võimaldab Ukraina ajakirjanikel Kosovos elada ja töötada; märgib kergendustundega, et viimasel ajal ei ole teatatud konkreetsetest tõsistest ohtudest Kosovo julgeolekule ja territoriaalsele terviklikkusele; rõhutab, et Põhja-Kosovo edukas integratsioon ja lisapingutused Kosovo serblaste igapäevaelu parandamiseks võivad oluliselt kaasa aidata riigi üldisele stabiilsusele ja julgeolekuolukorrale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab rahulolu selle üle, et Euroopa Ülemkogu 23.–24. juuni 2022. aasta kohtumisel anti Ukrainale ja Moldovale ELi kandidaatriigi staatus; tuletab aga meelde, et ELi laienemisprotsessi usaldusväärsuse säilitamiseks tuleb säilitada pikaajaline valmidus kõigi kuue Lääne-Balkani riigi, kaasa arvatud Kosovo suhtes ning nende riikide paralleelne edenemine peab jätkuma katkematult, lähtudes saavutustest, poliitilisest ühtlustamisest, solidaarsusest rahvusvahelistes küsimustes ja kokkulepitud kohustuste täitmisest; nõuab, et laienemisprotsess kulgeks dünaamilisemalt; |
| --- | --- |

13.

Demokraatia ja õigusriik

| 14. | tunnustab suurenenud pingutusi korruptsioonivastases võitluses, sealhulgas õigusriigi strateegia ja tegevuskava (2021–2026) vastuvõtmise kaudu, ning rõhutab, et nende rakendamine on keskse tähtsusega. tunnustab Kosovot selle eest, et ta tõusis Transparency Internationali 2021. aasta korruptsioonitaju indeksis 17 kohta; kutsub Kosovot üles jätkuvalt parandama oma tulemusi võitluses suurkorruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ja uurima põhjalikult kõiki võimalikke seoseid poliitilise võimuga; kutsub Kosovo ametivõime üles ka edaspidi tugevdama organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse ja uimastikaubanduse juhtumite uurimist ja nende eest vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnustab Kosovo pingutusi terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu võitlemisel ning välisvõitlejate kodumaale tagasitoomisel ja integreerimisel; kutsub Kosovot üles võtma vastu uue strateegia, millega hoitakse ära vägivaldse ekstremismi ja radikaliseerumise muutumine terrorismiks, pidades silmas, et eelmise strateegia rakendamisel puudus institutsiooniline koordineerimine ja rahalised vahendid; nõuab aktiivse piirkondliku koostöö tegemist võimaliku terroristliku tegevuse vastases võitluses ja terrorismi rahastamiseks mõeldud rahavoogude katkestamisel, samuti paremat koordineerimist ja teabevahetust Kosovo Vabariigi ja ELi asjaomaste julgeolekuteenistuste ja -asutuste vahel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunneb muret selle pärast, et kohtusüsteem on jätkuvalt ebatõhus ja poliitilise sekkumise suhtes kaitsetu; väljendab sellega seoses rahulolu prokuratuurisüsteemi reformi ettepanekute üle ja rõhutab, et Veneetsia komisjoni arvamust tuleks nende rakendamisel täiel määral arvesse võtta; rõhutab, et äärmiselt oluline on tagada kohtusüsteemi muutumatu poliitiline sõltumatus ja terviklikkus ning parandada Kosovo kohtusüsteemi vastutust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub Kosovot üles suurendama pingutusi kohtusüsteemi sõltumatuse üldiseks tugevdamiseks, õiguskaitseasutuste suutlikkuse suurendamiseks, vara deklareerimise tagamiseks ja kuritegelikul teel saadud vara konfiskeerimiseks; võtab sellega seoses teadmiseks uue vara tsiviilõigusliku konfiskeerimise ameti loomise ettepaneku ja kordab vajadust võtta enne õigusakti menetlemist täielikult arvesse Veneetsia komisjoni arvamust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | võtab teadmiseks valitsuse plaanid kohtunike ja prokuröride kontrollimiseks ning rõhutab Veneetsia komisjoni arvamuse tähtsust; rõhutab, et kontrolli tuleks kasutada viimase abinõuna, ning nõuab, et ELi ja USA reservatsioone õigussüsteemi võimaliku halvatuse suhtes ei jäetaks tähelepanuta; soovitab tungivalt Kosovo ametivõimudel kasutada täiel määral ära juba olemasolevaid mehhanisme ja vahendeid, et viivitamata parandada kohtusüsteemi terviklikkust ja toimimist; tunnustab Kosovo ametivõimude koostööd ELiga selles küsimuses; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab kahetsusväärseks, et hoolimata ELi korduvatest üleskutsetest tagada riigi peaprokuröri õiglane, läbipaistev ja tulemuspõhine valimine, on Kosovo prokuratuurinõukogu viinud valikumenetluse lõpule neid põhimõtteid eirates; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiidab heaks pingutused Kosovo avaliku teenistuse ja avaliku halduse depolitiseerimiseks ja professionaalsemaks muutmiseks ning kutsub Kosovot üles kiirendama avaliku halduse ja riigi rahanduse reforme edumeelsel ja proportsionaalsel viisil; kordab, kui oluline on usaldusväärne, depolitiseeritud ja kodanikukeskne avalik haldus, kus ametnikud nimetatakse ametisse konkurentsivõimelise, tulemuspõhise, läbipaistva ja õiglase protsessi kaudu; väljendab heameelt edusammude üle riikliku keskse karistusregistri loomisel, mida toetab EL, ning kutsub Kosovot üles tegelema veel lahendamata probleemidega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab rahulolu selle üle, et Kosovo parlament võttis vastu erakondade rahastamist ja varade deklareerimist käsitlevad seadused, mis oleks tulnud vastu võtta juba ammu, ning nõuab nende ranget rakendamist; mõistab hukka Kosovo parlamendi esimehe pideva boikoteerimise Srpska Lista esindajate poolt ja saadikute sagedase puudumise parlamendi istungitelt, mis toob kaasa mõnede päevakorrapunktide blokeerimise; väljendab rahulolu selle üle, et esimesel lugemisel võeti vastu uus määrus parlamendi kohta, millega kehtestatakse rahalised karistused parlamendiliikmetele, kes puudumist ei põhjenda, ning nõuab selle kiiret lõplikku vastuvõtmist ja rakendamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnustab Kosovo aktiivset ja konstruktiivset kodanikuühiskonda tehtud töö ja panuse eest; kutsub valitsust üles looma kodanikuühiskonnaga vastastikusel usaldusel põhinevad koostöösuhted, austades samal ajal nende sõltumatust, ning tagama nende sisulise kaasamise vastavatesse reformiprojektidesse, eelkõige peamiste õigusaktide puhul; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et valitsus tegeleks probleemidega asjakohaselt ja rakendaks konstitutsioonikohtu 2016. aasta otsust, millega antakse maatükid Visoki Dečani kloostrile; tunneb muret selle pärast, et ametivõimud ei ole seda kohtuotsust ikka veel rakendanud, mis õõnestab valitsuse kindlat lubadust tagada õigusriigi järgimine ning austust sõltumatu kohtusüsteemi ja ka riigi rahvusvahelise maine vastu; rõhutab, kui oluline on rakendada kõiki konstitutsioonikohtu otsuseid; kutsub valitsust üles kohaldama õigusriigi suhtes mittevalikulist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnustab tööd, mida on teinud Kosovos tegutsev Euroopa Liidu õigusriigimissioon (EULEX), kes on aidanud Kosovo ametiasutustel luua kestlikke ja sõltumatuid õigusriigi institutsioone; väljendab rahulolu EULEXi volituste pikendamise ja Kosovo ametivõimude tehtava koostöö üle, samuti ajutise üksuse hiljutise lähetamise üle, et tugevdada EULEXi formeeritud politseiüksuse suutlikkust; kutsub Kosovot üles jätkama koostööd EULEXiga ning erikodade ja eriprokuratuuriga, mis oleks oluline tõendus õigusriigile pühendumisest; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiidab heaks 2020. aasta juulis Kosovo politsei ja Europoli vahelise töökorralduse sõlmimise, mis on aluseks tõhustatud koostööle terrorismi ja äärmusluse ning organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, ning kutsub Kosovo ametivõime üles seda potentsiaali täielikult ära kasutama; rõhutab sellega seoses, et Interpol on organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses oluline tegur; peab kahetsusväärseks, et Kosovo ei ole veel Interpoli liige, hoolimata arvukatest katsetest liikmeks saada, ning nõuab Kosovo kaasamist Interpoli ja kutsub ELi liikmesriike üles toetama aktiivselt Kosovo soovi selle organisatsiooniga ühineda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab, et komisjon rakendaks Euroopa Kontrollikoja eriaruandes 01/2022 esitatud soovitusi, et tagada Lääne-Balkani riikides õigusriigi toetamiseks antava ELi rahalise abi mõjusus – eelkõige töötada välja suunised toetuste ümbersuunamist käsitlevate IPA III sätete kohaldamiseks ja kohaldada rangemat parlamentaarset kontrolli rahaliste vahendite üle; kutsub Euroopa Komisjoni üles siduma rahastamise tihedamalt õigusriigi valdkonnas tehtud edusammudega, suurendama toetust kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja sõltumatutele meediakanalitele ning tõhustama projektide aruandlust ja seiret, nagu Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud; kutsub sellega seoses üles tagama rahvusvaheliste rahastajate toetatavate erinevate õigusriigi programmide parema koordineerimise; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub ELi ja Lääne-Balkani riike üles looma raamistiku Euroopa Prokuratuuri ja Lääne-Balkani riikide vaheliseks viljakaks koostööks, tagamaks, et Euroopa Prokuratuur saab tulemuslikult kasutada oma pädevust ELi vahendite, eelkõige IPA III vahendite suhtes; |
| --- | --- |

27.

Põhivabaduste ja inimõiguste austamine

| 28. | märgib, et Kosovo õiguslik ja institutsiooniline raamistik tagab üldjoontes inimõiguste, vähemuste ja põhiõiguste kaitse, kuid keskse tähtsusega on selle rakendamine; kutsub Kosovot üles suurendama pingutusi puuetega laste paremaks integreerimiseks haridusasutustesse; rõhutab, et on vaja teha rohkem pingutusi, et tagada puuetega lastele kvaliteetse hariduse kättesaadavus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab kahetsusväärseks, et Kosovo parlament ei võtnud esimesel lugemisel vastu tsiviilseadustiku eelnõu, ning nõuab selle vastuvõtmist, kui tsiviilseadustik esitatakse uuesti täiskogule, sest see tooks Kosovo kodanikele kaasa väga vajalikud edusammud, eelkõige Kosovo ühiskonna kõige kaitsetumate rühmade, eriti naiste ja laste ning LGBTI+ kogukonna liikmete tingimuste parandamisel, ning avaldaks positiivset mõju Kosovo majanduse arengule; toetab samasooliste partnerluste lisamist õigusaktidesse kooskõlas Kosovo põhiseadusega; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunneb muret selle pärast, et kuigi LGBTI+ kogukonna liikmeid käsitlevad õigusaktid ja poliitika on edenenud, on nende rakendamine puudulik; mõistab hukka kõik diskrimineerivad ja alandavad avaldused, mille on LGBTI+ kogukonna kohta teiste hulgas teinud mõned kõrgetasemelised poliitikud; nõuab sellega seoses, et Kosovo juhtkond kaasaks rohkem üldsust ja edendaks kõigi Kosovo kodanike, sealhulgas LGBTI+ kogukonna liikmete põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | peab kahetsusväärseks, et algatused kaasata serblaste kogukond Kosovo poliitilistesse, sotsiaalsetesse ja majanduslikesse struktuuridesse on väga piiratud; kutsub Kosovo valitsust ja Kosovo serblaste esindajaid üles täitma oma lubadust parandada sisedialoogi ja tõeliselt suhelda Kosovo serblaste sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonidega, eelkõige Põhja-Kosovos, et parandada Kosovo serblaste igapäevaelu ja neid edukalt integreerida; kutsub ELi üles veelgi hõlbustama ja toetama kogukondadevahelisi programme; väljendab rahulolu Kosovo ametivõimude pingutuste üle võidelda rassismi vastu ja tegeleda rahvustevaheliste intsidentidega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kordab, et Kosovos on oluline ametlike keelte õppimise institutsionaliseerimine ning võrdne juurdepääs teenustele ja teabele ametlikes keeltes; väljendab sellega seoses rahulolu Priština ülikoolis Balkani õpingute osakonna loomise üle ja otsuse üle avada keelekeskus Kosovo ametlike keelte õppimiseks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kordab oma nõudmist, et vähemuste hulka kuuluvaid isikuid, sealhulgas romade, aškalide, egiptlaste, bosnialaste, türklaste ja goranide kogukondi ning puuetega inimesi ja ümberasustatud isikuid kaasataks rohkem ja neile tagataks juurdepääs piisavale tervishoiule, sotsiaalkaitsele, haridusele, õigusemõistmisele, eluasemele ja tööturule, samuti muudele sotsiaalsetele ja avalikele teenustele ning poliitiliste ja sotsiaalsete otsuste tegemisele ning samal ajal võideldaks süstemaatilist institutsioonilist lähenemisviisi kasutades tõhusalt mitmekordse diskrimineerimise vormide vastu, millega need rühmad kokku puutuvad; nõuab tungivalt suuremaid pingutusi romavastasuse vastu võitlemiseks; kutsub valitsust üles kiirendama tööd uue 2021.–2026. aasta strateegia ja tegevuskavaga romade, aškalide ja egiptlaste kogukondade kaasamiseks Kosovos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et kiiresti vaadataks läbi keskkooliõpikud, mis annavad eksitavat teavet ning kasutavad diskrimineerivat keelt ja kirjeldusi etniliste vähemuste, seksuaalvähemuste ja naiste kohta; kutsub valitsusasutusi üles jätkama 2021. aasta lõpus käivitatud algatust „Euroopa Liidu toetus põhi- ja keskharidusele“, mille eesmärk on neid õpikuid ajakohastada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunnustab Kosovot usukogukondade rahumeelse kooseksisteerimise eest ja kutsub üles suurendama pingutusi, et tagada vähemusrühmadele võrdsed võimalused, piisav esindatus poliitilises ja kultuurielus, ning kaitsma ja edendama oma rahvus- ja usuvähemuste kultuuripärandit, keeli ja traditsioone; peab kiiduväärseks Kosovo valitsuse algatust konsulteerida sisedialoogi raames korrapäraselt kõigi Kosovos elavate kogukondadega ja saada nendega kokkuleppele ning väljendab rahulolu inimõiguste ja kogukondade küsimustega tegeleva asepeaministri uue ametikoha loomise üle; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunnistab, et Kosovo põhiseadus on vähemuste õiguste kaitse suhtes väga edumeelne; märgib sellega seoses kahetsusega, et ikka veel ei ole arvesse võetud 2018. aasta mais Kosovo parlamendis registreeritud petitsiooni, mille esitas peaaegu 500 inimest, kes on ajalooliselt ise end bulgaarlasteks pidanud, ning soovitab, et need õigused oleksid seaduses sätestatud ja tegelikult tagatud; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et vaba meedia on demokraatia üks peamisi tugisambaid ja ajakirjanikke tuleb kaitsta poliitilise surve eest; mõistab hukka poliitilise surve, mida neile sageli avaldatakse, ning üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide kasutamise nende hirmutamiseks, mis viib ka enesetsensuurini; rõhutab, et ajakirjanike vastu suunatud laimavate väljendite kasutamine on vastuvõetamatu; hoiatab avalduste eest, milles häbimärgistavad meediat eelkõige ametnikud ja avaliku elu tegelased, kes peaksid andma eeskuju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | märgib, et meediamaastik on viimastel aastatel moonutatud, kuna ulatuslikud investeeringud on suurendanud erasektori mõju suuremate meediaväljaannete ja veebimeedia üle, mida kasutatakse sageli kaubanduslikuks ja poliitiliseks väljapressimiseks; kordab vajadust tagada meedia läbipaistvus, sealhulgas meediaomandi suhtes; väljendab rahulolu läbipaistvalt ja tulemuspõhiselt kulgenud avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni RTK uue juhatuse ametisse nimetamise üle; nõuab, et leitaks kestlik lahendus tagamaks RTK toimetuslik sõltumatus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on sügavalt mures jätkuvalt ulatusliku pere- ja soolise vägivalla pärast Kosovos ning naiste tapmise juhtumite arvu pärast, samuti kohtusüsteemi puudulike tulemuste pärast naiste tapmise ja soolise vägivalla juhtumite tulemuslikul menetlemisel; nõuab pere- ja soolise vägivalla vastase riikliku strateegia tulemuslikku rakendamist; rõhutab, et haridus on soolise diskrimineerimise vastu võitlemisel keskse tähtsusega; rõhutab vajadust tagada, et soolise vägivalla kõigi vormide eest kaitsev, sellist vägivalda ennetav ja vägivallajuhtumeid lahendada aitav süsteem töötaks korrektselt, sealhulgas tuleks suurendada sootundlike õiguskaitseametnike ja kohtunike arvu, toetust naiste varjupaikadele, anda ohvritele rohkem õigusabi ning korraldada rohkem üldsuse teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab rahulolu selle üle, et vastu on võetud riiklik strateegia perevägivalla ja naistevastase vägivalla eest kaitsmise kohta, kuriteoohvritele hüvitise maksmise seaduse eelnõu ja tasuta õigusabi käsitlevad läbivaadatud õigusnormid, millega tagatakse tasuta õigusabi perevägivalla, soolise vägivalla ja seksuaalse vägivalla ohvritele; väljendab rahulolu Kosovo pingutuste üle parandada soolist võrdõiguslikkust käsitlevat üldist koordineerimist, nõudes samas täiendavaid edusamme soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel ja naiste õiguste edendamisel, pidades muu hulgas esmatähtsaks võrdõiguslikkusega arvestamist ja tihedamat koostööd kodanikuühiskonnaga, eeskätt naisorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on äärmiselt häiritud sellest, et ELiga ühinevaid Lääne-Balkani riike tabavad eriti rängalt välissekkumised ning Venemaalt ja Hiinast lähtuvad desinformatsioonikampaaniad; on mures, et Ungari ja Serbia aitavad Hiinat ja Venemaad nende geopoliitiliste eesmärkide saavutamisel; mõistab eelkõige hukka pikaaegsed desinformatsioonikampaaniad, mida on korraldanud Venemaa riigile kuuluv serbiakeelne kanal Sputnik Serbia, mis levitab korrapäraselt väärinfot etniliste pingete tekitamiseks, püüab delegitimeerida Kosovo riiklust, destabiliseerida riigi valitsemist ja õõnestada Kosovo suhteid Euroopaga; |
| --- | --- |

41.

| 42. | soovitab algatada dialoogi Lääne-Balkani kodanikuühiskonna ja erasektoriga, et koordineerida desinformatsioonivastaseid pingutusi piirkonnas, pannes erilist rõhku teadusuuringutele ja analüüsile ning piirkondlike eksperditeadmiste kaasamisele; kutsub komisjoni üles looma taristut, et anda tõenditel põhinevaid vastulööke nii lühi- kui ka pikaajalistele desinformatsiooni ohtudele Lääne-Balkani riikides; kutsub Euroopa välisteenistust üles võtma ennetavama hoiaku, keskendudes ELi usaldusväärsuse suurendamisele selles piirkonnas, selle asemel et seda kaitsta, laiendades strateegilise kommunikatsiooni töörühma järelevalvet, et keskenduda Lääne-Balkani riikidest ja nende naabritest lähtuvatele piiriülestele desinformatsiooni ohtudele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab selle tagasilanguse tõttu, et EL tugevdaks kiiresti oma toetust ja koostööd Kosovoga desinformatsiooni vastu võitlemisel ja pahatahtliku, eelkõige Venemaalt ja Hiinast lähtuva hübriidtegevuse tõkestamisel, mille eesmärk on õõnestada piirkonna väljavaateid saada ELi liikmeks; |
| --- | --- |

43.

Leppimine ja heanaaberlikud suhted

| 44. | väljendab rahulolu Kosovo aktiivse osalemise üle piirkondlikes koostöömehhanismides, sealhulgas ühises piirkondlikus turus ja Lääne-Balkani rohelises tegevuskavas; väljendab rahulolu mitmesuguste kahepoolsete koostöölepingute üle Kosovo ning Põhja-Makedoonia ja Albaania vahel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | väljendab rahulolu kuue Lääne-Balkani riigi koostöö üle ühisel piirkondlikul turul; märgib, et ühise piirkondliku turuga luuakse 18 miljonist inimesest koosnev integreeritud turg, mis on väga konkurentsivõimeline; kutsub Kosovo valitsust üles osalema konstruktiivselt ühise piirkondliku turu tegevuskava rakendamisel, eelkõige seni lõpetamata läbirääkimistel nelja liikuvust ja diplomite tunnustamist käsitleva lepingu üle; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et kõik Lääne-Balkani riikide piirkondlikud majanduskoostöökavad peaksid olema kaasavad ja vastuvõetavad kõigi kuue riigi jaoks, luues võrdsetel alustel koostöö, tugevdades samal ajal edasist vastavusse viimist ELi standardite ja õigustikuga; väljendab sellega seoses ettevaatlikku seisukohta avatud Balkani algatuse suhtes, mis ei hõlma kõiki kuut riiki, ning väljendab veendumust, et algatus peaks põhinema ELi reeglitel ja avaldama üksnes positiivset mõju ELi integratsiooniprotsessile; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kinnitab veel kord oma täielikku toetust ELi vahendusel toimuvale Belgradi-Priština dialoogile ja tunnustab Miroslav Lajčáki – ELi eriesindaja Belgradi-Priština dialoogis – tööd; kordab konstruktiivse suhtlemise tähtsust nii Serbia kui ka Kosovo ametivõimude poolt, et saavutada põhjalik ja õiguslikult siduv suhete normaliseerimist käsitlev vastastikusel tunnustamisel põhinev kokkulepe, mis on mõlema riigi Euroopa teekonna jätkamise seisukohalt äärmiselt oluline ja toetab piirkondlikku stabiilsust ja heaolu; ootab ELilt mõjusamat vahendustegevust poolte vahel, et ületada praegune ummikseis, ja kutsub üles järgima ning heas usus täielikult ja õigeaegselt rakendama kõiki varasemaid Belgradi-Priština kokkuleppeid, kaasa arvatud serblaste enamusega omavalitsusüksuste/kogukonna ühinemislepingut, mis on Serbia kogukonna vajaduste seisukohast oluline element täielikus normaliseerimisprotsessis, kuid ei tohiks õõnestada Kosovo institutsioonide tööd; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub Euroopa välisteenistusel luua mehhanism, mille abil jälgida ja kontrollida kõigi seni saavutatud kokkulepete rakendamist, ning anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru olukorra kohta; kutsub ELi osalejaid üles toetama Kosovo ametiasutusi, sealhulgas pakkuma konkreetseid julgeolekutagatisi ja sotsiaal-majandusliku integratsiooni võimalusi, kui nad töötavad vastastikuse kokkuleppe raames serblaste enamusega omavalitsusüksuste/kogukonna nimel; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab aktiivset, konstruktiivset ja tõsiselt võetavat osalemist ELi eriesindaja juhitud ja ELi vahendusel toimuvas dialoogis, millega püütakse jõuda laiaulatusliku, kestliku ja õiguslikult siduva kokkuleppeni, mis oleks kooskõlas rahvusvahelise õigusega; kordab oma üleskutset parandada dialoogi naiste, sealhulgas läbirääkimisrühma, kaasamise, avalikkusele suurema läbipaistvuse tagamise ja kodanikuühiskonna sisulise kaasamise kaudu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kordab, et peab kahetsusväärseks, et Mitrovica sild ei ole veel kogu liiklusele avatud, kuigi renoveerimistööd on lõpetatud; rõhutab, et silla taasavamine on äärmiselt tähtis kodanike vaba liikuvuse jaoks ja selleks, et ületada kogukondadevahelised erinevused ning edendada lepitusprotsessi ja konflikti lahendamist; kutsub komisjoni üles suurendama pingutusi ELi rahastatava projekti lõpuleviimiseks ja täielikuks rakendamiseks; kutsub Serbia ja Kosovo ametiasutusi üles edendama inimestevahelisi kontakte kohalike kogukondade vahel, et tugevdada dialoogi, sealhulgas valitsusvälisel tasandil; |
| --- | --- |

50.

| 51. | peab kahetsusväärseks Kosovo valitsuse otsust lükata tagasi rahvusvaheliste vahendajate ettepanek, mis võimaldaks koguda hääleõiguslike valijate hääletussedelid, et võimaldada neil hääletada 3. aprillil 2022 toimuvatel Serbia valimistel Kosovo territooriumil, nagu seda varem on tehtud, kahjustades sellega valitsuse kohustust kaitsta kõigi oma kodanike, sealhulgas vähemusrühmade liikmete kodaniku- ja poliitilisi õigusi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab, et nii Serbia kui ka Kosovo suurendaksid pingutusi ja leiaksid lahendusi seoses kadunud isikutega ning sõjakuritegude üle õigusemõistmisega ning võimaldaksid juurdepääsu kohtadele, kus asuvad kadunud isikute säilmed; kutsub Kosovo valitsust üles käsitlema neid teemasid ka Belgradi-Priština dialoogi raames ning seadma Kosovo ja Serbia vahel sisse koostöö; rõhutab, et esmatähtis on luua sõjajärgsete kuritegude erikohus ja teha sellega koostööd; väljendab sügavat kaastunnet teadmata kadunud isikute perekondadele ja nõuab tungivalt, et valitsus pööraks erilist tähelepanu nende teavitamisele ja kasutaks taktitundelist suhtlusviisi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | peab kahetsusväärseks destabiliseerivat tegevust Põhja-Kosovo piiril 2021. aasta septembris; mõistab teravalt hukka Serbia sõjalise jõu demonstratsiooni ning kutsub Kosovot ja Serbiat üles käsitlema kõiki küsimusi dialoogi kaudu; taunib mitmeid juhtumeid, kus ametnikel ei ole lubatud Kosovo või Serbia territooriumile siseneda; kutsub mõlemat osapoolt üles käsitlema kõiki külastusi viisil, mis on kasulik normaliseerimisprotsessi jaoks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tuletab meelde vajadust avada Jugoslaavia salateenistuse (UDBA) ja Jugoslaavia rahvaarmee salateenistuse (KOS) arhiivid kogu piirkonnas, et kommunismiajastu kuritegusid ja kuritegelikke organisatsioone saaks põhjalikult uurida ja nendega tegeleda; on seisukohal, et mineviku läbipaistev käsitlemine on samm edasi demokratiseerimise, vastutuse ja institutsioonilise tugevuse suunas Lääne-Balkani piirkonnas tervikuna; |
| --- | --- |

54.

| 55. | väljendab taas toetust algatusele luua endise Jugoslaavia territooriumil toime pandud sõjakuritegude ja muude raskete inimõiguste rikkumiste asjaolude uurimise piirkondlik komisjon (RECOM); rõhutab piirkondliku noorte koostööameti töö tähtsust ja tunneb heameelt Kosovo aktiivse osalemise üle; väljendab rahulolu piirkondliku noorte koostööameti kahepoolse kooliklassi vahetusprogrammi hiljutise eduka loomuise üle Lääne-Balkani riikides; kordab vajadust jõuda põhjapoolsetest omavalitsustest pärit noorteni ja integreerida neid riigi sotsiaal-majanduslikku struktuuri; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hindab väga positiivselt asjaolu, et Kosovo ja Serbia on vastu võtnud energialepingute rakendamise tegevuskava, mis on oluline samm ELi vahendatud dialoogis, et saavutada konkreetseid tulemusi kõigi kodanike jaoks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | väljendab rahulolu alates 1. juulist 2021 kõigis Lääne-Balkani riikides, sealhulgas Kosovos, algatatud rändlustasudevaba tsooni kehtestamise üle, mis parandab ühenduvust ning toob materiaalset ja konkreetset kasu piirkonna kodanikele ja ettevõtjatele; nõuab, et nõukogu ja komisjon teeksid koostööd Lääne-Balkani riigi ametivõimudega, et kehtestada Lääne-Balkani riikide ja Euroopa Liidu vahel rändlusvaba tsoon; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tunnustab kultuuri- ja noortealgatusi, nagu iga-aastane piiriülene kunstifestival Mirëdita, Dobar Dan, mis edendab kunstnike ja aktivistide koostööd Kosovos ja Serbias; soovitab Kosovo ja Serbia ametivõimudel, sealhulgas kohalikul tasandil, selliseid positiivseid algatusi edasi arendada ja kasutada kultuuripärandit eri kogukondade ühendamise vahendina; julgustab ARTE eeskuju järgides looma rahvusvahelist ja mitmekeelset avalik-õiguslikku ringhäälinguorganisatsiooni, mis edendaks Lääne-Balkani riikides rahu ja leppimist; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõuab, et EL tugevdaks veelgi välispoliitilist ja julgeolekualast koostööd, avalikku diplomaatiat ja rahvusvahelist partnerlust, et saavutada edu lepitusprotsessis; väljendab heameelt ELi liitlaste uuenenud kaasatuse üle, eelkõige USA, Ühendkuningriigi ja Saksamaa erisaadikute ametisse nimetamise üle Lääne-Balkani riikides; nõuab, et nad teeksid tihedat koostööd ja koordineeriksid tegevust ELi saadikuga, et tugevdada mõjuvõimu ning pakkuda sidusat nõustamist ja tuge; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tunnustab Kosovo rahuvalvejõudude (KFOR) ja osalevate riikide olulist panust ohutu ja turvalise keskkonna loomisse ja säilitamisse kõikide Kosovo kodanike jaoks ning Lääne-Balkani Euroopa-Atlandi suunalise integratsiooni soodustamisse; tuletab meelde Kosovo rahuvalvejõudude tähtsust Kosovo julgeolekujõudude jätkuvaks arenguks nõustamise, koolituse ja suutlikkuse suurendamise kaudu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palub komisjonil ja ELi Kosovo bürool teha rohkem pingutusi oma nähtavuse parandamiseks ning ELi ja Kosovo tihedama partnerluse rolli, nõuete ja eeliste edendamiseks; |
| --- | --- |

61.

Sotsiaal-majanduslikud reformid

| 62. | väljendab rahulolu edusammude üle Kosovo majanduskasvus; väljendab rahulolu selle üle, et Kosovo saab kasu ka ELi digitaalsest ühtsest turust, arvestades, kuivõrd digitaliseerimine võiks edendada Kosovo majanduse arengut; |
| --- | --- |

62.

| 63. | väljendab rahulolu valitsuse võetud meetmete üle mitteametliku majanduse vähendamiseks; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et Kosovo suur mitteametlik majandus takistab jätkuvalt riigi erasektori arengut; märgib, et mitteametliku tegevuse algpõhjustega tegelemiseks on olemas strateegia ja vastav tegevuskava, kuid kutsub üles seda tulemuslikumalt rakendama; märgib, et isiklike rahaülekannete osakaal SKPs on suur; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tunnustab Kosovot COVID-19 pandeemia eduka ohjamise, sealhulgas vaktsineerimisprotsessi eest; väljendab rahulolu selle üle, et Kosovo on ostnud ainult selliseid COVID-19 vaktsiine, mille on tootnud ja sertifitseerinud EL/Ühendkuningriik/USA, ning tehakse tööd selle nimel, et Kosovos saaks väljastada Euroopa COVIDi digitõendit; |
| --- | --- |

64.

| 65. | väljendab rahulolu valitsuse erakorraliste meetmete üle ja 25 000 uue töökoha loomise üle majanduse elavdamise paketi kaudu; rõhutab siiski, et pandeemiast enim mõjutatud rühmadele antav abi oli piiratud; kutsub Kosovot üles pakkuma sihipärast ja ajutist pandeemiaga seotud eelarvetoetust nõrgematele leibkondadele ja ettevõtjatele; rõhutab, et pandeemiajärgne taastumine sõltub olulisel määral ametiasutuste suutlikkusest lahendada struktuurseid probleeme ja majandusabipakettide tulemuslikust rakendamisest; |
| --- | --- |

65.

| 66. | väljendab heameelt väljamakse üle COVID-19 makromajandusliku finantsabi paketist, mille eesmärk on leevendada pandeemia majanduslikku mõju ja säilitada makromajanduslik stabiilsus, ning et IPA III-st võeti kasutusele 14,2 miljardit eurot, et toetada Lääne-Balkani partnereid Euroopa Liidu liikmesuse nõuete täitmisel; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et nii põhiliste kui ka struktuurireformide rakendamine on majanduse elavdamise ja arengu jaoks endiselt väga oluline, kuna pingutused korruptsiooni vastu võitlemiseks, õigusriigi parandamiseks, läbipaistvuse suurendamiseks ning institutsioonide ja sotsiaalse dialoogi tugevdamiseks aitaksid samuti ligi meelitada riiki välismaiseid otseinvesteeringuid; kutsub Kosovot üles jätkama oma turupoliitika vastavusse viimist ELi õigustikuga ja palub Kosovo ametiasutustel ja komisjonil jätkata VKEde toetamist, et arendada Kosovos välja elujõuline majandus; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, et ebapiisav ja ebausaldusväärne elektrienergiaga varustamine on üks Kosovo konkurentsivõimet piiravaid tegureid ning et energiajulgeoleku puudumine põhjustab ettevõtjatele märkimisväärseid kulusid ja takistab oluliselt kvaliteetsete välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamist; nõuab tungivalt, et Kosovo suurendaks jõupingutusi energiatõhususe pakutavate võimaluste ärakasutamiseks; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nõuab, et ametivõimud jätkaksid pingutusi haridussüsteemi reformimiseks nii, et see annaks õpilastele tööturu jaoks vajalikud oskused ja teadmised; rõhutab vajadust parandada haridussüsteemi kvaliteeti ja asjakohasust, et suurendada tööhõivet ja kohandada oskuseid rohkem tööturu nõudlusega; kutsub asjaomaseid osalejaid üles lisama vähemusrühmadesse kuuluvad isikud tööhõivemeetmete väljatöötamisse ja rakendamisse ning pakkuma vähemuskeeltes võrdset ja mittediskrimineerivat riiklikku haridust; |
| --- | --- |

69.

| 70. | nõuab suuremaid pingutusi naiste integreerimiseks tööturule, eelkõige selleks, et tegeleda naiste õiguste puuduliku rakendamise, soolise stereotüpiseerimise, soolise tasakaalustamatuse ja soolise palgalõhega tööturul; juhib tähelepanu olulistele soolistele erinevustele tööturul osalemise ja töö kvaliteedi suhtes, ebapiisavatele meetmetele seoses seksuaalse ahistamisega töökohal, õigusnormides seoses emapuhkusega esinevale diskrimineerimisele ning liiga vähestele lapsehoiu- ja eelkoolikohtadele; väljendab rahulolu selle üle, et teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika erialade naisüliõpilastele eraldatakse üha rohkem stipendiume; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on mures jätkuva väljarände ja demograafilise languse pärast, mis jätab Kosovo ilma väga vajalikest kõrgelt kvalifitseeritud töötajatest, sealhulgas tervishoiutöötajatest, nii et sellel on kahjulik mõju tervishoiusüsteemile, ja palub Kosovol võtta kõnealuste mureküsimuste lahendamiseks ulatuslikke sotsiaal-majanduslikke meetmeid; väljendab rahulolu reformide algatamise üle, mille eesmärk on parandada Kosovo tööturuasutuse suutlikkust, ning asjakohase aktiivse tööturupoliitika rakendamise üle, mis hõlmab oskuste täiendamist ja töökohal toimuvat koolitust; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kutsub veel kord komisjoni üles töötama välja piirkondliku strateegia, mis tegeleks noorte püsiva töötuse ja suureneva väljarändega, kõrvaldades haridussüsteemi ja tööturu vahelise oskuste nõudlusele mittevastavuse, parandades õpetamise kvaliteeti ja tagades piisava rahastuse aktiivsetele tööturumeetmetele ja kutsekoolitusele ning asjakohased lastehoiu- ja koolieelsed haridusasutused; julgustab laiendama Euroopa Kolledži stipendiumiprogrammi peale Euroopa naabruspoliitika riikide ka Lääne-Balkani riikide üliõpilastele; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab vajadust investeerida digiüleminekusse, et vähendada digilõhet ja tagada võrdne juurdepääs internetile, sealhulgas vähimkaitstud rühmade ja maapiirkondades elavate inimeste jaoks; märgib Kosovo noore elanikkonna ja digitaliseerimise suurt potentsiaali Kosovo majanduse arengu jaoks; tunnustab asjaolu, et Kosovo noortel on väga head IKT-alased teadmised ja seetõttu võib Kosovost saada Euroopa järgmine Silicon Valley; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub Kosovot üles minema põllumajandussektoris üle kohapeal toiduainete tootmise suurendamisele ja vähendama põhiliste toiduainete importi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab vajadust ühtlustada sotsiaalkindlustussüsteemi ning luua avaliku sektori tööhõive jaoks sidus, õiglane ja vastuvõetava maksumusega hüvitussüsteem; väljendab rahulolu Kosovo valitsuse kavatsuse üle tegeleda sõjaveteranide pensioniskeemiga; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kavatseb tähelepanelikult jälgida kokkulepet, mis käsitleb süüdimõistetute üleviimist Taanist nende karistuse kandmiseks Kosovo paranduskeskustesse alates 2023. aastast; nõuab, et selle lepingu tingimused ja haldamine muudetaks täiesti läbipaistvaks ja julgustab Kosovo pädevaid asutusi tegelema võimalike erinevate kinnipidamistingimustega, mida kohaldatakse Kosovo kinnipidamisasutustes Taani ja Kosovo süüdimõistetute suhtes; |
| --- | --- |

76.

Keskkond, energeetika ja transport

| 77. | rõhutab vajadust võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas ELi kliimaeesmärkidega ning kiirendada üleminekut kliimaneutraalsele, kliimamuutustele vastupanuvõimelisele, kestlikule, ressursitõhusale ringmajandusele, kuna edusammud nendes valdkondades ja kooskõla ELi standarditega on jäänud tagasihoidlikuks; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kutsub valitsust üles kiirendama oma tööd energiastrateegia 2022–2030 kallal koostöös kodanikuühiskonnaga, pöörates erilist tähelepanu kestlikule ja taskukohasele energiavarustusele, suuremale energiatõhususele ja energiaallikate edasisele mitmekesistamisele kooskõlas rohelise kokkuleppe tegevuskava ja Pariisi kokkuleppega; peab kahetsusväärseks, et strateegia avaldamist lükatakse pidevalt edasi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kordab oma muret selle pärast, et valdav enamus Kosovo energiast pärineb söest, ning kutsub üles kaotama kõik nõuetele mittevastavad söetoetused, detsentraliseerima energiatootmise ja liikuma taastuvate energiaallikate poole; tunnistab vajadust integreerida Kosovo põhjaosa täielikult riigi arveldussüsteemi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kutsub Kosovot üles reformima ja avama oma energiaturgu, sealhulgas elektrienergia jaemüüki, et võimaldada tarbijatele valikuvõimalusi ja kaotada sektoris praegu valitsev monopol; väljendab rahulolu uue kaugküttejaama avamise üle Gjakovas, mida rahastatakse ELi vahenditest ja mis on ainus Kosovos asuv jaam, kus kasutatakse biomassi, ja mis eeldatavasti vähendab piirkonnas saastet rohkem kui 90 %; |
| --- | --- |

80.

| 81. | väljendab sügavat muret õhukvaliteedi pärast enamikus Kosovo linnapiirkondades; rõhutab eelkõige, et Kosovo on viimastel aastatel rikkunud õhusaasteainete, nagu vääveldioksiidi, lämmastikoksiidi ja tolmu piirmäärasid, mis ohustab tõsiselt Kosovo kodanike tervist; kutsub Kosovo ametivõime üles järgima oma riiklikku heitkoguste vähendamise kava, mis vastab suurte põletusseadmete direktiivi (9) nõuetele; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rõhutab vajadust tervisliku keskkonna ning veevarude ja ökosüsteemide kaitse järele, pöörates erilist tähelepanu jõgedele, et arendada põllumajandust ning tugevdada toiduga ja veega kindlustatust; tunnustab jõupingutusi vesikondade majandamise ja sellega seotud lubade kvaliteedi parandamisel; väljendab heameelt Kosovo ülemkohtu otsuse üle peatada Shtërpca hüdroelektrijaama veeluba; kutsub üles lõpetama kõik tammiprojektid kaitsealadel, sealhulgas tulevastel Natura 2000 (Emerald) aladel; |
| --- | --- |

82.

| 83. | rõhutab vajadust parandada jäätmekäitlust, eelkõige jäätmete eraldamist ja ringlussevõttu, ning vajadust võtta jäätmete vähendamiseks kasutusele ringmajanduse meetmed; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kordab oma üleskutset rakendada kestliku ühistranspordi ja liikuvuse poliitikat ning tegeleda taristu pikaajaliste puudustega; väljendab heameelt kavade üle moderniseerida raudteed Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga laenude ja ELi toetuste abil; |
| --- | --- |

84.

| 85. | väljendab rahulolu 3,2 miljardi euro suuruse Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava vastuvõtmise üle ning kutsub Kosovot üles seda tulemuslikult kasutama; väljendab rahulolu viie juhtprojekti käimasoleva ettevalmistamise üle energia ning puhta vee ja õhu valdkonnas, mis hõlmab projektis „Peace Highway“ Priština-Merdare’i lõiku, ning ettevalmistuste üle uuteks investeeringuteks veevarustusse ja reoveepuhastusse; |
| --- | --- |

85.

| 86. | väljendab rahulolu operatsioonide üle, mille Kosovo politsei on korraldanud koostöös EULEXiga ebaseadusliku metsaraie peatamiseks kogu Kosovos; kutsub Kosovo põhja- ja lõunaosa asjaomaseid ametiasutusi ja õiguskaitseasutusi tegema tihedamat koostööd, et võidelda selle ja muude kuritegude vastu; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kosovo presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  ELT L 71, 16.3.2016, lk 3.

(2)  ELT L 195, 27.7.2017, lk 3.

(3)  ELT L 197, 4.6.2021, lk 114.

(4)  ELT L 330, 20.9.2021, lk 1.

(5)  ELT C 108, 26.3.2021, lk 877.

(6)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 129.

(7)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 149.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0506.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/130

---

P9_TA(2022)0286

EL ja mitmepoolsuse kaitse

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon ELi ja mitmepoolsuse kaitse kohta (2020/2114(INI))

(2023/C 47/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa – Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni endine asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini esitles 28. juunil 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa – Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni endine asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini esitles 28. juunil 2016. aastal,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi panuse kohta reeglitel põhineva mitmepoolsuse tugevdamiseks (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi panuse kohta reeglitel põhineva mitmepoolsuse tugevdamiseks (JOIN(2021)0003),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule pealkirjaga „ELi ja USA uus üleilmsete muutuste kava“ (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule pealkirjaga „ELi ja USA uus üleilmsete muutuste kava“ (JOIN(2020)0022),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2021. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜROs ÜRO Peaassamblee 76. istungijärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2021. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜROs ÜRO Peaassamblee 76. istungijärgul,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 25. märtsi 2020. aasta ühisteatist ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024) kohta (JOIN(2020)0005), eriti selle 3. peatükki ülemaailmsete inimõiguste ja demokraatia süsteemi edendamise kohta ning selle alapeatükki 3.1 mitmepoolse koostöö kohta, milles rakendatakse ELi kohustust seista tugeva mitmepoolse inimõiguste süsteemi eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 25. märtsi 2020. aasta ühisteatist ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2020–2024) kohta (JOIN(2020)0005), eriti selle 3. peatükki ülemaailmsete inimõiguste ja demokraatia süsteemi edendamise kohta ning selle alapeatükki 3.1 mitmepoolse koostöö kohta, milles rakendatakse ELi kohustust seista tugeva mitmepoolse inimõiguste süsteemi eest,

| — | võttes arvesse muudetud poliitilist deklaratsiooni, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik, nagu läbirääkijate tasandil 17. oktoobril 2019 kokku lepitud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud poliitilist deklaratsiooni, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik, nagu läbirääkijate tasandil 17. oktoobril 2019 kokku lepitud,

| — | võttes arvesse ELi naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskava aastateks 2019–2024 ning ELi 25. novembri 2020. aasta kolmandat soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskava aastateks 2019–2024 ning ELi 25. novembri 2020. aasta kolmandat soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. veebruari 2021. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO inimõigusi käsitlevatel foorumitel 2021. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. veebruari 2021. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO inimõigusi käsitlevatel foorumitel 2021. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2021. aasta aruannet „Meie ühine tegevuskava“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2021. aasta aruannet „Meie ühine tegevuskava“,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta laiema Atlandi-ülese partnerluse edendamisel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta laiema Atlandi-ülese partnerluse edendamisel (1),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (2),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 75. ja 76. istungjärguks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 75. ja 76. istungjärguks (3),

| — | võttes arvesse ELi 10. detsembri 2003. aasta strateegiat massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta ning nõukogu 17. detsembri 2008. aasta järeldusi uute Euroopa Liidu võetavate meetmete kohta, et võidelda massihävitusrelvade ning nende kandevahendite levikuga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 10. detsembri 2003. aasta strateegiat massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta ning nõukogu 17. detsembri 2008. aasta järeldusi uute Euroopa Liidu võetavate meetmete kohta, et võidelda massihävitusrelvade ning nende kandevahendite levikuga,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta soovitust komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja Taiwani poliitiliste suhete ja koostöö kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta soovitust komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja Taiwani poliitiliste suhete ja koostöö kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. jaanuari 2022. aasta järeldusi ÜRO ja ELi rahuoperatsioonide ja kriisiohjamise strateegilise partnerluse uuele tasemele viimise kohta: 2022.–2024. aasta prioriteedid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. jaanuari 2022. aasta järeldusi ÜRO ja ELi rahuoperatsioonide ja kriisiohjamise strateegilise partnerluse uuele tasemele viimise kohta: 2022.–2024. aasta prioriteedid,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kliimakokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kliimakokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis toimunud neljandat naiste maailmakonverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi naiste mõjuvõimu suurendamiseks ning lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal, 11. märtsil 2005. aastal, 2. märtsil 2010. aastal ja 9. märtsil 2015. aastal toimunud ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking+5, Peking+10, Peking+15 ja Peking+20, milles käsitleti edasisi meetmeid ja algatusi Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis toimunud neljandat naiste maailmakonverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi naiste mõjuvõimu suurendamiseks ning lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal, 11. märtsil 2005. aastal, 2. märtsil 2010. aastal ja 9. märtsil 2015. aastal toimunud ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking+5, Peking+10, Peking+15 ja Peking+20, milles käsitleti edasisi meetmeid ja algatusi Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegiat, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 2006. aasta septembris ning mida hakatakse peagi uuendama, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegiat, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 2006. aasta septembris ning mida hakatakse peagi uuendama,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 (2000), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 (2000),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 3. mai 2011. aasta resolutsiooni 65/276 ELi osalemise kohta ÜRO töös, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 3. mai 2011. aasta resolutsiooni 65/276 ELi osalemise kohta ÜRO töös,

| — | võttes arvesse ELi ja ÜRO 2018. aasta septembri nelja ühisavaldust ÜRO Peaassambleel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja ÜRO 2018. aasta septembri nelja ühisavaldust ÜRO Peaassambleel,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni autonoomsete relvasüsteemide kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni autonoomsete relvasüsteemide kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni vahel 29. septembril 2020. aastal sõlmitud raamlepingut, mis käsitleb nende vastavate kohapealsete missioonide ja operatsioonide vahel vastastikuse toetuse andmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni vahel 29. septembril 2020. aastal sõlmitud raamlepingut, mis käsitleb nende vastavate kohapealsete missioonide ja operatsioonide vahel vastastikuse toetuse andmist,

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste, muu hulgas Ukraina vastu peetava sõja viimaste arengute ning ELi poolt Venemaale kehtestatud sanktsioonide ja nende rakendamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste, muu hulgas Ukraina vastu peetava sõja viimaste arengute ning ELi poolt Venemaale kehtestatud sanktsioonide ja nende rakendamise kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0172/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0172/2022),

| A. | arvestades, et maailmakord on üha ebastabiilsem, polariseerunum ja seda varjutavad konkureerivad tegevuskavad ja poliitilised seisukohad ning suurenev õigusliku killustatuse ja konkureerivate regulatiivsete standardite oht; arvestades, et demokraatia, inimõigused ja õigusriik on maailma eri piirkondades aina suuremas ohus; arvestades, et inimõiguste kaitsjad ja kodanikuühiskonna aktivistid peavad oma seaduslikku tööd tehes tulema toime aina suuremate ohtude ja riskidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailmakord on üha ebastabiilsem, polariseerunum ja seda varjutavad konkureerivad tegevuskavad ja poliitilised seisukohad ning suurenev õigusliku killustatuse ja konkureerivate regulatiivsete standardite oht; arvestades, et demokraatia, inimõigused ja õigusriik on maailma eri piirkondades aina suuremas ohus; arvestades, et inimõiguste kaitsjad ja kodanikuühiskonna aktivistid peavad oma seaduslikku tööd tehes tulema toime aina suuremate ohtude ja riskidega;

| B. | arvestades, et mitmepoolne kord loodi selleks, et seista vastu meie aja väljakutsetele, nagu nälg ja äärmine vaesus, ebavõrdsus, keskkonnaseisundi halvenemine, haigused, majandusšokid ja konfliktide ennetamine, ja nendega tegeleda; arvestades, et tehtud on olulisi edusamme, kuid viimase kümnendi jooksul oleme paljudes valdkondades täheldanud tagasiminekuid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitmepoolne kord loodi selleks, et seista vastu meie aja väljakutsetele, nagu nälg ja äärmine vaesus, ebavõrdsus, keskkonnaseisundi halvenemine, haigused, majandusšokid ja konfliktide ennetamine, ja nendega tegeleda; arvestades, et tehtud on olulisi edusamme, kuid viimase kümnendi jooksul oleme paljudes valdkondades täheldanud tagasiminekuid;

| C. | arvestades, et vaja on uuendada ühiskondlikku lepet ning taasluua usaldust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vaja on uuendada ühiskondlikku lepet ning taasluua usaldust;

| D. | arvestades, et 2015. aasta septembris võtsid kõik riigid vastu ambitsioonika tegevuskava, kuidas ülemaailmsete probleemidega koos tegeleda: ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2015. aasta septembris võtsid kõik riigid vastu ambitsioonika tegevuskava, kuidas ülemaailmsete probleemidega koos tegeleda: ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030;

| E. | arvestades, et ehkki mitmepoolsus on jätkuvalt parim organisatsiooniline süsteem, mille abil ülemaailmseid probleeme lahendada, tuleb tõdeda, et sel on keeruline leida viise tulemuslikuks rakendamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ehkki mitmepoolsus on jätkuvalt parim organisatsiooniline süsteem, mille abil ülemaailmseid probleeme lahendada, tuleb tõdeda, et sel on keeruline leida viise tulemuslikuks rakendamiseks;

| F. | arvestades, et maailm on jõudnud uude multipolaarsesse ajastusse, kus on suur võimalus rahutusteks, vastuseisuks ja ebastabiilsuseks, mida iseloomustab suur geopoliitiline võistlus, mis hõlmab mittetraditsioonilisi ohte ja konflikte, nagu näiteks hübriid- ja küberrünnakud, hübriidsõjad ning desinformatsioon, mis leiavad tihti aset avalikkuse eest varjatult, kuid mõjutavad ELi ja ülemaailmset julgeolekut märkimisväärselt ning mille vastu seismiseks ja reageerimiseks pole meil asjakohaseid vahendeid; arvestades, et praeguste ülemaailmsete probleemide ja praeguse mitmepoolse süsteemi võimekuse vahel anda mõjusaid ja kaasavaid lahendusi on lõhe tekkimise oht; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maailm on jõudnud uude multipolaarsesse ajastusse, kus on suur võimalus rahutusteks, vastuseisuks ja ebastabiilsuseks, mida iseloomustab suur geopoliitiline võistlus, mis hõlmab mittetraditsioonilisi ohte ja konflikte, nagu näiteks hübriid- ja küberrünnakud, hübriidsõjad ning desinformatsioon, mis leiavad tihti aset avalikkuse eest varjatult, kuid mõjutavad ELi ja ülemaailmset julgeolekut märkimisväärselt ning mille vastu seismiseks ja reageerimiseks pole meil asjakohaseid vahendeid; arvestades, et praeguste ülemaailmsete probleemide ja praeguse mitmepoolse süsteemi võimekuse vahel anda mõjusaid ja kaasavaid lahendusi on lõhe tekkimise oht;

| G. | arvestades, et samal ajal kõigutavad maailmakorda üha enam sellised poliitilised probleemid ja katsumused, mis nõuavad tegusid rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas tulemuslikku poliitilist dialoogi, koostööd ja seisukohtade lähendamist, et töötada välja kestlikud lahendused, mis võivad anda tulemusi, koordineeritud tegevused ja reeglitel põhinevas korras eksisteerivad ühised standardid, mis on suutelised andma tulemusi kõigi huvides ja edendama inimõiguseid ja õigusriiki; arvestades, et need standardid peaksid toetama rahvusvahelist rahu, stabiilsust ja kestlikku arengut; arvestades, et EL toetab rahvusvahelisi seaduseid ja norme; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et samal ajal kõigutavad maailmakorda üha enam sellised poliitilised probleemid ja katsumused, mis nõuavad tegusid rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas tulemuslikku poliitilist dialoogi, koostööd ja seisukohtade lähendamist, et töötada välja kestlikud lahendused, mis võivad anda tulemusi, koordineeritud tegevused ja reeglitel põhinevas korras eksisteerivad ühised standardid, mis on suutelised andma tulemusi kõigi huvides ja edendama inimõiguseid ja õigusriiki; arvestades, et need standardid peaksid toetama rahvusvahelist rahu, stabiilsust ja kestlikku arengut; arvestades, et EL toetab rahvusvahelisi seaduseid ja norme;

| H. | arvestades, et maailm on muutunud seotumaks, mis on muutnud rahvusvahelisel tasandil osalejad üksteisest sõltuvamaks ning katsumused keerulisemaks; arvestades, et sellest tulenevad mitmetasandilised probleemid nõuavad kollektiivseid tegusid, paindlikke struktuure ning kõigi sidusrühmade kaasamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maailm on muutunud seotumaks, mis on muutnud rahvusvahelisel tasandil osalejad üksteisest sõltuvamaks ning katsumused keerulisemaks; arvestades, et sellest tulenevad mitmetasandilised probleemid nõuavad kollektiivseid tegusid, paindlikke struktuure ning kõigi sidusrühmade kaasamist;

| I. | arvestades, et praegune mitmepoolne kord põhineb 1945. aasta järgsel ülemaailmsel korral ning ei pruugi täielikult peegeldada tänapäeva maailma, arvestades, et mitmepoolsuse ülesehitamisel ei arvestatud korrapäraselt kõigi ülemaailmsete osalejatega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegune mitmepoolne kord põhineb 1945. aasta järgsel ülemaailmsel korral ning ei pruugi täielikult peegeldada tänapäeva maailma, arvestades, et mitmepoolsuse ülesehitamisel ei arvestatud korrapäraselt kõigi ülemaailmsete osalejatega;

| J. | arvestades, et ülemaailmsest relvastuskontrolli, desarmeerimise ja tuumarelvade leviku tõkestamise alastest poliitikameetmetest ja õigusnormidest on loobutud või neid on lõdvendatud ajal, mil suureneb tavarelvade müük ning relvasüsteemide autonoomia ja mil tehakse investeeringuid uutesse massihävitusrelvadesse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ülemaailmsest relvastuskontrolli, desarmeerimise ja tuumarelvade leviku tõkestamise alastest poliitikameetmetest ja õigusnormidest on loobutud või neid on lõdvendatud ajal, mil suureneb tavarelvade müük ning relvasüsteemide autonoomia ja mil tehakse investeeringuid uutesse massihävitusrelvadesse;

| K. | arvestades, et mitmepoolsusele, mis on rahulik viis iseseisvate riikide vaheliste suhete korraldamiseks, esitatakse üha enam katsumusi, osalt seetõttu, et muutunud on rahvusvaheline süsteem, näiteks on ülemaailmsel areenil esile kerkinud uued osalejad ning neist lähtuvad hübriidohud, mitmepoolsete institutsioonide olemus on tekitanud pingeid ning aastakümneid vanu institutsioone on vaja uuendada, kasvanud on lõhe avaliku arvamuse ja institutsioonide vahel, sagenenud on globaliseerumisvastased mõtteavaldused, traditsiooniliselt tugevad geopoliitilised jõud on mandunud ning koos nendega on nõrgenenud ka ülemaailmsed vabadused ja demokraatia; arvestades, et COVID-19 pandeemia ning selle enneolematu mõju rahvusvahelisele kogukonnale on neid muutusi toetanud ja kiirendanud; arvestades, et me oleme uue ajastu lävel, mis ähvardab ohtu seada rohkem kui 70 aasta edusammud ja suhtelise rahu ning juhatada sisse jõupoliitika ajastu, mille eesmärk on õõnestada rahvusvahelist reeglitel põhinevat korda, mis tugineb rahvusvahelistel õigusaktidel ja õigusriigil, vastutusel, demokraatial ja inimõigustel, soolisel võrdõiguslikkusel ja mitmekesisusel; arvestades, et riikide populistlike impulsside, lahknevate ja muutuvate eesmärkide ning kohaldus- ja vastutusmeetodite puudumise koosmõjul peab mitmepoolne süsteem toime tulema kolme omavahel seotud kriisiga, milleks on võimu-, asjakohasuse ja õiguspärasuse kriisid, mis on esile kerkinud, sest ennekõike lääneriikides pole piisavalt poliitilist tahet ega kooskõlastust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mitmepoolsusele, mis on rahulik viis iseseisvate riikide vaheliste suhete korraldamiseks, esitatakse üha enam katsumusi, osalt seetõttu, et muutunud on rahvusvaheline süsteem, näiteks on ülemaailmsel areenil esile kerkinud uued osalejad ning neist lähtuvad hübriidohud, mitmepoolsete institutsioonide olemus on tekitanud pingeid ning aastakümneid vanu institutsioone on vaja uuendada, kasvanud on lõhe avaliku arvamuse ja institutsioonide vahel, sagenenud on globaliseerumisvastased mõtteavaldused, traditsiooniliselt tugevad geopoliitilised jõud on mandunud ning koos nendega on nõrgenenud ka ülemaailmsed vabadused ja demokraatia; arvestades, et COVID-19 pandeemia ning selle enneolematu mõju rahvusvahelisele kogukonnale on neid muutusi toetanud ja kiirendanud; arvestades, et me oleme uue ajastu lävel, mis ähvardab ohtu seada rohkem kui 70 aasta edusammud ja suhtelise rahu ning juhatada sisse jõupoliitika ajastu, mille eesmärk on õõnestada rahvusvahelist reeglitel põhinevat korda, mis tugineb rahvusvahelistel õigusaktidel ja õigusriigil, vastutusel, demokraatial ja inimõigustel, soolisel võrdõiguslikkusel ja mitmekesisusel; arvestades, et riikide populistlike impulsside, lahknevate ja muutuvate eesmärkide ning kohaldus- ja vastutusmeetodite puudumise koosmõjul peab mitmepoolne süsteem toime tulema kolme omavahel seotud kriisiga, milleks on võimu-, asjakohasuse ja õiguspärasuse kriisid, mis on esile kerkinud, sest ennekõike lääneriikides pole piisavalt poliitilist tahet ega kooskõlastust;

| L. | arvestades, et mitmepoolsuse kriis võib olla võimalus mitmepoolsusel ja õigusriigil põhineva rahvusvahelise korra teemal konsensuse taastamiseks, kasutades selleks tõhusat koostööd, solidaarsust ja kooskõlastust; arvestades, et EL peaks toetama algatusi, mille eesmärk on kodanikuühiskonna seisukohtade parem arvessevõtmine mitmepoolsete foorumite, näiteks ÜRO otsustusprotsessides; arvestades, et EL peaks toetama parlamentaarse assamblee asutamist ÜRO süsteemis, et suurendada ülemaailmse juhtimise demokraatlikku iseloomu, demokraatlikku vastutust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mitmepoolsuse kriis võib olla võimalus mitmepoolsusel ja õigusriigil põhineva rahvusvahelise korra teemal konsensuse taastamiseks, kasutades selleks tõhusat koostööd, solidaarsust ja kooskõlastust; arvestades, et EL peaks toetama algatusi, mille eesmärk on kodanikuühiskonna seisukohtade parem arvessevõtmine mitmepoolsete foorumite, näiteks ÜRO otsustusprotsessides; arvestades, et EL peaks toetama parlamentaarse assamblee asutamist ÜRO süsteemis, et suurendada ülemaailmse juhtimise demokraatlikku iseloomu, demokraatlikku vastutust ja läbipaistvust;

| M. | arvestades, et selle mitmemõõtmelise ja paljutahulise kriisiga toimetulekuks tuleb mitmepoolsus kiiremas korras taas jalule seada; arvestades, et maailm seisab praegu silmitsi tõsiste probleemidega, nagu ohud rahule ja julgeolekule, põhivabadustele ja demokraatiale, kliimamuutused, elurikkuse vähenemine, keskkonnaseisundi halvenemine, katastroofiriski juhtimine, ülemaailmsed rahvatervise probleemid, suurenenud protektsionism, desinformatsioon, välisriikide sekkumine, sooline võrdõiguslikkus, kestlik areng ja vaesuse ning ebavõrdsuste süvenemine ülemaailmsel tasandil; arvestades, et ainult tugevdatud mitmepoolse korra ja poliitilise juhtimisega on rahvusvahelisel üldsusel võimalik leida nendele ja tulevastele probleemidele püsivaid ja kestlikke lahendusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et selle mitmemõõtmelise ja paljutahulise kriisiga toimetulekuks tuleb mitmepoolsus kiiremas korras taas jalule seada; arvestades, et maailm seisab praegu silmitsi tõsiste probleemidega, nagu ohud rahule ja julgeolekule, põhivabadustele ja demokraatiale, kliimamuutused, elurikkuse vähenemine, keskkonnaseisundi halvenemine, katastroofiriski juhtimine, ülemaailmsed rahvatervise probleemid, suurenenud protektsionism, desinformatsioon, välisriikide sekkumine, sooline võrdõiguslikkus, kestlik areng ja vaesuse ning ebavõrdsuste süvenemine ülemaailmsel tasandil; arvestades, et ainult tugevdatud mitmepoolse korra ja poliitilise juhtimisega on rahvusvahelisel üldsusel võimalik leida nendele ja tulevastele probleemidele püsivaid ja kestlikke lahendusi;

| N. | arvestades, et selleks, et mitmepoolsust taaselustada ja kaitsta, peab EL aitama hoida mitmepoolseid institutsioone elujõuliste ja toimivatena, otsides samas sügavamat koostööd sarnaselt meelestatud partneritega, et võidelda oma väärtuste ja huvide eest; arvestades, et need koalitsioonid muutuvad vastavalt probleemidele ning ei tohiks õõnestada olemasolevaid institutsioone; arvestades, et EL peaks püüdma rajada avatud koalitsioone, mitte eksklusiivseid gruppe; arvestades, et EL peab leidma uusi viise, kuidas maailma lõunapoolsete riikidega suhelda ning teha seda nendega võrdsel tasemel, võrdsete partneritena; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et selleks, et mitmepoolsust taaselustada ja kaitsta, peab EL aitama hoida mitmepoolseid institutsioone elujõuliste ja toimivatena, otsides samas sügavamat koostööd sarnaselt meelestatud partneritega, et võidelda oma väärtuste ja huvide eest; arvestades, et need koalitsioonid muutuvad vastavalt probleemidele ning ei tohiks õõnestada olemasolevaid institutsioone; arvestades, et EL peaks püüdma rajada avatud koalitsioone, mitte eksklusiivseid gruppe; arvestades, et EL peab leidma uusi viise, kuidas maailma lõunapoolsete riikidega suhelda ning teha seda nendega võrdsel tasemel, võrdsete partneritena;

| O. | arvestades, et kliimamuutused ja COVID-19 pandeemia on näidanud, kui ülemaailmselt olulised ja poliitiliselt ülimuslikud on ülemaailmsed avalikud hüved, muu hulgas kaasav, turvaline ja usaldusväärne juurdepääs tervishoiule, puhtale õhule ja veele, toidule ja teistele ressurssidele, haridusele, tehnoloogiale ja küberruumile; arvestades, et COVID-19 pandeemia on meile meelde tuletanud ilmset fakti: pandeemiaga silmitsi seistes on meie tervishoiuahel vaid nii tugev, kui on selle nõrgim tervisesüsteem; arvestades, et COVID-19 ohustab kõikjal inimesi ja majandust; arvestades, et juurdepääs ülemaailmsetele avalikele hüvedele ja poliitikameetmed, millega püütakse sellist juurdepääsu riikide ja kogukondade vahel reguleerida ja laiendada, nõuavad ülemaailmset koostööd eesmärkide ja minimaalsete ühiste standardite kehtestamisel ning vähimkaitstud riikide ja kogukondade aktiivset toetamist; arvestades, et selleks on vaja tulemuslikku mitmepoolset tegevuskava, mis keskenduks ülemaailmsetele avalikele hüvedele ja juhtimisstruktuuridele, mis parandavad juurdepääsu sellistele hüvedele; arvestades, et tulemuslik poliitiline dialoog, koostöö ja ülemaailmsetele avalikele hüvedele ligipääsu tagamine peab igal juhul olema seotud põhiõiguste edendamise ja kaitsega ning kõigi inimeste, eelkõige kõige nõrgemate võimestamisega; arvestades, et COVID-19 pandeemia on näidanud WHO töö olulisust ning WHO võimekust juhtida vastust pandeemiale kiiresti ja tulemuslikult, tuues samal ajal esile ka mured, nagu katsed sekkuda selle tegevustesse ja nendega manipuleerida; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kliimamuutused ja COVID-19 pandeemia on näidanud, kui ülemaailmselt olulised ja poliitiliselt ülimuslikud on ülemaailmsed avalikud hüved, muu hulgas kaasav, turvaline ja usaldusväärne juurdepääs tervishoiule, puhtale õhule ja veele, toidule ja teistele ressurssidele, haridusele, tehnoloogiale ja küberruumile; arvestades, et COVID-19 pandeemia on meile meelde tuletanud ilmset fakti: pandeemiaga silmitsi seistes on meie tervishoiuahel vaid nii tugev, kui on selle nõrgim tervisesüsteem; arvestades, et COVID-19 ohustab kõikjal inimesi ja majandust; arvestades, et juurdepääs ülemaailmsetele avalikele hüvedele ja poliitikameetmed, millega püütakse sellist juurdepääsu riikide ja kogukondade vahel reguleerida ja laiendada, nõuavad ülemaailmset koostööd eesmärkide ja minimaalsete ühiste standardite kehtestamisel ning vähimkaitstud riikide ja kogukondade aktiivset toetamist; arvestades, et selleks on vaja tulemuslikku mitmepoolset tegevuskava, mis keskenduks ülemaailmsetele avalikele hüvedele ja juhtimisstruktuuridele, mis parandavad juurdepääsu sellistele hüvedele; arvestades, et tulemuslik poliitiline dialoog, koostöö ja ülemaailmsetele avalikele hüvedele ligipääsu tagamine peab igal juhul olema seotud põhiõiguste edendamise ja kaitsega ning kõigi inimeste, eelkõige kõige nõrgemate võimestamisega; arvestades, et COVID-19 pandeemia on näidanud WHO töö olulisust ning WHO võimekust juhtida vastust pandeemiale kiiresti ja tulemuslikult, tuues samal ajal esile ka mured, nagu katsed sekkuda selle tegevustesse ja nendega manipuleerida;

| P. | arvestades, et terrorism on jätkuvalt üks kõige tõsisemaid ohte rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et terrorism on jätkuvalt üks kõige tõsisemaid ohte rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule;

| Q. | arvestades, et autoritaarsete ja totalitaarsete režiimide ning mitteliberaalsete valitsuste jõulisem enesekehtestamine mitmepoolsetel foorumitel ja rahvusvahelistes organisatsioonides, sealhulgas katsed rahvusvahelisi norme nõrgestada ja muuta, ning nende tugev osalus asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja mitmepoolsete foorumite juhtimis- ja otsustusprotsessides võivad viia asümmeetriliste vähemmõjusate ja kallutatud poliitiliste lahendusteni, kõrvaldada võrdsed tingimused rahvusvahelise üldsuse kõikidele liikmetele ning nõrgendada rahvusvahelise kogukonna pühendumust kaitsta ja edendada universaalseid väärtusi ning õigusi; arvestades, et individuaalsed tegevuskavad, ühepoolsed meetmed ning mitmepoolsete lahenduste vähene kaasatus ja toetamine võivad mitmepoolsust, mis on oluline korralduspõhimõte riikidevaheliste probleemide lahendamiseks, veelgi õõnestada; arvestades, et sellega seoses on oluline tõsta uuesti ausse reeglitel põhinev juhtimine, rahvusvaheline koostöö, kohustus austada põhiõigusi ja rahvusvahelise üldsuse kõigi liikmete tõeliselt võrdsed tingimused; arvestades, et nende eesmärkide saavutamisel on keskse tähtsusega asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid ja mitmepoolsed foorumid; arvestades, et need eesmärgid võimaldavad avaldada tulemuslikumat positiivset poliitilist mõju ülemaailmsete probleemide lahendamisele ning samas vähendada ja ennetada konfliktiohtu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et autoritaarsete ja totalitaarsete režiimide ning mitteliberaalsete valitsuste jõulisem enesekehtestamine mitmepoolsetel foorumitel ja rahvusvahelistes organisatsioonides, sealhulgas katsed rahvusvahelisi norme nõrgestada ja muuta, ning nende tugev osalus asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja mitmepoolsete foorumite juhtimis- ja otsustusprotsessides võivad viia asümmeetriliste vähemmõjusate ja kallutatud poliitiliste lahendusteni, kõrvaldada võrdsed tingimused rahvusvahelise üldsuse kõikidele liikmetele ning nõrgendada rahvusvahelise kogukonna pühendumust kaitsta ja edendada universaalseid väärtusi ning õigusi; arvestades, et individuaalsed tegevuskavad, ühepoolsed meetmed ning mitmepoolsete lahenduste vähene kaasatus ja toetamine võivad mitmepoolsust, mis on oluline korralduspõhimõte riikidevaheliste probleemide lahendamiseks, veelgi õõnestada; arvestades, et sellega seoses on oluline tõsta uuesti ausse reeglitel põhinev juhtimine, rahvusvaheline koostöö, kohustus austada põhiõigusi ja rahvusvahelise üldsuse kõigi liikmete tõeliselt võrdsed tingimused; arvestades, et nende eesmärkide saavutamisel on keskse tähtsusega asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid ja mitmepoolsed foorumid; arvestades, et need eesmärgid võimaldavad avaldada tulemuslikumat positiivset poliitilist mõju ülemaailmsete probleemide lahendamisele ning samas vähendada ja ennetada konfliktiohtu;

| R. | arvestades, et EL peaks ühe osana oma ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning ühise julgeoleku ja kaitsepoliitika (ÜJKP) prioriteetidest veelgi rohkem kui varem investeerima mitmepoolsete organisatsioonide tugevdamisse; arvestades, et ELi strateegiline kompass omistab palju tähtsust rahvusvahelisele ja mitmepoolsele koostööle kui ühele ÜJKP põhisambale; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL peaks ühe osana oma ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning ühise julgeoleku ja kaitsepoliitika (ÜJKP) prioriteetidest veelgi rohkem kui varem investeerima mitmepoolsete organisatsioonide tugevdamisse; arvestades, et ELi strateegiline kompass omistab palju tähtsust rahvusvahelisele ja mitmepoolsele koostööle kui ühele ÜJKP põhisambale;

| S. | arvestades, et välisriikide pahatahtliku sekkumise vastu võideldes on vaja sarnaselt meelestatud partnerite mitmepoolset koostööd; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et välisriikide pahatahtliku sekkumise vastu võideldes on vaja sarnaselt meelestatud partnerite mitmepoolset koostööd;

| T. | arvestades, et ÜRO peasekretäri aruandes „Meie ühine tegevuskava“, mis esitati ÜRO Peaassambleele 2021. aasta septembris ja millele assamblee avaldas toetust 2021. aasta novembris ning mille koostamisel tugineti ulatuslikule konsultatsiooniprotsessile, mis hõlmas ÜRO liikmesriike, arvamusliidreid, noori, kodanikuühiskonda, asjaomaseid sidusrühmi ja kodanikke ning ÜRO süsteemi ja selle paljusid partnereid, kinnitatakse vajadust mõjusama, kaasavama ja võrgustatuma reeglitel põhineva mitmepoolsuse järele tulevikus; arvestades, et see on oluline, et ÜRO süsteem ja muud mitmepoolsed foorumid oleksid jätkuvalt tulemuslikud ülemaailmsed konsulteerimise ja otsuste tegemise foorumid; arvestades, et sellega seoses on ELil ainulaadne võimalus toetada ÜROd ja teisi asjaomaseid rahvusvahelisi organisatsioone reformiprotsessis ning taastada nende võime saavutada tulemusi ja suhelda asjaomaste sidusrühmadega, nagu noored või kliimamuutustest enim mõjutatud kogukonnad, nii kohalikul kui piirkondlikul tasandil; arvestades, et seejuures peaks EL kasutama juhust astuda konkureerivate jõududega konstruktiivsesse ja tulemuslikku dialoogi, ent säilitama kindla seisukoha põhiõiguste ja -vabaduste küsimuses, edendama universaalsetel väärtustel põhinevat sotsiaalset ja poliitilist mudelit ja tegema tihedamat ja kooskõlastatud koostööd sarnaselt meelestatud riikidega, et tugevdada universaalsete väärtuste ja põhiõiguste ülimuslikkust ning edendada ülemaailmsetele probleemidele tulemuslike lahenduste leidmist; arvestades, et reeglitel põhineva, kaasava, võrgustatud ja mõjusa mitmepoolsuse tugevdamise põhikomponent on parlamentaarne diplomaatia; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ÜRO peasekretäri aruandes „Meie ühine tegevuskava“, mis esitati ÜRO Peaassambleele 2021. aasta septembris ja millele assamblee avaldas toetust 2021. aasta novembris ning mille koostamisel tugineti ulatuslikule konsultatsiooniprotsessile, mis hõlmas ÜRO liikmesriike, arvamusliidreid, noori, kodanikuühiskonda, asjaomaseid sidusrühmi ja kodanikke ning ÜRO süsteemi ja selle paljusid partnereid, kinnitatakse vajadust mõjusama, kaasavama ja võrgustatuma reeglitel põhineva mitmepoolsuse järele tulevikus; arvestades, et see on oluline, et ÜRO süsteem ja muud mitmepoolsed foorumid oleksid jätkuvalt tulemuslikud ülemaailmsed konsulteerimise ja otsuste tegemise foorumid; arvestades, et sellega seoses on ELil ainulaadne võimalus toetada ÜROd ja teisi asjaomaseid rahvusvahelisi organisatsioone reformiprotsessis ning taastada nende võime saavutada tulemusi ja suhelda asjaomaste sidusrühmadega, nagu noored või kliimamuutustest enim mõjutatud kogukonnad, nii kohalikul kui piirkondlikul tasandil; arvestades, et seejuures peaks EL kasutama juhust astuda konkureerivate jõududega konstruktiivsesse ja tulemuslikku dialoogi, ent säilitama kindla seisukoha põhiõiguste ja -vabaduste küsimuses, edendama universaalsetel väärtustel põhinevat sotsiaalset ja poliitilist mudelit ja tegema tihedamat ja kooskõlastatud koostööd sarnaselt meelestatud riikidega, et tugevdada universaalsete väärtuste ja põhiõiguste ülimuslikkust ning edendada ülemaailmsetele probleemidele tulemuslike lahenduste leidmist; arvestades, et reeglitel põhineva, kaasava, võrgustatud ja mõjusa mitmepoolsuse tugevdamise põhikomponent on parlamentaarne diplomaatia;

| U. | arvestades, et EL ja liikmesriigid on jätkuvalt pühendunud täiel määral mitmepoolsusele, ülemaailmsele juhtimisele, ÜRO põhiväärtuste edendamisele ELi välispoliitika lahutamatu osana ja ÜRO süsteemi kolmele sambale: inimõigused, rahu ja julgeolek ning areng; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et EL ja liikmesriigid on jätkuvalt pühendunud täiel määral mitmepoolsusele, ülemaailmsele juhtimisele, ÜRO põhiväärtuste edendamisele ELi välispoliitika lahutamatu osana ja ÜRO süsteemi kolmele sambale: inimõigused, rahu ja julgeolek ning areng;

| V. | arvestades, et EL ja ÜRO jätkavad tihedat koostööd enam kui 170 riigis, et parandada neis kõigis inimõiguste kaitset, vähendada nälga ja alatoitlust, ennetada ja ületada kriise, ehitada üles demokraatlikud ja kaasavad ühiskonnad, pakkuda hädavajalikke teenuseid, edendada rohelist majanduskasvu ja inimväärseid töökohti ning tagada loodusvarade säästev majandamine; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et EL ja ÜRO jätkavad tihedat koostööd enam kui 170 riigis, et parandada neis kõigis inimõiguste kaitset, vähendada nälga ja alatoitlust, ennetada ja ületada kriise, ehitada üles demokraatlikud ja kaasavad ühiskonnad, pakkuda hädavajalikke teenuseid, edendada rohelist majanduskasvu ja inimväärseid töökohti ning tagada loodusvarade säästev majandamine;

| W. | arvestades, et parlamendi roll ja töövahendid parlamentaarse diplomaatia, vahendamise ja dialoogi vallas võivad aidata aktiivselt kaasa mitmepoolsuse tugevdamisele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et parlamendi roll ja töövahendid parlamentaarse diplomaatia, vahendamise ja dialoogi vallas võivad aidata aktiivselt kaasa mitmepoolsuse tugevdamisele;

| X. | arvestades, et uus naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (rahastamisvahend „Globaalne Euroopa“) koos Euroopa tiimi lähenemisviisiga, strateegiaga „Global Gateway“ ja mitmepoolsete foorumitega annab ELile ja selle liikmesriikidele võimaluse ressursse sünergiliselt ühendada, koordineerida paremini abi andmist ja avaldada positiivset mõju ELi välistegevusele, võttes arvesse partnerriikide vajadusi, sealhulgas tänu jätkuvale ja tugevdatud koostööle ÜROga koha peal; arvestades, et EL peaks eelisjärjekorras aitama riike, kus on ajalooliselt olnud head juhtimistavad ning pühendutud demokraatlikele põhimõtetele ja inimõigustele; arvestades, et uus rahastamisvahend „Globaalne Euroopa“ näeb ette komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Parlamendi vahelise kõrgetasemelise poliitilise dialoogi programmitöö prioriteetide üle ning annab parlamendile võimaluse siduda see poliitiline ja programmitöö alane dialoog uuesti kolmandate riikide suunalise poliitilise teavitustegevuse ja konsultatsiooniprotsessiga, misläbi saab see parlamentaarse diplomaatia valdkonnas tehtava töö ja teavitustegevusega suurendada ELi suutlikkust asjakohaseid kolmandaid riike aidata ja positiivselt mõjutada; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et uus naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (rahastamisvahend „Globaalne Euroopa“) koos Euroopa tiimi lähenemisviisiga, strateegiaga „Global Gateway“ ja mitmepoolsete foorumitega annab ELile ja selle liikmesriikidele võimaluse ressursse sünergiliselt ühendada, koordineerida paremini abi andmist ja avaldada positiivset mõju ELi välistegevusele, võttes arvesse partnerriikide vajadusi, sealhulgas tänu jätkuvale ja tugevdatud koostööle ÜROga koha peal; arvestades, et EL peaks eelisjärjekorras aitama riike, kus on ajalooliselt olnud head juhtimistavad ning pühendutud demokraatlikele põhimõtetele ja inimõigustele; arvestades, et uus rahastamisvahend „Globaalne Euroopa“ näeb ette komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Parlamendi vahelise kõrgetasemelise poliitilise dialoogi programmitöö prioriteetide üle ning annab parlamendile võimaluse siduda see poliitiline ja programmitöö alane dialoog uuesti kolmandate riikide suunalise poliitilise teavitustegevuse ja konsultatsiooniprotsessiga, misläbi saab see parlamentaarse diplomaatia valdkonnas tehtava töö ja teavitustegevusega suurendada ELi suutlikkust asjakohaseid kolmandaid riike aidata ja positiivselt mõjutada;

| Y. | arvestades, et selleks, et EL saaks rääkida ühel häälel, tuleb märkimisväärselt muuta välissuhetes otsuste tegemise protsessi; arvestades, et üksmeelne otsuste tegemine ainult piirab ELi võimekust esineda rahvusvahelisel areenil tugeva osalejana, samal ajal kui Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid peaksid kokku leppima kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamises välispoliitilistes küsimustes, sest see on märksa tulemuslikum otsuste tegemise vorm; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et selleks, et EL saaks rääkida ühel häälel, tuleb märkimisväärselt muuta välissuhetes otsuste tegemise protsessi; arvestades, et üksmeelne otsuste tegemine ainult piirab ELi võimekust esineda rahvusvahelisel areenil tugeva osalejana, samal ajal kui Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid peaksid kokku leppima kvalifitseeritud häälteenamuse kasutamises välispoliitilistes küsimustes, sest see on märksa tulemuslikum otsuste tegemise vorm;

ELi põhiväärtustele tugineva mitmepoolsuse taastamine

| 1. | tunneb heameelt komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatise üle Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi panuse kohta reeglitel põhineva mitmepoolsuse tugevdamiseks; on seisukohal, et teatis annab ELi välispoliitika suunda käsitlevasse arutelusse väga otsese panuse ja viib seda edasi, tuginedes olulisele, kuid üldisemale kohustusele seista mõjusa mitmepoolsuse eest, nagu on määratletud 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegias, samas teadvustatakse vajadust ühendada mõjusa mitmepoolsuse väärtus ja eesmärk põhimõtetel rajaneva pragmaatilisusega ning vajadust edendada ja kaitsta ELi huve ja väärtusi, nagu on sätestatud ELi 2016. aasta üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias; tuletab meelde, et parim mitmepoolsuse kaitsmise strateegia on ehitada see uuesti üles nii, et see oleks asjakohasem, vastupidavam ja tulemuslikum; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toetab ühisteatise seisukohta, et „nõukogu peab kasutama ka aluslepingu sätteid, mis võimaldavad konstruktiivset hääletamisest hoidumist ja ühise välis- ja julgeolekupoliitika otsuste vastuvõtmist kvalifitseeritud häälteenamusega“; rõhutab, kui oluline on, et tulevased ELi aluslepingute muudatused tugineksid välispoliitilistes küsimustes kvalifitseeritud häälteenamusele, sest see lubaks ELil saada mõjukamaks ülemaailmseks osalejaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõustub komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga, et EL peab otsustavamalt kaitsma oma huve ja edendama universaalseid väärtusi, millel see rajaneb, ning nõustub seetõttu, et EL peab kaitsma ja tugevdama reeglitel põhinevat korda ja mitmepoolsust, sest nii on võimalik tagada rahvusvahelisele üldsusele võrdsed tingimused, luua foorum kaasavaks poliitiliseks dialoogiks, koostööks ja lähenemiseks ning saavutada poliitilisi lahendusi, millel on rahvusvahelise üldsuse laialdane toetus ja millega suudetakse päriselt midagi korda saata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toonitab, et on äärmiselt oluline, et EL tugevdaks oma välistegevust ning diplomaatilisi vahendeid omaenda autonoomsete vahenditega, suurendades sellega enda võimekust olla osaline ülemaailmsel areenil ning „rääkida ühel häälel“, et kaitsta paremini mitmepoolsust, mis peaks hõlmama ka hiljuti parlamendi poolt nõutud Euroopa Diplomaatilise Akadeemia loomist; kordab oma nõuet lisada „Uus Euroopa Bauhaus“ uue instrumendina ELi välistegevuse vahendite hulka ning kaasata see ka kui kasulik kultuuriline ja avaliku diplomaatia töövahend, mis on äärmiselt oluline, et edendada väärtustel põhinevat mitmepoolset korda ja tugevdada rahvusvahelist partnerlust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu, et EL on suutnud ühtse turu jaoks välja töötada väga tõhusad ja kaasavad regulatiivsed standardid ning on seisukohal, et EL peaks püüdma edendada selliseid standardeid paradigmana ka oma välistegevuses ja panustama tulemuslike ülemaailmsete regulatiivsete standardite üle peetavasse arutelusse; tuletab meelde Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 24, milles öeldakse, et „liikmesriigid toetavad aktiivselt ja tingimusteta liidu välis- ja julgeolekupoliitikat lojaalsuse ja vastastikuse solidaarsuse vaimus“ ning et „nad hoiduvad igasugustest meetmetest, mis on vastuolus liidu huvidega või mis võivad kahjustada liidu efektiivsust ühtse jõuna rahvusvahelistes suhetes“; tunneb muret mõnede liikmesriikide tegevuse üle, näiteks kahepoolsed diplomaatilised algatused ELi-väliste riikidega, mis võib olla vastuolus ELi lepingu artikliga 24; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on veendunud, et EL peab maailmas ka edaspidi tegutsema mitmepoolsuse vankumatu ja peamise kaitsjana ning vältima tegevust, mis neideesmärke kahjustab; järeldab siiski, et EL peab reageerima ülemaailmsetele suundumustele, nagu kasvav killustatus, kaubanduse kasutamine relvana ja protektsionism, et oma konkurentsieelised säilitada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et EL peaks suunama oma püüdlused ülemaailmsetesse probleemidesse, näiteks kliimamuutuste lahendamine või stabiilsuse ja rahu edendamine, millest võib saada lähtepunkt laiemate diplomaatiliste suhete jaoks kolmandate riikidega, kellega dialoog või koostöö teistes poliitikaaspektides pole alati kohe teostatav; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et EL oleks suurenevate ülemaailmsete ohtudega tegelemisel enesekindlam ja strateegilisem; rõhutab, et kiiresti muutuva geopoliitilise maastiku kontekstis on maailm jõudnud ristteele ning on oht, et mitmepoolseid institutsioone hakkavad juhtima mittedemokraatlikud režiimid; nõuab tugevat, tegudel põhinevat pühendumust kaitsta mitmepoolsetel foorumitel demokraatiat ja põhiõigusi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et EL on pea kõigis rahvusvahelistes organisatsioonides ning mitmepoolsetel foorumitel vaid vaatleja ning et see olukord ei ilmesta ELi pädevusi ega riigiüleste organisatsioonide üha kasvavat tähtsust ülemaailmses otsuste tegemises; usub, et ELi mõjusus ülemaailmsel areenil on tihedalt seotud selle staatusega mitmepoolsetel foorumitel ja organisatsioonides; kutsub seetõttu liikmesriike üles koguma kokku poliitilist tahet tugevdada ELi positsiooni mitmepoolsetes organisatsioonides ja foorumitel ning otsima sellise staatusemuudatuse jaoks toetust kolmandatelt riikidelt, et EL saaks tõeliselt täita oma pühendumust mitmepoolsuse tulemuslikule kaitsmisele; |
| --- | --- |

9.

ÜRO ning Euroopa Liidu osaluse tugevdamine selle süsteemis

| 10. | väljendab veel kord vankumatut toetust ÜRO peasekretäri António Guterrese algatatud reformiprogrammile ning juhib tähelepanu vajadusele teha täiendavaid edusamme, eelkõige seoses naiste, noorte ja kaitsetus olukorras olevate isikute kaasamisega, samuti teadlikkuse tõstmisega intersektsionaalsusest ÜRO struktuurides; rõhutab, kui oluline on ÜRO süsteem, mis suudaks jätkuvalt saavutada tulemusi; juhib tähelepanu, kui oluline on ÜRO süsteemi jaoks ÜRO peasekretäri nägemus „One UN“ (Üks ÜRO), mille abil saab ÜRO erinevaid ameteid ja organeid omavahel tõeliselt siduda ja panna ühtse eelarve- ja juhtimisstruktuuri alusel ühiselt toimima ning mis võib anda panuse ÜRO eesmärkide saavutamisse; juhib eelkõige tähelepanu, et ÜRO arengusüsteemi reformiga on tugevdatud ÜRO kohalike koordinaatorite rolli ning on seisukohal, et ÜRO kohalikud koordinaatorid, kes tegutsevad praegu enam kui 130 riigis, peaksid võtma juhtrolli ÜRO programmide rakendamise kohapealses koordineerimises, et muuta ÜRO tegevus ühtsemaks, ning olema kontaktis ja konsulteerima tihedalt ELi delegatsioonidega asjakohases ÜRO liikmesriigis, et taotleda koostoimet ja vastastikust tugevdamist asjakohasele riigile suunatud ELi temaatiliste ja geograafiliste programmidega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kinnitab veel kord, et EL ja ÜRO peaksid tegema tihedat koostööd peakorterite tasandil ning piirkondades ja riikides, kus nad osutavad abi, et vahetada analüüse ning ühtlustada poliitikat ja programmilist planeerimist, et maksimeerida nende mõju inimeste ja planeedi heaolule; tuletab meelde, et EL saab oluliselt suurendada ÜRO programmide ulatust ja mõju kolmandates riikides ning määratleda oma programmitöö ja abi sünergilisel viisil, mis tugevdab kooskõlas ÜRO eesmärkidega nende mõju; rõhutab seetõttu ELi ja ÜRO vahelise tiheda konsulteerimise ja koostöö tähtsust ning kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ning kolmandates riikides asuvaid ELi delegatsioone üles aktiivselt pöörduma ÜRO poole ja temaga konsulteerima ÜRO poliitika ja programmimeetmete teemal aastateks 2021–2027 ja pärast seda; kutsub ÜROd üles ELiga korrapäraselt konsulteerima, nii ÜRO peakorterites kui ka kohapeal kolmandates riikides; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et EL ja ÜRO peaksid korraldama iga-aastaseid tippkohtumisi, et ÜRO peasekretäril oleks võimalus konsulteerida nõukogu, komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Parlamendiga; kutsub ÜROd üles tagama ÜRO kõrgetasemeliste esindajate pideva kohaloleku parlamendis, et edenda struktureeritud ja järjepidevat poliitilist dialoogi ja muuta ÜRO tegevus nähtavamaks; rõhutab vajadust parandada ÜRO poliitilist toimimist, nõudes tugevamat suhtlust ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide vahel, nagu on rõhutanud ÜRO peasekretär António Guterres; rõhutab vajadust tugevdada ÜRO asutuste koordineerimist rahvusvaheliste finantsasutustega ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) kaudu; toetab ÜRO peasekretäri Guterrese ettepanekuid anda noortele ja kodanikuühiskonnale ÜRO süsteemis suurem sõnaõigus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et selleks, et EList saaks mõjusam ülemaailmne partner, kes suudab kaitsta mitmepoolset korda, tuleb suurendada ELi suutlikkust tegutseda kindlalt ja kiiresti usaldusväärse julgeoleku tagajana; kutsub seetõttu nõukogu ja komisjoni üles põhjalikult hindama, uurima ja välja töötama võimalusi alaliste rahvusvaheliste sõjaliste üksuste loomiseks, mis oleksid alaliselt kohal ja treeniksid ühiselt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub ÜRO peasekretäril suurendada oma jõupingutusi ÜRO soolise võrdõiguslikkuse strateegia rakendamisel, kuna see on oluline vahend naiste võrdse esindatuse tagamiseks ÜRO süsteemis kõigil hierarhilistel tasanditel; tuletab meelde, et alates ÜRO loomisest 1945. aastal ei ole ÜRO peasekretäriks nimetatud ühtegi naist; juhib tähelepanu üldisele vajadusele naiste ja tõrjutud rühmade võrdse esindatuse ning suurema mitmekesisuse järele rahvusvahelistes organisatsioonides; toetab jõuliselt noorte, rahu ja julgeoleku tegevuskava ja selle eesmärki anda noortele kohalikul, riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil otsuste tegemisel suurem sõnaõigus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et EL peaks määrama kindlaks need ÜRO organid ja muud mitmepoolsed organisatsioonid, millel on oluline roll poliitilise dialoogi, lähenemise ja ülemaailmsetele probleemidele poliitiliste lahenduste leidmise edendamisel ning standardite kehtestamisel ja peaks määratlema nende organite ja organisatsioonidega dialoogi pidamiseks ja nende toetamiseks, sealhulgas eelarvetoetuseks, selged eesmärgid ja prioriteedid; tuletab sellega seoses meelde, et EL ja selle liikmesriigid on juba ÜRO, paljude selle ametite ja programmide peamised rahastajad, kuid et selline kohustus ÜRO ees ja selle toetamine ei tähenda sugugi mitte alati ELi, selle liikmesriikide ja sarnaselt meelestatud partnerite suuremat mõju mitmepoolsetel foorumitel, mis on eriti murettekitav ajal, mil mittedemokraatlikud režiimid, nagu näiteks Venemaa, on sellistel foorumitel üha tugevamad; |
| --- | --- |

15.

| 16. | juhib tähelepanu standardite suurenenud geopoliitilisele tähtsusele, eriti tehnoloogia valdkonnas, ning nõuab tungivalt, et EL tegutseks strateegiliselt, et saada mitmepoolsetel foorumitel standardeid kehtestavaks suurjõuks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub ELi ja liikmesriike ning ka sarnaselt meelestatud partnereid üles koordineerima veel paremini oma tegevust, et toetada ühiselt mitmepoolsetel foorumitel juhtivatele ametikohtadele kandideerijaid; juhib tähelepanu vajadusele koordineerida tegevust sarnaselt meelestatud partneritega teistes maailma piirkondades ja seoses sellega, kui oluline on juhtivate ametikohtade võrdse geograafilise jaotuse põhimõte, pöörata suurt tähelepanu demokraatlikele väärtustele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab sellega seoses Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) keskset rolli Euroopa julgeoleku tugisambana ning nõuab, et organisatsiooni terviklikku julgeolekualast lähenemisviisi tugevdataks veelgi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub ELi üles tegema koostööd ÜRO, piirkondlike organisatsioonide, rahvusvaheliste foorumite, nagu G7 ja G20, ning ajutiste koalitsioonidega, et lahendada ülemaailmseid probleeme, millega me praegu ja tulevikus silmitsi seisame; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles täiendama oma mitmepoolsuse strateegiat, kasutades muu hulgas selleks regulaarselt uuendatavaid suuniseid, milles selgitatakse, kuidas tegutseda erinevatel foorumitel ning mis hõlmavad probleeme nagu näiteks ÜRO süsteemi reform ja ELi kesksem roll või ametlik esindamine ning nägemus uuest maailmakorrast, mis kujundaks seda mitmepoolsust taaselustaval viisil; on veendunud, et EL peab looma liite sarnaseid seisukohti jagavate partneritega, et arendada mitmepoolset koostööd mitmesugustel foorumitel, kuid et need liidud ei hõlma alati samu osalejaid, samas kui eesmärk peab alati olema mõjusa ja reeglitel põhineva ülemaailmse juhtimise süsteemi säilitamine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kordab oma seisukohta seoses Venemaa agressioonisõjaga Ukraina vastu, mida on väljendatud eelnevates resolutsioonides; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa Föderatsiooni agressioonisõja Ukraina vastu ja Valgevene osalemise selles sõjas ning nõuab, et Venemaa lõpetaks viivitamata igasuguse sõjalise tegevuse Ukrainas ning viiks tingimusteta välja kõik väed ja sõjavarustuse kogu Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumilt; rõhutab, et see sõjaline agressioon ja invasioon rikub oluliselt rahvusvahelisi õigusakte; peab Venemaa sissetungi Ukrainasse rünnakuks mitte ainult suveräänse riigi vastu, vaid ka Euroopa koostöö ja julgeoleku põhimõtete ja mehhanismi ning ÜRO põhikirjas sätestatud reeglitel põhineva rahvusvahelise korra vastu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunneb heameelt Venemaa osaluse peatamise üle ÜRO Inimõiguste Nõukogus; väljendab heameelt rahvusvaheliste organisatsioonide otsuste üle peatada Venemaa osalemine, sealhulgas kultuuri ja spordi valdkonnas; kutsub ELi juhte ja teiste riikide juhte üles jätma Venemaa välja G20 ja teiste mitmepoolsete koostööorganisatsioonide, näiteks Maailma Kaubandusorganisatsiooni, UNESCO jt koosseisust, kuna see oleks oluline märguanne, et rahvusvaheline kogukond ei taasta tavapärast suhtlust selle agressorriigiga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toonitab, et praegu tuleb prioriteediks seada kehtivate sanktsioonide täielik ja tulemuslik rakendamine kogu ELis ja ELi rahvusvaheliste liitlaste poolt; nõuab, et EL kasutaks nende sanktsioonide mõjususe tagamiseks mitmepoolseid foorumeid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab viivitamatult täieliku embargo kehtestamist Venemaa nafta, kivisöe, tuumkütuse ja gaasi impordile, Nordstream 1 ja 2 täielikku hülgamist ning kava esitamist, kuidas jätkata ELi energiavarustuskindluse tagamist lühikeses perspektiivis; nõuab, et EL tagaks mitmepoolsetel foorumitel toe kolmandatele riikidele, kes tahavad kehtestada embargo Venemaa energiaimpordile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunneb heameelt ELi ja selle liikmesriikide võime üle töötada koordineeritult ning esineda ÜRO süsteemis, eeskätt ÜRO Peaassamblees, ÜRO Julgeolekunõukogus ja ÜRO Inimõiguste Nõukogus ühtsete seisukohtadega; tunnustab sellega seoses ÜRO juures New Yorgis ja Genfis tegutsevate ELi delegatsioonide väärtuslikku panust tegevuse koordineerimisel; on veendunud, et seda ühtset ja sünergilist lähenemisviisi tuleks kasutada igas ÜRO organis, ametis või muus rahvusvahelises organisatsioonis, et EL saaks mitmepoolsetel foorumitel tegutseda ühtse tervikuna; peab kahetsusväärseks, et Julgeolekunõukogu ei suuda järjekindlalt langetada otsuseid ning ei ole seetõttu Ukrainas, Süürias, Etioopias ja Sudaanis valitsevatele kriisidele reageerinud sama tulemuslikult kui varasemate kriiside korral ning et see on ulatusliku vetoõiguse kasutamise tõttu avaldanud negatiivset mõju nende kriiside ennetamisele, ohjamisele ja lahendamisele; rõhutab, et on lubamatu, et üks riik võib peatada jõupingutused genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude või sõjakuritegude toimepanemise korral; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab tungivalt, et ÜRO nimetaks ametisse oma erisaadiku Liibüas, kuna ametikoht on olnud täitmata alates 2021. aasta novembrist ja demokraatlik protsess Liibüas on endiselt pöördepunktis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab kahetsusväärseks, et 2022. aastal on Julgeolekunõukogus esindatud ainult kaks ELi liikmesriiki; on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid edendama arutelu selle üle, kuidas peaks välja nägema Julgeolekunõukogu reform, et taastada Julgeolekunõukogu võime tegeleda kriisidega õigeaegselt ja tulemuslikult, piirata ulatuslikult vetoõigust ja kujundada Julgeolekunõukogu ümber nii, et see kajastaks paremini tänapäeva maailma; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kordab sellega seoses oma seisukohta, et EL ja selle liikmesriigid peaksid töötama Julgeolekunõukogu reformimise küsimuses laiapõhjalise konsensuse saavutamise nimel, nähes ELile muu hulgas ette alalise liikme koha, mis lisanduks juba olemasolevatele ELi liikmesriikide kohtadele; ergutab ELi liikmesriike mitte konkureerima üksteisega, et tagada koht ÜRO Julgeolekunõukogus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab muret praeguse relvastuskontrolli ja desarmeerimissüsteemi ja selle õiguslike vahendite nõrgenemise pärast; toetab kõiki pingutusi tuua relvastuskontroll ja desarmeerimise tegevuskava tagasi rahvusvahelisse päevakorda, muu hulgas desarmeerimiskonverentsi taaselustamise kaudu; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles vaatama läbi ja ajakohastama massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegiat, et võtta arvesse hiljutisi geopoliitilisi, tehnoloogilisi ja õiguslikke arenguid ning luua ajakohane ja ambitsioonikas alus ELi mitmepoolsele tegevusele massihävitusrelvade leviku tõkestamisel ja desarmeerimisel; väljendab muret uute sõjaliste tehnoloogiate, näiteks tehisintellekti (TI), avakosmoserelvade, biotehnoloogiate ja ülehelikiirusega relvade arendamise pärast ja toetab aktiivselt jõupingutusi ja uusi algatusi, et peatada mõne ÜRO liikmesriigi käimasolevad relvastusprogrammid; toetab ÜRO desarmeerimiskomisjoni avakosmose töörühma tööd läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetmete praktilisel rakendamisel avakosmosetegevuses; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toetab ÜRO peasekretäri rahuvalveoperatsioonide algatust, mis põhineb ELi ja ÜRO kriisiohjamis- ja rahuoperatsioonide partnerluse ajakohastamisel ning uute partnerluste loomise võimaluste uurimisel, sealhulgas ELi, ÜRO ja Aafrika Liidu vahel ning teiste piirkondlike organisatsioonidega tehtavaks koostööks; kordab naiste otsustavat rolli konfliktide vahendamisel ja rahuvalvemissioonidel ning tuletab meelde nende alaesindatust kõigil tasanditel ÜROs, ELis ja muudes mitmepoolsetes organisatsioonides ja missioonides; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles täiendama oma suutlikkust jagada teavet, konsulteerida ja koordineerida strateegiaid, poliitikat ja seisukohti, sealhulgas selliste mitmepoolsete organite juhtorganites ja juhatustes, kus EL ei ole otseselt esindatud, alustades ÜRO Julgeolekunõukogust; jagab komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni seisukohta, et EL peaks looma koordineerimismehhanismid kõigis rahvusvahelistes institutsioonides, sealhulgas finantsasutustes; on veendunud, et sama koordineerimissuutlikkust tuleks laiendada kõigi ÜRO organite juhatustele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on veendunud, et uus rahastamisvahend „Globaalne Euroopa“ ja Euroopa tiimi lähenemisviis geograafilisele ja temaatilisele abile ja programmitööle ning taristu arendamise ühendamise strateegia „Global Gateway“ annavad ainulaadse võimaluse määratleda ühine institutsioonidevaheline tegevuskava, mis kajastab ja väärtustab nõuetekohaselt ELi liikmesriikide panust viisil, mis annab lisaväärtust mitmepoolsele lähenemisviisile maailma probleemidele ja kriisidele ning suurendab muu hulgas mitmepoolsetel foorumitel ELi ja selle liikmesriikide võimendussuutlikkust; kinnitab veel kord oma pühendumust tasakaalustatud ning prioriteetidest ajendatud geograafilisele lähenemisviisile ELi meetmetes, abis ja väljaspool ELi käivitatud programmides; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hoiatab, et mitteliberaalsete või autoritaarsete ja totalitaarsete režiimide, näiteks Hiina püüdlused saavutada ja tugevdada finantsvõimendust rahvusvaheliste organisatsioonide rahastamise kaudu tõstatab finantsalase antagonismi küsimuse mitmepoolsetel foorumitel ning ajendab nii ülemaailmsel kui ELi tasandil järele mõtlema, kuidas tagada asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja mitmepoolsete foorumite sõltumatus ja mõjusus, kasutades kõiki ELi institutsioonide käsutuses olevaid vahendeid, sealhulgas, vajaduse korral ja kui asjakohane, ka piisavat ja kestlikku ELi rahastust ning rahastust muudest allikatest; tuletab meelde, et mitme liikmesriigi viivitused osamaksete tasumisel avaldavad rahvusvaheliste organisatsioonide tööle äärmiselt ebasoodsat mõju ja on seega vastuvõetamatud; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et ELi humanitaarabi ja arenguabi kolmandatele riikidele suunatakse sageli ÜRO süsteemi kaudu; toetab seda partnerlust ELi ja ÜRO vahel, kuid kutsub ELi üles tagama selle konkreetse rolli ja ÜRO panuste suurema nähtavuse; rõhutab sellega seoses, kui oluline on viia ELi tasandil läbi nii praeguste kui ka kavandatavate ELi ja ÜRO partnerluste põhjalik hindamine, et hinnata, kas ELi panus on piisavalt nähtav, kas maksumaksja raha eest saadav väärtus on kooskõlas ELi väärtustega ning kas ELile ja selle liikmesriikidele antud juhtroll on vastavuses ELi tugeva pühendumusega ÜRO süsteemile; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles seda läbivaatamist läbi viima ning pidama Euroopa Parlamendiga nõu oma järelduste ja edasiste sammude üle, et tagada ÜRO süsteemi antava ELi panuse, rahalise jaotuse, kindla tahte ja ÜRO süsteemile pühendumise piisav tunnustamine; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et ELi toetus rahvusvahelistele organisatsioonidele ja kohalolek mitmepoolsetel foorumitel peaks olema nähtav ELi liikmesriikide kodanike jaoks; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles käivitama kogu ELi hõlmava teavituskampaania rahvusvahelistele organisatsioonidele antava ELi toetuse ning mitmepoolsetel foorumitel osalemise, eesmärkide ja tegevuse kohta; kutsub samuti komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles edendama ELi aktiivset rolli mitmepoolsetel foorumitel ning andma rohkem teavet ELi panuse ja saavutuste kohta rahvusvahelistes organisatsioonides, sealhulgas ühiste narratiivide, seisukohtade ja avalduste kaudu ÜRO resolutsioonide kohta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et ELi liikmesriigid peavad tõhustama ÜRO fondide ja programmidega seotud koordineerimist, määrates kindlaks peamised eesmärgid ja ühise lähenemisviisi juhatuste suunamiseks; rõhutab läbipaistvuse ja usaldusväärsuse tagamise tähtsust mitmepoolsete organisatsioonide rahastamisel ja kulutuste tegemisel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunnustab nn mitmepoolsuse alliansi (Alliance for Multilateralism) tööd mitteametliku võrgustikuna, mis ühendab riike, kes on üksmeelel veendumuses, et reeglitel põhinev mitmepoolne kord on ainus usaldusväärne garantii rahvusvahelise stabiilsuse ja rahu tagamiseks ning et meie ühiseid probleeme on võimalik lahendada ainult koostöö abil; |
| --- | --- |

38.

Mitmepoolsuse taastamine ühiste eesmärkide saavutamiseks tõhustatud ülemaailmsete partnerluste kaudu

| 39. | rõhutab vajadust töötada sellise mõjusa, tulemustele orienteeritud, väärtustepõhise ja kaasava mitmepoolsuse suunas, kus valitsused, kodanikuühiskond, usulised osalejad, erasektor, akadeemilised ringkonnad ja muud asjaomased sidusrühmad saavad teha tulemuslikku koostööd ülemaailmsete väärtuste ja huvide teenimiseks ja eesmärkide saavutamiseks; tunnistab, et oluline on ühitada kaks olulist ELi eesmärki: suurendada ELi nähtavust ja võimendussuutlikkust ülemaailmse osalejana ja toetada mitmepoolsete foorumite rolli; tuletab meelde vajadust neid pingeid käsitleda ja ohjata ning väljendada nende kahe eesmärgi vahel põhimõttelist ja kindlat seisukohta kooskõlas ELi põhiväärtuste, ideede ja huvidega; juhib tähelepanu sellele, et vaatamata ilmsetele pingetele nende kahe kriitilise tähtsusega Euroopa eesmärgi vahel pakuvad need ka uusi võimalusi, kuna ELi suurem strateegiline autonoomia võib võimaldada ELil liituda oma kahepoolsete partneritega mitmepoolsete läbirääkimiste raames ning edendada ja kaitsta ka mitmepoolseid kohustusi kahepoolsete läbirääkimiste käigus; kutsub ELi ja liikmesriike üles pidevalt ja aktiivselt kaitsma mitmepoolsust ja asjaomaseid mitmepoolseid institutsioone iga kord, kui neid mis tahes viisil või vormis kahjustatakse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab jätkuva mitmepoolse koostöö tähtsust julgeoleku- ja kaitseküsimustes; rõhutab, et ELi ja NATO partnerlustegevus ning ELi ja OSCE koostöö põhinevad demokraatia jagatud põhiväärtuste, vabaduse, inimõiguste ja inimväärikuse austamise, õigusriigi ning rahu ja rahvusvahelise koostöö edendamise ühisel toetamisel, kaitstes samal ajal reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda; kutsub ELi ja NATO liikmeid, kes seda veel teinud ei ole, üles ühinema Euroopa julgeoleku- ja kaitsealgatustega, et veelgi täiendada ja tugevdada ühist koostööd; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et mitmepoolsus ja praeguse süsteemi mis tahes reform peaks keskenduma ka suuremale läbipaistvusele ja aruandekohustusele, samuti koostööle valitsusväliste osalejatega, et aidata taastada inimeste usaldus nende institutsioonide vastu ja anda neile suurem legitiimsus; rõhutab vajadust tegeleda probleemidega, mis on seotud ebaseaduslike rahavoogude tõkestamise ja nende vastu võitlemisega, ning tugevdada rahvusvahelist koostööd ja häid tavasid varade tagastamise ja tagasinõudmise valdkonnas, sealhulgas mõjusamate meetmetega ÜRO korruptsioonivastases konventsioonis ja ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonis sisalduvate kohustuste täitmiseks; rõhutab vajadust rakendada mõjusaid, kaasavaid ja kestlikke meetmeid korruptsiooni takistamiseks ja selle vastu võitlemiseks kestliku arengu tegevuskava 2030 raames; rõhutab, et ebaseaduslike rahavoogude vastane võitlus peab olema ühtlustatud ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, kui oluline on jätkata kontakte liitlaste ja sarnaseid seisukohti jagavate partneritega rahvusvahelistes organisatsioonides ja mitmepoolsetel foorumitel, et tugevdada selliste sarnaseid seisukohti jagavate riikide koalitsiooni, kes on pühendunud ühistele väärtustele ja eesmärkidele ning poliitilisele dialoogile ja tulemuslikule koostööle kogu maailmas; rõhutab vajadust lisada ELi ja Ühendkuningriigi vahelisele kaubandus- ja koostöölepingule eraldi lisana ELi ja Ühendkuningriigi välis- ja julgeolekukoostöö leping, mis võimaldaks mõlemal poolel paremini lahendada ühiseid ülemaailmseid julgeoleku- ja välispoliitilisi probleeme; rõhutab, et selline leping hõlbustaks ka koostööd mitmepoolsetes organisatsioonides, eelkõige ÜROs, pidades silmas mõlema poole paljusid ühiseid väärtusi ja huve; |
| --- | --- |

42.

| 43. | osutab, kui tähtsad on mitte ainult traditsioonilised Atlandi-ülesed või Euroopa partnerid, nagu näiteks USA ja Kanada, Ühendkuningriik, Lääne-Balkani ja muud Euroopa lõuna- ja idanaabruse riigid, vaid ka Ladina-Ameerikas, India ja Vaikse ookeani piirkonnas ning Aafrikas asuvad sarnaselt meelestatud demokraatlikud liitlased, kelle võimekuses on luua partnerluse abil laiem ühiste väärtuste ja standardite ala ning olla pühendunud ülemaailmsetele probleemidele ülemaailmsete vastuste ja laiema sarnaselt meelestatud partnerite koalitsiooni edendamisele; rõhutab sellega seoses, kui oluline on suurendada koostööd ja dialoogi sarnaselt meelestatud partneritega Aafrika riikides ja toetada neid nende soovis ehitada Aafrika jaoks üles demokraatiale, kaasatusele ja heaolule tuginev tulevik, pidades samal ajal silmas vajadust tegeleda kliimamuutustest, terrorismist ja organiseeritud kuritegevusest tulenevate probleemide ja julgeolekuohtudega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et ELi suhetel Aafrika Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnaga on juba iseenesest suur väärtus ja need on uuendatud mitmepoolsuse jaoks otsustava tähtsusega; tuletab meelde, et oma ühisavalduses „Aafrika ja Euroopa: kaks maailmajagu, millel on ühine visioon aastaks 2030“ kohustusid EL ja Aafrika Liit tegema koostööd, et edendada mõjusat mitmepoolsust reeglitel põhinevas rahvusvahelises korras, mille keskmes on ÜRO, ning tõotasid teha tööd seisukohtade lähendamiseks mitmepoolsetel foorumitel, et vähendada ülemaailmset ebavõrdsust, tugevdada solidaarsust, võidelda kliimamuutuste vastu ja parandada ülemaailmsete avalike hüvede saavutamist kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja Aafrika Liidu tegevuskavaga aastani 2063; |
| --- | --- |

44.

| 45. | toetab seega komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, nõukogu ja komisjoni jõupingutusi veelgi tugevdada ELi partnerlust Aafrika Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendusega; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on edendada seisukohtade lähendamist ÜROs ja muudel mitmepoolsetel foorumitel ELi ning nii läbirääkija- kui ka partnerriikide vahel; kutsub ELi üles suurendama oma suutlikkust aidata partnerriike ja sarnaseid seisukohti jagavaid riike, sealhulgas suutlikkuse suurendamise, teadmiste jagamise, koolituse ja mestimise kaudu, et nad saaksid mitmepoolses süsteemis tulemuslikumalt osaleda, ning vahetama nendega parimaid tavasid, et õppida ka nende kogemustest; kordab, kui oluline on tugevdada olemasolevaid mitmepoolseid foorumeid sarnaseid seisukohti jagavate partneritega, eelkõige ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse tippkohtumisi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab vajadust ELi ja ASEANi koostöö järele, et tulla toime ühiste probleemidega Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas; rõhutab vajadust suurendada piirkondlike organisatsioonide rolli ÜRO süsteemis, tehes ettepaneku piirkondlike organisatsioonide juhtide iga-aastaseks tippkohtumiseks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab tungivalt, et komisjon ja Euroopa välisteenistus pakuksid välja uusi algatusi, et reageerida kliimaga seotud julgeolekuriskidele, edendades samal ajal rahvusvahelistel foorumitel Euroopa rohelist kokkulepet; on veendunud, et EL peaks toetama ambitsioonikaid CO2 heite vähendamise eesmärke kolmandates riikides, ning rõhutab vajadust seada kliimadiplomaatia oma välistegevuse keskmesse, et edendada ülemaailmset rahu ja julgeolekut; |
| --- | --- |

47.

| 48. | toetab ELi väsimatut toetust universaalsetele inimõigustele ja põhiõigustele ning nende kaitsmist, tema kindlat toetust rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ülemaailmsele kohaldamisele, aktiivset toetust ÜRO inimõigusi käsitlevatele foorumitele ja nende kasutamist pakiliste inimõigustega seotud probleemide lahendamiseks, ELi kindlat toetust vastutusmehhanismide ja rahvusvaheliste kohtumehhanismide tugevdamisele, tema võitlust karistamatuse vastu ning riikide iseseisvuse ja territoriaalse terviklikkuse austamist; rõhutab sellega seoses, et EL toetab väljakujunenud ja tunnustatud rahvusvahelisi piire ning lükkab tagasi kõik katsed neid jõuga muuta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toetab komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni nende püüdlustes tagada, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu tegutseks tulemuslikumalt, käsitleks viivitamata kõiki inimõiguste küsimusi ja riikide olukordi tulemuslikult, usaldusväärselt ja eelarvamusteta ning tagaks koostoime muude mitmepoolsete inimõigustealaste foorumitega; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab tungivalt, et inimõigustega tegelevates organites tagataks võimalikult suur erapooletus ja kaitstaks neid selliste riikide võimaliku sekkumise eest, kelle inimõiguste rikkumistest teatakse; nõuab seetõttu, et määratletaks selged standardid inimõiguste, õigusriigi ja põhiõiguste austamiseks, mida tuleb täita, et saada ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks, ning on seisukohal, et EL peaks selle osas olema ennetavam ning toetama ÜRO Inimõiguste Nõukogu põhjalikku reformi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | avaldab tunnustust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku tööle ning on seisukohal, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo annab ainulaadseid võimalusi alustada tulemuslikku dialoogi ja koostööd selle üle, kuidas ühtlustada ja tugevdada ÜRO inimõiguste süsteemi teovõimet, sealhulgas suurema avaliku kontrolli kaudu Inimõiguste Nõukogu liikmesuse üle, vastutuse ja kohustuslike doonorite konverentside kaudu ÜRO Peaassambleel koos Inimõiguste Nõukogu kandidaatidega, nagu soovitasid komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjon oma ühisteatises; väljendab heameelt selle üle, et 12. oktoobril 2021 käivitati iga-aastane strateegiline dialoog ÜROga; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku tööks eraldatud rahalised vahendid on tuntavalt ebapiisavad, kuna paljud riigid püüavad neid vähendada, samal ajal kui ELi pikaajaline nõudmine on olnud, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo rahastamist suurendataks; väljendab heameelt ELi inimõigustealaste algatuste ja tegevuse üle ÜRO Peaassamblee kolmandas komitees ja ÜRO Julgeolekunõukogus, samuti ELi ja ÜRO koostöö üle mitmes temaatilises ja riigipõhises inimõigustealases küsimuses; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab, et loodaks suurem koostoime üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi soovituste ja kestliku arengu eesmärkide raames tehtud vabatahtlike riigiülevaadete vahel ning seotaks need ELi sihtotstarbeliste inimõigustealaste projektide kavandamisega; kutsub ELi ja selle liikmesriike suurendama pingutusi autoritaarsete riikide katsete vastu luua vastupropagandat, mille eesmärk on muuta arusaama inimõigustest, rõhutades kollektiivsete õiguste ülimust üksikisikute õiguste suhtes; kutsub ELi üles toetama Inimõiguste Nõukogus tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate tegevust, keda autoritaarsed riigid üha enam survestavad ja ähvardavad; |
| --- | --- |

53.

| 54. | peab kahetsusväärseks Inimõiguste Nõukogu kuritarvitamist autoritaarsete ja totalitaarsete režiimide poolt, kes teevad seda enda huvides, eelkõige eesmärgiga häirida nõukogu toimimist ja kahjustada inimõiguste normisüsteemi; palub ELil ja selle liikmesriikidel toetada Inimõiguste Nõukogu ulatuslikku reformimist; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab kiiret vajadust rakendada täielikult soolõime ja ELi III soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (GAP III) ja integreerida need süstemaatiliselt kogu ELi välistegevusse; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid juhtrolli ÜRO Julgeolekunõukogu naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva resolutsiooni 1325 (2000) rakendamisel; rõhutab, et naistel on keskne roll konfliktide ennetamisel, rahuläbirääkimistel, rahu kindlustamisel, rahu tagamisel, humanitaarabi andmisel ja konfliktijärgses ülesehitustöös; rõhutab seetõttu, et EL peab tagama naiste võrdväärse osaluse ja täieliku osalemise kõigis rahu ja julgeoleku säilitamiseks tehtavates pingutustes, võttes samal ajal kogu oma välistegevuses arvesse soolist aspekti; |
| --- | --- |

55.

Euroopa Parlamendi täiustatud osalus

| 56. | tuletab meelde, et reeglitel põhineva, mõjusa, tulemustele orienteeritud ja võrgustatud mitmepoolsuse edu saavutamiseks on oluline kaasata demokraatlikult valitud parlamendid, et tagada laiem juurdepääs paljudele sidusrühmadele ning laiendada dialoogi ja koostööd valitsusvälistele üksustele, nagu piirkondlikud valitsused, omavalitsused, akadeemilised ringkonnad, kodanikuühiskond ja majandussektor; toetab rahvusvahelisi algatusi, millega nõutakse Taiwani sisulist osalemist vaatlejana mitmepoolsete organite, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO), Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) koosolekutel, mehhanismides ja tegevuses; tuletab meelde, et demokraatlikult valitud parlamendid võivad muuta mitmepoolsust toetavad hääled nähtavaks ja neid võimestada, et võimaldada tulemuslikult reageerida kogu inimkonna hüvanguks, ning võivad veelgi tagada vajaliku sideme rahvusvaheliste organisatsioonide ja mitmepoolsete otsuste tegemise foorumite ja kodanike vahel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on seisukohal, et EL peaks toetama ülemaailmse juhtimise demokraatlikku iseloomu, demokraatlikku vastutust ja läbipaistvust suurendava organi loomist ÜRO süsteemis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | juhib tähelepanu koostoimelisele rollile, mida parlament saab täita ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide parlamentidele suunatud korrapärases poliitilises ja valdkondlikus teavitustegevuses, kuna selline teavitustegevus võib sarnaselt meelestatud riikide koalitsiooni rahvusvahelistes organisatsioonides ja mitmepoolsetel foorumitel tugevdada ja veelgi laiendada ning suurendada selle suutlikkust avaldada positiivset mõju; on seisukohal, et vaja oleks kaaluda võimalust luua ÜROs parlamendi delegatsioon, pöörates erilist tähelepanu ÜRO Peaassambleele ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja mitmepoolsete foorumite muudele parlamentaarsetele mõõtmetele, et tugevdada parlamentaarseid sidemeid ja dialoogi ÜRO süsteemi ja muude asjakohaste mitmepoolsete foorumitega ning tagada demokraatlik dialoog ja strateegilised arutelud ELi institutsioonidevahelisel tasandil; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toonitab, et EL peaks toetama algatusi, mille eesmärk on kodanikuühiskonna seisukohtade parem arvessevõtmine ÜRO otsustusprotsessis; nõuab ÜRO süsteemis uute foorumite loomist, mis võimaldaksid kodanikuühiskonnal pidada ÜROga poliitikakõnelusi, ning olemasolevate foorumite tulemuslikumat kasutamist; |
| --- | --- |

59.

| 60. | on veendunud, et Euroopa Parlamendi bürood linnades, kus asuvad ÜRO organid või rahvusvahelised organisatsioonid, mis on ELi välistegevuse seisukohast olulised, peaksid püüdma osaleda nende asutuste ja organisatsioonide tegevuses ja seda hõlmama, et luua tihedam seos ELi ja Euroopa Parlamendi tasandil mitmepoolsusega seotud jõupingutuste, kohustuste ja visioonidega; on seisukohal, et oleks vaja kaaluda, kuidas Euroopa Parlament saaks maksimeerida koostoimet parlamentidevaheliste delegatsioonide, komisjonide ja valimiste vaatlemisele ja demokraatia toetamisele pühendunud parlamendi teenistuste vahel, et ELi välistegevust nende parlamentaarsete organite tegevuse kaudu veelgi tugevdada; rõhutab Parlamentidevahelise Liidu (IPU) tegevuse tähtsust; |
| --- | --- |

60.

| 61. | väljendab oma toetust Euroopa Parlamendi rollile nii parlamentaarsetes suutlikkust suurendavates tegevustes, ülemaailmses demokraatia toetamises kui tema erilisele rollile parlamentaarses vahendamises ja dialoogis, muu hulgas Jean Monnet’ dialoogi kaudu; rõhutab Euroopa Parlamendi erilise rolli lisaväärtust dialoogi edendamisel ning parimate tavade ja demokraatlike standardite jagamisel; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi olulist rolli demokraatliku ja kokkukutsuva institutsioonina, mis võib pakkuda ainulaadset avalikku foorumit ja perspektiivi mitmepoolsuse edendamiseks; on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks jätkuvalt korrapäraselt kutsuma asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kõrgetasemelisi juhte arutama ühiseid huve ja prioriteete; on veendunud, et mitmepoolsete foorumite parlamentaarse mõõtme tugevdamiseks peaks Euroopa Parlament korraldama igal aastal oma ruumides G7 ja G20 riikide sõnavõtjate konverentsi; nõuab struktureeritud dialoogi tugevdamist Euroopa Parlamendi ja ÜRO süsteemi vahel; rõhutab sellega seoses, kui oluline on korraldada korrapäraseid kohtumisi, et vahetada arvamusi väliskomisjoni ja muude asjaomaste komisjonide ning ÜRO juures New Yorgis ja Genfis asuvate ELi delegatsioonide juhtide vahel ning nende komisjonide ja selliste ELi liikmesriikide esinduste juhtide vahel, kes on kas ÜRO Julgeolekunõukogu alalised või roteeruvad liikmed; rõhutab väliskomisjoni ja selle allkomisjonide iga-aastaste delegatsioonide positiivset panust ÜRO peakorteris New Yorgis; nõuab mõne ELi ja ÜRO Julgeolekunõukogu vahelise mitteametliku kohtumise ametlikuks muutmist; ergutab looma ametlikku assotsiatsiooni Euroopa Parlamendi ja ÜRO Peaassamblee vahel; |
| --- | --- |

62.

Mitmepoolsus kui pakiliste ülemaailmsete probleemide lahendamise ajendaja

| 63. | rõhutab mitmepoolse süsteemi olulist panust kliimamuutustega tegelemisse; nõuab, et veelgi tõhustataks, tugevdataks ja institutsionaliseeritaks praeguseid mitmepoolseid raamistikke, mille eesmärk on võidelda kliimamuutuste vastu, nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, millel on 197 osalist, sealhulgas kõik ÜRO liikmed, ning mis on seetõttu peaaegu universaalse liikmestaatusega, kehtestades vastutusmehhanismid ja konkreetsed põhimõtted, et tagada oma volituste mõjusus; rõhutab vajadust tugevdada ülemaailmseid kliimamuutuste vastaseid meetmeid, sest ainult kollektiivsete, vahetute ja ambitsioonikate ülemaailmsete meetmete abil saab maailm piirata temperatuuri tõusu 1,5 kraadini võrreldes industriaalühiskonna-eelse tasemega; |
| --- | --- |

63.

| 64. | on veendunud, et ülemaailmse soojenemise vastases võitluses peaksid tööstusriigid toetama arenguriike üleminekul fossiilkütustelt rohelisele energiale, kandes üle mitte ainult rahalisi vahendeid, vaid ka eksperditeadmisi ja tehnoloogiat; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tuletab meelde, kui oluline on keskenduda rakendamisele riiklikul tasandil, võttes vastu ja rakendades riiklikult kindlaksmääratud panuseid, tagades samal ajal, et rahvusvaheline üldsus liigub ühiselt Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamise suunas mitmepoolsel tasandil; kutsub valitsusi üles seadma ambitsioonikad riiklikult kindlaksmääratud panused, sest nendeta 1,5-kraadist eesmärki ei saavutata, ning kutsub neid üles innustama üksteist graafikus püsima; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tuletab meelde, kui oluline on teha tihedat koostööd peamiste heitetekitajate, kliimatundlike riikide ja Atlandi-üleste partneritega, et aidata saavutada ÜRO 2022. aasta kliimamuutuste konverentsil 2030. aasta eesmärk; nõuab jätkuvaid mitmepoolseid jõupingutusi, et mobiliseerida vahendeid kestliku arengu eesmärkide ja kliima jaoks, sealhulgas eraldada 50 % kliimamuutustega seotud rahastamisest kliimamuutustega kohanemisele; tunneb heameelt ÜRO 2021. aasta kliimamuutuste konverentsi (COP26) püüdluste üle määratleda kliimamuutusi puudutav desinformatsioon; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tuletab meelde, et keskkonnaõiguste rikkumisel on suur mõju paljudele inimõigustele, sealhulgas õigusele elule, enesemääramisõigusele, õigusele toidule, veele ja tervisele, kultuurilistele, kodaniku- ja poliitilistele õigustele; rõhutab, et elurikkus ja inimõigused on omavahel seotud ja üksteisest sõltuvad ning tuletab meelde riikide inimõigustealast kohustust kaitsta elurikkust, millest need õigused sõltuvad, nähes muu hulgas ette kodanike osalemise elurikkusega seotud otsustes ning võimaldades elurikkuse vähenemise ja olukorra halvenemise korral juurdepääsu mõjusatele õiguskaitsevahenditele; väljendab oma toetust keskkonnakuritegude vastases võitluses tehtavatele rahvusvahelise tasandi kujunemisjärgus normatiivsetele jõupingutustele; julgustab sellega seoses ELi ja liikmesriike edendama ökotsiidi tunnistamist rahvusvahelise kuriteona Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) Rooma statuudi alusel; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tuletab meelde mitmepoolsete foorumite keskset rolli COVID-19 pandeemia probleemide lahendamisel ja rõhutab seda näitena nende tähtsusest ülemaailmse rahvatervise ja üldise tervisekindlustuse edendamisel ja kaitsmisel; tunnustab COVID-19 vaktsiini ülemaailmse kättesaadavuse algatuse (COVAX) arendamist, mis kujutab endast enneolematut rahvusvahelise solidaarsuse väljendust, ning tänab selle rahastajaid ja panustajaid, rõhutades samas vajadust jätkata annetamist ja vahendite suurendamist ning vaktsiinitootmise ja -jaotamise alase suutlikkuse suurendamist, et muuta vaktsiinid ja ravi kõigile riikidele tasuta kättesaadavaks nii, et need tõepoolest jõuavad kõikide riikideni piisavalt kiiresti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tunnustab Maailma Terviseorganisatsiooni tööd pandeemia vastu võitlemisel teaduslikel teadmistel ja tõenditel põhinevate otsuste kaudu, tagades samas iseseisva WHO-poolse COVID-19 pandeemia haldamise kontrolli ja vastutuse; rõhutab vajadust suurendada selle volitusi ja täidesaatvat suutlikkust, eelkõige seoses andmete jagamise ja ressursside mobiliseerimisega, samuti reformida selle hädaolukorra komitee otsustusprotsessi ning luua selle otsuste ja arutelude jõustamise mehhanismid; |
| --- | --- |

69.

| 70. | väljendab heameelt selle üle, et pärast seda, kui kõik 194 WHO liiget võtsid 31. mail 2021 vastu otsuse, alustati tööd uue pandeemiaid käsitleva rahvusvahelise lepinguga; nõuab tungivalt, et EL töötaks mitmepoolsetes organisatsioonides selle nimel, et parandada pandeemiate ennetamise ja nende vastu võitlemise ülemaailmseid mehhanisme, tuginedes COVID-19 pandeemiale reageerimisel saadud kogemustele; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nõuab tugevdatud õigus- ja reguleerivaid raamistikke ning nõuab poliitika sidususe edendamist terviseteenustele tulemusliku ligipääsu saavutamiseks, kehtestades sealhulgas õigusakte ja rakendades poliitikaid, mis tagavad parema juurdepääsu tervishoiuteenustele, toodetele ja vaktsiinidele, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele; |
| --- | --- |

71.

| 72. | nõuab, et rahvusvahelises koostöös peavoolustataks kogu süsteemi hõlmavat soolist perspektiivi tervishoiupoliitika kujundamisel, rakendamisel ja jälgimisel, võttes arvesse kõigi naiste ja tüdrukute erivajadusi, et saavutada sooline võrdõiguslikkus ning naiste võimestamine tervishoiupoliitikas ja tervishoiusüsteemide korraldamisel; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab, et EL toetaks ÜRO tegevust terrorismivastases võitluses, rakendades ja ajakohastades 2006. aasta septembris ÜRO Peaassambleel vastu võetud ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia nelja sammast; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nõuab, et võetaks konkreetseid meetmeid, et kaitsta lapsi, kelle kaitsetust võib COVID-19 pandeemia eriti süvendada, sealhulgas seoses nende juurdepääsuga tervisele, haridusele, taskukohasele toidule, puhtale veele, sanitaarrajatistele ja piisavale eluasemele; kordab kliimamuutuste ja keskkonnakahju negatiivset mõju laste õiguste kasutamisele; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab vajadust täiendavate mitmepoolsete meetmete järele majanduse juhtimises, eriti seoses maksustamisega; tunneb heameelt suuna üle, mis esitati OECD/G20 kaasavas raamistikus maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kohta ning oma viimase ettepaneku üle kehtestada ettevõtte tulumaksu miinimummäär 15 % ning tulevane sammas, mis võimaldab maksustamisõiguste õiglasemat ümberjaotust; võtab arvesse komisjoni kavatsust teha ettepanek omavahendite kohta, mis on võrdväärne 15 % selle lepingu alusel ELi liikmesriikidele ümber jaotatavate suurimate ja kõige kasumlikumate hargmaiste ettevõtete jääkkasumitega; ergutab rahvusvahelist üldsust püüdma täiustada integratsiooni selles valdkonnas, et vältida ebaausaid tavasid ja kuritarvitusi; nõuab rahvusvaheliste standardite ja normide laiemat rakendamist selles poliitikavaldkonnas; tuletab meelde Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) keskset tähtsust maailmakaubanduse reguleerimisel ja hõlbustamisel; |
| --- | --- |

75.

| 76. | märgib, et EL peab tegema tihedat koostööd sarnaselt meelestatud partneritega seoses WTO ajakohastamise ja vahenditega varustamisega, et lahendada 21. sajandi kaubandusprobleeme, sealhulgas neid, mis puudutavad digi-, rohe-, õiglast ja kestlikku pööret; nõuab, et EL suhtleks kõigi WTO liikmetega, et esitada 12. ministrite konverentsil positiivne reformi tegevuskava ja konkreetne tööplaan; tunnistab, et mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste edasiviiv jõud on olnud ELi ja USA koostöö; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rõhutab, kui oluline on käivitada ja toetada algatusi maksudest kõrvalehoidmise, rahapesu ja korruptsiooni vastu võitlemiseks; toetada ÜRO tasandil tehtavat tööd seoses maksuprobleemidega, et ka arengumaad saaksid maksuküsimustes kaasa rääkida; töötada mõjusa tegevusjuhendi alaste läbirääkimiste kiirendamise nimel, et võidelda rahvusvahelise maksudest kõrvalehoidmise vastu maksualase teabevahetuse lepingute kasutamise abil; |
| --- | --- |

77.

| 78. | märgib, kui oluline on mitmepoolsus uute probleemide ja reaalsustega tegelemisel, nagu elurikkuse vähenemine, küberturvalisus, biotehnoloogia, digiüleminek, geopoliitilised tegevused polaaraladel ja nende alade juhtimine, tehisintellekt ja esilekerkivad ohud, nagu tehnoloogiapõhine valeuudiste levik, võltsteadus ja desinformatsioon; väidab, et eksperdid, teadlased ja asjaomased kodanikuühiskonna esindajad peaksid osalema mitmepoolsetes ja paljusid sidusrühmi hõlmavates kokkulepetes; |
| --- | --- |

78.

| 79. | väljendab heameelt ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu käivitamise üle; |
| --- | --- |

79.

| 80. | tuletab meelde, kui olulised on soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõte ja eesmärk kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

80.

| 81. | väljendab heameelt ÜRO peasekretäri jõupingutuste üle tõhustada ja koordineerida ÜRO digiüleminekut, et internet teeniks ÜRO tugisambaid: rahu ja julgeolekut, inimõigusi ja arengut; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rõhutab, et uuendatud mitmepoolsusel võib olla positiivne mõju digiülemineku edendamisele, mitte ainult tugeva võimendusena kestliku arengu eesmärkide rakendamisel, vaid ka pakilise vajaduse tõttu kehtestada põhistandardid ja -normid ning tegeleda selle riskide ja probleemidega; |
| --- | --- |

82.

| 83. | tuletab meelde, et olukorras, kus Hiina on üha ambitsioonikam, jõulisem ja agressiivsem, peaksid EL ja tema demokraatlikud sarnaselt meelestatud partnerid kooskõlastama tehnoloogiliste demokraatlike riikide liidu kaudu oma tegevust mitmepoolsetel foorumitel, et toetada reeglitel põhinevat rahvusvahelist süsteemi, võidelda autoritaarse koordineerimise vastu, mille eesmärk on rahvusvaheliste foorumite kaaperdamine, ning tagada standardite kehtestamise ja ülemaailmsete reeglite abil, et uued tehnoloogiad jääksid inimkeskseteks; |
| --- | --- |

83.

| 84. | juhib tähelepanu sellele, et digimaailma tuleks käsitleda ka kui väga olulist uut maksustamisallikat; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rõhutab mitmepoolsuse keskset tähtsust avakosmoses korra tulemuslikuks säilitamiseks ning vajadust süvendada praegusi ja käivitada uusi algatusi, et säilitada avakosmose rahumeelne kasutamine; rõhutab, et avakosmose kasutamist tuleks reguleerida täiustatud rahvusvaheliste normide ja standarditega ning süsteemiga, mille eesmärk on tagada kosmose pikaajaline, kestlik, vastutustundlik ja rahumeelne kasutamine; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kutsub ELi üles täitma aktiivsemat rolli inimkeskse ja usaldusväärse tehisintellekti tehnoloogia rahvusvahelise raamistiku väljatöötamisel, eelkõige seoses autonoomsete relvasüsteemidega; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rõhutab, kui oluline on samalaadseid seisukohti jagavate partnerite mitmepoolne koostöö, et võidelda riiklike ja valitsusväliste toimijate levitatava pahatahtliku ja manipuleeriva desinformatsiooni vastu; rõhutab, kui oluline on, et EL võtab endale selliste probleemidega – kaasa arvatud välissekkumine valimistesse – tegelemisel ülemaailmse juhtrolli rahvusvaheliste määratluste, normide ja põhimõtete rakendamisel; |
| --- | --- |

87.

| 88. | rõhutab parlamendi olulist rolli kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide rakendamise protsessi tähelepanelikul jälgimisel ja toetamisel, säilitades selleks elurikkust, looduskeskkonda ja selle ressursse, sealhulgas püüdes mitte ainult jälgida edusamme, vaid ka suurendada vahendite eraldamist ja soovitada parandusi või konkreetseid ettepanekuid; rõhutab ÜRO peasekretäri António Guterrese ettepanekus „Meie ühine tegevuskava“ („Our Common Agenda“) esitatud kahte peamist strateegilist ideed, mille kohaselt on vaja uut ülemaailmset kokkulepet ja uut ühiskondlikku lepet; juhib tähelepanu sellele, et need võiks väljenduda väga konkreetsetes meetmetes, nagu tugevam ülemaailmne roheline fond ja suure võlakoormusega riikidele rahalise toetuse andmise mehhanism, tingimusel, et nad rakendavad kestliku arengu eesmärke ja leevendavad vaesust; |
| --- | --- |

88.

| 89. | palub tungivalt, et liit tagaks, et Euroopa kultuurilist ja ajaloolist pärandit kaitstaks, säilitataks ja hoitaks alal kõigil mitmetasemelistel foorumitel, näiteks UNESCOs; |
| --- | --- |

89.

| 90. | rõhutab tungivat vajadust tegeleda soolise võrdõiguslikkusega ning võidelda naiste, tütarlaste ja tõrjutud rühmade mittediskrimineerimise ja põhiõiguste, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste eest ülemaailmsel tasandil; ootab, et komisjon, liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus integreeriksid süstemaatiliselt ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskava kogu välistegevusse, sealhulgas mitmepoolsesse tegevusse, ning teeksid tihedat koostööd partnerriikide valitsuste, kodanikuühiskonna, erasektori ja teiste peamiste sidusrühmadega; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tugevdama sünergiat partneritega, et ühiselt edendada soolise aspekti arvestamist ja edukalt saavutada rahvusvahelised soolise võrdõiguslikkuse eesmärgid; rõhutab, et EL peaks olema rahvusvahelise üldsuse seas esirinnas, suurendades jõupingutusi seksuaalse ja soopõhise vägivalla relvana kasutamise kaotamiseks relvastatud konfliktides; |
| --- | --- |

90.

| 91. | nõuab, et kõik ratifitseeriksid rahvusvahelise konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja rakendaksid seda tulemuslikult; nõuab kõigi rassilise diskrimineerimise vormide kiiret likvideerimist kõigi asjakohaste vahendite, sealhulgas õigusaktide abil; tunnistab hariduse ja kultuuri ülimat rolli inimõiguste edendamisel ning sellega seotud rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse vastu võitlemisel, eriti sallivuse, kaasatuse ning etnilise, usulise ja kultuurilise mitmekesisuse austamise edendamisel ning äärmuslike rassistlike ja ksenofoobsete liikumiste ja ideede leviku tõkestamisel; kinnitab taas vajadust tagada õiguskaitse ja võrdsus kohtute ees, võimestamine ning täiemahuline ja tulemuslik osalemine otsustusprotsessides ning põlisrahvaste, sealhulgas naiste ja tütarlaste täielik ja mõjus osalemine poliitilises, majanduslikus, sotsiaalses ja kultuurilises elus; nõuab, et tugevdataks puuetega inimeste kaitset ja pöörataks suuremat tähelepanu neile, kes puutuvad kokku läbipõimunud diskrimineerimisega, eriti puuetega naistele ja põliselanikele; |
| --- | --- |

91.

| 92. | palub ELil suurendada mitmepoolset koostööd rahvusvahelise õiguse valdkonnas, arvestades rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguste rikkumiste arvu suurenemist; kutsub ELi ja selle partnereid üles töötama välja ja kasutama selliste rahvusvaheliste organite vahendeid nagu Inimõiguste Nõukogu, ÜRO erimenetlused, ÜRO eriraportöörid, OSCE mehhanismid, Euroopa Nõukogu ja rahvusvahelised kohtud, et parandada rahvusvahelise õiguse järgimist riiklike ja valitsusväliste osalejate poolt ning edendada riigisisestes õigussüsteemides kohaldatava üldise kohtualluvuse põhimõtet; kutsub ELi üles tugevdama Rahvusvahelise Kriminaalkohtu rolli ja suurendama selle töötajate arvu, pakkudes kohtule tugevat diplomaatilist, poliitilist ja rahalist toetust; palub komisjonil, komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja liikmesriikidel kutsuda kõiki mitmepoolsete institutsioonide liikmesriike, kes ei ole Rooma statuuti veel ratifitseerinud, seda tegema; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kutsub komisjoni üles viima kiiresti lõpule ettevõtte hoolsuskohustuse raamistiku koostamise ja tegema koostööd sarnaselt meelestatud partneritega, et võidelda autoritaarsete ja totalitaarsete režiimide toime pandud inimõiguste ränkade rikkumiste vastu ning kindlustada seeläbi kestlikud ja vastupidavad ülemaailmsed tarneahelad, arvestades autoritaarsete ja totalitaarsete režiimide pahatahtlikku mõju; |
| --- | --- |

93.

| 94. | nõuab rahvusvahelisi poliitikameetmeid, et kaitsta ja toetada ohus olevaid inimõiguste kaitsjaid; mõistab hukka mõnede valitsuste meetmed kodanikuühiskonna organisatsioonide, aktivistide ja inimõiguste kaitsjate vastu vastuseks nende õiguspärasele suhtlusele rahvusvaheliste organitega ning kutsub nõukogu ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles igale sellisele sündmusele süstemaatiliselt ja häälekalt reageerima; kutsub ELi üles toetama nõudmist luua ÜRO alaline ajakirjanike vastu suunatud kuritegude uurimise mehhanism ja sihipäraste sanktsioonide kehtestamine nende vastu, kes vastutavad ajakirjanike vastu suunatud vägivallaaktidega ähvardamise või nende tellimise eest, et teha lõpp karistamatusele, hoida ära ajakirjanike vastu suunatud vägivalda ja edendada meetmeid nende turvalisuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kordab oma üleskutset ELile nõuda tugevamaid mitmepoolseid kohustusi, et leida praegustele konfliktidele kestlikud poliitilised lahendused ning tagada, et inimõigused on konfliktide ennetamise ja vahendamise poliitika keskmes; tuletab meelde, kui oluline on rahvusvaheline rahuvalve ja konfliktide lahendamine ning ELi toetus asjakohastele missioonidele; rõhutab vajadust selgete eesmärkide, selge teovõime ja mõjusate mehhanismide järele, sealhulgas naiste vaatenurkade järele kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1325 ja kõigi järgnevate resolutsioonidega; nõuab asjakohaste struktuuride reformimist, et lõpetada sõjalistel operatsioonidel ja tsiviilmissioonidel teeniva ning muudes mitmepoolsetes asutustes, ametites ja organites väärkohtlemises ja seksuaalses vägivallas süüdi oleva personali karistamatus, ning luua toimivad ja läbipaistvad järelevalve- ja vastutusmehhanismid; |
| --- | --- |

95.

| 96. | rõhutab, et mitmepoolsete organisatsioonide edul on oluline roll üldsuse usalduse taastamisel demokraatia, liberalismi ja reeglitel põhineva maailmakorra tähtsuse vastu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | rõhutab, et avatud, kaasav, reeglitel põhinev ja mittediskrimineeriv mitmepoolne kaubandussüsteem peab olema maailmakaubanduse liberaliseerimise peamine tõukejõud ning et see peab viima majanduskasvu, konkurentsivõime ja innovatsiooni tugevdamise, töökohtade loomise, elatustaseme parandamise, sissetulekute kasvu ning majanduse kestliku arengu ja kliimamuutuste vastase võitluse edendamiseni, tugevdades seeläbi kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega heaolu, rahu ja julgeolekut; toonitab lisaks mitmepoolse kaubandussüsteemi rolli prognoositava kaubanduskeskkonna tugevdamisel, kasutades selleks vastastikuseid, läbipaistvamaid ja õiglasemaid kaubandusreegleid, mida rakendatakse järjepideval, jõustaval ja sidusal viisil; tuletab meelde ELi 2021. aasta novembri ekspordiaruande „ELi eksport maailma: mõju tööhõivele“ järeldusi, milles leiti, et üle 38 miljoni ELi töökoha on seotud ekspordiga; kutsub komisjoni üles jätkama tööd nende järelduste avalikustamiseks ning suurendama teadlikkust rahvusvahelise kaubanduse eelistest ja hüvedest; usub samas, et ülemaailmsed probleemid on tekitanud vajaduse taastada mitmepoolsete institutsioonide vastu usaldus, eelkõige mis puudutab ühisalgatuste rakendamist ülemaailmsete avalike hüvede pakkumiseks seoses muutuvate globaalsete jõujoontega; kinnitab ELi rolli selles protsessis; |
| --- | --- |

97.

| 98. | peab kahetsusväärseks mõnedes maailmamajanduse osades esile tõusvat protektsionismi ja suundumust kasutada kaubanduspoliitikat väljapressimise vahendina, mis on põhjustanud häireid ja geopoliitilisi pingeid; tuletab meelde, et natsionalistlik majanduspoliitika, mis hõlmab kehtivate rahvusvahelise kaubandusõiguse normide rikkumisi ja kaubanduspartnerite survestamist, on meie globaliseerunud kaubandussüsteemiga vastuolus; nõuab, et nendele esilekerkivatele probleemidele reageerimiseks tugevdataks veelgi ELi kaubandusjärelevalvet ja töötataks välja eraldiseisev komplekt kaubandusvahenditest nagu survestamisvastane instrument, moonutavate subsiidiumide instrument, rahvusvaheliste hangete instrument ja kaubandusvaldkonna juhtiva järelevalveametniku ametikoha loomine; võtab teadmiseks WTO eesmärgi jõuda reformitud ja nõuetekohaselt toimiva mitmepoolse reeglistikuni, mis põhineb tulemuslikult toimival vaidluste lahendamise süsteemil; rõhutab siiski vajadust jätkata täiel määral jõupingutusi WTO kui avatud, õiglase, kestliku ja reeglitel põhineva maailmamajanduse nurgakivi reformimiseks, et suurendada selle mõjusust, kaasavust, läbipaistvust ja õiguspärasust, ning mitteturumajanduslikest riikidest tulenevate probleemide ja ohtudega tegelemiseks; väljendab sellega seoses heameelt kaubanduspoliitika läbivaatamise 2021. aasta veebruari lisa üle, milles on esitatud terviklik lähenemisviis WTO ajakohastamiseks; rõhutab, et reeglitel põhineva maailmakaubanduse edendamiseks peab ELi tulemuslik kaasatus põhinema tulevikku suunatud kaubanduskäsitlusel; |
| --- | --- |

98.

| 99. | väljendab heameelt WTO 12. ministrite konverentsi eduka lõpuleviimise üle ning kordab oma täielikku toetust reeglitel põhinevale kaubandussüsteemile, mis peaks aitama lahendada ülemaailmseid probleeme ning toetama rohepööret, digirevolutsiooni ja ebavõrdsuse vähendamist; nõuab tungivalt, et WTO riigid rakendaksid tehtud otsuseid viivitamata ja töötaksid 13. ministrite konverentsi eel organisatsiooni reformimise nimel, et muuta WTO täielikult toimivaks ja eesmärgipäraseks; peab kahetsusväärseks, et 12. ministrite konverents ei hõlmanud soolist ja kaubandusmõõdet, ning nõuab, et see küsimus seataks 13. ministrite konverentsil arutelu keskmesse; |
| --- | --- |

99.

| 100. | rõhutab, et demokraatlik, õiguspärane, vastutustundlik ja läbipaistev ülemaailmne juhtimine peaks hõlmama parlamentaarsete organite suuremat osalust, kuna otse valitud parlamendiliikmed võivad toimida olulise lülina mitmepoolse süsteemi ja kodanike vahel; toonitab, kui vajalik on selle eesmärgi saavutamiseks horisontaalne ja sidus mitmepoolsus ning Euroopa Parlamendi ja Parlamentidevahelise Liidu (IPU) ühiselt korraldatava WTO parlamentaarse konverentsi töö; rõhutab vajadust tagada, et parlamendiliikmetel oleks kaubandusläbirääkimistele parem juurdepääs ning et nad oleksid kaasatud WTO volituste määratlemisse ja otsuste täideviimisse ning kaubandusega seotud küsimusi käsitlevatesse läbirääkimistesse teistes mitmepoolsetes organites ja institutsioonides; kordab, et EL ja kõik WTO liikmed peaksid tõhustama teabevahetust sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, äriorganisatsioonide ja laiema ärikogukonnaga; kutsub komisjoni üles süvendama koostööd kõigi asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, ÜRO süsteem, G7, OECD, Maailmapank ja Rahvusvaheline Valuutafond, ning rõhutab nende rolli avatud ja reeglitel põhineva kaubandussüsteemi edendamisel; |
| --- | --- |

100.

| 101. | väljendab heameelt tiheda koostöö üle, mida WTO teeb WHO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ning mille eesmärk on tagada, et kaubandusel oleks positiivne mõju pandeemiaga ja sellele järgnenud kriisiga tegelemisele ning maailmamajanduse taastumise toetamisele; rõhutab, et COVID-19 pandeemia on näidanud, et meie rahvusvahelistel institutsioonidel on puudusi; kutsub komisjoni üles analüüsima COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde ja tegema koostööd ülemaailmsete partneritega, et neid õppetunde reformikavas käsitleda; nõuab, et kaubanduse ja tervishoiu valdkonnas loodaks kaugeleulatuv algatus; võtab teadmiseks WTO ambitsioonid laiendada oma volitusi, et suurendada oma osatähtsust avalikus sektoris, käsitledes kooskõlas kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi leppega küsimusi, mis on seotud tervishoiu, kestlikkuse, varandusliku ebavõrdsuse ja naiste võimestamisega; on veendunud, et reformiprotsessi osana on nendel sammudel oluline koht WTO põhifunktsioonide kõrval, milleks on mitmepoolsete kaubandusreeglite kehtestamine, kaubandustõkete vähendamine ja vahendite pakkumine reguleeritud kaubandusvaidluste lahendamiseks oma liikmete vahel; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kutsub nõukogu üles tugevdama oma jõupingutusi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega; märgib, et vabakaubanduslepingute sõlmimine elavdab riikidevahelisi majandussuhteid ja suurendab vastastikust sõltuvust ning võib seetõttu luua eeldused mitmepoolsel tasandil toimuvale aktiivsemale ja ambitsioonikamale tegevusele; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kutsub nõukogu, komisjoni ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles võtma seda raportit nõuetekohaselt arvesse ELi prioriteetide kindlaksmääramisel ÜRO Peaassamblee 77. istungjärguks ning teistes rahvusvahelistes organisatsioonides ja mitmepoolsetel foorumitel; |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile ning teavitamise eesmärgil ÜRO Peaassambleele ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 120.

(2)  ELT C 316, 6.8.2021, lk 2.

(3)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 150.

(4)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 170.

(5)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 86.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0052.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0121.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/149 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/149

---

P9_TA(2022)0287

Toiduga kindlustatuse tagamine arengumaades

Euroopa Parlamendi 6. juuli. 2022. aasta resolutsioon toiduga kindlustatuse tagamise kohta arengumaades (2021/2208(INI))

(2023/C 47/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 25 ja majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 11, milles tunnustatakse õigust toidule osana õigusest piisavale elatustasemele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 25 ja majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 11, milles tunnustatakse õigust toidule osana õigusest piisavale elatustasemele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 208, milles kinnitatakse, et liit peab võtma arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 208, milles kinnitatakse, et liit peab võtma arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 214, milles on sätestatud ELi humanitaarabioperatsioonide põhimõtted ja eesmärgid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 214, milles on sätestatud ELi humanitaarabioperatsioonide põhimõtted ja eesmärgid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist toiduvarustuskindluse parandamiseks antava humanitaarabi kohta (COM(2010)0126) ja teatist ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist toiduvarustuskindluse parandamiseks antava humanitaarabi kohta (COM(2010)0126) ja teatist ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (COM(2010)0127),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid toidukriisidest“ (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid toidukriisidest“ (COM(2012)0586),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik“ (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik“ (COM(2013)0141),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2021. aasta teatist „ELi humanitaartegevuse kohta: uued väljakutsed, samad põhimõtted“(COM(2021)0110), milles nähakse muu hulgas ette põhimeetmed, et tugevdada humanitaarabi, arengupoliitika ja rahuloome seostatud lähenemisviisi, et siduda omavahel paremini kiireloomuline hädaabi ja pikaajalised lahendused, ning Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni ELi humanitaartegevuse uute suundumuste kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2021. aasta teatist „ELi humanitaartegevuse kohta: uued väljakutsed, samad põhimõtted“(COM(2021)0110), milles nähakse muu hulgas ette põhimeetmed, et tugevdada humanitaarabi, arengupoliitika ja rahuloome seostatud lähenemisviisi, et siduda omavahel paremini kiireloomuline hädaabi ja pikaajalised lahendused, ning Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni ELi humanitaartegevuse uute suundumuste kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2022. aasta teatist „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“ (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2022. aasta teatist „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“ (COM(2022)0133),

| — | võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmandat tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta ELi välistegevuses 2021–2025 ning Euroopa Parlamendi resolutsiooni selle kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmandat tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta ELi välistegevuses 2021–2025 ning Euroopa Parlamendi resolutsiooni selle kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. juuli 2014. aasta toitumisalast tegevuskava (SWD(2014)0234), mille eesmärk on vähendada kängu jäänud alla viieaastaste laste arvu 2025. aastaks seitsme miljoni võrra, ning sellealast kuuendat, 12. augusti 2021. aasta eduaruannet (SWD(2021)0229), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. juuli 2014. aasta toitumisalast tegevuskava (SWD(2014)0234), mille eesmärk on vähendada kängu jäänud alla viieaastaste laste arvu 2025. aastaks seitsme miljoni võrra, ning sellealast kuuendat, 12. augusti 2021. aasta eduaruannet (SWD(2021)0229),

| — | võttes arvesse oma toiduga kindlustatust ja toitumist käsitlevaid resolutsioone, eelkõige 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni laste alatoitumuse ja vaegtoitumuse kohta arengumaades (5), 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni toiduga kindlustatust ja piisavat toitumist käsitleva uue ühenduse kohta (6) ning 5. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni edasiste meetmete kohta, mis aitavad täita ülemaailmseid eesmärke ja ELi kohustusi toitumise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks maailmas (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma toiduga kindlustatust ja toitumist käsitlevaid resolutsioone, eelkõige 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni laste alatoitumuse ja vaegtoitumuse kohta arengumaades (5), 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni toiduga kindlustatust ja piisavat toitumist käsitleva uue ühenduse kohta (6) ning 5. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni edasiste meetmete kohta, mis aitavad täita ülemaailmseid eesmärke ja ELi kohustusi toitumise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks maailmas (7),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. mai 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad toiduga kindlustatust ja toitumisalast kindlustatust välisabis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. mai 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad toiduga kindlustatust ja toitumisalast kindlustatust välisabis,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta järeldusi ülemaailmse toiduga ja toitumisalase kindlustatuse tugevdamise kohta, 25. novembri 2019. aasta järeldusi toitumisalase tegevuskava neljanda eduaruande kohta, 20. mai 2021. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO toidusüsteemide 2021. aasta tippkohtumiseks, 14. juuni 2021. aasta järeldusi, mis käsitlevad Euroopa tiimi tugevamat pühendumust inimarengule ja 19. novembri 2021. aasta järeldusi, milles käsitletakse veeküsimusi ELi välistegevuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta järeldusi ülemaailmse toiduga ja toitumisalase kindlustatuse tugevdamise kohta, 25. novembri 2019. aasta järeldusi toitumisalase tegevuskava neljanda eduaruande kohta, 20. mai 2021. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO toidusüsteemide 2021. aasta tippkohtumiseks, 14. juuni 2021. aasta järeldusi, mis käsitlevad Euroopa tiimi tugevamat pühendumust inimarengule ja 19. novembri 2021. aasta järeldusi, milles käsitletakse veeküsimusi ELi välistegevuses,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 2008. aasta ühisavaldust – Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas (9) ning võttes arvesse 2017. aasta Euroopa arengukonsensust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 2008. aasta ühisavaldust – Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas (9) ning võttes arvesse 2017. aasta Euroopa arengukonsensust,

| — | võttes arvesse maailma terviseassamblee poolt 2012. aastal emade, imikute ja väikelaste toitumise valdkonnas 2025. aastaks seatud kuut ülemaailmset eesmärki, nimelt i) vähendada alla viieaastaste kängu jäänud laste koguarvu 40 %, ii) vähendada reproduktiivses eas naiste kehvveresust 50 %, iii) vähendada alakaalulisena sündivate laste arvu 30 %, iv) takistada laste ülekaalulisuse suurenemist, v) tõsta kuni kuuekuuliste imikute eranditult rinnaga toitmise määra vähemalt 50 % ning vi) vähendada laste kurtumust vähem kui 5 %-le, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maailma terviseassamblee poolt 2012. aastal emade, imikute ja väikelaste toitumise valdkonnas 2025. aastaks seatud kuut ülemaailmset eesmärki, nimelt i) vähendada alla viieaastaste kängu jäänud laste koguarvu 40 %, ii) vähendada reproduktiivses eas naiste kehvveresust 50 %, iii) vähendada alakaalulisena sündivate laste arvu 30 %, iv) takistada laste ülekaalulisuse suurenemist, v) tõsta kuni kuuekuuliste imikute eranditult rinnaga toitmise määra vähemalt 50 % ning vi) vähendada laste kurtumust vähem kui 5 %-le,

| — | võttes arvesse aruandeid toiduga kindlustatuse ja toitumise olukorra kohta maailmas, ülemaailmset toidukriiside aruannet ja ülemaailmse toitumise alast aruannet, sealhulgas 2021. aasta väljaandeid, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) suuniseid õiguse kohta toidule, FAO maailma toiduga kindlustatuse komitee toidusüsteeme, akroökoloogia kümmet elementi, millest lähtutakse üleminekul säästvatele põllumajandus- ja toidusüsteemidele (FAO), ja toitumist käsitlevaid vabatahtlikke suuniseid ning 2014. aasta tegevusraamistikku toiduga kindlustatuse ja piisava toitumise tagamiseks pikaajalistes kriisides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruandeid toiduga kindlustatuse ja toitumise olukorra kohta maailmas, ülemaailmset toidukriiside aruannet ja ülemaailmse toitumise alast aruannet, sealhulgas 2021. aasta väljaandeid, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) suuniseid õiguse kohta toidule, FAO maailma toiduga kindlustatuse komitee toidusüsteeme, akroökoloogia kümmet elementi, millest lähtutakse üleminekul säästvatele põllumajandus- ja toidusüsteemidele (FAO), ja toitumist käsitlevaid vabatahtlikke suuniseid ning 2014. aasta tegevusraamistikku toiduga kindlustatuse ja piisava toitumise tagamiseks pikaajalistes kriisides,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni koostatud dokumenti „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020“ (maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord 2020) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni koostatud dokumenti „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020“ (maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord 2020) (10),

| — | võttes arvesse säästva kalapüügi partnerluslepinguid ELi ja vastavate kolmandate riikide vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse säästva kalapüügi partnerluslepinguid ELi ja vastavate kolmandate riikide vahel,

| — | võttes arvesse ülemaailmset toidukriiside vastast võrgustikku, mis on niisuguste humanitaar- ja arenguvaldkonna osalejate liit, kes teevad ühistele analüüsidele ja teadmistele tuginedes tööd selle nimel, et suurendada humanitaar-, arengu- ja rahuvaldkonna lõimimise koordineerimist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmset toidukriiside vastast võrgustikku, mis on niisuguste humanitaar- ja arenguvaldkonna osalejate liit, kes teevad ühistele analüüsidele ja teadmistele tuginedes tööd selle nimel, et suurendada humanitaar-, arengu- ja rahuvaldkonna lõimimise koordineerimist,

| — | võttes arvesse ÜRO 13. septembri 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni ja ÜRO 28. septembri 2018. aasta deklaratsiooni talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 13. septembri 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni ja ÜRO 28. septembri 2018. aasta deklaratsiooni talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ÜRO toitumismeetmete aastakümne (2016–2025) kohta, mille eesmärk on käivitada intensiivsed meetmed nälja ja vaegtoitumuse kaotamiseks kogu maailmas ning tagada üldine juurdepääs tervislikumale ja kestlikumale toitumisele kõigi inimeste jaoks olenemata sellest, kes nad on ja kus nad elavad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ÜRO toitumismeetmete aastakümne (2016–2025) kohta, mille eesmärk on käivitada intensiivsed meetmed nälja ja vaegtoitumuse kaotamiseks kogu maailmas ning tagada üldine juurdepääs tervislikumale ja kestlikumale toitumisele kõigi inimeste jaoks olenemata sellest, kes nad on ja kus nad elavad,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke ning nende üksteisega tihedalt seotud ja integreeritud olemust, eelkõige kestliku arengu eesmärki nr 1 kaotada vaesus kõikjal ja kõigis selle esinemisvormides, eesmärki nr 2 kaotada nälg, saavutada toiduga kindlustatus ja täisväärtuslikum toitumine ning toetada kestlikku põllumajandust, eesmärki nr 3 tagada kõigile hea tervis ja heaolu kogu elukaare jooksul, eesmärki nr 5 saavutada sooline võrdõiguslikkus ning võimestada kõiki naisi ja tütarlapsi, eesmärki nr 6 tagada puhas joogivesi, sanitaartingimused ja kestlik veemajandus, eesmärki nr 10 vähendada ebavõrdsust riikides ja riikide vahel, eesmärki nr 12 tagada kestlikud tarbimis- ja tootmisviisid, eesmärki nr 13 tegutseda kiirelt ja otsustavalt kliimamuutuste ja nende mõjuga võitlemiseks ning eesmärki nr 17 tugevdada kestliku arengu meetmete elluviimist ning elavdada üleilmset koostööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke ning nende üksteisega tihedalt seotud ja integreeritud olemust, eelkõige kestliku arengu eesmärki nr 1 kaotada vaesus kõikjal ja kõigis selle esinemisvormides, eesmärki nr 2 kaotada nälg, saavutada toiduga kindlustatus ja täisväärtuslikum toitumine ning toetada kestlikku põllumajandust, eesmärki nr 3 tagada kõigile hea tervis ja heaolu kogu elukaare jooksul, eesmärki nr 5 saavutada sooline võrdõiguslikkus ning võimestada kõiki naisi ja tütarlapsi, eesmärki nr 6 tagada puhas joogivesi, sanitaartingimused ja kestlik veemajandus, eesmärki nr 10 vähendada ebavõrdsust riikides ja riikide vahel, eesmärki nr 12 tagada kestlikud tarbimis- ja tootmisviisid, eesmärki nr 13 tegutseda kiirelt ja otsustavalt kliimamuutuste ja nende mõjuga võitlemiseks ning eesmärki nr 17 tugevdada kestliku arengu meetmete elluviimist ning elavdada üleilmset koostööd,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 2018. aasta resolutsiooni 2417, milles mõistetakse hukka tsiviilisikute näljutamine sõjapidamise vahendina ning tsiviilelanikkonna ebaseaduslik humanitaarabist eemalhoidmine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 2018. aasta resolutsiooni 2417, milles mõistetakse hukka tsiviilisikute näljutamine sõjapidamise vahendina ning tsiviilelanikkonna ebaseaduslik humanitaarabist eemalhoidmine,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) koostatud 2020. aasta juuni aruannet (11), milles rõhutatakse kliimamuutuste vastu võitlemise ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise vahelist seost, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) koostatud 2020. aasta juuni aruannet (11), milles rõhutatakse kliimamuutuste vastu võitlemise ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise vahelist seost,

| — | võttes arvesse maailma toiduga kindlustatuse komitee (CFS) vabatahtlikke suuniseid maa, kalastusvete ja metsade vastutustundliku majandamise kohta riikliku toiduga kindlustatuse kontekstis (2012) ja maailma toiduga kindlustatuse komitee (CFS) põllumajandusse ja toidusüsteemidesse tehtavate vastutustundlike investeeringute põhimõtteid (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maailma toiduga kindlustatuse komitee (CFS) vabatahtlikke suuniseid maa, kalastusvete ja metsade vastutustundliku majandamise kohta riikliku toiduga kindlustatuse kontekstis (2012) ja maailma toiduga kindlustatuse komitee (CFS) põllumajandusse ja toidusüsteemidesse tehtavate vastutustundlike investeeringute põhimõtteid (2015),

| — | võttes arvesse toitumise parandamise liikumist (Scaling Up Nutrition Movement) ja tööd, mida selle raames tehakse igasuguse vaegtoitumuse kaotamiseks, toetades asjaomaste riikide valitsuse juhitavaid algatusi ja prioriteete koostöös kodanikuühiskonna, ÜRO, rahastajate, ettevõtjate ja teaduritega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse toitumise parandamise liikumist (Scaling Up Nutrition Movement) ja tööd, mida selle raames tehakse igasuguse vaegtoitumuse kaotamiseks, toetades asjaomaste riikide valitsuse juhitavaid algatusi ja prioriteete koostöös kodanikuühiskonna, ÜRO, rahastajate, ettevõtjate ja teaduritega,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 2021. aasta detsembris Tokios toimunud toitumise ja majanduskasvu seostele pühendatud tippkohtumisel antud lubadust eralda aastatel 2021–2024 vaegtoitumuse vastu võitlemiseks 2,5 miljardit eurot ning ELi jätkuvat pühendumist sellele, et vähendada känguvate laste arvu 2025. aastaks vähemalt seitsme miljoni võrra, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 2021. aasta detsembris Tokios toimunud toitumise ja majanduskasvu seostele pühendatud tippkohtumisel antud lubadust eralda aastatel 2021–2024 vaegtoitumuse vastu võitlemiseks 2,5 miljardit eurot ning ELi jätkuvat pühendumist sellele, et vähendada känguvate laste arvu 2025. aastaks vähemalt seitsme miljoni võrra,

| — | võttes arvesse 13. juunil 2021. aastal Cornwallis toimunud G7 tippkohtumisel heaks kiidetud G7 näljahäda ennetamise ja humanitaarkriiside kokkulepet, millega G7 liikmed kohustusid võitlema nälja vastu ja hoidma ära näljahädasid ühismeetmete võtmise abil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. juunil 2021. aastal Cornwallis toimunud G7 tippkohtumisel heaks kiidetud G7 näljahäda ennetamise ja humanitaarkriiside kokkulepet, millega G7 liikmed kohustusid võitlema nälja vastu ja hoidma ära näljahädasid ühismeetmete võtmise abil,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A9-0195/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A9-0195/2022),

| A. | arvestades, et mõõdukas või tõsine toiduga kindlustamatus on alates 2014. aastast aeglaselt suurenenud, kusjuures 2020. aastal puudus peaaegu igal kolmandal inimesel ehk 2,37 miljardil inimesel juurdepääs piisavale toidule (12); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mõõdukas või tõsine toiduga kindlustamatus on alates 2014. aastast aeglaselt suurenenud, kusjuures 2020. aastal puudus peaaegu igal kolmandal inimesel ehk 2,37 miljardil inimesel juurdepääs piisavale toidule (12);

| B. | arvestades, et toidukriiside tõsidus ja ulatus on alates 2020. aastast suurenenud konfliktide, majanduslike šokkide ja äärmuslike ilmastikutingimuste tõttu või nimetatud tegurite koosmõju tõttu, kusjuures 2021. aastal kannatas akuutse toiduga kindlustamatuse all ja vajas kiiret toiduabi 193 miljonit inimest – see on kõrgeim akuutse toiduga kindlustamatuse määr nende kuue aasta jooksul, mil on koostatud ülemaailmset toidukriiside aruannet; arvestades, et 720–811 miljonit inimest kannatab nälja käes ja arvatakse, et näljahäda ohustab viit riiki, sh Lõuna-Sudaan, Etioopia, Madagaskar, Nigeeria (16 osariiki ja föderaalne pealinnaala) ja Jeemen (13); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et toidukriiside tõsidus ja ulatus on alates 2020. aastast suurenenud konfliktide, majanduslike šokkide ja äärmuslike ilmastikutingimuste tõttu või nimetatud tegurite koosmõju tõttu, kusjuures 2021. aastal kannatas akuutse toiduga kindlustamatuse all ja vajas kiiret toiduabi 193 miljonit inimest – see on kõrgeim akuutse toiduga kindlustamatuse määr nende kuue aasta jooksul, mil on koostatud ülemaailmset toidukriiside aruannet; arvestades, et 720–811 miljonit inimest kannatab nälja käes ja arvatakse, et näljahäda ohustab viit riiki, sh Lõuna-Sudaan, Etioopia, Madagaskar, Nigeeria (16 osariiki ja föderaalne pealinnaala) ja Jeemen (13);

| C. | arvestades, et õigus toidule viitab kättesaadavuse, ligipääsetavuse ja piisavuse (piisav kogus ja stabiilne juurdepääs) mõõtmetele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et õigus toidule viitab kättesaadavuse, ligipääsetavuse ja piisavuse (piisav kogus ja stabiilne juurdepääs) mõõtmetele;

| D. | arvestades, et FAO kohaselt on toiduga kindlustatus olemas, kui „kõigil inimestel on igal ajal füüsiline, sotsiaalne ja majanduslik juurdepääs piisavale, ohutule ja täisväärtuslikule toidule, mis rahuldab nende toitumisvajadusi ja toidueelistusi aktiivseks ja tervislikuks eluks“ (14); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et FAO kohaselt on toiduga kindlustatus olemas, kui „kõigil inimestel on igal ajal füüsiline, sotsiaalne ja majanduslik juurdepääs piisavale, ohutule ja täisväärtuslikule toidule, mis rahuldab nende toitumisvajadusi ja toidueelistusi aktiivseks ja tervislikuks eluks“ (14);

| E. | arvestades, et ebaseaduslik, provotseerimata ja põhjendamatu Venemaa agressioonisõda Ukrainas on veelgi destabiliseerinud niigi hapraid põllumajandusturge ja süvendanud juba niigi rasket COVID-19 põhjustatud olukorda ning avaldanud täiendavat survet käimasolevatele toidukriisidele ja ülemaailmsele toiduga kindlustatusele, surudes rahvusvahelised toidu- ja söödahinnad nende juba niigi kõrgest tasemest veel tunduvalt kõrgemale; arvestades, et see suurendab tõenäoliselt toiduga kindlustamatust, vaesust, sotsiaalset rahutust ja ebastabiilsust paljudes arengumaades, kes sõltuvad väga Ukrainast ja Venemaalt imporditud nisust, kuna 40 % Ukraina nisust ja maisist eksporditakse Lähis-Idasse ja Aafrikasse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ebaseaduslik, provotseerimata ja põhjendamatu Venemaa agressioonisõda Ukrainas on veelgi destabiliseerinud niigi hapraid põllumajandusturge ja süvendanud juba niigi rasket COVID-19 põhjustatud olukorda ning avaldanud täiendavat survet käimasolevatele toidukriisidele ja ülemaailmsele toiduga kindlustatusele, surudes rahvusvahelised toidu- ja söödahinnad nende juba niigi kõrgest tasemest veel tunduvalt kõrgemale; arvestades, et see suurendab tõenäoliselt toiduga kindlustamatust, vaesust, sotsiaalset rahutust ja ebastabiilsust paljudes arengumaades, kes sõltuvad väga Ukrainast ja Venemaalt imporditud nisust, kuna 40 % Ukraina nisust ja maisist eksporditakse Lähis-Idasse ja Aafrikasse;

| F. | arvestades, et FAO andmetel sõltub nisuimpordi puhul peaaegu 50 riiki Venemaast ja Ukrainast vähemalt 30 % ulatuses ning neist 26 riiki hangivad enam kui 50 % oma nisust mõlemast riigist; arvestades, et Maailma Toiduprogramm ostis peaaegu poole oma ülemaailmsest nisuvarust Ukrainast ja on juhtinud tähelepanu asjaolule, et kõige rohkem mõjutab see käimasolevaid toidukriise sellistes riikides nagu Afganistan, Etioopia, Süüria ja Jeemen; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et FAO andmetel sõltub nisuimpordi puhul peaaegu 50 riiki Venemaast ja Ukrainast vähemalt 30 % ulatuses ning neist 26 riiki hangivad enam kui 50 % oma nisust mõlemast riigist; arvestades, et Maailma Toiduprogramm ostis peaaegu poole oma ülemaailmsest nisuvarust Ukrainast ja on juhtinud tähelepanu asjaolule, et kõige rohkem mõjutab see käimasolevaid toidukriise sellistes riikides nagu Afganistan, Etioopia, Süüria ja Jeemen;

| G. | arvestades, et nii Ukraina kui Venemaa on põllumajandustoodete netoeksportijad ning mõlemal on juhtiv roll toiduainete ja väetiste maailmaturul, kus eksporditavad tarned on sageli koondunud vähestesse riikidesse; arvestades, et selline koondumine võib suurendada nende turgude kaitsetust ja volatiilsust; arvestades, et Venemaa on peamine sünteetiliste lämmastikväetiste ja nende komponentide eksportija ning Valgevene on suur kaaliumkloriidväetiste eksportija; arvestades, et lämmastikväetiste hinnad sõltuvad suuresti maagaasi hindadest ja Venemaal on maagaasiturul valitsev positsioon; arvestades, et paljud arengumaad maadlesid juba enne konflikti toiduainete ja väetiste kõrgete rahvusvaheliste hindade negatiivse mõjuga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nii Ukraina kui Venemaa on põllumajandustoodete netoeksportijad ning mõlemal on juhtiv roll toiduainete ja väetiste maailmaturul, kus eksporditavad tarned on sageli koondunud vähestesse riikidesse; arvestades, et selline koondumine võib suurendada nende turgude kaitsetust ja volatiilsust; arvestades, et Venemaa on peamine sünteetiliste lämmastikväetiste ja nende komponentide eksportija ning Valgevene on suur kaaliumkloriidväetiste eksportija; arvestades, et lämmastikväetiste hinnad sõltuvad suuresti maagaasi hindadest ja Venemaal on maagaasiturul valitsev positsioon; arvestades, et paljud arengumaad maadlesid juba enne konflikti toiduainete ja väetiste kõrgete rahvusvaheliste hindade negatiivse mõjuga;

| H. | arvestades, et FAO toiduhindade indeks, millega jälgitakse toidu ja sööda rahvusvahelisi hindu, on jõudnud kõigi aegade kõrgeimale tasemele ning täiendav hinnatõus ja toiduainete hinnainflatsioon on juba niigi kõrgest tasemest tõenäoliselt tunduvalt kõrgemad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et FAO toiduhindade indeks, millega jälgitakse toidu ja sööda rahvusvahelisi hindu, on jõudnud kõigi aegade kõrgeimale tasemele ning täiendav hinnatõus ja toiduainete hinnainflatsioon on juba niigi kõrgest tasemest tõenäoliselt tunduvalt kõrgemad;

| I. | arvestades, et FAO andmetel saavutas toiduhindade indeks rekordtaseme 2022. aasta veebruaris; arvestades, et selles märgitakse, et toiduainete hinnainflatsiooni põhjustavad tegurid ei piirdu põllukultuuride kasvutingimuste ja ekspordivõimalustega, vaid palju suurem mõju avaldub toiduainete hinnainflatsioonile toiduainete tootmisest väljaspool, eelkõige on mõjutajateks energia-, väetise- ja söödasektor; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et FAO andmetel saavutas toiduhindade indeks rekordtaseme 2022. aasta veebruaris; arvestades, et selles märgitakse, et toiduainete hinnainflatsiooni põhjustavad tegurid ei piirdu põllukultuuride kasvutingimuste ja ekspordivõimalustega, vaid palju suurem mõju avaldub toiduainete hinnainflatsioonile toiduainete tootmisest väljaspool, eelkõige on mõjutajateks energia-, väetise- ja söödasektor;

| J. | arvestades, et kõige rohkem esineb toiduga kindlustamatust Aafrikas, mille rahvastikust mõjutas 2020. aastal mõõdukas või tõsine toiduga kindlustamatus 60 % (799 miljonit inimest) (15); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõige rohkem esineb toiduga kindlustamatust Aafrikas, mille rahvastikust mõjutas 2020. aastal mõõdukas või tõsine toiduga kindlustamatus 60 % (799 miljonit inimest) (15);

| K. | arvestades, et Euroopa Liit peaks pöörama erilist tähelepanu riikidele, kes seisavad silmitsi näljahädaga, mida süvendavad loodusõnnetused, näiteks Madagaskar, mida tabasid hiljuti ägedad tsüklonid ja kus akuutse toiduga kindlustamatuse all kannatab igast viiest elanikust kaks, seda eelkõige Suur-Lõuna piirkonnas, kus tõsise vaegtoitumuse all kannatab enam kui 300 000 last; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liit peaks pöörama erilist tähelepanu riikidele, kes seisavad silmitsi näljahädaga, mida süvendavad loodusõnnetused, näiteks Madagaskar, mida tabasid hiljuti ägedad tsüklonid ja kus akuutse toiduga kindlustamatuse all kannatab igast viiest elanikust kaks, seda eelkõige Suur-Lõuna piirkonnas, kus tõsise vaegtoitumuse all kannatab enam kui 300 000 last;

| L. | arvestades, et paljudel arengumaade väikepõllumajandustootjatel ei ole juurdepääsu tervislikule, toitvale ja jätkusuutlikule toitumisele, kuna nad asuvad kõrvalistes kohtades, nende sissetulek on madal ning neil puudub juurdepääs mitmekesistele toiduallikatele; arvestades, et on tõendeid selle kohta, et väikepõllumajandustootjate sektorisse ja piirkondlikesse struktuuridesse tehtud investeeringud annavad vaesuse vähendamise ja majanduskasvu seisukohast parima tulemuse, mis seega juhib tähelepanu vajadusele suunata jõupingutused väikepõllumajandustootjate ja eriti naissoost väikepõllumajandustootjate sissetulekute suurendamisele ning tugevdada vähekaitstud kogukondade vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et paljudel arengumaade väikepõllumajandustootjatel ei ole juurdepääsu tervislikule, toitvale ja jätkusuutlikule toitumisele, kuna nad asuvad kõrvalistes kohtades, nende sissetulek on madal ning neil puudub juurdepääs mitmekesistele toiduallikatele; arvestades, et on tõendeid selle kohta, et väikepõllumajandustootjate sektorisse ja piirkondlikesse struktuuridesse tehtud investeeringud annavad vaesuse vähendamise ja majanduskasvu seisukohast parima tulemuse, mis seega juhib tähelepanu vajadusele suunata jõupingutused väikepõllumajandustootjate ja eriti naissoost väikepõllumajandustootjate sissetulekute suurendamisele ning tugevdada vähekaitstud kogukondade vastupanuvõimet;

| M. | arvestades, et kogu maailmas ei saanud 2020. aastal endale tervislikku toitumist lubada umbes kolm miljardit inimest, ning arvestades, et rasvumine kasvab järsult kõigis piirkondades (16); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kogu maailmas ei saanud 2020. aastal endale tervislikku toitumist lubada umbes kolm miljardit inimest, ning arvestades, et rasvumine kasvab järsult kõigis piirkondades (16);

| N. | arvestades, et vaegtoitumus on ebanormaalne füsioloogiline seisund, mille põhjuseks on alatoitumus, aga ka ülekaalulisus ja rasvumine; arvestades, et naiste ja tüdrukute tervis on tihedalt seotud nende tulevaste laste füüsilise ja vaimse tervise ning toitumisseisundiga; arvestades, et rasedate naiste ja emade alatoitumus suurendab raseduse ajal komplikatsioonide tekkimise ohtu, emade suremust ning laste alatoitumust ja suremust; arvestades, et lubamatult suur hulk lapsi kannatab endiselt vaegtoitumuse all: kõigist alla viieaastastest lastest on 22 % jäänud kängu kroonilise vaegtoitumuse tõttu, 6,7 % kurtunud (mis on akuutse vaegtoitumuse vorm) ja 5,7 % ülekaalulised (17) ning arvatakse, et tegelikud kängumise ja kurtumise näitajad on pandeemia mõjude tõttu kõrgemad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vaegtoitumus on ebanormaalne füsioloogiline seisund, mille põhjuseks on alatoitumus, aga ka ülekaalulisus ja rasvumine; arvestades, et naiste ja tüdrukute tervis on tihedalt seotud nende tulevaste laste füüsilise ja vaimse tervise ning toitumisseisundiga; arvestades, et rasedate naiste ja emade alatoitumus suurendab raseduse ajal komplikatsioonide tekkimise ohtu, emade suremust ning laste alatoitumust ja suremust; arvestades, et lubamatult suur hulk lapsi kannatab endiselt vaegtoitumuse all: kõigist alla viieaastastest lastest on 22 % jäänud kängu kroonilise vaegtoitumuse tõttu, 6,7 % kurtunud (mis on akuutse vaegtoitumuse vorm) ja 5,7 % ülekaalulised (17) ning arvatakse, et tegelikud kängumise ja kurtumise näitajad on pandeemia mõjude tõttu kõrgemad;

| O. | arvestades, et veele ohutu ja turvalise juurdepääsu tagamine on tihedalt seotud toiduga kindlustatuse ja toitumise parandamisega; arvestades, et veenappus mõjutab rohkem kui 40 % maailma elanikkonnast, kusjuures vastavalt ÜRO viimasele maailma veevarude arendamise aruandele (2021) ei ole kogu maailmas otsest ja turvalist juurdepääsu puhtale joogiveele rohkem kui 2 miljardil inimesel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et veele ohutu ja turvalise juurdepääsu tagamine on tihedalt seotud toiduga kindlustatuse ja toitumise parandamisega; arvestades, et veenappus mõjutab rohkem kui 40 % maailma elanikkonnast, kusjuures vastavalt ÜRO viimasele maailma veevarude arendamise aruandele (2021) ei ole kogu maailmas otsest ja turvalist juurdepääsu puhtale joogiveele rohkem kui 2 miljardil inimesel;

| P. | arvestades, et enam kui 10 % maailma rahvastikust sõltub ellujäämisel kalandusest ja vesiviljelusest (18) ning arvestades, et ÜRO andmetel on enam kui 3 miljardi inimese peamine valgu allikas ookeanist pärit kala ja mereannid; arvestades, et väikesemahuline kalapüük hõlmab üle 90 % maailma kaluritest ja kalatöötajatest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et enam kui 10 % maailma rahvastikust sõltub ellujäämisel kalandusest ja vesiviljelusest (18) ning arvestades, et ÜRO andmetel on enam kui 3 miljardi inimese peamine valgu allikas ookeanist pärit kala ja mereannid; arvestades, et väikesemahuline kalapüük hõlmab üle 90 % maailma kaluritest ja kalatöötajatest;

| Q. | arvestades, et epideemiate regulaarne esilekerkimine on väljakutseks tervishoiusüsteemidele, mis ei ole väga vastupidavad ja tugevad, seda eriti seoses nende suutlikkusega tagada kõige põhilisema ravi järjepidevus; arvestades, et kahe viimase kahe aasta jooksul on tervishoiusüsteemi vahendid juhitud kõrvale erinevatelt toitumisalastelt olulistelt funktsioonidelt ja alatoitumusega seotud olulistelt tervishoiuteenustelt – sh sünnituseelne hooldus, mikrotoitainete täiendamine ning laste kõhulahtisuse ennetamine ja ravi – ja neid on kasutatud COVID-19 vastu võitlemiseks ning arvestades, et alatoitumuse ravi ja ennetusteenused ei ole riiklike tervishoiusüsteemide olulistesse hoolduspakettidesse piisavalt integreeritud ja võrdne juurdepääs hooldusteenustele jätab endiselt soovida; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et epideemiate regulaarne esilekerkimine on väljakutseks tervishoiusüsteemidele, mis ei ole väga vastupidavad ja tugevad, seda eriti seoses nende suutlikkusega tagada kõige põhilisema ravi järjepidevus; arvestades, et kahe viimase kahe aasta jooksul on tervishoiusüsteemi vahendid juhitud kõrvale erinevatelt toitumisalastelt olulistelt funktsioonidelt ja alatoitumusega seotud olulistelt tervishoiuteenustelt – sh sünnituseelne hooldus, mikrotoitainete täiendamine ning laste kõhulahtisuse ennetamine ja ravi – ja neid on kasutatud COVID-19 vastu võitlemiseks ning arvestades, et alatoitumuse ravi ja ennetusteenused ei ole riiklike tervishoiusüsteemide olulistesse hoolduspakettidesse piisavalt integreeritud ja võrdne juurdepääs hooldusteenustele jätab endiselt soovida;

| R. | arvestades, et pidev vaesus ning suur ja püsiv ebavõrdsus ning mittesäästlikud toidusüsteemid koos tihemini esinevate loodusõnnetustega, mis on seotud eelkõige kliimamuutustega, on toiduga kindlustamatuse ja vaegtoitumuse algpõhjused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pidev vaesus ning suur ja püsiv ebavõrdsus ning mittesäästlikud toidusüsteemid koos tihemini esinevate loodusõnnetustega, mis on seotud eelkõige kliimamuutustega, on toiduga kindlustamatuse ja vaegtoitumuse algpõhjused;

| S. | arvestades, et 2022. aastal koostatud IPCC kuuenda aruande kohaselt vähendavad kliimamuutused, sh äärmuslike ilmastikutingimuste sageduse ja intensiivsuse suurenemine, toidu ja veega kindlustatust ja saagikust, muudavad karjamaid ja rändkarjatamise radu ning vähendavad toidu toiteväärtust, takistades seega jõupingutusi kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2022. aastal koostatud IPCC kuuenda aruande kohaselt vähendavad kliimamuutused, sh äärmuslike ilmastikutingimuste sageduse ja intensiivsuse suurenemine, toidu ja veega kindlustatust ja saagikust, muudavad karjamaid ja rändkarjatamise radu ning vähendavad toidu toiteväärtust, takistades seega jõupingutusi kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks;

| T. | arvestades, et kliimamuutused põhjustavad naistele veelgi rohkem riske ja kaitsetust; arvestades, et kliimamuutused süvendavad olemasolevaid probleeme, näiteks toiduainete tootmise ja toidu kättesaadavuse järsk vähenemine, ning selle aluseks olevaid nõrku kohti, sh süveneb vaesus ja toiduga kindlustamatus, mis sunnib kogukondi süvenevate kriisidega silmitsi seisma; arvestades, et toitumise mitmekesisuse vähenemine on paljudes kogukondades suurendanud vaegtoitumust, seda eriti põlisrahvaste, väikepõllumajandustootjate ja madala sissetulekuga leibkondade puhul, mõjutades eriti lapsi, eakaid ja rasedaid naisi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kliimamuutused põhjustavad naistele veelgi rohkem riske ja kaitsetust; arvestades, et kliimamuutused süvendavad olemasolevaid probleeme, näiteks toiduainete tootmise ja toidu kättesaadavuse järsk vähenemine, ning selle aluseks olevaid nõrku kohti, sh süveneb vaesus ja toiduga kindlustamatus, mis sunnib kogukondi süvenevate kriisidega silmitsi seisma; arvestades, et toitumise mitmekesisuse vähenemine on paljudes kogukondades suurendanud vaegtoitumust, seda eriti põlisrahvaste, väikepõllumajandustootjate ja madala sissetulekuga leibkondade puhul, mõjutades eriti lapsi, eakaid ja rasedaid naisi;

| U. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangul on kogu maailmas taimede geneetilisest mitmekesisusest kadunud umbes 75 %; arvestades, et ulatuslik geneetiline erosioon vähendab kaitset kliimamuutuste eest ning uute kahjurite ja haiguste eest; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangul on kogu maailmas taimede geneetilisest mitmekesisusest kadunud umbes 75 %; arvestades, et ulatuslik geneetiline erosioon vähendab kaitset kliimamuutuste eest ning uute kahjurite ja haiguste eest;

| V. | arvestades, et bioloogiline mitmekesisus ja sellega seotud teenused – tolmendamine, kahjureid hävitavad kiskjad, agroökosüsteemide suurenenud vastupidavus erosiooni, põudade ja üleujutuste suhtes, mulla moodustumine ja süsiniku sidumine – on jätkusuutliku toidutootmise tagamiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et bioloogiline mitmekesisus ja sellega seotud teenused – tolmendamine, kahjureid hävitavad kiskjad, agroökosüsteemide suurenenud vastupidavus erosiooni, põudade ja üleujutuste suhtes, mulla moodustumine ja süsiniku sidumine – on jätkusuutliku toidutootmise tagamiseks hädavajalikud;

| W. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vastupanuvõime suurendamine ja ökosüsteemi terviklikkuse toetamine võib säilitada kasu inimestele, sh elatusvahendid, inimtervis ja heaolu ning toiduga varustamine; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vastupanuvõime suurendamine ja ökosüsteemi terviklikkuse toetamine võib säilitada kasu inimestele, sh elatusvahendid, inimtervis ja heaolu ning toiduga varustamine;

| X. | arvestades, et nende inimeste arv, kes vajavad kiiret toidu-, toitumisalast ja toimetulekuabi, aina kasvab (19); arvestades, et toidu ja toitumisalase kindlustamatuse ja vaegtoitumise peamised põhjustajad, mis süvenevad, on konfliktid, kliimamuutused ja äärmuslikud ilmastikuolud, keskkonnaseisundi halvenemine, energiahindade tõus, piiratud juurdepääs veele, majandusšokid, pidev vaesus ning kõrge ja püsiv ebavõrdsus, sh sooline ebavõrdsus, juurdepääsu puudumine põhilistele sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, maailma rahvastiku kasv ja ebaõnnestunud valitsemine, mis võib tuua seega kaasa vajaduse rännata; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et nende inimeste arv, kes vajavad kiiret toidu-, toitumisalast ja toimetulekuabi, aina kasvab (19); arvestades, et toidu ja toitumisalase kindlustamatuse ja vaegtoitumise peamised põhjustajad, mis süvenevad, on konfliktid, kliimamuutused ja äärmuslikud ilmastikuolud, keskkonnaseisundi halvenemine, energiahindade tõus, piiratud juurdepääs veele, majandusšokid, pidev vaesus ning kõrge ja püsiv ebavõrdsus, sh sooline ebavõrdsus, juurdepääsu puudumine põhilistele sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, maailma rahvastiku kasv ja ebaõnnestunud valitsemine, mis võib tuua seega kaasa vajaduse rännata;

| Y. | arvestades, et konfliktid häirivad juurdepääsu toidule ja põhilistele sotsiaalteenustele, mis mõjutavad stabiilset tervist, sealhulgas toitumisteenused, vesi, kanalisatsioon ja hügieen, ning kahjustavad loodusvarasid, taristut, tootmisvahendeid ja kariloomi; arvestades, et toiduga kindlustamatus võib olla mõjutatud kogukondade vaheliste konfliktide allikas, mis süvendab olemasolevaid ressursside nappusega seotud probleeme ja pingeid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et konfliktid häirivad juurdepääsu toidule ja põhilistele sotsiaalteenustele, mis mõjutavad stabiilset tervist, sealhulgas toitumisteenused, vesi, kanalisatsioon ja hügieen, ning kahjustavad loodusvarasid, taristut, tootmisvahendeid ja kariloomi; arvestades, et toiduga kindlustamatus võib olla mõjutatud kogukondade vaheliste konfliktide allikas, mis süvendab olemasolevaid ressursside nappusega seotud probleeme ja pingeid;

| Z. | arvestades, et COVID-19 on põhjustanud häireid väärtusahelates alates tootmisest ja transpordist kuni toidu ladustamise ja müügini ning liikumispiirangud on vähendanud põllumajandustootjate ja tarbijate juurdepääsu turgudele, takistades veelgi kõigi võrdset juurdepääsu piisavale toidule ja toitumisele ning tuues esile impordipõhiste toidusüsteemide vastupanuvõime puudumise ja kestlike põllumajanduslike toidusüsteemide tähtsuse; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et COVID-19 on põhjustanud häireid väärtusahelates alates tootmisest ja transpordist kuni toidu ladustamise ja müügini ning liikumispiirangud on vähendanud põllumajandustootjate ja tarbijate juurdepääsu turgudele, takistades veelgi kõigi võrdset juurdepääsu piisavale toidule ja toitumisele ning tuues esile impordipõhiste toidusüsteemide vastupanuvõime puudumise ja kestlike põllumajanduslike toidusüsteemide tähtsuse;

| AA. | arvestades, et COVID-19 on suurendanud vaesust, kuna puuduvad universaalsed sotsiaalkaitse põhialused; arvestades, et piirangud on mõjutanud igapäevast majandustegevust, milles paljud leibkonnad sõltuvad, mis on põhjustanud raskusi tervisliku ja toitva toidu kättesaadavuses või tervisevajaduste rahuldamisel; arvestades, et juurdepääs kvaliteetsele tervishoiule on paljudes arengumaades äärmiselt piiratud, seda eelkõige kõige kaitsetumate ja tõrjutud inimeste jaoks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et COVID-19 on suurendanud vaesust, kuna puuduvad universaalsed sotsiaalkaitse põhialused; arvestades, et piirangud on mõjutanud igapäevast majandustegevust, milles paljud leibkonnad sõltuvad, mis on põhjustanud raskusi tervisliku ja toitva toidu kättesaadavuses või tervisevajaduste rahuldamisel; arvestades, et juurdepääs kvaliteetsele tervishoiule on paljudes arengumaades äärmiselt piiratud, seda eelkõige kõige kaitsetumate ja tõrjutud inimeste jaoks;

| AB. | arvestades, et kaasavad, vastupidavad ja kestlikud toidusüsteemid on otsustava tähtsusega, et täita tegevuskava aastani 2030 ja saavutada selle kestliku arengu eesmärgid; arvestades, et COVID-19 pandeemia tõi päevavalgele ülemaailmsete toidusüsteemide nõrkused, süvendades ebavõrdsust ning seades ohtu kõige kaitsetumate inimeste elu ja elatusvahendid; arvestades, et ÜRO tegevuskümnend nõuab läbimurdeliste lahenduste kiiremat kasutuselevõttu, et tegeleda inimeste ja planeedi ees seisvate üleilmsete probleemidega, alates vaesusest ja sooga seotud probleemidest kuni kliimamuutuste, ebavõrdsuse ja rahastamispuudujäägi kaotamiseni; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kaasavad, vastupidavad ja kestlikud toidusüsteemid on otsustava tähtsusega, et täita tegevuskava aastani 2030 ja saavutada selle kestliku arengu eesmärgid; arvestades, et COVID-19 pandeemia tõi päevavalgele ülemaailmsete toidusüsteemide nõrkused, süvendades ebavõrdsust ning seades ohtu kõige kaitsetumate inimeste elu ja elatusvahendid; arvestades, et ÜRO tegevuskümnend nõuab läbimurdeliste lahenduste kiiremat kasutuselevõttu, et tegeleda inimeste ja planeedi ees seisvate üleilmsete probleemidega, alates vaesusest ja sooga seotud probleemidest kuni kliimamuutuste, ebavõrdsuse ja rahastamispuudujäägi kaotamiseni;

| AC. | arvestades, et toitumine on oluline küsimus, mis on 17 kestliku arengu eesmärgist vähemalt 12 eesmärgi saavutamise aluseks ja liikumapanevaks jõuks ning et see on lahutamatult seotud teiste kestliku arengu küsimustega kas seetõttu, et toitumine sõltub neist küsimustest (nt vesi, kanalisatsioon ja hügieen ning põllumajandus) või seetõttu, et see võimaldab neid lahendada (nt tervis ja tööhõive) või teeb mõlemat (nt sooline võrdõiguslikkus ja haridus); |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et toitumine on oluline küsimus, mis on 17 kestliku arengu eesmärgist vähemalt 12 eesmärgi saavutamise aluseks ja liikumapanevaks jõuks ning et see on lahutamatult seotud teiste kestliku arengu küsimustega kas seetõttu, et toitumine sõltub neist küsimustest (nt vesi, kanalisatsioon ja hügieen ning põllumajandus) või seetõttu, et see võimaldab neid lahendada (nt tervis ja tööhõive) või teeb mõlemat (nt sooline võrdõiguslikkus ja haridus);

| AD. | arvestades, et 1994. aasta Marrakechi leping ja eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) põllumajandusleping on aidanud kaasa põllumajanduspiirkondade spetsialiseerumisele; arvestades, et see spetsialiseerumine on viinud olukorrani, kus mõned piirkonnad ekspordivad tugevalt ja teised sõltuvad peaaegu täielikult impordist; arvestades, et selline olukord ei ole kriiside, näiteks sõjad, suhtes vastupanuvõimeline ning on üks tegureid, mis põhjustab praegust ülemaailmset toiduainetega seotud ebastabiilsust; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et 1994. aasta Marrakechi leping ja eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) põllumajandusleping on aidanud kaasa põllumajanduspiirkondade spetsialiseerumisele; arvestades, et see spetsialiseerumine on viinud olukorrani, kus mõned piirkonnad ekspordivad tugevalt ja teised sõltuvad peaaegu täielikult impordist; arvestades, et selline olukord ei ole kriiside, näiteks sõjad, suhtes vastupanuvõimeline ning on üks tegureid, mis põhjustab praegust ülemaailmset toiduainetega seotud ebastabiilsust;

| AE. | arvestades, et suur sõltuvus toiduainete importimisest muudab rahvastiku maailmaturu volatiilsusest väga sõltuvaks, eriti need inimesed, kes kulutavad suure osa oma sissetulekust igapäevaste toiduvajaduste katmisele; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et suur sõltuvus toiduainete importimisest muudab rahvastiku maailmaturu volatiilsusest väga sõltuvaks, eriti need inimesed, kes kulutavad suure osa oma sissetulekust igapäevaste toiduvajaduste katmisele;

| AF. | arvestades, et rahvusvaheliste turgude ebastabiilsus põhjustab toiduga kindlustamatust riikides, kus puudub tugev põllumajanduspoliitika, sest madalate hindadega perioodidel on negatiivne mõju tootmisvõimsusele ja nende ajal kasvab import, mis muudab maailmahindade tõusu korral linnaelanikkonna kaitsetuks; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et rahvusvaheliste turgude ebastabiilsus põhjustab toiduga kindlustamatust riikides, kus puudub tugev põllumajanduspoliitika, sest madalate hindadega perioodidel on negatiivne mõju tootmisvõimsusele ja nende ajal kasvab import, mis muudab maailmahindade tõusu korral linnaelanikkonna kaitsetuks;

| AG. | arvestades, et põllumajanduspoliitika on esmane makromajanduspoliitika ja kuna puudub kaitse maailmahindade äärmise volatiilsuse eest, on inflatsiooni tekitatud kahju tärkava turumajandusega riikidele laastav; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et põllumajanduspoliitika on esmane makromajanduspoliitika ja kuna puudub kaitse maailmahindade äärmise volatiilsuse eest, on inflatsiooni tekitatud kahju tärkava turumajandusega riikidele laastav;

| AH. | arvestades, et toidualane sõltumatus on inimeste ja riikide õigus määratleda oma põllumajandus- ja toidupoliitika; arvestades, et selle kontseptsiooni eesmärk on võimaldada igal riigil toita oma elanikkonda, olla sõltumatu ja iseseisev; arvestades, et strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk vähendada põllumajandustootjate sõltuvust välistest väljunditest on selle määratlusega kooskõlas; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et toidualane sõltumatus on inimeste ja riikide õigus määratleda oma põllumajandus- ja toidupoliitika; arvestades, et selle kontseptsiooni eesmärk on võimaldada igal riigil toita oma elanikkonda, olla sõltumatu ja iseseisev; arvestades, et strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk vähendada põllumajandustootjate sõltuvust välistest väljunditest on selle määratlusega kooskõlas;

| AI. | arvestades, et Euroopa rohelises kokkuleppes ja strateegias „Talust taldrikule“ rakendatakse põllumajandusele terviklikku lähenemisviisi, mitte ainult selleks, et ennetada Euroopa kliimaalast ja bioloogilise mitmekesisuse kriisi, vaid ka selleks, et tagada toiduga kindlustatus ning parandada toitumist ja rahvatervist; arvestades, et see on rahastamise valdkonda tehtavate investeeringute puhul eeskujuks, et soodustada arengumaade vastupanuvõimet ja oma toiduainetega varustatust; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Euroopa rohelises kokkuleppes ja strateegias „Talust taldrikule“ rakendatakse põllumajandusele terviklikku lähenemisviisi, mitte ainult selleks, et ennetada Euroopa kliimaalast ja bioloogilise mitmekesisuse kriisi, vaid ka selleks, et tagada toiduga kindlustatus ning parandada toitumist ja rahvatervist; arvestades, et see on rahastamise valdkonda tehtavate investeeringute puhul eeskujuks, et soodustada arengumaade vastupanuvõimet ja oma toiduainetega varustatust;

| AJ. | arvestades, et strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on vähendada põllumajanduslike sisendite kasutamist ja eelkõige vähendada 2030. aastaks keemiliste pestitsiidide üldist kasutamist 50 %, kõige ohtlikumate pestitsiidide kasutamist 50 % ja väetiste kasutamist vähemalt 20 %; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on vähendada põllumajanduslike sisendite kasutamist ja eelkõige vähendada 2030. aastaks keemiliste pestitsiidide üldist kasutamist 50 %, kõige ohtlikumate pestitsiidide kasutamist 50 % ja väetiste kasutamist vähemalt 20 %;

| AK. | arvestades, et toitumine on oluline investeering, kuna hea toitumus lapse esimesel tuhandel elupäeval on täieliku füüsilise, intellektuaalse ja inimpotentsiaali saavutamiseks otsustava tähtsusega; arvestades, et nälg ja vaegtoitumus avaldavad negatiivset mõju laste õppimisvõimele ja ajendavad neid koolist välja langema, kujutavad endast elukestvat koormat üksikisikutele ja ühiskondadele ning kahjustavad inimkonna ja riikide majandusarengut; arvestades, et hea toitumus on seetõttu ühiskonna heaolu nurgakivi; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et toitumine on oluline investeering, kuna hea toitumus lapse esimesel tuhandel elupäeval on täieliku füüsilise, intellektuaalse ja inimpotentsiaali saavutamiseks otsustava tähtsusega; arvestades, et nälg ja vaegtoitumus avaldavad negatiivset mõju laste õppimisvõimele ja ajendavad neid koolist välja langema, kujutavad endast elukestvat koormat üksikisikutele ja ühiskondadele ning kahjustavad inimkonna ja riikide majandusarengut; arvestades, et hea toitumus on seetõttu ühiskonna heaolu nurgakivi;

| AL. | arvestades, et COVID-19 pandeemia haripunktis jättis koolide sulgemine 370 miljonit last ilma juurdepääsuta tagatud koolitoidule, mis on sageli nende ainus soe toit päevas, arvestades, et koolitoidu programmid on oluline osa laste nälja ja vaegtoitumuse mitmesuguste vormide vastu võitlemisel; arvestades teisest küljest, et toiduga kindlustamatus häirib ühiskonna toimimist, sealhulgas perekondade suutlikkust saata lapsi kooli ning kuna see tekitab perekondadele täiendavat stressi, võib see olla koduvägivalla ja soolise vägivalla põhjustajaks; arvestades, et igalt toitumisalastesse sekkumistesse investeeritud dollarilt on võimalik saada 16 dollarit tulu; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et COVID-19 pandeemia haripunktis jättis koolide sulgemine 370 miljonit last ilma juurdepääsuta tagatud koolitoidule, mis on sageli nende ainus soe toit päevas, arvestades, et koolitoidu programmid on oluline osa laste nälja ja vaegtoitumuse mitmesuguste vormide vastu võitlemisel; arvestades teisest küljest, et toiduga kindlustamatus häirib ühiskonna toimimist, sealhulgas perekondade suutlikkust saata lapsi kooli ning kuna see tekitab perekondadele täiendavat stressi, võib see olla koduvägivalla ja soolise vägivalla põhjustajaks; arvestades, et igalt toitumisalastesse sekkumistesse investeeritud dollarilt on võimalik saada 16 dollarit tulu;

| AM. | arvestades, et nagu ka muudes humanitaar- ja arenguabi valdkondades, ei ole suurenevate vajaduste täitmiseks piisavalt vahendeid, mis toob kaasa kiiresti suureneva rahastamispuudujäägi, millest tulenevalt on vaja arukamaid ja süsteemsemaid lähenemisviise ning süsteemsemat üleminekut sotsiaalselt õiglaste toidusüsteemide suunas, kuna meie praegused toidusüsteemid süvendavad sotsiaal-majanduslikku ja soolist ebavõrdsust, mis pärsib juurdepääsu tervislikule, õiglasele ja kestlikule toitumisele; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et nagu ka muudes humanitaar- ja arenguabi valdkondades, ei ole suurenevate vajaduste täitmiseks piisavalt vahendeid, mis toob kaasa kiiresti suureneva rahastamispuudujäägi, millest tulenevalt on vaja arukamaid ja süsteemsemaid lähenemisviise ning süsteemsemat üleminekut sotsiaalselt õiglaste toidusüsteemide suunas, kuna meie praegused toidusüsteemid süvendavad sotsiaal-majanduslikku ja soolist ebavõrdsust, mis pärsib juurdepääsu tervislikule, õiglasele ja kestlikule toitumisele;

| AN. | arvestades, et naistel on põllumajandustootjate, hooldajate ja tootjatena keskse tähtsusega roll maailma toitmisel – nad toodavad arengumaades 60–80 % toidust –, kuid neil on ebavõrdne juurdepääs toidule ning ressurssidele, teenustele ja varadele, mis nende tootlikkust ja sissetulekut tõstaks; arvestades, et naiste kanda on 75 % tasustamata hooldus- ja majapidamistöödest ning et maapiirkondades ja madala sissetulekutasemega riikides elavad naised kulutavad hooldustööle kuni 14 tundi päevas; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et naistel on põllumajandustootjate, hooldajate ja tootjatena keskse tähtsusega roll maailma toitmisel – nad toodavad arengumaades 60–80 % toidust –, kuid neil on ebavõrdne juurdepääs toidule ning ressurssidele, teenustele ja varadele, mis nende tootlikkust ja sissetulekut tõstaks; arvestades, et naiste kanda on 75 % tasustamata hooldus- ja majapidamistöödest ning et maapiirkondades ja madala sissetulekutasemega riikides elavad naised kulutavad hooldustööle kuni 14 tundi päevas;

| AO. | arvestades, et sooline ebavõrdsus mõjutab töö jaotumist ning toob naiste ja tüdrukute jaoks kaasa ebaproportsionaalse ja tasustamata hoolduskoormuse; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et sooline ebavõrdsus mõjutab töö jaotumist ning toob naiste ja tüdrukute jaoks kaasa ebaproportsionaalse ja tasustamata hoolduskoormuse;

| AP. | arvestades, et on vaja kindlustada naiste ja tüdrukute õiguste kaitse kõigil tasanditel ning anda neile otsustusprotsessides tegutsemisruum; arvestades, et kliimamuutused ja katastroofid mõjutavad enim naisi ja tüdrukuid, mis süvendab liitriskide tõttu kaitsetust; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et on vaja kindlustada naiste ja tüdrukute õiguste kaitse kõigil tasanditel ning anda neile otsustusprotsessides tegutsemisruum; arvestades, et kliimamuutused ja katastroofid mõjutavad enim naisi ja tüdrukuid, mis süvendab liitriskide tõttu kaitsetust;

| AQ. | arvestades, et sooline ebavõrdsus avaldab otsest mõju toitumisele, kujundades leibkonnas ja kogukonnas toidudünaamikat viisil, mis mõjutab naiste ja tüdrukute võimet toota, pääseda ligi, lubada endale ja pakkuda toitu, hooldust ning neile mõeldud tervishoiu- ja sanitaarteenuseid; arvestades, et see võib suurendada ohtu, et nad kogevad soopõhist vägivalda või lähisuhtevägivalda; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et sooline ebavõrdsus avaldab otsest mõju toitumisele, kujundades leibkonnas ja kogukonnas toidudünaamikat viisil, mis mõjutab naiste ja tüdrukute võimet toota, pääseda ligi, lubada endale ja pakkuda toitu, hooldust ning neile mõeldud tervishoiu- ja sanitaarteenuseid; arvestades, et see võib suurendada ohtu, et nad kogevad soopõhist vägivalda või lähisuhtevägivalda;

| AR. | arvestades, et nais- ja meessoost põllumajandustootjate vahelise soolise lõhe kaotamine võib suurendada vaeseimates piirkondades põllumajandustoodangut 2,5–4 % ning vähendada ülemaailmset nälga 17 %; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et nais- ja meessoost põllumajandustootjate vahelise soolise lõhe kaotamine võib suurendada vaeseimates piirkondades põllumajandustoodangut 2,5–4 % ning vähendada ülemaailmset nälga 17 %;

| AS. | arvestades, et naised moodustavad partnerriikides 43 % põllumajandustööjõust, kusjuures osades Aasia ja Sahara-taguse Aafrika riikides on see määr 50 % või enam, kuid põllumajandusmaa valdajatest moodustavad nad vähem kui 20 %; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et naised moodustavad partnerriikides 43 % põllumajandustööjõust, kusjuures osades Aasia ja Sahara-taguse Aafrika riikides on see määr 50 % või enam, kuid põllumajandusmaa valdajatest moodustavad nad vähem kui 20 %;

| AT. | arvestades, et maailmas on 608 miljonit põllumajanduslikku pereettevõtet, mis hõlmavad maailma põllumajandusmaast 70–80 %, moodustavad kõigist põllumajandusettevõtetest kogu maailmas 90 % ning toodavad maailma toidust selle väärtust vaadates 80 %; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et maailmas on 608 miljonit põllumajanduslikku pereettevõtet, mis hõlmavad maailma põllumajandusmaast 70–80 %, moodustavad kõigist põllumajandusettevõtetest kogu maailmas 90 % ning toodavad maailma toidust selle väärtust vaadates 80 %;

| AU. | arvestades, et kolmandik kogu maailmas toodetud toidust läheb kaduma või raisku; arvestades, et suuremad jõupingutused toidukao ja -jäätmete vähendamiseks, rakendades põllumajanduslikes tootmissüsteemides ringmajanduse põhimõtteid, et tõsta põllumajandustootmise jätkusuutlikkust ja ressursitõhusust, on keskse tähtsusega, et tegeleda kogu maailmas toidu kindlustamatuse ja vaegtoitumusega ning kaitsta bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et kolmandik kogu maailmas toodetud toidust läheb kaduma või raisku; arvestades, et suuremad jõupingutused toidukao ja -jäätmete vähendamiseks, rakendades põllumajanduslikes tootmissüsteemides ringmajanduse põhimõtteid, et tõsta põllumajandustootmise jätkusuutlikkust ja ressursitõhusust, on keskse tähtsusega, et tegeleda kogu maailmas toidu kindlustamatuse ja vaegtoitumusega ning kaitsta bioloogilist mitmekesisust;

| AV. | arvestades, et toiduga ja toitumisalase kindlustatusega tegelemiseks ei ole vaja mitte ainult rohkem rahalisi vahendeid, vaid on vaja ka otsustavat poliitilist keskendumist ja tegevust; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et toiduga ja toitumisalase kindlustatusega tegelemiseks ei ole vaja mitte ainult rohkem rahalisi vahendeid, vaid on vaja ka otsustavat poliitilist keskendumist ja tegevust;

| AW. | arvestades, et mõnedes kolmandates riikides on käivitatud mitmeid uuenduslikke projekte, näiteks Aafrika nn suure rohelise müüri algatus, millega edendatakse agroökoloogilisi projekte; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et mõnedes kolmandates riikides on käivitatud mitmeid uuenduslikke projekte, näiteks Aafrika nn suure rohelise müüri algatus, millega edendatakse agroökoloogilisi projekte;

| AX. | arvestades, et maailma toiduga kindlustatuse komitee on tähtsaim kaasav rahvusvaheline ja valitsustevaheline platvorm, kus kõik sidusrühmad saavad teha koostööd ühise eesmärgi nimel, et tagada kõigile toiduga ja toitumisalane kindlustatus; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et maailma toiduga kindlustatuse komitee on tähtsaim kaasav rahvusvaheline ja valitsustevaheline platvorm, kus kõik sidusrühmad saavad teha koostööd ühise eesmärgi nimel, et tagada kõigile toiduga ja toitumisalane kindlustatus;

| AY. | arvestades, et ÜRO peaassamblee võttis 20. detsembril 2017. aastal vastu projekti, mille raames kuulutati aastad 2019–2028 põllumajandusliku pereettevõtluse aastakümneks; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et ÜRO peaassamblee võttis 20. detsembril 2017. aastal vastu projekti, mille raames kuulutati aastad 2019–2028 põllumajandusliku pereettevõtluse aastakümneks;

| AZ. | arvestades, et kuigi põllumajandustootjate õigused kinnitati 2004. aastal FAO taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelises lepingus, on intellektuaalomandit käsitlevad õigusnormid olnud nendega sageli vastuolus, seades kohalikud, traditsioonilised ja põlised seemnesüsteemid ohtu; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et kuigi põllumajandustootjate õigused kinnitati 2004. aastal FAO taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelises lepingus, on intellektuaalomandit käsitlevad õigusnormid olnud nendega sageli vastuolus, seades kohalikud, traditsioonilised ja põlised seemnesüsteemid ohtu;

| BA. | arvestades, et ELi aktiivne roll toiduga kindlustamatuse vastu võitlemisel on väga oluline, kuna EL annab peaaegu poole ülemaailmsest ametlikust arenguabist; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et ELi aktiivne roll toiduga kindlustamatuse vastu võitlemisel on väga oluline, kuna EL annab peaaegu poole ülemaailmsest ametlikust arenguabist;

Toiduga kindlustatus ja toitumine COVID-19 järgse taastumise keskmes

| 1. | on mures asjaolu pärast, et me ei ole 2025. aastaks seatud toitumisalaste eesmärkide saavutamisel ega 2030. aastaks nälja kaotamisel, mis on kestliku arengu eesmärgi nr 2 „kaotada nälg“ siht, graafikus ja on väga ebatõenäoline, et me need eesmärgid täidame; tuletab meelde, et nälg ja toiduga kindlustamatus on kogu maailmas taas tõusuteel; märgib murega, et 2030. aastaks võib nälga jätkuvalt kogeda umbes 660 miljonit inimest, seda ka COVID-19 pandeemia tagajärgede tõttu; tuletab meelde, et kiiremini nälja kaotamise eesmärgi suunas liikumiseks on vaja julgeid meetmeid, eelkõige seoses ebavõrdsusega toidu kättesaadavusel; tuletab meelde, et vaegtoitluse lõpetamist selle mis tahes vormis ja kestliku arengu eesmärki nr 2 tuleks pidada igasuguse poliitika puhul prioriteetideks, pöörates erilist tähelepanu kõige kaitsetumas olukorras olevatele inimestele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et toidusüsteemidel on vaesuse kaotamisel ja kestliku arengu eesmärgi nr 1 saavutamisel keskne roll, tegeledes samal ajal vaegtoitumuse ning ületoitluse ja alatoitluse koosesinemisega, mis on hädavajalik, et saavutada kestliku arengu eesmärgi nr 3 tervishoiueesmärgid; rõhutab, et kestliku arengu eesmärgi nr 6 saavutamiseks ei ole võimalik veeressursse säästvalt majandada, kui selles ei mängi keskset rolli põllumajandus, ning et säästev kalavarude majandamine on ookeanide ja merede kaitse ja jätkusuutliku kasutamise ning kestliku arengu eesmärgi nr 14 saavutamiseks väga oluline; tuletab sellega seoses meelde, et toidusüsteemid peavad samuti laiemalt kajastama kestliku tarbimise ja tootmise seotud kohustusi kestliku arengu eesmärgi nr 12 raames, kliimamuutustega kohanemist ja nende leevendamist kestliku arengu eesmärgi nr 13 raames ning maismaa ökosüsteemide kaitset, taastamist ja säästvat majandamist kestliku arengu eesmärgi nr 15 raames; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et väikesemahulisel kalapüügil on toiduga kindlustatuses ja toitumises väga tähtis osa; rõhutab, et säästva kalapüügi partnerluslepingud peavad olema kooskõlas parimate olemasolevate teaduslike nõuannetega ja nendega ei tohi kahjustada kohalikku toiduga kindlustatust ega ohustada väikesemahulist kalapüüki ELi mittekuuluvates riikides, pannes neid otseselt konkureerima ELi laevadega; nõuab, et lepingud viidaks kooskõlla kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ning ELi keskkonnaalaste kohustustega ja ühise kalanduspoliitika eesmärkidega, suurendades sektoripõhist toetust ja kestlikkust käsitlevaid sätteid ülejääkide, vette tagasi laskmise ja ettevaatusprintsiibi kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia, sellele järgnenud majanduskriis ja piiride sulgemine ning käimasolev konflikt Ukrainas tõid esile ülemaailmse toidusüsteemi nõrgad kohad; rõhutab ja tuletab Euroopa Komisjonile ja liikmesriikidele meelde, kui oluline on luua tugevamad seosed lühiajalise, keskpika ja pikaajalise poliitika vahel, et tagada COVID-19 taastekavade kaasatus, pöörates samal ajal erilist tähelepanu vähimkaitstud rühmadele, nagu lapsed, noored, naised, eakad ja põlisrahvad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et EL kaitseks arengumaade õigust toidule ja nende isevarustamise võimet, et saavutada toitumisalane kindlustatus, vähendada vaesust ning jõuda kaasavate, jätkusuutlike ja õiglaste tarneahelate ning kestlikumate toidusüsteemideni; nõuab samuti, et toetataks kohalikke ja piirkondlikke turge, pöörates erilist tähelepanu naispõllumajandustootjatele ja perekondlikele põllumajandusettevõtetele, et tagada taskukohase ja kättesaadava toiduga varustatus ning tugevamad sotsiaalsed turvavõrgud, et tagada kõige kaitsetumatele jätkuvalt juurdepääs toidule ka häda- või kriisiolukordades; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et Ukraina ja Venemaa on ülemaailmsel toiduainete eksporditurul olulised osalejad; tuletab meelde, et sellest tulenevalt on Ukrainal ja Venemaal suur mõju mitmetele kõrge näljatasemega riikidele, sest need riigid impordivad märkimisväärse osa oma nisust Ukrainlast või Venemaalt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et valitsused peaksid sellega seoses vältima ekspordikeelde ning selgitama välja meetmed, et toetada põllumajandusturgude ümberkorraldamist ja nende reguleerimist, suurendades läbipaistvust ja kehtestades uued normid, et vältida olukorda, kus ülemäärane finantsspekulatsioon tõstab toiduainete hinna volatiilsust, mis võib eriti sõja kontekstis tõsta kunstlikult hulgihindu ja põhjustada turu volatiilsust ning mõjutada eelkõige arengumaid ja vähimkaitstud elanikkonnarühmi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab karmilt hukka põllumajandustoodete ja toidukaupadega seotud finantsspekulatsioonid ning kutsub komisjoni üles esitama kiiresti ettepanekuid sellise spekuleerimise lõpetamiseks, eriti sõja kontekstis, et tagada turu ja põllumajandusliku tootmise stabiilsus; tuletab sellega seoses meelde, et rahvusvaheliste põllumajandusturgude struktuurne ebastabiilsus ohustab üleilmset toiduga kindlustatust ja poliitilist stabiilsust paljudes arengumaades; palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada rahvusvahelisi norme, mille eesmärk on peatada finantsspekulatsioon põllumajandustoodete ja toiduainetega ning spekulatiivsed tavad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et õigus toidule on inimõigus; nõuab kõikehõlmavaid ja tugevaid ELi meetmeid, mis toetaksid selle õiguse täielikku ja järkjärgulist rakendamist, mis on üks viis kõigi jaoks toiduga kindlustatuse saavutamiseks; on väga mures toiduga kindlustamatuse järsu kasvu pärast viimastel aastatel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et energiakriis ja Ukraina sõjale eelnenud ebasoodsad ilmastikutingimused on toonud maailmaturul kaasa põllumajandustoorme hinnatõusu ning nõuab sellega seoses laialdasemat ja tõhusamat toiduabi, et ühendada omavahel paremini kiireloomuline abi ja pikaajalised lahendused; palub Euroopa Komisjonil ja ELi liikmesriikidel eelkõige suurendada oma panust Maailma Toiduprogrammi ning nõuab, et võetaks meetmed, mille eesmärk on muuta meie toidusüsteeme, toetades partnerriikides põllumajandustootmise ja -töötlemise mitmekesisust ja kvaliteeti ning meetmed, et võidelda struktuurse vaesuse ja püsiva ebavõrdsuse kui toiduga kindlustamatuse algpõhjuste vastu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib murelikult, et Venemaa sissetungil Ukrainasse on laiemas mõttes tohutu mõju, mis süvendab praegust toiduga kindlustamatust ja COVID-19 pandeemia mõju veelgi; märgib veelgi suurema murega, et Ukraina on selliste põhitoiduainete nagu nisu, mais ja taimeõli peamine tootja; palub komisjonil töötada välja ulatuslikud meetmed toiduga kindlustatuse tagamiseks ning rakendada neid lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis; tuletab meelde, et EL peab tagama, et kõigi õigus toidule ei oleks turuväärtus; tuletab meelde, et näljahäda on üks sõja võimalikest tagajärgedest, millele tuleb tõsiselt mõelda, kui ülemaailmsed liidrid ei võta vastumeetmeid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et Ukraina sõda näitab, kui palju madala sissetulekuga riigid sõltuvad oma põhitoiduainete hankimisel maailmaturust, sest nende toiduga kindlustatus oleneb käputäiest teravilja eksportivatest riikidest, mille tõttu on need riigid turuhäirete ja hinnatõusude ees eriti kaitsetud; tuletab meelde, et oma rahvastiku toitmiseks impordib 14 madala või väiksema keskmise sissetulekuga riiki enam kui 50 % oma nisust Venemaalt ja Ukrainast ning mõnedes nimetatud riikidest valitseb juba näljahädale sarnanev olukord; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et konfliktist tingitud šokkidega toimetulekuks ja vastupanuvõime säilitamiseks peaksid Ukrainast ja Venemaa Föderatsioonist pärit toiduainete impordist sõltuvad riigid mitmekesistama oma toiduvarude allikaid, toetudes teistele eksportivatele riikidele, olemasolevatele toiduvarudele või suurendades oma kodumaiste tootmisbaaside mitmekesisust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub ELi ja selle liikmesriike katma viivitamata rahastamispuudujääki ÜRO 2022. aasta Ida-Aafrika ja Lähis-Ida humanitaarabi kampaanias, sest nende kahe piirkonna toetamine on hetkel 99 % ulatuses alarahastatud; tuletab meelde, et Maailma Toiduprogramm pidi juba Ida-Aafrikas ja Lähis-Idas vähendama pagulastele ja teistele vähekaitstud elanikkonnarühmadele mõeldud ratsioone, sest puudus piisav rahastus, hinnad tõusid ning turgudel on kaupade pakkumine vähenenud, mh Ukraina sõja tõttu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ambitsioonika rahastusega toidu- ja toitumisalane programmitöö peaks olema pandeemiajärgsete taastekavade keskmes; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et EL seaks oma rahvusvahelistes arenguprogrammides esikohale toidu ja kestliku põllumajanduse ning tagaks kohalikele kogukondadele ja organisatsioonidele juurdepääsu rahastusele; kutsub ELi üles investeerima koostöös arengumaadega meetmetesse ja sekkumistesse, mis võimaldavad juurdepääsu mitmekesisele, taskukohasele, ohutule, kestlikule ja piisavalt toitvale toidule, sest toitu ja toitumisse investeerimine on inimkapitali ja konkurentsivõime loomise ning kestliku arengu eesmärkide saavutamise keskne osa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et poliitika peab olema riigipõhine, vajaduspõhine ja konteksti sobiv, kuna toidusüsteemid on väga erinevad; tuletab meelde, et esmatähtsaks tuleks pidada kohalikku toidutootmist rahastades väikepõllumajandustootjaid, kaitstes inimõigusi ning tugevdades perepõllumajandussüsteeme, ühistuid ja piirkondlikke tarneahelaid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et väikepõllumajandustootjad on arengumaades peamised toidutootjad, mängides olulist rolli nende riikide toiduga kindlustatuses ja toitumises; kutsub ELi üles toetama ja võimestama arenguabi andmisel just väikesemahulist põllumajandust, perekondlikke põllumajandusettevõtteid ja ühistuid, keskendudes samas ka inimväärsele tööle; rõhutab, et väikepõllumajandustootjate põllumajandustootmise suurendamine toob maailmaturule rohkem toitu, mis alandab toiduhindu ja loob parema toitumise; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et kohalikud põllumajandustraditsioonid, mida täiendab kaasaegne tehnoloogia, võivad edendada tervisliku ja toitva toidu tootmist; on seisukohal, et arengumaad peaksid suutma oma riiklikku põllumajanduspoliitikat kaitsta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et kohalik toidutootmine ja kohalik tarbimine, millega toetatakse väikepõllumajandust ning tagatakse tootjatele ja tarbijatele õiglased hinnad, vähendab riikide sõltuvust impordist ja nende kaitsetust rahvusvaheliste hinnakõikumiste ees; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et strateegilised investeeringud kestlikesse põllumajandustavadesse võivad kõige tulemuslikumalt tagada vastupidava ja kestliku põllumajandusliku toidutööstuse süsteemi; nõuab tungivalt, et ELi investeeringud oleks kooskõlas kestliku arengu tegevuskava 2030, Pariisi kliimakokkuleppe ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga; tervitab ja julgustab ELi investeerima koostöös arengumaadega agroökoloogiasse, agrometsandusse ja põllukultuuride mitmekesistamisse ning kordab, et ELi toetatavad investeeringud põllumajandusse, metsandusse või kalandusse või ettevõtetesse, mis mõjutavad mulda, rohumaad, metsa, vett või merd, peavad muu hulgas olema kooskõlas FAO / maailma toiduga kindlustatuse komitee vabatahtlike suunistega maa, kalastusvete ja metsade vastutustundliku majandamise kohta riikliku toiduga kindlustatuse kontekstis ning FAO / maailma toiduga kindlustatuse komitee põllumajandusse ja toidusüsteemidesse tehtavate vastutustundlike investeeringute põhimõtetega; toetab tootjatele ja põllumajanduslikele äriühingutele ette nähtud Euroopa rahastamist, et nad saaksid teha vajalikke investeeringuid, viimaks need kooskõlla ohuhindamise ja kriitilise kontrollpunkti nõuetega, rakendades meetmeid võimalike toiduga kindlustatuse ohtude kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et lühikestel tarneahelatel on suurem potentsiaal kõrvaldada toidusüsteemi praegused nõrgad kohad, ning tuletab meelde, et kliimasõbralik põllumajandus hõlmab muu hulgas fossiilkütustest saadavast energiast sõltumise vähendamist, sealhulgas keemiliste pestitsiidide ja väetiste kasutamise vähendamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunneb heameelt kõigi algatuste üle, mille eesmärk on rakendada või tugevdada põllumajanduspoliitikat riiklikul või piirkondlikul tasandil, et tagada suurem oma toiduainetega varustatus, ning julgustab arengumaade üleminekut suuremale isevarustamisele, andes põllumajandustootjatele vastutuse, omanditunde ja sõltumatuse jätkusuutlike põllumajanduslike toidusüsteemide ja sõltumatumate tootmissüsteemide loomisel; nõuab põllumajanduse valdkonnas keskendumist jõupingutustele, et kaitsta lisaks õigusele toidualasele sõltumatusele ka arengumaade õigust toiduga kindlustatusele (20) ning suurendada nende suutlikkust täita oma rahvastiku toitumisvajadusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et oluline on kaitsta ja edendada kohalike kogukondade õigust oma loodusvarade, nagu maa ja vesi kasutamisele ja kontrollimisele; taunib asjaolu, et paljudes arengumaades on levinud maade hõivamine; rõhutab, et see on jõhker tava, millega seatakse ohtu toiduga kindlustatus ja toidualane sõltumatus ning maakogukondade püsimajäämine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et näiteks karjatamisõigus ja ühiskarjamaad on traditsioonilised maakasutusõigused, mis tuginevad tavaõigusele, mitte tõendatud omandiõigustele; rõhutab siiski niisuguste üldiste õiguste kaitse keskset tähtsust maaelanikkonna jaoks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab põllumajandusega tegeleva paikse elanikkonna ja rändkarjakasvatajate kogukondade vaheliste sotsiaalsete pingete lahendamist, eeskätt kattuvate etniliste ja religioossete konfliktidega piirkondades; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on sügavalt mures arengumaade suure sõltuvuse pärast toiduainete impordist, eelkõige Euroopa Liidust, eriti kui see import koosneb subsideeritud toodetest, mille madal hind tähendab kahjulikku konkurentsi kohaliku väikesemahulise põllumajanduse jaoks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab vajadust kaitsta põllumajandustootjate õigust säilitada geneetilisi ressursse toiduga kindlustatuse ja kliimamuutustega kohanemise jaoks; kutsub komisjoni üles oma arenguabi ning kaubandus- ja investeerimispoliitika raames toetama põllumajandussüsteeme, mis on kooskõlas taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelise lepinguga, millega kaitstakse talunike õigust säilitada, kontrollida, kaitsta ja arendada oma seemneid ja traditsioonilisi teadmisi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab vajadust teha järjepidevat koostööd riikide, rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, erasektori, põllumajandustootjate ja väikepõllumajandustootjate ning kohaliku kodanikuühiskonna ja kohalike kogukondadega, et toetada kontekstipõhiste, teostatavate ja kindlate riiklike toitumisalaste eesmärkide väljatöötamist, rakendamist ja järelevalvet; tunnistab kodanikuühiskonna keskset rolli eelkõige väikepõllumajandustootjateni jõudmisel, ühendades nad koolituse, ressursside, turgude ja väärtusahelatega; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et emade ja imikute toitumisvajaduste esikohale seadmine on otsustava tähtsusega, et tagada kindel ja vastupidav toiduga kindlustatus, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama arengumaade ametiasutusi toitumisteenuste lõimimisel tervishoiusüsteemi, et tegeleda kõigi vaegtoitumuse vormidega ja tagada toitumisteenuste järjepidevus, eelkõige ägeda vaegtoitumuse varajane avastamine ja kogukonnapõhine juhtimine ning imikute ja väikelaste toitmine ja sellega seotud emade toitumisprogrammid; tervitab sellega seoses ÜRO liikumise saavutusi ja tööd; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub ELi üles kaitsma väiketootjate juurdepääsu maale ja muudele ressurssidele ning kontrolli nende üle, sh põllumajandustootjate seemned, juurdepääs veele ning juurdepääs taristule, et ühendada maakogukonnad territoriaalsete turgudega, sh linnapiirkondadega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub ELi üles tagama põllumajandustootjate juhitavate teadusuuringute kaudu teadmiste ja tehniliste uuenduste asjakohane rahastamine ja ühine loomine, sealhulgas väiketootjate organisatsioonide ja naiste liitude ning nende kollektiivse töötlemis- ja turustustegevuse toetamine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles looma tihedad sidemed partnerriikidega, et vahetada teadmisi põllumajanduse kohta; rõhutab Euroopa põllumajandussektori oskusteavet ning rõhutab vajadust seada esikohale partnerlussuhted põllumajanduse teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ kaudu, ning edendada vastutustundlikke ja eetilisi uuendusi, et tugevdada kestlikke põllumajandustavasid, suurendada saagikust ja põllumajanduslikku tootlikkust; nõuab sellega seoses õiglase ülemineku ajal kindlamat tuginemist panusele, mida pakuvad traditsioonilised kohalikud teadmised, eriti põllumajandustavade, kalanduse ja metsakaitse valdkonnas, suurendades sel viisil kohalike inimeste ja kogukondade mõjuvõimu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | võtab teadmiseks eelarvetoetuse positiivsed tulemused, mida näitab toitumisalase tegevuskava kuues eduaruanne kui jätkusuutlike, mõjusate ja riigipõhiste toitumisalaste investeeringute mehhanism; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab, et EL integreeriks ülemaailmsed ja riiklikud toitumisalased eesmärgid asjakohastesse arenguprogrammidesse ja riigistrateegiatesse; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid pikaajalisi rahalisi investeeringuid toiduga ja toitumisalasesse kindlustatusesse ning kestlikku põllumajandusse, kalandusse ja vesiviljelusse ning ergutaksid partnerriike nendesse sektoritesse oma riigieelarvest rohkem investeerima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et EL seaks oma partnerriikidega koostöös korraldatavates rahvusvahelistes arenguprogrammides esikohale toiduga kindlustatuse, bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja kestliku põllumajanduse, võttes arvesse nende riikide konkreetseid kohalikke vajadusi, tagades samas kohalikele kogukondadele ja neid toetavatele organisatsioonidele juurdepääsu rahastusele; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles hindama ja jälgima kodanikuühiskonna osalusel oma investeeringuid, tagamaks, et need võitlevad just vaesuse ja toiduga kindlustamatuse vastu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab ELi rolli üleilmsete toidusüsteemide ümberkujundamisel, et need muutuksid vastupidavamaks, kestlikumaks ja õiglasemaks; toonitab, et strateegia „Talust taldrikule“ on ambitsioonikas ELi poliitikaraamistik, mille eesmärk on edendada kestlikumat ja vastupidavamat ELi põllumajandusliku toidutööstuse süsteemi ning toetada ülemaailmset ja õiglast üleminekut kestlikele põllumajandusliku toidutööstuse süsteemidele, millest saavad kasu inimesed, loodus ja majanduskasv ning mis säilitavad loodusvarasid kooskõlas elurikkuse strateegia eesmärkidega; tuletab meelde, et strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on vähendada põllumajandustootjate sõltuvust välistest väljunditest; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid pühenduksid jätkuvalt täielikult oma rahvusvahelisele tegevusele kliima ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas, rohelisele kokkuleppele ja strateegiale „Talust taldrikule“ ning rakendaksid vastavalt valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) soovitusi kliimamuutustega kohanemiseks, eriti olukorras, kus pandeemiakriis ja sõda Ukrainas näitavad, et ülemaailmne toiduturg on häirete ees kaitsetu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks jõupingutusi, mida tehakse partnerriikide toetamiseks eesmärgiga vähendada kängu jäänud alla viieaastaste laste arvu 2025. aastaks seitsme miljoni võrra, mis on võetud kohustuseks ELi toitumisalases tegevuskavas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub Euroopa Liitu üles jätkama partnerriikide toetamist kooliealistele lastele mitmekesise ja toitva toidu kättesaadavuse taastamisel koolitoiduprogrammide kaudu, edendades samas kohalikult ja säästvalt toodetud toitu ning pöörates erilist tähelepanu kõige kaitsetumatele lastele; rõhutab lisaks riigihangete programmide kasulikkust, et edendada üldsuse toetust väikepõllumajandustootjatelt ja kohalikelt tootjatelt ostmisele turustamiseks mõeldud suure toiteväärtusega toidu hankimisel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tervitab Euroopa Komisjoni ja mitme liikmesriigi toetust koolitoidu koalitsioonile toidusüsteemide tippkohtumise järelmeetmete raames; märgib, kui oluline on tagada, et toitumistundlikud lähenemisviisid oleksid arengumaades seotud toitumissekkumiste ja muude tervishoiualaste sekkumistega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde, et maailmas nälgib 811 miljonit inimest ja umbes 2 miljardit inimest kannatab pidevalt vaegtoitumuse all, eelkõige Sahara-taguses Aafrikas ja Aasias, ning neil puuduvad olulised vitamiinid ja mineraalid; tuletab meelde, et need mõjud on eriti laastavad lastele nende esimese 1 000 elupäeva jooksul, sest kui neil on puudu olulistest mikrotoitainetest nagu A-vitamiin, raud või tsink, kestab selle mõju kogu elu, põhjustades kasvu vähenemist ja vaimsete võimete langust, mis ei mõjuta ainult üksikisikuid, vaid kogu majandust; rõhutab, et nälg ja vaegtoitumus on seega üks suurimaid arengutakistusi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab heameelt ELi poolt toitumise ja majanduskasvu seostele pühendatud tippkohtumisel antud lubaduse üle investeerida aastatel 2021–2024 vaegtoitumuse vastu võitlemisse 2,5 miljardit eurot; nõuab tungivalt, et EL näitaks selle eesmärgi saavutamisel eeskuju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et COVID-19 pandeemia on näidanud, et meie inimeste, taimede ja loomade tervis, keskkonnatervis ja toiduga kindlustatus on omavahel seotud; juhib tähelepanu sellele, et loomi ja taimi mõjutavad haigused häirivad jätkuvalt ka toiduga kindlustatust, häirides kogu maailmas toiduainetega varustatust; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike tegema koos rahvusvahelise üldsusega ühiseid jõupingutusi terviseühtsuse põhimõttega seoses, et kujundada ümber toidusüsteemid, parandada nende vastupanuvõimet ning saavutada kõigi jaoks parem tervis ja toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tuletab meelde, et uuringutulemuste kohaselt võib toidusüsteemide ümberkujundamine vabastada 12 triljonit USA dollarit, mis kulub maailmas toiduga seotud varjatud kuludele, ning et kui suunata osa nendest vahenditest ümber, saab sellega vältida edasist kahju keskkonnale ja inimeste tervisele ning see võib aidata hoopis koguda rohkem lubadusi kohanemise rahastamiseks, nagu nõudsid liikmesriigid ja juhid Glasgows toimunud COP26 ajal; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tuletab meelde, et kliimamuutused avaldavad üha suuremat survet toiduainete tootmisele ja kättesaadavusele, eriti vähekaitstud piirkondades, kahjustades toiduga kindlustatust ja toitumist; rõhutab valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 2022. aasta aruande järeldusi, mille kohaselt globaalne soojenemine nõrgendab järk-järgult mullastiku tervist ja ökosüsteemi teenuseid, näiteks tolmendamine, suurendab kahjuritest ja haigustest tulenevat survet ning vähendab mereloomade biomassi, õõnestades paljudes maismaa- ja ookeanipiirkondades toidu tootlikkust; tervitab oma soovitusi kliimamuutustega kohanemiseks agroökoloogiliste põhimõtete ja tavade, agrometsanduse, kogukonnapõhise kohanemise, ökosüsteemipõhise majandamise edendamise kaudu kalanduses ja vesiviljeluses ning muude lähenemisviiside kaudu, mis töötavad looduslike protsessidega, et toetada toiduga kindlustatust, toitumist, tervist ja heaolu; |
| --- | --- |

46.

Tulevastele šokkide vastupanu võime suurendamine

| 47. | tuletab meelde, et vastupanuvõime suurendamise raames tuleb tähelepanu pöörata konfliktide ja loodusõnnetuste, eelkõige põudade, tsüklonite ja üleujutuste, samuti tervishoiukriiside, bioloogilise mitmekesisuse hävimise, struktuurse ebavõrdsuse ja majandusšokkide üha suuremale sagedusele ja intensiivsusele, arvestades, et neil on kõige kaitsetumatele inimestele sageli mitmesugune koondmõju; rõhutab, et strateegilised investeeringud kestlikesse põllumajandustavadesse võivad kõige tulemuslikumalt tagada vastupidava ja kestliku põllumajandusliku toidutööstuse süsteemi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab tungivalt, et EL edendaks prognoositavat, spetsiifilist ja sihipärast rahastamist ennetavate ja varajaste meetmete jaoks, mille eesmärk on vältida toiduga kindlustamatust, vähendada selle mõju ning pöörata rohkem tähelepanu kohalikul tasandil juhitavale kohanemisele ja vastupanuvõimele ning suurendada selle rahastamist; nõuab, et EL tugevdaks elatusvahendite programme, et toetada toiduga kindlustatust ning tagada inimeste võime luua ja säilitada enda ja tulevaste põlvkondade elatusvahendid ja suurendada heaolu; nõuab tungivalt, et EL kaitseks väiketootjate juurdepääsu maale ja muudele ressurssidele ning kontrolli nende üle, sh talunike seemned ning juurdepääs taristule, et ühendada maakogukonnad territoriaalsete turgudega, sh linnapiirkondadega; |
| --- | --- |

48.

| 49. | juhib tähelepanu asjaolule, et toiduga kindlustatusel on positiivne mõju elanikkonna vastupanuvõimele ja see aitab inimestel paremini toime tulla šokkide, äärmuslike sündmuste ja pikaajaliste kriisidega; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palub komisjonil vaadata läbi olemasolevad kriisiohjekavad, pidades eelkõige silmas toiduainete tootmist; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et kliimamuutustega kohanemise strateegiate eesmärk peaks olema vähendada toidukadu ja -jäätmeid; tuletab meelde, et vähim arenenud riikidel ja madala sissetulekuga riikidel on suur potentsiaal toidujäätmeid vähendada, investeerides rohkem ladustamisse, pakendamisse ja transporditaristusse; rõhutab ringmajanduse rakendamise tähtsust põllumajanduslikes tootmissüsteemides, et suurendada nende kestlikkust ja ressursitõhusust ning vähendada võimalikult suurel määral toidukadusid ja raiskamist; palub Euroopa Komisjonil ja kõigil liikmesriikidel luua ja rakendada toidujäätmete tekke vältimise programme, mis hõlmavad lühikeste toidutarneahelate edendamist, mis vähendavad toidujäätmete tekke ohtu; rõhutab, kui tähtis on töötada välja ja ajakohastada ülemaailmne andmebaas, mis on pädevatele asutustele kättesaadav ja milles hoitakse andmeid varude, eelkõige teraviljavarude kohta, et luua alused süsteemile, millega tagatakse asjakohasel tasemel pidev toiduga kindlustatus ja vähendatakse toidu raiskamist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et toiduga kindlustatus sõltub kliimaeesmärkide saavutamisest, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu võitlemisest ning tervete maismaa-, ranniku- ja mereökosüsteemide tagamisest; juhib tähelepanu asjaolule, et seega on väga oluline võidelda plasti ja hajureostuse vastu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et biokütuste tootmine mõjutab toiduga kindlustatust, sest see suunab põllumajandustooted nagu teraviljad, sojaoad, rapsiõli, maisi ja suhkruroo toiduainete tootmisest kõrvale; on veendunud, et rahvusvahelisel tasandil paindlikuma ja paremini koordineeritud biokütusepoliitika tagamine on väga oluline toidukasutuse optimeerimiseks, saades samas kasu selle alternatiivse võimaluse stabiliseerivast potentsiaalist; kutsub ELi üles pidama toiduainete tootmist tähtsamaks kui põllukultuuridel põhineva biokütuse tootmist, järgides samas jäätmehierarhiat ja võttes arvesse astmelise kasutamise põhimõtet, et tagada täiendavad toiduvarud ja stabiliseerida ülemaailmsed toiduainete turud; |
| --- | --- |

53.

| 54. | märgib Aafrika ja Euroopa vaheliste strateegiliste sidemete tähtsust, tuginedes Aafrika Liidu ja ELi maaelu ümberkujundamise tegevuskavas tehtud edusammudele; tuletab meelde Euroopa Parlamendi 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel, milles tuletati meelde, et toiduga kindlustamatus on sageli terrorismi ja relvastatud konfliktide algpõhjus; nõuab seetõttu kolmandates riikides humanitaarabi, arengupoliitika ja rahuloome seostatud lähenemisviisi täielikku integreerimist julgeolekustrateegiatesse, milleks tuleb toetada põhiteenuste, sh toiduga kindlustatus, pakkumist kohalike kogukondade osalusel; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tuletab meelde, et Aafrika Saheli piirkonna suure rohelise müüri eesmärk on taastada 2030. aastaks 100 miljonit hektarit praegu degradeerunud maad, eraldada 250 miljonit tonni süsinikku ning luua maapiirkondades 10 miljonit töökohta, mis peaksid üheskoos toetama 17 kestliku arengu eesmärgist 15 eesmärki, vähendama vaesust ja nälga, suurendama kohalikku vastupanuvõimet kliimamuutustele, parandama tervist ja heaolu, looma töökohti ja hoogustama majanduskasvu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub ELi üles laiendama riiklike sotsiaalkaitsesüsteemide, sealhulgas rahapõhise šokkidele vastupanuvõimelise sotsiaalabi andmise toetamist, et vähendada sissetulekute ebavõrdsust konfliktitundlikul viisil ja kooskõlas põhimõttega „ära tekita kahju“ ning kaitsta vähimkaitstud inimeste juurdepääsu toidule, tõstes nende ostujõudu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | toetab rahastamisvahendi loomist, et aidata Aafrika riikidel ületada olemasolev rahastamispuudujääk, et töötada kiiresti välja sotsiaalkaitsekavad, olgu see siis tulevase töökohtade ja sotsiaalkaitse algatuse „Global Accelerator“ või ülemaailmse sotsiaalkaitsefondi loomise kaudu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, kui oluline on toetada ja edendada teadmiste jagamist ning põllumajandustootjate ja ettevõtjate vahelist vastastikust õppimist tootmise, töötlemise ja turustamise valdkonnas; juhib tähelepanu põllumajandus- ja toidusektori kesksele tähtsusele majanduses ning inimväärsete ja kestlike töövõimaluste pakkumisel maapiirkondades; rõhutab, et enamikul juhtudel puudutab see väikepõllumajandustootjaid ja põllumajanduslikke pereettevõtteid; märgib, kui oluline on edendada ja tõhustada meetmeid ja vahendeid, millega toetatakse toodete kvaliteedi parandamist, toodete mitmekesistamist, põllumajandustavade kestlikku ajakohastamist, ohutuid töötingimusi ning meetmeid põllumajandustootjate vastupanuvõime tugevdamiseks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | märgib, et sooline ebavõrdsus piirab põllumajanduslikku tootlikkust ja tõhusust ning takistab seega arengut; tuletab meelde, et naiste ja tüdrukute mõjuvõimu suurendamine on toitumise, tervise hoidmise, toiduga kindlustatuse ja vastupanuvõime suurendamise seisukohast ülioluline; juhib tähelepanu asjaolule, et naiste ja tüdrukute rolli tugevdamine on põllumajanduses ning toiduga ja toitumisalase kindlustatuse valdkonnas endiselt probleem; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles toetama naisettevõtlust, naite tööhõivet ja poliitilist esindatust, tagama soolise aspektiga arvestamise toiduga kindlustatuse haldamisse ning tagama naiste, sh diskrimineeritud vähemuste hulka kuuluvate naiste osalemise selle valdkonnaga seotud otsustuste tegemise protsessis; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid püüaksid eelkõige arenguabi kaudu aidata võidelda naiste diskrimineerimisega, eriti seoses naispõllumajandustootjate juurdepääsuga maale, tootmisressurssidele ja finantsteenustele; tuletab meelde, et näiteks Aafrikas teevad peaaegu poole põllumajanduslikust tööst ära naised, samas on naistalunikud enamasti väiketootjad või elatuspõllumajandusega tegelevad talunikud, kellel puudub vajalik juurdepääs teabele, laenudele, maale, ressurssidele või tehnoloogiale; ergutab naiste ja tütarlaste pärimisõiguste edendamist ning kutsub ELi üles toetama partnerriike, eriti naiste täieliku maavaldusõiguse tunnustamise osas; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid edendaksid ümberkujundavat sootundlikku lähenemisviisi põllumajandus-, kalandus- ja toidusüsteemides, suurendades maapiirkondade naiste suutlikkust, tehes konkreetseid poliitilisi reforme õiglasemate maaomandiseaduste kehtestamiseks ning käivitades konkreetseid algatusi, milles keskendutakse majanduslikule võimestamisele ja rahastuse kättesaadavusele, nagu on sätestatud soolise võrdõiguslikkuse kolmandas tegevuskavas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | märgib, et maapiirkondades elavad naised toodavad struktuursetest puudustest hoolimata enam kui poole maailma toidust; rõhutab, et hädavajalik on parandada maapiirkondades elavate naiste juurdepääsu maale, tootmisressurssidele, varadele ja turgudele ning kontrolli nende üle, sest see tingimus tuleb täita üleilmse toiduga kindlustatuse parandamiseks; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit pööraks erilist tähelepanu maapiirkondade naistele ning nende majanduslikule, sotsiaalsele ja poliitilisele võimestamisele; tuletab meelde maailma toiduga kindlustatuse komitee vabatahtlikke suuniseid maaomandi vastutustundliku majandamise kohta, mis on hea vahend tavapärastes ja traditsioonilistes pärimissüsteemides esinevate tõkete kõrvaldamiseks ning naistele paremate teadmiste tagamiseks nende seadusjärgsetest õigustest (21); |
| --- | --- |

61.

| 62. | tuletab meelde, et põllumajandusettevõtte tasandil põllumajanduslikusse mitmekesisusse investeerimine on strateegiliselt oluline, et tagada tervislik toitumine, toitumise kvaliteet ja mitmekesistamine ning piisav toitainete tarbimine; rõhutab eelkõige, et naised ja lapsed saavutavad põllumajanduse mitmekesistamise ja erinevate toidukultuuride elatuspõllumajandusel põhineva tootmise kaudu suurema tõenäosusega minimaalselt mitmekesise ja mikrotoitaineid rahuldava toitumise (22); |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab maapiirkondade ümberkujundamise ning kohalike, piirkondlike ja läbipaistvate väärtusahelate tugevdamise tähtsust kestlike töökohtade loomiseks, inimõiguste rikkumiste vältimiseks ja kliimamuutuste leevendamiseks; rõhutab vajadust toetada noori ja naisi, eelkõige koolituse, laenude kättesaadavuse ja turgudele juurdepääsu kaudu; nõuab nende kaasamist põllumajanduspoliitika kujundamisse ja ühistegevuse toetamist väiketootjate organisatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tuletab meelde, et vaegtoitumuse osas on haridus ja teadlikkuse tõstmine oluline eeltingimus, et saavutada jätkusuutlik eluviis ja edukas ühiskond; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tunneb heameelt maailma toiduga kindlustatuse komitee käimasoleva töö üle, mis on seotud soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise vabatahtlike suunistega toiduga kindlustatuse ja toitumise kontekstis; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tuletab meelde, et muu hulgas ohustavad kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine meie võimet tagada ülemaailmne toiduga kindlustatus ning see avaldab täiendavat survet juba niigi hapratele toidusüsteemidele; nõuab keskkonnasõbralikku toidutootmist, näiteks agroökoloogia, ja vastupanuvõimelist kohanemist kliimamuutustega, samuti looduslike ökosüsteemide säilitamist ja taastamist, et vähendada kliimariske, tulla toime kliimakriisiga ja peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, tugevdades seeläbi kestlike põllumajanduslike toidusüsteemide vastupanuvõimet; palub sellega seoses komisjonil ja liikmesriikidel toetada partnerriike kestlike põllumajandustavade ja uuenduslike lahenduste kasutusele võtmisel, sealhulgas heitkogustega kauplemise süsteemi enampakkumistest ja piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi sertifikaatidest saadud tulude kasutamisel, et suurendada nende vastupanuvõimet kliimamuutuste suhtes ning nendega kohanemise ja nende leevendamise suutlikkust eesmärgiga luua kestlikumad toidusüsteemid; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et uue naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi raames hõlmaks rahastamine inimõigustel põhinevat lähenemisviisi, mis annab kohalikele kogukondadele ja põlisrahvastele kliima-, keskkonna- ja arengualastes jõupingutustes keskse koha; peab oluliseks pöörata erilist tähelepanu väikepõllumajandustootjatele väikepõllumajandustootjatele, kelle suutlikkus kohaneda kliimamuutuste mõjuga on üldiselt väiksem; väljendab sellega seoses heameelt eelseisva ÜRO tegevuskava üle, mille eesmärk on saavutada järgmise viie aasta jooksul täielik kaetus äärmuslike ilmastikutingimuste ja kliimamuutuste eest varajase hoiatamise teenuste osas, mida Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon esitleb ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP27) Egiptuses; tuletab meelde, et ÜRO toidusüsteemide tippkohtumise erisaadik rõhutas, et kliima ja toidu vahelised kokkupuutepunktid on ulatuslikud; |
| --- | --- |

67.

| 68. | nõuab, et komisjon pakuks arengumaadele toetust nende tundlike ja noorte tööstuste kaitsmiseks, arendamiseks ja kindlustamiseks, toiduga kindlustatuse edendamiseks, kliimamuutuste leevendamiseks põllumajandusvaldkonnas ning ELi ja rahvusvahelistele kestlikkusnormidele vastamiseks põllumajandustoodete eksportimise eesmärgil; |
| --- | --- |

68.

| 69. | peab oluliseks aidata arengumaadel kujundada avalikku põllumajandus- ja toidupoliitikat, mis suudab rahuldada nende kiiresti kasvava elanikkonna vajadusi; rõhutab, et toiduga kindlustatuse poliitika peamine eesmärk peab olema pakkuda kodanikele kogu aasta vältel säästval viisil piisavat, toitvat, ohutut ja taskukohast toitu, tagades samas põllumajandustootjatele õiglase sissetuleku ja elatustaseme; märgib, et ühise põllumajanduspoliitika ajaloo jooksul on eksporditoetuste kaotamine ja otsetoetuste lahtisidumine märkimisväärselt vähendanud dumpinguohtu kolmandate riikide turgudel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama suuremal määral põllumajanduse arengut, mis suudab tagada toiduainetega kindlustatuse arengumaades, ning suurendama otsustavalt oma investeeringuid territoriaalsesse maaelu arengusse; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab, et toidusüsteemid on kasvuhoonegaaside heite oluline põhjustaja; märgib, et toidusüsteemide kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamine nõuab kliimamuutustega kohanemise ning katastroofiohu vähendamise ja ohjamise lõimimist lühiajalisse, keskpikka ja pikaajalisse poliitikasse; palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada selles protsessis arengumaid; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palub, et EL kaitseks väikepõllumajandustootjate juurdepääsu maale ja muudele ressurssidele ning kontrolli nende üle, sh seemned, taristu ja vesi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kutsub ELi üles tagama, et riigihangetes eelistatakse kohalikku agroökoloogilist toodangut, väikesemahulisele tootmisele sobivaid toiduohutusnorme, koduturgude kaitset madala hinnaga impordi eest ning tarbijate harimist ja sotsiaalkaitset, et suurendada toitva kohaliku toidu tarbimist; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab, et EL kohandaks naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames oma programmitööd, et toetada aktiivselt ülemaailmset üleminekut kestlikele toidusüsteemidele, mis suudavad pakkuda taskukohast tervislikku ja toitvat toitu, mis on õiglane, vastupidav, õigustel põhinev, keskkonnasäästlik ning kus pööratakse erilist tähelepanu naiste vajadustele ja mis vähendab toiduainete tootmise poolt maa- ja veekasutusele avalduvat survet; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab, et kliimamuutusel on arengumaade toiduga kindlustatusele kriitiline negatiivne mõju ning kliimamuutustega kohanemine on hädavajalik et tagada vastupidavad kestlikud toidusüsteemid; peab kahetsusväärseks, et on rikutud arenenud riikide poolt 2009. aasta Kopenhaageni kokkuleppes võetud kohustust tagada arengumaades kliimameetmetele prognoositav ja piisav rahastus, eelkõige kohanemisvajaduste rahuldamiseks, see rahastus oleks pidanud 2020. aastal ulatuma 100 miljardi dollarini; kutsub ELi üles suurendama kliimameetmete rahastamist väljaspool naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumenti „Globaalne Euroopa“, sealhulgas heitkogustega kauplemise süsteemi enampakkumistest ja piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi sertifikaatidest saadava tulu ambitsioonika kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks partnerriikides agroökoloogilist üleminekut, et tagada kogu aasta vältel kõigile toitev, ohutu, mitmekesine ja taskukohane toit, säilitades bioloogilist mitmekesisust, suurendades vastupanuvõimet kliimamuutustele ning tugevdades sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise kaudu sotsiaalset ühtekuuluvust; palub komisjonil toetada kohalike toiduvõrgustike arendamist, et tagada kohalik toidutootmine ja -tarbimine, mis edendab kohalike töökohtade loomist, tagab õiglased hinnad nii tootjatele kui tarbijatele, vähendab riikide sõltuvust impordist ja nende kaitsetust rahvusvaheliste hindade kõikumise ees; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab, et ELi investeeringud ja sekkumised peaksid põhinema rangetel eelhinnangutel, olema täiesti läbipaistvad ning kaasama sidusrühmasid, keda investeeringud ja sekkumised mõjutavad, sh kodanikuühiskonna organisatsioonid, et kavandada õiglaste meetmete võtmist ja suurendada suutlikkust riiklikul ja kohalikul tasandil, hõlmates ka valitsusväliseid osalisi; nõuab, et tunnistataks, et partnerriikides kestlikumate põllumajandus- ja toidusüsteemideni jõudmiseks on vaja kontekstipõhiseid meetmeid; |
| --- | --- |

76.

| 77. | nõuab ELi toitumisalase tegevuskava läbivaatamist, et käsitleda humanitaar- ja arengukontekstis igasugust vaegtoitumust ning lisada sellesse uued ambitsioonikad poliitilised ja rahalised kohustused; |
| --- | --- |

77.

| 78. | märgib, et 45 miljonit alla 5-aastast last kannatavad varajases eas ägeda vaegtoitumuse tagajärjel kõhnumise all, mida näitab liiga väike kehakaal pikkuse kohta; tuletab meelde, et täiskasvanute, noorukite ja laste ülekaalulisus ja rasvumine on tõusnud rekordtasemeni, mõjutades kogu maailmas 2 miljardit inimest, kellest 70 % elab madala ja keskmise sissetulekuga riikides; tuletab meelde, et ülekaalulisus ja rasvumine on seotud toiduga seotud haiguste tekkimise ohuga, sealhulgas mittenakkuslikud haigused, sest vaegtoitumus on väljakutse kõikidele riikidele, olenemata nende arengutasemest; sellest tulenevalt kannatavad paljud riigid praegu vähemalt kaht tüüpi vaegtoitumuse nn topeltkoormuse all, sest samaaegselt esineb alatoitumus, ülekaalulisus ja rasvumine; kutsub Euroopa Komisjoni üles vaatama läbi 2010. aasta toiduga kindlustatuse poliitikaraamistiku ja 2013. aasta toitumise poliitikaraamistiku, mida nõudsid ELi liikmesriigid nõukogu 2018. aasta järeldustes ülemaailmse toiduga ja toitumisalase kindlustatuse tugevdamise kohta; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub komisjoni üles tagama, et toitumisega arvestataks alati, kui EL investeerib põllumajandusse, majandusarengusse, kliimakaitsesse ja kliimamuutustega kohanemisse, tervisekaitsesse, tervishoidu ja muudesse sektoritesse; toetab 2010. aasta üldise tervishoiustrateegia läbivaatamist ja nõuab, et läbivaadatud dokumenti lisataks vaegtoitumuse vastane võitlus; nõuab suuremat rahalist toetust tugevate ja vastupidavate tervishoiusüsteemide loomiseks, et lõhkuda vaegtoitumuse ja alatoitumuse põlvkonnast põlvkonda edasikanduv nõiaring; |
| --- | --- |

79.

ELi humanitaar- ja arengupoliitika lisameetmed

| 80. | rõhutab, et tuleks anda rohkem humanitaarabi riikidele, kes seisavad silmitsi toidukriisidega või keda mõjutavad konfliktid; märgib, et rahvusvaheline üldsus, sh Euroopa Liit, peavad püüdma vähendada kasvavat lõhet humanitaarvajaduste ja ülemaailmselt kättesaadavate ressursside vahel; mõistab hukka igasuguse tegevuse, mille puhul kasutatakse toidu kättesaadavust rõhumiseks või sõjarelvana ning tuletab meelde nelja humanitaarpõhimõtet: humaansus, neutraalsus, erapooletus ja sõltumatus. |
| --- | --- |

80.

| 81. | rõhutab, et humanitaarabi saab kasutada selleks, et lahendada praeguseid eluohtlikke olukordi, kui olemasolev suutlikkus on üle koormatud, kuid samal ajal tuleb püüda leida muud liiki abist rahastatavaid lahendusi toiduga kindlustamatuse ja vaegtoitumuse pikaajaliste põhjustega tegelemiseks ja nende ennetamiseks; |
| --- | --- |

81.

| 82. | väljendab heameelt esimese Euroopa humanitaarabifoorumi korraldamise üle, et veelgi suurendada humanitaarabi mõju ja tagada abi andmisel tulemuslikkus ja tõhusus ning tunnustab otsust muuta see humanitaarabi ajakavas iga-aastaseks ürituseks; rõhutab, kui oluline on tegutseda üheskoos Euroopa meeskonnana, et tegeleda ülemaailmse humanitaarse toiduga kindlustatuse kriisiga; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub ELi liikmesriikide valitsusi üles konflikte diplomaatiliselt ära hoidma, kaotama kõik vaegtoitumuse vormid ning investeerima rohkem konfliktide ennetamisse, pöörates erilist tähelepanu naistele ja tüdrukutele, kohaldades samal ajal põhjalikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325; tuletab meelde, et humanitaarabi vabastatakse rahvusvahelistest sanktsioonidest; rõhutab, et arengukoostöös tuleb leida jätkusuutlikud keskpika ja pika perspektiivi lahendused, et tegeleda toiduga kindlustamatuse algpõhjustega; |
| --- | --- |

83.

| 84. | tuletab meelde, et Ukraina ja Venemaa moodustavad umbes 30 % maailma nisukaubandusest, 32 % odrast, 17 % maisist ja üle 50 % päevalilleseemneõlist ja 20 % päevalilleseemnetest; rõhutab, et Ukraina ekspordi vähenemine või kadumine mõjutab riike, kes sõltuvad suurel määral Ukraina toodangust, sh riigid, kus juba valitseb toiduga kindlustamatus ja kes on kaitsetud tarnešokkide ja hinnatõusude ees, näiteks Aafrikas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostöös oma rahvusvaheliste partnerite ja asjaomaste rahvusvaheliste institutsioonidega kiiresti hindama kõiki olemasolevaid vahendeid, et vältida mis tahes makseviivitusi toitu importivate riikide maksebilansis, sealhulgas otserahastamist ja nende võla restruktureerimist; rõhutab, kui oluline on seada vaikimisi prioriteediks toetustel põhinev rahastamine, eriti vähim arenenud riikide puhul; |
| --- | --- |

84.

| 85. | toetab humanitaar-, arengu- ja rahuloomevaldkonna lõimumise nimel jätkuvalt tehtavat tööd; rõhutab, et humanitaarabis ning toiduga kindlustatuse ja toitumise kavandamises tuleks seda põhimõtet jätkuvalt rakendada, toetades seda selgete suunistega tõenditel põhinevate parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

85.

| 86. | väljendab heameelt ELi ja ÜRO Roomas asuvate asutuste, nimelt FAO, Maailma Toiduprogrammi ja IFADi töö üle, mille eesmärk on võtta ennetavaid meetmeid kriiside ärahoidmiseks enne nende tekkimist ning kaitsta vähemkaitstud rühmi kliimast ja inimtegevusest tingitud katastroofide eest; nõuab, et kohapeal tugevdataks kohalike osalejatega koordineerimise mehhanisme ning leitaks tihedamaid seoseid lühiajaliste ennetavate meetmete ja pikaajaliste valitsusprogrammide vahel; tuletab meelde, et kaasavad ennetavad meetmed peaksid olema kontekstipõhised ja neid tuleks kohalikul tasandil juhtida ning tagada, et kõige kaitsetumatel oleks ka otsustustasandil hääl nende konkreetsete vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

86.

| 87. | toetab ELi aktiivset rolli ülemaailmses toidukriiside vastases võrgustikus ning nõuab võrgustiku edasist rakendamist, eriti piirkondlikus ja riiklikus kontekstis; kutsub liikmesriike üles tugevdama ülemaailmse toidukriiside vastase võrgustiku tegevust, mille eesmärk on tegeleda toidukriisidega mitmetahuliste ja mitut sektorit hõlmavate sekkumiste kaudu, suurendada vastupanuvõimet ja teadmisi ning rakendada humanitaarabi, arengupoliitika ja rahuloome seostatud lähenemisviisi; kutsub sellega seoses Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles tegema arenguriikidega koostööd, et töötada välja ja rakendada riigi juhitavaid uuenduslikke poliitikaid ja strateegiaid, et võidelda toiduga kindlustamatuse vastu, edendada majanduslikku kaasatust ja saavutada kestlikumad toidusüsteemid; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kutsub üles parandama varajase hoiatamise süsteeme, varajase tegutsemise protokolle ja järelevalvemehhanisme, et tagada õigeaegne reageerimine piisavalt vara, et leevendada ohtude mõju toiduga kindlustatusele ja minna tagantjärele reageerimise lähenemiselt üle ennetavatele elupäästvatele sekkumistele, kasutades selleks ennetavaid humanitaarmeetmeid; toetab toiduga kindlustatuse komiteed kui kõige tähtsamat kaasavat rahvusvahelist ja valitsustevahelist poliitilist platvormi toiduga kindlustatuse ja toitumise valdkonnas; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kutsub komisjoni üles tagama toitumise vallas mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi ning pidama esmatähtsaks toiduga kindlustatuse ja toitumise integreerimist tervise-, haridus-, vee-, sanitaar- ja hügieenimeetmetesse tagamaks, et vähemalt 20 % naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kaudu antavast ametlikust arenguabist pühendatakse sotsiaalsele kaasatusele ja inimarengule; |
| --- | --- |

89.

| 90. | nõuab toitumise integreerimist üldisesse tervisekindlustusse, sest see on vaegtoitumuse kaotamiseks hädavajalik ning üldist tervisekindlustust on võimalik saavutada ainult juhul, kui olulised toitumismeetmed lõimitakse tulemuslikult oluliste tervishoiuteenustena ja neid peetakse tervishoiusüsteemides esmatähtsateks; tuletab meelde, et üldine tervisekindlustus on inimestele elu jooksul äärmiselt oluline, keskendudes enim puudust kannatavatele ja tõrjututele, ning see peaks olema kohandatud elanikkonna tervisevajadustele; tuletab meelde, et seda saab toetada imikute ja väikelaste optimaalse ja ohutu toitmise tagamisega, sealhulgas rinnaga toitmise kaudu, püüdes tagada tasakaalustatud ja tervisliku toitumise, sh koolitoitude kaudu, pakkudes kvalifitseeritud toitumisalast haridust ja nõustamist sellega seotud käitumisharjumuste muutmise osas, arvestades tervishoiusektori eelarves toitumist, luues terviseinfosüsteeme õigeaegsete meetmete võtmiseks ning edendades juurdepääsu mõjusatele ja taskukohastele toitumisalastele toodetele, vähendades samal ajal ebatervislike toitude turustamist; |
| --- | --- |

90.

| 91. | tunnistab, et toitumine peaks olema tervishoiusüsteemide strateegiates, kavades ja eelarvetes kesksel kohal, et saavutada üldine tervisekindlustus; nõuab suuremat rahalist toetust tervishoiule, et luua tugevad ja vastupidavad tervishoiusüsteemid, et katkestada alatoitumuse põlvkonnast põlvkonda edasikanduv nõiaring ning ennetada tervisekriise ja neile reageerida; toetab alatoitumuse rabi ja ennetusteenuste ning tervisealaste sekkumiste, näiteks pereplaneerimise, vaimse tervise ning sünnituseelse ja -järgse hoolduse integreerimist riiklike tervishoiusüsteemide olulistesse hoolduspakettidesse, et saavutada üldine tervisekindlustus; |
| --- | --- |

91.

| 92. | märgib, et toiduga kindlustatus on tihedalt seotud vee kättesaadavusega; kutsub Euroopa Komisjoni seetõttu üles integreerima arengumaades oma toiduga kindlustatuse meetmetesse õiguse veele ja vee töötlemise taristu ehitamise; |
| --- | --- |

92.

| 93. | märgib, et toidu ja põllumajanduse bioloogiline mitmekesisus suurendab vastupanuvõimet vapustustele ja hõlbustab kohanemist, säilitab stabiilsuse ja toetab taastumist; tuletab meelde, et agroökoloogia suutlikkust ühitada kestlikkuse majanduslik, keskkonnaalane ja sotsiaalne mõõde on laialdaselt tunnustatud olulistes aruannetes, nimelt valitsustevahelise kliimamuutuste rühma ning valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi olulistes aruannetes ning Maailmapanga ja FAO juhitud ülemaailmse põllumajanduse hinnangus (rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni hinnangus); rõhutab agroökoloogia, agrometsanduse, kohaliku tootmise ja kestlike toidusüsteemide edendamise tähtsust, mis keskenduvad nii riiklikus poliitikas kui ka rahvusvahelistel foorumitel lühikeste tarneahelate arendamisele, et tagada kõigile toiduga ja toitumisalane kindlustatus ning suurendada põllumajandussektori kestlikku tootlikkust ja suurendada selle vastupanuvõimet kliimamuutustele; |
| --- | --- |

93.

| 94. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks partnerriike kestlike põllumajandustavade väljatöötamisel, sealhulgas agroökoloogia arendamisel, et tõsta mullaviljakust, maksimeerida bioloogilist mitmekesisust ja parandada veekasutuse tõhusust, mis on toiduga kindlustatuse parandamise põhielemendid; märgib probleeme, mis on tingitud kliimamuutustest ja elurikkuse vähenemisest ning nende kahjulikust mõjust toiduga ja toitumisealasele kindlustatusele, ning vajadust tagada kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

94.

| 95. | märgib, et on palju agronoomilisi ja agroökoloogilisi lähenemisviise, mis võivad tuua kasu muudele kliimatingimustele ja -olukordadele, nagu põllukultuuride segamine, polükultuurid, agrometsandus, sealhulgas liblikõieliste puude kasutamine, mis on eriti head muude põllukultuuride ja loomade varju ja kaitse tagamiseks ning veeringluse ja/või -säilitamise ligimeelitamiseks ja/või suurendamiseks; |
| --- | --- |

95.

| 96. | tuletab meelde, et vihmametsade hävitamine toob kaasa bioloogilise mitmekesisuse ja süsiniku sidujate pöördumatu vähenemise, samuti metsades elavate põlisrahvaste elupaikade ja eluviiside kadumise; tuletab meelde, et metsad aitavad märkimisväärselt kaasa kliimaeesmärkide saavutamisele, bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ning kõrbestumise ja äärmusliku mullaerosiooni ennetamisele; on seisukohal, et kaitsele suunatud jõupingutusi, mis on seotud näiteks metsade, eluslooduse ning mere- ja rannikuökosüsteemidega, tuleb hoogustada, kasutades selleks õigusraamistikke, piisavaid ressursse ja teaduslikke andmeid ning rakendades lisaks ökosüsteemi taastamise ja majandamise meetmeid; |
| --- | --- |

96.

| 97. | nõuab, et vastavalt terviseühtsuse põhimõttele arvestataks rahvatervise ja bioloogilise mitmekesisuse vahelist seost; nõuab tungivalt, et EL ja kõik partnerriigid tunnustaksid ja kaitseksid põlisrahvaste õigusi oma maa ja loodusvarade taval põhinevale omandile ning kontrollile, nagu on sätestatud ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonis nr 169, ning järgiksid vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet; |
| --- | --- |

97.

| 98. | tuletab meelde, et jätkusuutmatud põllumajanduse intensiivistamise tavad on peamine põhjus, mis bioloogiline mitmekesisus kogu maailmas halveneb, sh tekib põllukultuuride ja loomasortide geneetiline erosioon; tuletab meelde, et strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on vähendada 2030. aastaks järk-järgult põllumajanduses keemiliste ja ohtlike pestitsiidide üldist kasutamist ja neist tulenevat ohtu ning edendada alternatiivseid tavasid; rõhutab, et oluline osa ohtlikest ainetest jõuab vaestesse riikidesse; tunneb seetõttu heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada ELi säästva kemikaalistrateegia raames ettepanek sellise tegevuse lõpetamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon edendaks siiski kestlike ja taskukohaste alternatiivide otsimist nende pestitsiidide kasutamisele, et vältida tõsiseid häireid toiduga kindlustatuses arengumaades, mis suurendab nälga vähimkaitstud elanikkonnarühmade hulgas; nõuab konkreetset toetust hariduse ja koolituse pakkumisele niisugustes valdkondades nagu kestliku taimekaitse alased lähenemisviisid ja pestitsiididele alternatiivsete lahenduste leidmine ning ohtlike ainetega kokkupuute minimeerimist; |
| --- | --- |

98.

| 99. | mõistab hukka ELi pestitsiide käsitlevad topeltstandardid, mis lubavad ELis keelatud ohtlike ainete eksporti EList välja; rõhutab, et mõningate pestitsiidide kasutamine arengumaade intensiivpõllumajanduses mõjutab peale keskkonnakahjude ka töötajate tervist; nõuab kestliku taimekaitse, agroökoloogiliste ja mahepõllumajanduslike tavade alast haridust ja koolitust; |
| --- | --- |

99.

| 100. | tuletab meelde, et hiljutistes aruannetes on leitud, et toidusüsteemid põhjustavad kuni kolmandiku kasvuhoonegaaside heitkogustest, kuni 80 % bioloogilise mitmekesisuse vähenemisest ja kasutavad kuni 70 % mageveest; rõhutab siiski, et kestlikke toidutootmissüsteeme tuleks tunnustada kui olulist lahendust nendele olemasolevatele probleemidele ning et maailma kasvavat elanikkonda on võimalik toita, kaitstes samal ajal meie planeeti; |
| --- | --- |

100.

| 101. | nõuab, et EL täidaks aktiivselt kohustused, mille ta on võtnud seoses toitumisalasele tegevusele pühendatud aastaga (2021), nimelt ÜRO toidusüsteemide tippkohtumise ning toitumise ja majanduskasvu seostele pühendatud tippkohtumise raames võetud kohustused, ning et ELil oleks nendes jõupingutustes keskne roll põlisrahvastega tehtavas koostöös kooskõlas oma strateegiaga „Talust taldrikule“; tervitab Euroopa Komisjoni otsust olla ÜRO toidusüsteemide tippkohtumise kaheksas koalitsioonis oluline partner; |
| --- | --- |

101.

| 102. | palub komisjonil ja liikmesriikidel teha koostööd Aafrika Liiduga, et tagada suurem pühendumus ja investeeringud piirkonna praeguste toitumisprobleemide lahendamiseks ning toetada Aafrika Liidu toitumisaastat: „Toitumiskindluse ja toiduga kindlustatuse tugevdamine Aafrika mandril: põllumajanduse ja toidusüsteemide ning tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide tugevdamine inim-, sotsiaal- ja majanduskapitali arengu kiirendamiseks“; |
| --- | --- |

102.

| 103. | rõhutab, et digitehnoloogia ning digi- ja täppispõllumajandus pakuvad märkimisväärseid võimalusi kestlike põllumajandus- ja toiduainesüsteemide arendamiseks ning õiglase ja kaasava majanduskasvu edendamiseks arengumaade maapiirkondades; |
| --- | --- |

103.

| 104. | juhib tähelepanu vajadusele parandada arengumaades toiduga kindlustatust ja toitumist holistilise ja kestliku toidusüsteemi lähenemisviisi abil; nõuab, et komisjon võtaks vastu kaasava mitmepoolse õigustel põhineva strateegia; kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et ELi investeeringutes põllumajandusse, majandusarengusse, kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse, veevarustus-, kanalisatsiooni ja hügieeniteenuste sektorisse, tervishoidu ja teistesse sektoritesse võetaks täielikult arvesse toitumist, võttes kavandamisetapis arvesse mõõdetavaid toitumistulemusi; |
| --- | --- |

104.

| 105. | rõhutab, et EL peaks toetama eestvedajana inimõigusi ja õigust toidule kui toidusüsteemide keskset põhimõtet ja prioriteeti. et tagada kõige tõrjutumate inimeste õigused täisväärtusliku toidu kättesaadavusele, ning tunnistab, kui oluline on ÜRO talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste deklaratsioon; |
| --- | --- |

105.

| 106. | toetab ELi ja arengumaade vaheliste kaubandusvõimaluste arendamist, toetamaks kohalikku põllumajandust; tuletab meelde, et perekondlikud põllumajandustootjad ja väikepõllumajandustootjad on näidanud oma suutlikkust pakkuda mitmekesiseid tooteid ja suurendada toiduainete tootmist jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

106.

| 107. | rõhutab vajadust tunnustada põllumajandustootjate, tootjaorganisatsioonide ja nende esindajate juhtivat rolli kõikides toiduga kindlustatuse suurendamise strateegiates ning juhib tähelepanu sellele, et tulemuslikuma kollektiivse korralduse jaoks tuleb toetada ühistute ja tootjarühmade loomist arengumaades, et saada kasu paremast positsioonist toiduahelas ning eksporditoodete lisandväärtuse jagamisest; |
| --- | --- |

107.

| 108. | rõhutab, et kaubanduse liberaliseerimisel võib olla mõju raadamisele, kliimamuutustele ja elurikkuse kaole, samuti ka toidu tootmisele ja toidu kättesaadavusele; on veendunud, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika arenguriikide suhtes peaks põhinema kaubanduspoliitikal, milles soodustatakse metsade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset ja kohaliku põllumajanduse ning kohalike tootjate ja põllumajandustootjate arengut, et edendada täielikku toidualast sõltumatust ning vähendada maade hõivamist ja raadamist põllumajandusliku ekspordi eesmärgil; |
| --- | --- |

108.

| 109. | on seisukohal, et liit ja liikmesriigid peaksid ergutama erinevaid õiglase kaubanduse algatusi ning kaasama keskkonnaalased ja sotsiaalsed eesmärgid kõikehõlmavalt ja terviklikult kõigi kaubanduslepingute sätetesse; |
| --- | --- |

109.

| 110. | tuletab meelde, et põllumajandustootmise vastupanuvõime suurendamiseks kliimamuutuste suhtes on ülioluline seemnete mitmekesisus; tuletab meelde, et põllumajandusettevõtetes kasvatatud seemned moodustavad mõnes Aafrika riigis hinnanguliselt üle 80 % põllumajandustootjate kogu seemnevajadusest; nõuab seetõttu, et EL toetaks kaubanduslepingutes intellektuaalomandi õiguste korda, mis edendab kohalikele oludele kohandatud seemnesortide ja põllumajandusettevõttes kasvatatud seemnete arendamist, kuid hoiduks mõjutamast seemneõiguse reformi, eelkõige Aafrikas, 1991. aasta UPOVi sätete vastu võtmise kaudu, kuna see on vastuolus taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvahelise lepinguga (ITPGRFA); |
| --- | --- |

110.

| 111. | rõhutab, et kalandus- ja vesiviljelustooted on üks tervislikumaid toiduaineid ja et nende mõju looduskeskkonnale on kõige väiksem; juhib tähelepanu sellele, et need võivad aidata saavutada mitmeid kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 2 (nälja kaotamine); kutsub seetõttu komisjoni üles lisama toiduga kindlustatuse strateegiate vastuvõtmisel neisse kalandus- ja vesiviljelustooted, sh arengumaade puhul; |
| --- | --- |

111.

| 112. | julgustab ELi jätkama tööd Maailma Kaubandusorganisatsioonis kalandustoetusi käsitlevate mitmepoolsete läbirääkimiste lõpuleviimiseks – rakendades kestliku arengu eesmärki nr 14.6 –, et keelata teatavad kalandustoetuste vormid, mis toetavad liigset püügivõimsust ja ülepüüki, kaotada toetused, mis aitavad kaasa ebaseaduslikule, teatamata ja reguleerimata kalapüügile, ning hoiduda uute selliste toetuste kehtestamisest täielikus kooskõlas Euroopa rohelises kokkuleppes, kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis ja Pariisi kokkuleppes sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

112.

| 113. | nõuab, et bioloogilise mitmekesisuse strateegia ülemaailmne mõõde toetaks õigust piisavale toidule, rakendaks ÜRO talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste deklaratsiooni, et käsitleda meetmeid, millega parandada kogu maailmas põllumajandustöötajate töötingimusi ja rahvusvahelistesse toiduainete tarneahelatesse kuuluvate väikepõllumajandustootjate sissetulekut, ning tagada ettevaatuspõhimõtte lisamine kõikidesse toiduohutusnõuetesse; nõuab lisaks, et EL viiks oma kaubanduspoliitika kooskõlla strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärkidega ning Euroopa rohelise kokkuleppe CO2-neutraalsuse eesmärgiga; |
| --- | --- |

113.

| 114. | rõhutab, et kestliku arengu eesmärkide eduka elluviimise eelduseks on see, et ülemaailmsel tasandil tegutsevad kolmandad riigid annavad oma panuse; |
| --- | --- |

114.

| 115. | rõhutab toidu väärtust, mida tuleb pidada mitte lihtsalt kaubaks, vaid inimeste õiguseks, mida tuleb kasutada, ning olenevalt olukorrast tuleb paremini hinnata, leevendada ja võimendada majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid mõjusid ja välismõjusid; |
| --- | --- |

115.

| 116. | nõuab rahvusvahelisel tasandil tõhusamaid meetmeid, tagamaks, et poliitiliste otsuste tegemisel on tähelepanu keskmes toiduga kindlustatus, et vältida nappust ja tagada toiduga kindlustatus vähimkaitstud riikides; |
| --- | --- |

116.

| 117. | nõuab jätkuvaid pingutusi, et tagada ELi poliitika järjepidevus kooskõlas poliitikavaldkondade kestliku arengu sidususe põhimõttega; nõuab tungivalt, et Euroopa eksport ei kahjustaks kohaliku tootmise ja kohalike turgude arengut; rõhutab, et ELi vabakaubanduslepingud ei tohiks häirida kohalikku põllumajandust, kahjustada väiketootjaid ega süvendada sõltuvust toiduainete impordist; nõuab tungivalt, et toetataks kohalikku tootmist ja tarbimist, mis võib tagada kohalike töökohtade loomise, õiglased hinnad, töötajate tervise ja ohutuse kaitse ning vähendada riikide sõltuvust impordist ja nende kaitsetust rahvusvaheliste hinnakõikumiste ees; |
| --- | --- |

117.

| 118. | juhib tähelepanu vajadusele selgete suuniste järele selle kohta, kuidas saavutada poliitikavaldkondade arengusidusus ELi tasandil, tegeledes samas ka võimalike vastuoluliste poliitikaeesmärkidega; nõuab tungivalt, et EL tagaks Euroopa põllumajandus- ja kaubanduspoliitika sidususe, et toetada toiduga kindlustatust ja toidualast sõltumatust ning kaitsta kohalikke ja piirkondlikke turgusid; |
| --- | --- |

118.

o

o o

| 119. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

119.

---

(1)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

(2)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0505.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0073_ET.html

(5)  ELT C 289, 9.8.2016, lk 71.

(6)  ELT C 86, 6.3.2018, lk 10.

(7)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 10.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0099.

(9)  ELT C 25, 30.1.2008, lk 1.

(10)  FAO, „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020“ (Maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord 2020), https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(11)  IPBESi ja IPCC kaastoetatud õpikoja aruanne elurikkuse ja kliimamuutuste kohta.

(12)  „The State of Food Security and Nutrition in the World 2021“ (2021. aasta aruanne toiduga kindlustatuse ja toitumise olukorra kohta maailmas).

(13)  „Global Report on Food Crises 2021“ (2021. aasta ülemaailmne toidukriiside aruanne), mida on ajakohastatud septembris.

(14)  „Voluntary Guidelines to support the progressive realization of the right to adeguate food in the context of national food security“ (Vabatahtlikud suunised, mille abil järk-järgult teostatakse õigust piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames).

(15)  „The State of Food Security and Nutrition in the World 2021“ (2021. aasta aruanne toiduga kindlustatuse ja toitumise olukorra kohta maailmas). https://www.fao.org/3/cb4474en/cb4474en.pdf

(16)  „The State of Food Security and Nutrition in the World 2021“ (2021. aasta aruanne toiduga kindlustatuse ja toitumise olukorra kohta maailmas).

(17)  UNICEFi, Maailma Terviseorganisatsiooni ja Maailmapanga ühishinnangud laste vaegtoitumuse kohta, „Levels and trends in child malnutrition“ (Laste vaegtoitumuse tasemed ja suundumused), 2021.

(18)  FAO, „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020“ (Maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord 2020), https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(19)  „Global Report on Food Crises 2021“ (2021. aasta ülemaailmne toidukriiside aruanne).

(20)  Via Campesina on määratlenud toidualase sõltumatuse järgmiselt: „inimeste õigus tervislikule ja kultuuriliselt sobivale toidule, mis on toodetud ökoloogiliselt usaldusväärsete ja jätkusuutlike meetodite abil, ning nende õigus määratleda oma toidu- ja põllumajandussüsteemid.“ ÜRO maailma toiduga kindlustatuse komitee määratluse kohaselt on toiduga kindlustatus olemas „kui kõigil inimestel on igal ajal füüsiline ja majanduslik juurdepääs piisavale, ohutule ja toitvale toidule, et rahuldada oma toitumisvajadusi ja toidueelistusi, et elada tervislikku ja aktiivset elu.“

(21)  https://www.oxfam.org/en/empowering-women-farmers-end-hunger-and-poverty

(22)  Jones, Andrew D; Creed-Kanashiro, Hilary; Zimmerer, Karl S.; De Haan, Stef; Carrasco, Miluska; Meza, Krysty; Cruz-Garcia, Gisella S.; Tello, Milka; Amaya, Franklin Plasencia; Marin, R Margot; ja Ganoza, Lizette. 2018. Peruu Andide põllumajanduslik bioloogiline mitmekesisus põllumajandusettevõtte tasandil on seotud suurema tõenäosusega, et naised saavutavad minimaalselt mitmekesise ja mikrotoitaineid rahuldava toitumise. Journal of Nutrition 148(10): 1625–1637.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/171

---

P9_TA(2022)0288

ELi sotsiaalmajanduse tegevuskava

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon ELi sotsiaalmajanduse tegevuskava kohta (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatist „Inimeste hüvanguks toimiva majanduse kujundamine: sotsiaalmajanduse tegevuskava“ (COM(2021)0778), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatist „Inimeste hüvanguks toimiva majanduse kujundamine: sotsiaalmajanduse tegevuskava“ (COM(2021)0778),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille on allkirjastanud ja ratifitseerinud EL ja kõik selle liikmesriigid, eriti selle artiklit 27 töö ja tööhõive kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille on allkirjastanud ja ratifitseerinud EL ja kõik selle liikmesriigid, eriti selle artiklit 27 töö ja tööhõive kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ (COM(2020)0620) ning nõukogu 12. märtsi 2021. aasta soovitust romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise kohta (2021/C 93/01), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ (COM(2020)0620) ning nõukogu 12. märtsi 2021. aasta soovitust romade võrdõiguslikkuse, kaasamise ja osalemise kohta (2021/C 93/01),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2021. aasta teatist „Majanduspoliitika koordineerimine 2021. aastal: ületada COVID-19, toetada taastumist ja ajakohastada majandust“ (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2021. aasta teatist „Majanduspoliitika koordineerimine 2021. aastal: ületada COVID-19, toetada taastumist ja ajakohastada majandust“ (COM(2021)0500),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2016. aasta teatist „Euroopa uued liidrid: idu- ja kasvufirmade algatus“ (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2016. aasta teatist „Euroopa uued liidrid: idu- ja kasvufirmade algatus“ (COM(2016)0733),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus: sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine“ (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus: sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine“ (COM(2011)0682),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2004. aasta teatist ühistute edendamise kohta Euroopas (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2004. aasta teatist ühistute edendamise kohta Euroopas (COM(2004)0018),

| — | võttes arvesse 1. juuli 2020. aasta jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetavat Euroopa oskuste tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. juuli 2020. aasta jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetavat Euroopa oskuste tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta (1) (edaspidi „riigihangete direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta (1) (edaspidi „riigihangete direktiiv“),

| — | võttes arvesse Porto sotsiaalkohustust, millele kirjutasid alla nõukogu eesistujariik Portugal, Euroopa Parlamendi president ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Porto sotsiaalkohustust, millele kirjutasid alla nõukogu eesistujariik Portugal, Euroopa Parlamendi president ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud 8. mai 2021. aasta Porto avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud 8. mai 2021. aasta Porto avaldust,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldusi sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2015. aasta järeldusi sotsiaalmajanduse kui Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu olulise teguri edendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2022. aasta arvamust „Uuenduslikud rahastamisvahendid sotsiaalse mõjuga ettevõtete arendamisel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2022. aasta arvamust „Uuenduslikud rahastamisvahendid sotsiaalse mõjuga ettevõtete arendamisel“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust „Sotsiaalmajanduse roll töökohtade loomisel ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust „Sotsiaalmajanduse roll töökohtade loomisel ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. september 2016. aasta arvamust sotsiaalmajanduse välismõõtme kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. september 2016. aasta arvamust sotsiaalmajanduse välismõõtme kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. detsembri 2009. aasta arvamust „Ettevõtluse vormide mitmekesisus“ (2009/C 318/05), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. detsembri 2009. aasta arvamust „Ettevõtluse vormide mitmekesisus“ (2009/C 318/05),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1. juuli 2021. aasta arvamust „Sotsiaalmajanduse tegevuskava“ (CDR 5860/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1. juuli 2021. aasta arvamust „Sotsiaalmajanduse tegevuskava“ (CDR 5860/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2022. aasta poliitikaülevaadet sotsiaalmajanduse poolt ringmajandusse tehtava panuse maksimaalse ärakasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2022. aasta poliitikaülevaadet sotsiaalmajanduse poolt ringmajandusse tehtava panuse maksimaalse ärakasutamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Sotsiaalarengu Uurimise Instituudi 2021. aastal avaldatud suuniseid kohalikele omavalitsustele sotsiaal- ja solidaarsusmajanduse poliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Sotsiaalarengu Uurimise Instituudi 2021. aastal avaldatud suuniseid kohalikele omavalitsustele sotsiaal- ja solidaarsusmajanduse poliitika kohta,

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2019. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2019. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa mittetulundusühingute ja mittetulunduslike organisatsioonide põhikirja kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa mittetulundusühingute ja mittetulunduslike organisatsioonide põhikirja kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni platvormitöötajate õiglaste töötingimuste, õiguste ja sotsiaalkaitse kohta – digitaalarenguga seotud tööhõive uued vormid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni platvormitöötajate õiglaste töötingimuste, õiguste ja sotsiaalkaitse kohta – digitaalarenguga seotud tööhõive uued vormid (4),

| — | võttes arvesse 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni vana maailmajao vananemise ning 2020. aasta järgse vananemispoliitikaga seotud võimaluste ja väljakutsete kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni vana maailmajao vananemise ning 2020. aasta järgse vananemispoliitikaga seotud võimaluste ja väljakutsete kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni töötajate finantsosaluse rolli kohta töökohtade loomisel ja töötute taasaktiveerimisel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni töötajate finantsosaluse rolli kohta töökohtade loomisel ja töötute taasaktiveerimisel (7),

| — | võttes arvesse oma 24. novembri 2020. aasta resolutsiooni kodutuse määra vähendamise kohta ELis (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. novembri 2020. aasta resolutsiooni kodutuse määra vähendamise kohta ELis (8),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile sotsiaal- ja solidaarmajanduse ettevõtete põhikirja kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile sotsiaal- ja solidaarmajanduse ettevõtete põhikirja kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni kohta võitluses tööpuudusega (10),

| — | võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni ühistute osa kohta kriisi ületamisel (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni ühistute osa kohta kriisi ületamisel (11),

| — | võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa sihtasutuse (FE) põhikirja kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa sihtasutuse (FE) põhikirja kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa vastastikuse ühingu põhikirja kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalettevõtluse algatuse ning sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalettevõtluse algatuse ning sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomise kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 1987. aasta resolutsiooni mittetulunduslike organisatsioonide kohta Euroopa ühendustes (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 1987. aasta resolutsiooni mittetulunduslike organisatsioonide kohta Euroopa ühendustes (16),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0192/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0192/2022),

| A. | arvestades, et sotsiaalmajandus hõlmab mitmesuguseid eraõiguslikke üksusi, mis ei sõltu avaliku sektori asutustest: näiteks ühistud, vastastikused ühingud, ühendused (sealhulgas heategevusorganisatsioonid), sihtasutused, sotsiaalsed ettevõtted ja muud õiguslikud vormid, kusjuures kõiki neid iseloomustavad erinevad tegevus- ja organisatsioonilised põhimõtted ja omadused, nagu inimeste ülimuslikkus ning sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkide seadmine kasumist kõrgemale, enamiku kasumi/ülejäägi reinvesteerimine üksuse kestlikkusse ja üldine huvi pakkuda oma liikmetele ja üldsusele kaupu ja teenuseid ning demokraatlik või kaasav juhtimine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sotsiaalmajandus hõlmab mitmesuguseid eraõiguslikke üksusi, mis ei sõltu avaliku sektori asutustest: näiteks ühistud, vastastikused ühingud, ühendused (sealhulgas heategevusorganisatsioonid), sihtasutused, sotsiaalsed ettevõtted ja muud õiguslikud vormid, kusjuures kõiki neid iseloomustavad erinevad tegevus- ja organisatsioonilised põhimõtted ja omadused, nagu inimeste ülimuslikkus ning sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkide seadmine kasumist kõrgemale, enamiku kasumi/ülejäägi reinvesteerimine üksuse kestlikkusse ja üldine huvi pakkuda oma liikmetele ja üldsusele kaupu ja teenuseid ning demokraatlik või kaasav juhtimine;

| B. | arvestades, et kuigi ELi riikide sotsiaalmajanduse sektori kohta on vaja veel võrreldavate andmete kogumise mehhanisme, kuulub Euroopa Liidus sotsiaalmajanduse alla hinnanguliselt 2,8 miljonit üksust ja need annavad vastavalt sotsiaalmajanduse tegevuskavale tööd ligikaudu 13,6 miljonile töötajale (sõltuvalt riigist 0,6–9,9 % tööjõust); arvestades, et sotsiaalmajandusüksuste arv ja tööhõive määr ELis varieeruvad sõltuvalt sotsiaalmajandusüksuse määratlusest, hinnangutest ja riiklikust statistikast; arvestades, et rohkem kui kolmandik sotsiaalmajanduse sektori tasustatud töökohtadest on sotsiaalteenuste sektoris; arvestades, et sotsiaalmajandus pakub kasutamata töökohtade loomise potentsiaali ning on oluline vahend sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemisel, muu hulgas mitmes liikmesriigis käivitatud aktiivsete tööhõivealgatuste kaudu, nagu pikaajalise töötuseta piirkonnad, ning arvestades, et komisjon peaks praegused algatused loetlema ja kaardistama, et paremini mõista nende toimimist ja tõhusust, ning jagama liikmesriikidega parimaid tavasid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuigi ELi riikide sotsiaalmajanduse sektori kohta on vaja veel võrreldavate andmete kogumise mehhanisme, kuulub Euroopa Liidus sotsiaalmajanduse alla hinnanguliselt 2,8 miljonit üksust ja need annavad vastavalt sotsiaalmajanduse tegevuskavale tööd ligikaudu 13,6 miljonile töötajale (sõltuvalt riigist 0,6–9,9 % tööjõust); arvestades, et sotsiaalmajandusüksuste arv ja tööhõive määr ELis varieeruvad sõltuvalt sotsiaalmajandusüksuse määratlusest, hinnangutest ja riiklikust statistikast; arvestades, et rohkem kui kolmandik sotsiaalmajanduse sektori tasustatud töökohtadest on sotsiaalteenuste sektoris; arvestades, et sotsiaalmajandus pakub kasutamata töökohtade loomise potentsiaali ning on oluline vahend sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemisel, muu hulgas mitmes liikmesriigis käivitatud aktiivsete tööhõivealgatuste kaudu, nagu pikaajalise töötuseta piirkonnad, ning arvestades, et komisjon peaks praegused algatused loetlema ja kaardistama, et paremini mõista nende toimimist ja tõhusust, ning jagama liikmesriikidega parimaid tavasid;

| C. | arvestades, et subsidiaarsuse põhimõte on üks Euroopa Liidu toimimise nurgakividest; arvestades, et sotsiaalmajandus on üks parimaid näiteid selle rakendamise kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et subsidiaarsuse põhimõte on üks Euroopa Liidu toimimise nurgakividest; arvestades, et sotsiaalmajandus on üks parimaid näiteid selle rakendamise kohta;

| D. | arvestades, et sotsiaalmajandusel on olnud oluline roll COVID-19 poolt ELi sotsiaalsele turule, ühiskonnale ja majandusele avaldunud lühi- ja pikaajalise mõju leevendamisel ja käsitlemisel ning see on tänu oma mudeli kestlikkusele suurendanud ja edendanud sotsiaalset ja majanduslikku vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sotsiaalmajandusel on olnud oluline roll COVID-19 poolt ELi sotsiaalsele turule, ühiskonnale ja majandusele avaldunud lühi- ja pikaajalise mõju leevendamisel ja käsitlemisel ning see on tänu oma mudeli kestlikkusele suurendanud ja edendanud sotsiaalset ja majanduslikku vastupanuvõimet;

| E. | arvestades, et sotsiaalmajandus aitab kaasa hästitoimivatele sotsiaalhoolekandesüsteemidele ja saab neist kasu; arvestades, et lõplik vastutus tagada kodanikele üldine, taskukohane ja võrdne juurdepääs avalikele teenustele ja heaolule on siiski riigil ja riigiasutustel; arvestades, et sotsiaalmajanduse organisatsioonidel on täiendav roll ja et see peaks nii olema ka edaspidi, kuid nad ei asenda põhiteenuste osutamist riiklike või piirkondlike avalik-õiguslike asutuste poolt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sotsiaalmajandus aitab kaasa hästitoimivatele sotsiaalhoolekandesüsteemidele ja saab neist kasu; arvestades, et lõplik vastutus tagada kodanikele üldine, taskukohane ja võrdne juurdepääs avalikele teenustele ja heaolule on siiski riigil ja riigiasutustel; arvestades, et sotsiaalmajanduse organisatsioonidel on täiendav roll ja et see peaks nii olema ka edaspidi, kuid nad ei asenda põhiteenuste osutamist riiklike või piirkondlike avalik-õiguslike asutuste poolt;

| F. | arvestades, et sotsiaalmajandusüksused näitasid üles suurt vastupanuvõimet ja innovatsiooni, seistes silmitsi raskustega, kuid COVID-19 pandeemia ajal oli neil siiski raskusi, nagu tegevuse vähenemine, piiratud rahavarud või vajadus tegeleda oma äritegevusega internetis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sotsiaalmajandusüksused näitasid üles suurt vastupanuvõimet ja innovatsiooni, seistes silmitsi raskustega, kuid COVID-19 pandeemia ajal oli neil siiski raskusi, nagu tegevuse vähenemine, piiratud rahavarud või vajadus tegeleda oma äritegevusega internetis;

| G. | arvestades, et pandeemia tõttu pakilisemaks muutunud uued keskkonnaalased, majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid on soodustanud sotsiaalmajanduse rolli põhjalikumat kaalumist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pandeemia tõttu pakilisemaks muutunud uued keskkonnaalased, majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid on soodustanud sotsiaalmajanduse rolli põhjalikumat kaalumist;

| H. | arvestades, et sotsiaalmajandusüksustel on enamikus liikmesriikides pikk, kuid mitmekesine ajalugu ning enamik liikmesriike on selles valdkonnas vastu võtnud konkreetsed seadused; arvestades, et sotsiaalmajandusüksused on muutunud olulisteks sotsiaalseteks ja majanduslikeks osalejateks, kellel võib olla turul oluline roll; arvestades, et nad seisavad endiselt silmitsi märkimisväärsete takistustega, mis pärsivad nende majanduslikku ja üldist sotsiaalset mõju; arvestades, et liikmesriigid peavad vastu võtma konkreetsed õigusaktid, et need takistused ületada, võimaldada sotsiaalmajanduse konsolideerimist ja arengut ning tagada, et sotsiaalmajandusüksused saaksid tõhusalt konkureerida kõigis majandussektorites; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sotsiaalmajandusüksustel on enamikus liikmesriikides pikk, kuid mitmekesine ajalugu ning enamik liikmesriike on selles valdkonnas vastu võtnud konkreetsed seadused; arvestades, et sotsiaalmajandusüksused on muutunud olulisteks sotsiaalseteks ja majanduslikeks osalejateks, kellel võib olla turul oluline roll; arvestades, et nad seisavad endiselt silmitsi märkimisväärsete takistustega, mis pärsivad nende majanduslikku ja üldist sotsiaalset mõju; arvestades, et liikmesriigid peavad vastu võtma konkreetsed õigusaktid, et need takistused ületada, võimaldada sotsiaalmajanduse konsolideerimist ja arengut ning tagada, et sotsiaalmajandusüksused saaksid tõhusalt konkureerida kõigis majandussektorites;

| I. | arvestades, et sotsiaalmajanduse organisatsioonid tegutsevad sellistes olulistes sektorites nagu tervishoid, pikaajaline hooldus, sotsiaalvaldkond, haridus ja kutseõpe, kultuur ja kultuuripärandi edendamine, kõrgtehnoloogia, eluase, vaba aeg, ringmajandus, taastuvenergia ja jäätmekäitlus; arvestades, et nad on tänu oma kohalikule seotusele ning sotsiaalsele ja integratsiooni soodustavale iseloomule Euroopa sotsiaalse mudeli lahutamatu osa; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sotsiaalmajanduse organisatsioonid tegutsevad sellistes olulistes sektorites nagu tervishoid, pikaajaline hooldus, sotsiaalvaldkond, haridus ja kutseõpe, kultuur ja kultuuripärandi edendamine, kõrgtehnoloogia, eluase, vaba aeg, ringmajandus, taastuvenergia ja jäätmekäitlus; arvestades, et nad on tänu oma kohalikule seotusele ning sotsiaalsele ja integratsiooni soodustavale iseloomule Euroopa sotsiaalse mudeli lahutamatu osa;

| J. | arvestades, et sotsiaalmajandus on ELi sotsiaalse turumajanduse oluline osa ning Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle eesmärkide rakendamise liikumapanev jõud; arvestades, et sotsiaalmajanduse organisatsioonidel on ajakohastatud tööstusstrateegias (17) oma osa, kuna nad panevad aluse kestlikumale ja vastupidavamale ELi majandusele, kus kedagi ei jäeta kõrvale; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sotsiaalmajandus on ELi sotsiaalse turumajanduse oluline osa ning Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle eesmärkide rakendamise liikumapanev jõud; arvestades, et sotsiaalmajanduse organisatsioonidel on ajakohastatud tööstusstrateegias (17) oma osa, kuna nad panevad aluse kestlikumale ja vastupidavamale ELi majandusele, kus kedagi ei jäeta kõrvale;

| K. | arvestades, et digiüleminek pakub sotsiaalmajandusele palju võimalusi; arvestades, et sotsiaalmajanduse ettevõtjad vajavad koolitust, et püsida kiiresti toimivatel ja konkurentsivõimelistel digitaalsetel turgudel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et digiüleminek pakub sotsiaalmajandusele palju võimalusi; arvestades, et sotsiaalmajanduse ettevõtjad vajavad koolitust, et püsida kiiresti toimivatel ja konkurentsivõimelistel digitaalsetel turgudel;

| L. | arvestades, et sotsiaalmajandusüksustel on traditsiooniliselt olnud oluline roll ebasoodsas olukorras olevate töötajate integreerimisel ja tööhõives, samuti neile, eriti puuetega inimestele teenuste osutamisel, sealhulgas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohaste tööintegratsiooni sotsiaalsete ettevõtete (WISE) kaudu, parandades seeläbi nende heaolu ja vaimset tervist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sotsiaalmajandusüksustel on traditsiooniliselt olnud oluline roll ebasoodsas olukorras olevate töötajate integreerimisel ja tööhõives, samuti neile, eriti puuetega inimestele teenuste osutamisel, sealhulgas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohaste tööintegratsiooni sotsiaalsete ettevõtete (WISE) kaudu, parandades seeläbi nende heaolu ja vaimset tervist;

| M. | arvestades, et sotsiaalteenuste sektor, mis on osa sotsiaalmajandusest, seisab silmitsi selliste probleemidega nagu madalad palgad ja ebakindlad töötingimused, millega tuleb tulemuslikult tegeleda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sotsiaalteenuste sektor, mis on osa sotsiaalmajandusest, seisab silmitsi selliste probleemidega nagu madalad palgad ja ebakindlad töötingimused, millega tuleb tulemuslikult tegeleda;

| N. | arvestades, et ühistutel võib olla oma osa digitaalse töö demokratiseerimisel, näiteks luues töötajatele kuuluvaid tööplatvorme; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühistutel võib olla oma osa digitaalse töö demokratiseerimisel, näiteks luues töötajatele kuuluvaid tööplatvorme;

| O. | arvestades, et sotsiaalmajanduses on aktiivne ja oluline roll rohkem kui 82,2 miljonil vabatahtlikul (18); arvestades, et vabatahtlik tegevus on oluline nii nooremale põlvkonnale kui ka eakatele, kelle jaoks on see mõnel juhul oluline võimalus ühiskonnas aktiivselt osaleda; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sotsiaalmajanduses on aktiivne ja oluline roll rohkem kui 82,2 miljonil vabatahtlikul (18); arvestades, et vabatahtlik tegevus on oluline nii nooremale põlvkonnale kui ka eakatele, kelle jaoks on see mõnel juhul oluline võimalus ühiskonnas aktiivselt osaleda;

| P. | arvestades, et praegune olukord, mille on põhjustanud sõda Ukrainas, on näidanud kohalike kogukondade ja solidaarsuse tähtsust Euroopa Liidus ja Ukrainaga piirnevates riikides; arvestades, et sotsiaalmajandus ei ole nendes riikides üldiselt hästi arenenud; arvestades, et sotsiaalsete ettevõtete suurem kaasamine oleks võinud olla suureks eeliseks Ukraina pagulaste toetamise koordineerimisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et praegune olukord, mille on põhjustanud sõda Ukrainas, on näidanud kohalike kogukondade ja solidaarsuse tähtsust Euroopa Liidus ja Ukrainaga piirnevates riikides; arvestades, et sotsiaalmajandus ei ole nendes riikides üldiselt hästi arenenud; arvestades, et sotsiaalsete ettevõtete suurem kaasamine oleks võinud olla suureks eeliseks Ukraina pagulaste toetamise koordineerimisel;

| Q. | arvestades, et sotsiaalmajandusel on oluline roll kaasava rohe- ja digipöörde edendamisel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et sotsiaalmajandusel on oluline roll kaasava rohe- ja digipöörde edendamisel;

| R. | arvestades, et Euroopa Parlament on varasemates resolutsioonides rõhutanud, kui oluline on hõlbustada piiriüleste tegevuste arengut ning vastastikuste ühingute, ühenduste ja sihtasutuste juurdepääsu siseturule; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Parlament on varasemates resolutsioonides rõhutanud, kui oluline on hõlbustada piiriüleste tegevuste arengut ning vastastikuste ühingute, ühenduste ja sihtasutuste juurdepääsu siseturule;

| S. | arvestades, et ettevõtete edukale ülevõtmisele aitavad kaasa õiguslik ja poliitiline raamistik, mis kaitseb piisavalt ja edendab töötajate ühistuid, poliitikameetmete kogum, mille eesmärk on hõlbustada ettevõtete üleminekut töötajatele, ning töötajate ühistute kõrgetasemeline organiseeritus ja konsolideerimine organisatsioonidesse/liitudesse; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ettevõtete edukale ülevõtmisele aitavad kaasa õiguslik ja poliitiline raamistik, mis kaitseb piisavalt ja edendab töötajate ühistuid, poliitikameetmete kogum, mille eesmärk on hõlbustada ettevõtete üleminekut töötajatele, ning töötajate ühistute kõrgetasemeline organiseeritus ja konsolideerimine organisatsioonidesse/liitudesse;

| T. | arvestades, et sotsiaalmajanduse mudelil on suur potentsiaal jõuda kõige haavatavamate ja ebasoodsamas olukorras olevate kogukondadeni, nagu romad, parandades märkimisväärselt nende juurdepääsu õigustele, ressurssidele ja teenustele ning nende kutsealast, sotsiaalset ja kodanikuosalust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sotsiaalmajanduse mudelil on suur potentsiaal jõuda kõige haavatavamate ja ebasoodsamas olukorras olevate kogukondadeni, nagu romad, parandades märkimisväärselt nende juurdepääsu õigustele, ressurssidele ja teenustele ning nende kutsealast, sotsiaalset ja kodanikuosalust;

| U. | arvestades, et investorite jaoks on sotsiaalmajanduse organisatsioonid suure riskiga (19); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et investorite jaoks on sotsiaalmajanduse organisatsioonid suure riskiga (19);

| 1. | peab tervitatavaks komisjoni sotsiaalmajanduse tegevuskava, selles esitatud sotsiaalmajanduse juhtpõhimõtteid, poliitilist impulssi, mida tegevuskava annab sotsiaalmajanduse arengule, ja välja kuulutatud meetmete rohkust; märgib siiski, et teatavaid tööhõive ja sotsiaalküsimustega seotud sotsiaalmajanduse aspekte saaks veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab sotsiaalmajanduse eesmärkide paljusust ja olulist rolli majanduse vastupanuvõime parandamisel, õiglase ülemineku tagamisel, ebavõrdsuse vähendamisel, haavatavatele rühmadele kvaliteetsete töövõimaluste pakkumisel, iseseisva elu edendamisel, kogukonnatunde tugevdamisel, rahvastikukao vastu võitlemisel ja maapiirkondade arengu tugevdamisel, Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisel ja ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise saavutamisel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | julgustab liikmesriike kasutama sotsiaalmajanduse sektori kavasid Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kinnitab, et COVID-19 kriis on rõhutanud sotsiaalmajanduse organisatsioonide olulist rolli inimeste aitamisel paljude raskustega toimetulekul, tagades seeläbi sotsiaalne ühtekuuluvuse, ning et see on näidanud nende asjakohasust ja vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et ELi ja riikide meetmed sotsiaalmajanduse edendamise eesmärgil on iseäranis asjakohased praeguses kontekstis, kus COVID-19 pandeemiast tuleneva sotsiaal- ja majanduskriisi tõttu on majanduse taastamiseks, kollektiivse ettevõtluse edendamiseks ning kvaliteetsete töökohtade loomiseks vaja kasutada sotsiaalmajanduse ettevõtete ja organisatsioonide kogu potentsiaali; rõhutab, et sotsiaalmajandusüksustel on COVID-19 pandeemia järgsel majanduse ja ühiskonna vastupanuvõime parandamisel oluline roll; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et kuigi sotsiaalmajandus on oluline majanduskasvu ja töökohtade loomise allikas, tuleb selle mudeli, sealhulgas selle aluseks olevate solidaarsuse, sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalsete investeeringute põhimõtete edendamiseks rohkem ära teha; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused suurendaksid pingutusi sotsiaalmajanduse edasiseks edendamiseks ja sotsiaalmajanduse mõõtme integreerimiseks asjakohastesse poliitikavaldkondadesse, programmidesse ja tavadesse, näiteks neisse, mis on seotud käimasolevate üleminekutega, nagu rohe- ja digipööre nii liidu tasandil kui ka kogu maailmas ELi välistegevuse kaudu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | julgustab liikmesriike toetama sotsiaalmajanduses osalejaid sotsiaalse innovatsiooni programmide väljatöötamisel, mis parandavad sotsiaalteenuste arengut ja osutamist ning parandavad teenuste kättesaadavust kõige haavatavamatele, sealhulgas puuetega inimestele ja eakatele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab oma nõudmist (20), et tulevaste õigusaktide koostamisel ja poliitika vastuvõtmisel seataks juhtpõhimõtteks põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele“, ilma et nõrgestataks kehtivaid reegleid, standardeid ja õigusi, nagu keskkonna- ja tarbijakaitse, et ühelt poolt muuta reguleerivad raamistikud praeguste reeglite ja määruste kohaldamisel mikro-, väike- ja keskmise suurusega üksusi toetavamaks ning teiselt poolt tugevdada sotsiaalmajanduse arengut, kestlikkust ja kasvu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et tuleks teha ettepanek sotsiaalmajanduse tegevuskava eesmärkide saavutamiseks vajalike konkreetsete strateegiate ja järelmeetmete kohta, võttes arvesse riigisisest õigust ja tavasid; rõhutab, et sotsiaalmajanduse tegevuskava ja muude ELi algatuste, näiteks Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava, Euroopa puuetega inimeste strateegia või kodutuse vastu võitlemise Euroopa platvormi vahelisi seoseid tuleb veelgi täpsustada; peab vajalikuks kehtestada kõigi sotsiaalmajanduse tegevuskavas sisalduvate meetmete ajakava ning nende seire ja hindamine, et suunata asjaomaseid asutusi tegevuskava elluviimisel ja tagada poliitika sidusus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et üldistes huvides tegutsedes loovad sotsiaalmajandusüksused töökohti, pakuvad sotsiaalselt innovaatilisi teenuseid ja kaupu, hõlbustavad sotsiaalset kaasamist ning edendavad kestlikumat ja kohaliku tasandi põhist majandust; rõhutab, et kui sotsiaalmajanduse roll töökohtade loomisel ja säilitamisel hõlmab ebasoodsas olukorras olevaid töötajaid ja ebasoodsas olukorras olevaid piirkondi, on vaja asjakohast toetust, et neid üksusi nõuetekohaselt tunnustada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks, et 11,6 % liikmesriikide erasektori töökohtadest on deklareerimata, ning rõhutab vajadust võtta poliitikameetmeid deklareerimata töö vastu võitlemiseks ja töötajate õiguste tõhusaks tagamiseks; rõhutab sotsiaalmajanduse organisatsioonide ja eelkõige ühistute panust deklareerimata töö vastasesse võitlusse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust edendada avaliku sektori otserahastamise võimalusi toetuste vormis, nt ELi fondide kaudu, ning erainvesteeringute võimalusi sotsiaalmajanduse sektoris, eriti arvestades kasvavat nõudlust sotsiaalmajanduse organisatsioonide pakutavate teenuste järele COVID-19 pandeemia ajal ja pandeemiajärgsel taastumisel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab, et sotsiaalmajanduse tegevuskava täieliku potentsiaali saavutamiseks peavad komisjon ja liikmesriigid tagama, et sotsiaalmajanduse tegevuskava rakendamine ei jäta kedagi kõrvale ning et sellega tagatakse kõigi sotsiaalmajanduse sidusrühmade, sealhulgas mittetulunduslike sotsiaalteenuste osutajate ja kodanikuühiskonna täielik partnerlus kõikidel tasanditel, sealhulgas kirikupõhised heategevusorganisatsioonid, tagades selguse ja koordineerimise kõigi osalejate vahel; |
| --- | --- |

13.

Sotsiaalmajandust soodustava keskkonna kujundamine

| 14. | tuletab liikmesriikidele meelde, et riigihangete direktiiv võimaldab avaliku sektori hankijatel kasutada riigihankeid keskkonna- ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks ning võimaldab eelkõige reserveeritud hankemenetlusi üksustele, kes vastavad kvaliteedinõuetele ja kelle peamine eesmärk on puuetega inimeste või muude sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate rühmade kaasamine tööjõu hulka; kutsub avaliku sektori asutusi üles tunnustama sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundlikke riigihankeid investeeringuna sotsiaal-majanduslikku struktuuri, millel on suur potentsiaal sotsiaalsete ja konkurentsialaste eesmärkide ühendamisel; juhib tähelepanu sellele, et keskkonna- ja sotsiaalsete nõuete lisamine pakkumismenetlustesse võib olla sotsiaalmajanduse arengu jaoks hädavajalik; kutsub komisjoni üles veelgi edendama sotsiaalselt vastutustundlikke riigihankeid ja häid tavasid, et edendada sotsiaalselt vastutustundlikke äritavasid, ning ergutab liikmesriike seadma eesmärgiks seada riigihankelepingute vormis väljamakstud avaliku sektori vahendite tingimuseks, et täidetakse keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavaid kohustusi, mis on kehtestatud liidu või riigisisese õiguse, kollektiivlepingute või rahvusvahelise keskkonna-, sotsiaal- ja tööõigusega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ergutab liikmesriike võtma süstemaatiliselt kasutusele strateegiaid, mille eesmärk on arendada sotsiaalselt vastutustundlikke riigihankeid, luues seeläbi poliitikavaldkondade vahel seose teenuste ja toodete osutamise ning sotsiaalsetesse eesmärkidesse panustamise vahel; on seisukohal, et riigihangete direktiivi ülevõtmisega peavad kaasnema algatused, mille eesmärk on suurendada teadmisi avaliku sektori kulutuste ja nende panuse kohta ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisse ning suurendada riigihankeametnike ja sotsiaalmajandusüksuste suutlikkust; ergutab riigihankeametnikke korraldama enne hankedokumentide koostamist turustamiseelseid konsultatsioone, et paremini mõista, mida sotsiaalmajandusüksused saavad pakkuda ja kuidas nad saaksid hanketingimusi täita; kutsub hankijaid üles mitte sõlmima lepinguid üksnes madalaima hinna, vaid parima väärtuse alusel, võttes seega arvesse kvaliteedikriteeriume ja sotsiaalse mõju kaalutlusi; kutsub liikmesriike üles suurendama riigihangetes läbipaistvust ja ennetama korruptsiooni; rõhutab, et asjaomastel ametiasutustel on vaja uurida koostöö ja partnerlusvõimalusi sotsiaalmajandusüksuste juurdepääsuks riigihangetele, nagu see mõnes liikmesriigis juba on; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et töötajatepoolne väljaost võib olla üks võimalik lahendus, et vältida restruktureerimisest tulenevat töökohtade kaotust; väljendab heameelt liikmesriikide praeguste algatuste üle, mille eesmärk on pakkuda väljaostuprotsessist huvitatud töötajatele ja töötajatepoolsetest väljaostudest tekkivatele ühistutele ettevõtluse tugistruktuure, sh õigusnõustamist, rahalist toetust, toetust äriplaanide ettevalmistamisel ja välisinvestoritele vajalikke andmeid; innustab liikmesriike rakendama sarnaseid algatusi ja lisama selle teema nõukogu 2023. aasta soovitusse, et neid algatusi piirkondlikul ja riiklikul tasandil veelgi rohkem toetada; rõhutab töötajate esindajate, sealhulgas ametiühingute rolli töötajatepoolset väljaostmist abistavate ühistute liitude toetamisel ja nendega ühendamisel, et parandada nende eduvõimalusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et komisjon peab jätkama tihedat koostööd liikmesriikidega, et teha kindlaks vahendid ja lahendused takistuste kõrvaldamiseks ja õiguslike menetluste kiirendamiseks, et anda ettevõtte omandiõigus töötajatele üle töötajate ühistute või muude töötajate omanduses olevate sotsiaalmajandusüksuste kaudu; kutsub komisjoni üles looma ELi platvormi parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sotsiaalmajanduse võrgustike vahel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab koostöömudeli ning selle töötajate osalemise ja demokraatia põhimõtete edendamise tähtsust; julgustab liikmesriike looma ühistute, sealhulgas tööühistute asutamiseks ja toimimiseks soodsat õiguslikku keskkonda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab ELi praegust tööd kestliku rahanduse taksonoomia laiendamiseks sotsiaalsetele eesmärkidele; on seisukohal, et ELi taksonoomia peab olema sotsiaalsest seisukohast asjakohane, võttes samal ajal arvesse mikroettevõtjate ja VKEde olukorda, kuna see võib olla sotsiaalmajandusse investeerimise liikumapanev jõud, kui investeering on nõuetekohaselt kooskõlas sotsiaalmajanduse põhimõtete ja tunnusjoontega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et sotsiaalmajandusüksuste äritegevust tuleb paremini planeerida ning tuleb suurendada rakendus- ja hindamisoskusi, vajalikku meediapädevust, juhtimisoskusi, sealhulgas osalusjuhtimisoskusi, pidevõpet, vastupidavust ja oskusi, mida on vaja praegu elluviidavateks pööreteks, sealhulgas rohe- ja digipöördeks, et toetada sotsiaalmajanduse ja lähedusega seotud oskuste kombinatsiooni; ootab huviga tulevast sotsiaalmajanduse oskuste pakti, mille eesmärk on nendesse oskustesse investeerida; kutsub sotsiaalmajanduse sidusrühmi üles täielikult järgima Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärke, tagades, et vähemalt 60 % nende sidusrühmade töötajatest hakkab hiljemalt 2030. aastast saama igal aastal koolitust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles ergutama sotsiaalsete investeeringute tegemist ja hindama meetmeid, mida kodanike osaluse suurendamiseks sotsiaalsetes rahastusalgatustes on võetud, et suurendada sotsiaalmajandusüksuste rahastamist ja nähtavust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles koos sotsiaalmajanduse sidusrühmade ja akadeemiliste ringkondadega hoolikalt uurima, kas sotsiaalsed võlakirjad on teostatavad ja praktilised; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab kahetsusväärseks, et sotsiaalmajandusüksusi ei ole tavakoolide ega kõrgkoolide õppekavades piisavalt arvesse võetud (21); kutsub sellega seoses sektori esindusorganeid ja asjaomaseid avaliku sektori asutusi üles vaatama koostöös sidusrühmadega kõigi haridustasemete (algharidusest kuni kõrghariduseni, sealhulgas kutseõpe ja -haridus) õppekavad läbi ja neid hindama ning esitama poliitilisi soovitusi; rõhutab, et sotsiaalmajandust tuleb propageerida ka noorte seas; palub komisjonil tagada kõigis liikmesriikides Euroopa sotsiaalse innovatsiooni pädevuskeskuse ja kõrgharidusasutuste vahel pidev koostöö, et töötada välja ühisprojekte ja suurendada teadlikkust võimalustest, mida sotsiaalmajandus pakub tulevastele noortele ettevõtjatele ja alaesindatud rühmadele, nagu puuetega inimesed, naised, eakad ja sotsiaalselt vähekaitstud rühmad; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et sotsiaalmajandusüksused on juba aastakümneid ringmajanduse ärimudelite rakendamisel, eelkõige korduskasutus-, parandus- ja ringlussevõtuvaldkonnas, esirinnas olnud ning kiirendanud sellega ringmajandusele üleminekut ja aidanud pöörata põhitähelepanu soodsale sotsiaalsele mõjule (22), ning toetab komisjoni algatust, mille eesmärk on sotsiaalmajanduse suutlikkust suurendada, et keskkonnasäästlikumaid teenuseid ja tooteid edasi arendada; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et sotsiaalmajanduses tegutsevad energiaühenduste raames taastuvenergiaühistud, mis on energiasüsteemis erilised, sest nad edendavad säästva energiatootmise ja -tarbimise viise, suurendavad kogukonna isevastutust ja sotsiaalset innovatsiooni, toovad laialdast kasu ja neid saab kasutada varustuskindluse tagamiseks äärealadel ja teatavatel saartel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et sotsiaalmajandusüksustel, sealhulgas vastastikustel ühingutel, on hooldussektoris tähtis osa, ning rõhutab, et sotsiaalmajandusel on selles valdkonnas suur kasvupotentsiaal, mille abil võib olla võimalik täita suurenevat hooldusteenuste nõudlust ja lahendada praeguseid probleeme, nagu rahvastiku vananemine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama kvaliteetse hoolduse sektorit sobiva poliitikaga ning tagama, et kui riigiabireeglid peagi läbi vaadatakse, tagataks sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid osutavatele sotsiaalmajandusüksustele suurem paindlikkus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et sotsiaalse mõju mõõtmise meetodeid ja tavasid tuleb rohkem tähtsustada; kutsub komisjoni üles koos Euroopa sotsiaalmajanduse sidusrühmadega hoolikalt hindama selliste sotsiaalse mõju mõõtmise meetodite väljatöötamist, mis on sotsiaalmajandusüksuste mitmekesisust arvestades sobivad ja soodustavad sotsiaalsete investeeringute suurendamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et sotsiaalmajandus on tähtis soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ja töövõimaluste loomisel naistele, eelkõige vähekaitstud naistele; rõhutab, et see võib anda võimaluse hakata mitteametliku töö asemel tegema ametlikku tööd; märgib, et naised moodustavad sotsiaalmajanduse tööjõust sageli üle 60 % ning palgalõhe ja juhtivate kohtade jaotuse erinevus on esitatud teabe kohaselt väiksemad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõrvaldama kõik takistused, millega naised peavad toime tulema, et saavutada sooline võrdõiguslikkus; nõuab, et poliitikameetmetes tugevdataks soolist mõõdet ja sotsiaalmajandusüksustes tegutsevatele naistele tagataks rahastamisvõimalused, sest naistel on meestest raskem kapitali saada; palub komisjonil selgelt sõnastada vastuvõetavas Euroopa hooldusstrateegias sotsiaalmajanduse roll; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma riigi tasandi, riikidevahelisi ja piirkondadevahelisi suutlikkuse suurendamise partnerlusi ning sõlmima sotsiaalmajanduse võrgustike ja neid esindavate organisatsioonidega ametlikke kokkuleppeid; juhib tähelepanu sellele, et tuleb tagada tingimused, et sotsiaalmajandusüksused saaksid areneda ja muutuda kutseliseks, ning seda saab teha selliste nõustamisteenuste nagu kohandatud mentorlus ja juhendamine, suutlikkuse suurendamise rahastamise, koolituse ja hariduse, oskuste täiendamise ja ümberõppe, inkubaatoriteenuste ning õigusnõu saamise võimaluse kaudu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et kui uued tehnoloogialahendused ja tehisintellekt on kõigile kättesaadavad, võib neil olla töökohtade loomisel ning sotsiaalmajanduse arendamisel ja laiendamisel keskne roll; rõhutab, et sotsiaalmajanduse ettevõtjatele ja töötajatele, eriti vähekaitstud töötajatele, tuleb anda nii liidu kui ka riiklikul tasandil rohkem võimalusi osaleda digioskusi ja kõrgtasemel tehnoloogiat käsitlevates koolitusprogrammides, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima, kuidas tavaettevõtted, avalik sektor ja sotsiaalmajandusüksused saaksid selleks koostööd teha; märgib, et sotsiaalmajanduses tuleks digipööret soodustada muu hulgas maksustamise, riigihangete ja riigiabi kaudu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et sotsiaalmajandus on üks linnaprobleemide lahendamise võimalusi; nõuab, et rahaeraldised suunataks kohalikule tasandile, sealhulgas linnapiirkondadele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunneb heameelt, et paljudel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on sotsiaalmajanduse edendamiseks juba olemas ammendavad strateegiad ja tegevuskavad; tunnistab, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil tuleb suurendada suutlikkust ning tuleb tegeleda piiriüleste sotsiaalmajanduse organisatsioonide vajadustega, eriti maapiirkondades, äärealadel ja saartel; kutsub liikmesriike üles innustama kõikides piirkondades välja töötama sotsiaalmajanduse piirkondlikku strateegiat ja eraldama rahalisi vahendeid vastavalt kohalikul tasandil kindlaks määratud prioriteetidele; nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks ülevaate selle kohta, milliseid sotsiaalmajandusüksuste õiguslikke vorme liikmesriikides praegu kasutatakse, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid strateegiate koostamisel pöörata neile põhitähelepanu; |
| --- | --- |

32.

Sotsiaalmajanduse hüvanguks ELi vahendite potentsiaali täielik ärakasutamine

| 33. | kutsub liikmesriike üles pakkuma sotsiaalmajandusüksustele spetsiaalset rahastamisvõimalust ja kasutama täielikult ära olemasolevaid liidu vahendeid, et sotsiaalmajandussektorit edendada, ning pingutama rohkem, et kasutada neile sotsiaalmajanduse jaoks kättesaadavaks tehtud rahasummad ära; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et sotsiaalmajandusettevõtetele tuleb luua võimalus Euroopa fondidest muu hulgas avaliku ja erasektori partnerluste raames lihtsamini raha saada, ilma et see moonutaks nende õiguslikku staatust, ning tuleb edendada nende aktiivset osalemist Euroopa poliitilise tegevuskava kindlaksmääramisel, näiteks Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise kontekstis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | väljendab heameelt, et on tehtud ettepanek võtta 2023. aastal kasutusele ühtne ELi sotsiaalmajanduse portaal; rõhutab, et selle algatusega on võimalik toetada sotsiaalmajandusüksusi sellega, et neile antakse asjakohaste liidu rahastamisvõimaluste, poliitika, võrgustike ja platvormide ning seotud algatuste kohta vajalikku teavet ja suuniseid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | võtab teadmiseks võimalused, mida programmi „InvestEU“ kaudu saab sotsiaalmajanduse toetamiseks kasutada; nõuab tungivalt, et komisjon ja rakenduspartnerid töötaksid sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu raames välja sotsiaalsete ettevõtete vajadustele kohandatud finantstooted ja eraldaksid neile toodetele piisavalt vahendeid ning pööraksid põhitähelepanu elluviidavatele digi- ja rohepöördeprojektidele; märgib, et välja tuleks töötada usaldusväärsed rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, mis kehtiksid just sotsiaalmajandust toetavatele finantsvahendajatele, ning on seisukohal, et InvestEU nõustamiskeskuse raames tuleks luua võimalus kasutada nõustamisteenuseid, et finantsvahendajate potentsiaali programmis „InvestEU“ osalemiseks täielikult ära kasutada; kutsub komisjoni üles tagama, et sotsiaalmajandusüksustele, kellest enamik on mikro-, väikesed ja keskmise suurusega üksused, tehtaks kättesaadavaks ka muud programmi „InvestEU“ finantstooted, näiteks need, mis on mõeldud VKEdele, et oleks võimalik koostada tähtsaimate teemadega projektide register ning parandada sotsiaalmajandusüksuste pikaajalist majanduslikku jätkusuutlikkust ja uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib, et eelkõige ühtekuuluvuspoliitika fondid, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ning Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Ühtekuuluvusfond on sotsiaalmajanduse projektide rahastamisel tähtsaimad; tuletab meelde ESF+ erieesmärke parandada kõigi tööotsijate, eelkõige noorte pääsu tööturule ning edendada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja sotsiaalmajandust; tuletab liikmesriikidele meelde, et riigihankeasutused võivad kasutada ESF+ rahalisi vahendeid, et rahastada neid, kes aitavad rakendada sotsiaalklauslit, st spetsialiste, kes vastutavad sotsiaalklauslite rakendamise edendamise ja toetamise eest kohalikul tasandil, ning nõustada avaliku sektori asutusi sotsiaalmajandusüksustele kättesaadavate hankedokumentide koostamisel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunnistab, et sotsiaalmajanduses on suur potentsiaal luua kvaliteetseid töökohti ja noortele tasustatud praktikakohti, mis võib nende integreerumist tööturule kiirendada; innustab liikmesriike kasutama tugevdatud noortegarantii raames kättesaadavaid vahendeid, et edendada noorema põlvkonna hulgas sotsiaalmajandust, sest see võib nende integreerimist tööturule parandada; väljendab heameelt, et komisjon on esitanud algatuse luua 2022. aastal ESF+ raames noorte ettevõtluspoliitika akadeemia, mille kaudu edendada noorte ettevõtlust, ning kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu sotsiaalsele ettevõtlusele ja töötama välja sihipäraseid algatusi, et aidata teisi sotsiaalmajanduses alaesindatud ettevõtjaid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toetab sotsiaalsetele ettevõtjatele mõeldud riigi tasandi sotsiaalse innovatsiooni pädevuskeskuste ja Euroopa sotsiaalse innovatsiooni pädevuskeskuse loomist; tuletab komisjonile ja liikmesriikidele aga meelde, et sotsiaalse innovatsiooniga tegelevad kõik sotsiaalmajanduse organisatsioonid, sealhulgas mittetulunduslikud sotsiaalteenuste osutajad ja sotsiaalsed ettevõtjad; kutsub liikmesriike üles otsima mittetulunduslike sotsiaalteenuste sektori probleemidele lahendusi, et see sektor saaks jätkata innovatsiooni, säilitades samal ajal ESF+ ja programmi „Erasmus+“ kaudu antavad toetused; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt selle üle, et projektide jaoks, mille eesmärk on arendada ja võimaldada ettevõtte üleandmist töötajatele ning seega ettevõtte järjepidevust, sealhulgas töötajate ühistu poolse ülevõtmise kaudu (23), on kasutatud sihtotstarbelisi ELi rahasummasid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub liikmesriike üles soodustama oma riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades seda, et sotsiaalmajandusüksused saaksid kasutada taasterahastust „NextGenerationEU“ raha saamise võimalusi, eelkõige selleks, et edendada kvaliteetset tööhõivet, sotsiaalset kaasatust ning kaasavat digi- ja rohepööret kõigi jaoks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles üldise grupierandi määruse järgmisel läbivaatamisel määruse kohaldamisala laiendama ja võtma piisavalt palju arvesse, millised vajadused on sotsiaalmajandusüksustel seoses rahastamisvõimaluste ja turu arenguga; kutsub komisjoni üles võtma riigiabivaldkonnas rohkem arvesse sotsiaalseid kaalutlusi, nagu ebasoodsas olukorras olevate töötajate, sealhulgas puuetega inimeste värbamise edendamine, eelkõige COVID-19 järgse taastumise kontekstis, uurima pärast sidusrühmadega konsulteerimist erinevaid tõenduspõhiseid võimalusi, et sotsiaalmajandusüksuste arengut toetada ning tagada riiklikele ametiasutustele selgus ja anda neile suuniseid õigusliku aluse kohta, mida saab kasutada sotsiaalmajandusüksuste toetamiseks riigiabi kaudu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab heameelt, et komisjon kavatseb selliste probleemide lahendamiseks nagu kodutus kaaluda koos sihtasutuste ja heategevusorganisatsioonidega sihipärase investeerimise mehhanismide loomist; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab tungivalt, et riigi tasandi, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused kasutaksid paremini ära üldist majandushuvi pakkuvate teenuste sätteid käsitlevate reeglite võimalusi, et saada ELi riigiabi määruse alusel avaliku sektori rahalist toetust, kasutades muu hulgas täielikult ära võimalust tunnustada majandustegevusega tegelevaid sotsiaalmajandusüksusi vajaduse korral üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatena; |
| --- | --- |

44.

| 45. | peab kiiduväärseks ideed teha ühtse turu programmi raames uus algatus, millega toetada sotsiaalmajandusüksuste ja tavaettevõtete vahel partnerluste loomist, mis võimaldaks luua ettevõtetevahelise turu, millel soodustatakse otsmist sotsiaalsetelt ettevõtetelt ja mis võib sotsiaalmajandust tugevdada; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on veendunud, et liikmesriikidele võiksid inspiratsiooni anda praegused sotsiaalmajandusüksuste märgised ja sertifikaadid; väljendab heameelt selle üle, et sotsiaalmajanduse tegevuskavas on ette nähtud algatada riigisiseste sotsiaalmajanduse märgiste ja sertifitseerimissüsteemide uuring, et suurendada sotsiaalmajanduse nähtavust ja võimaldada hästi toimivat ühtset turgu, ning uurida tulemuste põhjal võimalust valmistada ette pinnas liidu tasandil ühtlustatumale süsteemile; rõhutab, et see uuring peaks tuginema varasematele järeldustele ja selles peaksid osalema ka sotsiaalmajanduse sidusrühmad; |
| --- | --- |

46.

| 47. | soovitab Euroopa sotsiaalmajanduslike piirkondade võrgustiku ulatust laiendada, et tugevdada uusi piirkondlikke ja kohalikke partnerlussuhteid, eelkõige selleks, et edendada nendel territooriumidel digi- ja rohepööret; |
| --- | --- |

47.

| 48. | innustab komisjoni määrama koostöös liikmesriikidega kindlaks tõhusad vahendid, millega kodanikuühiskonna tegutsemisruumi organisatsioone, eelkõige sotsiaalmajandusüksusi, liikmesriikides toetada ja kaitsta; rõhutab, et ELi kodanikuühiskonna probleemidega toimetulekuks antakse suur panus kodakondsuse, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmiga, mis on muu hulgas mõeldud mittetulundusühingutele ja mille eelarve on 1,55 miljardit eurot; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et mittetulundusühingutele raha eraldamiseks nõutakse sageli kaasrahastamist ning omavahendite liiga suure osakaalu nõudmine võib saada takistuseks; rõhutab seetõttu, et kaasrahastamiseks nõutavat omavahendite osakaalu peaks hindama ja arvesse tuleb võtta eri vahendeid, mida saaks rahasse ümber arvestada, nagu vabatahtlike tööaeg või mitterahalised sissemaksed; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tunneb heameelt, et komisjon algatas uuringu, milles esitatakse ELi assotsiatsioonide õiguskordade ja -keskkondade võrdlev analüüs; palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 352 alusel ettepanek võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa assotsiatsiooni põhikiri ja mis põhineb soovitustel, mille Euroopa Parlament andis oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile Euroopa piiriüleste mittetulundusühingute ja mittetulunduslike organisatsioonide põhikirja kohta ning selle lisa I osas; |
| --- | --- |

50.

Sotsiaalmajanduse tegevuskava tõhus rakendamine

| 51. | väljendab suurt heameelt ettepaneku üle võtta vastu nõukogu soovitus sotsiaalmajanduse raamtingimuste kohta, mis peaks heaks kiidetama heaks 2023. aastal; rõhutab, et soovituses tuleks esitada sotsiaalmajanduse ühtne liidu tasandi määratlus, mis põhineb selle peamistel põhimõtetel ja tunnustel, mis on esitatud sotsiaalmajanduse tegevuskavas, ning nii soovituses kui ka määratluses tuleb arvesse võtta, et sotsiaalmajandusüksused on liikmesriikides väga mitmekesised; rõhutab, et soovituse peamine eesmärk peab olema sotsiaalmajanduse õigus- ja poliitikaraamistike tugevdamine, eriti liikmesriikides, kus sotsiaalmajanduse ökosüsteem on vähem arenenud; on veendunud, et soovituses tuleks selgelt esile tuua ELi poolt kättesaadavaks tehtud toetusvahendid ja anda suuniseid kindlate poliitikavaldkondade kohta, nagu eri liiki sotsiaalmajandusüksustele sobivad õigusraamistikud, riigihanked, riigiabi, tööhõive-, sotsiaal- ja tervishoiupoliitika, maksustamine, haridus, oskused ja koolitus ning vajadus siduda praegu elluviidavad pöörded sotsiaalmajanduse tegevuskavaga; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et sotsiaalmajanduse eesmärkide saavutamiseks on tuleb töötajaid kaasata ja tagada demokraatlik juhtimine, mis on sotsiaalmajanduse tegevuskavas tunnustatud põhimõtted; rõhutab, et kõigil sotsiaalmajanduse töötajatel peavad olema inimväärsed töötingimused ning karjääri edendamise väljavaated, mis põhinevad ideaaljuhul kollektiivlepingutel; rõhutab sellega seoses, et sotsiaalmajandusüksused peavad järgima ametiühingute õigusi, sotsiaalset dialoogi ja kollektiivläbirääkimisi; kutsub komisjoni üles tagama, et kogu ELi rahaline toetus, mida sotsiaalmajandusüksustele antakse, seataks sõltuvusse sellest, kas nad täidavad seadusega ja/või kollektiivlepingutest tulenevaid kohaldatavaid tööhõivetingimusi ja/või tööandja kohustusi; rõhutab, et kuna sotsiaalmajandusüksuste mudel põhineb töötajate osalusel, on neil hea võimalus sotsiaalset dialoogi ja kollektiivläbirääkimisi edendada; rõhutab, et seetõttu tuleb sotsiaalset dialoogi nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil ning sotsiaalmajanduses kollektiivläbirääkimiste pidamist edasi arendada; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles edendama sotsiaalmajandust rahvusvaheliselt ja suurendama sektori nähtavust liidu poliitika välismõõtmes, muu hulgas tunnustades selle eripära ja lisades selle tulevastesse assotsieerimislepingutesse, pakkudes ELi delegatsioonide töötajatele sotsiaalmajanduse kohta teavet ja koolitust ning hinnates, kuidas sellised meetmed saavad kaasa aidata sotsiaalmajanduse arengule kolmandates riikides; |
| --- | --- |

53.

| 54. | peab kahetsusväärseks, et kuigi Euroopa Parlament on ka varem kutsunud komisjoni üles esitama ettepanekuid, mille kohaselt tohiksid vastastikused ühingud, assotsiatsioonid ja sihtasutused tegutseda nii Euroopas kui ka piiriüleselt, ei ole selle tulemusel seadusandlikke muudatusi tehtud, mis on Euroopa sotsiaalse mudeli seisukohast halb ja on takistanud ühtse turu väljakujundamist; kordab Euroopa Parlamendi üleskutset kehtestada mittetulundusühingutele kogu ELis ühised miinimumstandardid ja sätestada Euroopa ühenduste põhikiri ning kutsub komisjoni üles selgitama avalikult, miks parlamendi üleskutseid ei ole järgitud; soovitab, et pidades silmas sotsiaalmajanduse tegevuskavaga avanenud võimalusi ja Luksemburgi avalduse järelevalvekomitee tegevust, mis hõlmab enamikku liikmesriike, tuleks uurida, kas eespool nimetatud, aastakümneid kestnud ummikseise oleks võimalik lahendada tõhustatud koostöö kaudu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib, et kasutamaks ära kõik võimalused, mida sotsiaalmajandussektor sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamiseks kätkeb, peavad riigiasutused ja sotsiaalmajandusüksused määrama selgelt kindlaks sotsiaalvaldkonna prioriteedid; rõhutab, et sotsiaalmajanduse projektide elluviimiseks on sageli vaja avaliku sektori asutustega tihedat partnerlust; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles töötama ELi tasandil kehtivas makromajandusliku juhtimise raamistikus välja uue sotsiaalsete investeeringute strateegia, milles sotsiaalsed prioriteedid on kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga selgelt kindlaks määratud ning mida võib kasutada avaliku sektori asutuste ja sotsiaalmajandusüksuste vahelise koostöö raamistikuna; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub komisjoni üles kasutama Euroopas sotsiaalmajanduse arengu jälgimiseks Euroopa poolaasta protsessis esitatavaid riigiaruandeid ja riigipõhiseid soovitusi ning muutma oma algatused ulatuslikumaks ja sidusamaks ning esitama võimaluse korral ettepanekuid õiguslike meetmete kohta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub komisjoni üles jälgima, et liikmesriigid võtaksid riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades arvesse sotsiaalmajanduse kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

57.

| 58. | väljendab heameelt selle üle, et on teada antud, et korraldatakse uus uuring, mille eesmärk on koguda kõigis liikmesriikides sotsiaalmajanduse kohta kvalitatiivset ja kvantitatiivset teavet; nõuab, et uuring hõlmaks eri liiki sotsiaalmajandusüksusi ja et töötajate kohta kogutaks eristatud andmeid; märgib, et sotsiaalmajanduse ulatuse ja mõju kohta on vaja üksikasjalikke, standarditud, võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid, et hõlbustada tõenditel põhinevate poliitiliste otsuste tegemist, kindlustada sotsiaalmajanduse arengu tulevik ning aidata kaasa ELi majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisele; kutsub komisjoni üles ajakohastama selle töö raames uuringut, mis tehti 2012. aastal liidus vastastikuste ühingute kohta, et teha kindlaks nende arenguvõimalused ja takistused, eelkõige tervishoiu- ja kindlustusvaldkonnas; kutsub komisjoni ja riikide statistikaasutusi üles tegema koostööd Eurostatiga, et koguda standardandmeid ning neid korrapäraselt ajakohastada ja analüüsida; |
| --- | --- |

58.

| 59. | peab kiiduväärseks tööd, mida komisjon teeb sotsiaalmajandusele ja lähedalasuvatele tööstusökosüsteemidele üleminekul; märgib aga, et vaja on lisateavet, et mõista, milline on selle vastasmõju teiste piirkondlike ja kohalike algatustega, ning tagada kohapeal tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub liikmesriike üles määrama sotsiaalmajanduse koordinaatorid ja looma kohalikud sotsiaalmajanduse kontaktpunktid, et suurendada teadlikkust ja hõlbustada toetuse ja raha, sealhulgas ELi rahaeraldiste saamise võimaluste kasutamist; kutsub komisjoni üles looma liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sotsiaalmajanduse võrgustike vahel parimate tavade vahetamiseks ühtse ELi veebiplatvormi; rõhutab, et seda platvormi tuleb hallata koostöös Euroopa sotsiaalmajanduse võrgustike ning komisjoni sotsiaalmajanduse ja sotsiaalsete ettevõtete eksperdirühmaga (GECES); on seisukohal, et riiklike koordinaatorite, kohalike kontaktpunktide, ELi veebiplatvormi ja ELi sotsiaalmajanduse portaali vahel tuleb tagada tihe koostöö, et maksimeerida teadmiste vahetamist ja koostoimet ning sotsiaalmajanduses osalejatele pakutavate võimaluste nähtavust ning vältida võimalikku kattuvat tööd; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub komisjoni üles jätkama GECESiga koostööd ja looma sotsiaalmajanduse tegevuskava rakendamise rakkerühma, kuhu kuuluvad GECES ja riiklikud koordinaatorid, kes vastutavad järelevalve eest ja annavad Euroopa Parlamendile, nõukogule ja sidusrühmadele, sealhulgas sotsiaalpartneritele, korrapäraselt aru, ning levitama selle koosseisu ja meetmete ajakava puudutavat teavet; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(2)  ELT C 116, 31.3.2021, lk 162.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0044.

(4)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 53.

(5)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 122.

(6)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 110.

(7)  ELT C 345, 16.10.2020, lk 2.

(8)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 2.

(9)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 145.

(10)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 224.

(11)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 34.

(12)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 11.

(13)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 111.

(14)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 42.

(15)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 16.

(16)  EÜT C 99, 13.4.1987, lk 205.

(17)  OECD/Euroopa Liit, poliitikaülevaade sotsiaalmajanduse panusest ringmajandusesse, 2022.

(18)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19)  Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, Hayday, M., Varga, E., „A recipe book for social finance: a practical guide on design and implementation initiatives for development social finance instruments and markets“ (Sotsiaalse rahastamise retsept: praktiline juhend sotsiaalse rahastamise vahendite ja turgude arendamise algatuste kavandamiseks ja rakendamiseks), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2017.

(20)  Muu hulgas oma 16. detsembri 2020. aasta resolutsioonis uue Euroopa VKEde strateegia kohta (ELT C 445, 29.10.2021, lk 2) ja 24. juuni 2021. aasta resolutsioonis Euroopa Liidu õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta – raport parema õigusloome kohta, mis käsitleb aastaid 2017, 2018 ja 2019 (ELT C 81, 18.2.2022, lk 74).

(21)  Eurofound, „Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries“ (Muutused tööturul. Ühistud ja sotsiaalsed ettevõtted: töötamine ja tööhõive valitud riikides), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2019.

(22)  OECD/Euroopa Komisjon, „Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy“ (Poliitikaülevaade selle kohta, kuidas sotsiaalmajandusega saaks ringmajandust kõige paremini toetada), OECD kohaliku majandusliku ja tööhõivealase arengu (LEED) programmi toimetised, nr 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23)  Nt Läänemere piirkonna VKEde uuenduslikud ettevõtete üleandmise mudelid, mida rahastatakse Interregi raames, Euroopa Sotsiaalfondi ning Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) vahendite kasutamine, Euroopa Parlamendi toetatavad katseprojektid „Transfer to coops“ (Üleminek ühistutele) ja „Saving job“ (Töökohtade säilitamine).

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/184 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/184

---

P9_TA(2022)0289

Läbipõimunud diskrimineerimine Euroopa Liidus: Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika ja Aasia päritolu naiste sotsiaal-majanduslik olukord

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon läbipõimunud diskrimineerimise kohta Euroopa Liidus: Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika ja Aasia päritolu naiste sotsiaal-majanduslik olukord (2021/2243(INI))

(2023/C 47/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, artikli 153 lõiget 1 ja artiklit 208, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, artikli 153 lõiget 1 ja artiklit 208,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 23,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 5,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995 vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning selle läbivaatamiskonverentside tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995 vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning selle läbivaatamiskonverentside tulemusi,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 26 ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete, ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 26 ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete, ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. novembri 2020. aasta ühisteatist „ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmas tegevuskava – ambitsioonikas tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses 2021–2025“ (JOIN(2020)0017) ning sellele lisatud talituste ühist töödokumenti „Objectives and Indicators to frame the implementation of GAP III“ (Eesmärgid ja näitajad GAP III rakendamiseks) (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. novembri 2020. aasta ühisteatist „ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmas tegevuskava – ambitsioonikas tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses 2021–2025“ (JOIN(2020)0017) ning sellele lisatud talituste ühist töödokumenti „Objectives and Indicators to frame the implementation of GAP III“ (Eesmärgid ja näitajad GAP III rakendamiseks) (SWD(2020)0284),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025“ (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025“ (COM(2020)0565),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ (COM(2020)0620),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1) (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1) (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv),

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse põlvkondadevahelise edendamise foorumit „Generation Equality Forum“, mis toimus 29.–31. märtsil 2021 Méxicos ning 30. juunist2. juulini 2021 Pariisis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse põlvkondadevahelise edendamise foorumit „Generation Equality Forum“, mis toimus 29.–31. märtsil 2021 Méxicos ning 30. juunist2. juulini 2021 Pariisis,

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (3),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste olukorra kohta ELis seoses naiste tervisega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste olukorra kohta ELis seoses naiste tervisega (4),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskava kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskava kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise ja roma päritolu inimeste suhtes Euroopas levinud negatiivsete hoiakute vastu võitlemise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate rakendamise ja roma päritolu inimeste suhtes Euroopas levinud negatiivsete hoiakute vastu võitlemise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2019. aasta resolutsiooni Aafrika päritolu inimeste põhiõiguste kohta Euroopas (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2019. aasta resolutsiooni Aafrika päritolu inimeste põhiõiguste kohta Euroopas (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) aruannet „Intersecting inequalities: Gender Equality Index 2019“ (Läbipõimunud ebavõrdsus: soolise võrdõiguslikkuse indeks 2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) aruannet „Intersecting inequalities: Gender Equality Index 2019“ (Läbipõimunud ebavõrdsus: soolise võrdõiguslikkuse indeks 2019),

| — | võttes arvesse EuroCentralAsian Lesbian* Community (EL*C) 29. juuni 2021. aasta aruannet „Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic“ (Vastupanu kui eluviis: lesbide elu COVID-19 pandeemia ajal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EuroCentralAsian Lesbian* Community (EL*C) 29. juuni 2021. aasta aruannet „Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic“ (Vastupanu kui eluviis: lesbide elu COVID-19 pandeemia ajal),

| — | võttes arvesse EL*C 1. oktoobri 2021. aasta aruannet „Lesbophobia: an intersectional form of violence“ (Lesbofoobia: läbipõimunud vägivalla vorm), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EL*C 1. oktoobri 2021. aasta aruannet „Lesbophobia: an intersectional form of violence“ (Lesbofoobia: läbipõimunud vägivalla vorm),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 14. mai 2020. aasta aruannet „A long way to go for LGBTI equality“ (Pikk tee LGBTI-inimeste võrdõiguslikkuseni) (FRA teine LGBTI-uuring), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 14. mai 2020. aasta aruannet „A long way to go for LGBTI equality“ (Pikk tee LGBTI-inimeste võrdõiguslikkuseni) (FRA teine LGBTI-uuring),

| — | võttes arvesse EL*C 7. veebruari 2022. aasta aruannet „A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians“ (Mõru pill: lesbide diskrimineerimine tervishoiuteenuste kasutamisel ning tervishoiuteenuste kättesaadavuse puudujäägid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EL*C 7. veebruari 2022. aasta aruannet „A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians“ (Mõru pill: lesbide diskrimineerimine tervishoiuteenuste kasutamisel ning tervishoiuteenuste kättesaadavuse puudujäägid),

| — | võttes arvesse Euroopa rassismivastase võrgustiku (ENAR) 14. septembri 2020. aasta aruannet „Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward“ (Läbipõimunud diskrimineerimine Euroopas: päevakajalisus, probleemid ja edasised sammud), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa rassismivastase võrgustiku (ENAR) 14. septembri 2020. aasta aruannet „Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward“ (Läbipõimunud diskrimineerimine Euroopas: päevakajalisus, probleemid ja edasised sammud),

| — | võttes arvesse komisjoni juhendit rassilisel või etnilisel päritolul põhinevate võrdõiguslikkusealaste andmete kogumise ja kasutamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni juhendit rassilisel või etnilisel päritolul põhinevate võrdõiguslikkusealaste andmete kogumise ja kasutamise kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu võrdõiguslikkust edendavate asutuste võrgustiku aruannet „Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies“ (Kaebustega seonduvate andmete kogumine ja kasutamine võrdõiguslikkust edendavates asutustes) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu võrdõiguslikkust edendavate asutuste võrgustiku aruannet „Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies“ (Kaebustega seonduvate andmete kogumine ja kasutamine võrdõiguslikkust edendavates asutustes) (9),

| — | võttes arvesse võrdõiguslikkuse alase teabe Euroopa käsiraamatut (European Handbook on Equality Data) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võrdõiguslikkuse alase teabe Euroopa käsiraamatut (European Handbook on Equality Data) (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 2022. aasta märtsi ühiseid juhtpõhimõtteid rassismi ja rassilise diskrimineerimise vastaste riiklike tegevuskavade koostamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2022. aasta märtsi ühiseid juhtpõhimõtteid rassismi ja rassilise diskrimineerimise vastaste riiklike tegevuskavade koostamisel,

| — | võttes arvesse ENARi variaruannet „Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013–2017“ (Rassism ja diskrimineerimine Euroopa tööhõives 2013–2017) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ENARi variaruannet „Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013–2017“ (Rassism ja diskrimineerimine Euroopa tööhõives 2013–2017) (11),

| — | võttes arvesse rahvusvahelist Aafrika päritolu inimeste ÜRO aastakümmet (2015–2024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist Aafrika päritolu inimeste ÜRO aastakümmet (2015–2024),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 4. aprilli 2019. aasta aruannet „Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States“ (Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teine uuring – roma naised üheksas ELi liikmesriigis) (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 4. aprilli 2019. aasta aruannet „Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States“ (Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teine uuring – roma naised üheksas ELi liikmesriigis) (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 15. novembri 2019. aasta aruannet „Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU“ (Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teine uuring – mida tähendab olla mustanahaline ELis) (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 15. novembri 2019. aasta aruannet „Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU“ (Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teine uuring – mida tähendab olla mustanahaline ELis) (13),

| — | võttes arvesse keskuse Center Intersectional Justice 2020. aasta aprilli teabelehte „Intersectionality at a Glance in Europe“ (Lühiülevaade intersektsionaalsusest Euroopas) (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskuse Center Intersectional Justice 2020. aasta aprilli teabelehte „Intersectionality at a Glance in Europe“ (Lühiülevaade intersektsionaalsusest Euroopas) (14),

| — | võttes arvesse ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri ning ÜRO puuetega inimeste õiguste partnerluse 2021. aastal avaldatud ressursikomplekti „Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind“ (Intersektsionaalsusvaldkonna ressursid ja töövahendid: intersektsionaalsus kui lähenemisviis, millega ei jäeta kedagi kõrvale) (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri ning ÜRO puuetega inimeste õiguste partnerluse 2021. aastal avaldatud ressursikomplekti „Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind“ (Intersektsionaalsusvaldkonna ressursid ja töövahendid: intersektsionaalsus kui lähenemisviis, millega ei jäeta kedagi kõrvale) (15),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0190/2022),

| A. | arvestades, et paljud naised puutuvad ELis kokku läbipõimunud ebavõrdsuse ja diskrimineerimisega; arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimine on olukord, kus inimest diskrimineeritakse mitmel alusel, näiteks lisaks soole ka muul alusel, nagu rass, nahavärv, etniline või sotsiaal-majanduslik seisund, vanus, seksuaalne sättumus, sooidentiteet ja -väljendus, sootunnused, geneetilised omadused, usutunnistus või veendumused, rahvus, elanikustaatus, rändetaust või puue, kusjuures neid ei saa üksteisest eraldada ning neist kujuneb välja diskrimineerimise eriliik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljud naised puutuvad ELis kokku läbipõimunud ebavõrdsuse ja diskrimineerimisega; arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimine on olukord, kus inimest diskrimineeritakse mitmel alusel, näiteks lisaks soole ka muul alusel, nagu rass, nahavärv, etniline või sotsiaal-majanduslik seisund, vanus, seksuaalne sättumus, sooidentiteet ja -väljendus, sootunnused, geneetilised omadused, usutunnistus või veendumused, rahvus, elanikustaatus, rändetaust või puue, kusjuures neid ei saa üksteisest eraldada ning neist kujuneb välja diskrimineerimise eriliik;

| B. | arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimine erineb mitmekordsest diskrimineerimisest, millega on tegu siis, kui iga diskrimineerimise liiki saab eraldi tõendada ja käsitleda; arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimise puhul on diskrimineerimise alused omavahel seotud, mistõttu kujuneb välja ainulaadne diskrimineerimise liik; arvestades, et intersektsionaalsus võimaldab käsitlust, mille puhul võetakse arvesse intersektsionaalsuse põhjusi, ilma et mõnda neist peetaks teistest tähtsamaks; arvestades, et intersektsionaalne lähenemisviis arvestab inimeste kogemuste ja identiteetide mitmemõõtmelisust ning hõlmab alt ülespoole lähenemisviisi; arvestades, et intersektsionaalse lähenemisviisi kasutamine analüüside koostamisel ja poliitikas eeldab teistsugust identiteedi, võrdsuse ja võimu tasakaalustamatuse käsitlust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimine erineb mitmekordsest diskrimineerimisest, millega on tegu siis, kui iga diskrimineerimise liiki saab eraldi tõendada ja käsitleda; arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimise puhul on diskrimineerimise alused omavahel seotud, mistõttu kujuneb välja ainulaadne diskrimineerimise liik; arvestades, et intersektsionaalsus võimaldab käsitlust, mille puhul võetakse arvesse intersektsionaalsuse põhjusi, ilma et mõnda neist peetaks teistest tähtsamaks; arvestades, et intersektsionaalne lähenemisviis arvestab inimeste kogemuste ja identiteetide mitmemõõtmelisust ning hõlmab alt ülespoole lähenemisviisi; arvestades, et intersektsionaalse lähenemisviisi kasutamine analüüside koostamisel ja poliitikas eeldab teistsugust identiteedi, võrdsuse ja võimu tasakaalustamatuse käsitlust;

| C. | arvestades, et intersektsionaalne analüüs võimaldab käsitleda ja mõista sotsiaalset ebavõrdsust, tõrjutust ja diskrimineerimist terviklikult, süsteemselt ja struktuurselt, keskendumata vaid ühele diskrimineerimise põhjusele; arvestades, et ELi poliitikas ei ole intersektsionaalne lähenemisviis seni rakendust leidnud; arvestades, et selle asemel on ELi poliitikas diskrimineerimise mõõtmeid vaid üksikult käsitletud, mis pisendab diskrimineerimise institutsioonilist, struktuurilist ja ajaloolist mõõdet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et intersektsionaalne analüüs võimaldab käsitleda ja mõista sotsiaalset ebavõrdsust, tõrjutust ja diskrimineerimist terviklikult, süsteemselt ja struktuurselt, keskendumata vaid ühele diskrimineerimise põhjusele; arvestades, et ELi poliitikas ei ole intersektsionaalne lähenemisviis seni rakendust leidnud; arvestades, et selle asemel on ELi poliitikas diskrimineerimise mõõtmeid vaid üksikult käsitletud, mis pisendab diskrimineerimise institutsioonilist, struktuurilist ja ajaloolist mõõdet;

| D. | arvestades, et sageli ei aduta rassismi ja rassistamise mõju puhul, et tegu on olulise nähtusega, mis takistab võrdõiguslikkuse saavutamist Euroopas; arvestades, et intersektsionaalse poliitika elluviimiseks tuleb läbipõimunud diskrimineerimise probleemiga tegelemisel rõhku panna rassistatud inimestele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sageli ei aduta rassismi ja rassistamise mõju puhul, et tegu on olulise nähtusega, mis takistab võrdõiguslikkuse saavutamist Euroopas; arvestades, et intersektsionaalse poliitika elluviimiseks tuleb läbipõimunud diskrimineerimise probleemiga tegelemisel rõhku panna rassistatud inimestele;

| E. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamine ei ole võimalik, kui ei likvideerita kõiki tahtliku ja tahtmatu mitmekordse diskrimineerimise individuaalseid, struktuurilisi, institutsioonilisi ja ajaloolisi vorme; arvestades, et intersektsionaalse lähenemisviisi eesmärk on uurida rassismi ja kolonialismi ning majandusliku ebavõrdsuse ja patriarhaadi lõimumist; arvestades, et traditsiooniliste diskrimineerimisvastaste seadustega ei suudeta võidelda diskrimineerimise kõigi vormide ja nende kahjuliku võimendava mõjuga asjaomastele naistele ning et mitte kõik liikmesriigid ei käsitle oma riiklikes õigusaktides sõnaselgelt mitmekordset ja läbipõimunud diskrimineerimist (16); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamine ei ole võimalik, kui ei likvideerita kõiki tahtliku ja tahtmatu mitmekordse diskrimineerimise individuaalseid, struktuurilisi, institutsioonilisi ja ajaloolisi vorme; arvestades, et intersektsionaalse lähenemisviisi eesmärk on uurida rassismi ja kolonialismi ning majandusliku ebavõrdsuse ja patriarhaadi lõimumist; arvestades, et traditsiooniliste diskrimineerimisvastaste seadustega ei suudeta võidelda diskrimineerimise kõigi vormide ja nende kahjuliku võimendava mõjuga asjaomastele naistele ning et mitte kõik liikmesriigid ei käsitle oma riiklikes õigusaktides sõnaselgelt mitmekordset ja läbipõimunud diskrimineerimist (16);

| F. | arvestades, et naised ei ole homogeenne kategooria ning nende mitmekesisuse mõistmine on väga oluline tagamaks, et poliitikakujundamisel ei diskrimineerita ei otseselt ega kaudselt teatavaid naiste rühmi ega/või jäeta neid tähelepanuta, näiteks sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevaid Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika, roma ja Aasia päritolu naisi; arvestades, et naised, eelkõige puuetega naised, sisserännanud ja etnilistesse vähemustesse kuuluvad naised, tumedanahalised naised, muu kui valge nahavärviga naised, roma naised, eakad naised, madalama haridustasemega naised, terviseprobleemidega naised ning LGBTI+-naised kogevad sagedamini mitmekordset ja läbipõimunud diskrimineerimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naised ei ole homogeenne kategooria ning nende mitmekesisuse mõistmine on väga oluline tagamaks, et poliitikakujundamisel ei diskrimineerita ei otseselt ega kaudselt teatavaid naiste rühmi ega/või jäeta neid tähelepanuta, näiteks sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevaid Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika, roma ja Aasia päritolu naisi; arvestades, et naised, eelkõige puuetega naised, sisserännanud ja etnilistesse vähemustesse kuuluvad naised, tumedanahalised naised, muu kui valge nahavärviga naised, roma naised, eakad naised, madalama haridustasemega naised, terviseprobleemidega naised ning LGBTI+-naised kogevad sagedamini mitmekordset ja läbipõimunud diskrimineerimist;

| G. | arvestades, et peamine probleem intersektsionaalsuse rakendamisel ja läbipõimunud diskrimineerimise vormidega tegelemisel on läbipõimunud võrdõiguslikkust käsitlevate andmete puudumine; arvestades, et asjakohaste andmete vähesusega kaasnevad tõsised vajakajäämised, mis ei võimalda ELil ja liikmesriikidel ebavõrdsuse olukorda aktiivselt jälgida ning hinnata läbipõimunud diskrimineerimise ulatust Euroopas, sealhulgas vähemuste ja tõrjutud rühmade olukorda, ning nende probleemidega tegeleda; arvestades, et mõnes liikmesriigis selliseid andmeid praegu ei koguta, mistõttu on teatavad inimrühmad poliitikakujundamises nähtamatud; arvestades, et selliseid andmeid, eelkõige rassi, etnilise päritolu ja puude kohta, tuleks koguda vabatahtlikult ja anonüümselt kooskõlas andmekaitsenormidega ja Istanbuli konventsiooniga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et peamine probleem intersektsionaalsuse rakendamisel ja läbipõimunud diskrimineerimise vormidega tegelemisel on läbipõimunud võrdõiguslikkust käsitlevate andmete puudumine; arvestades, et asjakohaste andmete vähesusega kaasnevad tõsised vajakajäämised, mis ei võimalda ELil ja liikmesriikidel ebavõrdsuse olukorda aktiivselt jälgida ning hinnata läbipõimunud diskrimineerimise ulatust Euroopas, sealhulgas vähemuste ja tõrjutud rühmade olukorda, ning nende probleemidega tegeleda; arvestades, et mõnes liikmesriigis selliseid andmeid praegu ei koguta, mistõttu on teatavad inimrühmad poliitikakujundamises nähtamatud; arvestades, et selliseid andmeid, eelkõige rassi, etnilise päritolu ja puude kohta, tuleks koguda vabatahtlikult ja anonüümselt kooskõlas andmekaitsenormidega ja Istanbuli konventsiooniga;

| H. | arvestades, et intersektsionaalse poliitika rakendamisel tuleb poliitikat ja õigusakte põhjalikult hinnata, kaotada läbipõimunud diskrimineerimist kogevaid tõrjutud rühmi kahjustavad meetmed ning kindlustada, et poliitika ja meetmete kavandamisel, vastuvõtmisel ja rakendamisel on tagatud ebavõrdsuse all kannatavate inimeste sisuline osalemine kogu nende mitmekesisuses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et intersektsionaalse poliitika rakendamisel tuleb poliitikat ja õigusakte põhjalikult hinnata, kaotada läbipõimunud diskrimineerimist kogevaid tõrjutud rühmi kahjustavad meetmed ning kindlustada, et poliitika ja meetmete kavandamisel, vastuvõtmisel ja rakendamisel on tagatud ebavõrdsuse all kannatavate inimeste sisuline osalemine kogu nende mitmekesisuses;

| I. | arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimise vorme kogevate naiste pääs ametlikule tööturule on raskendatud, mis muudab nad kaitsetuks diskrimineerimise, vaesuse, majandusliku ekspluateerimise ja soolise vägivalla, sealhulgas seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise ees; arvestades, et 91 % mustanahalistest naistest ELis töötab töökohtadel, mille jaoks nad on ülekvalifitseeritud (sellistel töökohtadel töötavate valgete naiste osakaal on 48 %), ning nad kogevad pidevalt diskrimineerimist ja mikroagressioone, mille tulemuseks on suurem läbipõlemise määr; arvestades, et välismaal omandatud diplomite tunnustamine võib endiselt olla suur probleem; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimise vorme kogevate naiste pääs ametlikule tööturule on raskendatud, mis muudab nad kaitsetuks diskrimineerimise, vaesuse, majandusliku ekspluateerimise ja soolise vägivalla, sealhulgas seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise ees; arvestades, et 91 % mustanahalistest naistest ELis töötab töökohtadel, mille jaoks nad on ülekvalifitseeritud (sellistel töökohtadel töötavate valgete naiste osakaal on 48 %), ning nad kogevad pidevalt diskrimineerimist ja mikroagressioone, mille tulemuseks on suurem läbipõlemise määr; arvestades, et välismaal omandatud diplomite tunnustamine võib endiselt olla suur probleem;

| J. | arvestades, et naised ja tütarlapsed moodustavad peaaegu kolm neljandikku (72 %) kõigist inimkaubanduse ohvritest ELis ja 92 % nendest inimkaubanduse ohvritest, kellega kaubitsetakse seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; arvestades, et halbades elamistingimustes elavad ning sotsiaalset tõrjutust ja diskrimineerimist kogevad ebakindlas olukorras olevad naised on veelgi kaitsetumad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naised ja tütarlapsed moodustavad peaaegu kolm neljandikku (72 %) kõigist inimkaubanduse ohvritest ELis ja 92 % nendest inimkaubanduse ohvritest, kellega kaubitsetakse seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; arvestades, et halbades elamistingimustes elavad ning sotsiaalset tõrjutust ja diskrimineerimist kogevad ebakindlas olukorras olevad naised on veelgi kaitsetumad;

| K. | arvestades, et tööhõive valdkonnas on naised jätkuvalt üleesindatud ebakindlates ja madalapalgalistes sektorites, mis võib tingida nende diskrimineerimise, seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise; arvestades, et tööturule sisenemise ja seal püsimise takistusi võimendab sageli sooline aspekt kombinatsioonis selliste lisateguritega, nagu rassiline või etniline päritolu, usutunnistus või veendumused, puue, vanus või seksuaalne sättumus, ning sellel on liikmesriikidele märkimisväärsed kahjulikud majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed; arvestades, et nende takistuste tõttu kipuvad rassistatud naised töötama peamiselt kutsealadel, kus kutsehaiguste tekke risk on suurem; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tööhõive valdkonnas on naised jätkuvalt üleesindatud ebakindlates ja madalapalgalistes sektorites, mis võib tingida nende diskrimineerimise, seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise; arvestades, et tööturule sisenemise ja seal püsimise takistusi võimendab sageli sooline aspekt kombinatsioonis selliste lisateguritega, nagu rassiline või etniline päritolu, usutunnistus või veendumused, puue, vanus või seksuaalne sättumus, ning sellel on liikmesriikidele märkimisväärsed kahjulikud majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed; arvestades, et nende takistuste tõttu kipuvad rassistatud naised töötama peamiselt kutsealadel, kus kutsehaiguste tekke risk on suurem;

| L. | arvestades, et sisserännanud naised kogevad rassismi ja ksenofoobiat kogu ELis; arvestades, et see suurendab vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning muudab seetõttu raskeks ressursside ja põhiliste sotsiaalteenuste kättesaadavuse, nagu tervishoid, eluase, sotsiaalkindlustus ja juurdepääs tööturule, haridusele, koolitusele ja edutamisvõimalustele; arvestades, et peaaegu iga kolmas väljaspool ELi sündinud naine töötab ELis ebakindlal töökohal ja 18 % sisserännanud naistest ohustab vaesus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sisserännanud naised kogevad rassismi ja ksenofoobiat kogu ELis; arvestades, et see suurendab vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning muudab seetõttu raskeks ressursside ja põhiliste sotsiaalteenuste kättesaadavuse, nagu tervishoid, eluase, sotsiaalkindlustus ja juurdepääs tööturule, haridusele, koolitusele ja edutamisvõimalustele; arvestades, et peaaegu iga kolmas väljaspool ELi sündinud naine töötab ELis ebakindlal töökohal ja 18 % sisserännanud naistest ohustab vaesus;

| M. | arvestades, et enamik kõige tõrjutumatest rühmadest pärit naistest töötab kõige madalama palgatasemega hooldusteenuste valdkonnas, tehes kõige raskemaid kaudseid hooldus- või majapidamistöid ning sageli puutuvad nad kokku soolise segregatsiooni, rassismi, halbade töötingimuste ja palga ning vägivalla ja ahistamisega töökohal (17); arvestades, et ebakindlas olukorras olevad rändetaustaga koduabilised, kes on peaasjalikult rassistatud naised, ja eelkõige noored töötajad on näide, mille puhul on lõimunud sellised aspektid, nagu rass, sugu, sotsiaal-majanduslik staatus ja rahvus; arvestades, et enamikus ELi riikides võimaldatakse pikaajalisi elamislubasid sageli ainult neile, kellel on kõrge kvalifikatsioon ja kes töötavad kõrgepalgalistel töökohtadel, mistõttu keskmise ja madala kvalifikatsiooniga töötajaid ohustab ärakasutamine ja töötamine alaväärtustatud sektorites ebakindlate töölepingute alusel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et enamik kõige tõrjutumatest rühmadest pärit naistest töötab kõige madalama palgatasemega hooldusteenuste valdkonnas, tehes kõige raskemaid kaudseid hooldus- või majapidamistöid ning sageli puutuvad nad kokku soolise segregatsiooni, rassismi, halbade töötingimuste ja palga ning vägivalla ja ahistamisega töökohal (17); arvestades, et ebakindlas olukorras olevad rändetaustaga koduabilised, kes on peaasjalikult rassistatud naised, ja eelkõige noored töötajad on näide, mille puhul on lõimunud sellised aspektid, nagu rass, sugu, sotsiaal-majanduslik staatus ja rahvus; arvestades, et enamikus ELi riikides võimaldatakse pikaajalisi elamislubasid sageli ainult neile, kellel on kõrge kvalifikatsioon ja kes töötavad kõrgepalgalistel töökohtadel, mistõttu keskmise ja madala kvalifikatsiooniga töötajaid ohustab ärakasutamine ja töötamine alaväärtustatud sektorites ebakindlate töölepingute alusel;

| N. | arvestades, et ainult 20 % puuetega naistest töötab ELis täistööajaga ja neil on märkimisväärselt madalam sissetulek (18); arvestades, et hinnangute kohaselt ohustab 22 % neist vaesus või sotsiaalne tõrjutus; arvestades, et puuetega naised seisavad silmitsi oluliste takistustega hariduse omandamisel, kusjuures ELis on kõrgharidus 13 %-l puuetega naistest ja 29 %-l puueteta naistest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ainult 20 % puuetega naistest töötab ELis täistööajaga ja neil on märkimisväärselt madalam sissetulek (18); arvestades, et hinnangute kohaselt ohustab 22 % neist vaesus või sotsiaalne tõrjutus; arvestades, et puuetega naised seisavad silmitsi oluliste takistustega hariduse omandamisel, kusjuures ELis on kõrgharidus 13 %-l puuetega naistest ja 29 %-l puueteta naistest;

| O. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti teises LGBTI-uuringus osalenud vastajad tõid mitmel korral esile täiendavaid diskrimineerimise põhjuseid, kusjuures 40 % vastanutest on puutunud kokku täiendava diskrimineerimisega etnilisse vähemusse kuulumise või rändetausta tõttu ning 15 % nahavärvi, 36 % puude ja 28 % usutunnistuse tõttu; arvestades, et afrofoobia, islamofoobia, romavastasus ja antisemitism on ELis laialt levinud rassismi vormid, millele annavad sageli hoogu juurde populistlikud ja paremäärmuslikud sõnavõtud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti teises LGBTI-uuringus osalenud vastajad tõid mitmel korral esile täiendavaid diskrimineerimise põhjuseid, kusjuures 40 % vastanutest on puutunud kokku täiendava diskrimineerimisega etnilisse vähemusse kuulumise või rändetausta tõttu ning 15 % nahavärvi, 36 % puude ja 28 % usutunnistuse tõttu; arvestades, et afrofoobia, islamofoobia, romavastasus ja antisemitism on ELis laialt levinud rassismi vormid, millele annavad sageli hoogu juurde populistlikud ja paremäärmuslikud sõnavõtud;

| P. | arvestades, et lesbofoobiat tuleb mõista kui vägivalda homofoobia ja misogüünia ristumiskohas, mis kujutab endast vägivallaliiki, millel on oma juured, mustrid, viisid ja tagajärjed, mis tulenevad sellest läbipõimunud olukorrast; arvestades, et iga kuues lesbi või biseksuaalne naine (16 % sellest rühmast) on teatanud, et teda on tervishoiu- või sotsiaalteenustele juurdepääsul diskrimineeritud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et lesbofoobiat tuleb mõista kui vägivalda homofoobia ja misogüünia ristumiskohas, mis kujutab endast vägivallaliiki, millel on oma juured, mustrid, viisid ja tagajärjed, mis tulenevad sellest läbipõimunud olukorrast; arvestades, et iga kuues lesbi või biseksuaalne naine (16 % sellest rühmast) on teatanud, et teda on tervishoiu- või sotsiaalteenustele juurdepääsul diskrimineeritud;

| Q. | arvestades, et roma naiste kõrget töötuse määra ei saa seletada üheainsa teguriga, nagu diskrimineerimine etnilise kuuluvuse, soo või sotsiaal-majandusliku tausta alusel, kuna need põhjused võimendavad üksteist; arvestades, et roma naistest töötab ainult 16 %, seevastu roma meestest töötab 34 %; arvestades, et neil puudub ka piisav juurdepääs haridusele ning üle veerandi (28 %) roma naistest teeb tasustamata majapidamistöid, kandes sealhulgas hoolt laste ja sugulaste eest, võrreldes 6 % roma meestega, mis raskendab vaesuse nõiaringist väljamurdmist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et roma naiste kõrget töötuse määra ei saa seletada üheainsa teguriga, nagu diskrimineerimine etnilise kuuluvuse, soo või sotsiaal-majandusliku tausta alusel, kuna need põhjused võimendavad üksteist; arvestades, et roma naistest töötab ainult 16 %, seevastu roma meestest töötab 34 %; arvestades, et neil puudub ka piisav juurdepääs haridusele ning üle veerandi (28 %) roma naistest teeb tasustamata majapidamistöid, kandes sealhulgas hoolt laste ja sugulaste eest, võrreldes 6 % roma meestega, mis raskendab vaesuse nõiaringist väljamurdmist;

| R. | arvestades, et rassilise või etnilise päritolu alusel diskrimineerimine on nii ajalises mõõtmes kui ka eri liikmesriikide elanikkonnarühmades endiselt väga levinud; arvestades, et FRA uuringuandmed näitavad, et rassilise, etnilise vähemuse või rändetaustaga inimesed (sealhulgas romad, moslemid, juudid ja Aafrika päritolu inimesed) kogevad eri eluvaldkondades korrapäraselt suurt diskrimineerimist nende etnilise või rassilise päritolu ning usutunnistuse või veendumuste tõttu; arvestades, et islamofoobia ja antisemitism on püsivad vihkamise ja diskrimineerimise vormid; arvestades, et 71 % juudi elanikest hoiduvad vähemalt aeg-ajalt selliste esemete kandmisest või eksponeerimisest, millest nähtub, et nad on juudid; arvestades, et enam kui kolmandik (39 %) kõigist mosleminaistest, kes kannavad avalikkuses religioosset riietust, on kogenud kohatut jõllitamist või solvavaid žeste; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et rassilise või etnilise päritolu alusel diskrimineerimine on nii ajalises mõõtmes kui ka eri liikmesriikide elanikkonnarühmades endiselt väga levinud; arvestades, et FRA uuringuandmed näitavad, et rassilise, etnilise vähemuse või rändetaustaga inimesed (sealhulgas romad, moslemid, juudid ja Aafrika päritolu inimesed) kogevad eri eluvaldkondades korrapäraselt suurt diskrimineerimist nende etnilise või rassilise päritolu ning usutunnistuse või veendumuste tõttu; arvestades, et islamofoobia ja antisemitism on püsivad vihkamise ja diskrimineerimise vormid; arvestades, et 71 % juudi elanikest hoiduvad vähemalt aeg-ajalt selliste esemete kandmisest või eksponeerimisest, millest nähtub, et nad on juudid; arvestades, et enam kui kolmandik (39 %) kõigist mosleminaistest, kes kannavad avalikkuses religioosset riietust, on kogenud kohatut jõllitamist või solvavaid žeste;

| S. | arvestades, et laialt levinud eelarvamused ja sellest tulenev poliitika seoses ususümbolite ja religioosse riietuse kandmisega süvendavad veelgi ebavõrdust ja tõkkeid, millel on eriti negatiivne mõju mosleminaistele seoses tööturule ja eluasemele juurdepääsuga, kuna need välistavad nad avalikust ruumist ja takistavad nende sisulist osalemist ühiskondlikes protsessides ja otsustes, muutes nende sotsiaalmajandusliku olukorra ebakindlaks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et laialt levinud eelarvamused ja sellest tulenev poliitika seoses ususümbolite ja religioosse riietuse kandmisega süvendavad veelgi ebavõrdust ja tõkkeid, millel on eriti negatiivne mõju mosleminaistele seoses tööturule ja eluasemele juurdepääsuga, kuna need välistavad nad avalikust ruumist ja takistavad nende sisulist osalemist ühiskondlikes protsessides ja otsustes, muutes nende sotsiaalmajandusliku olukorra ebakindlaks;

| T. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud olemasolevat struktuurset soolist ebavõrdsust, eelkõige tõrjutud rühmadesse kuuluvate tütarlaste ja naiste puhul, ning arvestades, et teated liikumispiirangutest tingitud soolise vägivalla kohta on kiiresti kasvanud; arvestades, et pandeemia mõjutas ebaproportsionaalselt kõigi naiste, kuid eriti mustanahaliste naiste, muu kui valge nahavärviga naiste ja etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste töökohtade stabiilsust, ning arvestades, et eelkõige mustanahaliste naiste majandusliku ja tööhõiveolukorra taastumine on olnud aeglasem kui valgete naiste puhul; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud olemasolevat struktuurset soolist ebavõrdsust, eelkõige tõrjutud rühmadesse kuuluvate tütarlaste ja naiste puhul, ning arvestades, et teated liikumispiirangutest tingitud soolise vägivalla kohta on kiiresti kasvanud; arvestades, et pandeemia mõjutas ebaproportsionaalselt kõigi naiste, kuid eriti mustanahaliste naiste, muu kui valge nahavärviga naiste ja etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste töökohtade stabiilsust, ning arvestades, et eelkõige mustanahaliste naiste majandusliku ja tööhõiveolukorra taastumine on olnud aeglasem kui valgete naiste puhul;

| U. | arvestades, et rassistatud naised, ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga naised, puuetega naised, sisserännanud naised ja LGBTIQ-inimesed kogevad täiendavaid takistusi ja vägivalda juurdepääsul tervishoiuteenustele ja -teabele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenustele ja -õigustele, mis on tingitud diskrimineerivatest seadustest ja poliitikast, häbimärgistamisest ja stereotüüpidest; arvestades, et need naised kogevad raseduse ja sünnituse ajal tõenäolisemalt günekoloogilist ja sünnitusabiga seotud vägivalda, ning arvestades, et põhjalike teadmiste ja rasestumisvastaste vahendite puudumine avaldavad neile ebaproportsionaalset mõju; arvestades, et tervishoiutöötajate koolitamine võib selles osas olla kasulik, et tagada põhiõigus tervishoiuteenustele, mis peaks hõlmama ka juurdepääsu kvaliteetsetele ja sihipärastele vaimse tervise asutustele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et rassistatud naised, ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga naised, puuetega naised, sisserännanud naised ja LGBTIQ-inimesed kogevad täiendavaid takistusi ja vägivalda juurdepääsul tervishoiuteenustele ja -teabele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenustele ja -õigustele, mis on tingitud diskrimineerivatest seadustest ja poliitikast, häbimärgistamisest ja stereotüüpidest; arvestades, et need naised kogevad raseduse ja sünnituse ajal tõenäolisemalt günekoloogilist ja sünnitusabiga seotud vägivalda, ning arvestades, et põhjalike teadmiste ja rasestumisvastaste vahendite puudumine avaldavad neile ebaproportsionaalset mõju; arvestades, et tervishoiutöötajate koolitamine võib selles osas olla kasulik, et tagada põhiõigus tervishoiuteenustele, mis peaks hõlmama ka juurdepääsu kvaliteetsetele ja sihipärastele vaimse tervise asutustele;

| V. | arvestades, et rassistatud naiste puhul on tõenäolisem, et meditsiiniteenuste osutajad eiravad nende sümptomeid, kuna paljudes liikmesriikides ei käsitleta meditsiinihariduses Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika ja Aasia naiste haigusi ja sümptomeid; arvestades, et mõnes Euroopa riigis on mustanahalistel naistel neli korda ja Aasia naistel kaks korda suurem tõenäosus surra sünnitusel kui valgetel naistel ning Aafrika päritolu naistel on suurem oht surra eluohtlikesse haigustesse, isegi kui need haigused on nende hulgas vähem levinud; arvestades, et tervishoiuteenuste kättesaadavuse parandamine ning kõigi selliste diskrimineerimise vormide ennetamine, kaotamine ja karistamine, mis piiravad kõigi naiste juurdepääsu tervishoiule, on väga olulised, et tugevdada naiste võimet kasutada oma põhiõigusi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et rassistatud naiste puhul on tõenäolisem, et meditsiiniteenuste osutajad eiravad nende sümptomeid, kuna paljudes liikmesriikides ei käsitleta meditsiinihariduses Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika ja Aasia naiste haigusi ja sümptomeid; arvestades, et mõnes Euroopa riigis on mustanahalistel naistel neli korda ja Aasia naistel kaks korda suurem tõenäosus surra sünnitusel kui valgetel naistel ning Aafrika päritolu naistel on suurem oht surra eluohtlikesse haigustesse, isegi kui need haigused on nende hulgas vähem levinud; arvestades, et tervishoiuteenuste kättesaadavuse parandamine ning kõigi selliste diskrimineerimise vormide ennetamine, kaotamine ja karistamine, mis piiravad kõigi naiste juurdepääsu tervishoiule, on väga olulised, et tugevdada naiste võimet kasutada oma põhiõigusi;

| W. | arvestades, et roma naised kogevad endiselt vägivallajuhtumite korral rassismi ja diskrimineerimist tervishoiu- ja tugiteenustele juurdepääsul; arvestades, et mõnes liikmesriigis kogevad roma naised reproduktiivtervishoius ikka veel etnilist segregatsiooni ning teravdatud verbaalset, füüsilist ja psühholoogilist vägivalda ja ahistamist, sealhulgas sünnituse ajal, ning sageli on nad inimkaubanduse ja/või seksuaalse ärakasutamise ohvrid; arvestades, et roma naised ja puuetega naised on läbi aegade ELis olnud süstemaatilise sundsteriliseerimise ohvrid ning paljude puhul on keeldutud tõhusatest hüvitusmeetmetest; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et roma naised kogevad endiselt vägivallajuhtumite korral rassismi ja diskrimineerimist tervishoiu- ja tugiteenustele juurdepääsul; arvestades, et mõnes liikmesriigis kogevad roma naised reproduktiivtervishoius ikka veel etnilist segregatsiooni ning teravdatud verbaalset, füüsilist ja psühholoogilist vägivalda ja ahistamist, sealhulgas sünnituse ajal, ning sageli on nad inimkaubanduse ja/või seksuaalse ärakasutamise ohvrid; arvestades, et roma naised ja puuetega naised on läbi aegade ELis olnud süstemaatilise sundsteriliseerimise ohvrid ning paljude puhul on keeldutud tõhusatest hüvitusmeetmetest;

| X. | arvestades, et LGBTQI-inimesed kogevad kogu Euroopas endiselt diskrimineerimist tervishoiuteenustele juurdepääsul, kusjuures 16 % uuringus osalenutest teatas, et nad on tundnud end oma identiteedi tõttu diskrimineerituna tervishoiu- või sotsiaaltöötajate poolt, ning arvestades, et transsoolised inimesed teatavad, et tervishoiutöötajad kohtlevad neid väga sageli transfoobselt ja lugupidamatult; arvestades, et mitmes liikmesriigis viiakse transsooliste inimeste puhul läbi sundsteriliseerimist või meditsiinilist sekkumist ning et mõlemal juhul on tegemist inimõiguste standardite rikkumisega; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et LGBTQI-inimesed kogevad kogu Euroopas endiselt diskrimineerimist tervishoiuteenustele juurdepääsul, kusjuures 16 % uuringus osalenutest teatas, et nad on tundnud end oma identiteedi tõttu diskrimineerituna tervishoiu- või sotsiaaltöötajate poolt, ning arvestades, et transsoolised inimesed teatavad, et tervishoiutöötajad kohtlevad neid väga sageli transfoobselt ja lugupidamatult; arvestades, et mitmes liikmesriigis viiakse transsooliste inimeste puhul läbi sundsteriliseerimist või meditsiinilist sekkumist ning et mõlemal juhul on tegemist inimõiguste standardite rikkumisega;

| Y. | arvestades, et muutused ühiskonnas ja seadusandluses, samuti meditsiinilised ja bioloogilised uuringud on viinud selleni, et nais- ja meessoo kõrval tunnustatakse soo määratluses mitmekesisust; arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikas on soolist diskrimineerimist tõlgendatud laiemalt, et hõlmata ka transsoolisi inimesi, kes on läbinud soovahetusoperatsiooni; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et muutused ühiskonnas ja seadusandluses, samuti meditsiinilised ja bioloogilised uuringud on viinud selleni, et nais- ja meessoo kõrval tunnustatakse soo määratluses mitmekesisust; arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikas on soolist diskrimineerimist tõlgendatud laiemalt, et hõlmata ka transsoolisi inimesi, kes on läbinud soovahetusoperatsiooni;

| Z. | arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimisel võib olla tõsine mõju soolist vägivalda (nagu naiste või intersooliste inimeste suguelundite moonutamine) kogenud ohvrite elule, näiteks võib see piirata või takistada nende juurdepääsu ennetus-, tugi- ja kaitseteenustele, mida nad vajavad erinevat liiki diskrimineerimise ning kultuuri- ja keelebarjääride koosluse tõttu, mis võib suurendada tüsistuste riski või kahjustada nende vaimset tervist; arvestades, et spetsialistidel, kes puutuvad kokku soolise vägivalla ohvritega, puudub sageli koolitus, sealhulgas intersektsionaalsuse valdkonnas; arvestades, et sooline vägivald on nii püsiva soolise ebavõrdsuse tagajärg kui ka üks selle põhjustest; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimisel võib olla tõsine mõju soolist vägivalda (nagu naiste või intersooliste inimeste suguelundite moonutamine) kogenud ohvrite elule, näiteks võib see piirata või takistada nende juurdepääsu ennetus-, tugi- ja kaitseteenustele, mida nad vajavad erinevat liiki diskrimineerimise ning kultuuri- ja keelebarjääride koosluse tõttu, mis võib suurendada tüsistuste riski või kahjustada nende vaimset tervist; arvestades, et spetsialistidel, kes puutuvad kokku soolise vägivalla ohvritega, puudub sageli koolitus, sealhulgas intersektsionaalsuse valdkonnas; arvestades, et sooline vägivald on nii püsiva soolise ebavõrdsuse tagajärg kui ka üks selle põhjustest;

| AA. | arvestades, et iga kolmas transsooline inimene kogeb töö otsimisel diskrimineerimist ja transsooliste naiste seas on sellist diskrimineerimist kogenud iga teine; arvestades, et 26 % ELi transsoolistest naistest on mingil eluperioodil kogenud kodutust ja 25 % ütleb, et neil raske või väga raske ots-otsaga välja tulla; arvestades, et rassistatud transsoolised naised kogevad ELis ainulaadset ja erakordset struktuurset ja institutsioonilist diskrimineerimist, mis mõjutab nende juurdepääsu haridusele, tööhõivele, tervishoiule ja eluasemele ning nende võimet jääda vaesusest või sotsiaalsest tõrjutusest puutumata; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et iga kolmas transsooline inimene kogeb töö otsimisel diskrimineerimist ja transsooliste naiste seas on sellist diskrimineerimist kogenud iga teine; arvestades, et 26 % ELi transsoolistest naistest on mingil eluperioodil kogenud kodutust ja 25 % ütleb, et neil raske või väga raske ots-otsaga välja tulla; arvestades, et rassistatud transsoolised naised kogevad ELis ainulaadset ja erakordset struktuurset ja institutsioonilist diskrimineerimist, mis mõjutab nende juurdepääsu haridusele, tööhõivele, tervishoiule ja eluasemele ning nende võimet jääda vaesusest või sotsiaalsest tõrjutusest puutumata;

| AB. | arvestades, et tõrjutud rühmade eluaseme kvaliteet on sageli kehvem, millega kaasneb suurem kokkupuude kahjulike keskkonnamõjudega, mis põhjustavad haigusi nii neile endile kui ka nende lastele; arvestades, et praegune energiahindade tõus avaldab suuremat mõju ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga naistele; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et tõrjutud rühmade eluaseme kvaliteet on sageli kehvem, millega kaasneb suurem kokkupuude kahjulike keskkonnamõjudega, mis põhjustavad haigusi nii neile endile kui ka nende lastele; arvestades, et praegune energiahindade tõus avaldab suuremat mõju ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga naistele;

| AC. | arvestades, et puuetega naistel on puueteta naistega võrreldes kümme korda suurem tõenäosus langeda füüsilise või seksuaalse rünnaku ohvriks; arvestades, et transsoolised naised ja intersoolised inimesed kogevad rohkem füüsilist vägivalda ja seksuaalseid rünnakuid kui teised LGBTQ+ kategooriad; arvestades, et 27 % Aafrika päritolu mosleminaistest, kes ütlesid, et kannavad väljaspool kodu religioosset riietust, tunnistavad, et on kogenud kohatut jõllitamist või solvavaid žeste, 15 % on kogenud solvanguid või solvavaid märkusi ja 2 % on füüsiliselt rünnatud; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et puuetega naistel on puueteta naistega võrreldes kümme korda suurem tõenäosus langeda füüsilise või seksuaalse rünnaku ohvriks; arvestades, et transsoolised naised ja intersoolised inimesed kogevad rohkem füüsilist vägivalda ja seksuaalseid rünnakuid kui teised LGBTQ+ kategooriad; arvestades, et 27 % Aafrika päritolu mosleminaistest, kes ütlesid, et kannavad väljaspool kodu religioosset riietust, tunnistavad, et on kogenud kohatut jõllitamist või solvavaid žeste, 15 % on kogenud solvanguid või solvavaid märkusi ja 2 % on füüsiliselt rünnatud;

| AD. | arvestades, et liiga paljud naised, eelkõige sisserännanud ja etnilistesse vähemustesse kuuluvad naised, mustanahalised naised, muu kui valge nahavärviga naised ja LGBTIQ+ naised kogevad kinnistunud stereotüüpide tõttu avalikus ruumis ja töökohal jätkuvalt seksuaalset ahistamist ning neid ähvardab suurem majandusliku ja seksuaalse ärakasutamise oht; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et liiga paljud naised, eelkõige sisserännanud ja etnilistesse vähemustesse kuuluvad naised, mustanahalised naised, muu kui valge nahavärviga naised ja LGBTIQ+ naised kogevad kinnistunud stereotüüpide tõttu avalikus ruumis ja töökohal jätkuvalt seksuaalset ahistamist ning neid ähvardab suurem majandusliku ja seksuaalse ärakasutamise oht;

| AE. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal on sagenenud Aasia päritolu isikute, eelkõige Hiina kogukondadesse kuuluvate isikute või isikute, keda arvatakse olevat Aasia päritolu, vastu suunatud vaenukõne ja vihakuriteod, sealhulgas rassistlikud rünnakud ja peksmised, vägivaldne kiusamine, ähvardamine, rassistlik väärkohtlemine ja küberkiusamine; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal on sagenenud Aasia päritolu isikute, eelkõige Hiina kogukondadesse kuuluvate isikute või isikute, keda arvatakse olevat Aasia päritolu, vastu suunatud vaenukõne ja vihakuriteod, sealhulgas rassistlikud rünnakud ja peksmised, vägivaldne kiusamine, ähvardamine, rassistlik väärkohtlemine ja küberkiusamine;

| AF. | arvestades, et kriminaalõigussüsteemid ja õiguskaitseasutused peaksid oma tavades ja otsustes arvesse võtma intersektsionaalset lähenemisviisi kui õigusmõistet, et vältida diskrimineerimise, vaesuse ja tõrjutuse süvenemist, millel võib olla kahjulik mõju eelkõige vähekaitstud rühmadest pärit naistele kogu nende mitmekesisuses; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kriminaalõigussüsteemid ja õiguskaitseasutused peaksid oma tavades ja otsustes arvesse võtma intersektsionaalset lähenemisviisi kui õigusmõistet, et vältida diskrimineerimise, vaesuse ja tõrjutuse süvenemist, millel võib olla kahjulik mõju eelkõige vähekaitstud rühmadest pärit naistele kogu nende mitmekesisuses;

| AG. | arvestades, et vihkamisest ajendatud kuritegudest, vägivallast ja verbaalsest väärkohtlemisest teatamata ja nende registreerimata jätmine on endiselt probleem, mis tuleneb usalduse puudumisest riigiasutuste vastu ja struktuursetest tõketest; arvestades, et sellega kaasneb oht, et valitsused ei adu probleemi ulatust, seega ei näe nad struktuurset probleemi ega võta seetõttu meetmeid; arvestades, et 88 % romade vastu suunatud vihkamisest ajendatud füüsilistest rünnakutest jääb teatamata, samuti jääb teatamata 79 % kõige tõsisematest antisemiitlikest ahistamisjuhtumitest ja 80 % LGBTIQ-inimeste vastu suunatud füüsilise või seksuaalse vägivalla juhtudest; arvestades, et sellise karistamatusega kaasneb vägivalla kordumise ja süvenemise oht, aga ka oht, et ohvrid tunnevad, et ühiskond ei pane neid tähele ja unustab nad; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et vihkamisest ajendatud kuritegudest, vägivallast ja verbaalsest väärkohtlemisest teatamata ja nende registreerimata jätmine on endiselt probleem, mis tuleneb usalduse puudumisest riigiasutuste vastu ja struktuursetest tõketest; arvestades, et sellega kaasneb oht, et valitsused ei adu probleemi ulatust, seega ei näe nad struktuurset probleemi ega võta seetõttu meetmeid; arvestades, et 88 % romade vastu suunatud vihkamisest ajendatud füüsilistest rünnakutest jääb teatamata, samuti jääb teatamata 79 % kõige tõsisematest antisemiitlikest ahistamisjuhtumitest ja 80 % LGBTIQ-inimeste vastu suunatud füüsilise või seksuaalse vägivalla juhtudest; arvestades, et sellise karistamatusega kaasneb vägivalla kordumise ja süvenemise oht, aga ka oht, et ohvrid tunnevad, et ühiskond ei pane neid tähele ja unustab nad;

| AH. | arvestades, et LGBTIQ+ lapsed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga lapsed on diskrimineerimise sihtmärgid, mis takistab neil juurdepääsu põhiteenustele, nagu haridus; arvestades, et kõigis ELi liikmesriikides koges 80 % LGBTIQ+ kogukonna inimestest koolis kiusamist nende tegeliku või tajutava seksuaalse sättumuse tõttu, ning arvestades, et roma lapsed ja puuetega lapsed on sageli kaasavast tavaharidusest välja jäetud; arvestades, et vikerkaareperede lapsi häbimärgistatakse sageli, mistõttu on nad diskrimineerimise ja kiusamise sihtmärgid, see omakorda mõjutab nende haridustulemusi ja tööväljavaateid, igapäevaelu ning isiklikku ja perekondlikku heaolu; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et LGBTIQ+ lapsed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga lapsed on diskrimineerimise sihtmärgid, mis takistab neil juurdepääsu põhiteenustele, nagu haridus; arvestades, et kõigis ELi liikmesriikides koges 80 % LGBTIQ+ kogukonna inimestest koolis kiusamist nende tegeliku või tajutava seksuaalse sättumuse tõttu, ning arvestades, et roma lapsed ja puuetega lapsed on sageli kaasavast tavaharidusest välja jäetud; arvestades, et vikerkaareperede lapsi häbimärgistatakse sageli, mistõttu on nad diskrimineerimise ja kiusamise sihtmärgid, see omakorda mõjutab nende haridustulemusi ja tööväljavaateid, igapäevaelu ning isiklikku ja perekondlikku heaolu;

| AI. | arvestades, et kvaliteetne, kaasav, terviklik ja asjakohane võrdõiguslikkuse, austuse ja sallivuse alane haridus, mis algab väga varases etapis, on parim vahend rassismi ja mitmekordse diskrimineerimise vastu võitlemiseks ning kaasava ühiskonna ülesehitamiseks (19); |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et kvaliteetne, kaasav, terviklik ja asjakohane võrdõiguslikkuse, austuse ja sallivuse alane haridus, mis algab väga varases etapis, on parim vahend rassismi ja mitmekordse diskrimineerimise vastu võitlemiseks ning kaasava ühiskonna ülesehitamiseks (19);

| AJ. | arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimist kogevatel naistel on suurem oht, et nende lapsed paigutatakse riiklikku hoolekandeasutusse ja neile ei anta piisavat rahalist toetust oma laste kasvatamiseks; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimist kogevatel naistel on suurem oht, et nende lapsed paigutatakse riiklikku hoolekandeasutusse ja neile ei anta piisavat rahalist toetust oma laste kasvatamiseks;

| AK. | arvestades, et sotsiaalsed eelarvamused ja struktuurne ebavõrdsus võib olla lõimitud uude tehnoloogiasse, sealhulgas tehisintellekti, ja see on murettekitav probleem; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et sotsiaalsed eelarvamused ja struktuurne ebavõrdsus võib olla lõimitud uude tehnoloogiasse, sealhulgas tehisintellekti, ja see on murettekitav probleem;

| AL. | arvestades, et kuigi lapsega sõlmitud abielude lõpetamist peetakse inimõiguste ja demokraatia 2015.–2019. aasta tegevuskavas, ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas aastateks 2016–2020 ja ELi strateegilises kohustuses soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019 prioriteetseks, esineb seda mõnes liikmesriigis endiselt; arvestades, et see probleem on laialt levinud marginaliseeritud kogukondades, kus on madal haridustase ja kõrge vaesuse määr; arvestades, et kuigi Istanbuli konventsioonis nõutakse lapse abiellu sundimise kriminaliseerimist, keelduvad mõned liikmesriigid endiselt konventsiooni ratifitseerimast ja lubavad oma õigusaktides lapsega abielu sõlmida; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et kuigi lapsega sõlmitud abielude lõpetamist peetakse inimõiguste ja demokraatia 2015.–2019. aasta tegevuskavas, ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas aastateks 2016–2020 ja ELi strateegilises kohustuses soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019 prioriteetseks, esineb seda mõnes liikmesriigis endiselt; arvestades, et see probleem on laialt levinud marginaliseeritud kogukondades, kus on madal haridustase ja kõrge vaesuse määr; arvestades, et kuigi Istanbuli konventsioonis nõutakse lapse abiellu sundimise kriminaliseerimist, keelduvad mõned liikmesriigid endiselt konventsiooni ratifitseerimast ja lubavad oma õigusaktides lapsega abielu sõlmida;

| AM. | arvestades, et naiste valitsusvälised organisatsioonid ja nende võrgustikud panustavad märkimisväärselt naiste õiguste kaitsmisse ja naiste diskrimineerimise vastu võitlemisse; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et naiste valitsusvälised organisatsioonid ja nende võrgustikud panustavad märkimisväärselt naiste õiguste kaitsmisse ja naiste diskrimineerimise vastu võitlemisse;

Läbipõimunud diskrimineerimise alane poliitikakujundamine

| 1. | rõhutab, kui oluline on, et ELi poliitikakujundamises tegeldaks läbipõimunud diskrimineerimise probleemi ja selle kaotamisega, sealhulgas ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide ja poliitikameetmete kaudu; nõuab võrdõiguslikkuse liidu poliitika ja meetmete tugevdamist, tõhustamist ja vajaduse korral kohandamist ning läbipõimunud diskrimineerimise ELi raamistiku väljatöötamist, kehtestades selleks valdkondadevahelised eesmärgid ja meetmed; tunnistab vajadust integreerida võrdõiguslikkus ja sooline võrdõiguslikkus ELi poliitikasse ning töötada välja kaasavad lahendused, et kaitsta meie kogukondades kõige tõrjutumaid ja neid, kes kogevad läbipõimunud diskrimineerimist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et ELi ja liikmesriikide võrdõiguslikkuse poliitika alase koostöö ja koordineerimise suurendamiseks luuaks süvalaiendamise mehhanism, mis tagaks, et poliitika läbivaatamisel ja vastuvõtmisel võetakse arvesse kõiki diskrimineerimise liike, eriti läbipõimunud diskrimineerimist, ja tehakse süstemaatilisi mõjuhinnanguid nii võrdõiguslikkuse kui ka soolise võrdõiguslikkuse küsimustes; innustab liikmesriike võtma vastu või tugevdama kriminaal- ja tsiviilõigust, millega keelatakse nii läbipõimunud kui ka mitmekordne diskrimineerimine, ning nõuab ELi suuniste väljatöötamist, sealhulgas heade tavade vahetamist intersektsionaalse lähenemisviisi vastuvõtmise kohta poliitikakujundamises; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub tulevasi ELi eesistujariike ja praegu blokeerivaid liikmesriike üles seadma võrdse kohtlemise ja diskrimineerimise kõigi vormide vastu võitlemise keskseks prioriteediks, et ummikseis ületada, ning võtma viivitamata vastu diskrimineerimisvastase direktiivi, et saavutada ELis kõigi inimeste ühtlustatud kaitse sotsiaalkaitse, sealhulgas sotsiaalkindlustuse ja tervishoiu, sotsiaaltoetuste, hariduse ning kaupade ja teenuste, sealhulgas eluaseme kättesaadavuse ja pakkumise valdkonnas; nõuab meetmeid, millega tagada, et selle direktiiviga suudetakse tegeleda läbipõimunud diskrimineerimise probleemiga, mida praeguses õigusraamistikus ei käsitleta, ning tagada kõigi rassistatud naiste kaasamine ja kaitse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid kehtivate ELi diskrimineerimisvastaste ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide jõustamise ning algataksid rikkumismenetlused, kui liikmesriigid ei võta neid õigusakte üle ega rakenda neid täielikult; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, mis põhinevad inimeste vabatahtlikul osalemisel, konfidentsiaalsusel, anonüümsusel, enesemääramisel ja teadval nõusolekul, et koguda usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid võrdõiguslikkuse kohta, sealhulgas soo, rassilise ja etnilise päritolu (lähtuvalt ELi rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi määratlusest), seksuaalse sättumuse ja identiteedi alusel liigitatud andmeid, järgides samal ajal ELi andmekaitse ja põhiõiguste peamisi põhimõtteid ja standardeid, et teha kindlaks rassismi ja diskrimineerimise algpõhjused ja mõõta nende ulatust ning võidelda nende vastu kooskõlas asjakohaste riiklike õigusraamistikega ja töötada selle nimel, et tugineda nendele andmetele oma poliitika kujundamisel; märgib, et võrdõiguslikkust käsitlevad andmed on peamine vahend diskrimineerimise, eelkõige läbipõimunud, struktuurse ja institutsioonilise diskrimineerimise kõigi liikide ja mõõtmete mõistmiseks, tuvastamiseks ja nende vastu võitlemiseks; nõuab, et EL ergutaks selliste andmete kogumist ja pakuks tehnilist tuge olemasolevate komisjoni suuniste rakendamiseks selles valdkonnas ning edendaks mõjutatud kogukondade osalemist protsessis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks Euroopa rahvastikustatistika käimasoleva läbivaatamise; kutsub komisjoni üles tagama, et läbivaatamine hõlmaks võimalikult palju sõnaselgeid diskrimineerimise põhjuseid, et tagada usaldusväärsete võrdõiguslikkust käsitlevate andmete kogumine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb heameelt võrdõiguslikkuse voliniku ning rassismivastase võitluse koordinaatori, antisemitismivastase võitluse ja juudi eluviisi edendamise koordinaatori ja moslemivastase vaenu vastu võitlemise koordinaatori ametisse nimetamise üle; nõuab, et viivitamata nimetataks ametisse moslemivastase vaenu vastu võitlemise koordinaator, kelle ametikoht on juba aasta aega täitmata; rõhutab, et intersektsionaalsust arvesse võtva lähenemisviisi institutsionaliseerimiseks peaks komisjon nimetama koordinaatorid kõikide soolise võrdõiguslikkuse strateegiate jaoks ja rakendama alati sellist soolõime lähenemisviisi, mis oleks aluseks poliitikale, milles arvestatakse naistega nende kogu nende mitmekesisuses; on veendunud, et selliste koordinaatorite kollektiivne töö aitab intersektsionaalsust institutsionaliseerida, aitab kaasa võrdõiguslikkuse voliniku olulisele tööle ja tõhustab iga strateegia rakendamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et tugevdataks ja tõhustataks komisjoni võrdõiguslikkuse rakkerühma rolli ja koostööd muude asutustega tagamaks, et kõik poliitikameetmed hõlmavad poliitika ja õigusaktide mõjuhinnangutel põhinevat intersektsionaalset perspektiivi; märgib, et rakkerühma volitused peavad olema institutsionaliseeritud ja läbipaistvamad ning rakkerühm peab tegema tihedat koostööd läbipõimunud diskrimineerimist kogevate rühmadega; kutsub komisjoni üles täiendavalt kaaluma, kuidas selle algatuse strateegilist potentsiaali kõige paremini ära kasutada; märgib, et võrdõiguslikkuse voliniku rolli tuleb tugevdada, et viia ellu mõjukat võrdõiguslikkuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ning selle üle järelevalvet teostada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et komisjoni käivitatud puuetega inimeste platvorm on strateegilise potentsiaaliga juhtalgatus; kutsub komisjoni üles looma sarnaseid struktuure, et tagada kõigi võrdõiguslikkuse liidu strateegiate täielik rakendamine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt komisjoni hiljutiste asjakohaste strateegiate üle, eelkõige ELi LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 (20) ja ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 (21) üle, kuna neis lähtutakse intersektsionaalsest lähenemisviisist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles intersektsionaalsuse perspektiivi igakülgselt arvesse võtma ning tagama, et kehtivatel poliitikameetmetel ja õigusaktidel ei ole kaudset ja tahtmatut kahjulikku mõju, näiteks teatavate rühmade, eelkõige rassistatud naiste korduva tõrjumise näol; peab sellega seoses äärmiselt kahetsusväärseks, et ELi uues rände- ja varjupaigaleppes (22) puudub intersektsionaalne mõõde; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kiiduväärseks, et ELi dokumentides, sealhulgas tasustamise läbipaistvuse direktiivi ettepanekus, viidatakse üha enam intersektsionaalsusele, kuid peab kahetsusväärseks, et selle rakendamiseks puuduvad selgelt määratletud eesmärgid, näitajad ja meetmed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | juhib tähelepanu, et Euroopa Liidu Kohtu praktikas on viimastel aastatel võetud teataval määral arvesse intersektsionaalset lähenemisviisi ja see on põhinenud mõne ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide alusel kehtiva kriteeriumi laial tõlgendusel, järgides naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ja puuetega inimeste õiguste konventsiooni, milles võetakse arvesse, et naised ja puuetega inimesed võivad kogeda läbipõimunud diskrimineerimist; toetab täielikult sellise lähenemisviisi edasist arendamist ja hõlbustamist, kui see on võimalik, pidades silmas ka harta artiklis 21 sätestatud paindlikkust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõte ei saa piirduda konkreetse soo alusel diskrimineerimise keelustamisega, vaid kehtib ka sooidentiteedi alusel diskrimineerimise suhtes; tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohus on tõlgendanud soolise diskrimineerimise põhimõtet võrdse kohtlemise põhimõtte raames nii, et see hõlmab transsoolisi inimesi, kes on läbinud soovahetusoperatsiooni, kuid märgib, et selliseid otsuseid ei ole tehtud mittebinaarsete ega intersooliste inimeste kohta, mis seab kahtluse alla ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide kasulikkuse ja asjakohasuse Euroopa suure transsooliste inimeste kogukonna jaoks, kellel puudub juurdepääs kas soovahetusoperatsiooni läbinud või intersoolistele inimestele mõeldud tervishoiuteenustele; tuletab meelde, et erinevalt nendest inimestest, kes on oma keha muuta lasknud, puuduvad nendel inimestel diskrimineerimise korral õiguskaitsevahendid; tuletab meelde, et ELi diskrimineerimisvastases võitluses ei tohiks piirduda soo binaarse mõistega ja tuleks tunnistada soolist diskrimineerimist; kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, mis väldiks selles küsimuses õiguskindlusetuse tekkimise ohtu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab vajadust töötada välja intersektsionaalsel lähenemisviisil põhinev terviklik soolise vägivalla direktiiv, mis hõlmaks kõiki naisi ja tütarlapsi kogu nende mitmekesisuses ning LGBTIQ-kogukonda sooidentiteedi, -väljenduse või -tunnuste alusel; rõhutab, et naistevastase ja perevägivallaga võitlemise direktiivi ettepanekus on küll intersektsionaalset lähenemisviisi mainitud, kuid peab kahetsusväärseks, et seda ei ole igakülgselt arvesse võetud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab vajadust tunnistada, et rassistunud naistel on suurem risk langeda vägivalla ohvriks ja et läbipõimunud diskrimineerimise vormid süvendavad soolise vägivalla tagajärgi, sealhulgas õiguskaitsepoliitikas ja -organites valitsevate kinnistunud eelarvamuste ja stereotüüpide ning tõrjutud inimeste teisese ohvristamise tõttu; kutsub liikmesriike üles tagama, et soolise vägivalla juhtumeid uuritakse nõuetekohaselt, nende eest võetakse vastutusele ja karistatakse ning et ohvriabiteenused on piisavalt ulatuslikud, et käsitleda kõiki vägivallavorme, eelkõige läbipõimunud diskrimineerimisest ajendatud vägivalda lähtuvalt ohvrikesksest lähenemisviisist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub kõiki ELi institutsioone, organeid ja ameteid ning liikmesriike üles naiste ahistamise nähtusele tõhusamalt reageerima; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema internetis toimuva ahistamise vastu, mis on ebaproportsionaalselt suunatud eelkõige avalikus ja poliitilises elus osalevate tütarlaste ja naiste vastu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles rakendama tulevases direktiivis intersektsionaalsust, et tugevdada võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste rolli ja sõltumatust, ning integreerima intersektsionaalse perspektiivi kuriteoohvrite õiguste direktiivi ja inimkaubandusevastase direktiivi hindamis- ja rakenduskriteeriumidesse, hinnates mõju kõige tõrjutumatele rühmadele, eelkõige rassistatud naistele, tagades paljude sidusrühmadega konsulteerimise ja taotledes võrdõiguslikkust käsitlevate liigendatud andmete kogumist; rõhutab, et need on olulised sammud tugeva ja tõhusa ELi tasandi õiguskaitse väljatöötamiseks ja tugevdamiseks, et võidelda diskrimineerimise kõigi vormide vastu ELis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et ELi tunnuslause „Ühinenud mitmekesisuses“ ei kehti mitte ainult liidu ja selle liikmesriikide, vaid ka iga liikmesriigi elanikkonna mitmekesisuse kohta ning seda tuleks ühiselt edendada kui tugevust ja rikkust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab spetsiaalselt võrdõiguslikkuse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimusega tegeleva nõukogu koosseisu loomist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et uus tehnoloogia, sealhulgas tehisintellekt, võib ebavõrdsust ja diskrimineerimist süvendada ja suurendada; tuletab lisaks meelde, et selline tehnoloogia võib ohustada naisi nende mitmekesisuses, eelkõige rassistatud naisi, kes kogevad läbipõimunud diskrimineerimist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et tehisintellektisüsteemid juhinduvad läbipaistvuse, selgitatavuse, õigluse ja vastutuse põhimõtetest ning kehtestatakse meetmed, sealhulgas auditid, et sellised süsteemid ei süvendaks diskrimineerimist, rassismi, tõrjutust ja vaesust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, kui oluline on puudeid arvesse võttev poliitika, mis lähtub intersektsionaalsest lähenemisviisist; |
| --- | --- |

21.

Võim ja esindatus

| 22. | väljendab heameelt komisjoni lubaduse üle saavutada sooline võrdõiguslikkus kõigil tasanditel, kuid peab kahetsusväärseks mitmekesisuse eesmärkide puudumist ja üldise mitmekesisuse puudumist ELi institutsioonides; rõhutab sellega seoses avalike teenuste ja avaliku sektori asutuste olulist rolli eeskujuna; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et naised kogu nende mitmekesisuses oleksid paremini esindatud kõrgetasemelistel ja otsustustasandi ametikohtadel, ning positiivseid meetmeid, nagu ajutised kvoodid, stimuleerimismehhanismid ja mentorlus, et läbipõimunud diskrimineerimist kogevatel naistel oleks võimalik saada tööd avaliku sektori asutustes, sealhulgas ELi institutsioonides, et tagada, et ühiskonna mitmekesisus on otsuste tegemisel õiglaselt esindatud; märgib, et ainuüksi kvootidest ei piisa struktuurse diskrimineerimise terviklikuks käsitlemiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub liikmesriike üles töötama välja ja võtma vastu riiklikud tegevuskavad rassismi ja rassilise diskrimineerimise ning romade diskrimineerimise vastu võitlemiseks ning edendama LGBTIQ+-inimeste võrdõiguslikkust kooskõlas strateegiliste raamistikega; märgib, et seda tuleks teha tihedas koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sealhulgas rassistatud naiste ja mittebinaarsete inimestega; kutsub komisjoni üles tagama, et rassismivastases tegevuskavas mainitud õigusraamistiku põhjalikul hindamisel kasutatakse intersektsionaalset lähenemisviisi ja selles võetakse selgesõnaliselt arvesse mõju läbipõimunud diskrimineerimise vorme kogevatele naistele, näiteks rassistatud naistele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et liikmesriigid ja EL korraldaksid oma institutsioonides, sealhulgas kohtuasutustes, kaudseid eelarvamusi murdvaid ja teadlikkust suurendavaid koolitusi nii varjupaigaküsimuste menetlemise ja vastuvõtukeskustes kui ka haridusasutustes, samuti politseiametnikele, tervishoiutöötajatele ja teistele avalikele teenistujatele, ning tegeleksid kinnistunud stereotüüpidest tulenevate kaudsete eelarvamuste mõjuga otsustele, meetmetele ja vastasmõjudele, ning teatavate rühmade alaesindatusega nendes sektorites; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles eraldama kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi raames rahalisi vahendeid rohujuuretasandi kodanikuühiskonna organisatsioonidele, mida juhivad läbipõimunud diskrimineerimise all kannatavad naised, ning kavandama toetusi spetsiaalselt projektidele, mille eesmärk on võidelda läbipõimunud diskrimineerimise vastu ELis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub liikmesriike üles kavandama sihipäraseid poliitikameetmeid ja maksimeerima mitmeaastasest finantsraamistikust ning taaste- ja vastupidavusrahastust saadavate ELi rahaliste vahendite kasutamist, et toetada läbipõimunud diskrimineerimist kogevaid naisi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles tagama, et elamumajanduse ja energia valdkonnas moderniseerimiseks eraldatud ELi eelarvevahenditega toetataks konkreetselt madala sissetulekuga leibkondi, mille puhul on sageli tegu Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika ja Aasia päritolu naiste peredega; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, kui oluline on jõuda diasporaadest ja tõrjutud rühmadest pärit noorte naisteni, kellest paljud töötavad hooldusteenuste valdkonnas ja keda tööturul sageli diskrimineeritakse ning kes töötavad pahatihti töökohtadel, mille jaoks nad on ülekvalifitseeritud, või töökohtadel, kus nad ei leia piisavalt rakendust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika ja Aasia päritolu üksikemasid, et tagada nende täielik ühiskonnaelus osalemine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab eri vaatenurkade tähtsust meedia- ja audiovisuaaltööstuses ning nende rolli arvamuse kujundajatena; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed, et muuta diasporaadest pärit naiste panus nähtavamaks, suurendada nende esindatust kõigil tasanditel, eriti otsustusprotsessides, ning võidelda diskrimineerimise ja ahistamise vastu; rõhutab, kui oluline on teadlikkuse suurendamine mitmesuguste vahendite abil, näiteks koolitades ajakirjanikke ja teisi meediatöötajaid, et võidelda diskrimineerimise ja teadvustamata eelarvamuste vastu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab rohujuure tasandi spordi rolli sotsiaalse kaasatuse ja tervislike eluviiside seisukohast ning seega diasporaadest pärit tütarlaste ja naiste vähesema aktiivsuse negatiivset mõju; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ning rahvusvahelised, Euroopa ja riiklikud spordivaldkonna juhtorganid ja sidusrühmad rakendaksid meetmeid, et võidelda selliste organisatsiooniliste ja kultuuriliste iseärasustega, mis takistavad diasporaadest pärit naistel liitumast spordiklubidega, osalemast rohujuure tasandi spordis ja profispordis ning asumast spordivaldkonna juhtivatele ametikohtadele, millest annavad tunnistust ka vähene nähtavus meediakajastustes ning erinevused palkades, lisatasudes ja preemiates; nõuab jätkuvaid jõupingutusi, et võidelda igasuguse vägivalla ja ahistamise ning eri stereotüüpide vastu; |
| --- | --- |

32.

Võrdse juurdepääsu ja võrdsete õiguste tagamine

| 33. | kutsub liikmesriike üles tagama rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemist käsitleva nõukogu raamotsuse13, rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi, kuriteoohvrite õiguste direktiivi ja võrdse tööalase kohtlemise direktiivi järjepideva rakendamise; kutsub komisjoni üles korrapäraselt jälgima ja hindama võrdse kohtlemise saavutamist, võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi seisukohti, ning võtma asjakohaseid meetmeid, sealhulgas algatama rikkumismenetlusi nende liikmesriikide vastu, kes ei saa hakkama segregatsiooni kaotamisega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab teadlikkuse suurendamist, kasutades selleks mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas sihipäraseid kampaaniaid ja koolitust, et võidelda diskrimineerimise, teadvustamata eelarvamuste ning soolise ja mitmekesisusepõhise segregatsiooni vastu tööturul eesmärgiga murda levinud eelarvamusi, mis väljenduvad struktuursetes tõketes, millega puutuvad teiste hulgas kokku roma ja moslemi naised, transsoolised rändajad ja varjupaigataotlejad ning puuetega naised; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, kui oluline on võidelda stereotüüpide ja diskrimineerimise vastu väga varases eas, nõuab seetõttu eelarvamuste ning stereotüüpsete ja puuduvate esitlusviiside analüüsimist õppematerjalides, nende võimalikku korrigeerimist ja eelarvamustevaba haridust; kutsub liikmesriike üles ja ergutab neid tagama inimõigustealase koolituse, töötama välja noortele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et võidelda läbipõimunud diskrimineerimise ja rassismi vastu ning edendada võrdset ja mittediskrimineerivat haridust kõikidel haridusastmetel alates varasest east; tunnistab, et koolidel ja õpetajatel on tähtis roll võrdõiguslikkuse, soolise võrdõiguslikkuse, austuse, teadlikkuse suurendamise ja mittediskrimineerimise edendamisel, ning seda, kui oluline on tagada koolitöötajate suurem kultuuridevaheline tundlikkus ja kaasavamad haridussüsteemid liikmesriikides; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab, et tõrjutud tütarlastele ja noortele naistele kogu nende mitmekesisuses tagataks juurdepääs kaasavale ja kvaliteetsele haridusele, koolitusele, oskuste arendamisele ja inimväärsele tööle, ning kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike programmi „Erasmus+“ sihtotstarbeliste projektidega, sealhulgas teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) õppeainete puhul, ning tagama nimetatud elanikkonnarühmale õiglase nähtavuse õpikutes ja muudes õppematerjalides, mis võiksid samuti aidata neid tütarlapsi ja naisi võimestada ning lihtsustada nende siirdumist tööturule; rõhutab laste hariduse suurt mõju naiste ametialastele ja isiklikele püüdlustele ning tuletab meelde, et kõigil lastel peab olema tulemuslik juurdepääs tasuta haridusele, nagu on ette nähtud ELi õiguses; kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa lastegarantiid käsitleva soovituse rakendamisel intersektsionaalset lähenemisviisi, võttes arvesse tõrjutud rühmadest pärit laste erivajadusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles looma puuetega inimestele kaasavamaid haridusprogramme, et tegeleda haridus- ja sellest tuleneva tööhõivelõhega, kuna haridussüsteemist varakult lahkuvate puuetega noorte jätkuvalt kõrge määr võib viidata raskustele sobivate haridusprogrammide kättesaadavusel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab mitmekeelsuse suurt potentsiaali ja tähtsust meie ühiskonnas ning rõhutab, et iga keelt tuleb võrdselt väärtustada ning keelte teoreetiline hierarhia põhineb eelarvamustel ja stereotüüpidel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab, et eelkõige hooldussektoris pöörataks erilist tähelepanu meetmetele, mis võimaldaksid tulemuslikult ära hoida tööalast ärakasutamist, soolist vägivalda ja muid väärkohtlemise vorme ning hõlbustaksid töötajatel ja võimalikel ärakasutamise ohvritel, kellest enamik on naised, oma õiguste kasutamist, sealhulgas kõige tõrjutumate rühmade ja mujalt pärit rühmade puhul, kelle esindatus hooldussektoris on ebaproportsionaalselt suur; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles toetama uute meetmete, sealhulgas sektoritevaheliste seaduslike võimaluste loomist vastavalt riiklikule kontekstile, ka keskmise ja madala kvalifikatsiooniga töötajate jaoks, et edendada naiste, sealhulgas kõige tõrjutumatest rühmadest või diasporaadest pärit naiste iseseisvust, inimväärset tööd, töötajate põhiõigusi ja sotsiaalset kaasatust; nõuab ELi varjupaiga- ja rändepoliitika praeguse läbivaatamise raames intersektsionaalset hindamist ning seda, et poliitikas, millega antakse üksikisikutele rändestaatus, võetaks arvesse abikaasast, partnerist või tööandjast sõltumatut staatust, et kaotada sidemed, mis piiravad valikuvõimalusi ja turvalisust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et sisserännanud naised on sageli inimkaubanduse ja muude vägivallavormide, näiteks soolise vägivalla, sundabielude ja suguelundite moonutamise ohvrid, mida varjupaigamenetlustes ikka veel liiga sageli ei tunnustata; rõhutab, kui oluline on võtta varjupaiga-, rände- ja integratsioonipoliitika kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel arvesse läbipõimunud diskrimineerimise ohvriks langenud naiste konkreetseid kogemusi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et naisi karistatakse ebaproportsionaalselt nende olukorra või staatuse pärast ning soostereotüüpide, diskrimineerivate seaduste, läbipõimunud või kombineeritud diskrimineerimise ning menetlus- ja tõendamisnõuete ja -tavade tõttu puudub neil võrdne juurdepääs õigusemõistmisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et õiguskaitse oleks füüsiliselt, majanduslikult, sotsiaalselt ja kultuuriliselt kättesaadav kõigile naistele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub liikmesriike üles kasutama terviklikku ja intersektsionaalset lähenemisviisi kriminaalõigussüsteemi kõigis etappides ning tagama õiguskaitse kättesaadavuse kõigile läbipõimunud diskrimineerimist kogevatele naistele kogu nende mitmekesisuses, sealhulgas juurdepääsu kvaliteetsele õigusabile neile arusaadavas keeles; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab terviklikke, õigustepõhiseid, multidistsiplinaarseid ja isikukeskseid lähenemisviise kaitse- ja tugiteenustele (sealhulgas soolise vägivalla ja inimkaubanduse valdkonnas), millega käsitletakse institutsioonilisi tegureid, mis sunnivad naisi olukorda, kus nad on sõltuvad ja väärkoheldud, ning nõuab reaalseid võimalusi inimväärsete ja stabiilsete elamis- ja töölubade saamiseks ning mittediskrimineerivat juurdepääsu teenustele, toetusele ja õiguskaitsevahenditele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et Aafrika, Lähis-Ida, Ladina-Ameerika ja Aasia päritolu naistel on sageli raskusi väikeettevõtete rahastamisega, sest nad ei ole eelmistelt põlvkondadelt midagi päranduseks saanud, ning rõhutab, et ettevõtluse edendamine nendes rühmades võib pakkuda suurepäraseid võimalusi suurendada nende naiste majanduslikku sõltumatust ja mõjuvõimu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub liikmesriike üles töötama välja konkreetseid töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmeid, et võimaldada kõige tõrjutumatel naistel ühitada töö, haridus ja kutsealane areng perekondlike kohustustega ning võidelda diskrimineerimise ja eelarvamuste vastu, mida nad kogevad jätkuvalt tööturul, hariduses ja igapäevaelus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et läbipõimunud diskrimineerimise võimendav mõju võib halvendada tervishoiuteenuste kättesaadavust; kutsub liikmesriike üles tagama universaalse ja kättesaadava ravikindlustuse, sealhulgas vaimse tervise eriteenused, ning kaotama kiiresti tervishoiuteenuste kättesaadavust piiravad takistused kõigi, sealhulgas ilma nõutavate dokumentideta rändajate jaoks, pöörates erilist tähelepanu naistele kogu nende mitmekesisuses; rõhutab, et tervishoiuteenuste kättesaadavust ei tohiks kunagi takistada ignorantsus, eelarvamused või häbimärgistamine; rõhutab, kui oluline on, et tervishoiutöötajad osutaksid tervishoiuteenuseid humaanselt, mittediskrimineerivalt ja eelarvamustevabalt, austades vaba, eelnevat ja teadlikku nõusolekut ning patsientide õigusi; märgib, et tõrjutud rühmadesse kuuluvate naiste ja sisserändajatest naiste tervishoiuteenuste, eelkõige vaimse tervise teenuste kättesaadavust käsitlevad andmed on eriti puudulikud; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub liikmesriike üles võtma arvesse läbipõimunud diskrimineerimise võimendavat mõju tervishoiuteenuste diagnoosimise kättesaadavusele, eelkõige seoses reproduktiivtervisega ning eeskätt mustanahaliste naiste, muu kui valge nahavärviga naiste ja vähemuste hulka kuuluvate naiste jaoks; tuletab meelde, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ja -õigused on põhilised inimõigused, millele peaks olema turvaline ja seaduslik juurdepääs kõigil inimestel kogu nende mitmekesisuses; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu strateegiad, poliitikameetmed ja programmid, millega edendatakse tõrjutud rühmadesse kuuluvate naiste seksuaal- ja reproduktiivtervist ja -õigusi, ning kaotatakse süsteemsed, rahalised, õiguslikud, praktilised ja sotsiaalsed tõkked, millega nad kokku puutuvad, ning neid strateegiaid, poliitikameetmeid ja programme rakendama, ühtlasi tagama, et seksuaal- ja reproduktiivtervist ja -õigusi kaitstakse ja austatakse kõikides liikmesriikides; kutsub liikmesriike üles edendama pereplaneerimist ja ulatuslikku eakohast seksuaalharidust ning aitama tagada kaitsetus või ebakindlas olukorras olevatele naistele kõikvõimalike tasuta rasestumisvastaste vahendite kättesaadavuse ning tagama, et neid ei diskrimineeritaks tervishoiuteenustele juurdepääsul; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ergutab liikmesriike tagama kättesaadavad ja läbipaistvad soo õigusliku tunnustamise menetlused, mis põhinevad enesemääramisel ja on kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni klassifikatsiooniga RHK-11, tunnustama õigusaktides transsoolisi, mittebinaarseid ja intersoolisi inimesi ning kaotama sellised takistused, nagu kohustuslikud kirurgilised protseduurid või kohustuslik psühholoogiline nõustamine; nõuab tungivalt, et liikmesriigid keelustaksid intersooliste inimeste suguelundite moonutamise ja tagaksid, et intersoolistele lastele ei tehta mittevajalikke meditsiinilisi või kirurgilisi protseduure imiku- või lapseeas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub liikmesriike üles lõpetama sundsteriliseerimise ja -abordi ning rasestumisvastaste vahendite kasutama sundimise, sealhulgas puuetega naiste ja roma naiste puhul ning meditsiinilise sekkumise transsooliste inimeste puhul, ning austama nende kehalist puutumatust; kutsub liikmesriike üles tagama kõigile sundsteriliseerimise ja -lahutuse ohvritele tõhusad ja õigeaegsed õiguskaitsevahendid, võttes selleks muu hulgas kasutusele tõhusad hüvitise maksmise skeemid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tuletab meelde, et kliimamuutused ja nende tagajärjed mõjutavad ebaproportsionaalselt naisi kogu nende mitmekesisuses, eriti neid, kes kogevad läbipõimunud diskrimineerimist, on tõrjutud või konfliktiolukordades; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kõik kliimameetmed hõlmavad intersektsionaalset perspektiivi, sealhulgas soo ja rassi aspekti, ning et selleks nähakse ette sihtotstarbelised assigneeringud ja meetmed, samuti tagama naiste võrdse osalemise kogu nende mitmekesisuses rahvusvahelise, Euroopa, riikliku ja kohaliku tasandi otsuseid tegevates organites; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kiireid, tõhusaid ja kooskõlastatud meetmeid, et kaitsta inimõigusi ning tegeleda Ukraina konfliktist mõjutatud naiste ja tütarlaste ning tõrjutud elanikkonnarühmade seksuaal- ja reproduktiivtervise alaste vajadustega; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16

(3)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 191.

(4)  ELT C 81, 18.2.2022, lk 43.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0073.

(6)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 104.

(7)  ELT C 108, 26.3.2021, lk 2.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/guidance_note_on_the_collection_and_use_of_equality_data_based_on_racial_or_ethnic_origin_final.pdf

(9)  https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2021/07/Collection-and-use-of-complaints-data.pdf

(10)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/combatting-discrimination/equality-data-collection_en#equality-data

(11)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/sites/default/files/2018-07/ENAR_Shadowreport_2013_2017.pdf

(12)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-eu-minorities-survey-roma-women_en.pdf

(13)  https://fra.europa.eu/en/publication/2018/being-black-eu

(14)  https://www.intersectionaljustice.org/img/2020.4.14_cij-factsheet-intersectionality-at-a-glance-in-europe_du2r4w.pdf

(15)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-01/Intersectionality-resource-guide-and-toolkit-en.pdf

(16)  „A comparative analysis of gender equality law in Europe 2020“.

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_STU(2020)662491_EN.pdf

(18)  https://www150.statcan.gc.ca/n1/pub/89-503-x/2015001/article/14695-eng.htm

(19)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-10-key-topics-combating-racism-a/16808b75f7

(20)  Komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatis „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698).

(21)  Komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatis „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152).

(22)  Komisjoni 23. septembri 2020. aasta teatis „Uus rände- ja varjupaigalepe“ (COM(2020)0609).

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/198 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/198

---

P9_TA(2022)0290

Ülemaailmset maksukokkulepet kahjustavad riikide vetod

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta resolutsioon ülemaailmset maksukokkulepet kahjustavate riikide vetode kohta (2022/2734(RSP))

(2023/C 47/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) III jaotist ning artikleid 113, 115, 116 ja 326, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) III jaotist ning artikleid 113, 115, 116 ja 326,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 4 ja 20, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 4 ja 20,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD)/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku avaldust teemal „Kahesambaline lahendus majanduse digitaliseerimisest tulenevate maksuprobleemide lahendamiseks“, millega oli 4. novembri 2021. aasta seisuga ühinenud ja nõustunud 141 liikmest 137, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD)/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku avaldust teemal „Kahesambaline lahendus majanduse digitaliseerimisest tulenevate maksuprobleemide lahendamiseks“, millega oli 4. novembri 2021. aasta seisuga ühinenud ja nõustunud 141 liikmest 137,

| — | võttes arvesse OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku II samba riigisisese rakendamise näidiseeskirju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku II samba riigisisese rakendamise näidiseeskirju,

| — | võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2021. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv hargmaiste kontsernide ülemaailmse madalaima maksustamistaseme tagamise kohta Euroopa Liidus (COM(2021)0823), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2021. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv hargmaiste kontsernide ülemaailmse madalaima maksustamistaseme tagamise kohta Euroopa Liidus (COM(2021)0823),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv hargmaiste kontsernide ülemaailmse madalaima maksustamistaseme tagamise kohta Euroopa Liidus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv hargmaiste kontsernide ülemaailmse madalaima maksustamistaseme tagamise kohta Euroopa Liidus (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. jaanuari 2019. aasta teatist „Tõhusama ja demokraatlikuma otsustusprotsessi poole ELi maksupoliitikas“ (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. jaanuari 2019. aasta teatist „Tõhusama ja demokraatlikuma otsustusprotsessi poole ELi maksupoliitikas“ (COM(2019)0008),

| — | võttes arvesse ELi maksuvaatluskeskuse 25. oktoobri 2021. aasta analüüsi „Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates“ (Ülemaailmse minimaalse maksumäära mõju tuludele: riigipõhised hinnangud), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi maksuvaatluskeskuse 25. oktoobri 2021. aasta analüüsi „Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates“ (Ülemaailmse minimaalse maksumäära mõju tuludele: riigipõhised hinnangud),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 5. aprilli 2022. aasta järeldusi ja 17. juuni 2022. aasta kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 5. aprilli 2022. aasta järeldusi ja 17. juuni 2022. aasta kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuannet ja oma 4. mai 2022. aasta resolutsiooni Euroopa tuleviku konverentsi järelmeetmete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuannet ja oma 4. mai 2022. aasta resolutsiooni Euroopa tuleviku konverentsi järelmeetmete kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni digimajanduse maksustamise kohta: OECD läbirääkimised, digivaldkonna ettevõtjate maksuresidentsus ja võimalik Euroopa digimaks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni digimajanduse maksustamise kohta: OECD läbirääkimised, digivaldkonna ettevõtjate maksuresidentsus ja võimalik Euroopa digimaks (3),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile õiglase ja lihtsama maksustamise kohta, millega toetatakse majanduse taastamise strateegiat (EP järelmeetmed komisjoni juulis avaldatud tegevuskavale ja 25 algatusele käibemaksu, äritegevuse ja üksikisiku maksustamise valdkonnas) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2022. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile õiglase ja lihtsama maksustamise kohta, millega toetatakse majanduse taastamise strateegiat (EP järelmeetmed komisjoni juulis avaldatud tegevuskavale ja 25 algatusele käibemaksu, äritegevuse ja üksikisiku maksustamise valdkonnas) (4),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 25. mai 2021. aasta uuringut „Taxing Multinationals in Europe“ (Hargmaiste ettevõtjate maksustamine Euroopas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 25. mai 2021. aasta uuringut „Taxing Multinationals in Europe“ (Hargmaiste ettevõtjate maksustamine Euroopas),

| — | võttes arvesse IMFi viimaseid hinnanguid 2022. aasta aprilli väljaandes „Fiscal Monitor“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IMFi viimaseid hinnanguid 2022. aasta aprilli väljaandes „Fiscal Monitor“,

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 4. novembri 2021. aasta seisuga olid OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku 141 liikmest 137 (sealhulgas kõik ELi liikmesriigid) otsustanud, et rahvusvahelist maksusüsteemi reformitakse kahesambalise lahenduse abil, et tulla toime majanduse digitaliseerimisest tulenevate väljakutsetega ning muu hulgas piirata mitmepoolsete kokkulepete abil kasumi ümberpaigutamist ja maksukonkurentsi, kehtestades äriühingute tulumaksu üleilmse miinimummäära 15 %; arvestades, et kokkulepe saavutati laiapõhjalise kompromissi ja mitme aasta jooksul toimunud läbirääkimisvoorude tulemusena; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 4. novembri 2021. aasta seisuga olid OECD/G20 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasava raamistiku 141 liikmest 137 (sealhulgas kõik ELi liikmesriigid) otsustanud, et rahvusvahelist maksusüsteemi reformitakse kahesambalise lahenduse abil, et tulla toime majanduse digitaliseerimisest tulenevate väljakutsetega ning muu hulgas piirata mitmepoolsete kokkulepete abil kasumi ümberpaigutamist ja maksukonkurentsi, kehtestades äriühingute tulumaksu üleilmse miinimummäära 15 %; arvestades, et kokkulepe saavutati laiapõhjalise kompromissi ja mitme aasta jooksul toimunud läbirääkimisvoorude tulemusena;

| B. | arvestades, et kahesambalise reformi raames üleilmse minimaalse maksumäära kehtestamine tähendaks, et riikidele laekub igal aastal ligikaudu 150 miljardi USA dollari võrra rohkem tulu (6); arvestades, et 2021. aasta oktoobris OECD/G20 kaasavas raamistikus saavutatud ajalooline kokkulepe ja selle laialdane toetus riikide poolt, mille majandus moodustab üle 90 % maailmamajandusest, on suur poliitiline edusamm, mis tuleb kiiresti ja ulatuslikult ellu viia, et see realiseeruks sotsiaalse ja majandusliku eduna ning toetaks õiglast maksustamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kahesambalise reformi raames üleilmse minimaalse maksumäära kehtestamine tähendaks, et riikidele laekub igal aastal ligikaudu 150 miljardi USA dollari võrra rohkem tulu (6); arvestades, et 2021. aasta oktoobris OECD/G20 kaasavas raamistikus saavutatud ajalooline kokkulepe ja selle laialdane toetus riikide poolt, mille majandus moodustab üle 90 % maailmamajandusest, on suur poliitiline edusamm, mis tuleb kiiresti ja ulatuslikult ellu viia, et see realiseeruks sotsiaalse ja majandusliku eduna ning toetaks õiglast maksustamist;

| C. | arvestades, et IMFi viimaste hinnangute kohaselt suurendab maksu miinimummäära kehtestamine kogu maailmas äriühingu tulumaksust saadavat tulu hinnanguliselt 5,7 % võrra lisamaksu kaudu ja võimalik, et täiendavalt veel 8,1 % võrra kasumi ümberpaigutamise ja maksukonkurentsi alaste kokkulepitud piirangute kaudu (7); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et IMFi viimaste hinnangute kohaselt suurendab maksu miinimummäära kehtestamine kogu maailmas äriühingu tulumaksust saadavat tulu hinnanguliselt 5,7 % võrra lisamaksu kaudu ja võimalik, et täiendavalt veel 8,1 % võrra kasumi ümberpaigutamise ja maksukonkurentsi alaste kokkulepitud piirangute kaudu (7);

| D. | arvestades, et kui kehtestada selle ülemaailmse kokkuleppe II samba kohaselt tegelik äriühingu tulumaksu miinimummäär 15 %, oleks ainuüksi ELis äriühingu tulumaksuna aastas laekuv tulu ligikaudu 64 miljardi euro võrra suurem (8); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kui kehtestada selle ülemaailmse kokkuleppe II samba kohaselt tegelik äriühingu tulumaksu miinimummäär 15 %, oleks ainuüksi ELis äriühingu tulumaksuna aastas laekuv tulu ligikaudu 64 miljardi euro võrra suurem (8);

| E. | arvestades, et liidus kohaldatakse maksuküsimuste suhtes seadusandlikku erimenetlust, kus õigusakt võetakse vastu nõukogu ühehäälse otsuse alusel; arvestades, et komisjoni 22. detsembri 2021. aasta ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv kaasava raamistiku II samba rakendamise kohta põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 115; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liidus kohaldatakse maksuküsimuste suhtes seadusandlikku erimenetlust, kus õigusakt võetakse vastu nõukogu ühehäälse otsuse alusel; arvestades, et komisjoni 22. detsembri 2021. aasta ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv kaasava raamistiku II samba rakendamise kohta põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 115;

| F. | arvestades, et 2021. aasta oktoobris toetasid rahvusvaheliste maksureeglite reformimise kokkulepet kõik OECD ja G20 riigid, sealhulgas kõik 27 ELi liikmesriiki; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2021. aasta oktoobris toetasid rahvusvaheliste maksureeglite reformimise kokkulepet kõik OECD ja G20 riigid, sealhulgas kõik 27 ELi liikmesriiki;

| G. | arvestades, et niisugusele toetusele vaatamata on selle rahvusvahelise kokkuleppe II samba järgimist ja rakendamist käsitleva ELi direktiivi (edaspidi „II samba direktiiv“) vastuvõtmine Euroopa Liidu Nõukogu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus kolmel korral nurjunud, sest ühehäälset otsust ei ole saavutatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et niisugusele toetusele vaatamata on selle rahvusvahelise kokkuleppe II samba järgimist ja rakendamist käsitleva ELi direktiivi (edaspidi „II samba direktiiv“) vastuvõtmine Euroopa Liidu Nõukogu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus kolmel korral nurjunud, sest ühehäälset otsust ei ole saavutatud;

| H. | arvestades, et nõukogu läbirääkimistel kasutas Poola oma riiklikku vetoõigust, et II samba direktiivi vastuvõtmist liidus takistada, olgugi et kõik ülejäänud 26 liikmesriiki seda toetavad; arvestades, et Poola loobus hiljem oma vastuseisust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nõukogu läbirääkimistel kasutas Poola oma riiklikku vetoõigust, et II samba direktiivi vastuvõtmist liidus takistada, olgugi et kõik ülejäänud 26 liikmesriiki seda toetavad; arvestades, et Poola loobus hiljem oma vastuseisust;

| I. | arvestades, et Ungari oli majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu varasematel kohtumistel direktiivi rakendamisega küll nõus, kuid kui Poola oma veto tühistas, kasutas Ungari majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 2022. aasta juuni kohtumisel õigust panna direktiivile veto; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Ungari oli majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu varasematel kohtumistel direktiivi rakendamisega küll nõus, kuid kui Poola oma veto tühistas, kasutas Ungari majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 2022. aasta juuni kohtumisel õigust panna direktiivile veto;

| J. | arvestades, et II samba direktiivi ELis rakendamisest saadav avaliku sektori tulu oleks eriti oluline, arvestades Venemaa Ukraina-vastase agressiooni enneolematut mõju üheaegselt ülemaailmsete tarneahelate häirete ning vajadusega tagada majanduse pandeemiajärgne taastumine ja ELi kliimaeesmärkide saavutamiseks vajalikud investeeringud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et II samba direktiivi ELis rakendamisest saadav avaliku sektori tulu oleks eriti oluline, arvestades Venemaa Ukraina-vastase agressiooni enneolematut mõju üheaegselt ülemaailmsete tarneahelate häirete ning vajadusega tagada majanduse pandeemiajärgne taastumine ja ELi kliimaeesmärkide saavutamiseks vajalikud investeeringud;

| K. | arvestades, et viimastel aastakümnetel on tehtud korduvalt katseid kehtestada liidus äriühingu tulumaksu miinimummäär; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et viimastel aastakümnetel on tehtud korduvalt katseid kehtestada liidus äriühingu tulumaksu miinimummäär;

| L. | arvestades, et Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemus hõlmas eelarve- ja maksupoliitikat käsitlevaid ettepanekuid, mis on esitatud selle kohta koostatud 9. mai 2022. aasta aruandes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemus hõlmas eelarve- ja maksupoliitikat käsitlevaid ettepanekuid, mis on esitatud selle kohta koostatud 9. mai 2022. aasta aruandes;

| M. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kaasamine seadusandliku tavamenetluse kaudu tõhustaks otsuste tegemist maksustamise valdkonnas ning annaks ELi maksupoliitikas tõhusamaid, asjakohasemaid ja ambitsioonikamaid tulemusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kaasamine seadusandliku tavamenetluse kaudu tõhustaks otsuste tegemist maksustamise valdkonnas ning annaks ELi maksupoliitikas tõhusamaid, asjakohasemaid ja ambitsioonikamaid tulemusi;

Üldised märkused

| 1. | väidab, et kehtivad rahvusvahelised maksueeskirjad on suures osas aegunud ega võimalda arvesse võtta majanduse üha süvenevat digitaliseerimist ega mõjusalt piirata maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist; toonitab, et need eeskirjad tuleb kiiresti reformida, võttes vastu OECD/G20 ülemaailmse maksukokkuleppe, et tagada rahvusvaheliste, ELi ja riiklike maksusüsteemide vastavus 21. sajandi uutele majanduslikele, sotsiaalsetele ja tehnoloogilistele nõudmistele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | täheldab suure murega, et riiklikud äriühingu tulumaksumäärad on ELis killustatud, mis võib moonutada ühtset turgu ja kahjustada ELi majandust; võtab ühtlasi teadmiseks, et keskmine äriühingu tulumaksumäär on ELis viimastel aastakümnetel jätkuvalt alanenud; tuletab meelde tungivat vajadust luua laiaulatuslik maksubaas ja vähendada võimalusi maksudest kõrvalehoidumiseks, maksupettuseks ja agressiivseks maksuplaneerimiseks, sealhulgas OECD/G20 kokkuleppe rakendamise kaudu ELi tasandil; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et kehtivate maksueeskirjade, liikmesriikide vaheliste ja liikmesriikide ning kolmandate riikide maksureeglite vastuolude ning muu hulgas rahvusvahelise koostöö puudumise tõttu on hargmaistel ettevõtjatel võimalik tegeleda agressiivse maksuplaneerimisega, mille tulemusel neid maksustatakse tegelikult palju madalama määraga; tuletab meelde, et selle tagajärjel on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsipositsioon oluliselt halvem, sest neid maksustatakse palju kõrgema tegeliku maksumääraga kui hargmaiseid ettevõtjaid, mis on lubamatu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et parlament võttis II samba direktiivi kohta hiljuti vastu seisukoha, milles nõutakse direktiivi kiiret rakendamist hiljemalt 2023. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et Ungari teatatud nõudmisi, eelkõige seoses sisulistel põhjustel tehtavate eranditega, võeti rahvusvahelises lepingus juba suures osas arvesse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab sellega seoses kõikidele liikmesriikidele meelde nende kohustust seoses OECD ülemaailmse kokkuleppega; rõhutab, et kokkuleppe kiire ja ulatuslik rakendamine on protsessi ülemaailmse edukuse jaoks otsustava tähtsusega; rõhutab, kui oluline on ELil võtta endale maksuparadiiside vastases võitluses ülemaailmne juhtroll ja olla esimene OECD kokkulepet rakendav piirkond; rõhutab II samba direktiivi ELis rakendamata jätmisega kaasnevaid ja sellega seotud riske; rõhutab, et II samba direktiivi rakendamata jätmine ELis võib ohustada II samba rakendamist USAs ja teistes jurisdiktsioonides; |
| --- | --- |

6.

Praegune otsustusprotsess ja riikide vetode mõju

| 7. | tuletab liikmesriikidele meelde, et aluslepingutes sätestatud otsuste ühehäälne tegemine tuleb tasakaalustada väga suure vastutustundega ning see peab olema kooskõlas ELi lepingu artikli 4 lõikel 3 põhineva lojaalse koostöö põhimõttega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et asjaolu, et maksupoliitika küsimustes on vaja nõukogu ühehäälset otsust, teeb praeguste probleemide lahendamiseks vajalike muudatuste saavutamise veel raskemaks; peab kahetsusväärseks, et praegune olukord põhjustab pahatihti viivitusi ja pärsib edusamme liidu maksueeskirjade ühtlustamisel ja kooskõlastamisel, mis oleks kõigile kasulik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et riiklikud vetod on järjekindlalt takistanud edasiminekut paljudes olulistes maksuvaldkondades; taunib asjaolu, et sellised ettepanekud nagu äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas (CCCTB), intresside ja litsentsitasude direktiivi läbivaatamine ning äriühingute maksustamise käitumisjuhendi reform on nõukogus endiselt blokeeritud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab hukka asjaolu, et teatavad liikmesriigid on kuritarvitanud riiklikke vetosid maksuküsimustes, et saavutada järeleandmisi muudes poliitikavaldkondades; rõhutab, et nende vetode tõttu tekib oht, et põlistatakse kahjulikud maksutavad ja sotsiaalne ebaõiglus, mis vähendab liidu suutlikkust tulemuslikult toimida, edendada võrdseid tingimusi ning kaitsta oma kodanike ja VKEde parimaid huve; |
| --- | --- |

10.

Soovitatud meetmed ja reformimist vajavad valdkonnad

| 11. | kordab oma üleskutset nõukogule võtta II samba direktiiv kiiresti vastu, et tagada kokkuleppe rakendamine hiljemalt 2023. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Ungarit üles lõpetama viivitamata ülemaailmse maksukokkuleppe blokeerimine nõukogus; mõistab hukka asjaolu, et üksainus liikmesriik suudab hoida sellise ajaloolise kokkuleppe rakendamise ja ülejäänud 26 liikmesriiki paigalseisus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu ei alustaks poliitilist kauplemist liikmesriikidega, kes kuritarvitavad oma riigi vetoõigust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab üleskutset komisjonile ja nõukogule, et nad nõuaksid ELi poliitikas kokku lepitud tingimuste täitmist ja otsuste tegemise läbipaistvust ning viivitaksid Ungari riikliku taaste- ja vastupidavuskava heakskiitmisega seni, kuni Ungari on täielikult täitnud kõik määruses sätestatud kriteeriumid, eelkõige riigipõhised soovitused õigusriigi, kohtusüsteemi sõltumatuse ning pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ennetamise ja avastamise ning nende vastu võitlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et kõik võimalikud stsenaariumid peaksid praeguses olukorras alles jääma ning tuleb võtta kiireid meetmeid, kui Ungari lähikuudel riiklikust vetoõigusest ei tagane; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu uuriksid alternatiivseid võimalusi, mis võimaldaksid ELil täita OECD/G20 tasandil võetud kohustusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma võimalikke lühiajalisi meetmeid, mis võimaldaksid ELil täita oma rahvusvahelisi kohustusi, näiteks otsustama, kas viimase abinõuna oleks asjakohane rakendada ülemaailmset maksukokkulepet ELi lepingu artiklis 20 sätestatud tõhustatud koostöö menetluse kaudu; on seisukohal, et kui ei ole võimalik kokku leppida muudes ELi tasandil rakendamise alternatiivides, annaks II samba direktiivi ühepoolne rakendamine kõigis liikmesriikides vastuvõetavaid tulemusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles kasutama vajaduse korral ELi toimimise lepingu artiklis 116 sätestatud teatava maksupoliitika suhtes kohaldatavat menetlust; tuletab sellega seoses meelde, et kui Ursula von der Leyen kandideeris komisjoni presidendi ametikohale, lubas ta, et võetakse kasutusele aluslepingute klauslid, mille abil saab maksustamist puudutavad ettepanekud vastu võtta kaasotsustamismenetluse kaudu ja nõukogus nende kohta otsuse teha kvalifitseeritud häälteenamusega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde komisjoni endise presidendi Jean Claude Junckeri 2018. aasta kõnet olukorrast Euroopa Liidus, milles ta nõudis teatavates maksuküsimustes otsuste tegemist kvalifitseeritud häälteenamusega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et pikas perspektiivis peaksid liikmesriigid kaaluma kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisele ülemineku lisaväärtust, nagu Euroopa tuleviku konverents soovitas; kutsub sellega seoses komisjoni üles alustama uuesti arutelu teatavates maksuküsimustes kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise kasutamise üle, kasutades etapiviisilist lähenemisviisi jätkumeetmena oma 2019. aasta selleteemalisele teatisele ja vastusena Euroopa tuleviku konverentsi tulemustele; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0216.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0141.

(3)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 54.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0082.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0219.

(6)  https://www.oecd.org/tax/international-community-strikes-a-ground-breaking-tax-deal-for-the-digital-age.htm

(7)  IMF, Fiscal Policy from Pandemic to War (Maksupoliitika pandeemiast sõjani), lk 28, https://www.imf.org/en/Publications/FM/Issues/2022/04/12/fiscal-monitor-april-2022

(8)  https://www.taxobservatory.eu/wp-content/uploads/2021/10/Note-2-November-2021-1.pdf

---

Neljapäev, 7. juuli 2022

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/202 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/202

---

P9_TA(2022)0291

Kardinal Zeni ja humanitaarabifondi 612 haldurite vahistamine Hongkongis

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon kardinal Zeni ja humanitaarabifondi 612 usaldushaldurite vahistamise kohta Hongkongis (2022/2751(RSP))

(2023/C 47/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2022. aasta resolutsiooni põhivabaduste rikkumiste kohta Hongkongis (1), 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Hongkongi ja eelkõige Apple Daily juhtumi kohta (2) ja 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni mahasurumise kohta Hongkongis (3) ning oma muid ja varasemaid resolutsioone Hiina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2022. aasta resolutsiooni põhivabaduste rikkumiste kohta Hongkongis (1), 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Hongkongi ja eelkõige Apple Daily juhtumi kohta (2) ja 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni mahasurumise kohta Hongkongis (3) ning oma muid ja varasemaid resolutsioone Hiina kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. mai 2022. aasta 24. aastaaruannet Hongkongi erihalduspiirkonna poliitilise ja majandusliku arengu kohta 2021. aastal (JOIN(2022)0016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. mai 2022. aasta 24. aastaaruannet Hongkongi erihalduspiirkonna poliitilise ja majandusliku arengu kohta 2021. aastal (JOIN(2022)0016),

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi seadust riikliku julgeoleku kaitsmise kohta Hongkongi erihalduspiirkonnas (riikliku julgeoleku seadus), mis jõustus 30. juunil 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi seadust riikliku julgeoleku kaitsmise kohta Hongkongi erihalduspiirkonnas (riikliku julgeoleku seadus), mis jõustus 30. juunil 2020,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust 8. mail 2022 toimunud valitsusjuhi valimiste kohta Hongkongis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust 8. mail 2022 toimunud valitsusjuhi valimiste kohta Hongkongis,

| — | võttes arvesse 4. aprillil 1990 vastu võetud Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadust, mis jõustus 1. juulil 1997 (Hongkongi põhiseadus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. aprillil 1990 vastu võetud Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadust, mis jõustus 1. juulil 1997 (Hongkongi põhiseadus),

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse 19. detsembri 1984. aasta ühisdeklaratsiooni Hongkongi küsimuse kohta, mida tuntakse ka Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsioonina ja mille Hiina ja Ühendkuningriigi valitsused registreerisid Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis 12. juunil 1985, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse 19. detsembri 1984. aasta ühisdeklaratsiooni Hongkongi küsimuse kohta, mida tuntakse ka Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsioonina ja mille Hiina ja Ühendkuningriigi valitsused registreerisid Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis 12. juunil 1985,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELi ja Hiina suhete keskmes peaks olema inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina võetud kohustusega järgida neid omaenda arengu- ja rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Hiina suhete keskmes peaks olema inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina võetud kohustusega järgida neid omaenda arengu- ja rahvusvahelises koostöös;

| B. | arvestades, et 11. ja 12. mail 2022 vahistas politsei Hongkongis väljaandmisvastase seaduse muutmise seaduse vastaste meeleavalduste käigus vigastatud, vahistatud või ähvardatud isikutele humanitaar- ja rahalist toetust pakkuva humanitaarabifondi 612 usaldushaldurid – pensionile jäänud roomakatoliku kiriku piiskopi kardinal Joseph Zeni, endise seadusandja Cyd Ho, laulja-aktivisti Denise Ho, teadlase Hui Po-Keungi ja vanemadvokaadi Margaret Ngi – süüdistatuna kokkumängus välisjõududega (riikliku julgeoleku seaduse artikkel 29); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 11. ja 12. mail 2022 vahistas politsei Hongkongis väljaandmisvastase seaduse muutmise seaduse vastaste meeleavalduste käigus vigastatud, vahistatud või ähvardatud isikutele humanitaar- ja rahalist toetust pakkuva humanitaarabifondi 612 usaldushaldurid – pensionile jäänud roomakatoliku kiriku piiskopi kardinal Joseph Zeni, endise seadusandja Cyd Ho, laulja-aktivisti Denise Ho, teadlase Hui Po-Keungi ja vanemadvokaadi Margaret Ngi – süüdistatuna kokkumängus välisjõududega (riikliku julgeoleku seaduse artikkel 29);

| C. | arvestades, et Hongkongi ametivõimud on alates 2019. aasta meeleavaldustest vahistanud umbes 10 000 inimest; arvestades, et 2 500 inimesele on esitatud süüdistus ja üle 1 100 inimese on süüdi mõistetud; arvestades, et 28. märtsi 2022. aasta seisuga oli riikliku julgeoleku seaduse alusel vahistatud ligi 200 inimest; arvestades, et 2022. aasta alguses oli Hongkongis 721 poliitvangi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Hongkongi ametivõimud on alates 2019. aasta meeleavaldustest vahistanud umbes 10 000 inimest; arvestades, et 2 500 inimesele on esitatud süüdistus ja üle 1 100 inimese on süüdi mõistetud; arvestades, et 28. märtsi 2022. aasta seisuga oli riikliku julgeoleku seaduse alusel vahistatud ligi 200 inimest; arvestades, et 2022. aasta alguses oli Hongkongis 721 poliitvangi;

| D. | arvestades, et komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 24. aastaaruandes, mis käsitleb Hongkongi erihalduspiirkonna poliitilist ja majanduslikku arengut 2021. aastal, jõutakse järeldusele, et kodanikuühiskonna tegutsemisruum aheneb jätkuvalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 24. aastaaruandes, mis käsitleb Hongkongi erihalduspiirkonna poliitilist ja majanduslikku arengut 2021. aastal, jõutakse järeldusele, et kodanikuühiskonna tegutsemisruum aheneb jätkuvalt;

| E. | arvestades, et ÜRO inimõiguste komitee vaatab praegu läbi kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti järgimist Hongkongi poolt ning see viiakse eeldatavasti lõpule 2022. aasta juulis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO inimõiguste komitee vaatab praegu läbi kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti järgimist Hongkongi poolt ning see viiakse eeldatavasti lõpule 2022. aasta juulis;

| 1. | mõistab hukka kardinal Joseph Zeni, linna demokraatiameelse liikumise ühe tugevama toetaja, ning Hongkongi humanitaarabifondi 612 ülejäänud nelja usaldushalduri vahistamise, mis kujutab endast rünnakut Hongkongi põhiseadusega tagatud vabaduste, sealhulgas usu- ja veendumusvabaduse vastu, eelkõige pärast enam kui 60 kodanikuühiskonna rühma sulgemist, ning sellest nähtuvad Hiina Rahvavabariigi jätkuvad jõupingutused hävitada süstemaatiliselt Hongkongi autonoomia ja vabaduste viimased riismed ning summutada demokraatiameelne liikumine; on veendunud, et vahistamine on selge näide John Lee Ka-Chiu väljendatud kavatsusest suruda kõik kriitilised hääled veelgi tugevamalt alla ja repressioone veelgi intensiivistada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Hongkongi erihalduspiirkonna ametivõime üles loobuma kõigist süüdistustest kardinal Zeni ja humanitaarabifondi 612 ülejäänud nelja usaldushalduri – Cyd Ho, Denise Ho, Hui Po-Keungi ja Margaret Ngi – vastu ning vabastama Cyd Ho; nõuab tungivalt, et Hongkongi erihalduspiirkonna ametivõimud võimaldaksid humanitaarabifondil 612 taastada oma rahalise, õigusliku ja humanitaartoetuse neile, kellele seda anti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et rakendada nõukogu 2020. aasta juuli järeldused, sealhulgas nn päästepaadi-kavad Hongkongi demokraatiameelsetele aktivistidele ja poliitilistele liidritele, näiteks hõlbustades erakorraliste viisade väljastamist ja ajutise varjupaiga andmist; kutsub Vatikani üles täielikult toetama kardinal Zeni ja teisi usujuhte, keda ähvardab Hongkongi riikliku julgeolekukorra alusel tagakiusamine või kinnipidamise oht; kutsub ühtlasi Vatikani suurendama oma diplomaatilisi jõupingutusi ja mõju Hiina ametivõimudele ning nõudma kõigi kardinal Zeni vastu esitatud süüdistuste tühistamist ning tagakiusamise ja inimõiguste rikkumiste lõpetamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et 25 aastat pärast Hongkongi üleandmist 1997. aastal, kui Hiina ametivõimud võtsid üle suveräänse võimu, lubades samal ajal austada linna põhiseadusega kaitstud vabadusi ja õigusi, ning kaks aastat pärast nn riikliku julgeoleku seaduse kehtestamist Hongkongis rikub Hiina Rahvavabariik jätkuvalt oma kohustusi, mis tulenevad Hiina ja Ühendkuningriigi ühisdeklaratsioonist, mille kohaselt kaitstakse Hongkongi laialdast autonoomiat vastavalt mudelile „Üks riik, kaks süsteemi“, samuti õigusriiki ja Hongkongi põhiseaduses sätestatud põhilisi inimõigusi kooskõlas Hiina riigisiseste ja rahvusvaheliste kohustustega, mille ta on võtnud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti allkirjastamisega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et Hiina ametivõimud tunnistaksid kehtetuks kogu riikliku julgeoleku seaduse ning taaskinnitaksid oma kohustust järgida Hongkongi põhiseadust, millega tagatakse ühinemis-, kogunemis-, väljendus- ning usu- ja veendumusvabadus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et John Lee valimisel rikuti jämedalt peamisi demokraatia põhimõtteid ja poliitilist pluralismi ning eirati Hongkongi kodanike õigust üldistele valimistele; rõhutab, et Hiina valimisreformid ja asjaolu, et endine julgeolekuminister ja politseiametnik John Lee nimetati valitsusjuhiks, näitavad, et Hongkongi valitsus ei ole varasema mudeli „Üks riik, kaks süsteemi“ alusel enam Pekingist sõltumatu ning kogu poliitiline opositsioon on maha surutud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | taunib Hongkongi ametivõimude otsust keelustada juba kolmandat aastat järjest iga aasta 4. juunil toimuv Tiananmeni väljaku mälestusüritus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab oma nõudmist nõukogule kehtestada kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi (ELi Magnitski-tüüpi sanktsioonid) alusel sihipärased sanktsioonid John Lee ning kõigi teiste Hongkongi ja Hiina Rahvavabariigi ametnike vastu, kes vastutavad jätkuva inimõiguste mahasurumise eest linnas; kordab ühtlasi oma tungivat nõudmist, et ülejäänud 10 ELi liikmesriiki, kes ei ole seda teinud, peataksid aktiivsed väljaandmislepingud Hiina Rahvavabariigi ja Hongkongiga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab oma üleskutset Euroopa välisteenistusele tagada piisavad vahendid Euroopa Liidu Hongkongi büroole (ELi büroo), et see saaks jätkata ja asjakohaselt tõhustada kohtuprotsesside vaatlemist, vanglakülastusi ja inimõiguste järgimise kontrolli ning esineda üldsusele avaldustega, nimetada oma töötajate hulgast inimõiguste eest vastutava kontaktisiku inimõiguste kaitsjatele ning pöörduda nende juhtumitega kõigi tasandite ametivõimude poole; kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi bürood üles andma korrapäraselt aru kõige silmapaistvamatest kohtuprotsessidest ja inimõiguste olukorra arengust Hongkongis üldisemalt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et ELi büroo ja liikmesriikide diplomaatilised töötajad teeksid kõik endast oleneva, et pakkuda Hongkongi inimõiguste aktivistidele vajalikku tuge ja aidata kaitsta nende õigusi, eelkõige külastades poliitvange vanglas, andes eriviisasid ja pakkudes liikmesriikides ajutist peavarju neile, kes põgenevad Hongkongist; peab kahetsusväärseks hirmu õhkkonda, mille Hongkongi kodanikuühiskonnas on tekitanud riikliku julgeoleku seadus muu hulgas seetõttu, et meelevaldselt on kehtestatud uus kuriteoliik – koostöö võõr- ja välisjõududega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toetab ÜRO 50 inimõiguste eksperdi üleskutset näha ÜRO Inimõiguste Nõukogus ette erivolitus inimõiguste olukorra jälgimiseks kogu Hiinas, sealhulgas Hongkongis, ja sellest aruandmiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele vaadata läbi ELi ja Hongkongi/Hiina vaheline tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi leping, Hongkongi majandus- ja kaubandusbüroo staatus Brüsselis ning Hongkongi liikmesus Maailma Kaubandusorganisatsioonis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, ELi büroole Hongkongis, kõigile ELi liikmesriikide konsulaaresindustele Hongkongis, Pühale Toolile ning Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusjuhile ja seadusandlikule kogule. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0011.

(2)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 178.

(3)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 242.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/205 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/205

---

P9_TA(2022)0292

Põlisrahvaste ja keskkonnakaitsjate olukord Brasiilias, sh Dom Philipsi ja Bruno Pereira tapmine

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon põlisrahvaste ja keskkonnakaitsjate olukorra kohta Brasiilias, sealhulgas Dom Phillipsi ja Bruno Pereira tapmise kohta (2022/2752(RSP))

(2023/C 47/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Brasiilia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Brasiilia kohta,

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni kliimamuutuste mõju kohta inimõigustele ja keskkonnakaitsjate rolli kohta selles küsimuses (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni kliimamuutuste mõju kohta inimõigustele ja keskkonnakaitsjate rolli kohta selles küsimuses (1),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2018. aasta resolutsiooni maailma põlisrahvaste õiguste rikkumise, sealhulgas maa hõivamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2018. aasta resolutsiooni maailma põlisrahvaste õiguste rikkumise, sealhulgas maa hõivamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi õigusraamistiku kohta ELi põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi õigusraamistiku kohta ELi põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks (3),

| — | võttes arvesse Piirideta Ajakirjanike, Javari oru põlisrahvaste liidu (UNIVAJA), Amnesty Internationali, Survival Internationali, Greenpeace’i, Human Rights Watchi ja Maailma Looduse Fondi (WWF) avaldusi Bruno Pereira ja Dom Phillipsi mõrva kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Piirideta Ajakirjanike, Javari oru põlisrahvaste liidu (UNIVAJA), Amnesty Internationali, Survival Internationali, Greenpeace’i, Human Rights Watchi ja Maailma Looduse Fondi (WWF) avaldusi Bruno Pereira ja Dom Phillipsi mõrva kohta,

| — | võttes arvesse 2007. aasta juulis sõlmitud ELi ja Brasiilia strateegilist partnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta juulis sõlmitud ELi ja Brasiilia strateegilist partnerlust,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, ÜRO 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni ja ÜRO 1998. aasta deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, ÜRO 2007. aasta põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni ja ÜRO 1998. aasta deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse 27. juunil 1989. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 169 põlis- ja hõimurahvaste kohta, mille Brasiilia on allkirjastanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juunil 1989. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 169 põlis- ja hõimurahvaste kohta, mille Brasiilia on allkirjastanud,

| — | võttes arvesse Brasiilia Liitvabariigi põhiseadust, eriti selle artiklit 231 põlisrahvaste maa tunnustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brasiilia Liitvabariigi põhiseadust, eriti selle artiklit 231 põlisrahvaste maa tunnustamise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 5. juunil 2022 jäid Põhja-Brasiilias Amazonase osariigis asuvas Javari orus São Rafaeli jõeäärse kogukonna ala ja Atalaia do Norte linna vahel kadunuks ajalehe The Guardian kaastöötaja Briti ajakirjanik Dom Phillips ja Brasiilia põlisrahvaste ekspert Bruno Pereira, kes oli endine riigiteenistuja indiaanlaste riiklikus sihtasutuses (Funai); arvestades, et nende surnukehad leiti 15. juunil 2022; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 5. juunil 2022 jäid Põhja-Brasiilias Amazonase osariigis asuvas Javari orus São Rafaeli jõeäärse kogukonna ala ja Atalaia do Norte linna vahel kadunuks ajalehe The Guardian kaastöötaja Briti ajakirjanik Dom Phillips ja Brasiilia põlisrahvaste ekspert Bruno Pereira, kes oli endine riigiteenistuja indiaanlaste riiklikus sihtasutuses (Funai); arvestades, et nende surnukehad leiti 15. juunil 2022;

| B. | arvestades, et Brasiilia föderaalpolitsei teatas 15. juunil 2022, et üks kahest vahistatud isikust, keda kahtlustati nende kadumises osalemises, tunnistas end mõrvas süüdi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Brasiilia föderaalpolitsei teatas 15. juunil 2022, et üks kahest vahistatud isikust, keda kahtlustati nende kadumises osalemises, tunnistas end mõrvas süüdi;

| C. | arvestades, et vabaühendus Global Witness teatas, et 2020. aastal tapeti Brasiilias rohkem kui 20 maa- ja keskkonnakaitsjat, mis teeb Brasiiliast selliste tapmiste arvu poolest maailmas neljandal kohal oleva riigi, ning enamiku nende kuritegu eest ei ole karistust endiselt määratud; arvestades, et Brasiilias on pandud peaaegu kolm neljandikku tapmistest toime Amazonase piirkonnas ja ohvrid on olnud põlisrahvaste kaitsjad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vabaühendus Global Witness teatas, et 2020. aastal tapeti Brasiilias rohkem kui 20 maa- ja keskkonnakaitsjat, mis teeb Brasiiliast selliste tapmiste arvu poolest maailmas neljandal kohal oleva riigi, ning enamiku nende kuritegu eest ei ole karistust endiselt määratud; arvestades, et Brasiilias on pandud peaaegu kolm neljandikku tapmistest toime Amazonase piirkonnas ja ohvrid on olnud põlisrahvaste kaitsjad;

| D. | arvestades, et inimõiguste olukorra jätkuv halvenemine Brasiilias toimub piiranguid seadvate seadusandlike muudatuste, keskkonnaasutuste raha vähendamise ning üha süveneva ja juurdunud vägivalla kontekstis; arvestades, et Brasiilia põlisrahvad kannatavad pidevate agressioonide all ja nende õigused ei ole kaitstud, aga ka sagenevate rünnakute ja mõrvade all; arvestades, et COVID-19 pandeemial on olnud Brasiilia põliskogukondadele ebaproportsionaalselt suur mõju; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste olukorra jätkuv halvenemine Brasiilias toimub piiranguid seadvate seadusandlike muudatuste, keskkonnaasutuste raha vähendamise ning üha süveneva ja juurdunud vägivalla kontekstis; arvestades, et Brasiilia põlisrahvad kannatavad pidevate agressioonide all ja nende õigused ei ole kaitstud, aga ka sagenevate rünnakute ja mõrvade all; arvestades, et COVID-19 pandeemial on olnud Brasiilia põliskogukondadele ebaproportsionaalselt suur mõju;

| E. | arvestades, et praeguses Brasiilia 1988. aasta põhiseaduses ja riigi õigusraamistikus on sätestatud põlisrahvaste algne õigus oma esivanemate territooriumile, ilma et sellise õiguse tunnustamine oleks ajaliselt piiratud; arvestades, et riigi ülesanne on seda õigust reguleerida ja kaitsta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praeguses Brasiilia 1988. aasta põhiseaduses ja riigi õigusraamistikus on sätestatud põlisrahvaste algne õigus oma esivanemate territooriumile, ilma et sellise õiguse tunnustamine oleks ajaliselt piiratud; arvestades, et riigi ülesanne on seda õigust reguleerida ja kaitsta;

| F. | arvestades, et 22. oktoobril 2021 osales mitu kohalikku kodanikuühiskonna rühma Ameerika Inimõiguste Komisjoni (IACHR) avalikul kuulamisel, et mõista hukka Brasiilias toimepandavad inimõiguste kaitsjate ja keskkonnakaitsjate vastased rikkumised; arvestades, et 2021. aasta augustis esitas Brasiilia põlisrahvaste organisatsioon (APIB) Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule president Bolsonaro kohta kaebuse inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi süüdistusel, tuginedes tema selgele, süstemaatilisele ja tahtlikule põlisrahvastevastasele poliitikale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 22. oktoobril 2021 osales mitu kohalikku kodanikuühiskonna rühma Ameerika Inimõiguste Komisjoni (IACHR) avalikul kuulamisel, et mõista hukka Brasiilias toimepandavad inimõiguste kaitsjate ja keskkonnakaitsjate vastased rikkumised; arvestades, et 2021. aasta augustis esitas Brasiilia põlisrahvaste organisatsioon (APIB) Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule president Bolsonaro kohta kaebuse inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi süüdistusel, tuginedes tema selgele, süstemaatilisele ja tahtlikule põlisrahvastevastasele poliitikale;

| G. | arvestades, et põlisrahvad aitavad kaitsta vihmametsi ja muid ökosüsteeme ning omavad seega piirkonna elurikkuse säilitamisel ja kliimamuutuste ennetamisel olulist rolli; arvestades, et Bruno Pereira ja Dom Phillips pidasid Amazonase vihmametsade ja nende elurikkuse säilitamise üliolulist ülesannet enda jaoks väga tähtsaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põlisrahvad aitavad kaitsta vihmametsi ja muid ökosüsteeme ning omavad seega piirkonna elurikkuse säilitamisel ja kliimamuutuste ennetamisel olulist rolli; arvestades, et Bruno Pereira ja Dom Phillips pidasid Amazonase vihmametsade ja nende elurikkuse säilitamise üliolulist ülesannet enda jaoks väga tähtsaks;

| H. | arvestades, et Amazonase vihmametsad on maailma suurimad ning etendavad olulist rolli süsinikdioksiidi sidumisel, kasvuhoonegaaside vähendamisel ning piirkondlike ja ülemaailmsete ilmastikuolude säilitamisel; arvestades, et Javari org asub Amazonases Brasiilia ning Peruu ja Colombia piiril; arvestades, et see piirkond on koduks maailma kõige suuremale hulgale põlisrahvastele, kes elavad vabatahtlikus eraldatuses, ning sinna pääseb ainult teatavate alade ja jõeteede kaudu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Amazonase vihmametsad on maailma suurimad ning etendavad olulist rolli süsinikdioksiidi sidumisel, kasvuhoonegaaside vähendamisel ning piirkondlike ja ülemaailmsete ilmastikuolude säilitamisel; arvestades, et Javari org asub Amazonases Brasiilia ning Peruu ja Colombia piiril; arvestades, et see piirkond on koduks maailma kõige suuremale hulgale põlisrahvastele, kes elavad vabatahtlikus eraldatuses, ning sinna pääseb ainult teatavate alade ja jõeteede kaudu;

| I. | arvestades, et Javari org, nagu ka teised Brasiilia Amazonase piirkonnad, on teravate konfliktide piirkond, kus võimutsevad kuritegelikud organisatsioonid ja maahõivajad, kes tegelevad ebaseadusliku kalapüügi, jahipidamise, kaevandamise ja metsaraiega ja uimastikaubandusega; arvestades, et 80 % kogu maailma raadamisest on põhjustatud metsade muutmisest põllumajandusmaaks, et toota kauplemiseks veiseliha, soja ja palmiõli; arvestades, et Brasiilia Amazonases on raadamine alates 2019. aastast järsult suurenenud, sealhulgas 2021. aastal võrreldes 2020. aastaga hüppeliselt 22 %, mis on suurim kasv alates 2006. aastast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Javari org, nagu ka teised Brasiilia Amazonase piirkonnad, on teravate konfliktide piirkond, kus võimutsevad kuritegelikud organisatsioonid ja maahõivajad, kes tegelevad ebaseadusliku kalapüügi, jahipidamise, kaevandamise ja metsaraiega ja uimastikaubandusega; arvestades, et 80 % kogu maailma raadamisest on põhjustatud metsade muutmisest põllumajandusmaaks, et toota kauplemiseks veiseliha, soja ja palmiõli; arvestades, et Brasiilia Amazonases on raadamine alates 2019. aastast järsult suurenenud, sealhulgas 2021. aastal võrreldes 2020. aastaga hüppeliselt 22 %, mis on suurim kasv alates 2006. aastast;

| J. | arvestades, et ELi ja Brasiilia pikaajaliste suhete keskmes peaks jätkuvalt olema inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine, mis on kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Brasiilia väljendatud huviga järgida neid omaenda arengu- ja rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi ja Brasiilia pikaajaliste suhete keskmes peaks jätkuvalt olema inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine, mis on kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Brasiilia väljendatud huviga järgida neid omaenda arengu- ja rahvusvahelises koostöös;

| 1. | mõistab teravalt hukka, et Brasiilias on jõhkralt mõrvatud keskkonna- ja inimõiguste kaitsjaid ning põliselanikke, näiteks tapeti hiljuti ajakirjanik Dom Phillips ja aktivist Bruno Pereira; kutsub Brasiilia ametivõime korraldama nende mõrvade põhjaliku, erapooletu ja sõltumatu uurimise ning tagama, et kogu aeg austatakse täielikult nõuetekohase menetluse õigust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab täielikult hukka, et inimõiguste ja keskkonnakaitsjad, põlisrahvad, vähemused ja ajakirjanikud peavad üha sagedamini taluma vägivalda, rünnakuid ja ahistamist; mõistab hukka president Bolsonaro pidevad agressiivsed sõnavõtud, verbaalsed rünnakud ja ähvardused; mõistab hukka naiste, tütarlaste ning keskkonna- ja põlisrahvaste kaitsjate vastu suunatud seksuaalse ja soolise vägivalla ning tuletab meelde, et sellega rikutakse rängalt nende inimõigusi ja alandatakse rängalt nende väärikust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et Brasiilia ametivõimud võtaksid viivitamata meetmeid, et inimõiguste rikkumisi ära hoida ning keskkonna- ja põlisrahvaste kaitsjaid kaitsta; rõhutab, et Brasiilia ametivõimudel lasub vastutus ja tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, millega kaitsta põlisrahvaste õigust maale, territooriumidele ja traditsioonilistele elatusvahenditele ning kaitsta neid igasuguse vägivalla ja diskrimineerimise eest; kutsub Brasiilia ametivõime üles tegutsema vastavalt rahvusvahelistele soovitustele, mis on antud kaitsjate kaitse tagamiseks, ning võtma meetmeid põlisrahvaste ja muude traditsiooniliste kogukondade tagakiusamise, kriminaliseerimise ja häbimärgistamise lõpetamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ebaseaduslik kullakaevandamine ohustab kaitsealadel metsi ja elurikkust ning põliselanikud puutuvad selle tagajärjel kokku saasteallikatega; mõistab hukka, et põlisrahvaste aladel, eriti Brasiilia Amazonases, raadatakse järjest rohkem; kutsub Brasiilia valitsust üles muutma ebaseadusliku raadamise ja kaevandamise vastased õigusaktid mõjusamaks ja nende täitmist paremini tagama ning otsima põlisrahvaste aladel elluviidava kaevanduspoliitika asemel muid, kestlikke lahendusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et praegune Brasiilia valitsus likvideerib selliseid valitsusasutusi nagu Funai, mis tegi põlisrahvaste küsimuste üle järelevalvet, ja Ibama, mis oli Brasiilia peamine keskkonnaalane täitevasutus; nõuab tungivalt, et Brasiilia valitsus need asutused taastaks ja suurendaks nende suutlikkust, et tagada tegelik keskkonnaalaste õigusaktide täitmine ja põlisrahvaste õiguste järgimine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on väga mures selle pärast, millist mõju võivad avaldada seaduseelnõud PL 191/2020, mida tuntakse „laastamisseaduse“ nime all, ja PL 490/2007 põlisrahvaste alade piiride määramise kohta; väljendab suurt muret selle pärast, et Brasiilia kongressis arutatakse praegu seaduseelnõusid, mille tagajärjel võivad sageneda raadamine ja hävida põlisrahvaste elatusvahendid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et alasid, kus põlisrahvad on traditsiooniliselt elanud, tunnustataks ja kaitstaks, sealhulgas põlisrahvaste alade piiride määramise jätkamise ja nende alade kaitsmisega ebaseadusliku hõivamise eest; kordab, et tingimata tuleb tagada ILO põlis- ja hõimurahvaste konventsiooni (nr 169) järgimine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et ettevõtted peavad täitma hoolsuskohustust ning kestliku ja läbipaistva aruandluse kohustust, sest see on tähtis ja hädavajalik, et ränki inimõiguste ja keskkonnaalaseid rikkumisi ära hoida ja nende eest kaitsta; nõuab tungivalt, et Euroopa ettevõtted täidaksid inimõigustega seotud hoolsuskohustust kogu tarneahelas, mis neil Brasiilias on; kordab, et ELi määrus, mis raadamisvabade toodete kohta on kavas vastu võtta, peab hõlmama põlisrahvaste õiguste ja inimõiguste kaitset, ning sellega tuleb tagada, et Euroopa turule lastavate toodete tootmine ei ole nende õiguste rikkumisega seotud; kutsub komisjoni üles tagama, et kõik koostööraamistikud sisaldaksid inimõiguste, sealhulgas põlisrahvaste õiguste kaitse kohta mõjusaid ja siduvaid sätteid, mille täitmine suudetakse tagada, ning edendama rahvusvaheliste standardite ja kohustuste, sealhulgas raadamisega seotud kohustuste järgimist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et Brasiilia valitsus täidaks Pariisi kliimakokkuleppest tulenevaid kohustusi; soovitab Brasiilia riigil igati võidelda keskkonnakuritegude vastu ja rakendada Amazonase puhul uut kestlikku tegutsemisviisi, et täita Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ühinemiskavas sätestatud tingimused ja viia oma tegevus OECD standarditega täielikult kooskõlla, et vastata organisatsiooni liikmeks saamise tingimustele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jätkama kodanikuühiskonna, keskkonna- ja humanitaarorganisatsioonide toetamist, seadma prioriteediks, et Brasiilias edendataks inimõigusi, demokraatiat, õigusriiki, võrdsust ja meediavabadust, ning tegema nende eesmärkide saavutamiseks rahvusvaheliste partneritega koostööd; palub ELi delegatsioonil Brasiilias riigi demokraatiaolukorda tähelepanelikult jälgida ning pakkuda inimõiguste, keskkonna- ja põlisrahvaste kaitsjatele logistilist ja tehnoloogilist tuge; kutsub komisjoni üles tagama, et tema koostööabi raames antaks kodanikuühiskonnale, eelkõige inimõiguste kaitsjatele, põlisrahvastele ja traditsioonilistele kogukondadele, rohkem toetust; palub, et ELi delegatsioon ja liikmesriigid, kellel on Brasiilias diplomaatilised esindused, rakendaksid inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid täielikult ja annaksid inimõiguste kaitsjatele igakülgset vajalikku toetust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi inimõiguste eriesindajale, Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse ajutisele eesistujale, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Brasiilia presidendile, valitsusele ja kongressile. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 111.

(2)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 15.

(3)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 175.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/209 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/209

---

P9_TA(2022)0293

Olukord Tadžikistani Mägi-Badahšani autonoomses piirkonnas

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon olukorra kohta Tadžikistani Mägi-Badahšani autonoomses oblastis (2022/2753(RSP))

(2023/C 47/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tadžikistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tadžikistani kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni,

| — | võttes arvesse ELi ja Tadžikistani 12. iga-aastast inimõigustealast dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Tadžikistani 12. iga-aastast inimõigustealast dialoogi,

| — | võttes arvesse 26. mail 2022. aastal Viinis toimunud OSCE alalisel nõukogu istungil nr 1375 tehtud ELi avaldust viimaste arengute kohta Tadžikistani Mägi-Badahšani autonoomses oblastis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. mail 2022. aastal Viinis toimunud OSCE alalisel nõukogu istungil nr 1375 tehtud ELi avaldust viimaste arengute kohta Tadžikistani Mägi-Badahšani autonoomses oblastis,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu delegatsiooni Tadžikistanis ning Prantsusmaa, Saksamaa, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Ameerika Ühendriikide saatkondade 18. mai 2022. aasta ühisavaldust arengute kohta Mägi-Badahšani autonoomses oblastis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu delegatsiooni Tadžikistanis ning Prantsusmaa, Saksamaa, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Ameerika Ühendriikide saatkondade 18. mai 2022. aasta ühisavaldust arengute kohta Mägi-Badahšani autonoomses oblastis,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööride 11. märtsi 2022. aasta ühist kirja Tadžikistani valitsusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööride 11. märtsi 2022. aasta ühist kirja Tadžikistani valitsusele,

| — | võttes arvesse vähemuste küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri 20. mai 2022. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vähemuste küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri 20. mai 2022. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Tadžikistani inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri varasemaid aruandeid ja avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tadžikistani inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri varasemaid aruandeid ja avaldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 23. märtsil 2022. aastal vastu võetud Tadžikistani inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 23. märtsil 2022. aastal vastu võetud Tadžikistani inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise tulemusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et pärast kohalike elanike mitu kuud kestnud tagakiusamist puhkesid 2021. aasta novembris 2022. aasta mais Mägi-Badahšani autonoomses oblastis (MBAO) meeleavaldused; arvestades, et Tadžikistani kodanikud kasutasid Mägi-Badahšanis rahumeelselt oma õigust väljendus- ja kogunemisvabadusele, et protesteerida oma kogukonna vastu suunatud kuritarvituste vastu, kui õiguskaitseasutused alustasid protestide vägivaldset mahasurumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast kohalike elanike mitu kuud kestnud tagakiusamist puhkesid 2021. aasta novembris 2022. aasta mais Mägi-Badahšani autonoomses oblastis (MBAO) meeleavaldused; arvestades, et Tadžikistani kodanikud kasutasid Mägi-Badahšanis rahumeelselt oma õigust väljendus- ja kogunemisvabadusele, et protesteerida oma kogukonna vastu suunatud kuritarvituste vastu, kui õiguskaitseasutused alustasid protestide vägivaldset mahasurumist;

| B. | arvestades, et 25. novembril 2021 piinas ja tappis rühm õiguskaitsetöötajaid pamiiri vähemuse noore esindaja Gulbiddin Zijobekovi, keda nad süüdistasid aseprokuröri ründamises; arvestades, et pärast tema surma leidsid aset rahumeelsed tsiviilmeeleavaldused, milles nõuti tapmise asjaolude uurimist, enamiku Horugis asuvate sõjaväevägede väljaviimist, sõjaliste kontrollpunktide lammutamist Horugis ning äsja ametisse nimetatud kuberneri Ališer Mirzonabotovi ametist eemaldamist; arvestades, et selle tulemusel tulistas politsei rahvahulka, tappes mitmeid meeleavaldajaid ja vigastades paljusid teisi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 25. novembril 2021 piinas ja tappis rühm õiguskaitsetöötajaid pamiiri vähemuse noore esindaja Gulbiddin Zijobekovi, keda nad süüdistasid aseprokuröri ründamises; arvestades, et pärast tema surma leidsid aset rahumeelsed tsiviilmeeleavaldused, milles nõuti tapmise asjaolude uurimist, enamiku Horugis asuvate sõjaväevägede väljaviimist, sõjaliste kontrollpunktide lammutamist Horugis ning äsja ametisse nimetatud kuberneri Ališer Mirzonabotovi ametist eemaldamist; arvestades, et selle tulemusel tulistas politsei rahvahulka, tappes mitmeid meeleavaldajaid ja vigastades paljusid teisi;

| C. | arvestades, et 2021. aasta novembrist kuni 2022. aasta maini püüdsid valitsus ja meeleavalduste juhid lahendada kriisi läbirääkimistega; arvestades, et 16. mail 2022 algasid meeleavaldused uuesti seetõttu, et 2021. aasta novembris tapetud Gulbiddin Zijobekovi surma asjaolusid ei oldud uuritud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2021. aasta novembrist kuni 2022. aasta maini püüdsid valitsus ja meeleavalduste juhid lahendada kriisi läbirääkimistega; arvestades, et 16. mail 2022 algasid meeleavaldused uuesti seetõttu, et 2021. aasta novembris tapetud Gulbiddin Zijobekovi surma asjaolusid ei oldud uuritud;

| D. | arvestades, et Tadžikistani ametivõimud väidavad, et meeleavaldusi korraldasid terroriorganisatsioonidega seotud kuritegelikud rühmitused; arvestades, et politsei ajas meeleavaldused vägivaldselt laiali, kasutades selleks pealinnast Dušanbest kohale saadetud sõjaväe toetust; arvestades, et 18. mail 2022. aastal kuulutasid Tadžiki ametivõimud välja spetsiaalse terrorismivastase operatsiooni ning väidetavalt kasutasid meeleavaldajate vastu pisargaasigranaate ja lahinglaskemoona; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Tadžikistani ametivõimud väidavad, et meeleavaldusi korraldasid terroriorganisatsioonidega seotud kuritegelikud rühmitused; arvestades, et politsei ajas meeleavaldused vägivaldselt laiali, kasutades selleks pealinnast Dušanbest kohale saadetud sõjaväe toetust; arvestades, et 18. mail 2022. aastal kuulutasid Tadžiki ametivõimud välja spetsiaalse terrorismivastase operatsiooni ning väidetavalt kasutasid meeleavaldajate vastu pisargaasigranaate ja lahinglaskemoona;

| E. | arvestades, et inimõiguste organisatsioonid on süüdistanud Tadžikistani ametivõime põhiliste inimõiguste rikkumises, kuna on teatatud kinnipeetavate piinamistest, inimröövidest ja rüüstamistest, mille on toime pannud õiguskaitseasutused; arvestades, et vägivaldsete kokkupõrgete käigus tapeti mitu inimest, kusjuures on teatatud ka väidetavatest kohtuvälistest hukkamistest; arvestades, et Tadžiki politsei pidas seoses meeleavaldustega kinni märkimisväärse arv Mägi-Badahšani kohalikke elanikke; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguste organisatsioonid on süüdistanud Tadžikistani ametivõime põhiliste inimõiguste rikkumises, kuna on teatatud kinnipeetavate piinamistest, inimröövidest ja rüüstamistest, mille on toime pannud õiguskaitseasutused; arvestades, et vägivaldsete kokkupõrgete käigus tapeti mitu inimest, kusjuures on teatatud ka väidetavatest kohtuvälistest hukkamistest; arvestades, et Tadžiki politsei pidas seoses meeleavaldustega kinni märkimisväärse arv Mägi-Badahšani kohalikke elanikke;

| F. | arvestades, et sõltumatu meedia ja kodanikuühiskond kogeb üha enam hirmutamist, meelevaldset kinnipidamist ja rünnakuid; arvestades, et pamiiri vähemuse silmapaistev esindaja, sõltumatu ajakirjanik ja kodanikuõiguste aktivist Ulfathonim Mamadšoeva vahistati meelevaldselt ja talle esitati süüdistus kuriteos, mis seisneb avalikult vägivallale õhutamises, eesmärgiga sundida valitsust muutma põhiseaduslikku korda; arvestades, et teda võidakse karistatakse kuni 15-aastase vangistusega; arvestades, et politsei on liigitanud tema kohtuasja salajaseks, mis muudab selle jälgimise võimatuks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sõltumatu meedia ja kodanikuühiskond kogeb üha enam hirmutamist, meelevaldset kinnipidamist ja rünnakuid; arvestades, et pamiiri vähemuse silmapaistev esindaja, sõltumatu ajakirjanik ja kodanikuõiguste aktivist Ulfathonim Mamadšoeva vahistati meelevaldselt ja talle esitati süüdistus kuriteos, mis seisneb avalikult vägivallale õhutamises, eesmärgiga sundida valitsust muutma põhiseaduslikku korda; arvestades, et teda võidakse karistatakse kuni 15-aastase vangistusega; arvestades, et politsei on liigitanud tema kohtuasja salajaseks, mis muudab selle jälgimise võimatuks;

| G. | arvestades, et meedia- ja sõnavabadust on riigis alates 2015. aastast pidevalt maha surutud ning Mägi-Badahšanis hiljuti vallandunud vägivallaga seoses on veelgi suurenenud surve meediale, keda sulgemisega ähvardades sunnitakse sündmustest mitte teatama või avaldama neist ainult ametliku versiooni, sealhulgas kohalike elanike vastu suunatud laimukampaaniaid; arvestades, et Dušanbe kohus andis hiljuti korralduse pidada kaheks kuuks, kuni kohtumenetluseni kinni kaks sõltumatut blogipidajat, Daleri Imomali ja Abdulloh Gurbati, keda süüdistatakse keelatud organisatsioonide ja erakondadega koostöö tegemises ja väidetavalt politseiametniku peksmises; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et meedia- ja sõnavabadust on riigis alates 2015. aastast pidevalt maha surutud ning Mägi-Badahšanis hiljuti vallandunud vägivallaga seoses on veelgi suurenenud surve meediale, keda sulgemisega ähvardades sunnitakse sündmustest mitte teatama või avaldama neist ainult ametliku versiooni, sealhulgas kohalike elanike vastu suunatud laimukampaaniaid; arvestades, et Dušanbe kohus andis hiljuti korralduse pidada kaheks kuuks, kuni kohtumenetluseni kinni kaks sõltumatut blogipidajat, Daleri Imomali ja Abdulloh Gurbati, keda süüdistatakse keelatud organisatsioonide ja erakondadega koostöö tegemises ja väidetavalt politseiametniku peksmises;

| H. | arvestades, et 28. ja 29. mail 2022 peeti Mägi-Badahšanis alusetute süüdistuste põhjal kinni vähemalt 13 kodanikuühiskonna organisatsiooni „Komisjon 44“ liiget, sealhulgas pamiiri juristide ühenduse direktor Manutšehr Holiknazarov, Faromuz Irgašov ja Hursand Mamadšoev; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 28. ja 29. mail 2022 peeti Mägi-Badahšanis alusetute süüdistuste põhjal kinni vähemalt 13 kodanikuühiskonna organisatsiooni „Komisjon 44“ liiget, sealhulgas pamiiri juristide ühenduse direktor Manutšehr Holiknazarov, Faromuz Irgašov ja Hursand Mamadšoev;

| I. | arvestades, et mais katkestas keskvalitsus Mägi-Badahšanis interneti- ja mobiiliühenduse; arvestades, et ühendused katkestati ka varem, novembris, ja need taastati märtsi lõpus vaid osaliselt, mistõttu Mägi-Badahšani elanikud jäid neljaks kuuks ilma internetist; arvestades, et see on muutnud rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonide teabevahetuse selle piirkonnaga äärmiselt raskeks ja jätnud piirkonna elanikud ilma õigusest teabele juurde pääseda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mais katkestas keskvalitsus Mägi-Badahšanis interneti- ja mobiiliühenduse; arvestades, et ühendused katkestati ka varem, novembris, ja need taastati märtsi lõpus vaid osaliselt, mistõttu Mägi-Badahšani elanikud jäid neljaks kuuks ilma internetist; arvestades, et see on muutnud rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonide teabevahetuse selle piirkonnaga äärmiselt raskeks ja jätnud piirkonna elanikud ilma õigusest teabele juurde pääseda;

| J. | arvestades, et enamik Mägi-Badahšani elanikest kuulub keelelisse ja usuvähemusse; arvestades, et Mägi-Badahšan on traditsiooniliselt silma paistnud suhteliselt tugeva ja hästi arenenud kodanikuühiskonna ja valitsusvälise sektori poolest; arvestades, et alates 2012. aastast on Tadžikistani ametivõimude poolne ahistamine ja tagakiusamine Mägi-Badahšanis perioodiliselt eskaleerunud elanikkonna ja sõjaväe vahelisteks vägivaldseteks kokkupõrgeteks; arvestades, et praeguse presidendi Emomali Rahmoni juhtimisel on autonoomne oblast järkjärgult Tadžikistani ametivõimude täieliku kontrolli alla langenud, kohalikud juhid on valitsusest eemaldatud ning eelkõige kodanikuühiskond ja ajakirjanikud on maha surutud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et enamik Mägi-Badahšani elanikest kuulub keelelisse ja usuvähemusse; arvestades, et Mägi-Badahšan on traditsiooniliselt silma paistnud suhteliselt tugeva ja hästi arenenud kodanikuühiskonna ja valitsusvälise sektori poolest; arvestades, et alates 2012. aastast on Tadžikistani ametivõimude poolne ahistamine ja tagakiusamine Mägi-Badahšanis perioodiliselt eskaleerunud elanikkonna ja sõjaväe vahelisteks vägivaldseteks kokkupõrgeteks; arvestades, et praeguse presidendi Emomali Rahmoni juhtimisel on autonoomne oblast järkjärgult Tadžikistani ametivõimude täieliku kontrolli alla langenud, kohalikud juhid on valitsusest eemaldatud ning eelkõige kodanikuühiskond ja ajakirjanikud on maha surutud;

| K. | arvestades, et Mägi-Badahšan on Tadžikistani kõige vaesem piirkond, kus töötuse määr on kõige kõrgem, ning kannatab seetõttu, et oblasti peamise loodusvara, vääriskivikaevanduste kasutamisest saadavat tulu jaotatakse ebavõrdselt; arvestades, et Venemaa ebaseaduslik, põhjendamatu ja provotseerimata agressioonisõda Ukraina vastu ja sellele järgnenud majandussanktsioonid on Mägi-Badahšani rängalt tabanud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Mägi-Badahšan on Tadžikistani kõige vaesem piirkond, kus töötuse määr on kõige kõrgem, ning kannatab seetõttu, et oblasti peamise loodusvara, vääriskivikaevanduste kasutamisest saadavat tulu jaotatakse ebavõrdselt; arvestades, et Venemaa ebaseaduslik, põhjendamatu ja provotseerimata agressioonisõda Ukraina vastu ja sellele järgnenud majandussanktsioonid on Mägi-Badahšani rängalt tabanud;

| 1. | avaldab sügavat kahetsust inimkaotuste pärast Mägi-Badahšanis ja mõistab teravalt hukka Tadžikistani ametivõimude vägivalla meeleavaldajate, ajakirjanike, ajaveebipidajate, juristide ja aktivistide vastu 2021. aasta novembris ja 2022. aasta mais, kuna nad väljendasid oma arvamust ja protesteerisid rahumeelselt; väljendab muret järjest halveneva inimõiguste olukorra pärast Tadžikistanis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et Tadžikistani valitsus austaks ja kaitseks kooskõlas rahvusvahelise õigusega Mägi-Badahšanis ja mujal riigis inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas inimeste õigust elule, rahumeelse kogunemise õigust, ühinemisvabadust, väljendus- ja meediavabadust; kutsub Tadžikistani ametivõime üles lõpetama meeleavaldajate vastu ülemäärase jõu kasutamise ja Mägi-Badahšani elanike sihipärase ahistamise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka kõik katsed hirmutada meediatöötajaid, inimõiguste kaitsjaid, sõltumatuid juriste ja kodanikuühiskonda või sekkuda nende õiguspärasesse töösse, ning kutsub Tadžikistani ametivõime üles lõpetama nende mistahes ahistamine, et nad saaksid teha oma tööd ilma igasuguse takistuseta ja kättemaksu kartmata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Tadžikistani ametivõime üles viivitamata vabastama meelevaldselt kinni peetud isikud ja loobuma kõigist nende vastu esitatud süüdistustest ning lõpetama inimõiguste kaitsjate ja meeleavaldajate mõjukate toetajate, sealhulgas Ulfathonim Mamadšoeva, Daleri Imomali, Abdulloh Gurbati, Manutšehr Holiknazarovi, Faromuz Irgašovi, Hursand Mamadšoevi, Tšoršanbe Tšoršanbievi ja Amriddin Alovatšoevi poliitiline tagakiusamine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub, et Tadžikistani ametivõimud algataksid viivitamata tulemusliku ja sõltumatu uurimise seoses vägivaldsete kokkupõrgetega Mägi-Badahšanis 2022. aasta mai ja 2021. aasta novembri meeleavalduste ajal ja hiljem, eelkõige seoses jõu kasutamisega õiguskaitse esindajate poolt, tsiviilisikute surmadega ja teadetega väidetavate piinamiste kohta julgeolekujõudude poolt, ning uuriksid sealhulgas rahumeelsete meeleavaldajate ja mitme Mägi-Badahšani küla püsielanike väidetavaid kohtuväliseid hukkamisi, samuti Gulbiddin Zijobekovi tapmist 25. novembril 2021; märgib, et meeleavaldajad on rahumeelselt nõudnud selliseid uurimisi; nõuab, et kõik vastutavad isikud võetaks vastutusele ja ohvritele makstaks hüvitist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, kui tähtis on õigus õiglasele kohtumenetlusele, ning palub, et Tadžikistani ametivõimud ei liigitaks enam uurimisi ja süüdistuste esitamist salajaseks; nõuab tungivalt, et Tadžikistani ametivõimud tagaksid kaitsjatele ja aktivistidele õiglased, avalikud ja läbipaistvad kohtumenetlused, annaksid sisulise kaitse ja menetluslikud garantiid kooskõlas Tadžikistani rahvusvaheliste kohustusega ning lubaksid rahvusvahelistel organisatsioonidel uuesti uurida kõiki teatatud inimõiguste ja inimväärikuse rikkumise juhtumeid; rõhutab, et kõiki meeleavalduste ja olukorraga seoses kinni peetud isikuid tuleb kaitsta piinamise ja väärkohtlemise eest, neil peab olema vaba ja takistamatu juurdepääs enda valitud advokaadile ja sõltumatutele arstidele ning nad peavad saama vabalt suhelda oma pereliikmetega, nagu rahvusvaheline õigus ette näeb; tuletab meelde, et süü omaksvõtt, mis on saadud piinamise teel mis tahes menetluses, rikub õigust nõuetekohasele ja õiglasele kohtumenetlusele ning on eranditult keelatud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Tadžikistani ametivõimud taastaksid Mägi-Badahšanis täielikult sidepidamise ja täieliku internetiühenduse, et tagada elanikele juurdepääs teabele, ning hoiduksid edaspidi sideühenduste katkestamisest; kutsub Tadžikistani ametivõime üles lõpetama riigitelevisioonis desinformatsiooni levitamise Mägi-Badahšani meeleavalduste ja arengute kohta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et Tadžikistani ametivõimud võimaldaksid rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõiguste organisatsioonidele kohe piiramatu ja tingimusteta juurdepääsu Mägi-Badahšanile, sealhulgas Rušoni rajoonile, et nad saaksid olukorda jälgida, inimõiguste rikkumisi dokumenteerida ja ohvreid abistada; kutsub Tadžikistani ametivõime üles andma kutsed kõigile ÜRO eriraportööridele ning viima ellu rahvusvaheliste ja piirkondlike organite, sealhulgas 2022. aasta märtsis välja antud ÜRO eriraportööride rühma soovitused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub, et Tadžikistani ametivõimud avaksid taas elanikele juurdepääsu Mägi-Badahšanile, hoiaksid transporditeed kogu piirkonnas avatuna ning teeks kõik endast oleneva, et peatada humanitaarkriisi tekkimine, pakkudes elanikkonnale kaupu ja arstiabi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Tadžikistani üles käsitlema heas usus Mägi-Badahšani elanike muresid ning alustama konstruktiivset dialoogi sealsete elanike ja kodanikuühiskonna, nt „Komisjon 44“ esindajatega, et saavutada piirkonna jaoks püsiv lahendus ja rahumeelne tulevik, ning võtma konfliktide ennetamise meetmeid, mis vastavad rahvusvahelistele inimõiguste standarditele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab vähemuste küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri Fernand de Varennes’i üleskutset lõpetada pamiiri vähemuse represseerimine Mägi-Badahšanis ja kaitsta seda vähemust; tuletab meelde, kui oluline on rakendada Tadžikistanis mittediskrimineerimise ning põlisrahva ja vähemusrühmade kaitse rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas hariduse, tervishoiu, kultuuri ja ettevõtluse valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et õiguspärast võitlust terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu ei tohi kasutada ettekäändena opositsiooni tegevuse mahasurumiseks, sõnavabaduse piiramiseks või kohtusüsteemi sõltumatuse kahjustamiseks; tuletab meelde vajadust tagada kõigi Tadžikistani kodanike põhiõigused ja õigusriik; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja meedia vaba ja sõltumatu töö on iga demokraatliku ühiskonna nurgakivi; kutsub seetõttu komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles suurendama toetust Tadžikistani kodanikuühiskonnale, sõltumatutele valitsusvälistele organisatsioonidele, inimõiguste kaitsjatele ja sõltumatule meediale, sealhulgas pakkuma rahastamist ja erakorralisi viisasid isikutele, kes vajavad kaitset; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub, et ELi delegatsioon ja riikide diplomaatilised esindused Tadžikistanis jälgiksid tähelepanelikult olukorda ja kohtuprotsesse kohapeal, tooksid avalikkuse ette inimõiguste kaitsjate juhtumeid, toetaksid inimõiguste rikkumise ohvreid ja tagaksid sõltumatud uurimised; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning liikmesriike üles tõstatama regulaarselt ÜROs ja teistes rahvusvahelistes organisatsioonides Tadžikistani ja Mägi-Badahšani inimõiguste küsimust; palub Tadžikistani ametivõimudel tagada üldise korrapärase läbivaatamise soovituste rakendamine ja soovituste järelmeetmete nõuetekohane elluviimine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et ÜRO ja EL jälgiksid tähelepanelikult õigusriigi rakendamist Tadžikistanis, eriti kogunemis-, ühinemis- ja väljendusvabaduse järgimist, seda ka julgeolekuga seotud kriisiolukordades; palub, et ELi delegatsioon Dušanbes osaleks jätkuvalt aktiivselt selle kriisi lahendamises; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning Euroopa välisteenistust üles tõstatama need mureküsimused Tadžikistani ametivõimudega, eelkõige järgmise ELi ja Tadžikistani inimõigustealase dialoogi raames, ning võtma kõik vajalikud diplomaatilised meetmed, et mõjusalt parandada inimõiguste austamist Tadžikistani ametivõimude poolt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub, et nõukogu, Euroopa välisteenistus ja komisjon integreeriksid inimõiguste ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimise teema kõigisse ELi ja liikmesriikide dialoogidesse Tadžikistaniga ning täidaksid ELi võetud kohustust arvestada soolist aspekti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu eriesindajale Kesk-Aasias, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Tadžikistani presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/213 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/213

---

P9_TA(2022)0298

Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse 2021. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse 2021. aasta aruande kohta (2021/2203(INI))

(2023/C 47/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning aluslepingute protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning aluslepingute protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja kohta,

| — | võttes arvesse EIP 7. oktoobri 2016. aasta heakskiitu Pariisi kokkuleppe ratifitseerimisele ELi poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 7. oktoobri 2016. aasta heakskiitu Pariisi kokkuleppe ratifitseerimisele ELi poolt,

| — | võttes arvesse 13. novembril 2018. aastal avaldatud EIP grupi kaebuste lahendamise mehhanismi menetlusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. novembril 2018. aastal avaldatud EIP grupi kaebuste lahendamise mehhanismi menetlusi,

| — | võttes arvesse 14. novembril 2019. aastal avaldatud EIP energialaenude poliitikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. novembril 2019. aastal avaldatud EIP energialaenude poliitikat,

| — | võttes arvesse EIP direktorite nõukogu 11. novembril 2020. aastal vastu võetud kliimapanga tegevuskava (2021–2025) ja 15. novembril 2020. aastal vastu võetud EIP uut kliimastrateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP direktorite nõukogu 11. novembril 2020. aastal vastu võetud kliimapanga tegevuskava (2021–2025) ja 15. novembril 2020. aastal vastu võetud EIP uut kliimastrateegiat,

| — | võttes arvesse 20. jaanuaril 2021. aastal avaldatud EIP grupi 2021. aasta tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. jaanuaril 2021. aastal avaldatud EIP grupi 2021. aasta tegevuskava,

| — | võttes arvesse 21. jaanuaril 2021. aastal avaldatud EIP investeerimisaruannet 2020/2021 „Building a smart and green Europe in the COVID-19 era“ (Aruka ja rohelise Euroopa ülesehitamine COVID-19 ajastul), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. jaanuaril 2021. aastal avaldatud EIP investeerimisaruannet 2020/2021 „Building a smart and green Europe in the COVID-19 era“ (Aruka ja rohelise Euroopa ülesehitamine COVID-19 ajastul),

| — | võttes arvesse 3. mail 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta finantsaruannet ja 5. mail 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta aruannet EIP rahastamis- ja laenutegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mail 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta finantsaruannet ja 5. mail 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta aruannet EIP rahastamis- ja laenutegevuse kohta,

| — | võttes arvesse 3. juunil 2021. aastal avaldatud EIP tegevuse hindamise 2020. aasta tegevusaruannet ja 2021.–2023. aasta tööprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. juunil 2021. aastal avaldatud EIP tegevuse hindamise 2020. aasta tegevusaruannet ja 2021.–2023. aasta tööprogrammi,

| — | võttes arvesse EIP 14. juuni 2021. aasta väljaannet „A partnership with Africa: How the European Investment Bank delivers on EU policies in Africa and our future plans for development and partnership across the continent“ (Partnerlussuhe Aafrikaga: Kuidas Euroopa Investeerimispank viib ellu ELi poliitikat Aafrikas ning meie tulevased arengu- ja partnerluskavad kogu kontinendil), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 14. juuni 2021. aasta väljaannet „A partnership with Africa: How the European Investment Bank delivers on EU policies in Africa and our future plans for development and partnership across the continent“ (Partnerlussuhe Aafrikaga: Kuidas Euroopa Investeerimispank viib ellu ELi poliitikat Aafrikas ning meie tulevased arengu- ja partnerluskavad kogu kontinendil),

| — | võttes arvesse 29. juulil 2021. aastal avaldatud EIP grupi siseauditi juhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. juulil 2021. aastal avaldatud EIP grupi siseauditi juhendit,

| — | võttes arvesse 5. augustil 2021. aastal avaldatud EIP pettustevastast poliitikat ja 29. juulil 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta pettuste uurimisega seotud tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. augustil 2021. aastal avaldatud EIP pettustevastast poliitikat ja 29. juulil 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta pettuste uurimisega seotud tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse 9. augustil 2021. aastal avaldatud EIP grupi riskijuhtimise avalikustamisaruannet 2020. aasta kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. augustil 2021. aastal avaldatud EIP grupi riskijuhtimise avalikustamisaruannet 2020. aasta kohta,

| — | võttes arvesse 19. augustil 2021. aastal avaldatud EIP grupi hindamispoliitikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. augustil 2021. aastal avaldatud EIP grupi hindamispoliitikat,

| — | võttes arvesse 12. oktoobril 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta eduaruannet mitmekesisuse ja kaasamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. oktoobril 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta eduaruannet mitmekesisuse ja kaasamise kohta,

| — | võttes arvesse 13. oktoobril 2021. aastal avaldatud EIP ühtekuuluvussuunitlust aastateks 2021–2027, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. oktoobril 2021. aastal avaldatud EIP ühtekuuluvussuunitlust aastateks 2021–2027,

| — | võttes arvesse 26. oktoobril 2021. aastal avaldatud EIP kliimamuutustega kohanemise kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. oktoobril 2021. aastal avaldatud EIP kliimamuutustega kohanemise kava,

| — | võttes arvesse kolmepoolset lepingut Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga vahel, mis jõustus 2021. aasta novembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmepoolset lepingut Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga vahel, mis jõustus 2021. aasta novembris,

| — | võttes arvesse 18. novembril 2021. aastal avaldatud EIP grupi läbipaistvuspoliitikat ja 24. novembril 2021. aastal avaldatud rikkumisest teatamise poliitikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. novembril 2021. aastal avaldatud EIP grupi läbipaistvuspoliitikat ja 24. novembril 2021. aastal avaldatud rikkumisest teatamise poliitikat,

| — | võttes arvesse 2. detsembril 2021. aastal avaldatud EIP 2021. aasta investeeringute uuringu Euroopa Liidu ülevaadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembril 2021. aastal avaldatud EIP 2021. aasta investeeringute uuringu Euroopa Liidu ülevaadet,

| — | võttes arvesse 9. detsembril 2021. aastal avaldatud EIP grupi äriühingu juhtimise 2020. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. detsembril 2021. aastal avaldatud EIP grupi äriühingu juhtimise 2020. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse EIP 2020. aasta mõjuaruannet „Climate action, environmental sustainability and innovation for decarbonisation“ (Kliimameetmed, keskkonnasäästlikkus ja innovatsioon CO2 heite vähendamiseks), mis avaldati 20. detsembril 2021, EIP aruannet „The path to a better planet: Adapting to climate change and aligning with the Paris Agreement“ (Teel parema planeedi poole: kliimamuutustega kohanemine ja kooskõla Pariisi kokkuleppega), mis avaldati 28. oktoobril 2021, ning EIP kliimamuutustega kohanemise kava „Supporting the EU adaptation strategy to build resilience to climate change“ (ELi kohanemisstrateegia toetamine, et suurendada vastupanuvõimet kliimamuutustele), mis avaldati 26. oktoobril 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 2020. aasta mõjuaruannet „Climate action, environmental sustainability and innovation for decarbonisation“ (Kliimameetmed, keskkonnasäästlikkus ja innovatsioon CO2 heite vähendamiseks), mis avaldati 20. detsembril 2021, EIP aruannet „The path to a better planet: Adapting to climate change and aligning with the Paris Agreement“ (Teel parema planeedi poole: kliimamuutustega kohanemine ja kooskõla Pariisi kokkuleppega), mis avaldati 28. oktoobril 2021, ning EIP kliimamuutustega kohanemise kava „Supporting the EU adaptation strategy to build resilience to climate change“ (ELi kohanemisstrateegia toetamine, et suurendada vastupanuvõimet kliimamuutustele), mis avaldati 26. oktoobril 2021,

| — | võttes arvesse 26. oktoobril 2021. aastal avaldatud EIP grupi raamistikku PATH: „Vastaspoolte toetamine nende Pariisi kokkuleppega vastavusse viimisel (Pariisi kokkuleppele vastav vastaspoolte raamistik)“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. oktoobril 2021. aastal avaldatud EIP grupi raamistikku PATH: „Vastaspoolte toetamine nende Pariisi kokkuleppega vastavusse viimisel (Pariisi kokkuleppele vastav vastaspoolte raamistik)“,

| — | võttes arvesse EIP investeerimisaruannet 2021/2022 „Key Findings: Recovery as a springboard for change“ (Peamised järeldused: taastumine kui muutuste hüppelaud), mis avaldati 12. jaanuaril 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP investeerimisaruannet 2021/2022 „Key Findings: Recovery as a springboard for change“ (Peamised järeldused: taastumine kui muutuste hüppelaud), mis avaldati 12. jaanuaril 2022,

| — | võttes arvesse 20. jaanuaril 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta tegevusaruannet „Crisis Solutions“ (Kriisilahendused) ja 27. jaanuaril 2022. aastal avaldatud 2021. aasta tegevusaruannet „The Innovation Response“ (Reageerimine innovatsioonile), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. jaanuaril 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta tegevusaruannet „Crisis Solutions“ (Kriisilahendused) ja 27. jaanuaril 2022. aastal avaldatud 2021. aasta tegevusaruannet „The Innovation Response“ (Reageerimine innovatsioonile),

| — | võttes arvesse Üldkohtu (esimene koda) 30. märtsi 2022. aasta otsust kohtuasjas T-299/20: KF vs. EIP, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Üldkohtu (esimene koda) 30. märtsi 2022. aasta otsust kohtuasjas T-299/20: KF vs. EIP,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 2021. aasta augusti märkusi EIP grupi keskkonnaalase ja sotsiaalse kestlikkuse raamistiku (ESSF) eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 2021. aasta augusti märkusi EIP grupi keskkonnaalase ja sotsiaalse kestlikkuse raamistiku (ESSF) eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse EIPd puudutavaid juhtumeid 1065/2020/PB, 1251/2020/PB ja 1252/2020/PB, mille kohta Euroopa Ombudsman tegi otsuse 21. aprillil 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIPd puudutavaid juhtumeid 1065/2020/PB, 1251/2020/PB ja 1252/2020/PB, mille kohta Euroopa Ombudsman tegi otsuse 21. aprillil 2022,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani soovitust juhtumi 2168/2019/KR kohta, mis käsitleb seda, kuidas Euroopa Pangandusjärelevalve tegeles oma endise tegevdirektori üleviimisega finantssektori lobitöö tegevjuhiks, ning otsust juhtumi OI/3/2021/KR kohta, mis puudutab seda, kuidas Euroopa Kaitseagentuur käsitles oma endise tegevjuhi taotlust asuda Airbusis kõrgemale ametikohtale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani soovitust juhtumi 2168/2019/KR kohta, mis käsitleb seda, kuidas Euroopa Pangandusjärelevalve tegeles oma endise tegevdirektori üleviimisega finantssektori lobitöö tegevjuhiks, ning otsust juhtumi OI/3/2021/KR kohta, mis puudutab seda, kuidas Euroopa Kaitseagentuur käsitles oma endise tegevjuhi taotlust asuda Airbusis kõrgemale ametikohtale,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 26. mai 2021. aasta eriaruannet „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 26. mai 2021. aasta eriaruannet „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“,

| — | võttes arvesse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga 2019. aasta aprillis avaldatud keskkonna- ja sotsiaalpoliitikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga 2019. aasta aprillis avaldatud keskkonna- ja sotsiaalpoliitikat,

| — | võttes arvesse 27. jaanuaril 2022. aastal avaldatud EIP grupi tegevuskava aastateks 2022–2024, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. jaanuaril 2022. aastal avaldatud EIP grupi tegevuskava aastateks 2022–2024,

| — | võttes arvesse 2. veebruaril 2022. aastal avaldatud EIP grupi keskkonnaalase ja sotsiaalse kestlikkuse raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. veebruaril 2022. aastal avaldatud EIP grupi keskkonnaalase ja sotsiaalse kestlikkuse raamistikku,

| — | võttes arvesse 4. märtsil 2022. aastal vastu võetud EIP kiireloomulist solidaarsuspaketti Ukrainale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. märtsil 2022. aastal vastu võetud EIP kiireloomulist solidaarsuspaketti Ukrainale,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ (COM(2020)0667),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640) ja Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni samal teemal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640) ja Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni samal teemal (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatisi „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380) ja „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatisi „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380) ja „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. mai 2021. aasta teatist „Heas seisundis planeet kõigi jaoks. ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas““ (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. mai 2021. aasta teatist „Heas seisundis planeet kõigi jaoks. ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas““ (COM(2021)0400),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2022. aasta teatist „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2022. aasta teatist „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (COM(2022)0108),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1056, millega asutatakse Õiglase Ülemineku Fond (3), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1229, mis käsitleb õiglase ülemineku mehhanismi raames loodavat avaliku sektori laenurahastut (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1056, millega asutatakse Õiglase Ülemineku Fond (3), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1229, mis käsitleb õiglase ülemineku mehhanismi raames loodavat avaliku sektori laenurahastut (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (5),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Counter Balance 2019. aasta aruannet „Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework“ (Kas EIP suudab täita ülesannet võidelda pettuse ja korruptsiooni vastu? ELi pangajuhtimise raamistikuga seotud probleemid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Counter Balance 2019. aasta aruannet „Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework“ (Kas EIP suudab täita ülesannet võidelda pettuse ja korruptsiooni vastu? ELi pangajuhtimise raamistikuga seotud probleemid),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu institutsioonide ja asutuste kohta: huvide konflikti ennetamine pärast avalikus sektoris töötamist (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu institutsioonide ja asutuste kohta: huvide konflikti ennetamine pärast avalikus sektoris töötamist (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 22. juuli 2016. aasta kirja EIP presidendile huvide konflikti küsimustes ja EIP presidendi 31. jaanuari 2017. aasta vastust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 22. juuli 2016. aasta kirja EIP presidendile huvide konflikti küsimustes ja EIP presidendi 31. jaanuari 2017. aasta vastust,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 18. mai 2022. aasta kontrolliaruannet juhtumi OI/1/2021/KR kohta, mis puudutab seda, kuidas komisjon käsitleb oma (endiste) töötajatega seotud nn pöördukse olukordi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 18. mai 2022. aasta kontrolliaruannet juhtumi OI/1/2021/KR kohta, mis puudutab seda, kuidas komisjon käsitleb oma (endiste) töötajatega seotud nn pöördukse olukordi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0165/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0165/2022),

| A. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 309 kohaselt on EIP ülesanne aidata kaasa ELi eesmärkide saavutamisele, sealhulgas eri investeerimisvahenditega, nagu laenud, omakapital, tagatised, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 309 kohaselt on EIP ülesanne aidata kaasa ELi eesmärkide saavutamisele, sealhulgas eri investeerimisvahenditega, nagu laenud, omakapital, tagatised, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenused;

| B. | arvestades, et EIP allkirjastas 2021. aastal 95 miljardi euro ulatuses laene ning toetas ligikaudu 430 000 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat (VKEd) ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjat, kes on ELi ühtse turu alustala; arvestades, et 75 miljardit eurot oli seotud EIP grupi tehingutega ja ülejäänud laenud anti Euroopa tagatisfondi raames; arvestades, et EIP grupi vahenditest toetati innovatsiooni 20,7 miljardi euro ulatuses, sealhulgas tehti investeeringuid digitaliseerimisse ning oskuste ja koolituse edendamisse digimaailmas, mis annab olulise panuse ELi ülemaailmsesse konkurentsivõimesse ja tööhõivesse; arvestades, et lepingute sõlmimise kogusumma on suurem kui ühegi teise mitmepoolse panga puhul ja EIP jaoks rekordiline; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EIP allkirjastas 2021. aastal 95 miljardi euro ulatuses laene ning toetas ligikaudu 430 000 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat (VKEd) ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjat, kes on ELi ühtse turu alustala; arvestades, et 75 miljardit eurot oli seotud EIP grupi tehingutega ja ülejäänud laenud anti Euroopa tagatisfondi raames; arvestades, et EIP grupi vahenditest toetati innovatsiooni 20,7 miljardi euro ulatuses, sealhulgas tehti investeeringuid digitaliseerimisse ning oskuste ja koolituse edendamisse digimaailmas, mis annab olulise panuse ELi ülemaailmsesse konkurentsivõimesse ja tööhõivesse; arvestades, et lepingute sõlmimise kogusumma on suurem kui ühegi teise mitmepoolse panga puhul ja EIP jaoks rekordiline;

| C. | arvestades, et Venemaa ründas 24. veebruaril 2022 Ukrainat, tekitades Ukrainas humanitaarkriisi ning mõjutades oluliselt majanduslikku ja julgeolekuolukorda ELis ja selle naabruses; arvestades, et EIP direktorite nõukogu kiitis 4. märtsil heaks 668 miljoni euro suuruse erakorralise solidaarsuspaketi Ukraina jaoks, millele järgnesid maksed Ukraina valitsusele kõige pakilisemate vajaduste rahuldamiseks; arvestades, et EIP lubas eraldada 4 miljardit eurot ülemaailmsele rahaliste vahendite kogumise kampaaniale „Stand Up for Ukraine“, et toetada Venemaa sissetungi ohvreid ja toetada Ukraina sõjapõgenikke liikmesriikides ning rahastada olulist sotsiaaltaristut, sealhulgas eluruume, koole, haiglaid ja lasteaedasid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa ründas 24. veebruaril 2022 Ukrainat, tekitades Ukrainas humanitaarkriisi ning mõjutades oluliselt majanduslikku ja julgeolekuolukorda ELis ja selle naabruses; arvestades, et EIP direktorite nõukogu kiitis 4. märtsil heaks 668 miljoni euro suuruse erakorralise solidaarsuspaketi Ukraina jaoks, millele järgnesid maksed Ukraina valitsusele kõige pakilisemate vajaduste rahuldamiseks; arvestades, et EIP lubas eraldada 4 miljardit eurot ülemaailmsele rahaliste vahendite kogumise kampaaniale „Stand Up for Ukraine“, et toetada Venemaa sissetungi ohvreid ja toetada Ukraina sõjapõgenikke liikmesriikides ning rahastada olulist sotsiaaltaristut, sealhulgas eluruume, koole, haiglaid ja lasteaedasid;

| D. | arvestades, et koroonaviiruse pandeemia on olnud tõsine ülemaailmne šokk, millel on kaugeleulatuvad sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed; arvestades, et pandeemia ajal allkirjastas EIP COVID-19-le reageerimise raames tervishoiusektoris ligikaudu 6,3 miljardi euro väärtuses laene, sealhulgas tervishoiu- ja haiglataristu ja meditsiiniseadmete projektide jaoks ning selleks, et tugevdada tervishoiusüsteemi pandeemiaks valmisoleku meetmete abil; arvestades, et pandeemia ajal kasutusele võetud vahendid on olnud pettuse ja korruptsiooni jaoks atraktiivne sihtmärk, nagu rõhutati EIP 2020. aasta pettuste uurimisega seotud tegevusaruandes; arvestades, et EIP peaks võtma vajalikud meetmed tagamaks, et vahendid jõuaksid kavandatud abisaajateni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et koroonaviiruse pandeemia on olnud tõsine ülemaailmne šokk, millel on kaugeleulatuvad sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed; arvestades, et pandeemia ajal allkirjastas EIP COVID-19-le reageerimise raames tervishoiusektoris ligikaudu 6,3 miljardi euro väärtuses laene, sealhulgas tervishoiu- ja haiglataristu ja meditsiiniseadmete projektide jaoks ning selleks, et tugevdada tervishoiusüsteemi pandeemiaks valmisoleku meetmete abil; arvestades, et pandeemia ajal kasutusele võetud vahendid on olnud pettuse ja korruptsiooni jaoks atraktiivne sihtmärk, nagu rõhutati EIP 2020. aasta pettuste uurimisega seotud tegevusaruandes; arvestades, et EIP peaks võtma vajalikud meetmed tagamaks, et vahendid jõuaksid kavandatud abisaajateni;

| E. | arvestades, et COVID-19 kriisi sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed ning ebaseaduslik, provotseerimata ja õigustamatu sõjaline agressioon Ukraina vastu ja sissetung Ukrainasse on avaldanud suurt mõju õiglasele, kaasavale ja kestlikule majanduskasvule, investeeringutele, vastupanuvõimele, tööhõivele, haridusele ja sotsiaal-majanduslikule ebavõrdsusele; arvestades, et kõrge inflatsioon ning energia-, kütuse- ja toiduhindade tõus mõjutavad ebaproportsionaalselt ühiskonna kõige ebasoodsamas olukorras olevaid leibkondi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et COVID-19 kriisi sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed ning ebaseaduslik, provotseerimata ja õigustamatu sõjaline agressioon Ukraina vastu ja sissetung Ukrainasse on avaldanud suurt mõju õiglasele, kaasavale ja kestlikule majanduskasvule, investeeringutele, vastupanuvõimele, tööhõivele, haridusele ja sotsiaal-majanduslikule ebavõrdsusele; arvestades, et kõrge inflatsioon ning energia-, kütuse- ja toiduhindade tõus mõjutavad ebaproportsionaalselt ühiskonna kõige ebasoodsamas olukorras olevaid leibkondi;

Üldised märkused

| 1. | rõhutab EIP olulist rolli ELi avaliku sektori pangana ja ainsa rahvusvahelise finantseerimisasutusena, mis kuulub täielikult liikmesriikidele ning juhindub täielikult ELi poliitikast ja standarditest, toetades sotsiaalset ja majanduslikku taastumist ning suunates investeeringuid ELi eesmärkide saavutamiseks; võtab teadmiseks EIP investeerimisaruande 2021/2022 ja EIP grupi tegevuskava aastateks 2022–2024; väljendab heameelt selle üle, et EIP investeeris 2021. aastal rekordiliselt ligi 95 miljardi euro ulatuses rahalisi vahendeid, ning selle üle, et pank keskendub ELi pikaajalistele probleemidele, nagu kliimamuutused, sotsiaalne ühtekuuluvus ja digipööre; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa Föderatsiooni ebaseadusliku, provotseerimata ja õigustamatu sõjalise agressiooni Ukraina vastu ja sissetungi Ukrainasse, samuti Valgevene osalemise selles agressioonis; rõhutab asjaolu, et sõda on tekitanud tõsise humanitaarkriisi ning avaldanud olulist mõju majanduslikule ja julgeolekuolukorrale ELis ja selle naabruses, mis peab kajastuma EIP tegevuses ja investeerimiskavades laiemalt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt selle üle, et EIP reageeris Venemaa sissetungile Ukrainasse, kiites heaks erakorralise solidaarsuspaketi, mis hõlmab muu hulgas 668 miljoni euro suurust kohest rahalist toetust Ukraina ametiasutustele, kiirendades väljamaksete tegemist olemasolevate laenude alusel, ning kohustust kiirendada täiendava 1,3 miljardi euro eraldamist; märgib, et see pakett hõlmab nii kohest rahalist toetust kui ka toetust taristule keskpikas ja pikas perspektiivis, sealhulgas taastamistöid niipea, kui vaba ja sõltumatu Ukraina pärast sõda taastatakse; kutsub EIPd üles töötama tegevuskavade kallal, et stimuleerida ELi otseinvesteeringuid Ukrainasse, sealhulgas uusi sõjajärgseid majandus- ja sotsiaalprojekte, nagu koolid, sotsiaaleluruumid ja haiglad; rõhutab kooskõlastatud pingutuste tähtsust Ukraina kriisile reageerimisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama kiiresti aruandlusmehhanismi, et teavitada pädevaid asutusi kõigist varadest, mida Putini ja Lukašenka režiimiga seotud Venemaa ja Valgevene füüsilised ja juriidilised isikud hoiavad Euroopa finantseerimisasutustes, sealhulgas EIP grupis; kutsub EIPd üles olema väga valvas ning jälgima tähelepanelikult nõukogus kokku lepitud uusi sanktsioone ja meetmeid; tuletab meelde, et EIP lõpetas oma tegevuse Venemaal pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist 2014. aastal; ootab lisaks, et EIP peataks investeerimisprojektidesse kaasatud Venemaa otseste või kaudsete partnerite osalemise, sealhulgas finantsvahendajate kaudu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub liikmesriike üles suurendama aktsionäridena EIP kapitaliseeritust, et võimaldada rohkem pikaajalisi laene ja uuenduslikke vahendeid, et rahastada projekte, millel on suur potentsiaal kestlikkuse, sotsiaalse ja innovatsioonialase kasu seisukohast ELi peamistes poliitikavaldkondades, nagu digi- ja rohepööre, säilitades samal ajal EIP praeguse kõrge krediidireitingu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP toetas 2021. aastal rohkem kui 430 000 VKEd, kes annavad tööd 4,5 miljonile inimesele; palub EIP-l siiski anda täiendavat kasvukapitali, et võimaldada VKEdel oma tegevust laiendada; märgib, et praegused kõrged energiahinnad mõjutavad ka VKEde konkurentsivõimet; kutsub EIPd üles hindama, kas VKEde toetamise praegune tase on kõrgete energiahindade ja toorainekulude tõusu kontekstis piisav; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2021. aastal eraldas EIP rekordiliselt 20,7 miljardit eurot innovatsiooni toetamiseks, sealhulgas investeeringud digitaliseerimisse ning oskuste ja koolituse edendamine digimaailma jaoks; on seisukohal, et sellised investeeringud on äärmiselt olulised Euroopa konkurentsivõime säilitamiseks ja ELi strateegilise autonoomia saavutamiseks ning on eriti olulised töötajate jaoks sektorites, mis vajavad märkimisväärset kohandamist ja ümberkvalifitseerimist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt uue ühtekuuluvussuunitluse üle, millega võetakse kohustus suurendada ühtekuuluvuspoliitika piirkondades EIP laenuandmistegevust 2025. aastaks 45 %-ni EL 27 kogulaenudest ning vähim arenenud piirkondades 23 %-ni; rõhutab, kui olulised on asjaomastes piirkondades ulatuslikumad kliimameetmed, et edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset lähenemist ning õiglast üleminekut, kus kedagi ei jäeta kõrvale, ning rõhutab, et investeeringud tuleks valida rahalise, majandusliku ja tehnilise väärtuse alusel; kutsub EIPd üles jätkama süsteemsete puuduste kõrvaldamist, mis ei lase teatavatel piirkondadel või riikidel EIP rahastamisvõimalusi täielikult ära kasutada, muu hulgas oma pingutuste suurendamise kaudu laenutegevuse laiendamiseks, pakkudes tehnilist abi, suutlikkuse suurendamist ja nõustamistuge, eelkõige innovatsiooni, digitaliseerimise, taristu, VKEde toetamise ja kvaliteetsete töökohtade loomise projektide valdkonnas, ning seades prioriteediks projektid, mis vähendavad ebavõrdsust ning edendavad sotsiaalset mitmekesisust ja kaasamist; nõuab sellega seoses suuremat toetust nõustamisteenustele, nagu ühisabi Euroopa piirkondade projektide toetamiseks (JASPERS), Euroopa kohaliku energiaabi fond (ELENA) ja Fi-Compass; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt seoses Euroopa tagatisfondi õigeaegse abiga COVID-19 pandeemia negatiivse sotsiaalse ja majandusliku mõju leevendamisel, sealhulgas VKEde toetamisel; märgib, et 31. detsembri 2021. aasta seisuga kiitis EIP heaks 23,2 miljardi euro ulatuses Euroopa tagatisfondi tehinguid (95 % olemasolevast 24,4 miljardist eurost), mis moodustab umbes kolmandiku EIP grupi aastas tehtavatest tavapärastest investeeringutest; märgib, et ilma lõplike abisaajate läbipaistvuseta on raske teha järeldusi fondi mõju kohta Euroopa majandusele; nõuab seetõttu fondi põhjalikku hindamist, et analüüsida, mil määral andis EIP osalemine lisaväärtust ja mil määral fond täitis oma eesmärke, kuna vahendi kasutamine lõpetatakse järk-järgult, ning selle rakendamise läbipaistvuse taset; palub, et see hinnang avalikustataks; väljendab heameelt asjaolu üle, et käimas on Euroopa tagatisfondi hindamine, ja ootab seda hinnangut; |
| --- | --- |

9.

| 10. | võtab teadmiseks uue keskkonnaalase ja sotsiaalse kestlikkuse raamistiku (ESSF); väljendab heameelt kestliku rahastamise kasutuselevõtmise üle tegevusmudelina; nõuab selle kiiret rakendamist ning seda, et EIP kehtestaks hoolsuskohustuse täitmise kohta selged ja ranged menetlused; nõuab lisaks, et kõik ESSFi sätted kajastuksid nõuetekohaselt lepingutes ja et põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ kohaldataks kõigis EIP tehingutes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et EIP ja komisjon allkirjastasid 7. märtsil 2022 InvestEU lepingu, ning asjaolu üle, et Euroopa Investeerimisfond on eraldi rakenduspartner; nõuab uue InvestEU nõustamiskeskuse kiiret rakendamist ja rõhutab vajadust kiirendada läbirääkimisi teiste rakenduspartneritega; |
| --- | --- |

11.

Kliimapank

| 12. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2021. aastal oli 43 % laenudest seotud kliima ja keskkonnaga – võrreldes 40 %-ga 2020. aastal –, ning kiidab heaks kavatsuse saavutada kliimalaenude andmise eesmärk 2022. aastal; väljendab lisaks heameelt asjaolu üle, et välja arvatud Euroopa tagatisfondi mandaat, mis on suunatud konkreetselt pandeemia tõttu kannatanud VKEdele, suurenes EIP keskkonnahoidliku rahastamise osakaal tegelikult 51 %-ni; kordab, et kõik EIP rahavood peaksid olema täielikult kooskõlas eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks CO2-neutraalsus ja 2030. aastaks seatud ELi suurema kliimaeesmärgiga; rõhutab, et kliimapööre peab olema kaasav ja õiglane; rõhutab, et keskkonnahoidlikud investeeringud peavad olema elujõulised ja EIP peab säilitama suure krediidivõimelisuse; kutsub sellega seoses EIPd üles võimendama oma laenuandmist, rahastamisvahendeid, tehnilist abi ja nõustamisteenuseid, et toetada CO2-neutraalsele majandusele üleminekust tulenevate sotsiaalmajanduslike probleemidega silmitsi seisvaid inimesi ja piirkondi; rõhutab, et kliimapanga tegevuskava on hea lähtepunkt, kuid vaja on võtta lisameetmeid, et tagada kooskõla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, säilitades samal ajal 1,5 oC eesmärgi saavutamise ja õiglase ülemineku; kordab, et ulatuslikke muutusi on võimalik saavutada ainult siis, kui kaasatakse tööstus ja pakutakse vajalikke stiimuleid uuenduslike kliimalahenduste ja kvaliteetsete töökohtade loomiseks; nõuab, et kõik kliimapanga tegevuskava rakendamise tegevuskavad avalikustataks võimalikult kiiresti, et anda ülevaade eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmetest ja hinnata nende piisavust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ootab kliimapanga tegevuskava vahekokkuvõtet ja rõhutab, et see peab aitama kaasa institutsiooni ümberkujundamisele tõeliseks kliimapangaks, mis hõlbustab loodusvarade säilitamist ja keskkonnakaitset; eeldab, et kõik laenud ühtlustatakse Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, hoides samal ajal 1,5 oC eesmärgi saavutatavana, ning ELi kliima- ja keskkonnakohustustega; nõuab, et kliimapanga tegevuskava vahekokkuvõte sisaldaks iga projekti puhul põhjalikku hinnangut vähem süsinikuheidet tekitavate alternatiivide ja 3. valdkonna heitkoguste kohta; ootab üksikasjalikke kliimapanga tegevuskava iga-aastaseid eduaruandeid kõikide tehingute kohta alates 2023. aastast, sh kui suures ulatuses see vastab ELi kliimaeesmärkidele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt Pariisi kokkuleppele vastava vastaspoolte raamistiku üle ja loodab, et see viiakse täielikult ellu; kordab oma nõudmist, et ka finantsvahendajatel ja mitte ainult äriklientidel oleksid olemas CO2 heite vähendamise kavad võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2025. aasta lõpuks; rõhutab, et sellised uued nõuded ei tohiks kahjustada VKEde juurdepääsu rahastamisele; nõuab, et pöörataks tähelepanu lühiajaliste CO2 heite vähendamise kavade usaldusväärsusele; nõuab nende kavade ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide ranget rakendamist ning hindamist, et teha kindlaks, kas need saab lisada EIP ja tema klientide vaheliste lepingute tingimustesse; ootab, et EIP süstemaatiliselt kontrolliks ja tagaks nõuetele vastavust, eelkõige seoses ESSFi rakendamisega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab kiiduväärseks energia valdkonda Euroopas tehtavate EIP investeeringute suurenemist, mis kasvasid 10 miljardilt eurolt 2018. aastal üle 14 miljardi euroni 2021. aastal; kutsub EIPd üles hiljutisi geopoliitilisi suundumusi silmas pidades kiirendama ja suurendama investeeringuid ELi energiajulgeolekusse, ning kinnitab veel kord, et ELi energiajulgeoleku suurendamine on kooskõlas EIP rolliga kliimapangana ning eesmärgiga vähendada energiaostuvõimetust, mis muutub energia- ja kütusehindade kiire tõusu tõttu eriti teravaks probleemiks; kordab oma üleskutset EIP-le täielikult rakendada energiatõhususe põhimõtet ja seada oma energialaenudes eesmärgiks võidelda energiaostuvõimetuse vastu; kordab oma toetust EIP 2019. aasta energialaenupoliitikale; kutsub EIPd üles seadma esikohale taastuvenergia investeeringute, energiatõhususe ja energiajulgeoleku rahastamise, mis suurendab ELi sõltumatust kolmandatest riikidest; kutsub EIPd üles suurendama selliste projektide jaoks laenuandmist, et aidata kiiresti vähendada sõltuvust Venemaalt ja muudest kolmandatest riikidest imporditavast energiast ja toorainest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt seoses EIP kliimamuutustega kohanemise kava ning kohustusega suurendada 2025. aastaks kliimamuutustega kohanemiseks tehtavate kulutuste osakaalu 15 %-ni kogu kliimaeesmärgist; kordab oma nõudmist ühtlustatud sõelumismeetodite järele, et hinnata füüsilist kliimariski kõigi EIP laenutehingute puhul, sealhulgas nende puhul, mida tehakse finantsvahendajate kaudu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab energialaenupoliitika eelseisvat vahekokkuvõtet silmas pidades meelde president Hoyeri avaldust EIP grupi iga-aastasel pressikonverentsil 27. jaanuaril 2022: „Me usume, et pikaajalise investeerimisinstitutsioonina on meie missioon keskenduda kestlikkusele ja Pariisi eesmärkide saavutamisele.[...] Sellest tulenevalt ei näe ma meie energialaenupoliitikas ette mingeid muutusi.“; kutsub EIPd üles järgima kestliku rahanduse platvormi soovitusi ning lõpetama kasutuskõlbmatute varade ja tegevuste rahastamise, mis ei ole kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja sellega seotud ELi strateegiate eesmärkidega; kutsub EIPd üles keskenduma eelkõige investeeringutele projektidesse, mis suurendavad energiavarustuse kindlust, mitmekesistades energiaallikaid ja tarnijaid ning vähendades ELi sõltuvust kolmandatest riikidest pärit energiast; julgustab EIPd tegema koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning hõlbustama väiksemate projektide, sealhulgas kogukonna juhitud algatuste rahastamist, mis keskenduvad taastuvatele energiaallikatele; kutsub EIPd üles tagama, et tema investeeringud sotsiaaleluruumidesse ja taskukohasse eluasemesse, mida tuleb kiiduväärseks pidada, aitaksid samuti kaasa energiatõhususe parandamisele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab kahetsusväärseks viivitusi transpordilaenude poliitika läbivaatamisel; ootab, et koostataks ettepanek, mis on täielikult kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, säilitades samal ajal 1,5 oC eesmärgi saavutamise, sealhulgas visiooni EIP rollist liikuvuse CO2 heite vähendamisel, pöörates erilist tähelepanu üleminekule ettevõtte tasandil; ootab, et EIP laenud vähendaksid transpordi keskkonnamõju, parandades samal ajal pakutavate teenuste kvaliteeti ja taskukohasust, ning eeldab, et ei anta uusi laene, mis takistaksid transpordi CO2 heite vähendamist või üleminekut kestlikumale ja taskukohasemale heitevabale liikuvusele; rõhutab, et transpordisektoris on varade kasutuskõlbmatuks muutumise oht suur; on veendunud, et rohkem rahalisi vahendeid tuleks suunata heitevabale liikuvusele, eelkõige jalgrattasõidule ning ühistranspordi arendamisele ja ajakohastamisele, mitmeliigilistele transporditeenustele, sealhulgas kestlike linnakujundusprojektide raames, ning parematele transporditeenustele alateenindatud kogukondade ja paikkondade jaoks; nõuab rohkem rahalisi vahendeid merendussektori CO2 heite vähendamiseks; |
| --- | --- |

18.

Elurikkus ja kestlikkus

| 19. | väljendab heameelt ajakohastatud ESSFi 4. standardi üle, nimelt põhimõtte „elurikkuse vähenemise peatamine ja selle suundumuse ümberpööramine“ lisamise ja kompenseerimise piiramise üle, eelkõige suure elurikkusega aladel, ning nõuab selle hoolikat rakendamist; väljendab heameelt pingutuste üle, mida on tehtud elurikkusega seotud riskide hindamise ja hoolsuskohustuse tugevdamiseks integreeritud elurikkuse hindamise vahendi kaudu; eeldab, et kasutatud andmed on ajakohased; tunneb siiski muret aegunud andmete kasutamise pärast; ootab, et EIP järgiks ELi toimimise lepingu artikleid 11 ja 191 ning lõpetaks rahaliste vahendite väljamaksmise ja vajaduse korral võtaks need tagasi, kui kliimale, keskkonnale või kohalikele kogukondadele avalduva kahjuliku mõju või tõsise sellise mõju ohu kohta on ametlikult tõendatud tõendid, muu hulgas keskkonnamõju hindamise kaudu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 eesmärki eraldada loodusele tehtavateks kulutusteks vähemalt 20 miljardit eurot aastas; rõhutab, et kogu ühiskond saab kasu looduse taastamisest, mis on väga oluline paljude majandussektorite jaoks, ning et liikmesriikide koostöö EIP ja muude finantseerimisasutustega võib olla rahastamise puudujäägi kaotamise peamine tegur; tunnistab probleeme, aga ka edusamme, mida looduskapitali rahastamisvahendi rakendamisel on saavutatud; kordab oma nõudmist, et kõnealuse rahastamisvahendi või mis tahes sellele järgneva rahastamisvahendi raames nähtaks ette toetuskomponent, võttes eeskujuks õiglase ülemineku mehhanismi mudeli, et toetada kohalike projektide esialgset laiendamist ja hõlbustada tulu teenimist; nõuab, et algatataks sõltumatu avalik hindamine, mis oleks integreeritud ökosüsteemi ja elurikkuse taastamise toetamise laiemasse hindamisse; märgib, et 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus asendatakse looduskapitali rahastamisvahend uute vahenditega; nõuab seetõttu tungivalt, et EIP jätaks uutest vahenditest välja elurikkuse kompenseerimise projektid kaitsealadel ja suure elurikkusega aladel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et Ukraina ja Venemaa on peamised toidukultuuride, sh nisu, maisi ja odra tootjad; märgib, et sõda on Ukraina põllumajandussektorit tõsiselt mõjutanud; märgib lisaks, et Venemaa ja Valgevene on peamised väetisetootjad; peab kahetsusväärseks, et sõjal võib olla suur ülekanduv mõju piiriülestele tarneahelatele, toidu ja väetiste hindadele, toidu taskukohasusele ELis ning toiduga kindlustatusele ja selle taskukohasusele kogu maailmas; ergutab EIPd kasutama oma tehinguid selleks, et hõlbustada Euroopa rohelise kokkuleppe, strateegia „Talust taldrikule“ ja ELi elurikkuse strateegia aastani 2030 eesmärkide ning nendest strateegiatest tulenevate raadamisvabu tooteid ja taastamist käsitlevate asjakohaste ja tulevaste ELi määruste rakendamist; kutsub EIPd üles mitte toetama tegevust, mis takistab üleminekut täielikult kestlikule põllumajandussektorile, ja loodusvarade haldamise projekte, mis ei austa planeedi taluvuspiire; nõuab, et EIP ei toetaks tööstuslikku põllumajandustootmist ega põllumajandustavasid, mis ei vasta ELi loomade heaolu standarditele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi 20. jaanuari 2022. aasta soovituses nõukogule ja komisjonile pärast seda, kui uuriti väidetavaid rikkumisi ja haldusomavoli liidu õiguse kohaldamisel seoses loomade kaitsega vedamise ajal liidus ja väljaspool liitu (7); |
| --- | --- |

21.

| 22. | kordab oma nõudmist, et EIP toetaks osana oma uutest tehingutest ELi kestlikkust toetava kemikaalistrateegia eesmärke, edendades innovatsiooni ohutute ja keskkonnasäästlikuks kavandatud kemikaalide, materjalide ja toodete jaoks, ringmajanduse tegevuskava, mis põhineb mürgivabadel materjalitsüklitel, ning tegevuskava vee, õhu ja pinnase nullsaaste saavutamiseks; väljendab heameelt selle üle, et plastijäätmete vähendamiseks kahekordistatakse puhtaid ookeane käsitlevat algatust (2 miljardilt eurolt 2025. aastaks 4 miljardile eurole); rõhutab, et rõhku tuleks panna projektidele, mille eesmärk on leida kestlikke alternatiive ühekordselt kasutatavale plastile; kutsub EIPd üles mitte mingil viisil rahastama süvamere kaevandamist ega sellesse panustama; väljendab heameelt EIP otsuse üle anda ülemaailmsele metaaniheite vähendamise kohustusele tehnilist abi ja rahastada projekte; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab heameelt kliimateadlikkusvõlakirjade ja kestlikkusteadlikkuse võlakirjade jätkuva mitmes vääringus emiteerimise üle; väljendab lisaks heameelt kohustuse üle viia oma õigusaktid vastavusse Euroopa roheliste võlakirjade standardiga ja mis tahes tulevase sotsiaalvõlakirjade standardiga, suurendada eelkõige läbipaistvust ning parandada võlakirjade jaotamist ja mõjuaruandlust; rõhutab, et ükski selline tegevus ei tohi viia standardite alandamiseni; |
| --- | --- |

23.

Sotsiaalne vastutus, tervis ja sugu

| 24. | väljendab heameelt töötajate õiguste lisamise üle ESSFi 8. standardisse ja nõuab selle ranget rakendamist; kutsub EIPd üles tagama, et töötajate õigusi võetakse EIP tegevuses paremini arvesse, lisades lepingutingimused, millega nõutakse projektide edendajatelt tööriskide hindamist, ning tagama, et töötajate õigused on täielikult kaitstud kogu tarneahela ulatuses; kutsub EIPd üles aitama toetada pandeemiajärgset kaasavat taastumist, investeerides sotsiaalsektorisse, sealhulgas energiatõhusatesse sotsiaalelamutesse, haridusse, tervishoidu ja oskustesse, ning rõhutab õiglaste, ohutute ja tervislike töötingimuste arendamise ning töötajate õiguste austamise tähtsust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP-l on olnud oluline roll ELi reageerimisel tervishoiukriisile; kutsub EIPd üles jätkama investeeringuid, et muuta avalik tervishoiusektor vastupidavamaks, piirata pandeemia pikaajalist negatiivset mõju ja suurendada valmisolekut tulevasteks pandeemiateks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et arenguinvesteeringud, mis kaasavad naisi ja võtavad arvesse nende vajadusi, on tõhusamad ja kestlikumad; kutsub EIPd üles aitama kaasa ELi soolise võrdõiguslikkuse alaste kohustuste, sealhulgas kolmanda soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava täielikule elluviimisele, kogudes süstemaatiliselt sihipäraseid sooliselt eristatud andmeid ja tehes need avalikuks; nõuab tungivalt, et EIP hindaks projektide soolist mõju ELis ja väljaspool seda ning annaks aru oma hindamiste tulemustest; on seisukohal, et projektide kohta tuleks koguda andmeid, et näidata, kuidas need aitavad kaasa soolisele võrdõiguslikkusele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele; nõuab tungivalt, et EIP hindaks projektide soolist mõju ja teeks sel eesmärgil koostööd sõltumatute ekspertidega; kutsub EIPd üles tagama, et tema nõustamis- ja tehniline abi on ette nähtud soolise võrdõiguslikkuse ja kaasava arengu edendamiseks, eelkõige vajalike eksperditeadmiste abil, pöörates erilist tähelepanu koolitusele; rõhutab vajadust suurendada laenuandmist naiste juhitavatele VKEdele, et edendada sooliselt võrdset taastumist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | peab kahetsusväärseks, et EIP ei suutnud täita oma 2021. aasta esialgseid soolise tasakaalu eesmärke ja et naised on EIP juhtivatel ametikohtadel endiselt alaesindatud; kutsub seetõttu EIPd üles suurendama pingutusi, et parandada soolist tasakaalu organisatsiooni kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab EIP rolli Euroopa prioriteetide täitmisele kaasaaitamisel; ootab, et pank toetaks projekte, millega viiakse ellu Euroopa sotsiaalõiguste sammast, kestliku arengu eesmärke ja Euroopa poolaasta riigipõhistes soovitustes kindlaks määratud sotsiaalseid soovitusi; rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetava dialoogi ja konsulteerimise tähtsust ning ergutab EIPd tugevdama oma pühendumust sellisele tegevusele; väljendab heameelt EIP investeeringute üle haridusse ja kordab oma üleskutset EIP-le suurendada investeeringuid haridusse, et aidata leevendada koroonaviiruse kriisi tõsist mõju haridussüsteemidele kogu maailmas; |
| --- | --- |

28.

Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend – EIP maailmas (EIB Global)

| 29. | väljendab oma toetust EIB Globalile ja on seisukohal, et EIP-l võib olla oluline roll ELi strateegiliste huvide toetamisel; tuletab meelde, et EIP geograafiline kohaldamisala on kooskõlas Maailmapanga geograafilise kohaldamisalaga; ootab, et EIP investeeringud kolmandates riikides oleksid täielikult kooskõlas ELi-siseste laenude suhtes kohaldatavate ELi kliima-, elurikkuse ja sotsiaalsete standarditega ning ELi välistegevuse poliitikaga, sealhulgas algatuse Global Gateway rakenduspartnerina tehtud investeeringutega; kutsub EIPd üles suurendama oma osalust vähem arenenud riikides ning konfliktide ja äärmise vaesuse all kannatavates riikides; nõuab EIB Globaliga seotud strateegiate puhul avalikku konsultatsiooni ja täielikku läbipaistvust, pöörates erilist tähelepanu abi saavate riikide rollile ning konkreetsetele peatükkidele, mis käsitlevad inimõigustega seotud hoolsuskohustust; nõuab EIB Globali juhtorgani ja nõuandekomisjoni täielikku vastutust ja läbipaistvust, sealhulgas uue nõuandekomisjoni koosolekute päevakordade ja protokollide ennetavat avaldamist; nõuab, et töötajatele antaks arenguküsimustes asjakohast koolitust, et aidata neil rakendada ELi ülemaailmseid ja Euroopa tiimi algatusi; kutsub komisjoni üles selgitama EIP ja teiste finantseerimisasutuste hallatavate Euroopa Kestliku Arengu Fondi+ tagatiste kasutamist algatuse Global Gateway rakendamisel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab meelde ELi ülemaailmset kohustust kaitsta ja edendada inimõigusi, mis on jagamatud, universaalsed ja üksteisest sõltuvad; peab uut ESSFi heaks lähtepunktiks, kuid kordab oma korduvat nõudmist, et inimõiguste kaitse ja inimõiguste rikkumiste ennetamise menetluste edasise parandamise tagamiseks tuleb võtta lisameetmeid; tuletab meelde, et EIP on kohustatud järgima põhiõiguste hartat; juhib tähelepanu ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo märkustele EIP ESSFi eelnõu kohta ning nõuab tungivalt, et EIP võtaks neid märkusi täielikult ja kiiresti arvesse, eelkõige neid, mis käsitlevad inimõigustega seotud hoolsuskohustust ja inimõiguste integreerimist oma hoolsuskohustuse menetlustesse, inimõiguste mõjuhinnanguid ning vajadust siduda EIP üldine inimõigustega seotud kohustus kohustusega austada inimõigusi; nõuab, et neid probleeme käsitletaks tulevases inimõigusi käsitlevas avalduses; on kindlalt veendunud, et EIP ei tohiks inimõigustega seotud selgete survemeetmete korral laene välja maksta; nõuab, et EIP teeks kõik endast oleneva kohalike kogukondade kaitsmiseks, sealhulgas lõpetaks vajaduse korral rahastamise; ootab lisaks, et viivitamata võetaks meetmeid, kui klient või tegelik tulusaaja on kaasatud survemeetmetesse inimõiguste või keskkonnaõiguste kaitsja vastu; ootab, et EIP täidaks parlamendi pikaajalised nõudmised selliste olukordade vältimiseks, kehtestades eelkõige lepingulised nõuded, sealhulgas nõude saada kohalikelt kogukondadelt vaba, eelnev ja teadlik nõusolek, kui see on rahvusvahelise õiguse kohaselt kohaldatav, sealhulgas finantsvahendajate kaudu rahastatavate projektide puhul; ootab, et EIP nõuaks, et tema kliendid hindaksid oma projektide mõju inimõigustele ning jälgiksid pidevalt nende projektide rakendamist kohapeal, et vältida mis tahes kuritarvitamist, ebaõiglast sundvõõrandamist või vägivalda kohaliku elanikkonna vastu; nõuab sellega seoses, et EIP teeks kohalike kogukondadega aktiivselt koostööd ja teavitaks neid vastavalt nende õigustest, pöörates erilist tähelepanu vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku rakendamisele, sealhulgas nende juurdepääsule kaebuste lahendamise mehhanismile; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on veendunud, et EIB Globali rakendamisel peaks olema võimalik tugineda piisavale arvule töötajatele väljaspool Luksemburgi peakorterit, et tagada kohapeal kohalolek ja tõhus koostöö Euroopa välisteenistuse ja selle delegatsioonidega, kuna kohapealne oskusteave ja projektide järelmeetmed on kohalike kogukondade toetamisel keskse tähtsusega; nõuab kohapealsete töötajate, eriti kohalike töötajate arvu suurendamist, et rahuldada kohalikke vajadusi tugevdatud tehniliste oskustega, sealhulgas inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse alaste teadmistega; ootab, et 2022. aastal avaldataks konkreetne inimressursside kava EIB Globali rakendamiseks, ning kutsub EIPd üles kiiresti tugevdama pettuste, korruptsiooni ja muu keelatud käitumise vastu võitlemise mehhanisme, eelkõige osana pingutustest suurendada oma kohalolekut väljaspool ELi; nõuab tungivalt, et EIP laiendaks koostööd partnerriikide ametiasutustega; tuletab meelde, et Nairobi piirkondlik peakorter on tegutsenud alates 2019. aastast; väljendab heameelt 2021. aasta novembri otsuse üle muuta see EIP uueks Nairobi keskuseks, hõlbustades koostööd Keenia, Aafrika, Euroopa tiimi ja ülemaailmsete partneritega, aidates paremini kajastada era- ja avaliku sektori investeerimisprioriteete ning laiendades eksperditeadmisi kliimameetmete, innovatsiooni ja digiinvesteeringute valdkonnas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab arengu rahastamise sidususe, täiendavuse ja tõhususe tähtsust; kutsub sellega seoses EIPd üles tugevdama koostööd peamiste partneritega; kutsub EIPd üles hõlbustama väiksemate arengu rahastamises osalejate osalemist oma tegevuses; kutsub lisaks EIPd üles panema suuremat rõhku erainvesteeringute kaasamisele ja riigisiseste ressursside mobiliseerimisele vähem arenenud riikides; |
| --- | --- |

32.

Läbipaistvus ja juhtimine

| 33. | tuletab meelde üldist eesmärki avaldada teave projektide kohta kolm nädalat enne seda, kui EIP nõukogu need heaks kiidab; väljendab suurt muret läbipaistvuse vähenemise pärast, eelkõige seoses projekte käsitleva teabe õigeaegse avalikustamisega; tuletab meelde, et kui 2010. aastal avaldati 96,1 % kõigist projektidest kolm nädalat enne nõukogu heakskiitu, siis 2020. aastal langes see vaid 60 %-ni; märgib, et EIP sõnul on see langustrend tingitud EIP suuremast koostööst erasektori ettevõtetega; peab kahetsusväärseks ärisaladust käsitlevate sätete üha suuremat kasutamist; tunnistab sellega seoses, et eriti olulised on nii ärisaladust käsitlevad sätted, eelkõige VKEde jaoks, kui ka läbipaistvus kui keskne element demokraatlike põhimõtete, sealhulgas inimõiguste kaitsmisel, ning kutsub EIPd üles leidma nende kahe vahel tasakaalu, pidades silmas, et EIP vahendid on avaliku sektori vahendid ning nende suhtes tuleks alati kohaldada avalikku kontrolli ja aruandekohustust; nõuab suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust, sealhulgas ELi institutsioonide ja eelkõige parlamendi suhtes; rõhutab lisaks, et mõned hiljutised projektid, mis on nõudnud keskkonnamõju hindamist, on avaldatud alles pärast heakskiitmist; tuletab lisaks meelde, et erainvestorite puhul on parim standard avaldada kõik projektid vähemalt 30 päeva enne heakskiitmist ning et Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (Maailmapanga grupi liige), kes rahastab ainult erasektori projekte, avaldab keskkonnamõju hinnangud 60 päeva enne rahastamisotsuste tegemist; tuletab meelde, et börsil noteeritud äriühingud peavad tegutsema vastavalt kohaldatavatele kapitaliturgude eeskirjadele, mis sisaldavad sätteid teabe jagamise kohta; juhib tähelepanu Euroopa Ombudsmani hiljutistele soovitustele vajaduse kohta, et EIP võtaks kasutusele ambitsioonikama lähenemisviisi seoses oma avalikustamistavadega, tegutseks kooskõlas ELi läbipaistvust käsitlevate õigusaktidega ja oleks läbipaistvam tema rahastatavate projektide võimaliku keskkonnamõju osas; nõuab tungivalt, et EIP rakendaks need soovitused võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kordab oma nõudmist sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi ja EIP vahel, et parandada juurdepääsu EIP dokumentidele ja andmetele ning suurendada demokraatlikku vastutust, sealhulgas võimalust esitada EIP-le kirjalikult vastatavaid küsimusi ning korraldada kuulamisi ja majandusdialooge; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub EIPd üles kiirendama aruandlust Euroopa Parlamendile oma otsuste, saavutatud edusammude ja laenutegevuse mõju kohta, eelkõige korrapäraste struktureeritud dialoogide kaudu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab uut läbipaistvuspoliitikat kasutamata jäetud võimaluseks; kutsub EIPd üles mõtlema kriitiliste hinnangute üle ja peab kahetsusväärseks, et EIP on osaliselt eiranud parlamendi väga selgeid nõudmisi parandada oma läbipaistvuspoliitikat kooskõlas teiste finantseerimisasutuste parimate tavade ja standarditega; väljendab heameelt EIP tegevuse täiendavuse mõju aruannete avaldamise üle selle täiendavuse ja mõju mõõtmise raamistiku osana; peab kahetsusväärseks asjaolu, et uue poliitikaga tehakse ennetaval avaldamisel vaid väikesi edusamme, sealhulgas üle 50 miljoni euro suuruste projektide puhul, mida viivad ellu finantsvahendajad, hoolimata sellest, et EIP peab tegutsema avalikustamise eelduse alusel, et täita oma ülesannet ELi avaliku sektori pangana; märgib, et uue poliitikaga ei panda EIP-le kohustust avaldada ennetavalt teavet projektide valimise kohta, eelkõige teavet hoolsuskohustuse kohta, enne EIP nõukogu otsust kooskõlas rahvusvaheliste finantseerimisasutuste tavadega; on mures ka kolmandate isikute ärihuvidel põhinevatele dokumentidele juurdepääsu erandite ja turukuritarvituse direktiivi pärast (8); peab lisaks kahetsusväärseks, et selles poliitikas ei ole ette nähtud nõukogu ja halduskomitee protokollide õigeaegset avalikustamist; nõuab nende puuduste kiiret kõrvaldamist; nõuab, et EIP läbipaistvuspoliitika ühtlustataks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga omaga selles osas, mis puudutab suure keskkonnariskiga projektide vahendajate kohustuslikku avalikustamist, ning kordab oma nõudmist, et hüdroenergia valdkonnaga kooskõlas olevaid läbipaistvusnõudeid laiendataks kõigile taristuprojektidele, sealhulgas finantsvahendajate rahastatavatele projektidele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab sellega seoses, et finantsvahendajatele kehtestataks ambitsioonikas standard, mis järgiks rangeid maksu-, läbipaistvus-, keskkonna- ja sotsiaalseid norme; nõuab, et EIP muudaks võimalikult kiiresti oma keskkonnaküsimusi käsitlevate lepingutingimuste vormi ja sellest tulenevalt finantsvahendajatega sõlmitavaid lepinguid, millega kehtestatakse nõuded selle kohta, millist keskkonnateavet tuleb koguda ja avaldada; rõhutab siiski, et sellised uued nõuded ei tohiks kahjustada VKEde juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | võtab teadmiseks ajakohastatud käitumisjuhendi ja tunneb heameelt rangemate eeskirjade üle huvide konfliktide kohta ja kohustuse üle need korrapäraselt läbi vaadata; peab kahetsusväärseks, et vaatamata korduvatele nõudmistele puuduvad sätted, mis välistaksid asepresidentide järelevalve oma päritoluriigis toimuva tegevuse üle, ning nõuab, et seda käsitletaks järgmises läbivaatamises; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab tõsist muret sotsiaaldialoogi puudumise pärast EIPs, eelkõige selleks, et tegeleda ahistamise, töökeskkonna ja -tingimustega seotud probleemidega; ootab, et EIP juhtkond tagaks nulltolerantsi kõigi väärkäitumise vormide suhtes ja rakendaks kiiremas korras vajalikke muudatusi, et väärkäitumist vältida; nõuab tungivalt, et EIP juhtkond alustaks töötajatega tõelist dialoogi, et tegeleda nende muredega ning edendada usaldust ja vastutuskultuuri; julgustab panka algatama oma töötajate hulgas uuringuid ja konsultatsioone; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palub komisjonil avaldada oma arvamuse põhjendused vastavalt artikli 19 kohasele menetlusele; |
| --- | --- |

40.

Nulltolerants pettuste suhtes

| 41. | võtab teadmiseks uue pettustevastase poliitika ja rõhutab kaasava koostöö tähtsust peamiste pettusevastaste poliitikavahendite väljatöötamisel; tunneb muret selle pärast, et EIP rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise poliitikas ei käsitleta tõsiseid puudusi, nimelt ELi neljanda rahapesuvastase direktiivi (9) nõuete lisamist, eelkõige enne mis tahes projekti heakskiitmist põhimõtte „tunne oma klienti“ alusel tehtud kontrollide avaldamist; peab lisaks kahetsusväärseks, et läbipaistvuse standardeid ei ole parandatud, seades otseste ja kaudsete laenude andmise tingimuseks, et abisaajad avaldavad rahastamistehingutega seotud abisaajate ja finantsvahendajate maksu- ja raamatupidamisandmed; peab kahetsusväärseks asjaolu, et EIP ei ole tellinud sõltumatuid auditeid rahapesuvastaste standardite kohaldamise kohta; ootab, et EIP järgiks ELi arenevat rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusraamistikku ja tavasid, et võimaldada pangal tõhusalt vältida osalemist keelatud tegevusviisides ja võtta parandusmeetmeid, eelkõige jättes välja üksused, nõudes tagasi rahalisi vahendeid ning kasutades muid lepingulisi ja õiguskaitsevahendeid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub EIPd üles pühenduma oma maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastase poliitika tugevdamisele, sealhulgas hoidudes selliste abisaajate või finantsvahendajate rahastamisest ning koostööst finantspartneritega, kellega on varem olnud probleeme; kutsub EIPd üles jõustama ennetusmeetmeid ja teostama regulaarseid maksuhinnanguid koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidmise ning ebaseadusliku ja agressiivse maksustamise vältimise suhtes; kutsub EIPd üles seadma otseste ja kaudsete laenude andmise tingimuseks maksu- ja raamatupidamisandmete avaldamise riikide lõikes abisaajate poolt ning rahastamistehingutega seotud abisaajate ja finantsvahendajate tegelikku tulu käsitlevate andmete jagamise, lisades oma klientidega sõlmitavatesse lepingutesse eriklausli; kutsub EIP gruppi üles viima oma poliitika vähereguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide ning hea maksuhaldustava suhtes kooskõlla Euroopa ja rahvusvaheliste regulatiivsete arengusuundumustega maksustamise terviklikkuse ning hea maksuhaldustava standardite ja poliitika valdkonnas; rõhutab, et rahvusvaheline koostöö on pettuste, korruptsiooni ja muu keelatud käitumise vastases tulemuslikus võitluses keskse tähtsusega; kutsub EIPd üles suunama kahtlustatava keelatud käitumise edasi ELi ja väljaspool ELi asuvatele ametiasutustele edasiseks uurimiseks ja kriminaalmenetluse algatamiseks ning andma taotletud abi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kordab oma nõudmist peatada rahastamine juhul, kui kohalikke ametiasutusi on teavitatud ja/või kui need on kaasatud asjaomaste õigusaktide võimaliku rikkumisega seotud kohtumenetlusse vähemalt seni, kuni uurimine ja kohtumenetlus on riiklikul tasandil lõppenud; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tuletab meelde, et komisjon palus EIP-l jagada rohkem teavet selliste lepingutingimuste tõhusa kohaldamise kohta, mis võimaldavad EIP-l rahastamise peatada või tühistada, ning loodab, et Euroopa Parlamendil saab olema sellele teabele täielik juurdepääs; eeldab põhjalikku seiret, milles võetaks täiel määral arvesse asjaomaste osapoolte ja sidusrühmade väljendatud muresid, eelkõige neid, mis on seotud inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte rikkumisega; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kordab oma nõudmist, et EIP tugevdaks oma kaebuste lahendamise büroo ja pettuste uurimise osakonna sõltumatust ja tõhusust; väljendab muret selle pärast, et vähemalt ühel korral esitati EIP kaebuste lahendamise mehhanismi alusel väga selge aruanne, milles järeldati, et on rikutud EIP keskkonna- ja sotsiaalseid standardeid; väljendab seetõttu heameelt asjaolu üle, et pank võttis pärast kaebuste lahendamise mehhanismi alusel esitatud aruannet väljamaksete peatamiseks meetmeid; usub siiski, et on saadud õppetunde selle kohta, kuidas parandada projektide vastavust panga enda poliitikale ja teavitada üldsust projektidest; soovitab, et keerukate projektide puhul peaks pank otsima abi kohalikelt keskkonna- ja sotsiaalekspertidelt, et projekte põhjalikumalt hinnata ja konkreetsetest oludest paremini aru saada; kutsub lisaks EIPd üles tagama, et standardeid järgitakse kogu projektitsükli jooksul, ning võtma standardite rikkumise korral parandusmeetmeid, võttes võimaluse korral tõhusaid, sisulisi ja viivitamatuid parandusmeetmeid või peatades projekti kiiresti; väljendab muret selle pärast, et kui projektiga võib kaasneda huvide konflikt, jääb ebaselgeks, kuidas tekitatud kahju leevendatakse; kutsub EIPd üles pühenduma oma läbipaistvuskultuuri tugevdamisele, tugevdades veelgi eetilist huvide esindatust, eelkõige luues läbipaistvusregistri, milles nõutakse, et halduskomitee liikmed avalikustaksid oma kohtumised huvide esindajatega; nõuab lisaks tungivalt, et EIP väldiks pärast avalikus sektoris töötamist ebapiisavat ooteaega, mis tuleks kehtestada, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Ombudsmani hiljutisi soovitusi Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Kaitseagentuuri kohta, kuna see kujutab endast ohtu mitte ainult EIP mainele, vaid ka sõltumatusele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab heameelt Euroopa Prokuratuuriga kokku lepitud töökorra üle ning nõuab selle täielikku ja hoolikat rakendamist, eelkõige seoses aruandlusega; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab heameelt selle üle, et 29. oktoobril 2021 allkirjastati EIP ja Europoli vaheline töökord, mille eesmärk on hõlbustada teabe ja eksperditeadmiste jagamist pettuse- ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas; loodab, et seda korda rakendatakse täies ulatuses; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kordab oma üleskutset EIP-le tugevdada suhteid Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Pettustevastase Ametiga; |
| --- | --- |

48.

| 49. | väljendab heameelt Euroopa Kontrollikoja, EIP ja komisjoni vahel uuendatud kolmepoolse kokkuleppe üle, millega tugevdatakse kontrollikoja auditeerimisõigusi seoses EIP hallatavate ELi tulude ja kuludega, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse kehtivaid andmete konfidentsiaalsuse sätteid; märgib siiski, et andmed EIP omavahenditega seotud tegevuse kohta jäävad kontrollikoja auditite ulatusest ja volitustest välja; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(2)  ELT L 107, 26.3.2021, lk 30.

(3)  ELT L 231, 30.6.2021, lk 1.

(4)  ELT L 274, 30.7.2021, lk 1.

(5)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

(6)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 113.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0015.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 179).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/225 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/225

---

P9_TA(2022)0299

Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontroll – 2020. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli kohta – 2020. aasta aruanne (2021/2235(INI))

(2023/C 47/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 20. jaanuaril 2021. aastal avaldatud Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2020. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. jaanuaril 2021. aastal avaldatud Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2020. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse 3. mail 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta finantsaruannet ja 5. mail 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta aruannet rahastamis- ja laenuvõtmistegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mail 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta finantsaruannet ja 5. mail 2021. aastal avaldatud EIP 2020. aasta aruannet rahastamis- ja laenuvõtmistegevuse kohta,

| — | võttes arvesse EIP grupi 2020. aasta tegevuskava, mille EIP direktorite nõukogu kiitis heaks 12. detsembril 2019 ja mis avaldati 30. jaanuaril 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP grupi 2020. aasta tegevuskava, mille EIP direktorite nõukogu kiitis heaks 12. detsembril 2019 ja mis avaldati 30. jaanuaril 2020,

| — | võttes arvesse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) 2020. aasta aruannet EIP-lt Euroopa Parlamendile ja nõukogule EIP grupi 2020. aasta rahastamis- ja investeerimistehingute kohta EFSI raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) 2020. aasta aruannet EIP-lt Euroopa Parlamendile ja nõukogule EIP grupi 2020. aasta rahastamis- ja investeerimistehingute kohta EFSI raames,

| — | võttes arvesse EIP direktorite nõukogu 2020. aasta novembris vastu võetud ja 14. detsembril 2020 avaldatud EIP grupi kliimapanga tegevuskava (2021–2025) ning 2020. aasta novembris vastu võetud ja 15. novembril 2020 avaldatud EIP kliimastrateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP direktorite nõukogu 2020. aasta novembris vastu võetud ja 14. detsembril 2020 avaldatud EIP grupi kliimapanga tegevuskava (2021–2025) ning 2020. aasta novembris vastu võetud ja 15. novembril 2020 avaldatud EIP kliimastrateegiat,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga parimate pangandustavade juhtpõhimõtteid, mille EIP juhatajate nõukogu kiitis heaks 2018. aastal ja mis avaldati 3. oktoobril 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga parimate pangandustavade juhtpõhimõtteid, mille EIP juhatajate nõukogu kiitis heaks 2018. aastal ja mis avaldati 3. oktoobril 2018,

| — | võttes arvesse 27. mail 2021. aastal avaldatud EIP grupi 2020. aasta kestlikkusaruannet ja 2021. aasta aprillis avaldatud aruannet „EIB 2020 Sustainability Disclosures in accordance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board)“ (EIP 2020. aasta kestlikkuse kohta avalikustatav teave vastavalt SASB raamistikule (kestlikkuse aruandlusstandardite nõukogu)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. mail 2021. aastal avaldatud EIP grupi 2020. aasta kestlikkusaruannet ja 2021. aasta aprillis avaldatud aruannet „EIB 2020 Sustainability Disclosures in accordance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board)“ (EIP 2020. aasta kestlikkuse kohta avalikustatav teave vastavalt SASB raamistikule (kestlikkuse aruandlusstandardite nõukogu)),

| — | võttes arvesse 2. veebruaril 2022. aastal avaldatud EIP grupi keskkonnaalase ja sotsiaalse kestlikkuse raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. veebruaril 2022. aastal avaldatud EIP grupi keskkonnaalase ja sotsiaalse kestlikkuse raamistikku,

| — | võttes arvesse 29. mail 2020. aastal vastu võetud suunist EIP arendajatele EIP rahastatud tegevuste keskkonna- ja sotsiaalsete tulemuste kohta COVID-19 pandeemia kriisile reageerimisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. mail 2020. aastal vastu võetud suunist EIP arendajatele EIP rahastatud tegevuste keskkonna- ja sotsiaalsete tulemuste kohta COVID-19 pandeemia kriisile reageerimisel,

| — | võttes arvesse 16. aprillil 2021. aastal avaldatud aruannet EIP grupi läbipaistvuspoliitika 2020. aastal rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. aprillil 2021. aastal avaldatud aruannet EIP grupi läbipaistvuspoliitika 2020. aastal rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse 2. veebruari 2021. aasta teabelehte „European Investment Bank’s engagement with civil society – 2020 highlights“ (Euroopa Investeerimispanga koostöö kodanikuühiskonnaga – 2020. aasta tipphetked), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. veebruari 2021. aasta teabelehte „European Investment Bank’s engagement with civil society – 2020 highlights“ (Euroopa Investeerimispanga koostöö kodanikuühiskonnaga – 2020. aasta tipphetked),

| — | võttes arvesse EIP auditikomisjoni 8. oktoobril 2021. aastal avaldatud aastaaruandeid 2020. aasta kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP auditikomisjoni 8. oktoobril 2021. aastal avaldatud aastaaruandeid 2020. aasta kohta,

| — | võttes arvesse 29. juulil 2021. aastal avaldatud EIP pettuste uurimisega seotud tegevuse 2020. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. juulil 2021. aastal avaldatud EIP pettuste uurimisega seotud tegevuse 2020. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse 10. mail 2021. aastal avaldatud EIP vastavuskontrolliga seotud tegevuse 2020. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. mail 2021. aastal avaldatud EIP vastavuskontrolliga seotud tegevuse 2020. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse EIP eetika- ja vastavuskomitee 29. septembril 2021. aastal avaldatud 2020. aasta aruannet ning selle tegevuseeskirju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP eetika- ja vastavuskomitee 29. septembril 2021. aastal avaldatud 2020. aasta aruannet ning selle tegevuseeskirju,

| — | võttes arvesse EIP grupi töötajatele, selle auditikomisjoni liikmetele ja halduskomiteele mõeldud käitumisjuhendeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP grupi töötajatele, selle auditikomisjoni liikmetele ja halduskomiteele mõeldud käitumisjuhendeid,

| — | võttes arvesse 9. augustil 2021. aastal avaldatud EIP grupi riskijuhtimise avalikustamisaruannet 2020. aasta kohta ja selle kõrgetasemelist riskivalmidust käsitlevat avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. augustil 2021. aastal avaldatud EIP grupi riskijuhtimise avalikustamisaruannet 2020. aasta kohta ja selle kõrgetasemelist riskivalmidust käsitlevat avaldust,

| — | võttes arvesse 15. juulil 2021. aastal avaldatud EIP Euroopa investeerimisnõustamise keskuse 2020. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. juulil 2021. aastal avaldatud EIP Euroopa investeerimisnõustamise keskuse 2020. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 9,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309, sellele lisatud protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta ning protokolli nr 28 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309, sellele lisatud protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta ning protokolli nr 28 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta,

| — | võttes arvesse EIP kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP kodukorda,

| — | võttes arvesse kolmepoolset lepingut Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga vahel (edaspidi „kolmepoolne leping“), mis jõustus 2021. aasta novembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmepoolset lepingut Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga vahel (edaspidi „kolmepoolne leping“), mis jõustus 2021. aasta novembris,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli kohta – 2019. aasta aruanne (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli kohta – 2019. aasta aruanne (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (2) (taksonoomiamäärus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (2) (taksonoomiamäärus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (5) (viies rahapesuvastane direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (5) (viies rahapesuvastane direktiiv),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0173/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0173/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Investeerimispank on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 309 ja selle protokolli nr 28 kohaselt aluslepinguga kohustatud aitama kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule, samuti siseturu tasakaalustatud ja kindlale arengule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Investeerimispank on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 309 ja selle protokolli nr 28 kohaselt aluslepinguga kohustatud aitama kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule, samuti siseturu tasakaalustatud ja kindlale arengule;

| B. | arvestades, et EIP grupp on jätkuvalt pühendunud enda osakaalu suurendamisele seoses kliimameetmete ja keskkonnakestlikkuse toetamisele suunatud rahastamisega ning keskendub jätkuvalt põhieesmärgile toetada ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EIP grupp on jätkuvalt pühendunud enda osakaalu suurendamisele seoses kliimameetmete ja keskkonnakestlikkuse toetamisele suunatud rahastamisega ning keskendub jätkuvalt põhieesmärgile toetada ühtekuuluvust;

| C. | arvestades, et avaliku poliitika eesmärgid, nagu territoriaalne ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kestlik areng ning võitlus (noorte) töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, peaksid olema EIP põhitähelepanu all ja tema eesmärgid ülesandes aidata kaasa siseturu tasakaalustatud ja kindlale arengule; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et avaliku poliitika eesmärgid, nagu territoriaalne ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kestlik areng ning võitlus (noorte) töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, peaksid olema EIP põhitähelepanu all ja tema eesmärgid ülesandes aidata kaasa siseturu tasakaalustatud ja kindlale arengule;

| D. | arvestades, et EIP on kohustatud järgima ELi põhiõiguste hartat ning inimõiguste põhimõtted on integreeritud tema hoolsuskohustuse korda ja standarditesse, sealhulgas avalikult kättesaadavatesse eelhindamistesse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EIP on kohustatud järgima ELi põhiõiguste hartat ning inimõiguste põhimõtted on integreeritud tema hoolsuskohustuse korda ja standarditesse, sealhulgas avalikult kättesaadavatesse eelhindamistesse;

| E. | arvestades, et EIP oli Euroopa Liidus COVID-19 kriisi lahendamisel esirinnas, täites oma osa eelkõige kiire toetusprogrammi näol, milles keskenduti kriisist kõige enam mõjutatud klientidele ja sektoritele, ning lõi ka 2020. aastal uue rahastamisvahendi üleeuroopaline tagatisfond, mis pakub väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) hädavajalikku kapitali; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EIP oli Euroopa Liidus COVID-19 kriisi lahendamisel esirinnas, täites oma osa eelkõige kiire toetusprogrammi näol, milles keskenduti kriisist kõige enam mõjutatud klientidele ja sektoritele, ning lõi ka 2020. aastal uue rahastamisvahendi üleeuroopaline tagatisfond, mis pakub väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) hädavajalikku kapitali;

| F. | arvestades, et 2019. aasta novembris väljendas EIP soovi viia kogu oma rahastamistegevus 2020. aasta lõpuks kooskõlla Pariisi kokkuleppe põhimõtete ja eesmärkidega ning teha koostööd Euroopa välisteenistuse ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2019. aasta novembris väljendas EIP soovi viia kogu oma rahastamistegevus 2020. aasta lõpuks kooskõlla Pariisi kokkuleppe põhimõtete ja eesmärkidega ning teha koostööd Euroopa välisteenistuse ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga;

| G. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ülemaailmne puhang 2020. aasta märtsis nõudis EIP-lt märkimisväärseid jõupingutusi, et pakkuda täiendavat toetust ettevõtjatele ja eelkõige VKEdele, keda kriis on eriti rängalt tabanud, ning aidata kaasa ELi eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ülemaailmne puhang 2020. aasta märtsis nõudis EIP-lt märkimisväärseid jõupingutusi, et pakkuda täiendavat toetust ettevõtjatele ja eelkõige VKEdele, keda kriis on eriti rängalt tabanud, ning aidata kaasa ELi eesmärkide saavutamisele;

| H. | arvestades, et EIP AAA reiting on vajalik asjakohaste turupõhiste rahastamisallikate tagamiseks kõige soodsama intressimääraga ja seetõttu tuleb see säilitada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EIP AAA reiting on vajalik asjakohaste turupõhiste rahastamisallikate tagamiseks kõige soodsama intressimääraga ja seetõttu tuleb see säilitada;

| I. | arvestades, et EIP peab looma lisandväärtust tervikluse, hea valitsemistava, läbipaistvuse ja vastutuse kõrgeima tasemega ning kooskõlas kohaldatavate parimate pangandustavadega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EIP peab looma lisandväärtust tervikluse, hea valitsemistava, läbipaistvuse ja vastutuse kõrgeima tasemega ning kooskõlas kohaldatavate parimate pangandustavadega;

| J. | arvestades, et võitlus rahapesu, terrorismi rahastamise, organiseeritud kuritegevuse ja kahjulike maksutavade kõigi vormide vastu peab jääma EIP alaliseks prioriteediks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et võitlus rahapesu, terrorismi rahastamise, organiseeritud kuritegevuse ja kahjulike maksutavade kõigi vormide vastu peab jääma EIP alaliseks prioriteediks;

| K. | arvestades, et EIP-l on tema välislaenutegevuse kaudu maailma suurima mitmepoolse finantseerimisasutusena oluline roll väljaspool ELi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EIP-l on tema välislaenutegevuse kaudu maailma suurima mitmepoolse finantseerimisasutusena oluline roll väljaspool ELi;

EIP finantstehingute tulemuslikkus

| 1. | märgib, et 2020. aastal sõlmis pank laenulepinguid kokku 66,1 miljardi euro eest, mis on kooskõlas 2020. aasta tegevuskavas seatud eesmärgiga ja suurem summa kui 2019. aastal (63,3 miljardit eurot) ja 2018. aastal (55,6 miljardit eurot); juhib tähelepanu sellele, et suurim osa eraldati Itaalias, Hispaanias ja Prantsusmaal (vastavalt 15 %, 13 % ja 11 % kõigist lepingutest) ning et suurima osa said transpordi-, üleilmsete laenude ja energeetikasektor (vastavalt 29,3 %, 20,5 % ja 14,9 %); |
| --- | --- |

1.

| 2. | kordab oma nõudmist projektide ja investeeringute õiglase ja läbipaistva geograafilise jaotuse järele, keskendudes vähem arenenud piirkondadele, eelkõige seoses innovatsiooni, digiteerimise ja taristuga, et edendada kaasavat majanduskasvu ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset lähenemist ja ühtekuuluvust; nõuab, et EIP tegeleks korduvate puudustega, mis takistavad teatavatel piirkondadel ja riikidel EIP finantstegevusest täiel määral kasu saada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli sõlmitud laenulepingute jääkmaht veidi vähenenud 558,7 miljardi euroni (560,3 miljardilt eurolt 2019. aasta lõpus), millest 82,2 % moodustasid ELi-sisesed projektid (2019. aastal 81,4 %); märgib, et EIP väljamakstud laenuportfell oli 444,6 miljardit eurot, võrreldes 447,5 miljardi euroga 2019. aasta lõpus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et COVID-19 pandeemia muutis 2020. aastal EIP väljamaksete profiili märkimisväärselt, mis tähendas, et üle 50 % eesmärgist saavutati aasta esimesel poolel tänu panga olemasoleva väljamaksete korra kiirendamisele ja sellega seotud prioriteetide ümberseadmisele, et toetada klientide likviidsusvajadusi; märgib, et 2020. aastal küündisid väljamaksed 58,3 miljardi euroni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks EIP 2020. aasta puhaskasumi 1,7 miljardit eurot võrreldes 2,4 miljardi euroga 2019. aastal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib tunnustavalt EIP rolli suurima riigiülese roheliste ja sotsiaalsete tulu kasutamisega seotud võlakirjade emitendina ning kestlike investorite kasvavat huvi seda liiki võlakirjade väljaandmise vastu seoses Euroopa rohelise kokkuleppega ja ELi taksonoomiamäärusega; märgib, et 2020. aastal emiteeris EIP kestlikkuse laenutoodetesse rekordiliselt 10,5 miljardi euro väärtuses; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et EIP kapitalis Ühendkuningriigi osakaalu asendamise tulemusena on EIP sissemakstud kapitalibaas kasvanud 0,5 miljardi euro võrra ja EIP sissenõutav kapital on Brexiti-eelse olukorraga võrreldes suurenenud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et üldine laenuportfell toimis jätkuvalt hästi, sest 2020. aasta lõpus oli langenud väärtusega laenude osakaal vaid 0,4 % (võrreldes 0,4 %-ga 2019. aasta lõpus); märgib, et üle 90 päeva hilinenud maksete osa on endiselt väga väike – 2020. aasta lõpus kokku 117,1 miljonit eurot (võrreldes 146,0 miljoni euroga 2019. aasta lõpus) ja moodustades vaid 0,03 % riskiportfellist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib tunnustavalt, et hoolimata COVID-19 pandeemiast tingitud üldisest ebakindlusest ülemaailmsetel finantsturgudel, säilitab EIP jätkuvalt tugeva likviidsuspositsiooni; rõhutab, et panga kogulikviidsuse suhtarv jääb sisepiiridesse, hõlmates 78,1 % prognoositud netoraha väljavoolust (võrreldes 88,6 %-ga 2019. aastal); |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub EIPd üles seadma sotsiaalsetele, keskkonnahoidlikele ja kestlikele projektidele laenuandmise kaudu prioriteediks ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärkide rakendamise; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub EIPd üles panema aktiivselt õlga alla õiglast üleminekut toetavatele projektidele, nagu teadusuuringud, innovatsioon ja digiüleminek, VKEde juurdepääs rahastamisele ning sotsiaalsed investeeringud ja oskused; kordab oma nõudmist, et EIP tagaks eelkõige sihipärast rahastamist õiglase ülemineku algatustele, võttes samal ajal arvesse täiendavust, mida EIP rahastamine võib tagada koos teiste allikatega; rõhutab lisaks, et koordineerimine teiste rahastamisvahenditega on väga oluline, kuna EIP üksi ei saa kõiki neid algatusi rahastada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et praeguses keerulises olukorras (kestev pandeemia ja Venemaa agressioon Ukraina vastu) on lõhe majandusolukorra ja liikmesriikide suutlikkuse vahel suurenenud, ning rõhutab, kui oluline on tagada, et kõige enam mõjutatud piirkonnad ja riigid saaksid kohaneda uute oludega, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale; |
| --- | --- |

12.

COVID-19 pandeemiaga seotud meetmed

| 13. | kiidab EIP gruppi võime eest jääda COVID-19 pandeemiast hoolimata täielikult toimivaks ja jätkata oma tegevust tavapärase äritegevusena; juhib tähelepanu sellele, et COVID-19 pandeemial ei olnud EIP-le otsest olulist negatiivset finantsmõju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et 2020. aasta märtsis ja aprillis suunasid komisjon ja EIP grupp 1 miljardi euro ulatuses olemasolevaid EFSI vahendeid ümber olemasolevatesse tagatisvahenditesse (InnovFin SMEG ja COSME laenutagamisrahastu), mida haldab Euroopa Investeerimisfond (EIF), et tuua kasu ELi raskelt kannatanud VKEdele ning keskmise turukapitalisatsiooniga sektorile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnistab, et EIP on eraldanud rahalisi vahendeid investeeringuteks tervishoiusektorisse, näiteks Euroopa ettevõtetesse, kes tegelevad vaktsiiniuuringutega ning töötavad välja ravi- ja diagnostikalahendusi COVID-19 vastu võitlemiseks; märgib, et 2020. aasta lõpus moodustasid EIP tervishoiuteenuste laenulepingud 5,2 miljardit eurot, millest 175 miljonit eurot eraldati COVID-19 vaktsiinide rakendusuuringuteks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub EIPd üles jätkuvalt seadma prioriteediks investeeringud tervishoiutaristusse, personali koolitamisse ja riiklike tervishoiuteenuste kvaliteeti, et vähendada riikidevahelist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunneb heameelt EIP rolli üle BioNTechi COVID-19 vaktsiini edukuses tänu sellele, et 2020. aasta juunis sõlmiti 100 miljoni euro suurune laenurahastu leping, mis tegi temast esimese finantsinvestori, kes toetas BioNTechi COVID-19 vaktsiiniprogrammi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et EIP pakkus samal ajal toetust ülemaailmsetele COVID-19 vaktsiinide levitamise programmidele, eriti arengumaades; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et EIP grupp lubas eraldada väljaspool ELi asuvate riikide toetamiseks 6,5 miljardit eurot, sealhulgas üle 1 miljardi euro Ukrainale taristu, keskkonna, innovatsiooni ja COVID-19 järgse taastumise jaoks ning 1,7 miljardit eurot, et toetada Lääne-Balkani riikide sotsiaalset ja majanduslikku taastumist COVID-19 pandeemiast osana sellele piirkonnale mõeldud 3,3 miljardi euro suurusest rahalise toetuse paketist, mille komisjon välja kuulutas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et 2020. aasta märtsis kehtestas EIP grupp toetustegevuskava, eesmärgiga võtta kasutusele kuni 28 miljardit eurot VKEde jaoks, kes said COVID-19 pandeemia tõttu kannatada; märgib, et pandeemia puhkemise ja 2020. aasta lõpu vahelisel ajal kiitis EIP heaks 172 eraldiseisvat tehingut kogusummas 33,9 miljardit eurot (heakskiidetud kogumaht oli 82,8 miljardit eurot) ja rahastas 68 olemasolevat krediidiliini täiendavalt kokku 4,6 miljardi euroga; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab heameelt üleeuroopalise tagatisfondi kui EIP portfelli kuuluva uue vahendi loomise üle, mis pakub täiendavat rahastamist kuni 200 miljardi euro ulatuses; märgib, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli EIP heaks kiitnud 2,7 miljardi euro suuruse rahastamise, eesmärgiga võtta kogusummas kasutusele 27,8 miljardit eurot; |
| --- | --- |

21.

EIP toetus peamistes poliitikavaldkondades

| 22. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aasta oktoobris võeti vastu temaatiline aruanne EIP ühtekuuluvuspoliitika rahastamise hindamise kohta aastatel 2007–2018; märgib, et EIP saavutas vaadeldaval perioodil valdavalt oma iga-aastased ühtekuuluvuse rahastamise eesmärgid, kuigi viimastel aastatel on see üha keerulisem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et EIP ühtekuuluvuslaenude kogusumma oli 2014.–2020. aastal 123,8 miljardit eurot ja ainuüksi 2020. aastal oli see laenusumma 19,5 miljardit eurot; märgib lisaks, et 2020. aastal olid 34 % kõigist EIP laenulepingutest ELi 27-s liikmesriigis seotud projektide ja toetusesaajatega, mis asuvad EIP Ühtekuuluvusfondist rahastatavates piirkondades ning mis valiti välja vähem arenenud piirkondade ja üleminekupiirkondade hulgast; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on teadlik, et COVID-19 pandeemia majanduslikud tagajärjed on süvendanud struktuurseid erinevusi liikmesriikide vahel, mistõttu on EIP põhieesmärk toetada ühtekuuluvust veelgi vajalikum; kiidab sellega seoses heaks EIP ühtekuuluvuspoliitika alase aruteludokumendi aastateks 2021–2027 vastuvõtmise; märgib, et 2025. aastaks on EIP eesmärk eraldada 45 % oma iga-aastastest ELi laenudest ühtekuuluvusfondist rahastatavatele piirkondadele, ning palub EIP-l esitada igal aastal aruanne ühtekuuluvuspoliitikaalaste eesmärkide ja prioriteetide rakendamise kohta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et 2020. aastal lõi EIF oskuste ja hariduse tagatisrahastu katseprojekti, et ergutada investeeringute tegemist haridusse, koolitusse ja oskustesse, ning et algatus sobib hästi tööturgude tulevaste vajadustega tegelemiseks, pöörates erilist tähelepanu digi- ja rohepöördele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab oma üleskutset tugevdada tehnilist abi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kooskõlas EIP laenuandmise, ressursside ühendamise ja nõustamise poliitikaga, ning nende finantsteadmisi, eriti väikese investeerimissuutlikkusega piirkondades, ja tugevdada mitme liikmesriigi ühist huvi pakkuvaid projekte, mis on nii suured või sellist laadi, et neid ei saa enne projekti heakskiitmist täielikult rahastada üksikutes liikmesriikides kättesaadavatest erinevatest vahenditest, et parandada juurdepääsu EIP rahastamisele; kutsub EIP gruppi üles tugevdama koostööd riiklike tugipankadega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et 2020. aastal saavutas EIP oma eesmärgi eraldada viie aasta (2016–2020) jooksul 100 miljardit USA dollarit kliimakriisi vastu võitlemiseks, mis kuulutati välja 2015. aastal Pariisi kliimakonverentsil; rõhutab, et ainuüksi 2020. aastal investeeris EIP ligikaudu 24,2 miljardit eurot (2019. aastal 19,3 miljardit eurot) kliimameetmetesse ja et algset 28 % eesmärki ületades saavutas see rekordilise 37,4 % suuruse kliimameetmete rahastamise taseme, kinnitades seega EIP positsiooni kliimameetmete suurima mitmepoolse rahastajana; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et EIP jätkab enda kliimameetmetele ja keskkonnakestlikkusele suunatud rahastamise osakaalu suurendamist, et saavutada 2025. aastaks 50 % osakaal oma äritegevusest; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et 2020. aasta juulis võttis EIP dokumendiga „EIB Project Carbon Footprint Methodologies“ (EIP CO2-jalajäljega seotud projekti metoodika) vastu metoodika, et anda EIP töötajatele suuniseid selle kohta, kuidas panga rahastatavate investeerimisprojektide CO2 jalajälge arvutada; võtab teadmiseks EIP otsuse keelduda rahastamast kliimat kahjustavaid projekte, mis hõlmavad traditsioonilisi fossiilkütuseid; kutsub EIPd üles ergutama keskkonnahoidlikke projekte, et hõlbustada energiasüsteemi ümberkujundamist ja Pariisi eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab heameelt linnade kliimaerinevuste fondi käivitamise üle, mis on uus nõustamisvahend, mille eesmärk on anda varajases etapis abi kliimateadlike projektide toetamiseks arengumaade ja tärkava turumajandusega riikide linnades; |
| --- | --- |

30.

| 31. | võtab teadmiseks, et EIP on välja töötanud vastaspoole tasandil hindamismetoodika, mida tuntakse kliimariski sõeluuringumeetodina ning mida on kasutatud alates 2020. aasta juulist, et hinnata ja jälgida kliimariske kogu EIP grupi portfelli ulatuses ning anda aru EIP grupi juhtorganitele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et EIP grupi keskkonna- ja sotsiaalpoliitika ajakohastamise protsess algas 2020. aastal ning selle tulemusel kiideti 2022. aasta veebruaris heaks uus keskkonnaalane ja sotsiaalse kestlikkuse raamistik; väljendab heameelt raamistikku lisatud EIP läbivaadatud keskkonna- ja sotsiaalstandardite üle, eelkõige seoses töötaja õiguste, bioloogilise mitmekesisuse ja keskkonnakaitsega; märgib, et EIP on kohustatud järgima ELi põhiõiguste hartat ning inimõiguste põhimõtted on integreeritud tema hoolsuskohustuse korda ja standarditesse projekti tasandil, sealhulgas võimaldades väljamaksete peatamist inimõiguste tõsiste rikkumiste korral; väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP-lt ja selle edendajatelt nõutakse inimõiguste käsitlemist osana keskkonna- ja sotsiaalse mõju hindamise protsessist; kutsub EIPd ja selle vahendajaid üles avalikustama partnerite kaudu tehtud tehingutega seotud tegelike keskkonnaalaste ja sotsiaalsete riskide või mõju üksikasjad; rõhutab, et uued nõuded ei tohiks tekitada VKEdele rohkem bürokraatiat; palub EIP-l tagada, et tema kaebuste lahendamise mehhanismi kasutamine oleks lihtne, kiire ja tulemuslik, selleks et avastada ja heastada võimalikud inimõiguste rikkumised EIPga seotud projektides; palub EIP-l sellest Euroopa Parlamendile ja EIP juhatajate nõukogule aru anda; |
| --- | --- |

32.

| 33. | võtab teadmiseks, et Anatoolia torujuhe ja Aadria mere torujuhe, isegi kui need ei ole kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, on ELi energiavarustuse seisukohast strateegilise tähtsusega, eriti seoses tarnijate mitmekesistamise strateegiaga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toetab EIP võetud kohustust saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja viia oma meetmed kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppega; väljendab heameelt transpordilaenude poliitika eelseisva läbivaatamise üle, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ja mis on kavas vastu võtta 2022. aasta juunis või juulis; rõhutab, et sellised uued nõuded ei tohiks kahjustada VKEde juurdepääsu rahastamisele; kordab, et EIP poliitika ei tohi sõltuda suure CO2 heitega varadest ning peab toetama linnades ja linnadevahelises nii kauba- kui ka reisijatetranspordis üleminekut süsinikdioksiidiheitevabale liikuvusele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ergutab EIPd toetama selliste transporditaristu projektide, sealhulgas raudteede ja kiirteede arendamist, mis on kestlikud ja keskkonnahoidlikud ning võivad aidata kaasa territoriaalsete ja sotsiaalsete erinevuste kaotamisele ELi piirkondade ja riikide vahel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab vajadust keskenduda pikaajalisele rahastamisele, eelkõige selliste projektide toetamise teel, mida muul viisil ei rahastataks, eriti innovaatiliste idufirmade ja VKEde projektide puhul; rõhutab, et EIP rahastamistegevus ei asenda siiski liikmesriikide kestlikku eelarvepoliitikat; kutsub EIPd üles suurendama investeeringuid murrangulistesse innovatsioonidesse, eelkõige rohepöörde jaoks, et toetada ELi ettevõtteid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub EIPd üles suurendama rahastamist tehnoloogilise ülemineku hoogustamiseks, toetama tööturu praegustele ja tulevastele vajadustele kohandatud oskuste arendamist, edendama veelgi investeeringuid töötajate ja ettevõtjate digioskustesse, digitaristusse ja digiüleminekuga seotud suutlikkuse suurendamisse, pakkuma rahalisi vahendeid pikaajalisteks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks VKEdele, toetama sotsiaalmajandust ning suurendama sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, täites eelkõige praegused puudujäägid sotsiaalelamutesse ja taristusse tehtavates investeeringutes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub EIPd üles töötama välja konkreetse inimõiguste strateegia ja tegevuskava selle rakendamiseks; kutsub EIPd üles viima oma rahastamisstrateegia kooskõlla ELi partnerriikide ambitsioonide ja pühendumusega ühistele väärtustele ja eesmärkidele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab heameelt selle üle, et EIP võttis 2019. aastal vastu eesmärgiga „2X Challenge“ seotud kriteeriumid, mille sihiks on võtta kasutusele asjakohased vahendid naiste mõjuvõimu suurendamise ja soolise võrdõiguslikkuse toetamiseks ning luua selge raamistik väljaspool ELi vahendatud laenude kaudu soost lähtuvaks investeerimiseks; palub EIP-l kehtestada ELi-sisestele tehingutele sarnased kriteeriumid, mis hõlmavad nii vahendatud kui ka otselaenutehinguid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnustab asjaolu, et EIP allkirjastas 2020. aastal Pariisi arengupankade avalduse soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta; märgib, et 2020. aastal vastu võetud EIP grupi kliimapanga tegevuskavas aastateks 2021–2025 rõhutatakse sootundlikku kliimamuutustega seotud rahastamist EIP grupi temaatilise prioriteetse valdkonnana; väljendab heameelt selle üle, et kõigi EIP tehingute puhul on kasutusele võetud soolise võrdõiguslikkuse märgis, mis võimaldab EIP-l kindlaks teha tehingud, mis võivad aidata kaasa soolisele võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib, et 2020. aasta lõpu seisuga oli 102-s eri riigis antud 99,4 miljardi euro väärtuses laene, millest 9,3 miljardit eurot anti 2020. aastal peamiselt EIP välislaenude andmise volituse alusel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub EIPd üles kasutama täielikult ära oma vahendeid maksustamise vältimise vastu võitlemiseks kolmandates riikides rahastatavate projektide puhul; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on seisukohal, et rahvusvahelised finantseerimisasutused peavad kõrvaldama ohu, et ELi rahastamine võib otseselt või kaudselt kaasa aidata maksudest kõrvalehoidumisele ja maksupettustele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kordab, et eeldatavalt panustab EIP välistegevus ELi poliitilistesse eesmärkidesse ning toetab arengumaade, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate maade kestlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut ning ELi poolt heaks kiidetud eesmärkide järgimist; nendib, et ELi arenguabi rahastamissüsteemi kesksed teemad on vaesuse kaotamine, riigi oma ressursside kasutuselevõtmine ja inimõigused; tuletab meelde, et sidusrühmade kaasamine on kestliku ja kaasava arengu nurgakivi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub EIPd üles jätkuvalt toetama ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist oma tegevuse kaudu nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt määratud konkreetsete volituste raames; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toetab 14. juunil 2021. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi, milles kutsutakse EIPd üles suurendama oma panust ELi arengupüüdlustesse sihtotstarbeliste strateegiate, ülemaailmse kohaloleku ja partneritega parema koordineerimise kaudu tõelises Euroopa tiimi lähenemisviisis, et töötada välja uuenduslikud ühismeetmed ja tagada ELi välisrahastamise nähtavus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et 2020. aasta juuniks ületas EIP kinnitamistega seoses EFSI eesmärgi võtta 2020. aasta lõpuks kasutusele vähemalt 500 miljardit eurot investeeringuid; märgib lisaks, et EIP grupi tasandil sõlmitud laenulepingute alusel, mille väärtus on ligi 82,8 miljardit eurot, on EFSI toetatavad investeeringud hinnanguliselt 491,7 miljardit eurot; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ergutab EIPd põllumajandussektoris rohkem osalema; rõhutab, et põllumajandustootjate, eriti noorte ja uute turuletulijate finantsvajadused on märkimisväärsed ning et põllumajandustootjate ja selle sektori ettevõtjate rahastamistaotlusi saadab harvemini edu; rõhutab, et EIP on astunud selle probleemi lahendamiseks teatavaid samme; nõuab, et EIP jätkaks tööd uute rahastamisvahenditega, mis parandavad juurdepääsu põllumajandussektorile; rõhutab sellega seoses, et EIP-poolne rahastus peab toetama põllumajandussektori üleminekut kooskõlas ELi poliitiliste eesmärkidega, sealhulgas loomade heaolu suuremat austamist, ning ei tohiks kaasa aidata sellisele loomkoormuse suurendamisele, mis ületab maa taluvusvõimet; |
| --- | --- |

48.

EIP üldjuhtimise ja tegevuse läbipaistvuse ja vastutuse suurendamine

| 49. | märgib, et 2020. aastal lõi EIP grupp grupi riski- ja vastavuskontrolli funktsiooni, mida kontrollib grupi riskijuht; märgib, et grupi riskijuht vaatab üle kõik grupiriskid, sealhulgas nõuetele vastavuse riskid, ja annab nende kohta aru, ning et EIP vastavuskontrolli funktsiooni juht annab aru grupi riskijuhile, halduskomiteele, EIP direktorite nõukogu asjaomastele komiteedele ja auditikomisjonile; palub EIP-l selgitada, kuidas säilitatakse vastavuskontrolli juhi sõltumatus ja kuidas välditakse tema ja riskijuhi ülesannete kattumist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal teostas vastavuskontrolli juhi büroo esimese vastavushindamise, mille eesmärk oli teha kindlaks EIP äritegevuse vastavusriski positsioonid tema tegevusega hõlmatud geograafilistes asukohtades, sealhulgas rahapesu ja terrorismi rahastamise riskipositsioonid, organiseeritud kuritegevuse riskid, samuti sanktsioonid, nõuetele mittevastavad jurisdiktsioonid / hea maksuhaldustava, turu terviklikkus, käitumis- ja hankeriskid; märgib, et 2020. aastal ajakohastati rahapesu ja terrorismi rahastamise ülevaates peamisi riskinäitajaid, et pakkuda üksikasjalikumat teavet rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud riskide kohta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | väljendab heameelt korralduskomitee otsuse üle eraldada täiendavaid inimressursse EIP vastavuskontrolli funktsiooni tugevdamiseks; väljendab heameelt selle üle, et nii EIP kui ka EIF allkirjastasid 2020. aasta märtsis Luksemburgi rahapesu andmebürooga vastastikuse mõistmise memorandumid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et EIP grupi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse raamistik vaadati läbi 2020. aasta detsembris, võttes arvesse viiendat rahapesuvastast direktiivi, ning et 2021. aasta juulis võeti vastu EIP grupi rahapesu ja terrorismi rahastamise ning organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse terviklik poliitika; on seisukohal, et tõhus koordineerimine teiste asjaomaste pädevate asutustega on poliitika edukuse seisukohast oluline; |
| --- | --- |

52.

| 53. | võtab teadmiseks Euroopa Kontrollikoja, EIP ja komisjoni vahel sõlmitud uue kolmepoolse lepingu, mis võimaldab suuremat juurdepääsu auditeeritud EIP dokumentidele ja nende paremat ühtlustamist; kordab siiski oma nõudmist, et laiendataks Euroopa Kontrollikoja teabele juurdepääsu õigust seoses EIP tehingutega, millega rakendatakse ELi poliitikat; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ja EIP viitavad Euroopa Kontrollikoja volituste määratlusele, mis on sätestatud ELi toimimise lepingus, et takistada kontrollikoja juurdepääsu teabele EIP tehingute kohta, kelle ainus eesmärk on ELi poliitika rakendamine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on arvamusel, et EIP auditikomisjoni töö ei ole Euroopa Kontrollikoja omale alternatiivne, vaid pigem täiendab seda; taunib asjaolu, et kolmepoolne leping, mida EIP, komisjon ja Euroopa Kontrollikoda 11. novembril 2021 uuendasid, ei paku rahuldavat lahendust ning et selle pikendamine säilitab praeguse olukorra ilma sisuliste parandusteta, eelkõige seoses kontrollikoja auditeerimisvolitustega EIP tegevuse üle; |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib, et 2020. aastal registreeriti EIP kaebuste lahendamise mehhanismi abil 77 uut juhtumit, käsitleti 137 juhtumit ja lõpetati 94 juhtumit; väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP kaebuste esitamise mehhanism jälgib süstemaatiliselt EIP talituste soovituste ja parandusettepanekute rakendamist; kutsub EIPd üles asjakohaselt käsitlema kaebuste lahendamise mehhanismi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | väljendab heameelt 2020. aastal tehtud märkimisväärsete edusammude üle EIP välistamispoliitika täieliku rakendamise suunas, eelkõige uue poliitika ja välistamise üksuse loomisega peainspektsiooni pettuste uurimise osakonnas ning välistamiskomitee nimetamisega 2020. aasta oktoobris; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kordab oma üleskutset EIP-le teha põhjalik analüüs väidetavast väärkäitumisest mõjutatud rahalise toetuse olemuse ja selliste juhtumite geograafilise jaotuse kohta, et hõlbustada tähelepanu ja ressursse vajavate süsteemsete puuduste tuvastamist; väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et peainspektsiooni pettuste uurimise osakond on viimase kümne aasta jooksul välja töötanud mitu tööstust juhtivat ennetus- ja avastamisvahendit; |
| --- | --- |

57.

| 58. | võtab teadmiseks EIP grupi läbivaadatud pettustevastase poliitika vastuvõtmise 2021. aasta juulis; |
| --- | --- |

58.

| 59. | võtab teadmiseks COVID-19 pandeemiast tulenevad probleemid seoses 2020. aastal pettuste uurimise läbiviimisega peainspektsiooni pettuste uurimise osakonna poolt, kes esitas siiski 52 soovitust ja arvamust; märgib, et ligikaudu 89 % uuritud juhtumitest on seotud pettuse, korruptsiooni ja kokkumänguga, ning palub EIP-l anda aru oma partnerluse ja koostöö kohta Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Euroopa Prokuratuuriga seoses selliste juhtumitega; |
| --- | --- |

59.

| 60. | väljendab heameelt Euroopa Prokuratuuriga 2021. aasta detsembris sõlmitud töökorra üle ning nõuab selle täielikku ja hoolikat rakendamist, eelkõige seoses aruandlusega; rõhutab sellega seoses, et pettuste uurimise osakond alustas koostööd Euroopa Prokuratuuriga kuid enne töökorra allkirjastamist ja teatas 2021. aastal kokku 17 juhtumist; |
| --- | --- |

60.

| 61. | märgib rahuloluga, et 2021. aastal tõhustas EIP koostööd ka Europoliga ning allkirjastas koostöölepingu, mille eesmärk on edendada raske rahvusvahelise ja organiseeritud kuritegevuse, küberkuritegevuse ja terrorismi kõigi vormide ennetamist ja nende vastu võitlemist; |
| --- | --- |

61.

| 62. | on veendunud, et finantsmääruse (6) läbivaatamine võimaldab uurida võimalusi koostoimeks komisjoni varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi ning EIP välistamispoliitika vahel; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on mures mitme OLAFi poolt 2020. aastal lõpetatud juhtumi pärast, milles keskenduti EIP töötajatele alusetult makstud õppetoetustele; väljendab heameelt selle üle, et EIP vaatas läbi ja reformis toetuste süsteemi ning parandas paljusid OLAFi avastatud vigu, sealhulgas meetmed alusetute maksete tagasinõudmiseks; palub EIP-l anda Euroopa Parlamendile aru OLAFi soovituste järelmeetmete tulemustest; |
| --- | --- |

63.

| 64. | väljendab suurt muret läbipaistvuse vähenemise pärast EIPs: kui 2010. aastal avaldati 96,1 % kõigist projektidest kolm nädalat enne juhatuse heakskiitu, siis 2020. aastal langes see vaid 60 %-ni; tuletab meelde, et EIP grupi läbipaistvuspoliitika võimaldab ainult piiratud arvu projektide kokkuvõtete avaldamist enne juhatuse heakskiitu ja mõnel juhul mitte enne laenu allkirjastamist, et kaitsta põhjendatud huve, näiteks ärisaladusi; väljendab heameelt asjaolu üle, et lõpuks avaldab EIP kõik projektid; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub EIPd üles parandama oma tegevuse läbipaistvust ning võtma vastu läbipaistvusregistri, mis võimaldab avalikku kontrolli organisatsioonide üle, kes püüavad mõjutada õigusloomeprotsessi ning ennetada korruptsiooni ja huvide konflikti juhtumeid; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust ka ELi institutsioonide, eelkõige parlamendi suhtes; teeb ettepaneku pidada kord kvartalis dialoogi asjaomaste parlamendikomisjonidega, et anda neile võimalus panustada EIP investeerimisstrateegiasse ja tagada piisav järelevalve; rõhutab, kui oluline on Euroopa Parlamendi suurem kontroll EIP direktorite nõukogu otsuste üle ja parem teabevahetus komisjoni poolt, et suurendada parlamendi jaoks läbipaistvust EIP direktorite nõukogu koosolekutel võetavate seisukohtade osas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tunneb muret selle pärast, et uus läbipaistvuspoliitika ei kajasta parlamendi väga selgeid nõudmisi paranduste järele kooskõlas teiste finantsasutuste parimate tavade ja standarditega; kutsub EIPd üles viima oma läbipaistvuspoliitika, mis käsitleb suure keskkonna- ja inimõigustealase riskiga projektide vahendajate jaoks kohustuslikku avalikustamist, kooskõlla Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga omaga; |
| --- | --- |

67.

| 68. | märgib, et 2020. aastal teavitas Euroopa Ombudsman EIPd neljast uuest uurimisest seoses läbipaistvuspoliitika kohaldamisega; palub EIP-l anda aru ombudsmani neid uurimisi käsitleva soovituse rakendamise kohta; |
| --- | --- |

68.

| 69. | peab kahetsusväärseks, et EIP ei avalikusta jätkuvalt täielikult oma klientide puhul tegelikult kasusaavate omanike andmeid; kordab oma nõudmisi suurendada EIP tehingute läbipaistvust selliste finantsvahendajate kaudu nagu kommertspangad ja investeerimisfondid asjakohases õigusraamistikus, sealhulgas isikuandmete kaitse üldmääruses, ning määratleda standardne aruandluskohustus, mis võib pakkuda piisavat andmete ja teabe taset; tuletab sellega seoses meelde, et viienda rahapesuvastase direktiivi artikliga 30 kohustatakse liikmesriike koguma ja säilitama täpset ja ajakohast teavet äriühingute tegelike tulusaajate kohta riiklikus registris ning tagama, et see teave on igal juhul kättesaadav; palub EIP-l kasutada olemasolevaid vahendeid ja rakendada viienda rahapesuvastase direktiiviga edendatavaid standardeid, et teha sellised andmed kättesaadavaks, ning tagada täielik koostöö tulevase rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ametiga; kutsub EIPd üles uurima asjaomaste partneritega sõlmitava töökorralduse ja memorandumite teostatavust, et teha asjakohane teave kättesaadavaks ja kõrvaldada asjaomaste menetluste läbipaistmatuse oht; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kordab oma nõudmist teha kättesaadavaks komisjoni arvamused EIP finantstehingute kohta, mis on esitatud EIP põhikirja artikli 19 alusel; on seisukohal, et juurdepääs sellisele teabele määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel ei ole kõige tõhusam viis andmete esitamiseks poliitiliseks kontrolliks; kutsub komisjoni ja EIPd üles leppima kokku selliste arvamuste süstemaatilises ja turvalises edastamises Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

70.

| 71. | märgib, et 2020. aastal võttis eetika- ja vastavuskomitee vastu kolm otsust, mis käsitlevad halduskomitee endiste liikmete tegevust nende vastaval ooteajal olemise ajal; kutsub vastutavat komiteed üles tagama, et ooteajal ei tegele halduskomitee endised liikmed EIP grupiga seotud äritegevusega ega lobitööga, olenemata nende halduskomitee mandaatide ajal hallatavatest portfellidest; kordab, kui oluline on kehtestada poliitika huvide konflikti ja pöördukse efekti vältimiseks; |
| --- | --- |

71.

| 72. | võtab teadmiseks halduskomitee ja EIP direktorite nõukogu 2021. aasta augusti ajakohastatud käitumisjuhendid; väljendab heameelt pikema ooteaja kehtestamise üle halduskomitee liikmetele (12 kuu asemel 24 kuud) ja direktorite nõukogu liikmetele (kuue kuu asemel 12 kuud); märgib, et puuduvad sätted, mis välistaksid asepresidentide tegevuse järelevalve; mõistab, et see võimaldab saada projektides vajalikke riigipõhiseid eksperditeadmisi; on veendunud, et EIP jätkab projektide hindamist koos objektiivsete tehniliste, finants- ja majandusnäitajate jälgimisega, mis muudab projekti kvaliteedi otsustavaks teguriks selle üle otsustamisel, kas anda toetust või mitte; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kordab oma üleskutset EIP-le kohaldada rangemaid maksustamise läbipaistvuse standardeid; rõhutab, et otseste ja kaudsete laenude andmise tingimuseks tuleb seada maksu- ja raamatupidamisandmete avaldamine riikide lõikes ning tegelikke tulusaajaid käsitlevate andmete avalikustamine rahastamistehingutega seotud toetusesaajate ja finantsvahendajate poolt ilma eranditeta; |
| --- | --- |

73.

| 74. | võtab teadmiseks EIP grupi 2021. aasta novembris läbivaadatud rikkumisest teatamise poliitika, millega kaitstakse ka rikkumisest teatajaid, kes ei ole EIP töötajad; |
| --- | --- |

74.

| 75. | palub EIP-l teavitada Euroopa Parlamenti EIP grupi huvide konflikte käsitlevate suuniste läbivaatamisest; |
| --- | --- |

75.

| 76. | väljendab tõsist muret sotsiaaldialoogi puudumise pärast EIPs, eelkõige selleks, et tegeleda ahistamissüüdistuste ja töökeskkonnaga seotud probleemidega; nõuab tungivalt, et EIP juhtkond alustaks töötajatega konstruktiivset dialoogi, et tegeleda nende muredega ning edendada usaldust ja vastutuskultuuri; julgustab EIPd jätkama oma töötajate hulgas uuringute ja konsultatsioonide algatamist; võtab teadmiseks personaliuuringute negatiivsed tulemused viimastel aastatel ning nõuab samal ajal tungivalt, et EIP rakendaks konkreetseid meetmeid, mille eesmärk on lahendada töötajate teatatud probleemid, eelkõige need, mis on seotud sisemise liikuvuse probleemidega; võtab teadmiseks EIP jõupingutused lisada uuringud osana oma pidevast kuulamisest, et edendada töötajate kaasamist, nt hiljutise tervise- ja heaolu-uuringu kaudu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | märgib murega, et 2020. aasta lõpus oli naiste osakaal EIP juhtivatel ametikohtadel vaid 29,5 % (2019. aasta lõpus 30 %); kordab enda muret, et jätkuvalt puudub kõrgema juhtkonna tasandil ja EIP grupi juhtorganites mitmekesisus ja sooline tasakaal, samuti on naiste osakaal tugifunktsioonides väga suur; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab, et direktorite nõukogu koosneb liikmesriikide esindajatest ja et asepresidendid nimetavad liikmesriigid; märgib, et vaatamata liikmesriikide pädevusele ametisse nimetamisel on EIP presidendi üleskutsed mitmekesisuse järele viinud soolise tasakaalu märkimisväärse paranemiseni; rõhutab sellega seoses asjaolu, et panga halduskomitees ja direktorite nõukogus on naiste osakaal vastavalt 33 % ja 48 %; kutsub liikmesriike üles hindama soolise tasakaalu olukorda ja nimetama rohkem naisi asepresidentideks ja EIP direktorite nõukogusse; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kordab oma üleskutset EIP-le tagada oma administratsioonis kõigi liikmesriikide nõuetekohane geograafiline esindatus, võttes arvesse kandidaatide pädevust ja teeneid, ning kutsub EIPd üles avaldama igal aastal kesk- ja kõrgema juhtkonna ametikohtade soolise ja kodakondsuse jaotuse; |
| --- | --- |

79.

Parlamendi soovituste põhjal võetavad järelmeetmed

| 80. | palub EIP-l jätkata aruandlust Euroopa Parlamendi varasemates iga-aastastes resolutsioonides antud soovituste põhjal võetud meetmete seisu kohta, eriti seoses järgnevaga:






  a) | EIP investeerimisstrateegia (majanduslik, keskkonnaalane ja sotsiaalne) mõju ning saavutatud tulemused siseturu tasakaalustatud ja stabiilsesse arengusse panustamises ELi huvides; |
| --- | --- | --- |

80.

a)

EIP investeerimisstrateegia (majanduslik, keskkonnaalane ja sotsiaalne) mõju ning saavutatud tulemused siseturu tasakaalustatud ja stabiilsesse arengusse panustamises ELi huvides;

| b) | huvide konflikti ennetamise tõhustamiseks vastu võetud meetmed; |
| --- | --- |

b)

huvide konflikti ennetamise tõhustamiseks vastu võetud meetmed;

| c) | meetmed, millega parandada läbipaistvust pärast klientide usaldusväärsusega seotud hoolsuskohustuse täitmist, et ennetada maksustamise vältimist, pettust ja korruptsiooni; |
| --- | --- |

c)

meetmed, millega parandada läbipaistvust pärast klientide usaldusväärsusega seotud hoolsuskohustuse täitmist, et ennetada maksustamise vältimist, pettust ja korruptsiooni;

| d) | käesoleva resolutsiooniga vastu võetud üleskutsete ja taotluste järelmeetmed; |
| --- | --- |

d)

käesoleva resolutsiooniga vastu võetud üleskutsete ja taotluste järelmeetmed;

o

o o

| 81. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning palub nõukogul ja EIP direktorite nõukogul korraldada parlamendi esitatud seisukohtade üle arutelu. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 34.

(2)  ELT L 198, 22.6.2020, lk 13.

(3)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(4)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(5)  ELT L 156, 19.6.2018, lk 43.

(6)  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (koondettepanek) (uuesti sõnastatud) (COM(2022)0223).

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/236 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/236

---

P9_TA(2022)0300

Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2020. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2020. aasta aruande kohta (2021/2234(INI))

(2023/C 47/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 310 lõiget 6 ja artikli 325 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 310 lõiget 6 ja artikli 325 lõiget 5,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2021. aasta aruannet „32. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2020)“ (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2021. aasta aruannet „32. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2020)“ (COM(2021)0578),

| — | võttes arvesse OLAFi 2020. aasta aruannet (1) ja OLAFi järelevalvekomitee 2020. aasta tegevusaruannet (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi 2020. aasta aruannet (1) ja OLAFi järelevalvekomitee 2020. aasta tegevusaruannet (2),

| — | võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee 2021. aasta jaanuari arvamust nr 1/2021 OLAFi soovituste kohta, mida asjaomased asutused ei ole järginud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee 2021. aasta jaanuari arvamust nr 1/2021 OLAFi soovituste kohta, mida asjaomased asutused ei ole järginud,

| — | võttes arvesse Euroopa Prokuratuuri (EPPO) 2021. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Prokuratuuri (EPPO) 2021. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet ELi eelarve täitmise ning 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2020 rahastatud tegevuste kohta koos institutsioonide vastustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet ELi eelarve täitmise ning 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2020 rahastatud tegevuste kohta koos institutsioonide vastustega,

| — | võttes arvesse kontrollikoja väljaannet „2020. aasta ELi auditi lühikokkuvõte – Euroopa Kontrollikoja 2020. aasta aastaaruannete tutvustus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja väljaannet „2020. aasta ELi auditi lühikokkuvõte – Euroopa Kontrollikoja 2020. aasta aastaaruannete tutvustus“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi (3),

| — | võttes arvesse 23. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2223, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega (edaspidi „OLAFi määrus“) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2223, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste tulemuslikkusega (edaspidi „OLAFi määrus“) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 01/2019 „Võitlemine pettustega ELi raha kasutamisel: vajadus tegutseda“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 01/2019 „Võitlemine pettustega ELi raha kasutamisel: vajadus tegutseda“,

| — | võttes arvesse komisjoni jaoks koostatud 2021. aasta septembri aruannet „VAT Gap Report 2021“ (Aruanne käibemaksulõhe kohta ELis 2021. aastal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni jaoks koostatud 2021. aasta septembri aruannet „VAT Gap Report 2021“ (Aruanne käibemaksulõhe kohta ELis 2021. aastal),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (6) (edaspidi „finantshuvide kaitse direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (6) (edaspidi „finantshuvide kaitse direktiiv“),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. septembri 2021. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371 (mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil) rakendamise kohta (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. septembri 2021. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371 (mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil) rakendamise kohta (COM(2021)0536),

| — | võttes arvesse 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (7) (edaspidi „EPPO määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (7) (edaspidi „EPPO määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta otsust (EL) 2019/1798, millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa peaprokurör (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta otsust (EL) 2019/1798, millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa peaprokurör (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2020. aasta teatist Euroopa Liitu käsitleva läbivaatamise kohta ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni rakendamise läbivaatamise mehhanismi kohaselt (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2020. aasta teatist Euroopa Liitu käsitleva läbivaatamise kohta ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni rakendamise läbivaatamise mehhanismi kohaselt (COM(2020)0793),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist pealkirjaga „2020. aasta aruanne õigusriigi kohta. Õigusriigi olukord Euroopa Liidus“ (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist pealkirjaga „2020. aasta aruanne õigusriigi kohta. Õigusriigi olukord Euroopa Liidus“ (COM(2020)0580),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2019. aasta teatist „Komisjoni pettustevastase võitluse strateegia: tõhustatud meetmed ELi eelarve kaitsmiseks“ (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2019. aasta teatist „Komisjoni pettustevastase võitluse strateegia: tõhustatud meetmed ELi eelarve kaitsmiseks“ (COM(2019)0196),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrust (EL) nr 250/2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrust (EL) nr 250/2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2021. aasta aruannet „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määruse (EL) nr 250/2014 (millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ) lõpphindamine“ (COM(2021)0809), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2021. aasta aruannet „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määruse (EL) nr 250/2014 (millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ) lõpphindamine“ (COM(2021)0809),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/785, millega luuakse liidu pettustevastase võitluse programm (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/785, millega luuakse liidu pettustevastase võitluse programm (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta (COM(2021)0170),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale korruptsiooni ja inimõiguste kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale korruptsiooni ja inimõiguste kohta (13),

| — | võttes arvesse kohtujuristi 9. septembri 2021. aasta ettepanekut kohtuasjas C-213/19 Euroopa Komisjon vs. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohtujuristi 9. septembri 2021. aasta ettepanekut kohtuasjas C-213/19 Euroopa Komisjon vs. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu (suurkoda) 8. märtsi 2022. aasta otsust kohtuasjas C-213/19 Euroopa Komisjon vs. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu (suurkoda) 8. märtsi 2022. aasta otsust kohtuasjas C-213/19 Euroopa Komisjon vs. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (15),

| — | võttes arvesse Üldkohtu 1. septembri 2021. aasta otsust kohtuasjas T-517/19 Andrea Homoki vs. Euroopa Komisjon (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Üldkohtu 1. septembri 2021. aasta otsust kohtuasjas T-517/19 Andrea Homoki vs. Euroopa Komisjon (16),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0175/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0175/2022),

| A. | arvestades, et liikmesriigid ja komisjon jagavad de jure ühist vastutust ja peavad tegema tihedat koostööd, et kaitsta liidu finantshuve ning võidelda pettuste ja korruptsiooni vastu; arvestades, et liikmesriikide ametiasutused haldavad de facto ligikaudu kolme neljandikku ELi eelarve kuludest ja koguvad liidu traditsioonilisi omavahendeid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikmesriigid ja komisjon jagavad de jure ühist vastutust ja peavad tegema tihedat koostööd, et kaitsta liidu finantshuve ning võidelda pettuste ja korruptsiooni vastu; arvestades, et liikmesriikide ametiasutused haldavad de facto ligikaudu kolme neljandikku ELi eelarve kuludest ja koguvad liidu traditsioonilisi omavahendeid;

| B. | arvestades, et komisjon peaks täitma oma vastavaid järelevalve-, kontrolli- ja auditeerimiskohustusi jagatud eelarve täitmise raames; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon peaks täitma oma vastavaid järelevalve-, kontrolli- ja auditeerimiskohustusi jagatud eelarve täitmise raames;

| C. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 83 kohaselt on korruptsioon eriti ohtlik piiriülese mõõtmega kuritegu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 83 kohaselt on korruptsioon eriti ohtlik piiriülese mõõtmega kuritegu;

| D. | arvestades, et korruptsiooni tagajärjed kahjustavad liidu finantshuve ja ELi majandust tervikuna, kujutades endast kogu Euroopas tõsist ohtu demokraatiale, põhiõigustele ja õigusriigile ning õõnestades sel moel tõsiselt kodanike usaldust ELi ja liikmesriikide demokraatlike institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et korruptsiooni tagajärjed kahjustavad liidu finantshuve ja ELi majandust tervikuna, kujutades endast kogu Euroopas tõsist ohtu demokraatiale, põhiõigustele ja õigusriigile ning õõnestades sel moel tõsiselt kodanike usaldust ELi ja liikmesriikide demokraatlike institutsioonide vastu;

| E. | arvestades, et liikmesriikide õigus- ja haldussüsteemide mitmekesisust tuleb asjakohaselt käsitleda, et võidelda õigusnormide rikkumiste ning pettuse ja korruptsiooniga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikide õigus- ja haldussüsteemide mitmekesisust tuleb asjakohaselt käsitleda, et võidelda õigusnormide rikkumiste ning pettuse ja korruptsiooniga;

| F. | arvestades, et käibemaks on liikmesriikide eelarvete jaoks oluline tuluallikas käibemaksupõhised omavahendid moodustasid 2020. aastal liidu eelarve kogutulust 12,3 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et käibemaks on liikmesriikide eelarvete jaoks oluline tuluallikas käibemaksupõhised omavahendid moodustasid 2020. aastal liidu eelarve kogutulust 12,3 %;

| 1. | väljendab heameelt Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitlust 2020. aastat käsitleva 32. aastaaruande üle (edaspidi „finantshuvide kaitse aruanne“), samuti kiidab heaks selle uue graafilise versiooni, mis on ELi kodanikele kindlasti hõlpsamini kättesaadav; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et 2020. aasta on 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku viimane aasta, sõltumata asjaolust, et programmid tuleb alles 2023. aastaks lõpule viia, ning et 2020. aasta on ühtlasi 2021–2027 mitmeaastase finantsraamistiku koos taasterahastu „NextGenerationEU“ ja õigusriigiga seotud tingimuslikkuse korra vastuvõtmise aasta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks asjaolu, et kõik 26 liikmesriiki, kelle jaoks on finantshuvide kaitse direktiiv siduv, on teatanud selle põhisätete täielikust ülevõtmisest riigisisesesse õigusesse; märgib siiski, et komisjoni aruandes direktiivi (EL) 2017/1371 rakendamise kohta tuuakse esile lahendamata vastavusprobleeme, sealhulgas probleeme, millega tuleb tegeleda, et EPPO saaks tulemuslikult uurida ja süüdistusi esitada; kutsub komisjoni üles olukorda jälgima ja julgustama liikmesriike neid probleeme lahendama ning andma sellest vastutavale institutsioonile aru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et finantshuvide kaitse aruandes rõhutatakse COVID-19 pandeemiaga seotud riske nii tulude kui ka kulude valdkonnas; märgib eelkõige, et tollipettused mõjutasid ELi liikmesriike erineval määral; lisaks märgib, et lihtsustatud menetluste kasutamine ja tehniliste kirjelduste kehvemad kvaliteedinõuded hädaolukorra ajal kujutavad ohtu konkurentsivõimelistele riigihangetele, suurendades eelkõige huvide konflikti ja korruptsiooni ohtu, ning suurendades kulusid või alandades rakendamise ajal kvaliteeditaset; märgib, et enam pöörati tähelepanu tervishoiusektorile, taaste- ja vastupidavusrahastule ning täiendavatele riskidele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia võib luua petturitele uusi võimalusi, kuna kriisiga toimetulekuga seoses on riskid suurenenud ning kasutusele on võetud pandeemia ajal lihtsustatud ja erakorralised menetlused, mida võidakse kuritarvitada; rõhutab lisaks suurenenud survet ELi rahaliste vahendite haldamise eest vastutavatele asutustele viivituste ja uute stressitegurite näol, mis võivad kasulikud olla petturitele, kes näiteks suurendavad kulusid näiliste tehingutega; rõhutab, et kõik uued riskid nõuavad kontrollistrateegiate kohandamist ja keskendumist ennetamisele konkreetsete maandamismeetmete ja sihipärase tegevuse abil, et tulevasi õigusnormide rikkumisi ja pettusi avastada; kutsub kõiki liikmesriike üles säilitama kõrgel tasemel kontrolli erakorraliste kulutuste üle ja nende üle järelevalvet tegema, eelkõige erakorraliste menetluste korral; tuletab meelde, et on oluline viia lõpule üleminek e-riigihangete menetlustele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on arvamusel, et COVID-19 pandeemia ajal saadud kogemusi tuleb mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 järelhindamisel eraldi arvesse võtta; palub komisjonil lisada sellisesse hindamisse riskihindamise, -juhtimise ning õigusnormide rikkumise ja pettusega seotud maandamismeetmete aspektid, mis on osa tulemuslikkuse, tõhususe, sidususe, asjakohasuse ja ELi lisandväärtuse põhjalikust analüüsist, ning õppetunnid tulevase kavandamis- ja käitumisjuhtude jaoks; on arvamusel, et mitmeaastase finantsraamistiku järelhindamine tuleks lõpule viia hiljemalt enne mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 vahehindamist, õppida minevikust ja valmistuda paremini tulevikuks, mis võimaldab saadud järeldusi/kogemusi kasutada mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 täiendamiseks; palub komisjonil mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 järelhindamisel välja selgitada, kas see saavutas oma eesmärgid, kuidas kuluprogrammid aitasid kaasa ELi ja liikmesriikide eesmärkide saavutamisele ning kuidas mõjutasid pettus ja korruptsioon sel perioodil ELi rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 koos taasterahastu „NextGenerationEU“ taastekavaga annab ELile vahendeid enneolematus summas – 1,8 triljonit eurot; rõhutab samuti äärmise tähelepanelikkuse ja kontrollivajalikkust, et tagada nende vahendite parim kasutamine liidu ühiste eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust täieliku läbipaistvuse järele taaste- ja vastupidavusrahastu raames tehtavate ülekannete ja antavate laenude arvestuses ning kutsub komisjoni üles tagama Euroopa Parlamendile täieliku juurdepääsu teabele; |
| --- | --- |

8.

Avastatud pettused ja muud õigusnormide rikkumised

| 9. | märgib, et teatatud pettuste ja muude õigusnormide rikkumiste koguarv 2020. aastal oli kokku 11 755 juhtumit koguväärtusega umbes 1,46 miljardit eurot; võtab teadmiseks mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2021–2027 uue lähenemisviisi, mis keskendub ELi lisandväärtusele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et avastatud ja teatatud pettuste arv näitab liikmesriikide ja liidu asutuste avastamismäära ja suutlikkust võimalikke pettusi kindlaks teha, kuid tuletab meelde, et see ei näita otseselt liidu eelarvet või konkreetset liikmesriiki mõjutavate pettuste määra; märgib, et õigusnormide rikkumiste avastamine ja neist teatamine tähendab ühtlasi, et liidu finantshuvide kaitsmiseks on võetud kasutusele vajalikud meetmed ja et vajadusel on algatatud kriminaalmenetlusi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | võtab teadmiseks 2020. aastal teatatud pettusejuhtumite arvu (1 056 juhtumit) ja nende rahalise väärtuse (umbes 374 miljonit eurot); märgib, et avastatud ja teatatud pettuste arv erineb liikmesriigiti märkimisväärselt; tuletab meelde, et need arvud annavad tunnistust liikmesriikide jõupingutuste tulemustest pettuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastases võitluses ning et neid ei tohiks tõlgendada kui märki pettuste tasemest liikmesriikides; väljendab muret liikmesriikide erinevate kriminaalõiguslike meetmete pärast ELi eelarve kaitsmisel; kutsub komisjoni üles tegelema liikmesriikide praktika erinevustega ja kaaluma uute ühtlustavate meetmete kehtestamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et teatatud juhtumite arv 2020. aastal vähenes võrreldes viie aasta (2016–2020) keskmisega nii ELi tuludega seotud pettuste kui ka muude õigusnormide rikkumiste puhul ning nendega seotud rahaline väärtus suurenes pettuste, kuid vähenes muude õigusnormide rikkumiste puhul; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab arvesse asjaolu, et 2020. aastal registreeritud muude õigusnormide rikkumiste arv (10 699 juhtumit, millest 6 696 juhtumit olid seotud kuludega) oli eelnevate aastatega võrreldes väiksem, ning et muude õigusnormide rikkumiste avastamise ja nendest teatamise vähenemist teatavates kuluvaldkondades pole lihtne selgitada ja seetõttu on see muret tekitav; märgib, et nende juhtumite rahaline väärtus on umbes 1,09 miljardit eurot; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et teatatud õigusnormide rikkumiste koguarvu vähenemist ei saa pidada iseenesest märgiks positiivsest või negatiivsest arengust, vaid seda tuleks vaadelda uute esilekerkivate probleemide valguses, mis on seotud ELi rahaliste vahendite haldamise ja uute kasutamisviisidega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et pettused muutuvad kuritegelike organisatsioonide (17) jaoks üha huvipakkuvamaks; peab kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides ei ole kehtestatud erinorme, võitlemaks tulemuslikult organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas maffia vastu, mis kasvab pidevalt, eelkõige mis puudutab nende piiriülest tegevust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on arvamusel, et valitsusametnike toimepandud süüteod mõjutavad või võivad mõjutada ELi finantshuve märkimisväärselt ning seetõttu on liikmesriikides vaja laiapõhjalist ja mõjusat korruptsioonivastast raamistikku; |
| --- | --- |

16.

Tulud – omavahenditega seotud pettused

| 17. | märgib, et 2020. aastal teatati 451 tuludega seotud pettusejuhtumist, mis on 9 % väiksem kui aastatel 2016–2020 teatatud juhtumite keskmine arv aastas; märgib lisaks, et traditsiooniliste omavahendite hinnanguline ja kindlaksmääratud mõjutatud summa (108 miljonit eurot) oli 2020. aastal 6 % suurem kui aastate 2016–2020 hinnanguline ja kindlaksmääratud summa aastas keskmiselt; märgib, et enamik 2020. aastal teatatud pettusejuhtumeid või muude õigusnormide rikkumiste juhtumeid, mis mõjutavad ELi tulusid, on seotud kauba väärtuse tegelikust väiksemana näitamise, valesti klassifitseerimise / eksitava kirjeldamise või salakaubaveoga; märgib lisaks, et pettuste avastamise kõige edukamaks meetodiks osutusid riigisiseste pettusevastase võitluse talituste tehtud kontrollid ning et tollimaksudest kõrvalehoidumise avastamisel ületasid need vabastusjärgseid kontrolle ja enne kauba vabastamist või selle ajal tehtavaid kontrolle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2020. aastal avastati ja teatati 4 003 muude õigusnormide rikkumiste juhtumist, mis on 9 % väiksem kui aastatel 2016–2020 teatatud keskmine arv aastas, ning et traditsiooniliste omavahendite hinnanguline ja kindlaksmääratud kogusumma (382 miljonit eurot) oli 8 % väiksem kui aastate 2016–2020 hinnanguline ja kindlaksmääratud summa aastas keskmiselt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et aruande kohaselt käibemaksulõhe kohta ELis 2021. aastal vähenes ELis käibemaksulõhe 2019. aastal nominaalselt 134 miljardi euroni (st 2018. aastaga võrreldes peaaegu 6,6 miljardit eurot); märgib lisaks, et uuringus on esitatud 2020. aasta kohta ainult esialgne hinnang 18 liikmesriiki silmas pidades, seda oluliste muutuste tõttu maksusüsteemides ja -struktuurides pärast pandeemia puhkemist, seega ei ole praegu veel võimalik öelda, kas käibemaksulõhe väheneb või suureneb 2020. aasta seisuga ELis tervikuna; märgib, et ökonomeetrilised analüüsid kinnitasid, et käibemaksulõhe on tingitud mitmesugustest mõjuteguritest, millest maksuhaldurite kontrolli all olev infotehnoloogiakulude osakaal ja maksumaksjate täiendavate teavitamiskohustuste kohaldamine osutusid kõige tähtsamateks statistilises plaanis käibemaksulõhe suuruses; |
| --- | --- |

19.

| 20. | järeldab iga-aastaste erinevate avastamismäärade põhjal, et mitte kõigi liikmesriikide tolliasutused ei kannatanud COVID-19 pandeemia tõttu ühtemoodi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub liikmesriike üles hindama oma riiklike tollikontrollistrateegiate riske ja puudusi, et suurendada tollikontrolli paindlikkust ja vähendada ootamatute tulevaste sündmuste võimalikku mõju; kutsub komisjoni üles aitama liikmesriikidel tagada ühtsete kontrollide rakendamine ELis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et 2020. aastal mõjutasid juhtumite arvu ja rahalist väärtust kõige enam pettus, kelmus ja muude õigusnormide rikkumised seoses kaubaartiklitega nagu jalatsid, tekstiilitooted, sõidukid ning elektrimasinad ja -seadmed, ning et enamiku juhtumite puhul oli tegu alahindamise, kaupade ebaõige klassifitseerimise/valesti kirjeldamise või salakaubaveoga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab teadmiseks kohtujuristi 9. septembri 2021. aasta ettepaneku, mis käsitleb Euroopa Liidu Kohtu menetluses olnud kohtuasja Ühendkuningriigi vastu seoses väidetava alahindamise pettusega Hiinast Ühendkuningriiki imporditud tekstiiltoodete ja jalatsitega, mis põhines OLAFi läbiviidud uurimise ja omavahendite juhtimise vallas komisjonis toimunud juurdluse tulemustel; võtab teadmiseks Euroopa Kohtu 8. märtsi 2022. aasta otsuse, millega sedastati, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik rikkus kohustusi, kui jättis kohaldamata tulemuslikud tollikontrolli meetmed ja ei teinud komisjonile kättesaadavaks traditsiooniliste omavahendite täpset summat seoses teatavate tekstiiltoodete ja jalatsite impordiga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et Euroopa Kohus ei nõustunud komisjoni tehtud arvutusega osaliselt, kuivõrd komisjoni nõutud omavahendite täpne summa oli väga ebaselge, ning et komisjon ei olnud seda summat tervikuna õiguslikult piisavalt tõendanud; märgib, et kohus kiitis heaks (OLAFi JRC) meetodi, mida komisjon kasutas rikkumise perioodil korrigeeritud keskmise hinna ja laekumata jäänud traditsiooniliste omavahendite summade arvutamiseks, ning, et komisjon peab uuesti arvutama tasumisele kuuluvad ja ELile laekumata jäänud traditsiooniliste omavahendite summad; kutsub komisjoni üles selgitama vastutavale institutsioonile, milles need arvutusvead seisnesid ja kuidas ta kavatseb laekumata jäänud omavahendite summade arvutamisel tehtud viga õiguslikult piisavalt tõendada, ning teavitama vastutavat asutust arvutuste tulemustest; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et viimasel viiel aastal on aastane sissenõudmismäär pidevalt kõikunud 52–71 % vahel ning 2020. aastal teatatud juhtumite sissenõudmismäär on hetkeseisuga 71 %; märgib siiski, et sissenõudmismäärad erinevad liikmesriigiti tegurite, nagu pettuse või muu õigusnormide rikkumise liigi või võlgniku, tõttu; märgib, et 2020. aastal oli Hiina see riik, kust pärines kõige rohkem pettuse ja muude õigusnormide rikkumiste teel saadud kaubaartikleid; |
| --- | --- |

25.

Kuludega seotud pettused

| 26. | märgib, et 2020. aastal teatati 605 kuludega seotud pettusejuhtumist, mille rahaline väärtus oli 266 miljonit eurot; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et 2020. aastal oli kuludega seotud muude õigusnormide rikkumiste arv 6 696; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et finantshuvide kaitse aruandes mainitakse avaliku sektori vahendite kasutamise läbipaistvuse osatähtsust, kuna see on ühtaegu nii heidutav kui ka kodanikuühiskonda kaasav element, mis aitab suurendada maksumaksjate usaldust ametiasutuste poolse avaliku sektori raha haldamise vastu; kutsub komisjoni üles töötama suurema läbipaistvuse nimel ELi rahalistest vahenditest toetuse saajate, sealhulgas töövõtjate, alltöövõtjate ja tegelike tulusaajate, jaoks; kutsub liikmesriike üles suurendama ka läbipaistvust ELi vahendite kasutamisel, eelkõige erakorraliste hankemenetluste puhul, kuna kaheksa liikmesriiki teatasid, et nad ei ole seda ikka veel teinud; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et aastatel 2016–2020 oli pettuste avastamine ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames koondunud vähestesse liikmesriikidesse ning sellega ei kaasnenud nendele liikmesriikidele tehtavate maksete samasugune tase ÜPP eelarvest; märgib lisaks, et suurema osa põllumajandustoetustega seotud pettuste korral kasutati valesid või võltsitud dokumente või võltsitud abitaotlusi ning et nende arv jäi enam-vähem samale tasemele; märgib lisaks, et arvestades liikmesriikidele tehtud maksete proportsioone, mõjutasid pettused eelarves maaelu arengu osa rohkem kui põllumajandustoetusi, välja arvatud turutoetusmeetmed, mille puhul esines pettusi rohkem kui maaelu arengu valdkonnas; märgib, et maaelu arengu valdkonnas praktiseeriti enim dokumentide võltsimist; rõhutab, et enam on vaja läbi viia uurimisi ja kehtestada täiendavaid asjakohaseid meetmeid ELi rahaliste vahendite kasutamiseks põllumajandusettevõtjate tegevustes, kus ei austata ei tööõigust ega töötajate põhiõigusi, mida näitab põllumajandussektoris töötavate isikute olukord, eelkõige COVID-19 pandeemia ajal; tunneb muret asjaolu pärast, et perioodil 2014–2020 on maaelu arenguga seotud pettusejuhtumitest teatamine edenenud aeglaselt, mis võib viidata ELi liikmesriikide ebapiisavatele avastamismeetmetele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et aastatel 2016–2020 kasvas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega – Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja kalandusfondidega – programmitöö perioodil 2014–2020 õigusnormide rikkumistest teatamiste arv; rõhutab siiski, et kõigi fondide, eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondi, puhul oli muude õigusnormide rikkumiste kasv väike, mis osutab avastatud õigusnormide rikkumiste (ja nendega seotud kahjusummade) arvu ülisuurele vähenemisele võrreldes eelmise programmitöö perioodiga; märgib lisaks, et seoses programmitöö perioodiga 2007–2013 vähenes pettuste ja muude õigusnormide rikkumiste arv Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja kalandusfondide puhul kooskõlas rakendamistsükliga; märgib, et mitmed rakendusnormid muutusid programmitöö perioodidel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on arvamusel, et äriühingud ja organisatsioonid, kes kaasavad oma omanike ringi offshore äriühinguid ja organisatsioone, tuleks ELi vahendite kasutamisest välja arvata; |
| --- | --- |

31.

| 32. | juhib tähelepanu, et kulude raamatupidamisarvestuse täielik läbipaistvus on ülioluline, eelkõige seoses taristutöödega, mida rahastatakse otse ELi fondidest või rahastamisvahenditest; palub komisjonil tagada ELi kodanikele täieliku juurdepääsu kaasrahastatud projekte puudutavale teabele; |
| --- | --- |

32.

ELi finantshuvide kaitse välismõõde

| 33. | on arvamusel, et ELi institutsioonid ja asutused peaksid enam tähelepanu pöörama kolmandates riikides kulutatud rahalistele vahenditele, eesmärgiga kontrollida vahendite reeglitekohast kasutatamist, ilma pettuse või korruptsioonita, ning kinnituse saamiseks, et need aitavad ikka kaasa liidu arengu- ja välispoliitika eesmärkide saavutamisele; soovitab peatada eelarvetoetuste andmise kolmandatele riikidele, kus ametiasutused silmnähtavalt ei rakenda tegelikke meetmeid laialdaselt levinud korruptsiooni vastu võitlemiseks, samal ajal tagades, et abi jõuab tsiviilelanikkonnani alternatiivsete kanalite kaudu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et kuni 2020. aasta lõpuni olid ELi kulutused arengukoostööle jaotatud ära mitme fondi vahel ning uus naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument koondab kõik varasemad rahastamisvõimalused ühte instrumenti – nii aastaeelarve kui ka mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2021–2027; juhib tähelepanu, et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendile on ajavahemikuks 2021–2027 ette nähtud kokku 79,5 miljardit eurot; soovitab integreerida korruptsioonivastase lähenemisviisi ELi kõikidesse välistegevuse rahastamisvahenditesse, sealhulgas naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumenti, ühinemiseelse abi rahastamisvahendisse ja liidu välistegevuse usaldusfondidesse; nõuab, et ühinemiseelsetel läbirääkimistel pöörataks enam tähelepanu korruptsioonivastasele võitlusele ning et kehtestataks kriteeriumikogum koos rangete tingimuslikkuse sätetega ning keskendutaks suutlikkuse suurendamisele, nagu näiteks spetsiaalsetele korruptsioonivastase võitluse talituste loomisele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | peab kahetsusväärseks, et kontrollikoja eriaruande nr 01/2022 kohaselt oli ELi 700 miljoni euro suurusel rahalisel toetusel aastatel 2014–2020 õigusriigi toimimiseks Lääne-Balkani riikide põhireformidesse väga vähe tulemusi; kutsub komisjoni üles neile kandidaatriikidele välja saatma selgesõnalisi signaale, et tagasilöögid õigusriigi standardite vastu ohustavad või lükkavad edasi nende ELiga ühinemist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab, et kõigisse ELi ja kolmandate riikide vahelistesse kaubandus- ja investeerimislepingutesse lisataks tugev ja kohustuslik tingimusraamistik koos läbipaistvussätetega ning siduvate ja jõustatavate korruptsioonivastaste klauslitega; soovitab, et EL peaks viimase abinõuna kehtestama sanktsioone või peatama lepingud tõsiste korruptiivsete tegude toimepanemise korral; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et teostatakse järelevalvet korruptsiooniohu üle seoses liikmesriikides autoritaarsete kolmandate riikide osalusel läbiviidavate ulatuslike ehitus- ja investeerimisprojektidega, pöörates erilist tähelepanu nende projektide läbipaistvusele, mis valmistavad läbipaistmatute rahastamis- või eelarveriskide tõttu sageli muret; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on seisukohal, et Parlament peaks täielikult osalema kõikide toetuste, laenude ja muu ELi poolt Ukrainale antava rahalise abi kasutamises; |
| --- | --- |

38.

Digiüleminek ELi finantshuvide kaitse huvides

| 39. | nõuab suuremat digitaliseerimist, ühtseid koostalitlusvõimelisi andmesüsteeme ning aruandluse, järelevalve ja auditeerimise ühtlustamist ELi tasandil; kutsub komisjoni üles uurima võimalusi kasutada ELi finantshuvide kaitseks tehisintellekti ning kordab siinkohal oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele mõistete ühtlustamiseks, et saada kogu ELis võrreldavaid andmeid; on arvamusel, et kõigil ELi finantshuvide kaitse valdkonnas tegutsevatel ELi organitel, sealhulgas OLAFil, EPPOl, Eurojustil, Europolil ja kontrollikojal, peaks olema otse ja reaalajas juurdepääs andmesüsteemidele nagu ARACHNE ja varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem (EDES); |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles kasutama riskihindamisprogrammi ARACHNE mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2021–2027 ja taasterahastu „NextGenerationEU“ taastekava korral, eelkõige seoses taaste- ja vastupidavusrahastu täitmisega; soovitab, et ARACHNE tuleks nimetada üheks peamiseks riiklikke pettusevastaseid strateegiaid, mille liikmesriigid peaksid vastu võtma, toetavaks vahendiks, parandamaks seeläbi pettuste kindlakstegemist, ennetamist ja avastamist; tuletab meelde Euroopa Parlamendi esitatud tähelepanekuid oma 24. novembri 2021. aasta resolutsioonis (18) finantsmääruse läbivaatamise kohta, ning kordab veel kord tungivalt üleskutset komisjonile luua kogu ELi hõlmav kohustuslik, integreeritud ja koostalitlusvõimeline süsteem, mis põhineb olemasolevatel vahenditel, näiteks ARACHNE ja EDES, kuid ei pea piirduma ainult nende vahenditega; tuletab meelde, et see andmebaas peab sisaldama teavet kõigi ELi kaasrahastatud projektide, toetusesaajate ja tegelike tulusaajate kohta ning võimaldama kõigi sama toetusesaaja või tegelikult kasu saava omanikuga seotud individuaalsete summade koondamist; kutsub lisaks komisjoni üles hindama põhjusi, mis takistavad liikmesriike ARACHNEt täielikult üle võtmast ja kasutamast, ning sellest Euroopa Parlamendile teada andma; usub, et süsteemi kasutajasõbralikumaks muutmine võiks julgustada riiklikke ametiasutusi seda kasutusele võtma ja kasutama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks finantsmääruse (19) läbivaatamisel EDESi kohaldamisala sel moel, et see hõlmaks ühtlasi ka jagatud eelarve täitmisel hallatavaid vahendeid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles jätkama liikmesriikidele täieliku teabe andmist otsekulude kohta, näiteks finantsläbipaistvuse süsteemi kaudu, eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu raames, mis aitab samuti topeltrahastamist vältida; |
| --- | --- |

42.

Komisjoni pettustevastase võitluse strateegia (2019)

| 43. | märgib, et 2021. aasta juuniks oli kaks kolmandikku komisjoni 2019. aasta pettustevastase võitluse strateegia meetmetest rakendatud ja ülejäänud kolmandiku rakendamine pooleli; palub komisjonil aru anda ülejäänud meetmete rakendamisest; märgib lisaks, et edukad on olnud mitmed meetmed, mille eesmärk on suurendada komisjoni talituste vahelist koordineerimis- ja koostöövõimet ning varustada komisjon tulemuslikuma pettusevastase tegevuse järelevalvesüsteemiga; märgib, et OLAFi soovituste järelmeetmete üle teostatavat järelevalvet tõhustati 2020. aastal, arvestades ajavahemikus 2012. aasta jaanuarist kuni 2019. aasta juunini esitatud umbes 1 400 finantssoovitust; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on teadlik, et komisjoni 2019. aasta uues pettustevastase võitluse strateegias nõutakse pettustega seotud andmete tõhusamat strateegilist analüüsimist ning asjakohaste ja usaldusväärsete näitajate kindlaksmääramist edukaks pettustevastaseks võitluseks; tuletab meelde Euroopa Kontrollikoja eriaruandes nr 01/2019 „Võitlus pettustega ELi raha kasutamisel: vajadus tegutseda“ esitatud järeldusi, et komisjonil puudub kõikehõlmav ja võrreldav teave ELi raha kasutamises avastatud pettuste ulatuse kohta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni pettustevastase võitluse strateegia rakendamisel on liikmesriike selle esimestel aastatel vähe toetatud, nagu on täheldanud nõukogus toimunud arutelude käigus ka mõnede delegatsioonide liikmed; kordab, et kõikehõlmav ja võrreldav teave pettuste ulatuse, laadi ja põhjuste kohta on oluline, muutmaks OLAFi, ja niipea, kui EPPO alustab tegevust, juurdlused veelgi tulemuslikumaks; tuletab meelde, et liikmesriigid vastutavad umbes 80 % ulatuses eelarve kulude haldamise eest ja peaaegu kõigi tululiikide kogumise eest; rõhutab liikmesriikide olulist rolli sellest tulenevalt ELi finantshuvide kaitsmisel, kusjuures ülioluline osa on riiklikul pettustevastase võitluse strateegial, mille loomine peaks olema prioriteediks kõikides liikmesriikides endis; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et ametiasutuste vahelist teabevahetust võimaldav süsteem hõlbustaks kahe või enama liikmesriigi vaheliste tehingutega seotud raamatupidamiskirjete ristvõrdlust, hoidmaks sel moel ära struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud piiriüleste pettuste toimepanemist ning tagamaks seeläbi valdkondadevaheline ja kõikehõlmav lähenemisviis liikmesriikide finantshuvide kaitsel; |
| --- | --- |

46.

Liikmesriigi tasand: riiklik pettustevastase võitluse strateegia ja pettusevastane koordineerimistalitus

| 47. | märgib murelikult, et 2020. aasta lõpuks oli 14 liikmesriiki teatanud riikliku pettustevastase võitluse strateegia vastuvõtmisest võrrelduna kümne liikmesriigiga 2019. aastal, ning veel viis kaalusid vastuvõtmist või valmistusid seda vastu võtma; märgib siiski, et mainitud strateegiate ulatus ja detailsusaste on erinev ning mõned neist vajavad ajakohastamist; on ka mures selle pärast, et kaheksa liikmesriiki ei ole veel alustanudki tööd oma riikliku pettustevastase strateegia koostamise nimel; nõuab, et rohkem liikmesriike võtaksid vastu riikliku pettustevastase võitluse strateegia ja annaksid sellest komisjonile teada; kutsub komisjoni üles liikmesriike toetama nõu ja jõuga, andes suuniseid riikliku pettustevastase võitluse strateegia koostamise kohta ning nõustades pettusevastase koordineerimistalituse loomisel ja tööshoidmisel, ning kordab üleskutset teostada analüüs vastuvõetud riiklike pettustevastase võitluse strateegiate üle, samuti põhjuste üle, miks mõned liikmesriigid ei saa vastu võetud riikliku pettustevastase võitluse strateegiat; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab paremini koordineeritud terviklike pettustevastaste jõupingutuste olulisust liikmesriikides, kus riiklikud pettustevastase võitluse strateegiad on ajakohastatud, tulemaks toime uute riskidega, mida kätkevad endast ELi vahendite suuremad summad, sealhulgas uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 ja taasterahastu „NextGenerationEU“, ja COVID-19 pandeemiaga seotud probleemidega; kutsub komisjoni üles hindama vastuvõetud riiklikke pettustevastase võitluse strateegiaid, ning uurima, miks mõned liikmesriigid on nende vastuvõtmisega hädas, ja ergutama ülejäänud liikmesriike nende vastuvõtmiseks tagant; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tuletab meelde, et pettusevastane koordineerimistalitus peaks hõlbustama tulemuslikku koostööd ja teabevahetust OLAFiga; peab siiski kahetsusväärseks, et ainult mõned liikmesriigid koordineerivad tulemuslikult ELi finantshuve mõjutavate pettuste ja kahjustava korruptsiooni vastast võitlust; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tunnustab OLAFit tema hindamatu panuse eest ELi finantshuvide kaitsesse; rõhutab, et OLAFil on pidevalt töötajate ja rahaliste vahendite puudus; |
| --- | --- |

50.

OLAF ja EPPO

| 51. | väljendab heameelt muudetud OLAFi määruse üle, mis võeti vastu 2020. aasta detsembris ja mis jõustus 17. jaanuaril 2021. aastal, mis seeläbi tugevdas ELi eelarvega seotud pettustevastase võitluse meetmeid, sätestades selgemad normid EPPO ja OLAFi vahelise koostöö jaoks; võtab teadmiseks 2020. aasta juunis OLAFis läbiviidud sisemised ümberkorraldused; palub EPPOl ja OLAFil vältida tööülesannete kattumist ja viivitusi menetlustes; on arvamusel, et OLAF ja EPPO peaksid täiendama teineteise tööd ja keskenduma oma juurdlustes nendele valdkondadele, kus teisel institutsioonil puudub pädevus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, kui oluline on, et OLAF järgiks läbiviidavates juurdlustes kõrgeimaid standardeid ja täidaks üksikasjalikult kõiki õigusriigist tulenevaid nõudeid; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tunneb heameelt asjaolu üle, et OLAFi muudetud määruse artikli 9 punktiga a nähakse ette menetluslike tagatiste kontrolöri ametikoht, kes vastutab järelevalve eest seoses menetluslike tagatiste täitmisega OLAFi poolt ja juurdlusaluste isikute kaebuste kohta soovituste andmise eest; märgib, et menetluslike tagatiste kontrolöri ei ole veel ametisse nimetatud; on väga mures OLAFi tegevuse peale esitatud juurdlusaluste isikute kaebuste pärast ameti juurdluste suhtes kohaldatavate normide rikkumistega seoses, s.o isikute menetlus- ja põhiõiguste rikkumistega seoses; kutsub OLAFi ja menetluslike tagatiste kontrolöri üles tagama juurdlusaluste isikute menetlusõiguste täielik järgimine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tunneb muret, et OLAFi poolt liikmesriikidele esitatud süüdistuste määr on vähenenud 53 %-lt (aastatel 2007–2014) 37 %-le (aastatel 2016–2020); kutsub liikmesriikide ametiasutusi üles tegema OLAFiga tihedamat koostööd ning uurima hoolikalt edastatud juurdlusaruandeid ja õiguslikke soovitusi, samuti algatama kriminaalasju juhul, kui need on vajalikud, tagamaks väärkasutatud ELi rahaliste vahendite sissenõudmine; kutsub OLAFi läbi vaatama oma varasemat analüüsi esitatud madala süüdistuse määra põhjuste kohta ja järgima järelevalvekomitee arvamuses nr 1/2021 esitatud soovitusi, nagu praeguste järelevalvemenetluste läbivaatamine ja õigeaegsem koostöö liikmesriikide õigusasutustega; kutsub OLAFit üles rakendama korrapäraselt järelmeetmeid oma õiguslike soovituste suhtes ja lisama andmed nende kohta ka oma aastaaruandesse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on arvamusel, et OLAF peaks rakendama ka oma finantssoovituste suhtes järelmeetmeid, saamaks neid hiljem komisjoni poolt menetluste lõpus sissenõutud summadega võrrelda ja aitamaks rahaliste vahendite sissenõudmise üle läbiviidavale üldisele järelevalvele kaasa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | märgib, et OLAF võttis kasutusele programmi Herakles III, et tugevdada pettuste, kelmuste ja muu ebaseadusliku tegevuse vastast võitlust, andes infotehnoloogilist abi ja tegevustoetust riiklike ja piirkondlike pettustevastase võitlusega tegelevatele asutustele, kuni 2020. aastani; märgib, et programmi Herakles III tulemuslikkuse suhtes viidi hindamine läbi 2021. aasta lõpus ning selles järeldati, et programm on osutunud ELi finantshuvide kaitsmisel väga asjakohaseks ja tulemuslikuks, täites edukalt oma üld- ja erieesmärgid ning operatiivsed eesmärgid; märgib, et programm Herakles III asendati ELi pettustevastase võitluse programmiga mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 ajaks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tunnustab OLAFi juurdlustes järgitavat konfidentsiaalsuse põhimõtet; on aga seisukohal, et avaliku huvi korral ja et ELi kodanikel on samuti õigus saada juurdepääs OLAFi juurdlusdokumentidele lõpetatud asjades ning riiklike järelmeetmetega seotud aruannetele ja soovitustele, nagu on tunnistanud Euroopa Liidu Kohus kohtuasjas T-517/19; palub seetõttu OLAFil luua aruannete ja soovituste, mille puhul puudub õiguspärane huvi konfidentsiaalsuse põhimõtet järgida, avalikukstegemiseks süsteem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | võtab teadmiseks 3. septembril 2021. aastal allkirjastatud töökorra EPPO ja Euroopa Kontrollikoja vahelise koostööraamistiku kohta; võtab lisaks teadmiseks OLAFi ja kontrollikoja vahel 2019. aastal sõlmitud halduskokkulepped; |
| --- | --- |

58.

| 59. | väljendab heameelt selle üle, et EPPO alustas 1. juunil 2021. aastal tegevust; tunneb heameelt tema esimese väljaantud aastaaruande üle; väljendab heameelt, et EPPO on alates tegevuse alustamisest algatanud 576 uurimist ja et ta on taotlenud kokku 154,3 miljoni euro arestimist, millest 147 miljoni euro arestimiseks ka luba saadi; tunneb muret EPPO antud hinnangu pärast, et pettuse ja korruptsiooni põhjustatud kahjum on summas 5,4 miljardit eurot; peab kahetsusväärseks, et viis liikmesriiki – Poola, Ungari (kaks suurimat ELi vahendite saajat) ning Rootsi, Taani ja Iirimaa – ei osale EPPOs; kutsub neid liikmesriike üles ühinema EPPOga niipea kui võimalik; on mures, et Poola keeldub igasugusest koostööst EPPOga, kuigi on oma kodanikke puudutavate uurimiste arvu poolest mitteosalevate riikide seas esikohal; nõuab tungivalt, et mitteosalevad liikmesriigid sõlmiksid EPPOga koostöölepingu; on seisukohal, et liikmesriikide suutmatus teha koostööd EPPOga mõjutab otseselt ELi finantshuvide kaitset; kutsub komisjoni üles stimuleerima EPPOs osalemist positiivsete meetmetega; |
| --- | --- |

59.

| 60. | väljendab heameelt OLAFi ja Europoli ühiste jõupingutuste üle taaste- ja vastupidavusrahastu ohtude ja nõrkade kohtade hindamisel; väljendab heameelt OLAFi ja Europoli vahelise töökorra üle, mis jõustus 9. oktoobril 2020. aastal, ning Europoli ja EPPO vahelise kokkuleppe üle, mis jõustus 19. jaanuaril 2021. aastal; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab EPPO rolli uues pettustevastases taristus; võtab ka teadmiseks EPPO ja OLAFi vahel 2020. aastal kokku lepitud ja 2021. aasta juulis allkirjastatud töökorra, eelkõige seoses teabevahetuse, juhtumite haldamise ja operatiivkoostööga; |
| --- | --- |

61.

| 62. | märgib, et 2020. aasta juulis nimetas nõukogu ametisse 22 Euroopa prokuröri; tuletab meelde, et EPPO peab tegema koostööd riiklike õiguskaitseasutustega ning et ta täidab osalevate liikmesriikide pädevates kohtutes prokuröri ülesandeid, tehes samal ajal tihedat koostööd selliste ELi asutuste ja organitega nagu Eurojust, Europol ja OLAF; märgib, et selle ainulaadse ametikoha eesmärk on võimaldada EPPO-l kasutada olemasolevaid kogemusi ja parimaid tavasid nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil; ootab, et komisjon vaataks uuesti üle EPPO töökoormuse tõttu tema personalivajaduse ja teeks vajaminevad finantskohandused, et tagada EPPO tegevuse tulemuslikkus ja tõhusus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | võtab teadmiseks EPPO määruse muutmiseks tehtud Euroopa peaprokuröri tähelepanekud ja soovitused; kutsub komisjoni üles alustama EPPOga diskussiooni, et teha kindlaks, milliseid parandusi on vaja ameti tegevuse tulemuslikkuse tõstmiseks sisse viia; palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile sellest teada kooskõlas EPPO määruse artikli 119 lõikega 1; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et vaja on luua ELi keskkonnaprokuröri ametikoht, laiendades Euroopa Prokuratuuri volitusi kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 86 lõikega 4, et parandada ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist ja täitmise tagamist, võidelda piiriülese mõõtmega raskete keskkonnakuritegude vastu ja kaitsta ELI eelarvet; rõhutab vajadust suurendada Euroopa Prokuratuuri eelarvet ja personali, et tagada selle suutlikkus täita tulemuslikult oma rolli kõigis oma pädevusvaldkondades; |
| --- | --- |

64.

| 65. | võtab teadmiseks pettustevastase koordineerimistalituse rolli liikmesriikide tasandil ELi finantshuvide kaitsega seotud seadusandlike, haldus- ja uurimiskohustuste ja -toimingute koordineerimisel ning koostöö tagamisel OLAFiga; |
| --- | --- |

65.

| 66. | väljendab heameelt Europoli algatatud operatsiooni Sentineli üle, mille eesmärk on keskenduda ennetavale luureandmete jagamisele, teabevahetusele ja operatsioonide koordineerimise toetamisele võitluses pettustega, mis on COVID-19 ELi taastefondide vastu suunatud, kuna operatsiooni eesmärk on kaardistada riiklikele vahendite eraldamise süsteemidele omased nõrgad kohad, avastada petuskeemid, mida kasutatakse rahaeraldussüsteemi vastu, ja toetada esmatähtsaid uurimisi, mis on suunatud kõrge väärtusega eesmärkidele; tunneb heameelt EPPO, OLAFi ja 21 ELi liikmesriigi osalemise üle; väljendab muret, et liikmesriigid, kes on peamised abisaajad ühtekuuluvusfondidest, muu hulgas Poola, Ungari ja Bulgaaria, ei võta osa nimetatud operatsioonist; kutsub kõiki liikmesriike üles antud operatsiooniga ühinema; kutsub liikmesriike üles tegema omavahel ja ELi organitega tihedat koostööd, et oldaks võimelised rakendama meetmeid korraga mitut riiki hõlmavate pettuste korral; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kutsub OLAFit, EPPOt, Europoli, riigisiseste õigusaktidega määratud pettusevastastel koordineerimistalitustel ning teisi vastutavaid ELi ja liikmesriikide asutusi üles jätkama teabevahetuse tugevdamist, vastastikust toetust ja tagama oma operatiivtegevuse vastastikune täiendavus, nagu on kokku lepitud kehtestatud töökordades ja määrustes; rõhutab, et olemasolev keerukas pettustevastane struktuur nõuab tihedat koostööd eri osapoolte vahel nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; rõhutab, et pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks on vaja teha rohkem jõupingutusi, sealhulgas tihedamat koostööd liikmesriikide ametiasutuste vahel ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

67.

Õigusriik ja korruptsioonivastane võitlus

| 68. | väljendab heameelt määruse (EL, Euratom) 2020/2092 vastuvõtmise üle, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks; kordab, et käesolev määrus jõustus alles 1. jaanuaril 2021. aastal ja seda on seetõttu sellest ajast alates kohaldatud; väljendab heameelt Euroopa Kohtu 16. veebruari 2022. aasta otsuse üle, mis puudutas Ungari ja Poola poolt tingimuslikkuse korra vastu esitatud hagisid, ja selles esitatud järelduste üle, milles kinnitatakse ELi pädevust õigusriigi osas liikmesriigis ning et õigusriigiga seotud tingimuslikkuse kord on seega täielikult kooskõlas ELi õigusega; |
| --- | --- |

68.

| 69. | on seisukohal, et komisjonil on viimane aeg asuda täitma oma ülesandeid aluslepingute järelevalvajana ja tegelema õigusriigi põhimõtete jätkuva rikkumisega mitmes liikmesriigis, eelkõige Poolas ja Ungaris, kuna need rikkumised kujutavad endast tõsist ohtu liidu finantshuvidele, samuti kuna nende põhimõtete järgimine on usaldusväärse finantsjuhtimise üldise ning ELi vahendite tõhusa ja tulemusliku haldamise eeltingimus; väljendab heameelt komisjoni teate üle, et too kohaldab õigusriigiga seotud tingimuslikkuse korda, saates määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 6 lõike 1 alusel Ungarile sellesisulise kirjaliku teate; on arvamusel, et õigusriik on universaalne ja et komisjon peaks kaaluma õigusriigiga seotud tingimuslikkuse korra kohaldamist kõigi liikmesriikide suhtes, kes ei austa õigusriiki; hoiatab, et viivitustel võib juba olla kahjulik mõju ELi finantshuvidele ja ka teatavates liikmesriikides õigusriiki silmas pidades; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone õigusriigi põhimõtte rikkumise kohta Poola ja Ungari valitsuse poolt; kutsub neid valitsusi üles tegema komisjoniga täielikku koostööd ja täitma rahaliste vahendite vabastamiseks vajalikke tingimusi; on arvamusel, et kui need liikmesriigid neid tingimusi ei täida, peaks komisjon ajutiselt ja otse haldama ELi vahendeid kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tuletab meelde, et õigusriigi põhimõtte ja Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 2 järgimine on rahaliste vahendite kasutamise eeltingimus, et õigusriigi tingimuslikkuse mehhanism on taaste- ja vastupidavusrahastu suhtes täielikult kohaldatav ning et taaste- ja vastupidavusrahastust ei tohiks rahastada meetmeid, mis on ELi lepingu artiklis 2 sätestatud ELi väärtustega vastuolus; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab, et taaste- ja vastupidavusrahastu alusel ei saa Poolale makseid teha enne, kui Poola on täielikult rakendanud kõik Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohased otsused ning kuni riigi ametiasutused on tunnistanud ELi õiguse ülimuslikkust; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks läbipaistvuse suurendamiseks, et Parlamenti hoitakse täielikult kursis kõigi komisjoni ja riiklike ametiasutuste vaheliste läbirääkimistega, ning teavitaks parlamenti viivitamata mis tahes asjakohastest muutustest; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tuletab komisjonile meelde, et ta kasutaks kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et tagada ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste järgimine ja liidu õiguse ülimuslikkus; rõhutab, et komisjon ja nõukogu on oma tegevuse eest Euroopa Parlamendi ees poliitiliselt vastutavad; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tunnustab kõiki pingutusi, mida on teinud eelkõige Ukraina naaberriigid sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmisel; on arvamusel, et ELil on kohustus aidata liikmesriike selle erakorralise koormuse kandmisel; tuletab siiski meelde, et makseid ei saa teha, kui liikmesriik keeldub järgimast Euroopa Liidu Kohtu otsuseid ja tunnustamast ELi õiguse ülimuslikkust; rõhutab, et Euroopa Parlamenti tuleb täielikult teavitada kõigist nendel eesmärkidel tehtavatest eraldistest ja ELi rahaliste vahendite kasutamisest abi saavates liikmesriikides viibivate Ukraina pagulaste abistamiseks; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tunnistab õigusriigi olukorda käsitleva aastaaruande tähtsust ja asjaolu, et korruptsioonivastane võitlus on selle aruande lahutamatuks osaks; on siiski arvamusel, et see ei saa asendada korruptsioonivastase võitluse aruannet ennast; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle lisada õigusriigi olukorda käsitlevasse aruandesse konkreetsed soovitused liikmesriikide jaoks; on seisukohal, et komisjon peaks kaaluma rangetel ja kergesti kohaldatavatel kriteeriumidel põhineva korruptsiooniindeksi loomist ning kaaluma liikmesriikide tulemusi korruptsioonivastases võitluses ja lisama oma järeldused õigusriigi olukorda käsitleva aruande korruptsioonivastasesse peatükki; |
| --- | --- |

76.

| 77. | väljendab tõsist muret 2020. aasta õigusriigi olukorda käsitlevas aruandes toodud järelduste pärast, milles rõhutatakse muret korruptsioonijuhtumite, sealhulgas kõrgema tasandi juhtumite uurimise, nende eest süüdistuse esitamise ja nende kohta otsuse tegemise tõhususe pärast mitmes liikmesriigis; nõuab, et kõrgetasemelise korruptsiooni eest tuleb süstemaatiliselt vastutusele võtta; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab korruptsiooni kahjulikku mõju kodanikuõigustele; kordab seetõttu oma soovitust, et EL peaks saama riikide korruptsioonivastase ühenduse liikmeks, võttes arvesse ELi, selle institutsioonide ja ELi õiguse eripära; kutsub komisjoni üles esitama võimalikku ühinemiskava ELi toimimise lepingu artikli 83 alusel ja koostoimes ELi toimimise lepingu artikliga 218; kordab üleskutset, et komisjon esitaks ELi institutsioonidele kava sisemise korruptsiooni hindamismehhanismi loomise kohta; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub komisjoni üles nägema ette uurivate ajakirjanike mõjusa õiguskaitse sarnaselt sellele, mis on ette nähtud rikkumisest teatajate jaoks; |
| --- | --- |

79.

| 80. | tunnistab meediapluralismi ja ajakirjanike otsustavat rolli liidu finantshuvide kaitsmisel pettuste ja korruptsiooni paljastamise kaudu; kutsub liikmesriike üles tagama nende ja nende allikate kaitse; ergutab üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide direktiivi kiiret vastuvõtmist ja rakendamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema nuhkvara ja häkkimistarkvara (nagu Pegasus ja Predator) mis tahes ebaseadusliku kasutamise vastu; on veendunud, et parim viis pettuste ja korruptsiooni vastu võitlemiseks on läbipaistvus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rõhutab, et otseste ja kaudsete laenude andmise tingimuseks tuleb seada maksu- ja raamatupidamisandmete avaldamine riikide lõikes ning tegelikke tulusaajaid käsitlevate andmete avalikustamine rahastamistehingutega seotud toetusesaajate ja finantsvahendajate poolt; |
| --- | --- |

81.

| 82. | on seisukohal, et vahendid tuleks tagasi maksta alati, kui korruptsiooni või pettust on tõendatud; |
| --- | --- |

82.

ELi pettustevastase võitluse struktuur ja komisjoni iga-aastane aruandlus

| 83. | on seisukohal, et ELi rahastamine on taasterahastu „NextGenerationEU“ taastekava vastuvõtmisega jõudnud uude ajastusse ning et see tekitab ELi pettustevastase võitluse struktuurile täiendavaid probleeme; on seetõttu kindlalt seisukohal, et pettustevastase võitluse struktuuri tuleb veelgi tugevdada; rõhutab, et OLAFil, EPPOl, Europolil ja Eurojustil napib töötajaid ja rahalisi vahendeid; märgib, et Europol ja Eurojust on eriti ülekoormatud, arvestades neile hiljuti pandud kohustusi ja kogu ELi hõlmavaid operatsioone, mis on suunatud kuritegelikule varale seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse; tuletab komisjonile ja nõukogule meelde, et iga järelevalvele ja uurimisele kulutatud euro läheb tagasi ELi eelarvesse; |
| --- | --- |

83.

| 84. | väljendab heameelt õiguskaitsefoorumi „taasterahastu NextGenerationEU“ üle, mida juhivad Europol ja Itaalia ühiselt ning mis ühendab Europoli, EPPOt, OLAFit, Eurojusti, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit ja liikmesriike, töötamaks välja ühine viis, kuidas ennetada ja võidelda taasterahastu „NextGenerationEU“ vahendeid ja ELi finantshuve ähvardavate ohtude vastu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | toetab komisjoni üleskutset edendada Euroopa visiooni ELi asutuste ja liikmesriikide ametiasutuste vahelisest koostööst ning nende tegevuste koordineerimisest; on veendunud, et vaja on struktureeritumat ja terviklikumat lähenemisviisi, et vältida ülesannete kattumist, jagada ja vahetada teavet, edendada pettustevastase võitluse struktuuri mitme olemasoleva kihi integreerimist ning saavutada tulemus, mis on suurem kui selle komponentide aritmeetiline summa; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kutsub komisjoni üles uurima uusi võimalusi, kuidas muuta iga-aastane finantshuvide kaitse aruanne koos muude aastaaruannete ja teabeallikatega põhjalikuks analüüsiks, tõhustades ja edendades dialoogi Europoli, Eurojusti ja EPPO vahel ning tuvastades pettuste ja muude õigusnormide rikkumistega seotud suundumusi, tehes kindlaks nõrgad küljed ja saades kasulikke õppetunde, tõhustamaks kõigi sidusrühmade poolt pettusekontrolli meetmete võtmist; |
| --- | --- |

86.

| 87. | märgib vajadust komisjoni iga-aastase eriaruande järele üldise pettustevastase taristu analüüsi ja olukorra kohta, milles hinnataks muu hulgas ELi pettustevastases võitluses osalejate koostalitlusvõime taset ning käsitletaks võimalikke seoseid Euroopa poolaastate ja riigiaruannete, korruptsioonivastase võitluse aruande ja õigusriigiga seotud tingimuslikkuse korra kohaldamise vahel; |
| --- | --- |

87.

| 88. | rõhutab, vältimaks ebaseaduslikku lobitööd ja nn pöördukse efekti juhtumeid korruptsioonivastase võitluse tõhustamise ning ELi finantshuvide kaitsmisel peaks komisjon võtma vastu tervikliku, ühtse, süstemaatilise ja järjepideva lähenemisviisi, töötades välja paremad reeglid läbipaistvuse, vastuolude ja huvide konflikti ning sisekontrollimehhanismide tugevdamise kohta; rõhutab, et ELi ja riikliku rahastuse saajate suurem läbipaistvus on oluline ka selleks, et tulla toime uues ja keerulises rahvusvahelises maailmas; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kordab, et finantshuvide kaitse aruande lisades esitatud huvide konflikti juhtumite analüüsi tase ei ole rahuldav; kutsub komisjoni teostama selle analüüsi kooskõlas finantsmääruse artikliga 61 ja 7. aprillil 2021. aastal liikmesriikide jaoks välja antud komisjoni teatisega „Suunis huvide konflikti vältimiseks ja käsitlemiseks finantsmääruse raames“; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  OLAF, „Twenty-first report of the European Anti-Fraud Office, 1 January to 31 December 2020“ (Euroopa Pettustevastase Ameti kahekümne esimene aruanne, 1. jaanuar – 31. detsember 2020), 2020.

(2)  OLAFi järelevalvekomitee, 2020. aasta aruanne, juuni 2021.

(3)  ELT L 248, 18.9.2013, lk 1.

(4)  ELT L 437, 28.12.2020, lk 49.

(5)  ELT L 305, 26.11.2019, lk 17.

(6)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 29.

(7)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

(8)  ELT L 274, 28.10.2019, lk 1.

(9)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(10)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

(11)  ELT L 84, 20.3.2014, lk 6.

(12)  ELT L 172, 17.5.2021, lk 110.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0042.

(14)  Kohtujurist Pikamäe 9. septembri 2021. aasta ettepanek kohtuasjas C-213/19, Euroopa Komisjon vs. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, EU:C:2021:724.

(15)  8. märtsi 2022. aasta otsus kohtuasjas C-213/19, Euroopa Komisjon vs. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, EU:C:2022:167.

(16)  Üldkohtu 1. septembri 2021. aasta otsus kohtuasjas T-517/19, Andrea Homoki vs. Euroopa Komisjon, EU:T:2021:529.

(17)  Komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatis ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta (COM(2021)0170).

(18)  ELT C 224, 8.6.2022, lk 37.

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/250

---

P9_TA(2022)0301

Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon parema õigusloome kohta: ühendatud jõududega parema õigusloome poole (2021/2166(INI))

(2023/C 47/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 5,

| — | võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole“ (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole“ (COM(2021)0219),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 3. novembri 2021. aasta töödokumenti parema õigusloome suuniste kohta (SWD(2021)0305), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 3. novembri 2021. aasta töödokumenti parema õigusloome suuniste kohta (SWD(2021)0305),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 208 sätestatud arengukoostöö eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 208 sätestatud arengukoostöö eesmärke,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse 2021. aasta novembris avaldatud parema õigusloome vahendeid, mis täiendavad samaaegselt avaldatud parema õigusloome suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta novembris avaldatud parema õigusloome vahendeid, mis täiendavad samaaegselt avaldatud parema õigusloome suuniseid,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet ning selle kokkuleppe uusimat, 13. aprilli 2016. aasta versiooni (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet ning selle kokkuleppe uusimat, 13. aprilli 2016. aasta versiooni (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia“ (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia“ (COM(2021)0142),

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust „Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole“ (CDR 4071/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust „Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole“ (CDR 4071/2021),

| — | võttes arvesse 10. juuli 2018. aasta aruannet, milles esitatakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma „Teeme vähem, aga paremini“ järeldused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. juuli 2018. aasta aruannet, milles esitatakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse rakkerühma „Teeme vähem, aga paremini“ järeldused,

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta – raport parema õigusloome kohta, mis käsitleb aastaid 2017, 2018 ja 2019 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta – raport parema õigusloome kohta, mis käsitleb aastaid 2017, 2018 ja 2019 (3),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni parlamendi algatusõiguse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni parlamendi algatusõiguse kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 12. juuni 2018. aasta eriaruannet nr 16/2018 „ELi õigusaktide järelhindamine: hästi toimiv kuid mittetäielik süsteem“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 12. juuni 2018. aasta eriaruannet nr 16/2018 „ELi õigusaktide järelhindamine: hästi toimiv kuid mittetäielik süsteem“,

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2020. aasta resolutsiooni uue Euroopa VKEde strateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2020. aasta resolutsiooni uue Euroopa VKEde strateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, milles väljendatakse heameelt komisjoni võetud kohustuse üle tagada, et kõik ELi meetmed aitaksid ELil saavutada kestliku tuleviku ja õiglase ülemineku, ning vastavalt ajakohastada parema õigusloome suuniseid ja milles muu hulgas nõutakse, et ELi ja selle liikmesriikide parema õigusloome tegevuskavadesse integreeritaks põhimõte „esmalt kestlikkus“ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, milles väljendatakse heameelt komisjoni võetud kohustuse üle tagada, et kõik ELi meetmed aitaksid ELil saavutada kestliku tuleviku ja õiglase ülemineku, ning vastavalt ajakohastada parema õigusloome suuniseid ja milles muu hulgas nõutakse, et ELi ja selle liikmesriikide parema õigusloome tegevuskavadesse integreeritaks põhimõte „esmalt kestlikkus“ (7),

| — | võttes arvesse president Ursula von der Leyeni 16. juuli 2019. aasta kõnet (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Ursula von der Leyeni 16. juuli 2019. aasta kõnet (8),

| — | võttes arvesse 7. juunil 2021. aastal toimunud täiskogu arutelu „VKEde liidu olukord – Parema õigusloome tegevuskava / halduskoormuse vähendamise eesmärgi kohaldamine“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juunil 2021. aastal toimunud täiskogu arutelu „VKEde liidu olukord – Parema õigusloome tegevuskava / halduskoormuse vähendamise eesmärgi kohaldamine“ (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põhiseaduskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põhiseaduskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0167/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0167/2022),

| A. | arvestades, et parem õigusloome on kõigi ELi institutsioonide ühine eesmärk ning see tuleks saavutada, suurendades läbipaistvust, vastutust ning institutsioonide, liikmesriikide, kodanike ja sidusrühmade vahelist koostööd ning tagades kõigi Euroopa põhiväärtuste, sealhulgas demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste täielik austamine; arvestades, et läbipaistvus, usaldusväärsus ja vastutus on õigusriigil põhineva demokraatia olulised eeltingimused; arvestades, et Euroopa õigusaktid peaksid olema eesmärgipärased, proportsionaalsed, selged, läbipaistvad ja põhjalikud, et kodanikud ja sidusrühmad saaksid neist tõhusalt kasu; arvestades, et parem õigusloome aitab tagada, et ELi poliitika ja õigusaktid on suunatud tulevikku, võttes arvesse tehnoloogia, ühiskonna- ja keskkonnaarengu kiiremat tempot; arvestades, et seetõttu on üha olulisem toetada õigusaktide ettepanekuid tõenditega, mis põhinevad kõige asjakohasematel hinnangutel ja vastastikused eksperdihinnangud läbinud usaldusväärsetel teaduslikel tõenditel, samuti tuleks järgida ettevaatuspõhimõtet; kutsub sellega seoses komisjoni üles haldama tõendeid läbipaistvalt ja tagama, et need oleksid leitavad, kättesaadavad, koostalitlusvõimelised ja korduskasutatavad; rõhutab, et kvaliteetset õigusloomet ei saa taandada üksnes lühiajalise koormuse ja kulude vähendamise kvantitatiivsetele eesmärkidele, vaid see peaks olema kõigile kasulik pikaajaline investeering meie ühiskonna ja tuleviku ühisesse heaollu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et parem õigusloome on kõigi ELi institutsioonide ühine eesmärk ning see tuleks saavutada, suurendades läbipaistvust, vastutust ning institutsioonide, liikmesriikide, kodanike ja sidusrühmade vahelist koostööd ning tagades kõigi Euroopa põhiväärtuste, sealhulgas demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste täielik austamine; arvestades, et läbipaistvus, usaldusväärsus ja vastutus on õigusriigil põhineva demokraatia olulised eeltingimused; arvestades, et Euroopa õigusaktid peaksid olema eesmärgipärased, proportsionaalsed, selged, läbipaistvad ja põhjalikud, et kodanikud ja sidusrühmad saaksid neist tõhusalt kasu; arvestades, et parem õigusloome aitab tagada, et ELi poliitika ja õigusaktid on suunatud tulevikku, võttes arvesse tehnoloogia, ühiskonna- ja keskkonnaarengu kiiremat tempot; arvestades, et seetõttu on üha olulisem toetada õigusaktide ettepanekuid tõenditega, mis põhinevad kõige asjakohasematel hinnangutel ja vastastikused eksperdihinnangud läbinud usaldusväärsetel teaduslikel tõenditel, samuti tuleks järgida ettevaatuspõhimõtet; kutsub sellega seoses komisjoni üles haldama tõendeid läbipaistvalt ja tagama, et need oleksid leitavad, kättesaadavad, koostalitlusvõimelised ja korduskasutatavad; rõhutab, et kvaliteetset õigusloomet ei saa taandada üksnes lühiajalise koormuse ja kulude vähendamise kvantitatiivsetele eesmärkidele, vaid see peaks olema kõigile kasulik pikaajaline investeering meie ühiskonna ja tuleviku ühisesse heaollu;

| B. | arvestades, et komisjon peaks täielikult järgima Euroopa kliimamääruse (10) artikli 6 lõiget 4, milles on sätestatud, et kõik kavandatavad meetmed ja seadusandlikud ettepanekud peavad olema kooskõlas ELi 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisega; arvestades, et selleks peab komisjon hindama kõikide kavandatavate meetmete ja seadusandlike ettepanekute, sealhulgas eelarveettepanekute kooskõla kliimaneutraalsuse eesmärkidega ja seda, kas need tagavad kliimamuutustega kohanemisel edusammude tegemise; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon peaks täielikult järgima Euroopa kliimamääruse (10) artikli 6 lõiget 4, milles on sätestatud, et kõik kavandatavad meetmed ja seadusandlikud ettepanekud peavad olema kooskõlas ELi 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisega; arvestades, et selleks peab komisjon hindama kõikide kavandatavate meetmete ja seadusandlike ettepanekute, sealhulgas eelarveettepanekute kooskõla kliimaneutraalsuse eesmärkidega ja seda, kas need tagavad kliimamuutustega kohanemisel edusammude tegemise;

| C. | arvestades, et uusi kliimaeesmärkidega kooskõla kontrolle on kohaldatud seadusandlike meetmete ja ettepanekute eelnõude mõjuhinnangute suhtes alles alates 1. jaanuarist 2022, hoolimata Euroopa kliimamääruse jõustumisest 2021. aasta juulis, mis tähendab, et määruse sätteid ei ole mitme Euroopa rohelise kokkuleppe seisukohast olulise ettepaneku puhul rakendatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uusi kliimaeesmärkidega kooskõla kontrolle on kohaldatud seadusandlike meetmete ja ettepanekute eelnõude mõjuhinnangute suhtes alles alates 1. jaanuarist 2022, hoolimata Euroopa kliimamääruse jõustumisest 2021. aasta juulis, mis tähendab, et määruse sätteid ei ole mitme Euroopa rohelise kokkuleppe seisukohast olulise ettepaneku puhul rakendatud;

| D. | arvestades, et lähenemisviis, mille kohaselt kontrollitakse mõjuhinnangutes ja hindamistes kooskõla Euroopa kliimamäärusega, on esitatud parema õigusloome teatises ja sellele järgnenud suunistes ja vahendites; arvestades, et komisjon peaks siiski kohaldama neid kontrolle süstemaatiliselt ning tegema seda uue kavandatava meetme või olemasolevate õigusaktide toimivuskontrolli ettevalmistusprotsessi alguses, et komisjon saaks tõeliselt suunata poliitikavalikuid; arvestades, et Euroopa kliimamääruse artikli 6 lõikes 4 osutatud kooskõla hindamise osana peab komisjon esitama põhjendused kavandatava meetme või seadusandliku ettepaneku kooskõla puudumise kohta Euroopa kliimamääruse eesmärkidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lähenemisviis, mille kohaselt kontrollitakse mõjuhinnangutes ja hindamistes kooskõla Euroopa kliimamäärusega, on esitatud parema õigusloome teatises ja sellele järgnenud suunistes ja vahendites; arvestades, et komisjon peaks siiski kohaldama neid kontrolle süstemaatiliselt ning tegema seda uue kavandatava meetme või olemasolevate õigusaktide toimivuskontrolli ettevalmistusprotsessi alguses, et komisjon saaks tõeliselt suunata poliitikavalikuid; arvestades, et Euroopa kliimamääruse artikli 6 lõikes 4 osutatud kooskõla hindamise osana peab komisjon esitama põhjendused kavandatava meetme või seadusandliku ettepaneku kooskõla puudumise kohta Euroopa kliimamääruse eesmärkidega;

| E. | arvestades, et komisjon võttis 2021. aastal vastu teatise „Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole“, selle suunised ja neid täiendavad vahendid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon võttis 2021. aastal vastu teatise „Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole“, selle suunised ja neid täiendavad vahendid;

| F. | arvestades, et parem õigusloome on õiguskindluse tagamise meede ja ta peaks tooma kasu kõigile ning teenima Euroopa ühiskonna, ettevõtjate, töötajate, kodanike, tarbijate ja keskkonna üldisi huve; arvestades, et kvaliteetsed õigusaktid teenivad avalikku huvi, sest need mõjutavad otseselt ELi, tema territooriumide ja ettevõtjate konkurentsivõimet ning kujutavad endast ka demokraatia ja kodanike otsese osaluse tugevdamise vahendit nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et parem õigusloome on õiguskindluse tagamise meede ja ta peaks tooma kasu kõigile ning teenima Euroopa ühiskonna, ettevõtjate, töötajate, kodanike, tarbijate ja keskkonna üldisi huve; arvestades, et kvaliteetsed õigusaktid teenivad avalikku huvi, sest need mõjutavad otseselt ELi, tema territooriumide ja ettevõtjate konkurentsivõimet ning kujutavad endast ka demokraatia ja kodanike otsese osaluse tugevdamise vahendit nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil;

| G. | arvestades, et vajalik on õigusalane läbivaatus ning vajaduse korral ja asjakohasel juhul ka lihtsustamine, et kõrvaldada õigusaktide rakendamist takistavad asjaolud, sh piiriülestes olukordades, ja muuta õigusaktid õigustatud isikute jaoks – olgu nad kodanikud või ettevõtjad – tõhusamaks, läbipaistvamaks ja kõikehõlmavamaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vajalik on õigusalane läbivaatus ning vajaduse korral ja asjakohasel juhul ka lihtsustamine, et kõrvaldada õigusaktide rakendamist takistavad asjaolud, sh piiriülestes olukordades, ja muuta õigusaktid õigustatud isikute jaoks – olgu nad kodanikud või ettevõtjad – tõhusamaks, läbipaistvamaks ja kõikehõlmavamaks;

| H. | arvestades, et parema õigusloome põhimõtted ja vahendid peaksid jääma poliitiliselt neutraalseks, et tagada probleemide objektiivne määratlemine ja tõelised alternatiivsed poliitikavariandid, mida komisjon, nõukogu ja parlament kaaluma peaksid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parema õigusloome põhimõtted ja vahendid peaksid jääma poliitiliselt neutraalseks, et tagada probleemide objektiivne määratlemine ja tõelised alternatiivsed poliitikavariandid, mida komisjon, nõukogu ja parlament kaaluma peaksid;

| I. | arvestades, et parema õigusloome eesmärk peab olema teenida ELi ambitsioone, eelkõige selle pikaajalisi eesmärke, näiteks majanduskasvu edendamine, investeeringute ja töökohtade loomise hoogustamine, konkurentsivõimelisema ja demokraatlikuma Euroopa tagamine, sotsiaalne areng, ning siduv eesmärk saavutada 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsus ja pikaajaline prioriteetne eesmärk saavutada 2050. aastaks kodanike heaolu, tehes seda planeedi võimaluste piires; arvestades, et kestlikkus peaks olema kvaliteetse õigusloome keskmes, seades sotsiaalsed, majanduslikud ja keskkonnakaalutlused võrdsetele alustele; arvestades, et parema õigusloome põhimõtete kohaldamisel peaks komisjon kindlaks määrama kõige tõhusamad lahendused kasu maksimeerimiseks, minimeerides samal ajal seotud kulusid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et parema õigusloome eesmärk peab olema teenida ELi ambitsioone, eelkõige selle pikaajalisi eesmärke, näiteks majanduskasvu edendamine, investeeringute ja töökohtade loomise hoogustamine, konkurentsivõimelisema ja demokraatlikuma Euroopa tagamine, sotsiaalne areng, ning siduv eesmärk saavutada 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsus ja pikaajaline prioriteetne eesmärk saavutada 2050. aastaks kodanike heaolu, tehes seda planeedi võimaluste piires; arvestades, et kestlikkus peaks olema kvaliteetse õigusloome keskmes, seades sotsiaalsed, majanduslikud ja keskkonnakaalutlused võrdsetele alustele; arvestades, et parema õigusloome põhimõtete kohaldamisel peaks komisjon kindlaks määrama kõige tõhusamad lahendused kasu maksimeerimiseks, minimeerides samal ajal seotud kulusid;

| J. | arvestades, et komisjon on võtnud kohustuse suurendada pingutusi, et edendada ja parandada laste kaasavat ja süsteemset osalemist ELi tasandi otsustusprotsessis, eelkõige tehes asjakohaste tulevaste algatuste raames lastele mõeldud konsultatsioone; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon on võtnud kohustuse suurendada pingutusi, et edendada ja parandada laste kaasavat ja süsteemset osalemist ELi tasandi otsustusprotsessis, eelkõige tehes asjakohaste tulevaste algatuste raames lastele mõeldud konsultatsioone;

| K. | arvestades, et hästi läbi viidud mõju eel- ja järelhindamised ning avalikud konsultatsioonid ja põhimõte „kõigepealt hinda“ on teadliku, parema, tõhusa, vastutustundliku ja läbipaistva õigusloome olulised vahendid, mis on kohandatud õigustatud isikute vajadustele; arvestades, et see aitab kaasa mõju kvantifitseerimisele ning seda on võimalik arvesse võtta kulude ja tulude suhtes; arvestades, et sellistes hindamistes tuleks arvesse võtta majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid aspekte sama üksikasjaliku analüüsi ja täpsusega, võttes arvesse nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid tõendeid, sealhulgas ka poliitikameetmete mõju põhiõigustele; arvestades, et kontrollikoda avaldas 2018. aastal eriaruande koos soovitustega järelhindamiste kvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hästi läbi viidud mõju eel- ja järelhindamised ning avalikud konsultatsioonid ja põhimõte „kõigepealt hinda“ on teadliku, parema, tõhusa, vastutustundliku ja läbipaistva õigusloome olulised vahendid, mis on kohandatud õigustatud isikute vajadustele; arvestades, et see aitab kaasa mõju kvantifitseerimisele ning seda on võimalik arvesse võtta kulude ja tulude suhtes; arvestades, et sellistes hindamistes tuleks arvesse võtta majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid aspekte sama üksikasjaliku analüüsi ja täpsusega, võttes arvesse nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid tõendeid, sealhulgas ka poliitikameetmete mõju põhiõigustele; arvestades, et kontrollikoda avaldas 2018. aastal eriaruande koos soovitustega järelhindamiste kvaliteedi parandamiseks;

| L. | arvestades, et veebiportaali „Avaldage arvamust!“ eesmärk on hoogustada kodanike ja sidusrühmade osalemist ELi poliitikakujundamises ning see on osutunud kasulikuks vahendiks ELi poliitika ettevalmistamisel; arvestades, et komisjon võttis 3. juulil 2020. aastal kasutusele selle vahendi uue versiooni, et veelgi parandada oma konsultatsioone ja üldsusega suhtlemist ning suurendada läbipaistvust; arvestades, et kontrollikoda avaldas 2019. aastal (11) eriaruande koos soovitustega selle portaali täiustamiseks, eelkõige kasutajasõbralikumaks muutmiseks, sh seoses teavitustegevuse ja läbipaistvusega ning tõlgete kasutamise ja kättesaadavusega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et veebiportaali „Avaldage arvamust!“ eesmärk on hoogustada kodanike ja sidusrühmade osalemist ELi poliitikakujundamises ning see on osutunud kasulikuks vahendiks ELi poliitika ettevalmistamisel; arvestades, et komisjon võttis 3. juulil 2020. aastal kasutusele selle vahendi uue versiooni, et veelgi parandada oma konsultatsioone ja üldsusega suhtlemist ning suurendada läbipaistvust; arvestades, et kontrollikoda avaldas 2019. aastal (11) eriaruande koos soovitustega selle portaali täiustamiseks, eelkõige kasutajasõbralikumaks muutmiseks, sh seoses teavitustegevuse ja läbipaistvusega ning tõlgete kasutamise ja kättesaadavusega;

| M. | arvestades, et õiguskontrollikomitee hindab nii mõjuhinnangute kui ka toimivuskontrollide ja oluliste hindamiste kvaliteeti, et toetada kvaliteetsete otsuste tegemist; arvestades, et 2021. aastal sai ligikaudu kolmandik mõjuhinnangutest negatiivse esimese arvamuse; arvestades, et õiguskontrollikomitee võib etendada olulist rolli Euroopa õigusaktide täiustamisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et õiguskontrollikomitee hindab nii mõjuhinnangute kui ka toimivuskontrollide ja oluliste hindamiste kvaliteeti, et toetada kvaliteetsete otsuste tegemist; arvestades, et 2021. aastal sai ligikaudu kolmandik mõjuhinnangutest negatiivse esimese arvamuse; arvestades, et õiguskontrollikomitee võib etendada olulist rolli Euroopa õigusaktide täiustamisel;

| N. | arvestades, et ELi institutsioonide sujuva toimimise eeltingimuseks on mitmekeelsuse austamine; arvestades, et ELi lepingu artikli 1 kohaselt tuleb ELi tasandil otsuseid teha nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik; arvestades, et üldsusele kättesaadavad Euroopa Liidu veebisaidid ELi programmide raames avanevate rahastamis- ja hankevõimaluste kohta avaldatakse tihti kõigepealt inglise keeles; arvestades, et nende veebisaitide tõlkimine võib kesta mitu kuud; arvestades, et nende veebisaitide kättesaadavus kõigis ELi ametlikes keeltes on ausa konkurentsi jaoks oluline; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi institutsioonide sujuva toimimise eeltingimuseks on mitmekeelsuse austamine; arvestades, et ELi lepingu artikli 1 kohaselt tuleb ELi tasandil otsuseid teha nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik; arvestades, et üldsusele kättesaadavad Euroopa Liidu veebisaidid ELi programmide raames avanevate rahastamis- ja hankevõimaluste kohta avaldatakse tihti kõigepealt inglise keeles; arvestades, et nende veebisaitide tõlkimine võib kesta mitu kuud; arvestades, et nende veebisaitide kättesaadavus kõigis ELi ametlikes keeltes on ausa konkurentsi jaoks oluline;

| O. | arvestades, et õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) ning tulevikukindluse platvormi eesmärk on lihtsustada ELi õigusakte ning vähendada nii tarbetut haldus- ja regulatiivset koormust kui ka kulusid, et parandada õigusnormidele vastavust ja nende rakendamist, saavutades nende aluseks oleva poliitika eesmärgid seeläbi, et keskendutakse varasemate, praeguste ja tulevaste õigusaktide regulatiivsele tasakaalustamisele ja toimivuskontrollile; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) ning tulevikukindluse platvormi eesmärk on lihtsustada ELi õigusakte ning vähendada nii tarbetut haldus- ja regulatiivset koormust kui ka kulusid, et parandada õigusnormidele vastavust ja nende rakendamist, saavutades nende aluseks oleva poliitika eesmärgid seeläbi, et keskendutakse varasemate, praeguste ja tulevaste õigusaktide regulatiivsele tasakaalustamisele ja toimivuskontrollile;

| P. | arvestades, et komisjon kehtestas põhimõtte „üks sisse, üks välja“ kavatsusega tasakaalustada komisjoni uutest seadusandlikest ettepanekutest tekkida võiv koormus, kõrvaldades asjaomases poliitikavaldkonnas senist koormust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjon kehtestas põhimõtte „üks sisse, üks välja“ kavatsusega tasakaalustada komisjoni uutest seadusandlikest ettepanekutest tekkida võiv koormus, kõrvaldades asjaomases poliitikavaldkonnas senist koormust;

| Q. | arvestades, et lähenemisviisiga „üks sisse, üks välja“ on võimalik panustada õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi, laiendades seda selliselt, et lisaks üksikutest kehtivatest õigusaktidest tulenevale tarbetule koormusele vaadeldakse lisaks ka uusi õigusakte ja kogu poliitikavaldkonda; arvestades, et samal ajal on vaja selgitada seda, kuidas lähenemisviisi „üks sisse, üks välja“ praktikas rakendatakse, sest õigusaktid peaksid alati kasu tooma kodanikele, ettevõtjatele, töötajatele ja tarbijatele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et lähenemisviisiga „üks sisse, üks välja“ on võimalik panustada õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi, laiendades seda selliselt, et lisaks üksikutest kehtivatest õigusaktidest tulenevale tarbetule koormusele vaadeldakse lisaks ka uusi õigusakte ja kogu poliitikavaldkonda; arvestades, et samal ajal on vaja selgitada seda, kuidas lähenemisviisi „üks sisse, üks välja“ praktikas rakendatakse, sest õigusaktid peaksid alati kasu tooma kodanikele, ettevõtjatele, töötajatele ja tarbijatele;

| R. | arvestades, et Euroopa tasandil tehtavatest lihtsustamispüüdlustest kasu saamine sõltub ka sellest, kas kaasseadusandjad säilitavad asjakohased sätted, ja sellest, milliseid valikuid teevad liikmesriigid nende sätete ülevõtmisel riigisisesesse õigusesse, ning komisjoni suuremast pingutusest kooskõlastada ja konsulteerida liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa tasandil tehtavatest lihtsustamispüüdlustest kasu saamine sõltub ka sellest, kas kaasseadusandjad säilitavad asjakohased sätted, ja sellest, milliseid valikuid teevad liikmesriigid nende sätete ülevõtmisel riigisisesesse õigusesse, ning komisjoni suuremast pingutusest kooskõlastada ja konsulteerida liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| S. | arvestades, et 24. oktoobri 2017. aasta teatises „Paremad lahendused parema õigusloome tegevuskava paremaks täitmiseks“ (COM(2017)0651) väljendas komisjon kahtluseid „üks sisse, üks välja“ lähenemise ja koormuse vähendamise eeleesmärkide kehtestamise suhtes, leides, et see tooks kaasa dereguleerimissurve ja vähendaks komisjoni poliitilist vastutust võtta meetmeid siis, kui neid on vaja võtta; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 24. oktoobri 2017. aasta teatises „Paremad lahendused parema õigusloome tegevuskava paremaks täitmiseks“ (COM(2017)0651) väljendas komisjon kahtluseid „üks sisse, üks välja“ lähenemise ja koormuse vähendamise eeleesmärkide kehtestamise suhtes, leides, et see tooks kaasa dereguleerimissurve ja vähendaks komisjoni poliitilist vastutust võtta meetmeid siis, kui neid on vaja võtta;

| T. | arvestades, et veebisaidil EUR-Lex (12) avaldatud teabe kohaselt võttis komisjon 2021. aastal vastu või muutis 1 977 seadusandlikku või muud kui seadusandlikku akti; arvestades, et samal ajavahemikul tunnistati kehtetuks või kaotasid kehtivuse 1 008 seadusandlikku või muud kui seadusandlikku akti; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et veebisaidil EUR-Lex (12) avaldatud teabe kohaselt võttis komisjon 2021. aastal vastu või muutis 1 977 seadusandlikku või muud kui seadusandlikku akti; arvestades, et samal ajavahemikul tunnistati kehtetuks või kaotasid kehtivuse 1 008 seadusandlikku või muud kui seadusandlikku akti;

| U. | arvestades, et aluslepingutega antakse parlamendile otsene algatusõigus ainult väga piiratud juhtudel; arvestades, et parlament on oma algatusõigust käsitlevas resolutsioonis nõudnud parlamendi algatusõiguse laiendamist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et aluslepingutega antakse parlamendile otsene algatusõigus ainult väga piiratud juhtudel; arvestades, et parlament on oma algatusõigust käsitlevas resolutsioonis nõudnud parlamendi algatusõiguse laiendamist;

| V. | arvestades, et Euroopa Liit toimib esindusdemokraatia alusel; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Liit toimib esindusdemokraatia alusel;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni eesmärgi üle, et ELi õigusaktid peaksid tooma maksimaalset kasu kodanikele ja ettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ning tema kavatsuse üle muuta lähenemine paremale õigusloomele dünaamilisemaks ja kohanemisvõimelisemaks tuleviku arengsuundade suhtes; väljendab lisaks heameelt komisjoni võetud kohustuse üle kasutada paremini ära strateegilist prognoosi ning nõuab selle lõimimist mõjuhinnangutesse ja hindamistesse; rõhutab, et parema õigusloome tegevuskava peaks toetama liidu majanduse rohepööret, võimaldades muu hulgas uuenduslike ja progressi võimaldavate tehnoloogiate tõhusamat turule toomist; tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle täiustada ettepanekute mõjuanalüüsi ja aruandlust, näiteks konkurentsivõime ja VKEde, territoriaalsuse, kestlikkuse, võrdsuse, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta, mis võib aidata tuvastada ka lünki, vajadusi ja võimalusi ning aidata avastada olemasolevaid riske ja suundumusi, ning seega aidata kaasa poliitiliste prioriteetide kindlaks määramisele ja pikaajalise perspektiiviga strateegilise planeerimise kavandamisele, eelkõige vähem arenenud riikides ja seoses kestliku arengu eesmärkide saavutamisega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tunnistama parema õigusloome ja lihtsustamise vajadust, võttes integreeritud ja tasakaalustatud viisil arvesse majandus-, keskkonna-, soolist ja sotsiaalmõju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb lisaks heameelt komisjoni võetud kohustuse üle integreerida kõikidesse oma seadusandlikesse ettepanekutesse kestliku arengu eesmärgid kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga 2030, et pöörata suuremat tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele ja kõigi võrdsusele ning tagada, et põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ ja ettevaatuspõhimõtet kohaldatakse kõigis poliitikavaldkondades; nõuab, et mõjuhinnangutes võetakse lisaks arvesse kestliku arengu tegevuskava 2030 kui terviku saavutamise mõju; märgib murelikult, et viidates üksnes asjaomastele kestliku arengu eesmärkidele, on oht jätta kestliku arengu tegevuskava 2030 integreeritud ja terviklik olemus tähelepanuta; tuletab meelde liidu võetud kohustust olla koos liikmesriikide ning nende kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, ning tihedas koostöös oma rahvusvaheliste partneritega, kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärkide rakendamisel maailmas esirinnas; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei ole veel välja töötanud integreeritud ja terviklikku kestliku arengu eesmärkide rakendusstrateegiat; tuletab meelde, et EL peab suurendama oma nähtavust arengumaades tõhusa teabevahetusega oma koostöö- ja rahastamisprogrammide kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toetab keskkonnamõjude täiustatud analüüsi ja aruandluse kohustuse võtmist kõigis ELi poliitikavaldkondades põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohustusliku hindamisega ning toetab asjaolu, et seda hindamist tuleb kohaldada kõigi poliitikavaldkondade ettepanekute suhtes, et vältida ebaühtlast kohaldamist; nõuab, et komisjon määratleks selgelt põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“, et tagada selle järjepidev kohaldamine; tunneb heameelt ettepaneku üle, mille kohaselt tuleks õigusloomes kestlikkust ja digiüleminekut paremini arvesse võtta; rõhutab, et põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ hindamisel tuleb arvesse võtta laiemaid kulusid ja tulusid ühiskonnale, näiteks rahvatervise valdkonnas, ning keskkonnamõju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | soovitab komisjonil kaaluda lähenemisviisi „esmalt kestlikkus“ rakendamist ja võtta see kasutusele kogu poliitika väljatöötamisel ja hindamisel, seades esikohale pikaajalise kestlikkuse kaalutlused; märgib, et strateegiline prognoos toetab õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi, milles tuvastatakse tarbetu regulatiivse koormuse vähendamise võimalusi ja tagatakse, et kehtivad ELi õigusaktid oleksid jätkuvalt tulevikukindlad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab sellega seoses, et valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) ning valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) aruandeid võetaks tulevikusuundade strateegilise prognoosi protsessis süstemaatiliselt arvesse; väljendab sellega seoses heameelt niisuguse tulevikukindluse platvormi töö üle, mis koondab muu hulgas haldusasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ning väikeste ja suurte ettevõtjate eksperditeadmisi korrapärastel kohtumistel, et täiustada kehtivaid ELi õigusakte; märgib, et seda platvormi võiks kasutada ka laiemate teemade, näiteks rohepöörde arutamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et inimõiguste ja demokraatia järgimise kaitsmine, edendamine ja hõlbustamine on ELi välistegevuse keskse tähtsusega prioriteet, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 21, ja et liidu välistegevuse suhtes kohaldatakse ka Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; toonitab, et EL on järjepidevalt kinnitanud oma pühendumust jääda maailma areenil mõjukaks osalejaks ning jätkata juhtiva rolli täitmist ülemaailmse demokraatia ja inimõiguste kaitsjana; peab seetõttu kahetsusväärseks, et ettepanekus ei ole ELi parema õigusloome vahendite paketis sisalduvat põhiõiguste vahendit piisaval määral üle võetud suunistesse, mis käsitlevad ELi inimõiguste valdkonnas ülemaailmselt võetud kohustusi ja aluslepingust tulenevaid kohustusi; rõhutab seetõttu, kui oluline on kogu ELi välispoliitika, sealhulgas kaubanduspoliitika ja arengukoostöö inimõigustealane mõju, pidades eelkõige silmas vähem kaitstud rühmasid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab seetõttu, et suuniseid tuleks muuta ja neid tuleks tõhusalt rakendada, et tagada inimõiguste süstemaatiline ja nõuetekohane arvessevõtmine, kohustades ELi mitte võtma meetmeid, mis takistaksid või raskendaksid inimõiguste teostamist; rõhutab, et sooline mõju tuleks integreerida kogu aruandlusesse ning et lisaks inimõiguste olukorra üldisele hindamisele peavad inimõiguste mõjuhinnangud sisaldama sooliselt segregeeritud andmeid ja hindama spetsiifilist inimõigustealast mõju naistele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et keskkonna- ja tervishoiualastel õigusaktidel on ELi kodanike elule otsene mõju; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama arusaadavas tavakeeles kõigile seadusandlikele ettepanekutele lühikese seletuskirja ning võtma kõiki asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kõik ELi kodanikud mõistaksid seadusandliku ettepaneku olemust, sealhulgas võimalikku mõju nende elule; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt asjaolu üle, et vastavalt komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatisele „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118) on parema õigusloome eesmärk edendada tulevastes ELi õigusaktides põhimõtet „vaikimisi digitaalne“ kui olulist digiüleminekut toetavat vahendit; rõhutab, et sellised tehnoloogiad nagu tehisintellekt võivad täiustada õigusloomeprotsessi ja parandada juurdepääsu teabele ning muuta õigusaktid kodanikele ja ettevõtjatele arusaadavamaks; kutsub komisjoni üles kohaldama juhtumipõhiselt digiüleminekuga seotud õigusaktidele regulatsiooni testkeskkondasid (13) ning võtma arvesse ELi lisaväärtust ja proportsionaalsust, eelkõige eesmärgiga toetada VKEsid ja iduettevõtjaid; nõuab siiski, et niisugused regulatsiooni testkeskkonnad oleksid ajaliselt ja ulatuselt rangelt piiratud ning et nende üle tehtaks nõuetekohast järelevalvet ja et need oleksid kooskõlas ELi isikuandmete kaitse ja põhiõiguste acquis’ga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et digitaliseerimisprotsesside uute vormide väljatöötamine kõigi kolme institutsiooni otsustusprotsessis on oluline väljakutse ja võimalus parandada ELi õigusloome kvaliteeti digiajastul; on veendunud, et kolme institutsiooni võetud kohustused seoses selliste arengutega tuleks selgelt kindlaks määrata ja lisada muudetud institutsioonidevahelisse parema õigusloome kokkuleppesse; kutsub seadusandjaid üles kasutama digitaliseerimist, et vältida tarbetut halduskoormust ja hõlbustada seadusandlikku tööd; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle võtta kasutusele ettevõtjate digitaalne ühtne aruandlusvahend, millega konsolideeritakse aruandlusnõuded, mis tulenevad muud kui finantsaruandlust käsitlevast muudetud direktiivist, taksonoomiast, aga ka paketi „Eesmärk 55“ aruandlusnõuetest ühtseks vahendiks, mis on välja töötatud erinõuete ja eelnevalt välja töötatud põhiliste tulemusnäitajate ning standarditega, mis on ettevõtjatele ja muudele organisatsioonidele modulaarsel ja digitaalsel viisil kättesaadavad; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab kodanike lihtsa juurdepääsu olulisust õigusallikatele ja vajadust luua ühtne läbipaistev veebisait, kus saab jälgida kogu õigusloomeprotsessi ja kõigi ELi institutsioonide täiendavaid dokumente; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et kaubandus tugineb endiselt suures ulatuses paberdokumentidele; on veendunud, et digitaliseerimine ja elektrooniliste kaubandusdokumentide kasutamine vähendavad kulusid ja keerukust; kutsub komisjoni üles kasutama ära digiajastut ja -vahendeid, et vähendada teatavat tüüpi koormust või kohustusi; rõhutab niisuguste digitaalsete kaubandusdokumentide kasutuse uurimise vajadust, mis suurendaksid tõhusust ja turvalisust ning vähendaksid halduskoormust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ELis on 22,6 miljonit (14) VKEd ja seetõttu ei peaks komisjon tegema üksnes VKE-teste süstemaatilisemalt, vaid nägema ette ka kohustusliku VKE-testi asjakohasel juhul kõigis seadusandlikes ettepanekutes; toonitab, et niisuguse testiga tuleks selgelt kindlaks teha, kuidas oleks võimalik kulude ja tuludega seonduvalt saavutada lihtsustamine, ning võimaluse korral sõnastada lisasoovitused, et vältida VKEdele tarbetut haldus- või regulatiivset koormust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act“ sätestatud põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele“ kohaldamine on enne õigusakti ettepaneku esitamist tehtava proportsionaalsuse kontrolli oluline element ning selle eesmärk peaks olema tagada, et VKEde häält võetakse kuulda ja nende huve võetakse arvesse võimalikult varakult, et edendada VKEde kui Euroopa majanduse alustala arengut; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles looma VKEde saadiku kohta, et aidata vähendada tarbetut haldus- ja regulatiivset koormust liikmesriikides, ning VKE saadiku koht peaks asuma presidendi kabinetis ja olema horisontaalse pädevusega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et ühine kaubanduspoliitika kuulub liidu ainupädevusse ning ELi toimimise lepingu artiklis 207 sätestatut tuleks kindlalt kaitsta ja säilitada; rõhutab vajadust vältida eri elemente sisaldavate kaubandus- ja investeerimislepingute pikki ratifitseerimismenetlusi, et tagada nende õigeaegne jõustumine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on kindlalt veendunud, et kõigil eurooplastel peab olema võimalik jälgida ELi õigusloomeprotsessi; tunneb heameelt komisjoni algatuse üle muuta veebiportaal „Avaldage arvamust!“ puuetega inimestele kättesaadavamaks ja koondada avalikud konsultatsioonid ühtseks tagasisidekorjeks; nõuab, et kõik seotud dokumendid, küsitlused ja sisendid oleksid võimalikult kiiresti kättesaadavad kõigis ELi ametlikes keeltes; nõuab otsustusprotsessi suuremat läbipaistvust, eelkõige selles osas, kuidas vastuseid arvesse võetakse, sealhulgas tagades vastuste nõuetekohase arvestamise vastavalt nende esindatusele, sõltuvalt sellest, kas need esindavad individuaalseid või kollektiivseid huve; märgib, et konsultatsioonide kavandamisel ja valikul on märkimisväärne mõju saadud tagasisidele ja tulemustele; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et kõik tema poolt algatatud tagasisidekorjed oleksid neutraalsed ja erapooletud, sealhulgas kasutades tõenditel põhinevaid ja asjakohasel juhul avatud küsimustega küsimustikke; tuletab lisaks meelde, et parlamendile esitatud petitsioonid on kodanike osalemise ja tagasiside oluline vorm, mida komisjon peaks korrapäraselt hindama ja käsitlema; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab läbipaistvamat konsultatsiooniprotsessi ja nende kokkuvõtlike aruannete avaldamist, mis oleksid saadaval kõigis ELi keeltes ja kättesaadavad ka puuetega inimestele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seisukohal, et komisjon peaks oma püüdlustes tagama, et ELi poliitika põhineks selgel arusaamisel poliitikavaldkondadest, kus toimuvad kiired struktuurimuutused (nagu keskkond ja digiüleminek), kasutama sisendina kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide petitsioone; on seisukohal, et kodanike osalemine sellistes poliitikavaldkondades nagu põhiõigused, õigusriigi austamine ning võitlus kõigi diskrimineerimisvormide vastu põhjustest sõltumata on väga oluline; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on veendunud, et arengumaid mõjutavate õigusaktide kvaliteet sõltub muu hulgas nende õiguspärasusest ja tõhususest, mis omakorda sõltuvad konsulteerimisprotsessi laadist ja sellest, kuidas õigusaktid vastavad asjaomaste riikide vajadustele, ning kas nende rakendamisega saavutatakse kahju tekitamata soovitud tulemused; väljendab heameelt selle üle, et suurendades välispartnerite kaasamist, keskendub komisjon ELi õigusaktide vajaduste ja mõju paremale mõistmisele väljaspool ELi; kutsub komisjoni üles seda kaasamist tulemuslikuks muutma, tagades kaasavad, sisukad ja tõhusad konsultatsiooniprotsessid, hõlmates mõjutatud sidusrühmi, näiteks arengumaade sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna esindajaid, samuti eri valdkondade eksperte ja ettevõtjaid; teeb ettepaneku, et nende konsultatsioonide tulemusi ja kogutud tõendeid tuleks tõeliselt kasutada sisendina õigusaktide koostamisel ning et eelkõige võetaks arvesse asjaomaste sidusrühmade konteksti ja erivajadusi partnerriikides, kus konsultatsioon läbi viiakse; väljendab heameelt algatuse üle muuta konsultatsiooniprotsessid sihipärasemaks, selgemaks ja kasutajasõbralikumaks; kutsub komisjoni üles tagama, et avaliku konsultatsiooni protsessi kavandatud lihtsustamine ei kahjustaks selle tõhusust; rõhutab rolli, mida ELi delegatsioonid võivad etendada, eelkõige arengumaades, ning vajadust teha kättesaadavaks vajalikud vahendid ja ressursid nende konsultatsioonide läbiviimiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et ELi institutsioonid järgiksid mitmekeelsuse valdkonnas põhiõiguste hartas ja nõukogu määruses nr 1/1958 ning sisemistes suunistes ja otsustes, näiteks Euroopa hea halduse tava eeskirjas, sätestatud põhimõtteid, õiguseid ja kohustusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub ELi institutsioone üles eraldama vajalikke inimressursse, et tagada õigusloomeprotsessi eri etappides mitmekeelsuse austamine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab ühtseid keeleversioone ELi ametlikes keeltes oluliseks eeltingimuseks kehtivate õigusaktide usaldusväärseks tõlgendamiseks kohtute ning ELi ja liikmesriikide ametiasutuste poolt ning oluliseks panuseks ELi õiguse ühetaolisesse kohaldamisse; kutsub institutsioone üles neid nõudeid tulevase õigusloome käigus olulisel määral täitma; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab, et kõik rahastamis- ja hankevõimalusi käsitlevad Euroopa Liidu veebisaidid tõlgitaks üheaegselt kõigisse ELi ametlikesse keeltesse, kuna teabe kättesaamise võimaldamine esialgu üksnes inglise keeles paneb niisugused liikmesriigid halvemasse olukorda, kus inglise keel ei ole ametlik keel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab tugevaid seoseid taasterahastu „NextGenerationEU“ rakendamise ja ELi ühiskondade suurema vastupanuvõime eesmärgi vahel ning vajadust, et ELi institutsioonid jõuaksid liidu kodanikeni, et suurendada teadlikkust nende poliitiliste ülesannete põhiolemusest ja nende täitmisest; on veendunud, et selline teavitustegevus peaks lõppkokkuvõttes aitama kaasa paindlikumale ja tõhusamale institutsioonidevahelisele otsustusprotsessile, mis on võimeline pandeemiast saadud kogemustele jõuliselt ja otsustavalt reageerima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab tugevamat poliitilist dialoogi ELi institutsioonide ja riikide parlamentide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, Euroopa Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunnistab praegust suundumust, mille kohaselt püüavad riikide parlamendid rohkem osaleda ELi poliitikat käsitlevate poliitiliste dialoogide kaudu, et luua kodanikele suuremat lisaväärtust, tegutsedes protokollide nr 1 ja 2 kohaldamisalas; tunnistab sellega seoses ka Euroopa Regioonide Komitee taotlusi sarnaseks tulevikku suunatud kaasamiseks, esitades selleks omaalgatuslikke arvamusi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab meelde, et märkimisväärset osa ELi õigusaktidest rakendatakse riigi tasandist allpool olevatel tasanditel, millel on väärtuslik vahetu kogemus ELi õigusaktide kohaldamisel tihedas koostöös kohaliku majanduse, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja kodanikega ning mis võivad aidata suurendada ELi meetmete tõhusust ja nähtavust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kordab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eripära ja kohandatud konsultatsioonide vajadust; soovitab komisjonil konsulteerida ennetavalt Euroopa Regioonide Komiteega ettepanekute avatud konsultatsioonide ja tegevuskavade väljatöötamisel, mis mõjutavad märkimisväärselt riigi tasandist allpool olevaid valitsustasandeid; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et aktiivne subsidiaarsus on parema õigusloome tegevuskava lahutamatu osa; kiidab sellega seoses heaks asjaolu, et komisjon kasutab oma seadusandlikes ettepanekutes üha enam subsidiaarsuse hindamise tabelit, nagu on soovitatud komisjoni 23. oktoobri 2018. aasta teatises „Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rolli suurendamine ELi poliitikakujundamises“ (COM(2018)0703); |
| --- | --- |

32.

| 33. | eeldab, et Euroopa tuleviku konverentsiga sillutatakse teed ka edasistele subsidiaarsuse põhimõttega seotud reformidele, eelkõige seeläbi, et ka ELi juhtimisprotsessides kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunnistab, et parem õigusloome on kõigi ELi institutsioonide ühine eesmärk ja vastutus; kinnitab, et kaasseadusandjana ühtlustab parlament oma teenistuste tegevust, et aidata paremini hinnata ja jälgida mõju, mida arengumaadele avaldavad välismõõtmega ELi õigusaktid, sealhulgas parlamendi poolt vastu võetud asjakohased tekstid seadusandlike menetluste ja ELi rahastamisprogrammide kohta; kinnitab samuti, et sellest tulenevalt tugevdab parlament ka komisjonide vahelist koostööd ja kooskõlastamist ning kõigis asjaomastes komisjonides arengupoliitikaalaseid eksperditeadmisi ja selgitab arengukomisjoni rolli poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtte tagajana, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi kodukorras (VI lisa) – kõik selleks, et parandada ELi õigusaktide kvaliteeti ja tõhusust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et kodanike petitsioonide pidev ja tähelepanelik läbivaatamine pakub hulgaliselt võimalusi muuta parem õigusloome kaasavamaks ja tõhusamaks ning parandada poliitikakujundajate arusaama kohalikest ja piirkondlikest oludest ning kodanike muredest ja eelistustest; kinnitab, et ELi õigusaktidega tuleks tagada kodanike ja ettevõtjate võrdne kohtlemine ning kodanike õiguste tõhus täitmine kogu liidus ning kehtivate Euroopa õigusnormide tugev ja võrdne täitmine; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, kui oluline on säilitada institutsioonidevaheliste läbirääkimiste eel tihedad kontaktid kaasseadusandjate vahel, sealhulgas kutsudes mitteametlikele aruteludele regulaarselt ka teiste institutsioonide esindajaid kooskõlas institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktis 34 sätestatud kohustusega; peab kahetsusväärseks, et see võetud kohustus ei ole toonud kaasa uusi koostööstruktuure ega süstemaatilisi tavasid niisuguste arutelude hõlbustamiseks; teeb ettepaneku, et kaasseadusandjad lepiksid sellega seoses kokku heade tavade juhendis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on kindlalt veendunud, et suuremat rõhku tuleb panna institutsionaalsele konsultatsioonile, kooskõlastamisele ja koostööle ELi institutsioonide sees ja nende vahel; nõuab tungivalt, et komisjon ühtlustaks oma sisemenetlusi komisjoni rahvusvahelise partnerluse peadirektoraadi süstemaatiliseks kaasamiseks kõikidesse mõjuhinnangutesse, eelkõige võimalike ELi-väliste mõjudega ELi õigusaktide puhul, ning võtaks nõuetekohaselt arvesse kõnealuse peadirektoraadi sisendeid, soovitusi ja ettepanekuid poliitikavaldkondade arengusidususe raames; kutsub komisjoni üles suurendama komisjoni rahvusvahelise partnerluse peadirektoraadi kaasatust ja sisulist osalemist talitustevahelistes konsultatsioonides ning institutsioonidevaheliste suhete ja väliskoordineerimise töörühmades ning võtma nõuetekohaselt arvesse selle juhtiva peadirektoraadi panust arengukoostöö ja arengumaade osas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab laste õiguste lõimimist ELi õigusaktidesse seeläbi, et seadusandlike ettepanekute mõjuhinnangutes võetakse arvesse laste õiguseid; nõuab sellega seoses, et mõju hindamise vahendite raamistikus võetaks kasutusele laste õiguste test, mis võiks hõlmata sidusrühmadega konsulteerimist, sealhulgas laste osalemise mehhanismi, mõjutatud piirkondade kindlaks määramist, lastele avalduva mõju mõõtmist ja alternatiivsete mehhanismide hindamist; |
| --- | --- |

38.

| 39. | julgustab komisjoni täitma ELi laste õiguste strateegias võetud kohustust ning algatama rohkem avalikke konsultatsioone lastele ja noorukitele ning kasutama aktiivselt ELi laste osalusplatvormi, et kaasata noorte kodanike hääl ELi otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et institutsioonid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tagada vähe kaitstud inimeste, näiteks puuetega inimeste osalemine ELi otsustusprotsessis; rõhutab vajadust parandada kõikide kodanike juurdepääsu teabele; nõuab, et algatataks rohkem avalikke konsultatsioone, mis on suunatud erirühmadele, näiteks lapsed, noored või eakad; kutsub kõiki otsustajaid ELis üles võtma arvesse sidusrühmade panust ja tagama järgnevates otsustusprotsessides tõhusad järelmeetmed; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab spetsiifiliste probleemide kohta käivate mõju näitajate väljatöötamist, näiteks mõju vähe kaitstud rühmadele; kiidab sellega seoses UNICEF-i ettepanekut võtta kasutusele laste kohta käiv näitaja, milles hinnatakse poliitika mõju lastele, ning nõuab sarnaste mehhanismide väljatöötamist teistes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles teostama mõjuhinnanguid eranditult kõigi seadusandlike ettepanekute puhul; peab väga kahetsusväärseks, et mitme poliitiliselt tundliku ettepaneku puhul ei ole seda varasemalt alati järgitud; tuletab meelde, et parlament on mitmel korral komisjoni mõjuhinnangu asemel koostanud oma mõjuhinnangu, et anda teavet poliitikakujundamiseks; nõuab, et mõjuhinnangutele eraldataks piisavalt aega ja vahendeid, et tagada nende kvaliteet; tuletab siiski meelde, et mõjuhinnangud aitavad teha teadlikke poliitilisi otsuseid, kuid ei tohiks kunagi asendada õigusloome protsessi ega seda põhjendamatult edasi lükata; rõhutab siiski, et peamine rõhk ELi õigusloomeprotsessis peaks olema kvaliteedil, läbipaistvusel, tipptasemel teadmistel ja mõjuhinnangus olevatel andmetel, mitte algatuste lõpuleviimise kiirusel; nõuab, et mõjuhinnangud avaldataks koheselt pärast nende valmimist, mitte alles pärast poliitikaettepaneku esitamist, tagades seeläbi ELi otsuste tegemise suurema läbipaistvuse; tunnistab, et parema õigusloome ja eelkõige mõjude eelhindamiste tõhusaks rakendamiseks on vaja piisaval tasemel vahendeid; nõuab tungivalt, et komisjon eraldaks sellega seoses asjakohased vahendid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule ja peab kahetsusväärseks seda, et mitme olulise seadusandliku ettepaneku puhul on tuvastatud mõjuhinnangute puudumine, mida saab vaid osaliselt seostada COVID-19 pandeemiaga, ja võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse avaldada komisjoni talituste analüütiline töödokument koos ettepanekutega või ettepaneku vastuvõtmisest kolme kuu möödudes nendel juhtudel, kui mõjuhinnangut ei tehtud; toonitab, et kuigi tegemist on kiiduväärt sammuga suurema läbipaistvuse suunas, ei tohiks see viia selleni, et komisjon hoiab kõrvale oma mõjuhinnangutega seotud kohustustest, ning komisjon peaks seadusandliku ettepanekuga samaaegselt avaldama talituste töödokumendid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle tugevdada territoriaalse mõju hindamist ja maapiirkondadele avalduva mõju hindamist (15), et võtta paremini arvesse ELi eri territooriumide, näiteks linna- ja maapiirkondade, piiriüleste ja äärepoolseimate piirkondade vajadusi ja eripärasid; tuletab meelde, kui oluline on Euroopa Regioonide Komitee jaoks territoriaalse mõju hindamine, sealhulgas maapiirkondadele ja linnadele avalduva mõju hindamine ning piiriülese mõju hindamine; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab vajadust töötada välja lisavahendid, et hinnata uute poliitikameetmete, algatuste ja õigusaktide keskkonnamõju, kui olemasolevad vahendid on ebapiisavad, tagamaks, et von der Leyeni komisjoni keskkonnahoidlikud eesmärgid ja keskendumine ÜRO kestliku arengu eesmärkidele oleksid komisjoni mõjuhinnangutes ja seadusandlikes ettepanekutes tähtsamal kohal; nõuab sellega seoses, et võetaks arvesse kulusid, mis võivad tekkida poliitilise tegevusetuse tõttu, eelkõige tervishoiu, kliima, keskkonna ja sotsiaalse mõõtme valdkonnas, ning viivituste kumulatiivset mõju; leiab, et mõjuhinnangutes tuleb võrdselt tähelepanu pöörata eelkõige komisjoni ettepanekute majanduslike, sotsiaalsete, tervishoiu- ja keskkonnaalaste tagajärgede hindamisele ning et hinnata tuleb kodanike põhiõigustele ning naiste ja meeste võrdõiguslikkusele avalduvat mõju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et arengumaid käsitleva liidu poliitika ja õigusaktide mõjuhinnanguid, eelkõige neid, mis käsitlevad muid kui arengumeetmeid sisaldavaid siseseid õigusakte, on vähe ning neis ei hinnata ega käsitleta võimalikke mõjusid arengumaadele nõuetekohaselt; on kindlalt veendunud, et mõjude eelhindamine on väärtuslik vahend arengumaid ja eelkõige vähim arenenud riike käsitlevate poliitiliste ja / või seadusandlike ettepanekute võimalike riskide kindlakstegemiseks ja nendega tegelemiseks; kutsub komisjoni üles pöörama rohkem tähelepanu ELi õigusaktide mõjule arengumaades ning, kui see on asjakohane, austama ja edendama nendes algatustes arengukoostöö eesmärke, eelkõige sellistes valdkondades nagu ränne, keskkond, põllumajandus ja võitlus rahvusvahelise kuritegevusega, nagu organiseeritud kuritegevus, uimasti- ja inimkaubandus ning rahapesu; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks mõjuhinnangute järeldused üle muid kui arengumeetmeid käsitlevate õigusaktide sätetesse, et paremini kajastada ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud ELi kohustust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab muret Euroopa kliimamääruse sätete rakendamise pärast juhtudel, kui mõjuhinnangut ei tehta, eelkõige poliitiliselt tundlike ettepanekute, sealhulgas teiseste õigusaktide puhul; tuletab meelde, et vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele peaks komisjon koostama mõjuhinnangud oma seadusandlike ja muude kui seadusandlike algatuste, delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete puhul, millel on tõenäoliselt märkimisväärne majanduslik, keskkonnaalane või sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et vahend 35 hõlmab elemente mõjuanalüüside läbiviimise suunamiseks arengumaades, ning loodab, et vahend leiab laialdast kasutust; on seisukohal, et praegused sektorid, mille raames tehtavad mõjuhinnangud tuleks seada esikohale, peavad kajastama liidu praeguseid ja tulevasi probleeme ja parlamendi seisukohti ning olema selgelt kooskõlas ELi õiguse asjaomaste valdkondadega, et hõlbustada selliste õigusaktide kindlaksmääramist, millele tuleb erilist tähelepanu pöörata; soovitab vahendeid veelgi tugevdada, et hõlbustada arengumaade võimalike majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste mõjude kindlakstegemist ja analüüsimist; teeb ettepaneku lisada vahendite hulka erivahendite jaoks mõeldud uus rubriik „Mõju arengumaadele“, mis hõlmaks muu hulgas vahendeid 23, 25 ja 26; teeb ettepaneku lisada sellesse rubriiki suunavad küsimused, et kindlaks teha, kas õigusaktid aitavad kaasa arengupoliitika eesmärkide saavutamisele ja kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisele nii ELis kui ka arengumaades; tuletab meelde, et inimõiguste mõju arengumaades, sealhulgas lastele, põlisrahvastele, LGBTIQ-inimestele ja muudele vähe kaitstud rühmadele, on Euroopa arengukoostöö jaoks oluline; kutsub sellega seoses komisjoni üles kehtestama eraldi mõjuhinnangute kategooriad inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste ning õigusriigi ja hea valitsemistava kohta arengumaades; tuletab meelde, et varasematest meetmetest õppimiseks ja tulevikus olukorra parandamiseks on oluline pidevalt hinnata menetluste ja vahendite tõhusust, ning kutsub sellega seoses komisjoni üles andma parlamendile korrapäraselt aru vahendi 35 rakendamisest; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, kui oluline on siduda inimõigustealased mõjuhinnangud ELi uue inimõigustega seotud hoolsuskohustuse poliitikaraamistikuga, tagades, et ettevõtjate inimõigustealaste ja keskkonnariskide kohta sektorite, äritegevuse ja väärtusahelate lõikes kogutud andmeid kasutatakse ELi ja riigi tasandi täitev- ja järelevalveorganites, et pakkuda neile mõõdetavaid võrdlusaluseid ja sisulisi andmeid; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tuletab meelde, et parlament on loonud spetsiaalse direktoraadi – Mõjuhinnangute ja Euroopa lisaväärtuse direktoraadi – selleks, et oleks võimalik viia läbi mõju eel- ja järelhindamisi eesmärgiga toetada tõenditel põhinevat poliitikakujundamist, ning nõuab piisavalt rahalisi vahendeid ja inimressursse sellele direktoraadile ja teistele parlamendi teenistustele, mille eesmärk on toetada parlamendiliikmete suutlikkust parandada oma rolli kaasseadusandjatena; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab meelde, et parlamendi hindamistes tuleks arvesse võtta sätete tõhusust nende eesmärkide saavutamisel, hea hinna ja kvaliteedi suhte tagamisel ja tegelike kulude hoidmisel tuludega proportsionaalsena, nende sobivust ja asjakohasust esilekerkivate vajadustega, nende lisaväärtust ning nende sisemist ja välist sidusust muude poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | toetab komisjoni pühendumust poliitika läbivaatamisele ja julgustab komisjoni kasutama õigusaktide tulemuslikkuse ja kasu hindamiseks rohkem järelhindamisi, mis omakorda võib muuta tuleviku poliitika kujundamise teadlikumaks ja parandada regulatiivseid lähenemisviise; rõhutab põhimõtte „kõigepealt hinda“ olulisust tagamaks, et varasemad kogemused saaksid mõjutada tulevasi poliitikatsükli meetmeid; tunneb tõsist muret samaaegselt toimuvate hindamiste ja mõjuhinnangute kasvava suundumuse pärast, kuigi hindamistulemusi tuleks kasutada õigusaktide läbivaatamisel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | väljendab heameelt selle üle, et hindamiste ja neid toetavate uuringute kvaliteedikontroll on standarditud talitustevaheliste rühmade ja kvaliteedi kontrollnimekirjade abil; märgib siiski, et muude hindamiste kui järelhindamiste puhul ei ole kasutusel samasugused kvaliteedikontrollid; ergutab komisjoni määratlema kvaliteedi miinimumstandardeid muude hindamiste kui järelhindamiste jaoks, et tagada nende kvaliteet kõigis komisjoni talitustes; on seisukohal, et selliste minimaalsete kvaliteedistandarditega tuleks nõuda järelhindamisi, mis sisaldaksid kasutatud metoodika üksikasjalikku kirjeldust, sealhulgas andmete kogumise ja analüüsimise vahendeid, nende valiku põhjendust ja piiranguid; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et õigusaktide järelevalve- ja läbivaatamisklauslid tagavad vajalike andmete kogumise ja hindamise; kutsub komisjoni üles töötama kehtiva institutsioonidevahelise kokkuleppe raames koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukoguga välja institutsioonidevahelised vahendid läbivaatamis- ja järelevalveklauslite kohta, mis sisaldaks muu hulgas võimalike tulemuste taksonoomiat ja/või järelhindamisi, mida saab taotleda, ning suuniseid järelevalveklauslite koostamise kohta nii ELi institutsioonide või asutuste kui ka liikmesriikide jaoks; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et järelhindamine on ka oluline vahend, mille abil hinnata õigusaktide mõju kodanikele ja ettevõtjatele, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata VKEdele avalduvale mõjule, ning kutsub komisjoni üles võimaldama tulevikukindluse platvormil ja liikmesriikidel anda tagasisidet komisjoni hinnanguliste kulude ja tulude kohta pärast rakendamist; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et parema õigusloome eesmärke tuleb korrapäraselt läbi vaadata ja hinnata, lähtudes parema õigusloome tegevuskava kriteeriumidest, mille hulka kuuluvad järelevalve ja aruandlus; rõhutab, et eesmärgid peavad olema hästi tasakaalustatud, proportsionaalsed ja nende tulemuslikkust tuleb hinnata; tuletab meelde, et sellise hindamise jaoks on tähtis, et saaks kasutada kogu ELi hõlmavaid võrreldavaid andmeid, ning kutsub komisjoni üles uurima, kas parema õigusloome vahendite kasutamine on aidanud saavutada selliseid eesmärke nagu poliitikavaldkondade paremad tulemused; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tunneb heameelt komisjoni uuendatud pühendumuse üle tagada hindamisprotsessi läbipaistvus ja nõuab mitmeaastaste hindamiskavade, sealhulgas kasutatud asjakohase taustteabe avaldamist; rõhutab lisaks vajadust suurendada mõjuhinnanguid ja hindamisi toetavate avalike, täielike ja ligipääsetavate tõendite kättesaadavust ning peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni kavatsust parandada oma tagasisideregistreid ja nende vahelisi sidemeid ning muuta oma asutusesisesed andmebaasid ja andmekogud avalikult hõlpsasti kättesaadavaks; toetab sellega seoses komisjoni kavatsust luua õigusloome ühisportaal, mis peaks pakkuma võimalikult kergesti jälgitavat kujundust ja kasutajasõbralikke kogemusi, et vältida teabe üleküllust, ning rõhutab vajadust muuta see ühisportaal täielikult toimivaks 2022. aasta lõpuks; toetab institutsioonidevahelise tihedama koostöö eesmärki hõlbustada ja ühtlustada juurdepääsu kõigile asjaomase poliitilise algatuse raames kogutud andmetele kogu õigusloomeprotsessi kestel; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et ELi rahastatud katseprojektid ja kontseptsioonitõendused võivad võimaluse korral aidata kujundada õigusaktide koostamist ning hõlbustada nende rakendamist ja täitmise tagamist; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, kui oluline on, et komisjon vastaks õigeaegselt parlamendi esitatavatele kirjalikult vastatavatele küsimustele; peab kahetsusväärseks asjaolu, et varasemalt on enamikule kirjalikult vastatavatele küsimustele vastatud hilinemisega, ning nõuab kindlalt, et komisjon parandaks kirjalikult vastatavatele küsimustele vastamise aega; juhib tähelepanu sellele, et parlamendi küsimustele antud vastuste kvaliteet on sageli väga halb, ning nõuab seetõttu parlamendi küsimustele antavate komisjoni vastuste viivitamatut ja struktuurset parandamist; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et Euroopa institutsioonide läbipaistvus on õigusloomeprotsessis keskse tähtsusega, kuna kodanikel on õigus teada, kuidas neid mõjutavaid seadusi luuakse; väljendab heameelt hiljuti nõukoguga läbipaistvusregistri suhtes saavutatud kokkuleppe üle; peab kahetsusväärseks, et kõik ELi institutsioonid ja asutused ning liikmesriikide esindused ei ole kohustatud läbipaistvusregistrit kasutama; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nõuab arutelude ja otsuste läbipaistvuse edasist parandamist kõigis institutsioonides; peab kahetsusväärseks, et nõukogu otsustusprotsess ei ole läbipaistev ning et dokumente salastatakse liigselt ja tõlgendatakse määruses (EÜ) nr 1049/2001 sisalduvaid erandeid väga laialt, eelkõige seoses otsustusprotsessi ja õigusnõustamise kaitsega, mis sageli tähendab seda, et asjaomaste dokumentide avalikustamisel ei kohaldata ülekaaluka üldise huvi põhimõtet; on veendunud, et nõukogu dokumentide salastatuse erandite kasutamist tuleks kohaldada sidusas süsteemis, mis hõlmab sõltumatut järelevalvet ja on kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga; nõuab tungivalt, et nõukogu suurendaks avalikustatavate asjakohaste dokumentide arvu ja liiki, eelkõige liikmesriikide väljendatud seisukohti, et üldsusel oleks võimalus teada, millise seisukoha valitsus nende nimel ELi tasandil võttis, ning aidata ühtlasi kaasa ELi otsuste tegemise kontrolli tõhustamisele liikmesriikide parlamentides, mida kohaldatakse kõigi otsuste suhtes alates seadusandlikest dokumentidest kuni rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktideni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tuletab meelde, et iga käimasoleva seadusandliku menetluse läbipaistvus ja avalikkus on õigusloomeprotsessi lahutamatu osa ning seetõttu võib seda kohaldada, et saada juurdepääs kolmepoolsete läbirääkimiste dokumentidele, nagu on märkinud Euroopa Liidu Kohus oma kohtupraktikas, eelkõige kohtuasjas T-540/15: Emilio De Capitani vs. Euroopa Parlament; on veendunud, et EL peab töötama välja ambitsioonikama dokumentidele juurdepääsu poliitika ning tagama kehtivate normide parema kohaldamise, sealhulgas sise-, kolmepoolsete ja rahvusvaheliste läbirääkimistega seotud dokumentide puhul; tuletab meelde, et Euroopa Ombudsmani sõnul peaksid dokumentidele, eelkõige seadusandlusega seotud dokumentidele juurdepääsu piirangud olema erandlikud ja rakenduma vaid hädavajaduse korral; lisab ühtlasi, et avatus ja läbipaistvus suurendavad ELi demokraatliku õigusloomeprotsessi legitiimsust ja usaldust selle vastu; peab kahetsusväärseks tava, mille kaudu kasutatakse institutsiooni otsustusprotsessi tõhusust regulaarselt ära selleks, et keelduda juurdepääsu andmisest õigusloomega seotud ettevalmistavatele dokumentidele; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on seisukohal, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele) võiks läbi vaadata, et võtta täielikult arvesse näiteks digitaliseerimist ja digitaalset dokumendihaldust, olemasolevat kohtupraktikat läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu kohta ning üldsuse arusaama läbipaistvusest üldiselt; rõhutab, et mis tahes läbivaatamine peaks kaasa tooma suurema, mitte väiksema läbipaistvuse; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et avatud, tõhus, läbipaistev ja sõltumatu haldus- ja õigusloomeprotsess on kvaliteetse poliitika ja reeglite eeltingimus; toonitab, et haldusmenetluste ühtlustamine võiks aidata kaasa heale valitsemistavale ja reguleerimistavadele ELis ning tugevdada seost ekspertide otsuste tegemise ja demokraatliku legitiimsuse vahel; tuletab meelde, et oma 15. jaanuari 2013. aasta, 9. juuni 2016. aasta ja 20. jaanuari 2021. aasta resolutsioonides nõudis parlament, et ELi toimimise lepingu artikli 298 alusel võetaks vastu määrus avatud, tõhusa ja sõltumatu ELi halduse kohta, ning märgib, et kõnealusele nõudmisele ei ole järgnenud komisjoni ettepanekut; kutsub seepärast veel kord komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku Euroopa haldusmenetlusõiguse kohta, võttes arvesse samme, mida parlament on kõnealuses valdkonnas seni astunud; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tuletab meelde vajadust kohaldada õigusaktide koostamise järjepidevaid põhimõtteid, eelkõige läbipaistvust, vastutust ning selgust ja täpsust kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikas tunnustatud põhimõtetega; |
| --- | --- |

65.

| 66. | juhib tähelepanu sellele, et veelgi madalama läbipaistvuse tasemega organid, nagu eurorühm, tuleks esimese sammuna allutada nõukogu kodukorrale ning teha üldsusele kättesaadavaks tema hääletusmenetlused, protokollid, tulemused ning hääletamise ja arutelude selgitused; |
| --- | --- |

66.

| 67. | võtab teadmiseks selliste vahendite kasutamise nagu õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm ja tulevikukindluse platvorm, et teha kindlaks võimalused lihtsustamiseks ja tarbetute kulude ning halduskoormuse vähendamiseks enne, kui komisjon teeb muutmisettepaneku, tagades samal ajal kõrgeimad kaitsenõuded ja suurendades ELi õiguse järgimist; tuletab meelde, et tulevikukindluse platvormi ülesanne on hinnata ka seda, kas liidu konkreetsed õigusaktid ja nende eesmärgid on tulevikukindlad, proportsionaalsed ja kohandatud uute probleemidega toimetulekuks, keskendudes samal ajal regulatiivsele tasakaalustamisele; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub komisjoni üles suurendama pingutusi kõige tõhusamate lahenduste leidmiseks, rakendades parema õigusloome põhimõtteid selliselt, et ELi poliitika eesmärkidest saadavat kasu saaks maksimeerida, samas kui sellega kaasnevaid kulusid saaks õigustatud isikute jaoks minimeerida; rõhutab vajadust põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele“ järjepideva kohaldamise ja põhimõtte „suur suurtes asjades, väike väikestes asjades“ tugevdamise järele, et tagada nõuetekohane keskendumine VKEdele ELi ja riigisisestes õigusaktides ning panna alus uuele institutsioonidevahelisele kohustusele vähendada halduskoormust; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tunneb heameelt komisjoni otsuse üle luua tulevikukindluse platvormi raames alarühm, mis koosneb Euroopa Regioonide Komitee piirkondlike keskuste võrgustikust; kutsub komisjoni üles võtma platvormi arvamuste suhtes sisukaid järelmeetmeid ning tugevdama selle järel- ja eelhindamiste tõenduspõhist lähenemisviisi kohalike ja piirkondlike eksperditeadmiste abil; |
| --- | --- |

69.

| 70. | tuletab meelde, et vahehindamised ja aegumisklauslid on kasulikud vahendid, millega tagada, et ELi õigusaktid on alati ajakohased või tunnistatakse õigeaegselt kehtetuks või kaotavad kehtivuse pärast oma eesmärgi täitmist; on seisukohal, et komisjon peaks välja töötama ja kasutusele võtma integreerituma lähenemisviisi kestlikkusele, mis võtaks paremini arvesse ELi poliitika ja õigusaktide majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju; soovitab tulevikukindluse platvormiga teha kindlaks ja uurida õigusakte, mis on vastuolus Euroopa rohelise kokkuleppe ja laiemate kestliku arengu eesmärkidega, sealhulgas võttes selles kontekstis kasutusele lähenemisviisi „esmalt kestlikkus“; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kordab oma üleskutset komisjonile (16) hõlbustada Euroopa rohelise kokkuleppe täitmist, kõrvaldades takistused ja bürokraatia, mis võivad selle rakendamist aeglustada, pöörates erilist tähelepanu liidu õigusaktide kohaldamise tagajärgedele ja kuludele, eriti VKEde jaoks; |
| --- | --- |

71.

| 72. | tuletab meelde, et tarbetu koormuse hindamisel tuleb arvestada ELi õigusaktide nn netomõju eri haldustasanditel (võttes täielikult arvesse ka subsidiaarsuse põhimõtet), kus ühe ELi tasandi õigusakti vastuvõtmine, eriti vahetult kohaldatavate ELi määruste kujul, võib kaasa tuua väiksema halduskoormuse riiklikul või kohalikul tasandil ning parandada ka siseturu toimimist, muutes normid läbipaistvaks ja prognoositavaks ning tagades, et neid kohaldatakse ühetaoliselt kõigis ELi liikmesriikides, vähendades seeläbi ka kulusid ja negatiivseid keskkonna-, kliima- ja tervisega seotud välismõjusid; märgib, et ELi õigusaktide selgemaks muutmine, näiteks parema õigusloome tegevuskava kaudu, nende järgimise soodustamiseks võib toetada ELi õigusaktide ühetaolist kohaldamist; |
| --- | --- |

72.

| 73. | märgib, et tuleb teha rohkem edusamme, eelkõige vormide ja menetluste lihtsustamise ja standardimise valdkonnas, rakendades järjekindlalt ühekordsuse põhimõtet ja ka põhimõtet „vaikimisi digitaalne“ nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

73.

| 74. | on veendunud, et kõik rahvusvahelised kaubandus- ja investeerimislepingud peavad olema tulevikukindlad kõigis oma mõõtmetes, edendades seeläbi majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kestlikkust ning aidates kaasa rahvusvaheliste kohustuste täitmisele; rõhutab sellega seoses, kui oluline on viia enne kaubandus- ja investeerimisläbirääkimiste alustamist läbi kestlikkuse mõjuhinnangud; rõhutab vajadust töötada välja ja kasutada integreeritumat lähenemisviisi kestlikkusele, mis võtaks paremini arvesse ELi õigusaktide, poliitikameetmete ja algatuste, sealhulgas kaubandus- ja investeerimislepingute majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju, võttes arvesse ka kumulatiivset mõju, mida erinevad seadusandlikud ettepanekud ning kaubandus- ja investeerimislepingud võivad üldiselt avaldada; |
| --- | --- |

74.

| 75. | on veendunud, et ELi institutsioonid peaksid kasutama eri poliitikavaldkondade eksperditeadmisi, et tagada optimaalne otsuste tegemine ja võtta vastu väga tõhusad meetmed; kutsub kõiki kolme ELi institutsiooni üles parandama oma siseorganite vahelist koordineerimist ja vältima tegutsemist isolatsioonis; rõhutab, kui oluline on edendada ühtseid reguleerimissüsteeme, näiteks seotud seadusandlike algatuste mõistete ühtlustamise kaudu, kuna see võib parandada nõuetele vastavust; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab vajadust uurida uuenduslikke õiguslikke lähenemisviise, näiteks õigusnormide disaini; rõhutab, et õigusnormide disain on inimkeskne lähenemisviis, mis võib aidata ületada ELi kodanike, sidusrühmade ja ELi õigusaktide vahelist lõhet; tuletab meelde, et inimkeskses lähenemisviisis eeldatakse, et õigusaktid tuleks luua eelkõige kodanikke ja sidusrühmi silmas pidades ja need peaksid olema kergesti mõistetavad; |
| --- | --- |

76.

| 77. | juhib nõukogu ja komisjoni tähelepanu parlamendi teemarühmade soovitustele, milles rõhutatakse vajadust vaadata läbi kodukorra artiklid 132 ja 166 juurdepääsu kohta nõukogule ja komisjonile, et võimaldada parlamendiliikmetel osaleda või vastata küsimustele nõukogu töörühmade, alaliste esindajate komitee (COREPER) või ministrite kohtumisel; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 10 sätestatud nõuet teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vaheliste lepingute sõlmimise menetluse kõikide etappide kohta; taunib asjaolu, et parlamendile ei anta juurdepääsu erinevatele ettepanekutele, mis on seotud rahvusvaheliste kaubandus- ja investeerimislepingute osaliste läbirääkimispositsioonidega; on seisukohal, et sellega seoses tuleks nõuetekohaselt rakendada institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet, milles tunnistatakse, kui oluline on tagada, et iga institutsioon saaks kasutada oma aluslepingutes sätestatud õigusi ja täita oma kohustusi seoses rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamise ja nende sõlmimisega; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rõhutab vajadust tagada rahvusvahelise kaubandusmeetmete kontekstis regulatiivsete nõuete proportsionaalsus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | rõhutab, et kaubandus- ja investeerimislepingute ajutise kohaldamisega seotud väljakujunenud tavasid tuleks kohaldada kõigi rahvusvaheliste lepingute suhtes, tagamaks, et ühtegi lepingut ei kohaldata ajutiselt enne, kui parlament on hääletanud oma nõusoleku andmise poolt; |
| --- | --- |

80.

| 81. | on veendunud, et tõhusa reguleerimisega tuleb saavutada tasakaal lühiajaliste vajaduste ja pikaajaliste probleemide vahel; rõhutab, et strateegiline prognoos täidab ELi poliitikakujundamise tulevikukindlaks muutmisel peamist rolli, tagades, et uute algatuste hindamiste aluseks on pikemaajalisem perspektiiv, rõhutades kvaliteetse õigusloome lisaväärtust kui investeeringut tulevikku; peab kiiduväärseks strateegilise prognoosi elementide integreerimist komisjoni parema õigusloome tegevuskavasse mõjuhinnangutes ja hindamistes; on siiski seisukohal, et komisjon peaks paremini ühtlustama ja ühendama oma parema õigusloome ja strateegilise prognoosimise, et mõlemat protsessi paremini integreerida; rõhutab, et komisjoni metoodika kulude kvantifitseerimiseks, kompromisside üle otsustamiseks ja strateegilise prognoosi rakendamiseks jääb ebaselgeks, ning nõuab tungivalt, et komisjon tõendaks, kuidas neid lähenemisviise on tegelikkuses järgitud; julgustab komisjoni uurima uuenduslikke kuluhindamise vahendeid; soovitab sellega seoses tungivalt võtta süstemaatiliselt arvesse ka valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC), valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) ning määruse (EÜ) nr 401/2009 artikli 10a alusel loodud kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu aruandeid seoses määrusega (EL) 2021/1119 (millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik) strateegilise prognoosi protsessis; |
| --- | --- |

81.

| 82. | võtab teadmiseks õiguskontrollikomitee kaasamise mõjuhinnangutesse, toimivuskontrollidesse ja kehtivate õigusaktide olulistesse hindamistesse, mis parandab komisjoni tõenditel põhinevat tööd; märgib, et õiguskontrollikomiteel võib olla oma roll komisjoni erapooletu ja kvaliteetse töö tagamisel ning et selle eksperditeadmisi ja kogemusi võiks kasutada muude ülesannete täitmiseks komisjonis; rõhutab, et õiguskontrollikomitee saab komisjoni tööd tõhusalt kontrollida ainult siis, kui selle sõltumatus ja erapooletus on vaieldamatult tagatud; nõuab sellega seoses, et õiguskontrollikomitee sõltumatust ja läbipaistvust sidusrühmadega toimuvate kohtumiste, läbivaatamiste, soovituste ja arvamuste osas parandataks oluliselt, sealhulgas kasutades selleks komitee liikmetele kohustuslikku läbipaistvusregistrit; rõhutab, et komitee töö ei tohiks lõppkokkuvõttes mõjutada komisjoni suutlikkust teha seadusandlikke ettepanekuid ega aeglustada põhjendamatult seadusandlike ettepanekute vastuvõtmist; kutsub komisjoni üles avaldama kõik komitee arvamused viivitamata pärast nende vastuvõtmist ilma eranditeta, et tagada kogu protsessi käigus sidusus, läbipaistvus ja vastutus, ning edastada need ka parlamendile ja nõukogule; kutsub lisaks komisjoni üles tegema komiteele esitatud hindamis- ja mõjuhinnangute kavandid kättesaadavaks kaasseadusandjatele; võtab teadmiseks, et õiguskontrollikomitee koosneb neljast komisjoni liikmest ja kolmest väliseksperdist; palub komisjonil uuesti läbi vaadata õiguskontrollikomitee otsustusprotsessi, kuna praegune süsteem võimaldab vastu võtta arvamusi ilma välisekspertide panuseta, või luua sõltumatu õiguskontrollikomitee väljaspool komisjoni; kutsub lisaks komisjoni üles laiendama oma koostööd õiguskontrollikomiteega, tugevdades seda, andes talle rohkem vahendeid oma töö tegemiseks, ning tagama, et sellel on Teadusuuringute Ühiskeskuse toetus; |
| --- | --- |

82.

| 83. | võtab teadmiseks põhimõtte „üks sisse, üks välja“, mille abil komisjon püüab tasakaalustada uuest õigusaktist tekkiva koormuse, vabastades kodanikud ja ettevõtjad samaväärsest koormusest ELi tasandil samas poliitikavaldkonnas; võtab teadmiseks, et põhimõte „üks sisse, üks välja“ püüab tugevdada õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi, laiendades seda kehtivatest õigusaktidest tulenevast koormusest kaugemale, et hõlmata ka uutest õigusaktidest tulenev koormus, ning hallata igas poliitikavaldkonnas tekkivat kumulatiivset koormust; nõuab, et lähenemisviis „üks sisse, üks välja“ põhineks ka asjaomaste sidusrühmade kaasamisel; märgib, et komisjon võttis selle põhimõtte kasutusele ühepoolselt, ilma eelneva mõjuhinnangu või konsultatsioonita; rõhutab, et selle põhimõtte rakendamine ei tohiks mõjutada poliitilisi kohustusi ega parema õigusloome eesmärke, ning rõhutab, et see ei tohiks kaasa tuua mehaanilisi või matemaatilisi otsuseid tunnistada õigusakte kehtetuks, langetada õigusaktide standardeid ega avaldada õigusaktidele heidutavat mõju, ning et selle eesmärk peaks olema ajakohastada ja reformida ELi õigusakte, et tulla toime uute probleemidega, sealhulgas õigusakte asendades, konsolideerides ja täiustades; rõhutab siiski, et kuigi ELi õiguse kavandamisel, ülevõtmisel ja rakendamisel tuleks vältida täiendavat tarbetut halduskoormust, ei tohiks see lähenemisviis väljenduda dereguleerimises või reguleerimise puudumises ega takistada liikmesriikidel säilitamast või võtmast kaugeleulatuvamaid meetmeid ning kehtestamast rangemaid sotsiaal-, keskkonna- ja tarbijakaitse norme juhtudel, kui liidu õigusega on kehtestatud ainult miinimumnõuded; |
| --- | --- |

83.

| 84. | rõhutab, et ELi õiguse tõhus rakendamine on oluline, et suurendada kodanike usaldust ELi poliitika ja institutsioonide vastu; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 197 kohaselt tuleb tõhusat rakendamist liikmesriikides käsitada ühist huvina; kutsub liikmesriike üles vältima tarbetu täiendava haldus- või regulatiivse koormuse lisamist ELi õigusaktide ülevõtmisel, eriti VKEde puhul, kuna nn ülereguleerimise tavad on üks peamisi tarbetu halduskoormuse allikaid; on siiski seisukohal, et parema õigusloome põhimõte ei tohiks takistada liikmesriikide parlamente säilitamast või võtmast kaugeleulatuvamaid meetmeid juhul, kui liidu õiguses on sätestatud ainult miinimumstandardid; toetab komisjoni nõuet, et liikmesriigid annaksid teada, kui nad otsustavad lisada elemente, mis ei tulene ELi õigusaktidest; |
| --- | --- |

84.

| 85. | tuletab meelde, et vajadus uute õigusaktide järele ei tohiks automaatselt tähendada, et kehtivaid õigusakte ei ole enam vaja; on sellega seoses arvamusel, et iga võimaliku kehtetuks tunnistamise korral tuleb samuti läbi viia põhjalik mõjuhinnang, et vältida ootamatuid tagajärgi ja soovimatut mõju; nõuab, et see lähenemisviis põhineks läbipaistval ja tõenditel põhineval metoodikal, milles võetakse proportsionaalselt arvesse kõiki kestlikkuse aspekte, nii seoses kasu kui ka kuludega, sealhulgas nõuete täitmata jätmise ja tegevusetusega seotud kulusid, ning võttes arvesse haldus- või majandusmõju, uurides samal ajal terviklikult ELi õigustikku ning võttes arvesse nende aspektide sotsiaalset, keskkonna- ja rahvatervisealast mõju; kutsub sellega seoses komisjoni üles enne selle põhimõtte rakendamist avalikustama põhimõtte „üks sisse, üks välja“ raames tasakaalustavaid meetmeid ja hankima toetust teistelt ELi institutsioonidelt; on seisukohal, et parem õigusloome peaks põhinema eelkõige kvalitatiivsetel, mitte kvantitatiivsetel kaalutlustel; rõhutab kvaliteetsete õigusaktide tähtsust ELi juhtalgatuste elluviimisel; väljendab heameelt komisjoni teatises võetud kohustuse üle teha koostööd liikmesriikide, piirkondade ja peamiste sidusrühmadega, et kõrvaldada rohepöörde edenemist takistavad takistused ja bürokraatia; rõhutab järelhindamise tähtsust selle tagamiseks, et EL täidab oma kohustusi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | rõhutab lisaks, et lähenemisviisi „üks sisse, üks välja“ kohaldamisel tuleks arvesse võtta kõiki nõuete täitmisega seotud kulusid, nii haldus- kui ka kohandamiskulusid; rõhutab vajadust tagada, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kohaldaksid seda lähenemisviisi asjaomase ülevõtmisprotsessi käigus; julgustab vahetama parimaid tavasid kompensatsioonimeetmete, metoodika ja kogutud andmete kohta; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rõhutab, et Euroopa õigusaktide õiguspärasuse seisukohalt on usaldusel määruste täitmise tagamise vastu oluline roll; kutsub komisjoni üles suurendama pingutusi ELi õigusaktide täitmise tagamisel ja käsitlema tõhusalt kõiki ELi õiguse rikkumisi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on, et parlament, nõukogu ja komisjon teeksid struktureeritumat koostööd, et hinnata liidu õiguse rakendamist ja mõjusust eesmärgiga seda parandada; juhib tähelepanu vajadusele, et liikmesriigid rakendaksid liidu õigusakte kiiresti, õigeaegselt ja korrektselt, et hinnata nõuetekohaselt vajadust täiendavate õigusaktide järele; |
| --- | --- |

88.

| 89. | märgib, et rikkumismenetluste püsivalt suur arv näitab, et ELi õiguse õigeaegne ja korrektne rakendamine ja kohaldamine liikmesriikides on endiselt tõsine probleem, ning nõuab kiireid meetmeid sellistes menetlustes tehtud otsuste läbipaistvuse suurendamiseks; kordab, et ELi õigusaktide tulemuslik jõustamine on parema õigusloome tegevuskava oluline osa; juhib tähelepanu sellele, et kodanike ja ettevõtjate liigset regulatiivset koormust võib sageli seostada liikmesriikide kehtestatud nõuetega seotud probleemidega; kutsub komisjoni üles ELi õigusaktide täitmist tagama täielikult ja põhjendamatu viivituseta ning kasutama selleks kõiki olemasolevaid vahendeid; rõhutab, et komisjoni täitmise tagamise poliitika peab olema prognoositavam ja läbipaistvam ning tugevdama kõigi sidusrühmade jaoks õiguskindlust; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kutsub üles arutama Euroopa tuleviku konverentsil Euroopa Parlamendi algatusõiguse tugevdamist, kuna parlament on ainus demokraatlikult valitud organ ELis ja esindab otseselt Euroopa kodanikke; tuletab meelde komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni võetud kohustust toetada parlamendi algatusõigust; peab kahetsusväärseks, et seda võimalust on pidevalt edasi lükatud aluslepingute hilisemate läbivaatamiste ajale; rõhutab, et parlamentaarne algatusõigus on liikmesriikide tasandil esindusdemokraatia oluline osa, ning peab vajalikuks võimestada Euroopa Parlamendi liikmeid, kuna nad on ELi kodanike otsesed esindajad, ning tugevdada nende õigust kujundada ELi õigusloome kava; väljendab heameelt komisjoni presidendi võetud kohustuse üle toetada Euroopa Parlamendi algatusõigust ja komisjoni võetud kohustuse üle vastata ELi toimimise lepingu artikli 225 kohastele taotlustele alati seadusandliku aktiga; kutsub nõukogu ja komisjoni kõrvaldama võimalikud tõkked, mis takistavad parlamendil kasutada oma õigust esitada seadusandlikke algatusi; on seisukohal, et raamlepingut võiks muuta, et tagada selle õiguse kasutamise hõlbustamine; rõhutab vajadust teha selgemaks parlamendi raportite eri liikide vahelised erinevused ja selgitada meetmeid, mida komisjonilt nõutakse; |
| --- | --- |

90.

| 91. | rõhutab, et Euroopa tuleviku konverents on enneolematu algatus otseseks suhtlemiseks ELi kodanikega, et kuulda nende seisukohti Euroopa poliitika kujundamise kohta; on veendunud, et pärast konverentsi lõppu tuleb läbi viia hindamine, et uurida võimalust rakendada tavasid, mis võivad suurendada kodanike osalemist õigusloomeprotsessis; rõhutab, kui oluline on võimaldada kodanikel kasutada täielikult oma demokraatlikku õigust osaleda ELi otsustusprotsessis aktiivse suhtluse kaudu oma valitud esindajatega ning edendada kodanike otsest osalemist selles; soovitab komisjonil kaaluda osalusmehhanismide integreerimist institutsioonidevahelisesse dialoogi, mis viib komisjoni iga-aastase tööprogrammini; |
| --- | --- |

91.

| 92. | märgib kodanike kiiresti muutuvat arusaama ELi juhtimise mõju kohta nende igapäevaelule ja tulevastele arengusuundadele, arvestades üha enam sotsiaalmeedia juhitud infoühiskonda, mis kiirendab ja suurendab teadlikkust ELi otsustusprotsessi toimimisest ja nõudmistest ELi juhtimisele; kordab, et kodanikke on vaja täielikult kaasata ELi otsustusprotsessi muudmoodi kui hääletamise teel ning muude olemasolevate kanalite kaudu ja viisil, mis arvestab kogu poliitikatsükliga; kordab tõhusate osalusmehhanismide tähtsust ja oma nõudmist luua alalised osalusmehhanismid kooskõlas oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooniga (17) ning rõhutab vajadust need luua Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, sealhulgas vajalikud vahendid, et tagada eri tasandi institutsioonide vahel piisav horisontaalne ja vertikaalne koordineerimine; on seisukohal, et need mehhanismid võiksid põhineda poliitilise arutelu veebiplatvormidel, noortega konsulteerimisel ja kodanike paneelarutelude jätkamisel, kuid mitte nendega piirduda; |
| --- | --- |

92.

| 93. | juhib tähelepanu sellele, et parem õigusloome nõuab tõhusaid seadusandlikke menetlusi, mis soodustavad ELi otsustamismenetluste lõpuleviimist sobiva aja jooksul; avaldab kahetsust asjaolu pärast, et aluslepingutes sätestatud seadusandlikke erimenetlusi on liiga harva edukalt lõpule viidud nõukogu vähese huvi ja tõhusate menetlussuuniste puudumise tõttu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | väljendab heameelt Euroopa tuleviku konverentsi arutelude üle kodanike osalemise kohta ELi otsustusprotsessis; rõhutab eelkõige kodanike paneelarutelu nr 1 soovitusi, eelkõige soovitusi nr 35, 36, 41, 46 ja 48 ning kodanike paneelarutelu nr 2, eelkõige selle allsuundi 2.1, nr 10 ja nr 11; allsuundi 3.1, nr 16; allsuundi 4.1, nr 24 ja allsuundi 4.2, nr 29 ja 32, ja suunda 5, kodanike osalemist, eelkõige nr 39; nõuab kindlalt, et on vajalik võtta sisuliselt arvesse soovitusi, mis on esitatud konverentsi lõpparuandes, mille juhatus koostab koostöös konverentsi täiskoguga, võttes aluseks konverentsi täiskogu arutelud riiklike ja Euroopa kodanike paneelarutelude soovituste üle ning mitmekeelse digiplatvormi panuse; on seisukohal, et paneelarutelude soovitused näitavad selgelt, et kodanikud nõuavad ELis toimuva avaliku arutelu suuremat läbipaistvust, ELi institutsioonide suuremat teavitustegevust ja rohkem teavet kõigi kommunikatsioonikanalite aktiivse kasutamise kaudu, rõhutades samal ajal sotsiaalmeedia rolli, mis peaks kaasnema ELi otsustusprotsessiga, sealhulgas õigusloomeprotsessidega; kutsub komisjoni, nõukogu ja parlamenti üles kooskõlas aluslepingutes sätestatud põhimõtetega rakendama kodanike paneelarutelude soovitustel põhinevaid konverentsi lõplikke järeldusi; |
| --- | --- |

94.

| 95. | soovitab, et õigusloomeprotsess, mis tuleneb parlamendile aluslepingutega antud seadusandliku algatuse õigusest, peab sisaldama taotlust koostada asjaomaste algatuste jaoks õigusloome ajakava, mis on seadusandliku tavamenetlusega sarnane; rõhutab ühtlasi, et seadusandliku erimenetluse puhul tuleb järgida institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sätteid, mis puudutavad kõigi kolme institutsiooni institutsioonilist kohustust pidada läbirääkimisi ning teha seda kooskõlas ELi lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud vastastikuse lojaalse koostöö põhimõttega; |
| --- | --- |

95.

| 96. | on seisukohal, et juhul kui parlament kasutab algatusõigust, näiteks seoses eeskirjadega, mis on seotud parlamendi koosseisuga, selle liikmete valimisega ja selle ülesannete täitmise üldtingimustega ning seoses Euroopa Ombudsmani põhikirja ja ajutiste uurimiskomisjonide moodustamisega, tuleb tulevases institutsioonidevahelises kokkuleppes kaaluda meetmeid, et vältida oluliste institutsionaalsete ettepanekute läbirääkimiste seiskumist; |
| --- | --- |

96.

| 97. | rõhutab parlamendi olulist rolli Euroopa Liidu kodanikke esindava institutsioonina, muu hulgas üldsuse nimel komisjoni ja teiste institutsioonide üle tehtavas järelevalves ja nendega tehtavas koostöös, samuti alt üles lähenemisviisi tagamisel seoses õigusaktide mõjuga kodanikele; kordab seetõttu, kui oluline on kaitsta parlamendi rolli tulevaste õigusaktide esialgsel hindamisel ja kasutada selleks olemasolevaid parlamentaarseid vahendeid; |
| --- | --- |

97.

| 98. | peab kiiduväärseks komisjoni pingutusi tugevdada konsultatsiooniprotsessi, kohustust anda aru igast avalikust konsultatsioonist kaheksa nädala jooksul alates selle lõpetamisest ning kohustust avaldada aktiivsemalt teavet konsultatsioonide kohta, et jõuda rohkemate kodanike, sidusrühmade, sealhulgas VKEde, ning kohalike ja piirkondlike omavalitsusteni; kutsub liikmesriike üles sellele protsessile kaasa aitama, edendades konsultatsioone oma territooriumil; märgib, et mõnel suuremate rahaliste vahenditega sidusrühmal võib olla suurem roll panuse andmisel konsultatsioonidesse; on veendunud, et kogutud teave peab kajastama sidusrühmade tasakaalustatud ülevaadet ja see nõuab kõigilt sidusrühmadelt, sealhulgas vähemate ressurssidega kodanikelt ja kodanike esindajatelt saadud teabe kogumise hõlbustamist; |
| --- | --- |

98.

| 99. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 43.

(2)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0316.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0242.

(5)  ELT C 86, 6.3.2018, lk 126.

(6)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 2.

(7)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/SPEECH_19_4230.

(9)  P9_PV(2021)06-07(17).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus), (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

(11)  Euroopa Kontrollikoda, eriaruanne nr 14/2019, „„Avaldage arvamust!“: komisjoni avalikud konsultatsioonid kaasavad kodanikke, kuid nendealane teavitustegevus on ebapiisav“.

(12)  https://eur-lex.europa.eu/statistics/2021/legislative-acts-statistics.html, https://eur-lex.europa.eu/statistics/legal-acts/2021/legislative-acts-statistics-repealed-and-expired-acts.html.

(13)  Regulatsiooni testkeskkondi määratletakse spetsiifiliste raamistikena, mis pakkudes katsetamiseks struktureeritud konteksti, võimaldavad vajaduse korral reaalses keskkonnas katsetada uuenduslikke tehnoloogiaid, tooteid, teenuseid või lähenemisviise – praegu eelkõige digitaliseerimise kontekstis – piiratud aja jooksul ja regulatiivse järelevalve all oleva sektori või valdkonna piiratud osas, tagades asjakohaste kaitsemeetmete olemasolu.

(14)  https://www.statista.com/statistics/878412/number-of-smes-in-europe-by-size.

(15)  Komisjoni 30. juuni 2021. aasta teatises „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon – Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks“ (COM(2021)0345) kirjeldab komisjon maapiirkondadele avalduva mõju hindamist järgmiselt: „Arvestades maaelu arengu teema mitmemõõtmelisust ja asjaolu, et aluslepingute eesmärk on majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, on vaja ELi poliitikavaldkonnad maaelu seisukohast lähtudes läbi vaadata, võttes arvesse mõju, mida need valdkonnad võivad avaldada maapiirkondade tööhõivele ja majanduskasvule, arenguvõimalustele, sotsiaalsele heaolule ja kõigile võrdsete võimaluste tagamisele ning nende piirkondade keskkonna kvaliteedile“.

(16)  Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamus Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta – kõik jaod.

(17)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 96.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/268 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/268

---

P9_TA(2022)0302

USA Ülemkohtu otsus tühistada abordiõigus Ameerika Ühendriikides ja vajadus kaitsta abordiõigust ning naiste tervist ELis

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta resolutsioon USA Ülemkohtu otsuse kohta tühistada abordiõigus Ameerika Ühendriikides ning vajaduse kohta kaitsta abordiõigust ja naiste tervist ELis (2022/2742(RSP))

(2023/C 47/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1950. aasta Euroopa inimõiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1950. aasta Euroopa inimõiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste olukorra kohta ELis seoses naiste tervisega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste olukorra kohta ELis seoses naiste tervisega (1),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni ülemaailmse ohu kohta abordiõigusele ja abordiõiguste võimaliku tühistamise kohta USAs Ülemkohtu poolt (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni ülemaailmse ohu kohta abordiõigusele ja abordiõiguste võimaliku tühistamise kohta USAs Ülemkohtu poolt (2),

| — | võttes arvesse USA Ülemkohtu 24. juuni 2022. aasta otsust, millega tühistati viie poolt- ja nelja vastuhäälega Roe vs. Wade kohtuotsus ning kaotati sellega föderaalne põhiseaduslik õigus teha aborti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA Ülemkohtu 24. juuni 2022. aasta otsust, millega tühistati viie poolt- ja nelja vastuhäälega Roe vs. Wade kohtuotsus ning kaotati sellega föderaalne põhiseaduslik õigus teha aborti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide Ülemkohus lõi pretsedendi pöördelise tähtsusega kohtuasjas Roe vs. Wade (1973), mida hiljem kinnitati kohtuasjades Planned Parenthood vs. Casey (1992) ja Whole Woman’s Health vs. Hellerstedt (2016), tagades USAs põhiseadusliku õiguse varajases järgus rasedus seaduslikult katkestada; arvestades, et 24. juunil 2022. aastal otsustas ülemkohus viie poolt- ja nelja vastuhäälega tühistada Roe vs. Wade kohtuotsuse, millega ta kaotas föderaalse põhiseadusliku õiguse teha aborti, võimaldas osariikidel keelustada abort raseduse mis tahes etapis ja avas võimaluse abort täielikult keelustada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide Ülemkohus lõi pretsedendi pöördelise tähtsusega kohtuasjas Roe vs. Wade (1973), mida hiljem kinnitati kohtuasjades Planned Parenthood vs. Casey (1992) ja Whole Woman’s Health vs. Hellerstedt (2016), tagades USAs põhiseadusliku õiguse varajases järgus rasedus seaduslikult katkestada; arvestades, et 24. juunil 2022. aastal otsustas ülemkohus viie poolt- ja nelja vastuhäälega tühistada Roe vs. Wade kohtuotsuse, millega ta kaotas föderaalse põhiseadusliku õiguse teha aborti, võimaldas osariikidel keelustada abort raseduse mis tahes etapis ja avas võimaluse abort täielikult keelustada;

| B. | arvestades, et pärast selle otsuse vastuvõtmist ülemkohtu poolt on kaheksa osariiki abordi juba keelustanud; arvestades, et eeldatavasti võtavad 26 osariiki lõpuks vastu seadused, millega keelustatakse abort peaaegu täielikult; arvestades, et 13 osariigis on olemas nn käivitusseadused, mis jõustusid kohe pärast Roe vs. Wade kohtuotsuse tühistamist; arvestades, et sellest ajast alates on nii USAs kui ka kogu maailmas toimunud üha rohkem meeleavaldusi abordiõiguse kaitseks; arvestades, et vahepeal on kasvanud vastuseis ülemkohtu otsusele, eriti tuleks mainida 24. juunil 2022 avaldatud California, Oregoni ja Washingtoni kuberneride võetud nn mitme osariigi kohustust kaitsta juurdepääsu reproduktiivtervishoiule, sealhulgas abordile ja rasestumisvastastele vahenditele, ning kaitsta patsiente ja arste teiste osariikide püüdluste eest eksportida abordikeeld nende osariikidesse (3); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast selle otsuse vastuvõtmist ülemkohtu poolt on kaheksa osariiki abordi juba keelustanud; arvestades, et eeldatavasti võtavad 26 osariiki lõpuks vastu seadused, millega keelustatakse abort peaaegu täielikult; arvestades, et 13 osariigis on olemas nn käivitusseadused, mis jõustusid kohe pärast Roe vs. Wade kohtuotsuse tühistamist; arvestades, et sellest ajast alates on nii USAs kui ka kogu maailmas toimunud üha rohkem meeleavaldusi abordiõiguse kaitseks; arvestades, et vahepeal on kasvanud vastuseis ülemkohtu otsusele, eriti tuleks mainida 24. juunil 2022 avaldatud California, Oregoni ja Washingtoni kuberneride võetud nn mitme osariigi kohustust kaitsta juurdepääsu reproduktiivtervishoiule, sealhulgas abordile ja rasestumisvastastele vahenditele, ning kaitsta patsiente ja arste teiste osariikide püüdluste eest eksportida abordikeeld nende osariikidesse (3);

| C. | arvestades, et ülemkohtu otsus mõjutab naiste ja tütarlaste elu kogu USAs ning selle kahjulikke tagajärgi saavad kõige teravamalt tunda vähekaitstudolukorras olevad isikud; arvestades, et otsus võib mõjutada negatiivselt ka muid seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvaid õigusi; arvestades, et abordiõiguse piiramine või abordi keelustamine USAs, ELis ja kogu maailmas mõjutab ebaproportsionaalselt vaesuses elavaid naisi, eelkõige rassistatud naisi, sealhulgas mustanahalisi, ladinaameerika päritolu ja põliselanikest naisi ning maapiirkondadest pärit naisi, LGBTIQ-inimesi, puuetega naisi, noorukeid, sisserännanud naisi, sealhulgas ebaseaduslikke rändajaid, ning üksikemaga leibkondi; arvestades, et riiklike aborditeenustega saab pakkuda kõigile naistele, sealhulgas vähekaitstud sotsiaal-majanduslikus olukorras olevatele naistele, üldist juurdepääsu ohutule ja seaduslikule abordile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülemkohtu otsus mõjutab naiste ja tütarlaste elu kogu USAs ning selle kahjulikke tagajärgi saavad kõige teravamalt tunda vähekaitstudolukorras olevad isikud; arvestades, et otsus võib mõjutada negatiivselt ka muid seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvaid õigusi; arvestades, et abordiõiguse piiramine või abordi keelustamine USAs, ELis ja kogu maailmas mõjutab ebaproportsionaalselt vaesuses elavaid naisi, eelkõige rassistatud naisi, sealhulgas mustanahalisi, ladinaameerika päritolu ja põliselanikest naisi ning maapiirkondadest pärit naisi, LGBTIQ-inimesi, puuetega naisi, noorukeid, sisserännanud naisi, sealhulgas ebaseaduslikke rändajaid, ning üksikemaga leibkondi; arvestades, et riiklike aborditeenustega saab pakkuda kõigile naistele, sealhulgas vähekaitstud sotsiaal-majanduslikus olukorras olevatele naistele, üldist juurdepääsu ohutule ja seaduslikule abordile;

| D. | arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ja -õigused, sealhulgas ohutu ja seadusliku abordiga seotud tervishoid, on põhiõigus; arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervisele ja -õigustele juurdepääsu kriminaliseerimine, sellega viivitamine ja selle keelamine on naistevastase vägivalla vorm; arvestades, et need piirangud ja keelud ei vähenda abortide arvu, vaid sunnivad inimesi võtma ette pika teekonna või tegema ohtlikke aborte, tuues neile kaasa ka kriminaaluurimise ja süüdistuse esitamise ohu, ning need mõjutavad inimesi, kellel on kõige suurem puudus vahenditest ja teabest; arvestades, et peaaegu kõik ohtliku abordi tagajärjel suremise juhtumid leiavad aset riikides, kus abordi tegemine on väga piiratud; arvestades, et hinnangute kohaselt suureneb USAs ülejärgmiseks aastaks pärast keelu jõustumist emade suremus ohtliku abordi tagajärjel 21 % (4); arvestades, et kõnealused surmajuhtumid on täiesti välditavad; arvestades, et abordikeelud toovad kaasa ka sundrasedusega seotud surmajuhtumite arvu kasvu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ja -õigused, sealhulgas ohutu ja seadusliku abordiga seotud tervishoid, on põhiõigus; arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervisele ja -õigustele juurdepääsu kriminaliseerimine, sellega viivitamine ja selle keelamine on naistevastase vägivalla vorm; arvestades, et need piirangud ja keelud ei vähenda abortide arvu, vaid sunnivad inimesi võtma ette pika teekonna või tegema ohtlikke aborte, tuues neile kaasa ka kriminaaluurimise ja süüdistuse esitamise ohu, ning need mõjutavad inimesi, kellel on kõige suurem puudus vahenditest ja teabest; arvestades, et peaaegu kõik ohtliku abordi tagajärjel suremise juhtumid leiavad aset riikides, kus abordi tegemine on väga piiratud; arvestades, et hinnangute kohaselt suureneb USAs ülejärgmiseks aastaks pärast keelu jõustumist emade suremus ohtliku abordi tagajärjel 21 % (4); arvestades, et kõnealused surmajuhtumid on täiesti välditavad; arvestades, et abordikeelud toovad kaasa ka sundrasedusega seotud surmajuhtumite arvu kasvu;

| E. | arvestades, et kogu maailma 15–19-aastaste tütarlaste seas on peamine surmapõhjus rasedus- ja sünnitustüsistused; arvestades, et teismelised emad jätavad märkimisväärselt suurema tõenäosusega õpingud pooleli ja seisavad silmitsi tööpuudusega, mis süvendab vaesustsüklit; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kogu maailma 15–19-aastaste tütarlaste seas on peamine surmapõhjus rasedus- ja sünnitustüsistused; arvestades, et teismelised emad jätavad märkimisväärselt suurema tõenäosusega õpingud pooleli ja seisavad silmitsi tööpuudusega, mis süvendab vaesustsüklit;

| F. | arvestades, et seoses Roe vs. Wade kohtuotsuse tühistamisega kasvab mure andmekaitse pärast; arvestades, et menstruatsiooni jälgimise rakenduste või asukohatuvastuse vahendite ja otsingumootorite kaudu saab koguda andmeid abordikliiniku poole pöördunud, raseduse katkestamise ravimi ostnud või abordi kohta teavet otsinud inimeste kohta; arvestades, et inimesi võidakse selle eest märgistada või kogutud teavet nende vastu kasutada; arvestades, et osariikides, mis on abordi keelustanud või kavatsevad seda teha, võivad õigusasutused kasutada digitaalandmeid nende kohta, kes soovivad aborti teha, viivad aborte läbi või hõlbustavad abordi tegemist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seoses Roe vs. Wade kohtuotsuse tühistamisega kasvab mure andmekaitse pärast; arvestades, et menstruatsiooni jälgimise rakenduste või asukohatuvastuse vahendite ja otsingumootorite kaudu saab koguda andmeid abordikliiniku poole pöördunud, raseduse katkestamise ravimi ostnud või abordi kohta teavet otsinud inimeste kohta; arvestades, et inimesi võidakse selle eest märgistada või kogutud teavet nende vastu kasutada; arvestades, et osariikides, mis on abordi keelustanud või kavatsevad seda teha, võivad õigusasutused kasutada digitaalandmeid nende kohta, kes soovivad aborti teha, viivad aborte läbi või hõlbustavad abordi tegemist;

| G. | arvestades, et kuigi seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste kaitse on kogu maailmas, sealhulgas Euroopas, üldiselt edenenud, on tagasiminek ohutu ja seadusliku abordi õiguse osas väga murettekitav; arvestades, et Roe vs. Wade kohtuotsuse tühistamine võib tugevdada abordivastast liikumist Euroopa Liidus; arvestades, et Poola on ainus ELi liikmesriik, kes on oma seadustest kõrvaldanud abordi põhjuse, kuna ebaseaduslik konstitutsioonikohus otsustas 22. oktoobril 2020. aastal Poola naiste pikaajalised õigused tühistada, mis tähendab sisuliselt abordikeeldu; arvestades, et Maltal on abort keelatud; arvestades, et medikamentoosne abort raseduse varajases etapis ei ole Slovakkias seaduslik ja Ungaris kättesaadav; arvestades, et abordi kättesaadavus on vähenenud ka Itaalias (5); arvestades, et juurdepääsu abordile ei võimaldata ka teistes ELi liikmesriikides, näiteks hiljuti Horvaatias (6); arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peavad tingimata kaitsma seksuaal- ja reproduktiivtervist ja -õigusi ning rõhutama, et naiste õigused on võõrandamatud ning neid ei tohi tühistada ega nõrgendada; arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide jaoks on äärmiselt oluline jätkata edasiliikumist ohutu, seadusliku ja õigeaegse abordi kättesaadavuse tagamisel kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni soovituste ja tõenditega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuigi seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste kaitse on kogu maailmas, sealhulgas Euroopas, üldiselt edenenud, on tagasiminek ohutu ja seadusliku abordi õiguse osas väga murettekitav; arvestades, et Roe vs. Wade kohtuotsuse tühistamine võib tugevdada abordivastast liikumist Euroopa Liidus; arvestades, et Poola on ainus ELi liikmesriik, kes on oma seadustest kõrvaldanud abordi põhjuse, kuna ebaseaduslik konstitutsioonikohus otsustas 22. oktoobril 2020. aastal Poola naiste pikaajalised õigused tühistada, mis tähendab sisuliselt abordikeeldu; arvestades, et Maltal on abort keelatud; arvestades, et medikamentoosne abort raseduse varajases etapis ei ole Slovakkias seaduslik ja Ungaris kättesaadav; arvestades, et abordi kättesaadavus on vähenenud ka Itaalias (5); arvestades, et juurdepääsu abordile ei võimaldata ka teistes ELi liikmesriikides, näiteks hiljuti Horvaatias (6); arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peavad tingimata kaitsma seksuaal- ja reproduktiivtervist ja -õigusi ning rõhutama, et naiste õigused on võõrandamatud ning neid ei tohi tühistada ega nõrgendada; arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide jaoks on äärmiselt oluline jätkata edasiliikumist ohutu, seadusliku ja õigeaegse abordi kättesaadavuse tagamisel kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni soovituste ja tõenditega;

| H. | arvestades, et Euroopas on naiste ees ikka veel takistused, mis ei lase neil kasutada oma õigusi ja vabadusi õiguslike piirangute tõttu, mis ei arvesta naiste õigusi ja seavad nende elu asjatult ohtu; arvestades, et hiljuti keelati Ameerika turistil Andrea Prudentel teha Maltal aborti, kuigi tema elu oli ohus; arvestades, et naiste inimõiguste kaitsjale Justyna Wydrzyńskale esitati Poola ülirangete abordivastaste seaduste alusel süüdistus selle eest, et ta andis teisele naisele medikamentoosse abordi tablette; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopas on naiste ees ikka veel takistused, mis ei lase neil kasutada oma õigusi ja vabadusi õiguslike piirangute tõttu, mis ei arvesta naiste õigusi ja seavad nende elu asjatult ohtu; arvestades, et hiljuti keelati Ameerika turistil Andrea Prudentel teha Maltal aborti, kuigi tema elu oli ohus; arvestades, et naiste inimõiguste kaitsjale Justyna Wydrzyńskale esitati Poola ülirangete abordivastaste seaduste alusel süüdistus selle eest, et ta andis teisele naisele medikamentoosse abordi tablette;

| I. | arvestades, et hartas on sätestatud ELis elavate inimeste peamised põhiõigused ja -vabadused; arvestades, et ohutu ja seadusliku abordi kaitse mõjutab otseselt selliste hartas tunnustatud õiguste tõhusat kasutamist nagu inimväärikus, isiklik autonoomia, võrdõiguslikkus ja kehaline puutumatus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hartas on sätestatud ELis elavate inimeste peamised põhiõigused ja -vabadused; arvestades, et ohutu ja seadusliku abordi kaitse mõjutab otseselt selliste hartas tunnustatud õiguste tõhusat kasutamist nagu inimväärikus, isiklik autonoomia, võrdõiguslikkus ja kehaline puutumatus;

| J. | arvestades, et 9. juunil 2022. aastal võttis Euroopa Parlament vastu jõulise resolutsiooni ülemaailmse ohu kohta abordiõigusele ja abordiõiguste võimaliku tühistamise kohta USAs Ülemkohtu poolt; arvestades, et selle resolutsiooni soovitused on jätkuvalt asjakohased ja neid tuleks kohaldada (7); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 9. juunil 2022. aastal võttis Euroopa Parlament vastu jõulise resolutsiooni ülemaailmse ohu kohta abordiõigusele ja abordiõiguste võimaliku tühistamise kohta USAs Ülemkohtu poolt; arvestades, et selle resolutsiooni soovitused on jätkuvalt asjakohased ja neid tuleks kohaldada (7);

| 1. | mõistab veel kord teravalt hukka tagasimineku naiste õiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste valdkonnas kogu maailmas, sealhulgas USAs ja mõnes ELi liikmesriigis; tuletab meelde, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ja -õigused on põhilised inimõigused, mida tuleks kaitsta ja tugevdada ning mida ei tohi mingil juhul nõrgendada ega ära võtta; palub kõigi nende riikide valitsustel, kus on vastu võetud seadused ja muud meetmed abordikeeldude ja -piirangute kohta, need tühistada ja tagada, et nende õigusaktid oleksid kooskõlas rahvusvaheliselt kaitstud naiste inimõiguste ja rahvusvaheliste inimõiguste standarditega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb ettepaneku lisada õigus teha aborti hartasse; on seisukohal, et nõukogule tuleks esitada ettepanek muuta põhiõiguste hartat järgmiselt:


  Artikkel 7a (uus)




  „Artikkel 7a




  Õigus teha aborti




  Igaühel on õigus teha ohutult ja seaduslikult aborti.“ |
| --- | --- |

2.

Artikkel 7a (uus)

„Artikkel 7a

Õigus teha aborti

Igaühel on õigus teha ohutult ja seaduslikult aborti.“

| 3. | kinnitab sellega seoses oma 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni konvendi kokkukutsumise kohta aluslepingute läbivaatamiseks; ootab, et Euroopa Ülemkogu tuleks sel eesmärgil kokku; teeb ettepaneku, et selles protsessis lisataks hartasse õigus teha ohutult ja seaduslikult aborti; nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks protsessi igasse etappi; |
| --- | --- |

3.

kinnitab sellega seoses oma 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni konvendi kokkukutsumise kohta aluslepingute läbivaatamiseks; ootab, et Euroopa Ülemkogu tuleks sel eesmärgil kokku; teeb ettepaneku, et selles protsessis lisataks hartasse õigus teha ohutult ja seaduslikult aborti; nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks protsessi igasse etappi;

| 4. | väljendab kindlat solidaarsust USA naiste ja tütarlastega ning toetust neile ning ka neile, kes sellistes keerulistes tingimustes on seotud seadusliku ja ohutu abordi õiguse ja kättesaadavuse tagamise ja kaitsmisega; toetab ka nõudmist, et USA Kongress võtaks vastu seaduseelnõu, mis kaitseks aborti föderaaltasandil; |
| --- | --- |

4.

väljendab kindlat solidaarsust USA naiste ja tütarlastega ning toetust neile ning ka neile, kes sellistes keerulistes tingimustes on seotud seadusliku ja ohutu abordi õiguse ja kättesaadavuse tagamise ja kaitsmisega; toetab ka nõudmist, et USA Kongress võtaks vastu seaduseelnõu, mis kaitseks aborti föderaaltasandil;

| 5. | on sügavalt mures asjaolu pärast, et abordi keelustamine ja muud piirangud mõjutavad ebaproportsionaalselt vaesuses elavaid naisi, eelkõige rassistatud naisi, sealhulgas mustanahalisi, ladinaameerika päritolu ja põliselanikest naisi või maapiirkondadest pärit naisi, LGBTIQ-inimesi, puuetega naisi, noorukeid, rändajatest naisi, sealhulgas ebaseaduslikke rändajaid, ning üksikemaga leibkondi; rõhutab, et naistel, kes rahaliste või logistiliste tõkete tõttu ei saa reisida naaberosariikide või naaberriikide reproduktiivtervise kliinikutesse, on suurem oht, et nad võtavad ette ebaturvalisi ja eluohtlikke protseduure või on sunnitud raseduse vastu tahtmist lõpuni kandma, mis kujutab endast inimõiguste rikkumist ja soolise vägivalla vormi (8); |
| --- | --- |

5.

on sügavalt mures asjaolu pärast, et abordi keelustamine ja muud piirangud mõjutavad ebaproportsionaalselt vaesuses elavaid naisi, eelkõige rassistatud naisi, sealhulgas mustanahalisi, ladinaameerika päritolu ja põliselanikest naisi või maapiirkondadest pärit naisi, LGBTIQ-inimesi, puuetega naisi, noorukeid, rändajatest naisi, sealhulgas ebaseaduslikke rändajaid, ning üksikemaga leibkondi; rõhutab, et naistel, kes rahaliste või logistiliste tõkete tõttu ei saa reisida naaberosariikide või naaberriikide reproduktiivtervise kliinikutesse, on suurem oht, et nad võtavad ette ebaturvalisi ja eluohtlikke protseduure või on sunnitud raseduse vastu tahtmist lõpuni kandma, mis kujutab endast inimõiguste rikkumist ja soolise vägivalla vormi (8

| 6. | kutsub USA valitsust üles tagama andmekaitse kõigile, eriti neile, kes soovivad aborti teha, viivad aborte läbi ja hõlbustavad abordi tegemist, võimaldades privaatset ja turvalist juurdepääsu, peatades käitumise jälgimise, tugevdades andmete kustutamise poliitikat, krüpteerides edastatavaid andmeid, võimaldades sõnumite vaikimisi otspunktkrüpteerimist, vältides asukoha jälgimist ja tagades, et kasutajaid teavitatakse nende andmete taotlemisest (9); |
| --- | --- |

6.

kutsub USA valitsust üles tagama andmekaitse kõigile, eriti neile, kes soovivad aborti teha, viivad aborte läbi ja hõlbustavad abordi tegemist, võimaldades privaatset ja turvalist juurdepääsu, peatades käitumise jälgimise, tugevdades andmete kustutamise poliitikat, krüpteerides edastatavaid andmeid, võimaldades sõnumite vaikimisi otspunktkrüpteerimist, vältides asukoha jälgimist ja tagades, et kasutajaid teavitatakse nende andmete taotlemisest (9

| 7. | rõhutab rasestumisvastaste vahendite puudulikku kättesaadavust ja täitmata vajaduste olemasolu (10); rõhutab, et esmatähtsaks tuleks pidada võitlust seksuaalse vägivalla vastu ning üldist igakülgset, eakohast ja tõenditel põhinevat seksuaal- ja suhteõpetust, mitmesuguseid kvaliteetseid, kättesaadavaid, ohutuid, taskukohaseid ja vajaduse korral tasuta rasestumisvastaseid vahendeid ja tooteid, pereplaneerimise nõustamist ning tervishoiuteenuseid; tunnustab valitsusväliste organisatsioonide rolli teenuseosutajatena ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste toetajatena ning julgustab neid oma tööd jätkama; |
| --- | --- |

7.

rõhutab rasestumisvastaste vahendite puudulikku kättesaadavust ja täitmata vajaduste olemasolu (10

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama poliitilist toetust inimõiguste kaitsjatele ja tervishoiuteenuste osutajatele, kes töötavad seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste edendamise nimel, samuti naiste õiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste valdkonna kodanikuühiskonna ja rohujuuretasandi organisatsioonidele, kes on sooliselt võrdõigusliku ühiskonna peamised osalejad ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste teenuste ja teabe olulised pakkujad, eriti need, kes töötavad keerulistes tingimustes Euroopas; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks ja kaitseks neid kaitsjaid igasuguse tagakiusamise eest, millega nad võivad kokku puutuda; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama poliitilist toetust inimõiguste kaitsjatele ja tervishoiuteenuste osutajatele, kes töötavad seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste edendamise nimel, samuti naiste õiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste valdkonna kodanikuühiskonna ja rohujuuretasandi organisatsioonidele, kes on sooliselt võrdõigusliku ühiskonna peamised osalejad ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste teenuste ja teabe olulised pakkujad, eriti need, kes töötavad keerulistes tingimustes Euroopas; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks ja kaitseks neid kaitsjaid igasuguse tagakiusamise eest, millega nad võivad kokku puutuda;

| 9. | on mures soolise võrdõiguslikkuse vastaste ja valikuvastaste rühmade rahastamise võimaliku suurenemise pärast maailmas, ka Euroopas; |
| --- | --- |

9.

on mures soolise võrdõiguslikkuse vastaste ja valikuvastaste rühmade rahastamise võimaliku suurenemise pärast maailmas, ka Euroopas;

| 10. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tunnustaksid juriidiliselt aborti ning kaitseksid ohutu ja seadusliku abordi ning muude seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvate õiguste austamist; nõuab lisaks, et EL propageeriks seda õigust ja seaks selle tunnustamise peamiseks prioriteediks läbirääkimistel rahvusvahelistes institutsioonides ja muudel mitmepoolsetel foorumitel, nagu Euroopa Nõukogu, ning toetaks selle õiguse lisamist inimõiguste ülddeklaratsiooni; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tunnustaksid juriidiliselt aborti ning kaitseksid ohutu ja seadusliku abordi ning muude seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvate õiguste austamist; nõuab lisaks, et EL propageeriks seda õigust ja seaks selle tunnustamise peamiseks prioriteediks läbirääkimistel rahvusvahelistes institutsioonides ja muudel mitmepoolsetel foorumitel, nagu Euroopa Nõukogu, ning toetaks selle õiguse lisamist inimõiguste ülddeklaratsiooni;

| 11. | taunib asjaolu, et ELis puudub paljudel naistel ikka veel juurdepääs aborditeenustele mõnes liikmesriigis endiselt kehtivate õiguslike, rahaliste, sotsiaalsete ja praktiliste piirangute tõttu; |
| --- | --- |

11.

taunib asjaolu, et ELis puudub paljudel naistel ikka veel juurdepääs aborditeenustele mõnes liikmesriigis endiselt kehtivate õiguslike, rahaliste, sotsiaalsete ja praktiliste piirangute tõttu;

| 12. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid dekriminaliseeriksid abordi ning kõrvaldaksid ohutu ja seadusliku abordi ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ja -õiguste kättesaadavuse takistused ja võitleksid nende vastu; kutsub liikmesriike üles tagama diskrimineerimiseta juurdepääsu ohututele, seaduslikele ja tasuta aborditeenustele, sünnieelsetele ja emade tervishoiuteenustele ja -toodetele, vabatahtlikule pereplaneerimisele, rasestumisvastastele vahenditele, noortesõbralikele teenustele ning HIVi ennetamisele, ravile, hooldusele ja toetusele; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid dekriminaliseeriksid abordi ning kõrvaldaksid ohutu ja seadusliku abordi ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ja -õiguste kättesaadavuse takistused ja võitleksid nende vastu; kutsub liikmesriike üles tagama diskrimineerimiseta juurdepääsu ohututele, seaduslikele ja tasuta aborditeenustele, sünnieelsetele ja emade tervishoiuteenustele ja -toodetele, vabatahtlikule pereplaneerimisele, rasestumisvastastele vahenditele, noortesõbralikele teenustele ning HIVi ennetamisele, ravile, hooldusele ja toetusele;

| 13. | soovitab saata USAsse võimalikult kiiresti delegatsiooni, et hinnata ülemkohtu otsuse mõju ning toetada naiste õigustega tegelevaid valitsusväliseid organisatsioone ja valikuvõimalusi pooldavaid liikumisi riigis; nõuab, et tulevased Euroopa Parlamendi delegatsioonid, kes reisivad Washingtoni, tõstataksid järjepidevalt abordiõiguse küsimuse ja kohtuksid naiste õiguste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

13.

soovitab saata USAsse võimalikult kiiresti delegatsiooni, et hinnata ülemkohtu otsuse mõju ning toetada naiste õigustega tegelevaid valitsusväliseid organisatsioone ja valikuvõimalusi pooldavaid liikumisi riigis; nõuab, et tulevased Euroopa Parlamendi delegatsioonid, kes reisivad Washingtoni, tõstataksid järjepidevalt abordiõiguse küsimuse ja kohtuksid naiste õiguste organisatsioonidega;

| 14. | kutsub Euroopa välisteenistust, ELi delegatsiooni USAs, komisjoni ja kõiki ELi liikmesriike üles kõigi nende käsutuses olevate vahenditega tugevdama meetmeid, et tõrjuda tagasiminekut naiste õiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste valdkonnas, sealhulgas kompenseerides USA senise seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste rahastamise võimaliku vähenemise kogu maailmas ning kindlalt toetades üldist juurdepääsu ohutule ja seaduslikule abordile ning muudele seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvatele õigustele ja seades need oma välissuhetes esikohale; |
| --- | --- |

14.

kutsub Euroopa välisteenistust, ELi delegatsiooni USAs, komisjoni ja kõiki ELi liikmesriike üles kõigi nende käsutuses olevate vahenditega tugevdama meetmeid, et tõrjuda tagasiminekut naiste õiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste valdkonnas, sealhulgas kompenseerides USA senise seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste rahastamise võimaliku vähenemise kogu maailmas ning kindlalt toetades üldist juurdepääsu ohutule ja seaduslikule abordile ning muudele seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvatele õigustele ja seades need oma välissuhetes esikohale;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, Ameerika Ühendriikide presidendile ja tema administratsioonile, USA Kongressile ja USA Ülemkohtule. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, Ameerika Ühendriikide presidendile ja tema administratsioonile, USA Kongressile ja USA Ülemkohtule.

---

(1)  ELT C 81, 18.2.2022, lk 43.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0243.

2

(3)  https://www.gov.ca.gov/2022/06/24/west-coast-states-launch-new-multi-state-commitment-to-reproductive-freedom-standing-united-on-protecting-abortion-access/

3

(4)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

4

(5)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

5

(6)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0243_ET.html

7

(8)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

8

(9)  https://www.eff.org/deeplinks/2022/06/effs-statement-dobbs-abortion-ruling

9

(10)  ÜRO Rahvastikufondi aruanne maailma rahvastiku olukorra kohta, „Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy“, 30. märts 2022.

10

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. juuli 2022

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/273 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/273

---

P9_TA(2022)0275

Läbirääkimised ELi ja Interpoli vahelise koostöölepingu üle

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile, mis käsitleb läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) vahelise koostöölepingu üle (2022/2025(INI))

(2023/C 47/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 218,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16, artikli 82 lõiget 1, artikli 87 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16, artikli 82 lõiget 1, artikli 87 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“) ning eriti selle artikleid 7, 8, 47 ja 52; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“) ning eriti selle artikleid 7, 8, 47 ja 52;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (2) (õiguskaitsedirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (2) (õiguskaitsedirektiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist (3), eriti selle artikli 42 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist (3), eriti selle artikli 42 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1896, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1896, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1052/2013 ning (EL) 2016/1624 (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 25. mai 2021. aasta arvamust 8/2021 soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi ELi ja Interpoli vahelise koostöölepingu üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 25. mai 2021. aasta arvamust 8/2021 soovituse kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi ELi ja Interpoli vahelise koostöölepingu üle,

| — | võttes arvesse kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2022. aasta veebruari uuringut „Ensuring the rights of EU citizens against politically motivated Red Notices“ (ELi kodanike õiguste tagamine poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteadete puhul), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2022. aasta veebruari uuringut „Ensuring the rights of EU citizens against politically motivated Red Notices“ (ELi kodanike õiguste tagamine poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteadete puhul),

| — | võttes arvesse Interpoli andmetöötluseeskirju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Interpoli andmetöötluseeskirju,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioone 2161 (2017) „Abusive recourse to the Interpol system: the need for more stringent legal safeguards“ (Interpoli süsteemi kuritarvitamine: vajadus täiendavate õiguslike kaitsemeetmete järele) ning 2315 (2019) „Interpol reform and extradition proceedings: building trust by fighting abuse“ (Interpoli reform ja väljaandmismenetlused: usalduse suurendamine kuritarvitamise vastu võitlemise kaudu), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioone 2161 (2017) „Abusive recourse to the Interpol system: the need for more stringent legal safeguards“ (Interpoli süsteemi kuritarvitamine: vajadus täiendavate õiguslike kaitsemeetmete järele) ning 2315 (2019) „Interpol reform and extradition proceedings: building trust by fighting abuse“ (Interpoli reform ja väljaandmismenetlused: usalduse suurendamine kuritarvitamise vastu võitlemise kaudu),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726 ja (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/817, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik piiride ja viisade valdkonnas ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008, (EL) 2016/399, (EL) 2017/2226, (EL) 2018/1240, (EL) 2018/1726 ja (EL) 2018/1861 ning nõukogu otsuseid 2004/512/EÜ ja 2008/633/JSK (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 4 ja artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 4 ja artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0200/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0200/2022),

| A. | arvestades, et tänapäeva terrorism ning raske ja organiseeritud kuritegevus on dünaamilised, keerulised, uuenduslikud, globaliseerunud, liikuvad ja sageli riikidevahelised nähtused, mis nõuavad jõulist reageerimist ning tõhusamat ja koordineeritumat ELi koostööd rahvusvaheliste õiguskaitseasutuste ja organitega, nagu Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon (Interpol); arvestades, et komisjoni ELi 2020. aasta julgeolekuliidu strateegias kutsutakse liikmesriike üles tugevdama ELi ja Interpoli vahelist mitmepoolset koostööd ja koordineerimist, kuna see on ülioluline teabevahetusega seotud koostöö parandamiseks; arvestades, et parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonis ELi julgeolekuliidu strateegia kohta (10) rõhutatakse vajadust tugevama liikmesriikidevahelise koostöö järele ning parema koordineerimise järele ELi tasandil kõigi osalejate vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tänapäeva terrorism ning raske ja organiseeritud kuritegevus on dünaamilised, keerulised, uuenduslikud, globaliseerunud, liikuvad ja sageli riikidevahelised nähtused, mis nõuavad jõulist reageerimist ning tõhusamat ja koordineeritumat ELi koostööd rahvusvaheliste õiguskaitseasutuste ja organitega, nagu Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon (Interpol); arvestades, et komisjoni ELi 2020. aasta julgeolekuliidu strateegias kutsutakse liikmesriike üles tugevdama ELi ja Interpoli vahelist mitmepoolset koostööd ja koordineerimist, kuna see on ülioluline teabevahetusega seotud koostöö parandamiseks; arvestades, et parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonis ELi julgeolekuliidu strateegia kohta (10) rõhutatakse vajadust tugevama liikmesriikidevahelise koostöö järele ning parema koordineerimise järele ELi tasandil kõigi osalejate vahel;

| B. | arvestades, et tõhus täiel määral põhiõigusi austav rahvusvaheline koostöö on tõhusa õiguskaitse ja õigusalase koostöö oluline komponent, eriti kuriteoliikide puhul, mis hõlmavad isikuandmete töötlemist ja jagamist; arvestades, et isikuandmete töötlemise õiguspärasust reguleerib liidu andmekaitseõigustik ja arvestades, et see reguleerib ka kahepoolseid lepinguid peamiste partneritega, kellel on oluline roll ELi välise teabe ja võimalike tõendite kogumisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tõhus täiel määral põhiõigusi austav rahvusvaheline koostöö on tõhusa õiguskaitse ja õigusalase koostöö oluline komponent, eriti kuriteoliikide puhul, mis hõlmavad isikuandmete töötlemist ja jagamist; arvestades, et isikuandmete töötlemise õiguspärasust reguleerib liidu andmekaitseõigustik ja arvestades, et see reguleerib ka kahepoolseid lepinguid peamiste partneritega, kellel on oluline roll ELi välise teabe ja võimalike tõendite kogumisel;

| C. | arvestades, et Interpol on maailma suurim rahvusvaheline kriminaalpolitsei organisatsioon ja ta etendab olulist rolli kogu maailmas; arvestades, et Interpoli aluseks on valitsustevaheline koostöö; arvestades, et nõukogu võttis detsembris 2021 vastu komisjonile antavad volitused pidada ELi nimel läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu üle, milles taotletakse tugevamat koostööd Interpoliga, sealhulgas võimalikku juurdepääsu Interpoli andmebaasidele ning operatiivkoostöö tugevdamist, ning läbirääkimised loodetakse lõpule viia 2022. aasta lõpuks; arvestades, et ülioluline on tagada, et lõpliku kokkuleppega kehtestatakse töökindlad meetmed, mis tagavad liidu andmekaitseõigustikus sätestatud isikuandmete töötlemise põhimõtete järgimise ja koostöö abil saadud isikuandmete õigsuse, ning tagada, et mis tahes tulevase koostöö või isikuandmete vahetamise raames peetakse kinni põhiõigustest, sealhulgas andmekaitse ja privaatsuse kaitse õigustest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Interpol on maailma suurim rahvusvaheline kriminaalpolitsei organisatsioon ja ta etendab olulist rolli kogu maailmas; arvestades, et Interpoli aluseks on valitsustevaheline koostöö; arvestades, et nõukogu võttis detsembris 2021 vastu komisjonile antavad volitused pidada ELi nimel läbirääkimisi rahvusvahelise lepingu üle, milles taotletakse tugevamat koostööd Interpoliga, sealhulgas võimalikku juurdepääsu Interpoli andmebaasidele ning operatiivkoostöö tugevdamist, ning läbirääkimised loodetakse lõpule viia 2022. aasta lõpuks; arvestades, et ülioluline on tagada, et lõpliku kokkuleppega kehtestatakse töökindlad meetmed, mis tagavad liidu andmekaitseõigustikus sätestatud isikuandmete töötlemise põhimõtete järgimise ja koostöö abil saadud isikuandmete õigsuse, ning tagada, et mis tahes tulevase koostöö või isikuandmete vahetamise raames peetakse kinni põhiõigustest, sealhulgas andmekaitse ja privaatsuse kaitse õigustest;

| D. | arvestades, et EL ja Interpol teevad juba pikaajalist koostööd mitmetes õiguskaitsega seotud valdkondades ELi poliitikatsükli / EMPACT (kuritegevusega seotud ohte käsitlev valdkondadevaheline Euroopa platvorm) operatiivse rakendamise kaudu ning toetades liikmesriikide tegevusi koostöös ELi asutustega, nagu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol), Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex), Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet, lepingute või töökorralduste alusel; arvestades, et 5. novembril 2001 allkirjastasid Europol ja Interpol operatiivse lepingu, millele järgnes vastastikuse mõistmise memorandum, millega võimaldatakse isikuandmete edastamist nende kontaktametnike kaudu; arvestades, et 27. mail 2009 allkirjastas Frontex Interpoliga koostöölepingu, millega luuakse koostöö raamistik, mille eesmärk on hõlbustada piiriülese kuritegevuse ennetamist, tuvastamist ja selle vastu võitlemist ning parandada piirijulgeolekut ebaseadusliku sisserände, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL ja Interpol teevad juba pikaajalist koostööd mitmetes õiguskaitsega seotud valdkondades ELi poliitikatsükli / EMPACT (kuritegevusega seotud ohte käsitlev valdkondadevaheline Euroopa platvorm) operatiivse rakendamise kaudu ning toetades liikmesriikide tegevusi koostöös ELi asutustega, nagu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol), Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex), Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet, lepingute või töökorralduste alusel; arvestades, et 5. novembril 2001 allkirjastasid Europol ja Interpol operatiivse lepingu, millele järgnes vastastikuse mõistmise memorandum, millega võimaldatakse isikuandmete edastamist nende kontaktametnike kaudu; arvestades, et 27. mail 2009 allkirjastas Frontex Interpoliga koostöölepingu, millega luuakse koostöö raamistik, mille eesmärk on hõlbustada piiriülese kuritegevuse ennetamist, tuvastamist ja selle vastu võitlemist ning parandada piirijulgeolekut ebaseadusliku sisserände, inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemiseks;

| E. | arvestades, et üksikud ELi liikmesriigid saavad Interpoli liikmesriikidena otsepääsu Interpoli 19 andmebaasile, mis sisaldavad potentsiaalselt väärtuslikku teavet üksikisikute, varastatud vara, relvade ja ohtude kohta; arvestades, et nimetatud andmebaasid sisaldavad miljoneid andmeid teabega, mis võivad aidata otseselt võidelda raske ja organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu; arvestades, et Frontexil, Eurojustil ja Euroopa Prokuratuuril ei ole praegu nende volituste kohaselt mingit otsest ega päringutabamusel või selle puudumisel põhinevat juurdepääsu nendele andmebaasidele, kuna Interpoliga ei ole lepingut sõlmitud, mis on Interpoli andmete töötlemise eeskirjade alusel selleks vajalik; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üksikud ELi liikmesriigid saavad Interpoli liikmesriikidena otsepääsu Interpoli 19 andmebaasile, mis sisaldavad potentsiaalselt väärtuslikku teavet üksikisikute, varastatud vara, relvade ja ohtude kohta; arvestades, et nimetatud andmebaasid sisaldavad miljoneid andmeid teabega, mis võivad aidata otseselt võidelda raske ja organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu; arvestades, et Frontexil, Eurojustil ja Euroopa Prokuratuuril ei ole praegu nende volituste kohaselt mingit otsest ega päringutabamusel või selle puudumisel põhinevat juurdepääsu nendele andmebaasidele, kuna Interpoliga ei ole lepingut sõlmitud, mis on Interpoli andmete töötlemise eeskirjade alusel selleks vajalik;

| F. | arvestades, et ELi ja Interpoli koostöö on terrorismivastase võitluse valdkonnas juba praegu tihe; arvestades, et seda tuleks tõhustada ja laiendada uutele valdkondadele; arvestades, et menetlusi tuleks parandada, kiirendada ja ühtlustada hädavajalike operatiivvajadustega tegelemiseks, et hõlbustada kiiret juurdepääsu raske ja organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi alasele teabele ning rakendada kehtivaid liidu õigusakte; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja Interpoli koostöö on terrorismivastase võitluse valdkonnas juba praegu tihe; arvestades, et seda tuleks tõhustada ja laiendada uutele valdkondadele; arvestades, et menetlusi tuleks parandada, kiirendada ja ühtlustada hädavajalike operatiivvajadustega tegelemiseks, et hõlbustada kiiret juurdepääsu raske ja organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi alasele teabele ning rakendada kehtivaid liidu õigusakte;

| G. | arvestades, et EL on Interpoli suurim rahastaja, kelle vahendid on peamiselt suunatud teabevahetusele õiguskaitse valdkonnas, kuid hõlmavad ka piirihalduskoostööd ja suutlikkuse suurendamise tegevusi ning terrorismi ja raskete kuritegudega seotud projekte ja programme; arvestades, et see annab ELile olulise rolli Interpoli toimimise paremaks muutmisel ning eelkõige läbipaistvuse ja aruandekohustuse parandamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on Interpoli suurim rahastaja, kelle vahendid on peamiselt suunatud teabevahetusele õiguskaitse valdkonnas, kuid hõlmavad ka piirihalduskoostööd ja suutlikkuse suurendamise tegevusi ning terrorismi ja raskete kuritegudega seotud projekte ja programme; arvestades, et see annab ELile olulise rolli Interpoli toimimise paremaks muutmisel ning eelkõige läbipaistvuse ja aruandekohustuse parandamisel;

| H. | arvestades, et uue lepinguga tuleks luua ajakohane ja sidus raamistik ELi asutuste ja ametite koostööks Interpoliga, tuginedes juba olemasolevatele koostööviisidele; arvestades, et leping peaks olema kooskõlas harta üldnõuetega, asjakohase liidu andmekaitseõigustikuga, nimelt ELi andmekaitsemäärus ja õiguskaitsedirektiiv, konkreetsete andmekaitsenõuete ja kaitsemeetmetega, mis on sätestatud ELi asutuste, ametite ja IT-süsteemide loomist käsitlevates alusaktides, ning asjakohase Euroopa Liidu Kohtu praktika ja põhiõiguste standarditega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uue lepinguga tuleks luua ajakohane ja sidus raamistik ELi asutuste ja ametite koostööks Interpoliga, tuginedes juba olemasolevatele koostööviisidele; arvestades, et leping peaks olema kooskõlas harta üldnõuetega, asjakohase liidu andmekaitseõigustikuga, nimelt ELi andmekaitsemäärus ja õiguskaitsedirektiiv, konkreetsete andmekaitsenõuete ja kaitsemeetmetega, mis on sätestatud ELi asutuste, ametite ja IT-süsteemide loomist käsitlevates alusaktides, ning asjakohase Euroopa Liidu Kohtu praktika ja põhiõiguste standarditega;

| I. | arvestades, et leping peaks vastama operatiivsetele vajadustele, võttes arvesse viimaseid suundumusi võitluses terrorismi ning piiriülese, rahvusvahelise ja raske organiseeritud kuritegevuse vastu; arvestades, et leping annab õigusliku aluse operatiivteabe vahetamiseks, sealhulgas isikuandmed, ning juurdepääsu asjakohastele Interpoli andmebaasidele liidu asutustele ja ametitele nende volituste alusel tingimusel, et leping on õiguslikult siduv ja jõustatav kõigi lepinguosaliste suhtes ning sisaldab kõiki vajalikke andmekaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et leping peaks vastama operatiivsetele vajadustele, võttes arvesse viimaseid suundumusi võitluses terrorismi ning piiriülese, rahvusvahelise ja raske organiseeritud kuritegevuse vastu; arvestades, et leping annab õigusliku aluse operatiivteabe vahetamiseks, sealhulgas isikuandmed, ning juurdepääsu asjakohastele Interpoli andmebaasidele liidu asutustele ja ametitele nende volituste alusel tingimusel, et leping on õiguslikult siduv ja jõustatav kõigi lepinguosaliste suhtes ning sisaldab kõiki vajalikke andmekaitsemeetmeid;

| J. | arvestades, et komisjoni soovituse kohta ei ole tehtud põhiõigustele avalduva mõju hinnangut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni soovituse kohta ei ole tehtud põhiõigustele avalduva mõju hinnangut;

| K. | arvestades, et ELi justiits- ja siseküsimuste valdkonna infosüsteemide liidu koostalitlusvõime õigusraamistiku vastuvõtmine 2019. aasta mais viis ELi ja Interpoli vaheliste ettevalmistavate kõnelusteni koostöölepingu sõlmimise vajaduse üle; arvestades, et ELis on praegu tõhustatud ja ühine andmetaristu politsei- ja õigusalase koostöö, varjupaiga ja rände ning piiride ja viisade jaoks olemas; arvestades, et see andmetaristu ning seda moodustavad IT-süsteemid ja ELi andmebaasid võimaldavad piiratud ja rangelt reguleeritud teabevahetust kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi justiits- ja siseküsimuste valdkonna infosüsteemide liidu koostalitlusvõime õigusraamistiku vastuvõtmine 2019. aasta mais viis ELi ja Interpoli vaheliste ettevalmistavate kõnelusteni koostöölepingu sõlmimise vajaduse üle; arvestades, et ELis on praegu tõhustatud ja ühine andmetaristu politsei- ja õigusalase koostöö, varjupaiga ja rände ning piiride ja viisade jaoks olemas; arvestades, et see andmetaristu ning seda moodustavad IT-süsteemid ja ELi andmebaasid võimaldavad piiratud ja rangelt reguleeritud teabevahetust kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| L. | arvestades, et uus leping peaks reguleerima Interpoli ja Europoli, Euroopa Prokuratuuri, Eurojusti ja Frontexi vahelist koostööd ja andma nendele asutustele, ametitele ja liikmesriikidele nende vastavates alusaktides sätestatud ülesannete täitmisega rangelt seotud eesmärkideks otsese juurdepääsu kahele Interpoli andmebaasile: varastatud ja kaotatud reisidokumentideandmebaasile (SLTD) ning hoiatusteadetega seotud reisidokumentideandmebaasile (TDAWN) Euroopa otsinguportaali kaudu, kooskõlas ELi andmekaitsenõuetega ja austades täielikult põhiõigusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et uus leping peaks reguleerima Interpoli ja Europoli, Euroopa Prokuratuuri, Eurojusti ja Frontexi vahelist koostööd ja andma nendele asutustele, ametitele ja liikmesriikidele nende vastavates alusaktides sätestatud ülesannete täitmisega rangelt seotud eesmärkideks otsese juurdepääsu kahele Interpoli andmebaasile: varastatud ja kaotatud reisidokumentideandmebaasile (SLTD) ning hoiatusteadetega seotud reisidokumentideandmebaasile (TDAWN) Euroopa otsinguportaali kaudu, kooskõlas ELi andmekaitsenõuetega ja austades täielikult põhiõigusi;

| M. | arvestades, et Interpol on oma põhikirja kohaselt kohustatud mitte abistama liikmesriike, kes oma tegevusega rikuvad rahvusvahelist inimõigustealast õigust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Interpol on oma põhikirja kohaselt kohustatud mitte abistama liikmesriike, kes oma tegevusega rikuvad rahvusvahelist inimõigustealast õigust;

| N. | arvestades, et valitsuse, rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid esitavad jätkuvalt teateid selle kohta, et mõned liikmesriigid kuritarvitavad Interpoli teadete ja märgukirjade süsteemi poliitiliste oponentide, riigi inimõiguste kaitsjate, advokaatide, kodanikuühiskonna aktivistide ja ajakirjanike tagakiusamiseks, rikkudes seega rahvusvahelisi inimõiguste standardeid ja Interpoli enda eeskirju; arvestades, et komisjoni ja kodanikuühiskonna organisatsioonide teadete kohaselt on Interpol reforminud ja tugevdanud oma tagaotsimisteadete läbivaatamisprotsessi, samuti oma tugisüsteeme liikmesriikide riiklikele keskbüroodele, reforminud failide kontrollikomisjoni ülesehitust ja toimimist, mis tugevdab selle kaebuste esitamise mehhanismi, nimetanud ametisse andmekaitseametniku ning rakendanud õppimise ja teadmiste jagamise programmi; arvestades, et nendest reformidest hoolimata teeb endiselt tõsiselt muret Interpoli süsteemi võimalik kuritarvitamine, mis mõjutab põhiõigusi, kuna hiljutistes aruannetes rõhutatakse endiselt vajadust täiendavate õiguslike kaitsemeetmete, suurema läbipaistvuse ja reformide parema rakendamise järele; arvestades, et tagaotsimisteateid ja märgukirju käsitleva teabe ajakohastamise mehhanismid põhjustavad märkimisväärseid probleeme, kuna need teated ja märgukirjad jäävad mõnikord riiklikes andmebaasides kehtima, kuigi Interpoli peasekretariaat on neid ajakohastanud ja eemaldanud; arvestades, et nii kirjalikud allikad kui ka intervjuud valitsus- ja valitsusväliste organisatsioonidega näitavad, et Interpoli kontrolliprotsess on endiselt ebajärjekindel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et valitsuse, rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid esitavad jätkuvalt teateid selle kohta, et mõned liikmesriigid kuritarvitavad Interpoli teadete ja märgukirjade süsteemi poliitiliste oponentide, riigi inimõiguste kaitsjate, advokaatide, kodanikuühiskonna aktivistide ja ajakirjanike tagakiusamiseks, rikkudes seega rahvusvahelisi inimõiguste standardeid ja Interpoli enda eeskirju; arvestades, et komisjoni ja kodanikuühiskonna organisatsioonide teadete kohaselt on Interpol reforminud ja tugevdanud oma tagaotsimisteadete läbivaatamisprotsessi, samuti oma tugisüsteeme liikmesriikide riiklikele keskbüroodele, reforminud failide kontrollikomisjoni ülesehitust ja toimimist, mis tugevdab selle kaebuste esitamise mehhanismi, nimetanud ametisse andmekaitseametniku ning rakendanud õppimise ja teadmiste jagamise programmi; arvestades, et nendest reformidest hoolimata teeb endiselt tõsiselt muret Interpoli süsteemi võimalik kuritarvitamine, mis mõjutab põhiõigusi, kuna hiljutistes aruannetes rõhutatakse endiselt vajadust täiendavate õiguslike kaitsemeetmete, suurema läbipaistvuse ja reformide parema rakendamise järele; arvestades, et tagaotsimisteateid ja märgukirju käsitleva teabe ajakohastamise mehhanismid põhjustavad märkimisväärseid probleeme, kuna need teated ja märgukirjad jäävad mõnikord riiklikes andmebaasides kehtima, kuigi Interpoli peasekretariaat on neid ajakohastanud ja eemaldanud; arvestades, et nii kirjalikud allikad kui ka intervjuud valitsus- ja valitsusväliste organisatsioonidega näitavad, et Interpoli kontrolliprotsess on endiselt ebajärjekindel;

| O. | arvestades, et Interpoli põhikirja artiklis 3 keelatakse igasugune poliitiline, sõjaline, religioosne või rassiline sekkumine või tegevus; arvestades, et viimastel aastatel on endiselt täheldatud mitme Interpoli liikmesriigi poolseid rikkumisi kõrgetasemeliste juhtumite puhul; arvestades, et poliitiliselt motiveeritud väljaandmised on sageli ajendatud tagaotsimisteate või tagaotsitava isiku kohta käiva märgukirja väärast väljaandmisest Interpoli poolt; arvestades, et Interpol teeb kättesaadavaks vaid väga piiratud teabe selle kohta, kuidas ta tagaotsimisteateid läbi vaatab, oma haldussuutlikkuse kohta seda teha ning nende läbivaatamiste tulemuste kohta, mille tagajärjel puudub läbipaistvus selles osas, kuidas Interpol teeb tööd, et tõhusalt võidelda poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteadete vastu; arvestades, et liikmesriigid ja muud rahvusvahelised organisatsioonid ei pääse piisavalt ligi teabele tagaotsimisteadete ja märgukirjade üldise käsitlemise kohta; arvestades, et puudub teave riikide kohta, kes selliseid teateid taotlevad, selle kohta, kui palju taotlusi rahuldatakse ja kui palju tagasi lükatakse, mis on keeldumise põhjused, millistel riikidel läheb taotluste rahuldamises või tagasilükkamises paremini või halvemini, ning milline on selle praktika areng aja jooksul; arvestades, et see muudab võimatuks Interpoli peasekretariaadi kontrolliprotsessi, riiklike keskbüroode töö või riikide esitatud taotluste kvaliteedi hindamise; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Interpoli põhikirja artiklis 3 keelatakse igasugune poliitiline, sõjaline, religioosne või rassiline sekkumine või tegevus; arvestades, et viimastel aastatel on endiselt täheldatud mitme Interpoli liikmesriigi poolseid rikkumisi kõrgetasemeliste juhtumite puhul; arvestades, et poliitiliselt motiveeritud väljaandmised on sageli ajendatud tagaotsimisteate või tagaotsitava isiku kohta käiva märgukirja väärast väljaandmisest Interpoli poolt; arvestades, et Interpol teeb kättesaadavaks vaid väga piiratud teabe selle kohta, kuidas ta tagaotsimisteateid läbi vaatab, oma haldussuutlikkuse kohta seda teha ning nende läbivaatamiste tulemuste kohta, mille tagajärjel puudub läbipaistvus selles osas, kuidas Interpol teeb tööd, et tõhusalt võidelda poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteadete vastu; arvestades, et liikmesriigid ja muud rahvusvahelised organisatsioonid ei pääse piisavalt ligi teabele tagaotsimisteadete ja märgukirjade üldise käsitlemise kohta; arvestades, et puudub teave riikide kohta, kes selliseid teateid taotlevad, selle kohta, kui palju taotlusi rahuldatakse ja kui palju tagasi lükatakse, mis on keeldumise põhjused, millistel riikidel läheb taotluste rahuldamises või tagasilükkamises paremini või halvemini, ning milline on selle praktika areng aja jooksul; arvestades, et see muudab võimatuks Interpoli peasekretariaadi kontrolliprotsessi, riiklike keskbüroode töö või riikide esitatud taotluste kvaliteedi hindamise;

| P. | arvestades, et parlament väljendas oma 16. septembri 2021. aasta resolutsioonis inimõiguste kaitsja Ahmed Mansoori juhtumi kohta Araabia Ühendemiraatides (11) sügavat muret, et Interpoli presidendi kandidaadiks nimetati ja sellele ametikohale määrati Araabia Ühendemiraatide siseministeeriumi peainspektor kindralmajor Ahmed Nasser Al Raisi ning kutsus Interpoli peaassamblee liikmeid ja eelkõige ELi liikmesriike üles uurima nõuetekohaselt väiteid selle kohta, et ta on rikkunud inimõigusi; arvestades, et 11. mail 2022 algatati Prantsusmaal Interpoli presidendi suhtes uurimine, mis käsitleb väidetavat piinamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et parlament väljendas oma 16. septembri 2021. aasta resolutsioonis inimõiguste kaitsja Ahmed Mansoori juhtumi kohta Araabia Ühendemiraatides (11) sügavat muret, et Interpoli presidendi kandidaadiks nimetati ja sellele ametikohale määrati Araabia Ühendemiraatide siseministeeriumi peainspektor kindralmajor Ahmed Nasser Al Raisi ning kutsus Interpoli peaassamblee liikmeid ja eelkõige ELi liikmesriike üles uurima nõuetekohaselt väiteid selle kohta, et ta on rikkunud inimõigusi; arvestades, et 11. mail 2022 algatati Prantsusmaal Interpoli presidendi suhtes uurimine, mis käsitleb väidetavat piinamist;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidu ja Interpoli vaheline koostöö tugineb usaldusele Interpoli süsteemide ja siseprotsesside vastu; arvestades, et usaldus Interpoli tagaotsimisteadete ja märgukirjade süsteemi vastu põhineb Interpoli teadete väärkasutamise ennetamisel ja kiirel reageerimisel, mille panevad toime riigid, kes püüavad Interpoli süsteeme poliitilistel ja repressiivsetel eesmärkidel kasutada; arvestades, et Interpol peab tagama, et tema süsteemide kaudu asutusesiseselt töödeldavad andmed oleksid kooskõlas inimõiguste ja õigusriigiga; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidu ja Interpoli vaheline koostöö tugineb usaldusele Interpoli süsteemide ja siseprotsesside vastu; arvestades, et usaldus Interpoli tagaotsimisteadete ja märgukirjade süsteemi vastu põhineb Interpoli teadete väärkasutamise ennetamisel ja kiirel reageerimisel, mille panevad toime riigid, kes püüavad Interpoli süsteeme poliitilistel ja repressiivsetel eesmärkidel kasutada; arvestades, et Interpol peab tagama, et tema süsteemide kaudu asutusesiseselt töödeldavad andmed oleksid kooskõlas inimõiguste ja õigusriigiga;

| R. | arvestades, et paljud autoritaarsed riigid on endiselt Interpoli liikmesriigid; arvestades, et viimastel aastatel on autoritaarsetel režiimidel olnud võimalus tagaotsimisteadete ja märgukirjade süsteemi poliitiliselt kuritarvitada, kiusates inimesi taga väljaspool oma jurisdiktsiooni ning piirates reaalselt, praktiliselt ja jõhkralt nende elu ja põhiõigusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et paljud autoritaarsed riigid on endiselt Interpoli liikmesriigid; arvestades, et viimastel aastatel on autoritaarsetel režiimidel olnud võimalus tagaotsimisteadete ja märgukirjade süsteemi poliitiliselt kuritarvitada, kiusates inimesi taga väljaspool oma jurisdiktsiooni ning piirates reaalselt, praktiliselt ja jõhkralt nende elu ja põhiõigusi;

| S. | arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse kujutab endast otsest ohtu rahvusvahelisele õiguskaitsealasele koostööle ja Venemaa jätkuv juurdepääs Interpoli andmebaasidele ohustab ELi ja Interpoli koostöö usaldusväärsust; arvestades, et Venemaa on andnud välja väga palju maailma tagaotsimisteadetest ja märgukirjadest ning et Venemaa on levitanud kõige rohkem poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteated, sealhulgas ELi kodanike vastu, näiteks Leedu kohtunike, prokuröride ja uurijate kohta, kes tegelesid 13. jaanuaril 1991. aastal Vilniuses toimunud sündmuste uurimisega; arvestades, et peale Venemaa on teised riigid tagaotsimisteadete süsteemi kasutanud, et ka oma kodanikke poliitiliselt sihikule võtta; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse kujutab endast otsest ohtu rahvusvahelisele õiguskaitsealasele koostööle ja Venemaa jätkuv juurdepääs Interpoli andmebaasidele ohustab ELi ja Interpoli koostöö usaldusväärsust; arvestades, et Venemaa on andnud välja väga palju maailma tagaotsimisteadetest ja märgukirjadest ning et Venemaa on levitanud kõige rohkem poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteated, sealhulgas ELi kodanike vastu, näiteks Leedu kohtunike, prokuröride ja uurijate kohta, kes tegelesid 13. jaanuaril 1991. aastal Vilniuses toimunud sündmuste uurimisega; arvestades, et peale Venemaa on teised riigid tagaotsimisteadete süsteemi kasutanud, et ka oma kodanikke poliitiliselt sihikule võtta;

| 1. | tuletab meelde, et ELi väärtused, põhiõigused ja liidu andmekaitseõigustik, nimelt ELi andmekaitsemäärus ja õiguskaitsedirektiiv, peavad moodustama liidu õiguskaitse alase koostööpoliitika aluse, tagades vajalikkuse, proportsionaalsuse, seaduslikkuse, süütuse presumptsiooni põhimõtete järgimise, vastutuse ja õiguskaitsevahendid ning samal ajal ka tõhusa kaitse üksikisikutele, eriti kõige vähem kaitstud isikutele; tuletab lisaks meelde, et nende õiguste ja põhimõtete täitmine, sealhulgas õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, peaks olema õigus- ja julgeolekuvaldkonna digitaliseerimise ning paljude õigus- ja julgeolekusüsteemide, sealhulgas piiride koostalitlusvõime raamistiku väljatöötamise keskmes; rõhutab, et need põhimõtted peaksid olema ELi ja Interpoli vaheliste koostöölepingu läbirääkimiste keskmes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Interpoliga sõlmitav leping peab tingimata põhinema harta, liidu andmekaitseõigustiku ning asjaomaste ELi asutuste, ametite ja suuremahuliste IT-süsteemide loomist käsitlevates alusaktides ja nende vastavates volitustes kodifitseeritud konkreetsete andmekaitsenõuete ja kaitsemeetmete täielikul järgimisel; rõhutab seetõttu, et nõukogu otsus kavandatava lepingu võimaliku sõlmimise kohta peaks põhinema ELi toimimise lepingu artiklil 16; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et enne soovituse vastuvõtmist nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Interpoli vahelise koostöölepingu üle, ei viinud komisjon läbi mõjuhinnangut põhiõiguste järgimise kohta iga kavandatava meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse suhtes ega selle kohta, kas on õiguslikult teostatav kõigi kavandatud meetmete hõlmamine ühe üldise lepinguga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | soovitab komisjonil järgida nõukogu eristust õiguskaitse, kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ning piiride haldamise alla kuuluva piirijulgeoleku valdkonna vahel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | soovitab komisjonil tagada juurdepääs Interpoli erinevatele andmebaasidele ELi erinevate asutuste vajaduste alusel ja nende pädevuste alusel, mis on sätestatud erinevate ELi asutuste ja ametite asjakohastes volitustes; tuletab meelde, et Interpoli andmebaasid sisaldavad miljoneid andmeid teabega, mis võivad aidata potentsiaalselt võidelda kuritegevusega; tuletab siiski meelde, et neis andmebaasides olevate andmete täpsuse, usaldusväärsuse ja päritolu puhul esineb dokumenteeritud probleeme, millega tuleks tegeleda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et komisjon peaks tagama ELi liikmesriikidele ning ELi asutustele ja ametitele kontrollitud juurdepääsu Interpoli andmebaasidele, samuti ka vajalikud konkreetsed, spetsiifilised ja tulemuslikud kaitsemeetmed iga kavandatavas lepingus hõlmatud koostööviisi kohta, et tagada täielik kooskõla liidu andmekaitseõigustikuga, konkreetsete kaitsemeetmete ja andmekaitsenõuetega, mis on sätestatud liidu asutuste, ametite ja suuremahuliste IT-süsteemide õiguslikes alustes, ning põhiõigustega; rõhutab, et seoses kontrollitud juurdepääsuga andmebaasidele peaks leping vähemalt vastama koostalitlusvõime määrustes (12), Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) määruse (13) õiguslikus aluses ja määruses (EL) 2016/794 sätestatud kaitsemeetmetele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | soovitab, et komisjon räägiks Interpoliga läbi nõuded, mis on seotud Interpoli andmebaasides sisalduva teabe kvaliteedi ja kontrollitavuse kõrge tasemega ning teabeallikate läbipaistvusega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ootab läbirääkimiste ajal erilist valvsust eri andmebaasides sisalduvate isikuandmete tundlikkuse tõttu ja seetõttu, et enamik kolmandaid riike, kes on Interpoli liikmed, ei paku piisavat andmekaitset ega ole ELi toimimise lepingu operatiivsete isikuandmete vahetamist käsitleva artikli 218 alusel ELiga sõlmitud rahvusvahelise lepingu pooled; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil kehtestada vajalikud jõulised kaitsemeetmed ja tagatised, et tagada kooskõla ELi andmekaitsenõuete ja põhiõigustega, selleks et Frontexis ja ELi liikmesriikides loodud ETIASe kesküksus saaks juurdepääsu Interpoli SLTD ja TDAWN andmebaasidele Euroopa otsinguportaali kaudu ning samuti kaitsemeetmed ja tagatised muudetud viisainfosüsteemi (VIS) määruse (14) tõhusaks rakendamiseks, millega lubatakse ELi liikmesriikidel juurde pääseda Interpoli SLTD ja TDAWN andmebaasidele Euroopa otsinguportaali kaudu viisade ja elamislubade taotluste menetlemisel; rõhutab, et päringutabamuse korral ei tohi jagada teavet Interpoliga ega Interpoli sisestatud andmete omanikuga, ning tuletab meelde, et nagu on ette nähtud ETIASe ja VISi määrustes, ei võrdle need kaks süsteemi oma andmeid Interpoli andmebaasidega seni, kuni selles on kokku lepitud ja sellel on praktilised tagatised; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab sätestada kavandatavas lepingus selgelt, millistel ELi ametitel peaksid olema juurdepääsuõigused millisele Interpoli konkreetsele andmebaasile ning milliste oma konkreetsete ülesannete ja eesmärkide tõttu; on seisukohal, et kavandatav leping ei tohiks panna ELi ametitele kohustust teha Interpoliga koostööd rohkem, kui on juba sätestatud asjakohases liidu õiguses; |
| --- | --- |

10.

Andmekaitse, isikuandmete töötlemine ja säilitamine, õiguskaitse

| 11. | palub komisjonil veenduda, et leping on kooskõlas ELi andmekaitseõigustikuga ning kaitseb üksikisikute põhiõigusi ja -vabadusi, tagades selle lepingu alusel töödeldavate isikuandmete kaitse taseme, mis on sisuliselt samaväärne ELi esmaste ja teiseste õigusaktidega tagatud kaitsega; rõhutab, et kavandatav koostööleping ei tohiks nõrgendada füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige nende andmekaitse- ja privaatsusõigust, ning et lepinguga tuleks näha ette tõhusad õiguskaitsevahendid nende õiguste mis tahes rikkumise korral; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et leping peaks liidu andmekaitseõigustiku alusel tagama, et isikuandmete edastamine oleks piisav, asjakohane ja piirduks sellega, mis on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks ja mis on sellega proportsionaalne; rõhutab lisaks, et sellega tuleks ette näha võimalus kehtestada mis tahes juurdepääsu või kasutamise piirangud, sealhulgas piirata edasisaatmist või kustutamist edastamise ajal; rõhutab samuti, et tagatud peavad olema andmesubjektide kohtulikult kaitstavad ja tõhusad õigused; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab vajalikuks nõuda, et andmete edastamise eesmärgid oleksid lepingus selgelt määratletud ning keelatud oleks igasugune edasine andmete töötlemine, mis ei ole algse eesmärgiga kooskõlas; leiab, et lepingus tuleb selgelt märkida, et otsused, mis põhinevad ainult isikuandmete automaatsel töötlemisel ilma inimese sekkumiseta on keelatud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et kavandatavas lepingus tuleks selgelt sätestada menetlused seoses Interpoli kohustusega teavitada isikuandmetega seotud rikkumisest ning kirjeldada rikkumisest teatamisel esitatavat miinimumteavet; palub komisjonil lepingus tagada, et Interpol teavitaks asjaomaseid ELi asutusi ja liikmesriikide ametiasutusi, sealhulgas riiklikke andmekaitseasutusi isikuandmetega seotud rikkumistest põhjendamatu viivituseta ja võimaluse korral 72 tunni jooksul; |
| --- | --- |

14.

| 15. | soovitab, et järelevalvet vaadatud andmete üle teostaks üks või mitu sõltumatut andmekaitse eest vastutavat asutust, kellel on tõhusad uurimis- ja sekkumisvolitused ning volitused võtta vastu üksikisikute kaebusi nende isikuandmete kasutamise kohta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | soovitab komisjonil tagada, et Interpol ei säilitaks isikuandmeid kauem, kui on vajalik nende edastamise eesmärgi saavutamiseks; sellega seoses eeldab, et lepinguga tagatakse isikuandmete säilitamise, sealhulgas säilitamispiirangute, läbivaatamise, parandamise ja kustutamise selged ja konkreetsed normid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub komisjonil tagada kohtulikult kaitstav ja tõhus õigus haldus- ja õiguskaitsele ja tõhusad õiguskaitsevahendid igale andmesubjektile, see tähendab igale isikule, kelle andmeid selle lepingu alusel töödeldakse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et lepingus on selgelt kirjas, et Interpolile ei anta otsest ega kaudset vastastikust juurdepääsu ELi andmebaasidele; |
| --- | --- |

18.

Koostalitlusvõime

| 19. | rõhutab, et õiguskaitsealane koostöö ja teabe jagamine on olulised vahendid kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlemiseks ning õigusemõistmiseks, kuid need peavad olema suunatud ja nende suhtes tuleb kohaldada asjakohaseid ja eelnevalt kindlaks määratud kaitsemeetmeid ja kontrolle; rõhutab, et need peaksid tegelema eelkõige põhiõiguste probleemidega, parandades andmekvaliteeti, vähendades kallutatust, tuvastades vigasid ja vältides mis tahes diskrimineerimist otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | soovitab pöörata erilist tähelepanu põhiõigustega seotud probleemidele ning vajadusele piisavate leevendusmeetmete ja diskrimineerimisvastaste mehhanismide järele, samuti täiustatud andmekvaliteedile ja -kaitsele eesmärgiga kehtestada raamistik tulevikus ELi ja Interpoli teabesüsteemide tihedamaks ühendamiseks politsei- ja õigusalase koostöö, varjupaiga ja rände ning integreeritud piirihalduse ja viisade valdkonnas, tagades äärmiselt olulise õigusraamistiku praegustele ja tulevastele arengutele ELi digitaristus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | soovitab, et pidades silmas eeskirju, mis reguleerivad juurdepääsu isikuandmetele ja teabe jagamist erinevates ELi süsteemides ja andmebaasides, tuleks Interpoliga sõlmitava tulevase koostöölepingu tingimustes sätestada kaitsemeetmed ja tagatised, mis on vajalikud selleks, et liikmesriigid ja asjaomased ELi ametid saaksid Euroopa otsinguportaali kaudu kontrollitud juurdepääsu Interpoli andmebaasidele, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks, kooskõlas oma juurdepääsuõigustega ja sellist juurdepääsu käsitlevate ELi või riigisiseste õigusaktidega ning täielikus kooskõlas ELi andmekaitsenõuete ja põhiõigustega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et Interpoli andmebaasid sisaldavad suurt hulka andmeid kolmandate riikide kodanike reisidokumentide kohta ning et neid andmebaase kasutades oleks võimalik minimeerida teabelünki, suurendada päringutabamuste arvu ning parandada sellest tulenevalt ETIASe ja muudetud VISi määruse tegevustulemusi; rõhutab, et Interpoliga sõlmitavas koostöölepingus tuleks sätestada nõutav õiguslik alus, sealhulgas andmekaitsemeetmed ja -tagatised, ning sellega tuleks lubada Euroopa otsinguportaalil luua otsene ühendus Interpoli andmebaasidega; rõhutab, et koostöölepinguga tuleks tagada ka võimalus luua turvaline Euroopa otsinguportaali ja ETIASe ühendus Interpoli IT-taristuga, et võimaldada juurdepääsu Interpoli andmebaasidele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et kooskõlas praeguse ELi raamistikuga peaks uue lepinguga tagama, et Interpoli SLTD ja TDAWNi andmebaasides Euroopa otsinguportaali kaudu koostalitlusvõimet kasutades tehtavad automaatsed päringud tehakse nii, et Interpoli hoiatusteate omanikriigile mingit teavet ei anta; |
| --- | --- |

23.

Andmete edastamine ja edasised edastamised

| 24. | tuletab meelde, et liidu andmekaitseõigustiku kohaselt on isikuandmete edastamine EList kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele lubatud üksnes juhul, kui sellise teabe saajad suudavad tagada liidule sisuliselt samaväärse isikuandmete kaitse taseme; rõhutab sellega seoses, et kaitse piisavuse otsuse puudumisel Interpoli kohta peaks see leping kujutama õiguslikku alust, mis võimaldab edastada isikuandmeid Interpolile, tingimusel et see on õiguslikult siduv ja jõustatav kõikide lepinguosaliste suhtes ning sisaldab asjakohaseid andmekaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et selliste isikuandmete edastamine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, kuuluvuse ametiühingusse, geneetilised andmed, füüsilise isiku täpset tuvastamist võimaldavad biomeetrilised andmed ning andmed isiku tervisliku seisundi, seksuaalelu või seksuaalse sättumuse kohta, peaks olema lubatud üksnes erandjuhtudel ning kui selline edastamine on konkreetsel juhul vajalik ja proportsionaalne lepingu kohaldamisalasse kuuluvate kuritegude ennetamiseks või nende vastu võitlemiseks; rõhutab, et lepingus tuleb ette näha asjakohased kaitsemeetmed, et tegeleda andmete eriliikide töötlemisega seotud konkreetsete ohtudega, eelkõige alaealiste ja kuritegude ohvrite jaoks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | soovitab piirata isikuandmete edasisaatmise erandite kohaldamist ELi andmekaitsemääruse V peatükis sätestatud juhtudega; rõhutab, et täiel määral tuleb järgida asjaomaste ELi ametite või organite asutamist käsitlevates määrustes sätestatud erinõudeid, sealhulgas Europoli ja Euroopa Prokuratuuri operatiivandmete edastamisega seotud erisätteid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | soovitab lepinguga tagada, et isikuandmete edastamise suhtes kehtiksid konfidentsiaalsuskohustused ning et see peab olema vajalik ja proportsionaalne lepingus määratletud eesmärkidel, milleks on kuritegude ennetamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine, avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmine ja välispiiride kaitse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | soovitab lepingus selgesõnaliselt sätestada, et ELi poolt Interpolile edastatud isikuandmeid ei kasutata surmanuhtluse või mis tahes vormis julma ja ebainimliku kohtlemise taotlemiseks, määramiseks või täideviimiseks, ning et isikuandmeid ei edastata, kui selleks esineb mis tahes oht; |
| --- | --- |

28.

Tagaotsimisteated ja märgukirjad

| 29. | rõhutab tulevast koostööd silmas pidades, et vaatamata hiljutistele reformidele on läbipaistvus ja usaldusväärsus Interpolis jätkuvalt probleem nii üksikisiku kui ka organisatsiooni tasandil, nagu ka kättesaadava statistilise teabe puudumine tema teadete ja märgukirjade süsteemi toimimise kohta; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama Interpolilt lubadust ja tagatisi, et arendatakse edasi vajalikke struktuure ja eeskirju ning sisulisi vahendeid, mis võimaldavad taotluste, läbivaatamiste, vaidlustuste, paranduste ja kustutamiste järjepidevat ja läbipaistvat menetlemist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles esitama läbirääkimistel kindla nõudmise, et Interpol parandaks oma tagaotsimisteadete ja märgukirjade läbivaatamise süsteemi läbipaistvust, eelkõige teadete ja märgukirjade rakkerühma rolli ja tööd; kutsub komisjoni üles kasutama Interpoliga peetavaid läbirääkimisi, et paluda organisatsioonil koostada, ajakohastada ja teha kättesaadavaks menetluslikud ja sisulised vahendid tagaotsimisteadete ja märgukirjade õiguslikuks käsitlemiseks, tagades taotluste, läbivaatamiste, vaidlustuste, paranduste ja kustutamiste järjepideva ja läbipaistva menetlemise; |
| --- | --- |

30.

| 31. | soovitab tõhususe suurendamiseks ja läbipaistvuse parandamiseks avaldada igal aastal statistilised andmed tagaotsimisteadete ja märgukirjade töötlemise kohta, sealhulgas teave esitatud teadete arvu, päritoluriigi, kuriteoliigi, keeldumise põhjuse ja põhjenduste ning karistuste kohta kuritarvitamise korral; kutsub komisjoni üles tagama, et statistilisi andmeid selle kohta, kuidas ELi liikmesriigid käsitlevad vahistamistaotlusi tagaotsimisteate alusel ja märgukirju, kogutaks kõigi liikmesriikide kohta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et Interpol peaks selle lepingu raames töötama välja tagaotsimisteadete ja märgukirjade avalikud riskiprofiilid, mis põhinevad eelmises lõikes osutatud iga-aastastel statistilistel andmetel, mis võimaldaks hinnata taotluse esitanud riikide poolse kuritarvitamise ohtu ning aitaks hinnata Interpoli jõustamismehhanismide tõhusust; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles selle lepinguga seoses uurima võimalikke viise, kuidas Euroopa otsinguportaal saaks tegeleda poliitiliselt põhjendatud tagaotsimisteadete ja märgukirjade probleemiga, mis oleks praktikas üks vahendeid, mis võib mõnes olukorras osutuda tõhusaks poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteadete taotluste vastu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde nõukogu avaldust Interpoli tagaotsimisteadete kohta Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/991 (15) vastuvõtmise raames, millega toetatakse Interpolis tehtud jõupingutusi, et vältida tagaotsimisteadete ja märgukirjade kuritarvitamist poliitilistel eesmärkidel ja inimõiguste rikkumist, ning nõutakse, et Interpol ja tema riiklikud keskbürood vahetaksid selles küsimuses jätkuvalt ja korrapäraselt teavet, et suurendada teadlikkust meetmetest, mida liikmesriikidel tuleks võtta koostöös Interpoliga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ootab, et nõukogu peaks kinni endale võetud kohustusest toetada jätkuvalt Interpoli andmete kvaliteeti ja nõuetele vastavust käsitlevate kehtivate standardite ja menetluste edendamisel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles tegutsema ka liidusiseselt, kasutades ELi julgeolekuraamistikus olemasolevaid tehnilisi vahendeid, ja looma ELi liikmesriikide jaoks kontrollimehhanismi, et vahetada teavet poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteadete ja märgukirjade tuvastamise ja eemaldamise, selle valdkonna parimate tavade ning tagaotsimisteateid koostavate kolmandate riikide riskiprofiilide kohta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles tunnistama ohtu, et autoritaarsed režiimid õõnestavad süstemaatiliselt usaldusel põhinevat rahvusvahelist õiguskaitsealast koostööd, kuritarvitades Interpoli pakutavaid vahendeid; kutsub komisjoni üles ergutama Interpoli suurendama oma jõupingutusi, et võidelda tulemuslikult sellise üleastumise vastu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles lisama lepingusse sätted Interpoli toetamise kohta, et suurendada toimikute kontrollimise komisjonis tagaotsimisteadete ja märgukirjadega tegelevate töötajate praegust väikest arvu ning parandada tagaotsimisteadete ja märgukirjade toimimist käsitlevat statistilist teavet; kutsub komisjoni üles kasutama ELi rolli ja mõju, et toetada parandusi, mis tugevdavad teadete ja märgukirjade kaitset väärkasutuse eest; |
| --- | --- |

38.

Venemaa

| 39. | võtab teadmiseks Interpoli peasekretäri teadaande, et rakendatakse tõhustatud järelevalvemeetmeid, et tuvastada ja vältida Interpoli süsteemide mis tahes edasist kuritarvitamist Venemaa poolt; on siiski jätkuvalt mures, et järelevalve üksi ei vähenda täielikult Venemaa poolse kuritarvitamise riske; rõhutab seetõttu, et arvestades praegust eriolukorda, sealhulgas Venemaa ränki rahvusvahelise õiguse rikkumisi ja reeglitel põhineva rahvusvahelise süsteemi eiramist, peaksid Interpoli täitevkomitee ja peasekretariaat võtma viivitama kindlad meetmed, et peatada Venemaa Föderatsiooni ja Valgevene juurdepääsuõigused Interpoli süsteemidele, kuna nende tegevus ohustab otseselt rahvusvahelist õiguskaitsealast koostööd ja kujutab endast põhiõiguste tõsist rikkumist; nõuab tungivalt, et Interpoli täitevkomitee valmistaks ette ja esitaks peaassambleele vajalikud muudatused Interpoli põhikirjas, mis võimaldaks Interpoli liikmesriikide liikmelisust peatada, ning palub ELi liikmesriikidel seda algatust toetada, et peatada Venemaa ja teiste riikide liikmelisus, kes kuritarvitavad pidevalt Interpoli poliitilistel põhjustel; nõuab tungivalt, et Interpoli peasekretariaat esitaks täitevkomiteele ettepaneku parandusmeetmete kohta Venemaa Föderatsiooni suhtes Interpoli andmetöötluseeskirjade artikli 131 lõike 3 alusel, sealhulgas Venemaa riikliku keskbüroo juurdepääsuõiguste peatamise kohta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | soovitab tungivalt, et komisjon teeks selle lepingu raames ettepaneku tõhustatud järelevalvemeetmeteks seoses Venemaa ametivõimude poolt Ukrainas enne sõda välja antud teadete ja märgukirjadega; kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele nõu konkreetsete meetmete kohta, mida kohaldada Venemaa ametivõimude välja antud teadete ja märgukirjadega seotud küsimuste suhtes enne sõda ja praeguses olukorras; |
| --- | --- |

40.

Lõpetuseks

| 41. | nõuab, et lepingus nähtaks ette võimalus leping peatada või lõpetada, kui üks pooltest rikub selle mis tahes sätteid, eelkõige isikuandmete kohta käivaid sätteid, täpsustades, et isikuandmeid, mis kuuluvad selle lepingu kohaldamisalasse ja on edastatud enne selle lepingu peatamist või lõpetamist, võib edasi töödelda kooskõlas lepingu tingimustega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et kavandatav leping peaks sisaldama klauslit komisjoni läbivaatamisaruande kohta kolm aastat pärast jõustumist ja seejärel iga kolme aasta tagant, milles hinnatakse lepingu tõhusat rakendamist ja põhiõiguste austamist; peab oluliseks, et lepinguga nähtaks ette järelevalvemehhanism ja korrapärased läbivaatused, et hinnata lepingu toimimist seoses asjaomaste liidu ametite operatiivvajadustega, sealhulgas statistika Interpoli andmete abil vahistatud ja süüdi mõistetud kurjategijate arvu kohta, ning andmekaitse ja muude põhiõiguste järgimist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | soovitab, nagu Euroopa Liidu Kohus kinnitas oma 8. septembri 2016. aasta arvamuses Kanada ja Euroopa Liidu vahelise lepingu eelnõu kohta, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist Euroopa Liidust Kanadale, et lepingu viited sisaldaksid ka kogu asjakohast materiaalõiguslikku alust, sealhulgas ELi toimimise lepingu artiklit 16; |
| --- | --- |

43.

| 44. | soovitab, et mis tahes vaidluste lahendamine läbirääkimiste käigus kuuluks Euroopa Liidu Kohtu lõplikku pädevusse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjon üles andma Euroopa Parlamendile aru läbirääkimiste käigu ja tulemuste kohta korrapäraselt ning alati, kui seda nõutakse; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendil on volitused anda nõusolek kavandatava koostöölepingu sõlmimiseks ja seetõttu tuleks ta tihedalt kaasata läbirääkimisprotsessi; kutsub komisjoni üles tagama, et parlamendile aru andmine oleks osa koostöölepingus ette nähtud järelevalve- ja hindamismehhanismidest; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile ja Interpolile. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(2)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

(3)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(4)  ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

(5)  ELT L 295, 14.11.2019, lk 1.

(6)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

(7)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 138.

(8)  ELT L 135, 22.5.2019, lk 27.

(9)  ELT L 135, 22.5.2019, lk 85.

(10)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 140.

(11)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 109.

(12)  Määrus (EL) 2019/817 ja määrus (EL) 2019/818.

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/991, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli koostööd eraõiguslike isikutega, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (ELT L 169, 27.06.2022, lk 1).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 6. juuli 2022

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/283 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/283

---

P9_TA(2022)0281

Euroopa Parlamendi kodukorra muutmine seoses komisjonide koosolekuid käsitleva artikliga 216

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses komisjonide koosolekuid käsitleva artikliga 216 (2022/2069(REG))

(2023/C 47/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse presidendi 9. juuni 2022. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse presidendi 9. juuni 2022. aasta kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 236 ja 237, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 236 ja 237,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0203/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0203/2022),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

| 2. | otsustab, et muudatused jõustuvad nende vastuvõtmisele järgneval päeval; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 216 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjonide koosolekud toimuvad komisjoni esimehe kutsel või parlamendi presidendi palvel. | 1.   Komisjonide koosolekud toimuvad komisjoni esimehe kutsel või parlamendi presidendi palvel. |
| | Kui esimees komisjoni koosoleku kokku kutsub, võib ta igal üksikjuhul eraldi ja komisjoni liikmete enamust esindavate koordinaatorite heakskiidul otsustada, et koosolekust võib osa võtta ka kaugosalemise teel, välja arvatud kinnised komisjonide koosolekud. |
| Komisjoni kokku kutsudes esitab esimees päevakorra projekti. Komisjon võtab koosoleku alguses vastu otsuse päevakorra kohta. | Komisjoni kokku kutsudes esitab esimees päevakorra projekti
  , milles märgitakse, kas koosolekust võib osa võtta ka kaugosalemise teel
  . Komisjon võtab koosoleku alguses vastu otsuse päevakorra kohta. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

1.   Komisjonide koosolekud toimuvad komisjoni esimehe kutsel või parlamendi presidendi palvel.

1.   Komisjonide koosolekud toimuvad komisjoni esimehe kutsel või parlamendi presidendi palvel.

Kui esimees komisjoni koosoleku kokku kutsub, võib ta igal üksikjuhul eraldi ja komisjoni liikmete enamust esindavate koordinaatorite heakskiidul otsustada, et koosolekust võib osa võtta ka kaugosalemise teel, välja arvatud kinnised komisjonide koosolekud.

Kui esimees komisjoni koosoleku kokku kutsub, võib ta igal üksikjuhul eraldi ja komisjoni liikmete enamust esindavate koordinaatorite heakskiidul otsustada, et koosolekust võib osa võtta ka kaugosalemise teel, välja arvatud kinnised komisjonide koosolekud.

Komisjoni kokku kutsudes esitab esimees päevakorra projekti. Komisjon võtab koosoleku alguses vastu otsuse päevakorra kohta.

Komisjoni kokku kutsudes esitab esimees päevakorra projekti
  , milles märgitakse, kas koosolekust võib osa võtta ka kaugosalemise teel
  . Komisjon võtab koosoleku alguses vastu otsuse päevakorra kohta.

, milles märgitakse, kas koosolekust võib osa võtta ka kaugosalemise teel

Muudatusettepanek 2

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 216 – lõige 4

Artikkel 216 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kõneaja eraldamist käsitleva artikli 171 lõiget 2 kohaldatakse vajalike muudatustega ka parlamendikomisjonides. | 4.   Artikli 171 lõiget 2 kohaldatakse vajalike muudatustega ka parlamendikomisjonides.
  Artikli 171 lõike 2 teist lauset ei kohaldata siiski parlamendiliikmetele, kes võtavad koosolekust osa kaugosalemise teel. |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kõneaja eraldamist käsitleva artikli 171 lõiget 2 kohaldatakse vajalike muudatustega ka parlamendikomisjonides.

4.   Artikli 171 lõiget 2 kohaldatakse vajalike muudatustega ka parlamendikomisjonides.
  Artikli 171 lõike 2 teist lauset ei kohaldata siiski parlamendiliikmetele, kes võtavad koosolekust osa kaugosalemise teel.

Muudatusettepanek 3

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 216 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 216 – lõige 5 a (uus)

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kaugosalemise korral tagatakse, et








  — | parlamendiliikmed saavad takistusteta teostada oma mandaati, muu hulgas eelkõige kasutada õigust võtta sõna komisjonides; |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Kaugosalemise korral tagatakse, et

—

parlamendiliikmed saavad takistusteta teostada oma mandaati, muu hulgas eelkõige kasutada õigust võtta sõna komisjonides;

| — | kasutusel olevad infotehnoloogialahendused on tehnoloogianeutraalsed; |
| --- | --- |

—

kasutusel olevad infotehnoloogialahendused on tehnoloogianeutraalsed;

| — | kasutatakse turvalisi elektroonilisi vahendeid, mida parlamendisiseselt ja vahetult haldavad ja kontrollivad parlamendi teenistused; |
| --- | --- |

—

kasutatakse turvalisi elektroonilisi vahendeid, mida parlamendisiseselt ja vahetult haldavad ja kontrollivad parlamendi teenistused;

| — | tehnilised seadmed tagavad vajaliku audio- ja videokvaliteedi ning |
| --- | --- |

—

tehnilised seadmed tagavad vajaliku audio- ja videokvaliteedi ning

| — | sõnavõtt tehakse selleks sobivast kohast. |
| --- | --- |

—

sõnavõtt tehakse selleks sobivast kohast.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. juuli 2022

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/285 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/285

---

P9_TA(2022)0269

Digiteenuste määrus ***I

Euroopa Parlamendi 5. juuli. 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 47/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0825),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0418/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0418/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1. juuli 2021. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1. juuli 2021. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0356/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0356/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 70.

(2)  ELT C 440, 29.10.2021, lk 67.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 20. jaanuari 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0014).

---

P9_TC1-COD(2020)0361

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (digiteenuste määrus)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/2065) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS MIKRO-, VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE NING IDUFIRMADE TOETAMISE KOHTA DIGITEENUSTE MÄÄRUSE KONTEKSTIS

Komisjon tunnistab konkurentsivõime, innovatsiooni ja digiteenustesse investeerimise tähtsust, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning idufirmade puhul. Selleks on komisjon võtnud kohustuse hõlbustada mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ning idufirmadel digiteenuste määruse järgimist, eelkõige võttes kasutusele innovatsiooni, digitehnoloogia kasutuselevõttu ja standardimist toetavad asjakohased programmid.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/288 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/288

---

P9_TA(2022)0270

Digiturgude määrus ***I

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 47/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0842),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0419/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0419/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 30. juuni 2021. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 30. juuni 2021. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 11. mai 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 11. mai 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0332/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A9-0332/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 64.

(2)  ELT C 440, 29.10.2021, lk 67.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 15. detsembril 2021. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0499).

---

P9_TC1-COD(2020)0374

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb konkurentsile avatud ja õiglaseid turge digisektoris ning millega muudetakse direktiive (EL) 2019/1937 ja (EL) 2020/1828 (digiturgude määrus)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1925) lõplikule kujule).

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/289 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/289

---

P9_TA(2022)0271

Euro kasutuselevõtt Horvaatias 1. jaanuaril 2023 *

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Horvaatias 1. jaanuaril 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

(Konsulteerimine)

(2023/C 47/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Horvaatias 1. jaanuaril 2023 (COM(2022)0282), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus euro kasutuselevõtu kohta Horvaatias 1. jaanuaril 2023 (COM(2022)0282),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 140 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 140 lõiget 2,

| — | võttes arvesse komisjoni 2022. aasta lähenemisaruannet ja Euroopa Keskpanga 2022. aasta juuni lähenemisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2022. aasta lähenemisaruannet ja Euroopa Keskpanga 2022. aasta juuni lähenemisaruannet,

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni euroala laienemise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendiga konsulteerimise meetodi parandamise kohta euroala laienemisega seotud menetlustes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendiga konsulteerimise meetodi parandamise kohta euroala laienemisega seotud menetlustes (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 106, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 106,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0187/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0187/2022),

| A. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 140 määratletakse püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamine selle alusel, kuidas liikmesriik on täitnud järgmisi kriteeriume: hindade stabiilsuse kõrge taseme saavutamine, valitsuse finantsseisundi kestlikkus, kuna liikmesriigi suhtes ei kohaldata aluslepingutele lisatud protokollis nr 12 kirjeldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust; kinnipidamine vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalsetest kõikumispiiridest ning liikmesriigi poolt saavutatud vastastikuse lähenemise ja tema Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise püsikindlus, mis peegeldub tema pikaajaliste intressimäärade tasemes (Maastrichti kriteeriumid); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 140 määratletakse püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamine selle alusel, kuidas liikmesriik on täitnud järgmisi kriteeriume: hindade stabiilsuse kõrge taseme saavutamine, valitsuse finantsseisundi kestlikkus, kuna liikmesriigi suhtes ei kohaldata aluslepingutele lisatud protokollis nr 12 kirjeldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust; kinnipidamine vahetuskursimehhanismiga ettenähtud normaalsetest kõikumispiiridest ning liikmesriigi poolt saavutatud vastastikuse lähenemise ja tema Euroopa Rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise püsikindlus, mis peegeldub tema pikaajaliste intressimäärade tasemes (Maastrichti kriteeriumid);

| B. | arvestades, et Horvaatia on täitnud Maastrichti kriteeriumid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 140 ning aluslepingutele lisatud protokollile nr 13 lähenemiskriteeriumide kohta ning komisjon ja Euroopa Keskpank (EKP) on hinnanud Horvaatia õigusakte, mis on täielikult kooskõlas ELi toimimise lepingu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja nõuetega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Horvaatia on täitnud Maastrichti kriteeriumid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 140 ning aluslepingutele lisatud protokollile nr 13 lähenemiskriteeriumide kohta ning komisjon ja Euroopa Keskpank (EKP) on hinnanud Horvaatia õigusakte, mis on täielikult kooskõlas ELi toimimise lepingu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja nõuetega;

| C. | arvestades, et ELi toimimise lepingus nõutakse, et hindamisel võetaks arvesse muid majandusintegratsiooni ja lähenemisega seotud olulisi tegureid, sealhulgas maksebilansi arengut ning toote-, töö- ja finantsturgude integreerimist; arvestades, et komisjon on seisukohal, et Horvaatia täidab euro kasutuselevõtu tingimusi ka nende lisakriteeriumide osas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi toimimise lepingus nõutakse, et hindamisel võetaks arvesse muid majandusintegratsiooni ja lähenemisega seotud olulisi tegureid, sealhulgas maksebilansi arengut ning toote-, töö- ja finantsturgude integreerimist; arvestades, et komisjon on seisukohal, et Horvaatia täidab euro kasutuselevõtu tingimusi ka nende lisakriteeriumide osas;

| D. | arvestades, et ühisele tavale tuginedes ja nagu varem on korduvalt tehtud, jätab komisjon hinnastabiilsuse kriteeriumi hindamisel parimaid tulemusi saavutanud riikide hulgast välja riigid, kelle inflatsioonimäära ei saa teiste liikmesriikide puhul käsitada põhjendatud võrdlusalusena, ning on seetõttu jätnud hindamisest välja kaks parimaid tulemusi saavutanud riiki; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühisele tavale tuginedes ja nagu varem on korduvalt tehtud, jätab komisjon hinnastabiilsuse kriteeriumi hindamisel parimaid tulemusi saavutanud riikide hulgast välja riigid, kelle inflatsioonimäära ei saa teiste liikmesriikide puhul käsitada põhjendatud võrdlusalusena, ning on seetõttu jätnud hindamisest välja kaks parimaid tulemusi saavutanud riiki;

| E. | arvestades, et praegused asjaolud, nagu energiahindade tõus ning Venemaa ebaseaduslik ja provotseerimata sissetung Ukrainasse, mõjutasid mitut lähenemisaruandes kasutatud näitajat ning eeldavad nende rakendamise asjakohast kaalumist; arvestades, et nende kriteeriumide järgimine aitab kaasa majandus- ja rahaliiduga integreerumisele ning majandus- ja rahaliidu pikaajalisele stabiilsusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praegused asjaolud, nagu energiahindade tõus ning Venemaa ebaseaduslik ja provotseerimata sissetung Ukrainasse, mõjutasid mitut lähenemisaruandes kasutatud näitajat ning eeldavad nende rakendamise asjakohast kaalumist; arvestades, et nende kriteeriumide järgimine aitab kaasa majandus- ja rahaliiduga integreerumisele ning majandus- ja rahaliidu pikaajalisele stabiilsusele;

| F. | arvestades, et tiheda koostöö raamistiku jõustumisega 1. oktoobril 2020 sai EKP ülesandeks teha otsest järelevalvet kaheksa olulise finantsinstitutsiooni ja 15 vähem olulise finantsinstitutsiooni üle Horvaatias; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tiheda koostöö raamistiku jõustumisega 1. oktoobril 2020 sai EKP ülesandeks teha otsest järelevalvet kaheksa olulise finantsinstitutsiooni ja 15 vähem olulise finantsinstitutsiooni üle Horvaatias;

| G. | arvestades, et Horvaatia kohustus rakendama pärast vahetuskursimehhanismiga (ERM II) ühinemist 2020. aasta juulis mitmeid meetmeid järgmises neljas valdkonnas: rahapesuvastane tegevus, ettevõtluskeskkond, avaliku sektori juhtimine ja maksejõuetuse raamistik; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Horvaatia kohustus rakendama pärast vahetuskursimehhanismiga (ERM II) ühinemist 2020. aasta juulis mitmeid meetmeid järgmises neljas valdkonnas: rahapesuvastane tegevus, ettevõtluskeskkond, avaliku sektori juhtimine ja maksejõuetuse raamistik;

| H. | arvestades, et raportöör külastas Horvaatiat, et hinnata kõnealuse riigi valmisolekut euroalaga liitumiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et raportöör külastas Horvaatiat, et hinnata kõnealuse riigi valmisolekut euroalaga liitumiseks;

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toetab euro kasutuselevõttu Horvaatias 1. jaanuaril 2023. aastal; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et Horvaatia täidab kõiki eurole ülemineku kriteeriume Horvaatia valitsuse ja rahva kaugelevaatavate, kindlameelsete, usutavate ja püsivate pingutuste tulemusena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et komisjon ja EKP andsid positiivse hinnangu oodatust kauaaegsema COVID-19 pandeemiast tingitud šoki ja sellele järgnenud majanduse elavdamise taustal 2021. aastal; märgib siiski, et Venemaa provotseerimata ja ebaseaduslik sissetung Ukrainasse 24. veebruaril 2022 avaldas piiratud mõju lähenemisaruannete koostamisel kasutatud varasemate perioodide andmetele; on seetõttu veendunud Horvaatia täielikus valmisolekus võtta euro kasutusele alates 1. jaanuarist 2023; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et hoolimata tervishoiukriisist ja energia hiljutisest hinnatõusust tingitud keerulisest sotsiaalmajanduslikust olukorrast on euro kasutuselevõtt Horvaatias ja vajalike kriteeriumide täitmine tugev poliitiline signaal liidu ühisraha elujõulisuse ja atraktiivsuse kohta; väljendab seetõttu heameelt Horvaatia valitsuse järjekindlate pingutuste üle selles valdkonnas; on veendunud, et euro kasutuselevõtt Horvaatias aitab kaasa liidu vastupanuvõimele ja ühtsusele ning parandab liidu positiivset kuvandit piirkonnas, eriti kuna see on esimene oluline ELiga integreerumise protsess pärast Brexitit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et euro kasutuselevõtt tugevdab Horvaatia majandust ning toob kasu selle elanikele ja ettevõtetele, kuna teeb riigi majanduse vastupidavamaks, meelitab ligi rohkem välisinvesteeringuid, suurendab rahvusvaheliste investorite usaldust ja vähendab valuutavahetust, millel on oluline mõju riigi elutähtsale turismisektorile; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt Horvaatia valitsuse töö üle Horvaatia institutsioonilise suutlikkuse tugevdamisel, ärikeskkonna parandamiseks tehtud pingutuste ning kestlikku ja kaasavat majanduskasvu soodustavate struktuurireformide tulemusliku ja tõhusa rakendamise üle; tunneb eelkõige heameelt pingutuste üle tugevdada Hrvatska narodna banka institutsioonilist sõltumatust; kutsub Horvaatia ametiasutusi üles jätkama institutsioonilise raamistiku tugevdamist, et tagada reguleerimise kvaliteet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate reformide ja investeeringute kiiret ja tulemuslikku rakendamist, mis hoogustab majanduskasvu ja tugevdab riigi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset sidusust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et pangandusjärelevalve ühtlustamine aitab kaitsta finantsstabiilsust, tagades ühtsete järelevalvestandardite kohaldamise; rõhutab samuti, et Horvaatia ühinemine ühtse järelevalvemehhanismiga tihedas koostöös EKPga tagas sujuva ühinemise pangandusliiduga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Horvaatia ametiasutusi üles jätkama head teabe- ja teavituskampaaniat euro kasutuselevõtu kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Horvaatia ametiasutusi üles jätkama praegust praktiliste ettevalmistuste kurssi, et tagada sujuv eurole üleminek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et komisjoni 2022. aasta lähenemisaruande kohaselt on Horvaatia hinnatase juba saavutanud suurema euroala hindadele lähenemise taseme kui teistes liikmesriikides euroalaga liitumisel; loodab seetõttu, et Horvaatia valitsus pingutab järjepidevalt, et tagada hindade edasine lähenemine kestlikul viisil ja et euro kasutuselevõtt ei tooks kaasa kunstlikku hinnatõusu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Horvaatia valitsust üles jätkama oma tegevust, et täita kohustus rakendada hiljemalt 2023. aastaks uut rahapesuvastast tegevuskava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, eurorühmale ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 249.

(2)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 251.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/292 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/292

---

P9_TA(2022)0272

ELi ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerlusleping:rakendamise protokoll ***

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

(Nõusolek)

(2023/C 47/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12640/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12640/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli eelnõu (12633/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Cooki saarte valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli eelnõu (12633/2021),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0006/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0197/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0197/2022),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Cooki saarte valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/293 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/293

---

P9_TA(2022)0273

Ajutised kaubanduse liberaliseerimise meetmed Moldova suhtes ***I

Euroopa Parlamendi 5. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ajutisi kaubanduse liberaliseerimise meetmeid, millega täiendatakse kaubanduskontsessioone, mida kohaldatakse Moldova toodete suhtes ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu alusel (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 47/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0288), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0288),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0198/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0201/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0188

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb ajutisi kaubanduse liberaliseerimise meetmeid, millega täiendatakse Moldova Vabariigi toodete suhtes kohaldatavaid kaubanduskontsessioone ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu alusel

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1279) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 6. juuli 2022

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/294 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/294

---

P9_TA(2022)0282

Venemaa sissetung Ukrainasse – kriisimeetmed kalandus- ja vesiviljelussektoris ***I

Euroopa Parlamendi 6. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega, millega leevendatakse Ukraina vastu suunatud Venemaa sõjalise agressiooni tagajärgi püügitegevusele ning selle sõjalise agressiooni põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 47/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0179), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0179),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 43 lõiget 2 ja artiklit 175, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 43 lõiget 2 ja artiklit 175, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0149/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0182/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0118

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega, millega leevendatakse Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ning selle agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1278) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 7. juuli 2022

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/295 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/295

---

P9_TA(2022)0294

Venemaa sissetung Ukrainasse – ajutised meetmed seoses Ukraina poolt välja antud juhidokumentidega ***I

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ajutised erimeetmed seoses Ukraina poolt tema õigusaktide kohaselt välja antud juhidokumentidega (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 47/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0313), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0313),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0201/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0204

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega nähakse seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ette eri- ja ajutised meetmed, mis käsitlevad Ukraina poolt tema õigusaktide kohaselt välja antud juhidokumente

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/1280) lõplikule kujule).

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/296 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/296

---

P9_TA(2022)0295

Liidu piiravate meetmete rikkumise määratlemime kuriteoliigina ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 alusel***

Euroopa parlamendi 7. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb liidu piiravate meetmete rikkumise määratlemist kuriteoliigina, mis vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

(Nõusolek)

(2023/C 47/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10287/1/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10287/1/2022),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kolmandale lõigule (C9-0219/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kolmandale lõigule (C9-0219/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artiklit 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artiklit 163,

| 1. | annab nõusoleku nõukogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/297 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/297

---

P9_TA(2022)0296

Ukrainale erakorralise makromajandusliku finantsabi andmine ***I

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus erakorralise makromajandusliku finantsabi andmise kohtaUkrainale (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 47/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0450), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0450),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0221/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0221/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. juuli 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. juuli 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0213

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juulil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/..., erakorralise makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2022/1201) lõplikule kujule).

---

| 7.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 47/298 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 47/298

---

P9_TA(2022)0297

Säästev lennukikütus (algatus „ReFuelEU Aviation“) ***I

Euroopa Parlamendi 7. juulil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse võrdsete võimaluste tagamist säästva lennutranspordi jaoks (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 47/34)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Viimastel kümnenditel on lennutranspordil olnud liidu majanduses ja liidu kodanike igapäevaelus oluline roll, kuna see on liidu majanduse üks kõige paremini toimivaid ja dünaamilisemaid sektoreid. Lennundussektor on märkimisväärselt edendanud majanduskasvu, töökohtade loomist, kaubandust ja turismi ning ettevõtete ja kodanike ühendatust ja liikuvust, eelkõige liidu lennutranspordi siseturul. Lennutransporditeenuste kasv on aidanud oluliselt parandada lennuühendusi liidus ja kolmandate
  riikidega
  ning andnud märkimisväärse panuse liidu majandusse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Viimastel kümnenditel on lennutranspordil olnud liidu majanduses ja liidu kodanike igapäevaelus oluline roll, kuna see on liidu majanduse üks kõige paremini toimivaid ja dünaamilisemaid sektoreid. Lennundussektor on märkimisväärselt edendanud majanduskasvu, töökohtade loomist, kaubandust ja turismi ning ettevõtete ja kodanike ühendatust ja liikuvust, eelkõige liidu lennutranspordi siseturul. Lennutransporditeenuste kasv on aidanud oluliselt parandada lennuühendusi liidus ja kolmandate
  riikidega
  ning andnud märkimisväärse panuse liidu majandusse.

| (1) | Viimastel kümnenditel on lennutranspordil olnud liidu majanduses ja liidu kodanike igapäevaelus oluline roll, kuna see on liidu majanduse üks kõige paremini toimivaid ja dünaamilisemaid sektoreid. Lennundussektor on märkimisväärselt edendanud majanduskasvu, töökohtade loomist, kaubandust ja turismi ning ettevõtete ja kodanike ühendatust ja liikuvust
  ning olnud
  eelkõige liidu lennutranspordi siseturul
  äärepoolseimate piirkondade ja mandri vahel üks peamisi ühenduslülisid
  . Lennutransporditeenuste kasv on aidanud oluliselt parandada lennuühendusi
  , edendada ühtekuuluvust ja vähendada
  liidus
  , eelkõige äärealadel, äärepoolseimates ja hõredalt asustatud piirkondades ning saartel, piirkondlikke erinevusi ning liidu
  ja kolmandate
  riikide vahelisi erinevusi
  ning andnud märkimisväärse panuse liidu majandusse. |
| --- | --- |

(1)

Viimastel kümnenditel on lennutranspordil olnud liidu majanduses ja liidu kodanike igapäevaelus oluline roll, kuna see on liidu majanduse üks kõige paremini toimivaid ja dünaamilisemaid sektoreid. Lennundussektor on märkimisväärselt edendanud majanduskasvu, töökohtade loomist, kaubandust ja turismi ning ettevõtete ja kodanike ühendatust ja liikuvust
  ning olnud
  eelkõige liidu lennutranspordi siseturul
  äärepoolseimate piirkondade ja mandri vahel üks peamisi ühenduslülisid
  . Lennutransporditeenuste kasv on aidanud oluliselt parandada lennuühendusi
  , edendada ühtekuuluvust ja vähendada
  liidus
  , eelkõige äärealadel, äärepoolseimates ja hõredalt asustatud piirkondades ning saartel, piirkondlikke erinevusi ning liidu
  ja kolmandate
  riikide vahelisi erinevusi
  ning andnud märkimisväärse panuse liidu majandusse.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Alates 2020. aastast on lennutransport olnud üks COVID-19 kriisist kõige rängemalt mõjutatud sektoreid.
  Kuna pandeemia lõpp on juba silmapiiril,
  eeldatakse, et lennuliiklus hakkab lähiaastatel järk-järgult taastuma ja jõuab taas kriisieelsele tasemele. Samas on sektori heitkogused alates 1990. aastast suurenenud ning pärast pandeemiast jagusaamist võib heitkoguste hulk taas kasvama hakata. Seepärast on
  vaja
  valmistuda tulevikuks ja teha vajalikud kohandused, et tagada hästitoimiv
  lennutransporditurg
  , mis aitab
  saavutada
  liidu
  kliimaeesmärke
  ning millel on kõrge ühendatuse, ohutuse ja turvalisuse tase. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Alates 2020. aastast on lennutransport olnud üks COVID-19 kriisist kõige rängemalt mõjutatud sektoreid.
  Kuna pandeemia lõpp on juba silmapiiril,
  eeldatakse, et lennuliiklus hakkab lähiaastatel järk-järgult taastuma ja jõuab taas kriisieelsele tasemele. Samas on sektori heitkogused alates 1990. aastast suurenenud ning pärast pandeemiast jagusaamist võib heitkoguste hulk taas kasvama hakata. Seepärast on
  vaja
  valmistuda tulevikuks ja teha vajalikud kohandused, et tagada hästitoimiv
  lennutransporditurg
  , mis aitab
  saavutada
  liidu
  kliimaeesmärke
  ning millel on kõrge ühendatuse, ohutuse ja turvalisuse tase.

| (2) | Liit on määruse (EL) 2021/1119 alusel kehtestanud õiguslikud kohustused, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 55 %. Selle saavutamiseks peavad kõik majandussektorid, sealhulgas transpordisektor, võtma CO2 heite vähendamiseks kiiresti meetmeid. Lennundussektoris tuleb väga palju suurendada säästvate lennukikütuste tootmist, tarnimist ja kasutuselevõttu.
  Alates 2020. aastast on lennutransport olnud üks COVID-19 kriisist kõige rängemalt mõjutatud sektoreid. Eeldatakse, et lennuliiklus hakkab lähiaastatel järk-järgult taastuma ja jõuab taas kriisieelsele tasemele.
  Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni hinnangul suureneb Euroopas reisijateveomaht 2050. aastani kuni 3 % aastas ja kaubaveomaht 2,4  % aastas.
  Samas on sektori heitkogused alates 1990. aastast suurenenud ning pärast pandeemiast jagusaamist võib heitkoguste hulk taas
  kiiresti
  kasvama hakata. Seepärast on
  hädavajalik
  valmistuda tulevikuks ja teha vajalikud kohandused, et tagada hästitoimiv
  lennutranspordisektor
  , mis aitab liidu
  kliimaeesmärkide saavutamisele igati kaasa
  ning millel on kõrge ühendatuse
  , taskukohasuse
  , ohutuse ja turvalisuse tase. |
| --- | --- |

(2)

Liit on määruse (EL) 2021/1119 alusel kehtestanud õiguslikud kohustused, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 55 %. Selle saavutamiseks peavad kõik majandussektorid, sealhulgas transpordisektor, võtma CO2 heite vähendamiseks kiiresti meetmeid. Lennundussektoris tuleb väga palju suurendada säästvate lennukikütuste tootmist, tarnimist ja kasutuselevõttu.
  Alates 2020. aastast on lennutransport olnud üks COVID-19 kriisist kõige rängemalt mõjutatud sektoreid. Eeldatakse, et lennuliiklus hakkab lähiaastatel järk-järgult taastuma ja jõuab taas kriisieelsele tasemele.
  Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni hinnangul suureneb Euroopas reisijateveomaht 2050. aastani kuni 3 % aastas ja kaubaveomaht 2,4  % aastas.
  Samas on sektori heitkogused alates 1990. aastast suurenenud ning pärast pandeemiast jagusaamist võib heitkoguste hulk taas
  kiiresti
  kasvama hakata. Seepärast on
  hädavajalik
  valmistuda tulevikuks ja teha vajalikud kohandused, et tagada hästitoimiv
  lennutranspordisektor
  , mis aitab liidu
  kliimaeesmärkide saavutamisele igati kaasa
  ning millel on kõrge ühendatuse
  , taskukohasuse
  , ohutuse ja turvalisuse tase.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Liidu lennutranspordisektori toimimine sõltub selle piiriülesest olemusest kogu liidus ja sektori üleilmsest mõõtmest. Lennutranspordi siseturg on üks liidu kõige rohkem integreeritud sektoreid, mida reguleeritakse turulepääsu ja käitamistingimusi käsitlevate ühtsete eeskirjadega. Lennutranspordi välispoliitikat reguleeritakse Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) ülemaailmsel tasandil kehtestatud eeskirjadega ning liidu või selle liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud ulatuslike mitme- või kahepoolsete lepingutega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Liidu lennutranspordisektori toimimine sõltub selle piiriülesest olemusest kogu liidus ja sektori üleilmsest mõõtmest. Lennutranspordi siseturg on üks liidu kõige rohkem integreeritud sektoreid, mida reguleeritakse turulepääsu ja käitamistingimusi käsitlevate ühtsete eeskirjadega. Lennutranspordi välispoliitikat reguleeritakse Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) ülemaailmsel tasandil kehtestatud eeskirjadega ning liidu või selle liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud ulatuslike mitme- või kahepoolsete lepingutega.

| (3) | Liidu lennutranspordisektori toimimine sõltub selle piiriülesest olemusest kogu liidus ja sektori üleilmsest mõõtmest. Lennutranspordi siseturg on üks liidu kõige rohkem integreeritud sektoreid, mida reguleeritakse turulepääsu ja käitamistingimusi käsitlevate ühtsete eeskirjadega.
  Liidu
  lennutranspordi välispoliitikat reguleeritakse Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) ülemaailmsel tasandil kehtestatud eeskirjadega ning liidu või selle liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud ulatuslike mitme- või kahepoolsete lepingutega.
  Seepärast peab liit jätkama rahvusvahelisel, mitme- ja kahepoolsel tasandil tehtavaid jõupingutusi, et edendada säästvate lennukikütuste kasutuselevõtul kõrgete sihtide seadmist ja lähendamist, tagades rahvusvahelisel tasandil võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

(3)

Liidu lennutranspordisektori toimimine sõltub selle piiriülesest olemusest kogu liidus ja sektori üleilmsest mõõtmest. Lennutranspordi siseturg on üks liidu kõige rohkem integreeritud sektoreid, mida reguleeritakse turulepääsu ja käitamistingimusi käsitlevate ühtsete eeskirjadega.
  Liidu
  lennutranspordi välispoliitikat reguleeritakse Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO) ülemaailmsel tasandil kehtestatud eeskirjadega ning liidu või selle liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud ulatuslike mitme- või kahepoolsete lepingutega.
  Seepärast peab liit jätkama rahvusvahelisel, mitme- ja kahepoolsel tasandil tehtavaid jõupingutusi, et edendada säästvate lennukikütuste kasutuselevõtul kõrgete sihtide seadmist ja lähendamist, tagades rahvusvahelisel tasandil võrdsed võimalused.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Kuna lennutransporditurul valitseb
  tugev konkurents
  liidu eri ettevõtjate vahel, on võrdsete võimaluste tagamine hädavajalik. Lennutranspordituru ja -ettevõtjate stabiilsus ja heaolu aluseks on selge ning ühtlustatud poliitikaraamistik, kus õhusõiduki käitajad, lennujaamad ja muud lennundusvaldkonnas osalejad saavad tegutseda võrdsete võimaluste alusel. Turumoonutuste korral
  võivad
  õhusõiduki käitajad või lennujaamad sattuda sise- või väliskonkurentidega võrreldes ebasoodsasse olukorda. See omakorda võib kaasa tuua lennutranspordisektori konkurentsivõime vähenemise ning lennuühenduste kadumise kodanike ja ettevõtjate jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Kuna lennutransporditurul valitseb
  tugev konkurents
  liidu eri ettevõtjate vahel, on võrdsete võimaluste tagamine hädavajalik. Lennutranspordituru ja -ettevõtjate stabiilsus ja heaolu aluseks on selge ning ühtlustatud poliitikaraamistik, kus õhusõiduki käitajad, lennujaamad ja muud lennundusvaldkonnas osalejad saavad tegutseda võrdsete võimaluste alusel. Turumoonutuste korral
  võivad
  õhusõiduki käitajad või lennujaamad sattuda sise- või väliskonkurentidega võrreldes ebasoodsasse olukorda. See omakorda võib kaasa tuua lennutranspordisektori konkurentsivõime vähenemise ning lennuühenduste kadumise kodanike ja ettevõtjate jaoks.

| (4) | Kuna lennutransporditurul valitseb
  kogu maailma ja
  liidu eri ettevõtjate vahel
  tihe konkurents
  , on võrdsete võimaluste tagamine hädavajalik. Lennutranspordituru ja -ettevõtjate stabiilsus ja heaolu aluseks on selge ning ühtlustatud poliitikaraamistik, kus õhusõiduki käitajad, lennujaamad ja muud lennundusvaldkonnas osalejad saavad tegutseda võrdsete
  reeglite ja
  võimaluste alusel
  , mille tulemusel muutub sektor elujõuliseks ja tekivad töövõimalused. Suur osa ELi-sisestest lendudest kuulub üleilmsel turul pakutavate rahvusvaheliste lendude hulka. Sama kehtib Euroopa Liidus asuvate lennujaamade kaudu toimuvate, kolmandate riikide vaheliste lendude kohta
  . Turumoonutuste korral
  on oht, et
  õhusõiduki käitajad või lennujaamad
  võivad
  sattuda sise- või väliskonkurentidega võrreldes ebasoodsasse olukorda. See omakorda võib kaasa tuua lennutranspordisektori konkurentsivõime vähenemise
  , mis seab ohtu lennuettevõtjad ja töökohad,
  ning lennuühenduste
  ja transpordivõimaluste
  kadumise kodanike ja ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Kuna lennutransporditurul valitseb
  kogu maailma ja
  liidu eri ettevõtjate vahel
  tihe konkurents
  , on võrdsete võimaluste tagamine hädavajalik. Lennutranspordituru ja -ettevõtjate stabiilsus ja heaolu aluseks on selge ning ühtlustatud poliitikaraamistik, kus õhusõiduki käitajad, lennujaamad ja muud lennundusvaldkonnas osalejad saavad tegutseda võrdsete
  reeglite ja
  võimaluste alusel
  , mille tulemusel muutub sektor elujõuliseks ja tekivad töövõimalused. Suur osa ELi-sisestest lendudest kuulub üleilmsel turul pakutavate rahvusvaheliste lendude hulka. Sama kehtib Euroopa Liidus asuvate lennujaamade kaudu toimuvate, kolmandate riikide vaheliste lendude kohta
  . Turumoonutuste korral
  on oht, et
  õhusõiduki käitajad või lennujaamad
  võivad
  sattuda sise- või väliskonkurentidega võrreldes ebasoodsasse olukorda. See omakorda võib kaasa tuua lennutranspordisektori konkurentsivõime vähenemise
  , mis seab ohtu lennuettevõtjad ja töökohad,
  ning lennuühenduste
  ja transpordivõimaluste
  kadumise kodanike ja ettevõtjate jaoks.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Eelkõige on oluline tagada kogu liidu lennutransporditurul võrdsed võimalused seoses lennukikütusega, mis moodustab olulise osa õhusõiduki käitajate kuludest. Kütusehindade kõikumine võib oluliselt mõjutada õhusõiduki käitajate majandustulemusi ja avaldada negatiivset mõju konkurentsile turul. Kui lennukikütuse hinnad on liidu lennujaamade või liidu ja liiduväliste lennujaamade vahel erinevad, võivad õhusõidukite käitajad otsustada majanduslikel põhjustel oma tankimisstrateegiaid kohandada. Odavama kütuse kaasavedu suurendab õhusõidukite kütusekulu ja põhjustab tarbetut kasvuhoonegaaside heidet. Seega õõnestab odavama kütuse kaasavedu õhusõiduki käitajate poolt liidu keskkonnaalaseid jõupingutusi. Mõned õhusõidukikäitajad saavad oma põhibaasi soodsaid lennukikütusehindu kasutada konkurentsieelisena teiste samasuguseid liine teenindavate lennuettevõtjate ees. See võib vähendada sektori konkurentsivõimet ja kahjustada lennuühendusi. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada meetmed selliste tavade vältimiseks, et ära hoida tarbetut keskkonnakahju ning taastada ja säilitada ausa konkurentsi tingimused lennutransporditurul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Eelkõige on oluline tagada kogu liidu lennutransporditurul võrdsed võimalused seoses lennukikütusega, mis moodustab olulise osa õhusõiduki käitajate kuludest. Kütusehindade kõikumine võib oluliselt mõjutada õhusõiduki käitajate majandustulemusi ja avaldada negatiivset mõju konkurentsile turul. Kui lennukikütuse hinnad on liidu lennujaamade või liidu ja liiduväliste lennujaamade vahel erinevad, võivad õhusõidukite käitajad otsustada majanduslikel põhjustel oma tankimisstrateegiaid kohandada. Odavama kütuse kaasavedu suurendab õhusõidukite kütusekulu ja põhjustab tarbetut kasvuhoonegaaside heidet. Seega õõnestab odavama kütuse kaasavedu õhusõiduki käitajate poolt liidu keskkonnaalaseid jõupingutusi. Mõned õhusõidukikäitajad saavad oma põhibaasi soodsaid lennukikütusehindu kasutada konkurentsieelisena teiste samasuguseid liine teenindavate lennuettevõtjate ees. See võib vähendada sektori konkurentsivõimet ja kahjustada lennuühendusi. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada meetmed selliste tavade vältimiseks, et ära hoida tarbetut keskkonnakahju ning taastada ja säilitada ausa konkurentsi tingimused lennutransporditurul.

| (5) | Eelkõige on oluline tagada kogu liidu lennutransporditurul võrdsed võimalused seoses lennukikütusega, mis moodustab olulise osa õhusõiduki käitajate kuludest. Kütusehindade kõikumine võib oluliselt mõjutada õhusõiduki käitajate majandustulemusi ja avaldada negatiivset mõju konkurentsile turul
  , vähendada lennundussektori atraktiivsust ja seetõttu ka liikuvust ning kõrgete kütusehindade otsene mõju on kõrgemad hinnad lõpptarbija jaoks
  . Kui lennukikütuse hinnad on liidu lennujaamade või liidu ja liiduväliste lennujaamade vahel erinevad, võivad õhusõidukite käitajad otsustada majanduslikel põhjustel oma tankimisstrateegiaid kohandada. Odavama kütuse kaasavedu suurendab õhusõidukite kütusekulu ja põhjustab tarbetut kasvuhoonegaaside heidet. Seega õõnestab
  majanduslikel põhjustel
  odavama kütuse kaasavedu õhusõiduki käitajate poolt liidu keskkonnaalaseid jõupingutusi. Mõned õhusõidukikäitajad saavad oma põhibaasi soodsaid lennukikütusehindu kasutada konkurentsieelisena teiste samasuguseid liine teenindavate lennuettevõtjate ees. See võib vähendada sektori konkurentsivõimet
  , tekitada turumoonutusi
  ja kahjustada lennuühendusi. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada meetmed selliste tavade vältimiseks, et ära hoida tarbetut keskkonnakahju ning taastada ja säilitada ausa konkurentsi tingimused lennutransporditurul.
  Sellest hoolimata tuleks käesolevas määruses võtta arvesse ka asjaolu, et vahel veetakse odavamat kütust kaasa kütusega seotud ohutusreeglite täitmiseks ning sellistel juhtudel on see ohutusega seotud põhjustel õigustatud. Peale selle võidakse odavamat kütust kaasa vedada seetõttu, et teatavates lennujaamades on teatavatel õhusõidukite käitajatel tehnilisi probleeme, muu hulgas see, et õhusõiduki pööringuaeg on ebaproportsionaalselt pikk või lennujaama läbilaskevõime on tipptundidel väiksem. Seepärast peaks komisjon odavama kütuse kaasaveo juhtumeid ja nende põhjuseid tähelepanelikult jälgima, hindama ja analüüsima ning vajaduse korral esitama käesoleva määruse muutmiseks seadusandlikud ettepanekud. |
| --- | --- |

(5)

Eelkõige on oluline tagada kogu liidu lennutransporditurul võrdsed võimalused seoses lennukikütusega, mis moodustab olulise osa õhusõiduki käitajate kuludest. Kütusehindade kõikumine võib oluliselt mõjutada õhusõiduki käitajate majandustulemusi ja avaldada negatiivset mõju konkurentsile turul
  , vähendada lennundussektori atraktiivsust ja seetõttu ka liikuvust ning kõrgete kütusehindade otsene mõju on kõrgemad hinnad lõpptarbija jaoks
  . Kui lennukikütuse hinnad on liidu lennujaamade või liidu ja liiduväliste lennujaamade vahel erinevad, võivad õhusõidukite käitajad otsustada majanduslikel põhjustel oma tankimisstrateegiaid kohandada. Odavama kütuse kaasavedu suurendab õhusõidukite kütusekulu ja põhjustab tarbetut kasvuhoonegaaside heidet. Seega õõnestab
  majanduslikel põhjustel
  odavama kütuse kaasavedu õhusõiduki käitajate poolt liidu keskkonnaalaseid jõupingutusi. Mõned õhusõidukikäitajad saavad oma põhibaasi soodsaid lennukikütusehindu kasutada konkurentsieelisena teiste samasuguseid liine teenindavate lennuettevõtjate ees. See võib vähendada sektori konkurentsivõimet
  , tekitada turumoonutusi
  ja kahjustada lennuühendusi. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada meetmed selliste tavade vältimiseks, et ära hoida tarbetut keskkonnakahju ning taastada ja säilitada ausa konkurentsi tingimused lennutransporditurul.
  Sellest hoolimata tuleks käesolevas määruses võtta arvesse ka asjaolu, et vahel veetakse odavamat kütust kaasa kütusega seotud ohutusreeglite täitmiseks ning sellistel juhtudel on see ohutusega seotud põhjustel õigustatud. Peale selle võidakse odavamat kütust kaasa vedada seetõttu, et teatavates lennujaamades on teatavatel õhusõidukite käitajatel tehnilisi probleeme, muu hulgas see, et õhusõiduki pööringuaeg on ebaproportsionaalselt pikk või lennujaama läbilaskevõime on tipptundidel väiksem. Seepärast peaks komisjon odavama kütuse kaasaveo juhtumeid ja nende põhjuseid tähelepanelikult jälgima, hindama ja analüüsima ning vajaduse korral esitama käesoleva määruse muutmiseks seadusandlikud ettepanekud.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Ühise transpordipoliitika põhieesmärk on säästev areng. See nõuab terviklikku lähenemisviisi, mille eesmärgiks on tagada nii liidu transpordisüsteemi tõhus toimimine kui ka keskkonnakaitse. Lennutranspordi säästvaks arenguks tuleb kehtestada meetmed, mille eesmärk on
  vähendada
  liidu lennujaamadest väljuvate õhusõidukite CO2 heidet. Sellised meetmed peaksid aitama saavutada liidu 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Ühise transpordipoliitika põhieesmärk on säästev areng. See nõuab terviklikku lähenemisviisi, mille eesmärgiks on tagada nii liidu transpordisüsteemi tõhus toimimine kui ka keskkonnakaitse. Lennutranspordi säästvaks arenguks tuleb kehtestada meetmed, mille eesmärk on
  vähendada
  liidu lennujaamadest väljuvate õhusõidukite CO2 heidet. Sellised meetmed peaksid aitama saavutada liidu 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärke.

| (6) | Ühise transpordipoliitika põhieesmärk on säästev areng. See nõuab terviklikku lähenemisviisi, mille eesmärgiks on tagada nii liidu transpordisüsteemi tõhus toimimine
  , töö- ja sotsiaalõigusnormide järgmine
  kui ka keskkonnakaitse. Lennutranspordi säästvaks arenguks tuleb kehtestada meetmed,
  sealhulgas majandusinstrumendid,
  mille eesmärk on liidu lennujaamadest väljuvate õhusõidukite CO2 heidet
  vähendada ja arendada säästvate lennukikütuste tootmiseks ja tarnimiseks vajalikku turgu
  . Sellised meetmed peaksid aitama saavutada liidu 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärke. |
| --- | --- |

(6)

Ühise transpordipoliitika põhieesmärk on säästev areng. See nõuab terviklikku lähenemisviisi, mille eesmärgiks on tagada nii liidu transpordisüsteemi tõhus toimimine
  , töö- ja sotsiaalõigusnormide järgmine
  kui ka keskkonnakaitse. Lennutranspordi säästvaks arenguks tuleb kehtestada meetmed,
  sealhulgas majandusinstrumendid,
  mille eesmärk on liidu lennujaamadest väljuvate õhusõidukite CO2 heidet
  vähendada ja arendada säästvate lennukikütuste tootmiseks ja tarnimiseks vajalikku turgu
  . Sellised meetmed peaksid aitama saavutada liidu 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärke.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Teatises „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia“ (10), mille komisjon võttis vastu 2020. aasta detsembris, on esitatud ELi transpordisüsteemi tegevuskava, et viia ellu rohe- ja digiüleminek ning muuta süsteem vastupidavamaks. Lennutranspordisektori CO2 heite vähendamine on vajalik ja keeruline protsess, eriti lühikeses perspektiivis. Euroopa ja liikmesriikide lennundusalastes teadus- ja innovatsiooniprogrammides tehtud tehnoloogilised edusammud on viimastel kümnenditel aidanud heitkoguseid oluliselt vähendada. Samas on ülemaailmne lennuliiklus kasvanud kiiremini, kui sektori heitkoguste vähendamise tase.
  Ehkki eeldatavasti peaksid uued tehnoloogiad
  aitama vähendada
  lähikümnenditel lühilendude sõltuvust fossiilkütusest
  ,
  on säästvad lennukikütused ainus lahendus
  ,
  mis võimaldab juba lähiajal märkimisväärselt vähendada
  kõikide lendude CO2

  heidet
  . See võimalus on
  aga
  praegu suures osas kasutamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Teatises „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia“ (10), mille komisjon võttis vastu 2020. aasta detsembris, on esitatud ELi transpordisüsteemi tegevuskava, et viia ellu rohe- ja digiüleminek ning muuta süsteem vastupidavamaks. Lennutranspordisektori CO2 heite vähendamine on vajalik ja keeruline protsess, eriti lühikeses perspektiivis. Euroopa ja liikmesriikide lennundusalastes teadus- ja innovatsiooniprogrammides tehtud tehnoloogilised edusammud on viimastel kümnenditel aidanud heitkoguseid oluliselt vähendada. Samas on ülemaailmne lennuliiklus kasvanud kiiremini, kui sektori heitkoguste vähendamise tase.
  Ehkki eeldatavasti peaksid uued tehnoloogiad
  aitama vähendada
  lähikümnenditel lühilendude sõltuvust fossiilkütusest
  ,
  on säästvad lennukikütused ainus lahendus
  ,
  mis võimaldab juba lähiajal märkimisväärselt vähendada
  kõikide lendude CO2

  heidet
  . See võimalus on
  aga
  praegu suures osas kasutamata.

| (7) | Teatises „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia“ (10), mille komisjon võttis vastu 2020. aasta detsembris, on esitatud ELi transpordisüsteemi tegevuskava, et viia ellu rohe- ja digiüleminek ning muuta süsteem vastupidavamaks. Lennutranspordisektori CO2 heite vähendamine on vajalik ja keeruline protsess, eriti lühikeses perspektiivis. Euroopa ja liikmesriikide lennundusalastes teadus- ja innovatsiooniprogrammides tehtud tehnoloogilised edusammud
  ja tööstuse võetud selge kohustus
  on viimastel kümnenditel aidanud heitkoguseid oluliselt vähendada. Samas on ülemaailmne lennuliiklus kasvanud kiiremini, kui sektori heitkoguste vähendamise tase.
  Kui lühilendude sõltuvust fossiilkütusest peaks lähikümnenditel
  aitama vähendada
  uued tehnoloogialahendused, sealhulgas heiteta elektri- või vesinikkütusel töötavate õhusõidukite arendamine
  ,
  millel võib keskmise pikkusega ja pikas perspektiivis olla suur tähtsus ka kommertslennunduses
  ,
  siis säästvad lennukikütused on paljulubav lahendus
  kõikide lendude CO2

  heite järsuks vähendamiseks nii lühikeses, keskmise pikkusega kui ka pikas perspektiivis
  .
  Kuid
  see võimalus on praegu suures osas kasutamata
  ja selleks on aja jooksul vaja toetust säästvate lennukikütuste edasiseks väljatöötamiseks ja kasutuselevõtuks ning uute õhusõidukite mootorite ja tehnoloogiate alasteks teadusuuringuteks
  . |
| --- | --- |

(7)

Teatises „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia“ (10), mille komisjon võttis vastu 2020. aasta detsembris, on esitatud ELi transpordisüsteemi tegevuskava, et viia ellu rohe- ja digiüleminek ning muuta süsteem vastupidavamaks. Lennutranspordisektori CO2 heite vähendamine on vajalik ja keeruline protsess, eriti lühikeses perspektiivis. Euroopa ja liikmesriikide lennundusalastes teadus- ja innovatsiooniprogrammides tehtud tehnoloogilised edusammud
  ja tööstuse võetud selge kohustus
  on viimastel kümnenditel aidanud heitkoguseid oluliselt vähendada. Samas on ülemaailmne lennuliiklus kasvanud kiiremini, kui sektori heitkoguste vähendamise tase.
  Kui lühilendude sõltuvust fossiilkütusest peaks lähikümnenditel
  aitama vähendada
  uued tehnoloogialahendused, sealhulgas heiteta elektri- või vesinikkütusel töötavate õhusõidukite arendamine
  ,
  millel võib keskmise pikkusega ja pikas perspektiivis olla suur tähtsus ka kommertslennunduses
  ,
  siis säästvad lennukikütused on paljulubav lahendus
  kõikide lendude CO2

  heite järsuks vähendamiseks nii lühikeses, keskmise pikkusega kui ka pikas perspektiivis
  .
  Kuid
  see võimalus on praegu suures osas kasutamata
  ja selleks on aja jooksul vaja toetust säästvate lennukikütuste edasiseks väljatöötamiseks ja kasutuselevõtuks ning uute õhusõidukite mootorite ja tehnoloogiate alasteks teadusuuringuteks
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Energiatõhususe üldpõhimõtet tuleks rakendada kõigis sektorites, see tähendab mitte ainult energiasüsteemis, vaid ka transpordisektoris, sealhulgas lennunduses. Eelkõige tuleks seda põhimõtet järgida selliste poliitiliste, planeerimis- ja investeerimisotsuste tegemisel, mis on seotud energiatõhusamate mootorite ja säästvate alternatiivkütuste ja tehnoloogiate kasutuselevõtuga, sealhulgas taastuvelektri või saastevaba vesiniku jõul töötavate lennukite kiire väljatöötamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Energiatõhususe üldpõhimõtet tuleks rakendada kõigis sektorites, see tähendab mitte ainult energiasüsteemis, vaid ka transpordisektoris, sealhulgas lennunduses. Eelkõige tuleks seda põhimõtet järgida selliste poliitiliste, planeerimis- ja investeerimisotsuste tegemisel, mis on seotud energiatõhusamate mootorite ja säästvate alternatiivkütuste ja tehnoloogiate kasutuselevõtuga, sealhulgas taastuvelektri või saastevaba vesiniku jõul töötavate lennukite kiire väljatöötamisega.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Säästvad lennukikütused on
  vedelad asenduskütused
  , mis on täiesti võrdväärsed tavapärase lennukikütusega ja sobivad kasutamiseks olemasolevates õhusõidukimootorites. Ülemaailmsel tasandil on sertifitseeritud mitmed säästvate lennukikütuste tootmisviisid, mida saab kasutada tsiviil- ja militaarlennunduses. Säästvate lennukikütuste tehnoloogiline tase võimaldab juba lähiajal oluliselt vähendada lennutranspordi heitkoguseid. Säästvad lennukikütused peaksid keskmises ja pikas perspektiivis moodustama suurema osa lennukikütusesegu koostisest. Lisaks peaksid säästvad lennukikütused võimaldama asjakohaste rahvusvaheliste kütusestandardite toel piirata käitaja
  kasutava
  lõppkütuse aromaatsete ühendite sisaldust, mis aitab vähendada muid kui CO2 heitkoguseid. Lennutranspordi CO2 heidet
  peaksid aitama järk-järgult vähendada muud õhusõidukitele sobivad alternatiivsed kütteliigid
  ,
  nagu elekter või vedel vesinik
  ,
  mis tuleks esmalt kasutusele võtta lähilendude käitamisel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Säästvad lennukikütused on
  vedelad asenduskütused
  , mis on täiesti võrdväärsed tavapärase lennukikütusega ja sobivad kasutamiseks olemasolevates õhusõidukimootorites. Ülemaailmsel tasandil on sertifitseeritud mitmed säästvate lennukikütuste tootmisviisid, mida saab kasutada tsiviil- ja militaarlennunduses. Säästvate lennukikütuste tehnoloogiline tase võimaldab juba lähiajal oluliselt vähendada lennutranspordi heitkoguseid. Säästvad lennukikütused peaksid keskmises ja pikas perspektiivis moodustama suurema osa lennukikütusesegu koostisest. Lisaks peaksid säästvad lennukikütused võimaldama asjakohaste rahvusvaheliste kütusestandardite toel piirata käitaja
  kasutava
  lõppkütuse aromaatsete ühendite sisaldust, mis aitab vähendada muid kui CO2 heitkoguseid. Lennutranspordi CO2 heidet
  peaksid aitama järk-järgult vähendada muud õhusõidukitele sobivad alternatiivsed kütteliigid
  ,
  nagu elekter või vedel vesinik
  ,
  mis tuleks esmalt kasutusele võtta lähilendude käitamisel
  .

| (8) | Säästvad lennukikütused on
  lennukikütused, mis hõlmavad vedelaid asenduskütuseid
  , mis on täiesti võrdväärsed tavapärase lennukikütusega ja sobivad kasutamiseks olemasolevates õhusõidukimootorites
  , ning vesinikku ja elektrienergiat
  . Ülemaailmsel tasandil on sertifitseeritud mitmed säästvate lennukikütuste tootmisviisid, mida saab kasutada tsiviil- ja militaarlennunduses. Säästvate lennukikütuste tehnoloogiline tase võimaldab juba lähiajal oluliselt vähendada lennutranspordi heitkoguseid. Säästvad lennukikütused peaksid keskmises ja pikas perspektiivis moodustama suurema osa lennukikütusesegu koostisest. Lisaks peaksid säästvad lennukikütused võimaldama asjakohaste rahvusvaheliste kütusestandardite toel
  ja EASA toetusel nende standardite väljatöötamiseks
  piirata käitaja
  kasutatava
  lõppkütuse aromaatsete ühendite sisaldust, mis aitab vähendada muid kui CO2 heitkoguseid.
  Muud säästvad lennukikütused, nagu elekter või vesinik, on väga paljutõotavad tehnoloogiad ja peaksid aitama
  lennutranspordi CO2 heidet
  järk-järgult vähendada, alustades lühilendudest. Käesoleva määrusega kiirendatakse nende tehnoloogiate teaduslikku arengut ja kasutuselevõttu ning nendega seotud kaubanduslikku innovatsiooni veel rohkem, et ettevõtjatel oleks võimalik neid tehnoloogiaid seoses käesolevas määruses sätestatud säästvaid lennukikütuseid käsitleva kohustusega kaaluda, kui need tehnoloogiad muutuvad kasutuskõlblikuks ja kaubanduslikult kättesaadavaks. See suurendab ka turukindlust ja prognoositavust ning soodustab nendesse uutesse tehnoloogiatesse vajalike investeeringute tegemist. |
| --- | --- |

(8)

Säästvad lennukikütused on
  lennukikütused, mis hõlmavad vedelaid asenduskütuseid
  , mis on täiesti võrdväärsed tavapärase lennukikütusega ja sobivad kasutamiseks olemasolevates õhusõidukimootorites
  , ning vesinikku ja elektrienergiat
  . Ülemaailmsel tasandil on sertifitseeritud mitmed säästvate lennukikütuste tootmisviisid, mida saab kasutada tsiviil- ja militaarlennunduses. Säästvate lennukikütuste tehnoloogiline tase võimaldab juba lähiajal oluliselt vähendada lennutranspordi heitkoguseid. Säästvad lennukikütused peaksid keskmises ja pikas perspektiivis moodustama suurema osa lennukikütusesegu koostisest. Lisaks peaksid säästvad lennukikütused võimaldama asjakohaste rahvusvaheliste kütusestandardite toel
  ja EASA toetusel nende standardite väljatöötamiseks
  piirata käitaja
  kasutatava
  lõppkütuse aromaatsete ühendite sisaldust, mis aitab vähendada muid kui CO2 heitkoguseid.
  Muud säästvad lennukikütused, nagu elekter või vesinik, on väga paljutõotavad tehnoloogiad ja peaksid aitama
  lennutranspordi CO2 heidet
  järk-järgult vähendada, alustades lühilendudest. Käesoleva määrusega kiirendatakse nende tehnoloogiate teaduslikku arengut ja kasutuselevõttu ning nendega seotud kaubanduslikku innovatsiooni veel rohkem, et ettevõtjatel oleks võimalik neid tehnoloogiaid seoses käesolevas määruses sätestatud säästvaid lennukikütuseid käsitleva kohustusega kaaluda, kui need tehnoloogiad muutuvad kasutuskõlblikuks ja kaubanduslikult kättesaadavaks. See suurendab ka turukindlust ja prognoositavust ning soodustab nendesse uutesse tehnoloogiatesse vajalike investeeringute tegemist.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Säästvate lennukikütuste järkjärguline kasutuselevõtt lennutransporditurul tähendab
  lennuettevõtjale
  täiendavaid kulusid, kuna säästva kütuse tootmistehnoloogia on tavapärase kütuse omast kallim. See võib võimendada lennutransporditurul lennukikütusega seotud võrdsete võimaluste puhul juba tekkinud probleeme ning veelgi moonutada õhusõidukite käitajate ja lennujaamade vahelist konkurentsi. Käesoleva määrusega tuleks võtta meetmeid, et vältida säästvate lennukikütuste kasutuselevõtu negatiivset mõju lennundussektori konkurentsivõimele, ning kehtestada kogu liidus ühtlustatud nõuded. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Säästvate lennukikütuste järkjärguline kasutuselevõtt lennutransporditurul tähendab
  lennuettevõtjale
  täiendavaid kulusid, kuna säästva kütuse tootmistehnoloogia on tavapärase kütuse omast kallim. See võib võimendada lennutransporditurul lennukikütusega seotud võrdsete võimaluste puhul juba tekkinud probleeme ning veelgi moonutada õhusõidukite käitajate ja lennujaamade vahelist konkurentsi. Käesoleva määrusega tuleks võtta meetmeid, et vältida säästvate lennukikütuste kasutuselevõtu negatiivset mõju lennundussektori konkurentsivõimele, ning kehtestada kogu liidus ühtlustatud nõuded.

| (9) | Säästvate lennukikütuste järkjärguline kasutuselevõtt lennutransporditurul tähendab
  lennuettevõtjatele
  täiendavaid kulusid, kuna säästva kütuse tootmistehnoloogia on tavapärase kütuse omast
  praegu
  kallim. See võib võimendada lennutransporditurul lennukikütusega seotud võrdsete võimaluste puhul juba tekkinud probleeme ning veelgi moonutada õhusõidukite käitajate ja lennujaamade vahelist konkurentsi
  , seda ka heitkoguste süsteemide CORSIA ja HKS rakendamise kontekstis
  . Käesoleva määrusega tuleks võtta meetmeid, et vältida säästvate lennukikütuste kasutuselevõtu negatiivset mõju lennundussektori konkurentsivõimele, ning kehtestada kogu liidus ühtlustatud nõuded
  , sealhulgas ühtsed määratlused ja ühtse ELi tasandil eesmärkide seadmise
  . |
| --- | --- |

(9)

Säästvate lennukikütuste järkjärguline kasutuselevõtt lennutransporditurul tähendab
  lennuettevõtjatele
  täiendavaid kulusid, kuna säästva kütuse tootmistehnoloogia on tavapärase kütuse omast
  praegu
  kallim. See võib võimendada lennutransporditurul lennukikütusega seotud võrdsete võimaluste puhul juba tekkinud probleeme ning veelgi moonutada õhusõidukite käitajate ja lennujaamade vahelist konkurentsi
  , seda ka heitkoguste süsteemide CORSIA ja HKS rakendamise kontekstis
  . Käesoleva määrusega tuleks võtta meetmeid, et vältida säästvate lennukikütuste kasutuselevõtu negatiivset mõju lennundussektori konkurentsivõimele, ning kehtestada kogu liidus ühtlustatud nõuded
  , sealhulgas ühtsed määratlused ja ühtse ELi tasandil eesmärkide seadmise
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Ülemaailmsel tasandil reguleerib säästvate lennukikütuste kasutamist ICAO
  . Eelkõige kehtestab ICAO üksikasjalikud nõuded
  rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemiga (CORSIA) hõlmatud lendudel kasutatavate säästvate lennukikütuste säästvuse, jälgitavuse ja arvestuse kohta. Ehkki CORSIA raames kasutusele võetud stiimuleid ja säästvaid lennukikütuseid peetakse rahvusvahelise lennunduse mittesiduva pikaajalise eesmärgi saavutamisel väga oluliseks, puudub praegu süsteem, mis kohustaks rahvusvahelistel lendudel kasutama säästvaid lennukikütuseid. Ulatuslikud mitme- või kahepoolsed lennutranspordilepingud ELi või selle liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sisaldavad üldjuhul keskkonnakaitsealaseid sätteid.
  Siiski
  ei ole nende sätetega
  praegu kehtestatud
  lepinguosalistele
  jaoks
  siduvaid nõudeid säästvate lennukikütuste kasutamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Ülemaailmsel tasandil reguleerib säästvate lennukikütuste kasutamist ICAO
  . Eelkõige kehtestab ICAO üksikasjalikud nõuded
  rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemiga (CORSIA) hõlmatud lendudel kasutatavate säästvate lennukikütuste säästvuse, jälgitavuse ja arvestuse kohta. Ehkki CORSIA raames kasutusele võetud stiimuleid ja säästvaid lennukikütuseid peetakse rahvusvahelise lennunduse mittesiduva pikaajalise eesmärgi saavutamisel väga oluliseks, puudub praegu süsteem, mis kohustaks rahvusvahelistel lendudel kasutama säästvaid lennukikütuseid. Ulatuslikud mitme- või kahepoolsed lennutranspordilepingud ELi või selle liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sisaldavad üldjuhul keskkonnakaitsealaseid sätteid.
  Siiski
  ei ole nende sätetega
  praegu kehtestatud
  lepinguosalistele
  jaoks
  siduvaid nõudeid säästvate lennukikütuste kasutamise kohta.

| (10) | Ülemaailmsel tasandil reguleerib
  ja määratleb
  säästvate lennukikütuste kasutamist ICAO
  , milles riigid lepivad
  rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemiga (CORSIA) hõlmatud lendudel kasutatavate
  sertifitseeritud
  säästvate lennukikütuste säästvuse, jälgitavuse ja arvestuse kohta
  kokku üksikasjalikud nõuded
  . Ehkki CORSIA raames kasutusele võetud stiimuleid ja säästvaid lennukikütuseid peetakse rahvusvahelise lennunduse mittesiduva pikaajalise eesmärgi saavutamisel väga oluliseks, puudub praegu süsteem, mis kohustaks rahvusvahelistel lendudel kasutama säästvaid lennukikütuseid. Ulatuslikud mitme- või kahepoolsed lennutranspordilepingud ELi või selle liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sisaldavad üldjuhul keskkonnakaitsealaseid sätteid.
  Praegu
  ei ole nende sätetega lepinguosalistele siduvaid nõudeid säästvate lennukikütuste kasutamise kohta
  kehtestatud
  . |
| --- | --- |

(10)

Ülemaailmsel tasandil reguleerib
  ja määratleb
  säästvate lennukikütuste kasutamist ICAO
  , milles riigid lepivad
  rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemiga (CORSIA) hõlmatud lendudel kasutatavate
  sertifitseeritud
  säästvate lennukikütuste säästvuse, jälgitavuse ja arvestuse kohta
  kokku üksikasjalikud nõuded
  . Ehkki CORSIA raames kasutusele võetud stiimuleid ja säästvaid lennukikütuseid peetakse rahvusvahelise lennunduse mittesiduva pikaajalise eesmärgi saavutamisel väga oluliseks, puudub praegu süsteem, mis kohustaks rahvusvahelistel lendudel kasutama säästvaid lennukikütuseid. Ulatuslikud mitme- või kahepoolsed lennutranspordilepingud ELi või selle liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sisaldavad üldjuhul keskkonnakaitsealaseid sätteid.
  Praegu
  ei ole nende sätetega lepinguosalistele siduvaid nõudeid säästvate lennukikütuste kasutamise kohta
  kehtestatud
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Et vältida rahvusvahelisel lennundusturul konkurentsimoonutusi, mis võivad viia ELi lennujaamade kaudu toimuva liiklusvoo kadumiseni ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumiseni, ning et luua üleilmne säästvate lennukikütuste turg, peaks liit hakkama lennundusvaldkonna välispoliitikas tegutsema maailmas säästvatele kütustele üleminekul esirinnas, alustama rahvusvahelisi läbirääkimisi, et säästva lennukikütuse mõisted ja standardid ühtlustada, ning edendama säästvate lennukikütuste tootmist, kasutuselevõttu ja tankimist käsitlevate reeglite rahvusvahelist ühtlustamist. Seepärast peab liit jätkama jõupingutusi ICAOs ja püüdlema kaugeleulatuva üleilmse süsteemi poole, millega edendatakse üleilmset säästvate lennukikütuste turgu ja tagatakse rahvusvahelisel tasandil võrdsed võimalused. Seetõttu peaksid komisjon ja liikmesriigid toetama seda, et ICAO peaassambleel alustataks viivitamata läbirääkimisi ICAO tasandil ammendava üleilmse poliitikaraamistiku loomiseks, mille alusel võtta säästvad lennukikütused kasutusele. Kui selline üldine poliitikaraamistik on vastu võetud, peaks komisjon tagama, et käesoleva määruse sätted oleksid ülemaailmse raamistiku ja rahvusvaheliste standarditega kooskõlas ning täiendaksid neid, tagades sellega rahvusvahelisel tasandil ühtse rakendamise ja võrdsed võimalused. Ühtlasi peaksid komisjon ja liikmesriigid püüdma tagada, et ulatuslikud lennutransporti ja -teenuseid käsitlevad mitme- ja kahepoolsed lepingud sisaldaksid samaväärseid siduvaid sätteid säästvate lennukikütuste kasutuselevõtul biokütuste segamise kohustuse kohta. Peale selle peaks komisjon korrapäraselt hindama, kas käesoleva määruse sätted avaldavad negatiivset mõju lennunduse siseturu toimimisele, sektori konkurentsivõimele, lennuettevõtjate ja sõlmlennujaamade võrdsetele võimalustele rahvusvahelisel tasandil ning võimalikule liinide muutmisele, mis põhjustab kasvuhoonegaaside heite ülekandumist, ning esitama vajaduse korral selle kahjuliku mõju kõrvaldamiseks parandusmeetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Seetõttu on lennutranspordi siseturu jaoks vaja kehtestada ühtsed eeskirjad, mis täiendaksid direktiivi (EL) 2018/2001 ja aitaksid ELi lennunduse siseturust tulenevate erivajaduste ning -nõuetega tegeledes täita selle üldisi eesmärke. Eelkõige püütakse käesoleva määrusega vältida lennundusturu killustumist, võimalikke konkurentsimoonutusi ettevõtjate vahel ja ebaausaid tavasid, mida lennuettevõtjad kasutavad tankimiskulude vähendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Seetõttu on lennutranspordi siseturu jaoks vaja kehtestada ühtsed eeskirjad, mis täiendaksid direktiivi (EL) 2018/2001 ja aitaksid ELi lennunduse siseturust tulenevate erivajaduste ning -nõuetega tegeledes täita selle üldisi eesmärke. Eelkõige püütakse käesoleva määrusega vältida lennundusturu killustumist, võimalikke konkurentsimoonutusi ettevõtjate vahel ja ebaausaid tavasid, mida lennuettevõtjad kasutavad tankimiskulude vähendamiseks.

| (12) | Seetõttu on lennutranspordi siseturu jaoks vaja kehtestada ühtsed eeskirjad, mis täiendaksid direktiivi (EL) 2018/2001 ja aitaksid ELi lennunduse siseturust tulenevate erivajaduste ning -nõuetega tegeledes täita selle üldisi eesmärke
  ning edendaksid lennunduses säästvaid kütuseid
  . Eelkõige püütakse käesoleva määrusega vältida
  liidu
  lennundusturu killustumist, võimalikke konkurentsimoonutusi ettevõtjate vahel ja ebaausaid tavasid, mida lennuettevõtjad kasutavad tankimiskulude vähendamiseks
  , ning edendada liidus innovatsiooni ja tootmist. Et säästvate lennukikütuste kasutuselevõttu kiirendada, on liidu ja riiklikul tasandil vaja sihipärast toetust ja rahastamist ning avaliku ja erasektori partnerluste soodustamist. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu on lennutranspordi siseturu jaoks vaja kehtestada ühtsed eeskirjad, mis täiendaksid direktiivi (EL) 2018/2001 ja aitaksid ELi lennunduse siseturust tulenevate erivajaduste ning -nõuetega tegeledes täita selle üldisi eesmärke
  ning edendaksid lennunduses säästvaid kütuseid
  . Eelkõige püütakse käesoleva määrusega vältida
  liidu
  lennundusturu killustumist, võimalikke konkurentsimoonutusi ettevõtjate vahel ja ebaausaid tavasid, mida lennuettevõtjad kasutavad tankimiskulude vähendamiseks
  , ning edendada liidus innovatsiooni ja tootmist. Et säästvate lennukikütuste kasutuselevõttu kiirendada, on liidu ja riiklikul tasandil vaja sihipärast toetust ja rahastamist ning avaliku ja erasektori partnerluste soodustamist.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Käesolevat määrust
  tuleks kohaldada selliste õhusõidukite suhtes, mis teostavad ärilise lennutranspordi lende tsiviillennundussektoris. Määrust
  ei
  tuleks
  kohaldada
  sõjaväe õhusõidukite ega
  humanitaar-, otsingu-, pääste-, katastroofiabi-
  või
  meditsiinilisel otstarbel
  ning tolli-, politsei- ja tuletõrjeoperatsioonides kasutatavate
  õhusõidukite suhtes
  . Kuna eespool kirjeldatud lennud toimuvad erakorralistel asjaoludel, ei saa neid alati planeerida nii, nagu regulaarlende. Oma tegevuse laadi tõttu ei tarvitse selliste õhusõidukite käitajad olla suutelised täitma käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, kuna see võib kujutada endast tarbetut koormust. Selleks
  et tagada võrdsed tingimused kogu
  ELi ühtsel lennundusturul
  , peaks
  käesolev
  määrus hõlmama
  võimalikult suurt osa ärilisest lennuliiklusest, mida teostatakse
  ELi territooriumil asuvatest lennujaamadest. Samas
  on
  ELi kodanike, ettevõtjate ja piirkondadehuvides lennuühenduse tagamiseks
  oluline
  , et
  väikeste lennujaamade lennutransporditoimingutele ei pandaks põhjendamatut koormust. Tuleks kindlaks määrata iga-aastase reisijate- ja kaubaveomahtude künnis, millest allapoole jäävad lennujaamad ei kuuluks käesoleva määruse reguleerimisalasse. Määruse kohaldamisala peaks siiski hõlmama vähemalt 95 % kõikidest liidu lennujaamadest väljuvatest lendudest. Samadel põhjustel tuleks kindlaks määrata künnis, et vabastada kõnealuse määruse nõuete täitmisest sellised õhusõidukikäitajad, kes käitavad ELi territooriumil asuvatest lennujaamadest vaid üksikuid lende. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Käesolevat määrust
  tuleks kohaldada selliste õhusõidukite suhtes, mis teostavad ärilise lennutranspordi lende tsiviillennundussektoris. Määrust
  ei
  tuleks
  kohaldada
  sõjaväe õhusõidukite ega
  humanitaar-, otsingu-, pääste-, katastroofiabi-
  või
  meditsiinilisel otstarbel
  ning tolli-, politsei- ja tuletõrjeoperatsioonides kasutatavate
  õhusõidukite suhtes
  . Kuna eespool kirjeldatud lennud toimuvad erakorralistel asjaoludel, ei saa neid alati planeerida nii, nagu regulaarlende. Oma tegevuse laadi tõttu ei tarvitse selliste õhusõidukite käitajad olla suutelised täitma käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, kuna see võib kujutada endast tarbetut koormust. Selleks
  et tagada võrdsed tingimused kogu
  ELi ühtsel lennundusturul
  , peaks
  käesolev
  määrus hõlmama
  võimalikult suurt osa ärilisest lennuliiklusest, mida teostatakse
  ELi territooriumil asuvatest lennujaamadest. Samas
  on
  ELi kodanike, ettevõtjate ja piirkondadehuvides lennuühenduse tagamiseks
  oluline
  , et
  väikeste lennujaamade lennutransporditoimingutele ei pandaks põhjendamatut koormust. Tuleks kindlaks määrata iga-aastase reisijate- ja kaubaveomahtude künnis, millest allapoole jäävad lennujaamad ei kuuluks käesoleva määruse reguleerimisalasse. Määruse kohaldamisala peaks siiski hõlmama vähemalt 95 % kõikidest liidu lennujaamadest väljuvatest lendudest. Samadel põhjustel tuleks kindlaks määrata künnis, et vabastada kõnealuse määruse nõuete täitmisest sellised õhusõidukikäitajad, kes käitavad ELi territooriumil asuvatest lennujaamadest vaid üksikuid lende.

| (15) | Käesolevat määrust ei
  tohiks
  kohaldada humanitaar-, otsingu-, pääste-, katastroofiabi-
  ega
  meditsiinilisel otstarbel
  kasutavate
  õhusõidukite suhtes
  , sest selliseid lende tehakse
  erakorralistel asjaoludel
  ning neid
  ei saa alati planeerida nii nagu regulaarlende.
  Oma tegevuse laadi tõttu ei tarvitse selliste õhusõidukite käitajad olla suutelised käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi täitma, sest see võib tekitada tarbetu koormuse. Käesolevat määrust tuleks kohaldada selliste õhusõidukite suhtes, millega tehakse tsiviillennundussektoris ärilise lennutranspordi lende
  .
  Määrust ei tohiks kohaldada sõjaväe õhusõidukite ega tolli-, politsei- ja tuletõrjeoperatsioonides kasutatavate õhusõidukite suhtes.
  Et tagada
  kogu ELi ühtsel lennundusturul
  võrdsed tingimused
  ja toetada
  kogu
  ELis säästvate lennukikütuste turu ning vajaliku taristu arengut
  , peaks määrus hõlmama
  kogu ärilist lennutransporti, millega seotud


  lende tehakse
  ELi territooriumil asuvatest lennujaamadest. Samas
  tuleks
  ELi kodanike, ettevõtjate ja piirkondade huvides lennuühenduse tagamiseks
  , vajaliku paindlikkuse tagamiseks
  , et
  võimaldada kütusetarnijatel pakkuda ja lennuettevõtjatel tankida säästvaid lennukikütuseid kõige kulutõhusamal viisil, ning väikeste lennujaamade lennutransporditoimingutele põhjendamatu koormuse tekitamise vältimiseks luua üleminekuetapina paindlikkusmehhanism, sealhulgas book-and-claim-süsteemi elemendid
  .
  Et siseturul ei tekiks põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, tuleks pärast kõnealust üleminekuperioodi kohaldada käesolevas määruses sätestatud nõudeid pikas perspektiivis võrdselt kõigi liidu lennujaamade ja kõigi selliste õhusõidukite käitajate suhtes, mis stardivad või maanduvad liidu lennujaamas. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevat määrust ei
  tohiks
  kohaldada humanitaar-, otsingu-, pääste-, katastroofiabi-
  ega
  meditsiinilisel otstarbel
  kasutavate
  õhusõidukite suhtes
  , sest selliseid lende tehakse
  erakorralistel asjaoludel
  ning neid
  ei saa alati planeerida nii nagu regulaarlende.
  Oma tegevuse laadi tõttu ei tarvitse selliste õhusõidukite käitajad olla suutelised käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi täitma, sest see võib tekitada tarbetu koormuse. Käesolevat määrust tuleks kohaldada selliste õhusõidukite suhtes, millega tehakse tsiviillennundussektoris ärilise lennutranspordi lende
  .
  Määrust ei tohiks kohaldada sõjaväe õhusõidukite ega tolli-, politsei- ja tuletõrjeoperatsioonides kasutatavate õhusõidukite suhtes.
  Et tagada
  kogu ELi ühtsel lennundusturul
  võrdsed tingimused
  ja toetada
  kogu
  ELis säästvate lennukikütuste turu ning vajaliku taristu arengut
  , peaks määrus hõlmama
  kogu ärilist lennutransporti, millega seotud


  lende tehakse
  ELi territooriumil asuvatest lennujaamadest. Samas
  tuleks
  ELi kodanike, ettevõtjate ja piirkondade huvides lennuühenduse tagamiseks
  , vajaliku paindlikkuse tagamiseks
  , et
  võimaldada kütusetarnijatel pakkuda ja lennuettevõtjatel tankida säästvaid lennukikütuseid kõige kulutõhusamal viisil, ning väikeste lennujaamade lennutransporditoimingutele põhjendamatu koormuse tekitamise vältimiseks luua üleminekuetapina paindlikkusmehhanism, sealhulgas book-and-claim-süsteemi elemendid
  .
  Et siseturul ei tekiks põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, tuleks pärast kõnealust üleminekuperioodi kohaldada käesolevas määruses sätestatud nõudeid pikas perspektiivis võrdselt kõigi liidu lennujaamade ja kõigi selliste õhusõidukite käitajate suhtes, mis stardivad või maanduvad liidu lennujaamas.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Käesolevast määrusest tulenevate kohustustega ei tohiks avaldada vähem ühendatud Euroopa piirkondadele, näiteks lennutranspordist kui ainsast transpordivõimalusest sõltuvatele saartele ja äärepoolseimatele piirkondadele, ebaproportsionaalselt suurt mõju ning nendele piirkondadele tuleb tagada võimalus saada olulisi kaupu ja teenuseid. Et aidata kaitsta selliste piirkondade lennuühendust, kus alternatiivseid transpordivõimalusi on vähem, tuleks tähelepanu pöörata sellele, kuidas võivad käesoleva määruse sätted mõjutada äärepoolseimaid piirkondi ja muid liidu piirkondi ühendavate lennuliinide taskukohasust, konkurentsivõimet ja võimaliku hinnatõusu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Käesolevast määrusest tulenevate kohustustega ei tohiks avaldada vähem ühendatud Euroopa piirkondadele, näiteks lennutranspordist kui ainsast transpordivõimalusest sõltuvatele saartele ja äärepoolseimatele piirkondadele, ebaproportsionaalselt suurt mõju ning nendele piirkondadele tuleb tagada võimalus saada olulisi kaupu ja teenuseid. Et aidata kaitsta selliste piirkondade lennuühendust, kus alternatiivseid transpordivõimalusi on vähem, tuleks tähelepanu pöörata sellele, kuidas võivad käesoleva määruse sätted mõjutada äärepoolseimaid piirkondi ja muid liidu piirkondi ühendavate lennuliinide taskukohasust, konkurentsivõimet ja võimaliku hinnatõusu.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Kõlblike kestlike lähteainete varu peab olema võimalikult kaasav, et kasutada ära kõik võimalused suurendada taskukohase hinnaga lennukikütuste tootmist. Käesoleva määruse kohaselt kõlblike lähteainete loetelu olla ei tohiks muutumatu, vaid aja jooksul peaks uusi kestlikke lähteaineid lisanduma. Kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 6 peaks komisjon IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu vähemalt iga kahe aasta järel läbi vaatama, et lisada sinna uusi lähteaineid. IX lisasse lisatud uued lähteained peaksid käesoleva määruse kohaselt olema säästvate lennukikütuste tootmiseks otseselt kõlblikud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Kõlblike kestlike lähteainete varu peab olema võimalikult kaasav, et kasutada ära kõik võimalused suurendada taskukohase hinnaga lennukikütuste tootmist. Käesoleva määruse kohaselt kõlblike lähteainete loetelu olla ei tohiks muutumatu, vaid aja jooksul peaks uusi kestlikke lähteaineid lisanduma. Kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikega 6 peaks komisjon IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu vähemalt iga kahe aasta järel läbi vaatama, et lisada sinna uusi lähteaineid. IX lisasse lisatud uued lähteained peaksid käesoleva määruse kohaselt olema säästvate lennukikütuste tootmiseks otseselt kõlblikud.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Säästvuse
  eesmärke silmas pidades
  ei tohiks
  toetusõiguslikud
  olla sööda- ja toidukultuuridel põhinevad kütused. Maakasutuse kaudne muutus leiab eelkõige aset siis, kui põllukultuuride kasvatamine biokütuste tootmiseks tõrjub kõrvale traditsioonilise toidu- ja söödakultuuride tootmise. Selline lisanõudlus suurendab survet maale ja võib kaasa tuua põllumajandusmaa laienemise suure süsinikuvaruga maale, nagu metsad, märgalad ning turbamaad, tekitades täiendavaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja vähendades elurikkust. Uuringud on näidanud, et selle mõju ulatus sõltub mitmest tegurist, sealhulgas kütuse tootmiseks kasutatava lähteaine liigist, biokütuste kasutamisest tingitud lisanõudlusest lähteaine järele ning sellest, mil määral on suure süsinikuvaruga maa kogu maailmas kaitstud. Suurimad maakasutuse kaudse muutuse riskid on kindlaks tehtud sellistest lähteainetest toodetud biokütuste puhul, mille tootmisala on olulisel määral laienenud suure süsinikuvaruga maale. Seepärast ei tohiks sööda- ja toidukultuuridel põhinevate kütuste tootmist edendada. Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas liidu poliitikaga ja eelkõige direktiiviga (EL) 2018/2001, millega piiratakse selliste biokütustekasutamist maantee- ja raudteetranspordis ning kehtestatakse asjakohane ülempiir, võttes arvesse nende väiksemat keskkonnakasu, halvemaid tulemusi kasvuhoonegaaside vähendamise potentsiaali seisukohast ja kestlikkusega seotud üldisemaid probleeme. Lisaks maakasutuse kaudsest muutusest põhjustatud kasvuhoonegaaside heitele, mis võib osaliselt või täielikult nullida kasvuhoonegaaside heite vähenemise üksikute biokütuste puhul, ohustab maakasutuse kaudne muutus ka bioloogilist mitmekesisust. See oht on eriti suur, kuna tootmine võib nõudluse märkimisväärse kasvu tõttu oluliselt laieneda. Lennundussektori nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste järele on praegu väga väike, kuna üle 99 % praegu kasutatavatest lennukikütustest on fossiilkütused. Seepärast on asjakohane vältida olukorda, kus võib tekkida suur nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste järele, kuna käesoleva määrusega edendatakse nende kasutamist. Asjaolu, et põllumajanduskultuuridel põhinevad biokütused ei vasta käesoleva määruse kohastele toetusõiguslikkuse nõuetele, kahandab ka ohtu, et maanteetranspordi CO2 heite vähenemine võiks aeglustuda, kuna põllumajanduskultuuridel põhinevaid biokütuseid hakatakse maanteetranspordi asemel kasutama lennundussektoris. Oluline on sellise ülemineku oht miinimumini viia, kuna maanteetransport on praegu ülekaalukalt kõige saastavam transpordisektor. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Säästvuse
  eesmärke silmas pidades
  ei tohiks
  toetusõiguslikud
  olla sööda- ja toidukultuuridel põhinevad kütused. Maakasutuse kaudne muutus leiab eelkõige aset siis, kui põllukultuuride kasvatamine biokütuste tootmiseks tõrjub kõrvale traditsioonilise toidu- ja söödakultuuride tootmise. Selline lisanõudlus suurendab survet maale ja võib kaasa tuua põllumajandusmaa laienemise suure süsinikuvaruga maale, nagu metsad, märgalad ning turbamaad, tekitades täiendavaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja vähendades elurikkust. Uuringud on näidanud, et selle mõju ulatus sõltub mitmest tegurist, sealhulgas kütuse tootmiseks kasutatava lähteaine liigist, biokütuste kasutamisest tingitud lisanõudlusest lähteaine järele ning sellest, mil määral on suure süsinikuvaruga maa kogu maailmas kaitstud. Suurimad maakasutuse kaudse muutuse riskid on kindlaks tehtud sellistest lähteainetest toodetud biokütuste puhul, mille tootmisala on olulisel määral laienenud suure süsinikuvaruga maale. Seepärast ei tohiks sööda- ja toidukultuuridel põhinevate kütuste tootmist edendada. Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas liidu poliitikaga ja eelkõige direktiiviga (EL) 2018/2001, millega piiratakse selliste biokütustekasutamist maantee- ja raudteetranspordis ning kehtestatakse asjakohane ülempiir, võttes arvesse nende väiksemat keskkonnakasu, halvemaid tulemusi kasvuhoonegaaside vähendamise potentsiaali seisukohast ja kestlikkusega seotud üldisemaid probleeme. Lisaks maakasutuse kaudsest muutusest põhjustatud kasvuhoonegaaside heitele, mis võib osaliselt või täielikult nullida kasvuhoonegaaside heite vähenemise üksikute biokütuste puhul, ohustab maakasutuse kaudne muutus ka bioloogilist mitmekesisust. See oht on eriti suur, kuna tootmine võib nõudluse märkimisväärse kasvu tõttu oluliselt laieneda. Lennundussektori nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste järele on praegu väga väike, kuna üle 99 % praegu kasutatavatest lennukikütustest on fossiilkütused. Seepärast on asjakohane vältida olukorda, kus võib tekkida suur nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste järele, kuna käesoleva määrusega edendatakse nende kasutamist. Asjaolu, et põllumajanduskultuuridel põhinevad biokütused ei vasta käesoleva määruse kohastele toetusõiguslikkuse nõuetele, kahandab ka ohtu, et maanteetranspordi CO2 heite vähenemine võiks aeglustuda, kuna põllumajanduskultuuridel põhinevaid biokütuseid hakatakse maanteetranspordi asemel kasutama lennundussektoris. Oluline on sellise ülemineku oht miinimumini viia, kuna maanteetransport on praegu ülekaalukalt kõige saastavam transpordisektor.

| (17) | Säästvuse
  huvides
  ei tohiks
  kõlblikud
  olla sööda- ja toidukultuuridel põhinevad kütused
  , sealhulgas biokütused, mille puhul on suur risk, et nende tootmisega kaasneb maakasutuse kaudne muutus, näiteks palmiõlist saadud biokütused
  . Maakasutuse kaudne muutus leiab eelkõige aset siis, kui põllukultuuride kasvatamine biokütuste tootmiseks tõrjub kõrvale traditsioonilise toidu- ja söödakultuuride tootmise. Selline lisanõudlus suurendab survet maale ja võib kaasa tuua põllumajandusmaa laienemise suure süsinikuvaruga maale, nagu metsad, märgalad ning turbamaad, tekitades täiendavaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja vähendades elurikkust. Uuringud on näidanud, et selle mõju ulatus sõltub mitmest tegurist, sealhulgas kütuse tootmiseks kasutatava lähteaine liigist, biokütuste kasutamisest tingitud lisanõudlusest lähteaine järele ning sellest, mil määral on suure süsinikuvaruga maa kogu maailmas kaitstud. Suurimad maakasutuse kaudse muutuse riskid on kindlaks tehtud sellistest lähteainetest toodetud biokütuste puhul, mille tootmisala on olulisel määral laienenud suure süsinikuvaruga maale. Seepärast ei tohiks sööda- ja toidukultuuridel põhinevate kütuste tootmist edendada.Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas liidu poliitikaga ja eelkõige direktiiviga (EL) 2018/2001, millega piiratakse selliste biokütuste kasutamist maantee- ja raudteetranspordis ning kehtestatakse asjakohane ülempiir, võttes arvesse nende väiksemat keskkonnakasu, halvemaid tulemusi kasvuhoonegaaside vähendamise potentsiaali seisukohast ja kestlikkusega seotud üldisemaid probleeme. Lisaks maakasutuse kaudsest muutusest põhjustatud kasvuhoonegaaside heitele, mis võib osaliselt või täielikult nullida kasvuhoonegaaside heite vähenemise üksikute biokütuste puhul, ohustab maakasutuse kaudne muutus ka bioloogilist mitmekesisust. See oht on eriti suur, kuna tootmine võib nõudluse märkimisväärse kasvu tõttu oluliselt laieneda. Lennundussektori nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste järele on praegu väga väike, kuna üle 99 % praegu kasutatavatest lennukikütustest on fossiilkütused. Seepärast on asjakohane vältida olukorda, kus võib tekkida suur nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste järele, kuna käesoleva määrusega edendatakse nende kasutamist. Asjaolu, et põllumajanduskultuuridel põhinevad biokütused ei vasta käesoleva määruse kohastele toetusõiguslikkuse nõuetele, kahandab ka ohtu, et maanteetranspordi CO2 heite vähenemine võiks aeglustuda, kuna põllumajanduskultuuridel põhinevaid biokütuseid hakatakse maanteetranspordi asemel kasutama lennundussektoris. Oluline on sellise ülemineku oht miinimumini viia, kuna maanteetransport on praegu ülekaalukalt kõige saastavam transpordisektor. |
| --- | --- |

(17)

Säästvuse
  huvides
  ei tohiks
  kõlblikud
  olla sööda- ja toidukultuuridel põhinevad kütused
  , sealhulgas biokütused, mille puhul on suur risk, et nende tootmisega kaasneb maakasutuse kaudne muutus, näiteks palmiõlist saadud biokütused
  . Maakasutuse kaudne muutus leiab eelkõige aset siis, kui põllukultuuride kasvatamine biokütuste tootmiseks tõrjub kõrvale traditsioonilise toidu- ja söödakultuuride tootmise. Selline lisanõudlus suurendab survet maale ja võib kaasa tuua põllumajandusmaa laienemise suure süsinikuvaruga maale, nagu metsad, märgalad ning turbamaad, tekitades täiendavaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja vähendades elurikkust. Uuringud on näidanud, et selle mõju ulatus sõltub mitmest tegurist, sealhulgas kütuse tootmiseks kasutatava lähteaine liigist, biokütuste kasutamisest tingitud lisanõudlusest lähteaine järele ning sellest, mil määral on suure süsinikuvaruga maa kogu maailmas kaitstud. Suurimad maakasutuse kaudse muutuse riskid on kindlaks tehtud sellistest lähteainetest toodetud biokütuste puhul, mille tootmisala on olulisel määral laienenud suure süsinikuvaruga maale. Seepärast ei tohiks sööda- ja toidukultuuridel põhinevate kütuste tootmist edendada.Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas liidu poliitikaga ja eelkõige direktiiviga (EL) 2018/2001, millega piiratakse selliste biokütuste kasutamist maantee- ja raudteetranspordis ning kehtestatakse asjakohane ülempiir, võttes arvesse nende väiksemat keskkonnakasu, halvemaid tulemusi kasvuhoonegaaside vähendamise potentsiaali seisukohast ja kestlikkusega seotud üldisemaid probleeme. Lisaks maakasutuse kaudsest muutusest põhjustatud kasvuhoonegaaside heitele, mis võib osaliselt või täielikult nullida kasvuhoonegaaside heite vähenemise üksikute biokütuste puhul, ohustab maakasutuse kaudne muutus ka bioloogilist mitmekesisust. See oht on eriti suur, kuna tootmine võib nõudluse märkimisväärse kasvu tõttu oluliselt laieneda. Lennundussektori nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste järele on praegu väga väike, kuna üle 99 % praegu kasutatavatest lennukikütustest on fossiilkütused. Seepärast on asjakohane vältida olukorda, kus võib tekkida suur nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste järele, kuna käesoleva määrusega edendatakse nende kasutamist. Asjaolu, et põllumajanduskultuuridel põhinevad biokütused ei vasta käesoleva määruse kohastele toetusõiguslikkuse nõuetele, kahandab ka ohtu, et maanteetranspordi CO2 heite vähenemine võiks aeglustuda, kuna põllumajanduskultuuridel põhinevaid biokütuseid hakatakse maanteetranspordi asemel kasutama lennundussektoris. Oluline on sellise ülemineku oht miinimumini viia, kuna maanteetransport on praegu ülekaalukalt kõige saastavam transpordisektor.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Käesoleva määruse nõuetekohaseks toimimiseks on säästvate lennukikütuste omaduste kohta tingimata vaja täpset ja õiget teavet. Tarbijate usalduse suurendamiseks ning läbipaistvuse ja jälgitavuse tagamiseks on kütusetarnijad kohustatud esitama tarnitava kütuse omaduste, säästlikkusnäitajate ja kütuse tootmisel kasutatud lähteainete päritolu kohta õige teabe. See teave esitatakse direktiivi (EL) 2018/2001 (taastuvenergia direktiiv) artikli 28 alusel loodud liidu andmebaasis. Kütusetarnijaid, kes on enda tarnitud kütuste omaduste või päritolu kohta esitanud tõendatult eksitavat või ebatäpset teavet, tuleks karistada. Liikmesriigid peavad tagama, et kütusetarnijad sisestavad liidu andmebaasi täpse teabe õigeks ajaks ning et see teave on tõendatud ja auditeeritud. Et võidelda võimalike pettuste vastu ja kuna suur osa säästvate lennukikütuste tootmiseks vajalikest lähteainetest tuleb väljastpoolt liitu, on vaja, et liikmesriigid tugevdaksid koostöös asjaomaste Euroopa asutustega tarnete kontrollimehhanismi, sealhulgas tehes kohapealseid kontrolle. Sellega seoses avaldab komisjon kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 8 säästlikkuse sertifitseerimise kohta rakendusmääruse, millega veel rohkem ühtlustada ja tugevdada usaldusväärsust, läbipaistvust ja sõltumatut auditeerimist ning liikmesriikide pädevate asutuste koostööd käsitlevaid reegleid auditi järelevalve valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Käesoleva määruse nõuetekohaseks toimimiseks on säästvate lennukikütuste omaduste kohta tingimata vaja täpset ja õiget teavet. Tarbijate usalduse suurendamiseks ning läbipaistvuse ja jälgitavuse tagamiseks on kütusetarnijad kohustatud esitama tarnitava kütuse omaduste, säästlikkusnäitajate ja kütuse tootmisel kasutatud lähteainete päritolu kohta õige teabe. See teave esitatakse direktiivi (EL) 2018/2001 (taastuvenergia direktiiv) artikli 28 alusel loodud liidu andmebaasis. Kütusetarnijaid, kes on enda tarnitud kütuste omaduste või päritolu kohta esitanud tõendatult eksitavat või ebatäpset teavet, tuleks karistada. Liikmesriigid peavad tagama, et kütusetarnijad sisestavad liidu andmebaasi täpse teabe õigeks ajaks ning et see teave on tõendatud ja auditeeritud. Et võidelda võimalike pettuste vastu ja kuna suur osa säästvate lennukikütuste tootmiseks vajalikest lähteainetest tuleb väljastpoolt liitu, on vaja, et liikmesriigid tugevdaksid koostöös asjaomaste Euroopa asutustega tarnete kontrollimehhanismi, sealhulgas tehes kohapealseid kontrolle. Sellega seoses avaldab komisjon kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 8 säästlikkuse sertifitseerimise kohta rakendusmääruse, millega veel rohkem ühtlustada ja tugevdada usaldusväärsust, läbipaistvust ja sõltumatut auditeerimist ning liikmesriikide pädevate asutuste koostööd käsitlevaid reegleid auditi järelevalve valdkonnas.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Vaja on ühtset, selget ja kindlat kestlikkuse raamistikku, mis
  annab
  lennundus- ja kütusesektoris osalejatele
  kindluse
  , et säästvate lennukikütuste kasutamine käesoleva määruse alusel on toetusõiguslik. Selleks et tagada kooskõla muude asjaomaste ELi poliitikavaldkondadega, tuleks säästvate lennukikütuste toetusõiguslikkus kindlaks määrata vastavalt direktiivi
  (EU)
   2018/2001 (12) artiklis 29 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Vaja on ühtset, selget ja kindlat kestlikkuse raamistikku, mis
  annab
  lennundus- ja kütusesektoris osalejatele
  kindluse
  , et säästvate lennukikütuste kasutamine käesoleva määruse alusel on toetusõiguslik. Selleks et tagada kooskõla muude asjaomaste ELi poliitikavaldkondadega, tuleks säästvate lennukikütuste toetusõiguslikkus kindlaks määrata vastavalt direktiivi
  (EU)
   2018/2001 (12) artiklis 29 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele.

| (18) | Vaja on ühtset, selget ja kindlat kestlikkuse raamistikku, mis
  tagab
  lennundus- ja kütusesektoris osalejatele
  õiguskindluse ja järjepidevuse
  , et säästvate lennukikütuste kasutamine käesoleva määruse alusel on toetusõiguslik. Selleks et tagada kooskõla muude asjaomaste ELi poliitikavaldkondadega, tuleks säästvate lennukikütuste toetusõiguslikkus kindlaks määrata vastavalt direktiivi
  (EU)
   2018/2001 (12) artiklis 29 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(18)

Vaja on ühtset, selget ja kindlat kestlikkuse raamistikku, mis
  tagab
  lennundus- ja kütusesektoris osalejatele
  õiguskindluse ja järjepidevuse
  , et säästvate lennukikütuste kasutamine käesoleva määruse alusel on toetusõiguslik. Selleks et tagada kooskõla muude asjaomaste ELi poliitikavaldkondadega, tuleks säästvate lennukikütuste toetusõiguslikkus kindlaks määrata vastavalt direktiivi
  (EU)
   2018/2001 (12) artiklis 29 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Käesoleva määruse eesmärk peaks olema tagada, et kõigil õhusõiduki käitajatel oleksid üksteisega konkureerides võrdsed võimalused juurdepääsuks säästvatele lennukikütustele. Selleks et vältida moonutusi lennundusteenuste turul, tuleks
  kõigi
  käesoleva määrusega hõlmatud liidu lennujaamadesse tarnida ühtsed miinimumkogused säästvaid lennukikütuseid. Kuigi turul saab tarnida ja kasutada suuremaid koguseid säästvat kütust, tuleks käesoleva määrusega tagada, et säästvate lennukikütuste kohustuslik miinimumosakaal oleks kõigis määrusega hõlmatud lennujaamades ühesugune.
  Sellega
  asendatakse riiklikul või piirkondlikul tasandil otseselt või kaudselt kehtestatud nõuded, mille kohaselt õhusõiduki käitajad või lennukikütuse tarnijad peavad kasutama või tarnima säästvaid lennukikütuseid muudel kui käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel. Selleks et luua selge ja prognoositav õigusraamistik ning edendada turuarengut ja selliste kõige säästvamate ning uuenduslikumate tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu, millel on kasvupotentsiaali kütusetehnoloogia vajaduste rahuldamiseks ka tulevikus, tuleks käesolevas määruses sätestada sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaal, mida aja jooksul järk-järgult suurendatakse. Arvestades sünteetiliste lennukikütuste märkimisväärset CO2 heite vähendamise potentsiaali ja nendepraeguseid hinnangulisi tootmiskulusid, tuleks selliste kütuste jaoks kehtestada konkreetne kohustus. Sünteetilised lennukikütused, mida toodetakse taastuvatest energiaallikatest pärit elektrist ja otse õhust kogutud süsinikust, võimaldavad vähendada heitkoguseid tavapärase lennukikütusega võrreldes kuni 100 %. Muude säästvate lennukikütuste liikidega võrreldes on neil märkimisväärseid eeliseid ka tootmisprotsessi ressursitõhususe (eelkõige veevajaduse) seisukohast. Samas on sünteetiliste lennukikütuste tootmiskulud praegu hinnanguliselt kolm kuni kuus korda kõrgemad tavapärase lennukikütuse turuhinnast. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada selle tehnoloogia jaoks eraldi kohustus. Tulevaste läbivaatamiste käigus võiks kaaluda ka muud liiki sünteetiliste kütuste, näiteks vähese süsihappegaasiheite ja suure kasvuhoonegaaside vähendamise potentsiaaliga sünteetiliste kütuste lisamist käesoleva määruse kohaldamisalasse, juhul kui asjaomased kütused määratletakse taastuvenergia direktiivis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Käesoleva määruse eesmärk peaks olema tagada, et kõigil õhusõiduki käitajatel oleksid üksteisega konkureerides võrdsed võimalused juurdepääsuks säästvatele lennukikütustele. Selleks et vältida moonutusi lennundusteenuste turul, tuleks
  kõigi
  käesoleva määrusega hõlmatud liidu lennujaamadesse tarnida ühtsed miinimumkogused säästvaid lennukikütuseid. Kuigi turul saab tarnida ja kasutada suuremaid koguseid säästvat kütust, tuleks käesoleva määrusega tagada, et säästvate lennukikütuste kohustuslik miinimumosakaal oleks kõigis määrusega hõlmatud lennujaamades ühesugune.
  Sellega
  asendatakse riiklikul või piirkondlikul tasandil otseselt või kaudselt kehtestatud nõuded, mille kohaselt õhusõiduki käitajad või lennukikütuse tarnijad peavad kasutama või tarnima säästvaid lennukikütuseid muudel kui käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel. Selleks et luua selge ja prognoositav õigusraamistik ning edendada turuarengut ja selliste kõige säästvamate ning uuenduslikumate tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu, millel on kasvupotentsiaali kütusetehnoloogia vajaduste rahuldamiseks ka tulevikus, tuleks käesolevas määruses sätestada sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaal, mida aja jooksul järk-järgult suurendatakse. Arvestades sünteetiliste lennukikütuste märkimisväärset CO2 heite vähendamise potentsiaali ja nendepraeguseid hinnangulisi tootmiskulusid, tuleks selliste kütuste jaoks kehtestada konkreetne kohustus. Sünteetilised lennukikütused, mida toodetakse taastuvatest energiaallikatest pärit elektrist ja otse õhust kogutud süsinikust, võimaldavad vähendada heitkoguseid tavapärase lennukikütusega võrreldes kuni 100 %. Muude säästvate lennukikütuste liikidega võrreldes on neil märkimisväärseid eeliseid ka tootmisprotsessi ressursitõhususe (eelkõige veevajaduse) seisukohast. Samas on sünteetiliste lennukikütuste tootmiskulud praegu hinnanguliselt kolm kuni kuus korda kõrgemad tavapärase lennukikütuse turuhinnast. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada selle tehnoloogia jaoks eraldi kohustus. Tulevaste läbivaatamiste käigus võiks kaaluda ka muud liiki sünteetiliste kütuste, näiteks vähese süsihappegaasiheite ja suure kasvuhoonegaaside vähendamise potentsiaaliga sünteetiliste kütuste lisamist käesoleva määruse kohaldamisalasse, juhul kui asjaomased kütused määratletakse taastuvenergia direktiivis.

| (19) | Käesoleva määruse eesmärk peaks olema tagada, et kõigil õhusõiduki käitajatel oleksid üksteisega konkureerides võrdsed võimalused juurdepääsuks säästvatele lennukikütustele. Selleks et vältida moonutusi lennundusteenuste turul, tuleks
  kõikidesse
  käesoleva määrusega hõlmatud liidu lennujaamadesse tarnida ühtsed miinimumkogused säästvaid lennukikütuseid. Kuigi turul saab tarnida ja kasutada suuremaid koguseid säästvat kütust, tuleks käesoleva määrusega tagada, et säästvate lennukikütuste kohustuslik miinimumosakaal oleks kõigis määrusega hõlmatud lennujaamades ühesugune.
  Lähteainete kättesaadavus ega säästva lennukikütuse tootmisvõimsus ei ole piiramatud. Kui mõned liikmesriigid kehtestaksid riiklikul tasandil säästva lennukikütusega varustamiseks rangemad üldised kohustused, suureneks konkurents lähteainete pärast teiste transpordi- ja energiasektoritega ning see võiks põhjustada teistes piirkondades tarnenappust. See kahjustaks nende piirkondade õhusõidukite käitajate võimet CO2 heidet vähendada ja suurendaks ebaõiglaselt nende õhusõiduki käitajate kulusid, mis tulenevad eelkõige ELi HKSi järgimisest, põhjustades turumoonutusi ja üldist ebasoodsat konkurentsiolukorda. Seepärast tuleks kogu säästvate lennukikütuste tootmisele ja kasutuselevõtule


  kehtestada ühtsed ELi tasandi eesmärgid. Käesoleva määrusega
  asendatakse riiklikul või piirkondlikul tasandil otseselt või kaudselt kehtestatud nõuded, mille kohaselt õhusõiduki käitajad või lennukikütuse tarnijad peavad kasutama või tarnima säästvaid lennukikütuseid muudel kui käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel. Selleks et luua selge ja prognoositav õigusraamistik ning edendada turuarengut ja selliste kõige säästvamate ning uuenduslikumate tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu, millel on kasvupotentsiaali kütusetehnoloogia vajaduste rahuldamiseks ka tulevikus, tuleks käesolevas määruses sätestada sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaal, mida aja jooksul järk-järgult suurendatakse. Arvestades sünteetiliste lennukikütuste märkimisväärset CO2 heite vähendamise potentsiaali ja nende praeguseid hinnangulisi tootmiskulusid, tuleks selliste kütuste jaoks kehtestada konkreetne kohustus. Sünteetilised lennukikütused, mida toodetakse taastuvatest energiaallikatest pärit elektrist ja otse õhust kogutud süsinikust, võimaldavad vähendada heitkoguseid tavapärase lennukikütusega võrreldes kuni 100 %. Muude säästvate lennukikütuste liikidega võrreldes on neil märkimisväärseid eeliseid ka tootmisprotsessi ressursitõhususe (eelkõige veevajaduse) seisukohast. Samas on sünteetiliste lennukikütuste tootmiskulud praegu hinnanguliselt kolm kuni kuus korda kõrgemad tavapärase lennukikütuse turuhinnast. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada selle tehnoloogia jaoks eraldi kohustus. Tulevaste läbivaatamiste käigus võiks kaaluda ka muud liiki sünteetiliste kütuste, näiteks vähese süsihappegaasiheite ja suure kasvuhoonegaaside vähendamise potentsiaaliga sünteetiliste kütuste lisamist käesoleva määruse kohaldamisalasse, juhul kui asjaomased kütused määratletakse taastuvenergia direktiivis.
  Peale selle võib otse õhust kogutud CO2 sisaldavatel sünteetilistel lennukikütustel olla oluline roll, sest nende abil on võimalik CO2 heitega energiaallikaid säästvalt kasutada, ja neid tuleks soodustada. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määruse eesmärk peaks olema tagada, et kõigil õhusõiduki käitajatel oleksid üksteisega konkureerides võrdsed võimalused juurdepääsuks säästvatele lennukikütustele. Selleks et vältida moonutusi lennundusteenuste turul, tuleks
  kõikidesse
  käesoleva määrusega hõlmatud liidu lennujaamadesse tarnida ühtsed miinimumkogused säästvaid lennukikütuseid. Kuigi turul saab tarnida ja kasutada suuremaid koguseid säästvat kütust, tuleks käesoleva määrusega tagada, et säästvate lennukikütuste kohustuslik miinimumosakaal oleks kõigis määrusega hõlmatud lennujaamades ühesugune.
  Lähteainete kättesaadavus ega säästva lennukikütuse tootmisvõimsus ei ole piiramatud. Kui mõned liikmesriigid kehtestaksid riiklikul tasandil säästva lennukikütusega varustamiseks rangemad üldised kohustused, suureneks konkurents lähteainete pärast teiste transpordi- ja energiasektoritega ning see võiks põhjustada teistes piirkondades tarnenappust. See kahjustaks nende piirkondade õhusõidukite käitajate võimet CO2 heidet vähendada ja suurendaks ebaõiglaselt nende õhusõiduki käitajate kulusid, mis tulenevad eelkõige ELi HKSi järgimisest, põhjustades turumoonutusi ja üldist ebasoodsat konkurentsiolukorda. Seepärast tuleks kogu säästvate lennukikütuste tootmisele ja kasutuselevõtule


  kehtestada ühtsed ELi tasandi eesmärgid. Käesoleva määrusega
  asendatakse riiklikul või piirkondlikul tasandil otseselt või kaudselt kehtestatud nõuded, mille kohaselt õhusõiduki käitajad või lennukikütuse tarnijad peavad kasutama või tarnima säästvaid lennukikütuseid muudel kui käesolevas määruses sätestatud eesmärkidel. Selleks et luua selge ja prognoositav õigusraamistik ning edendada turuarengut ja selliste kõige säästvamate ning uuenduslikumate tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu, millel on kasvupotentsiaali kütusetehnoloogia vajaduste rahuldamiseks ka tulevikus, tuleks käesolevas määruses sätestada sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaal, mida aja jooksul järk-järgult suurendatakse. Arvestades sünteetiliste lennukikütuste märkimisväärset CO2 heite vähendamise potentsiaali ja nende praeguseid hinnangulisi tootmiskulusid, tuleks selliste kütuste jaoks kehtestada konkreetne kohustus. Sünteetilised lennukikütused, mida toodetakse taastuvatest energiaallikatest pärit elektrist ja otse õhust kogutud süsinikust, võimaldavad vähendada heitkoguseid tavapärase lennukikütusega võrreldes kuni 100 %. Muude säästvate lennukikütuste liikidega võrreldes on neil märkimisväärseid eeliseid ka tootmisprotsessi ressursitõhususe (eelkõige veevajaduse) seisukohast. Samas on sünteetiliste lennukikütuste tootmiskulud praegu hinnanguliselt kolm kuni kuus korda kõrgemad tavapärase lennukikütuse turuhinnast. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada selle tehnoloogia jaoks eraldi kohustus. Tulevaste läbivaatamiste käigus võiks kaaluda ka muud liiki sünteetiliste kütuste, näiteks vähese süsihappegaasiheite ja suure kasvuhoonegaaside vähendamise potentsiaaliga sünteetiliste kütuste lisamist käesoleva määruse kohaldamisalasse, juhul kui asjaomased kütused määratletakse taastuvenergia direktiivis.
  Peale selle võib otse õhust kogutud CO2 sisaldavatel sünteetilistel lennukikütustel olla oluline roll, sest nende abil on võimalik CO2 heitega energiaallikaid säästvalt kasutada, ja neid tuleks soodustada.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Lähteainete kättesaadavus ega säästva lennukikütuse tootmisvõimsus ei ole piiramatud. Teravnenud konkurents piiratud lähteainete pärast võib põhjustada tarnepuudujääki ja turumoonutusi ning avaldada seega kogu lennundussektori konkurentsivõimele negatiivset mõju. Et tagada võrdsed võimalused ja vältida siseturu killustumist, tuleks kogu liidus kohaldada säästvate kütuste kasutuselevõtu miinimumosakaalu suhtes ühtseid nõudeid. Et saavutada kooskõlas I lisaga see ELi ühtlustatud osakaal kogusest, võivad liikmesriigid aga võtta riigisiseseid meetmeid ja toetavaid poliitikameetmeid ning teha algatusi, mille eesmärk on suurendada oma territooriumil säästvate lennukikütuste, sealhulgas sünteetiliste lennukikütuste tootmist ja kasutuselevõttu, näiteks rahalise toetuse andmisega. Riigisisesed meetmed peaksid olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja kõigile ettevõtjatele kättesaadavad. Kuna käesolevas määruses ei ole kindlaks määratud säästvate lennukikütuste maksimaalset osakaalu, võivad lennuettevõtjad ja kütusetarnijad järgida kaugeleulatuvamat keskkonnapoliitikat ning võtta säästvaid lennukikütuseid kasutusele ja pakkuda kogu oma käitamisvõrgus suuremas osakaalus, kuid vältida tuleb odavama kütuse kaasavedu. Selleks võiksid lennuettevõtjad ja kütusetarnijad leppida lepinguliste kokkulepete kaudu kokku, et nad on vastastikku kohustatud kindlas koguses tootma, tarnima ja ostma säästvaid lennukikütuseid, sealhulgas neid, mis I lisas sätestatud miinimumosakaalu ületavad. Sellised lepingulised kokkulepped võivad hõlmata ka vastutust ja neis võib kehtestada tingimused rahalise hüvituse maksmiseks, kui tarnet ei toimu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Lähteainete kättesaadavus ega säästva lennukikütuse tootmisvõimsus ei ole piiramatud. Teravnenud konkurents piiratud lähteainete pärast võib põhjustada tarnepuudujääki ja turumoonutusi ning avaldada seega kogu lennundussektori konkurentsivõimele negatiivset mõju. Et tagada võrdsed võimalused ja vältida siseturu killustumist, tuleks kogu liidus kohaldada säästvate kütuste kasutuselevõtu miinimumosakaalu suhtes ühtseid nõudeid. Et saavutada kooskõlas I lisaga see ELi ühtlustatud osakaal kogusest, võivad liikmesriigid aga võtta riigisiseseid meetmeid ja toetavaid poliitikameetmeid ning teha algatusi, mille eesmärk on suurendada oma territooriumil säästvate lennukikütuste, sealhulgas sünteetiliste lennukikütuste tootmist ja kasutuselevõttu, näiteks rahalise toetuse andmisega. Riigisisesed meetmed peaksid olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja kõigile ettevõtjatele kättesaadavad. Kuna käesolevas määruses ei ole kindlaks määratud säästvate lennukikütuste maksimaalset osakaalu, võivad lennuettevõtjad ja kütusetarnijad järgida kaugeleulatuvamat keskkonnapoliitikat ning võtta säästvaid lennukikütuseid kasutusele ja pakkuda kogu oma käitamisvõrgus suuremas osakaalus, kuid vältida tuleb odavama kütuse kaasavedu. Selleks võiksid lennuettevõtjad ja kütusetarnijad leppida lepinguliste kokkulepete kaudu kokku, et nad on vastastikku kohustatud kindlas koguses tootma, tarnima ja ostma säästvaid lennukikütuseid, sealhulgas neid, mis I lisas sätestatud miinimumosakaalu ületavad. Sellised lepingulised kokkulepped võivad hõlmata ka vastutust ja neis võib kehtestada tingimused rahalise hüvituse maksmiseks, kui tarnet ei toimu.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19b) | Lennunduse säästvamaks muutumine sõltub palju tarbijate nõudlusest. Kuid selleks, et tarbijad saaksid teha teadliku valiku, on lendude keskkonnamõju kohta vaja kindlamat, usaldusväärset, sõltumatut ja ühtlustatud teavet, mis on kooskõlas säästva ja aruka liikuvuse strateegia tegevuskavaga. Selleks tuleks lennunduse keskkonnatoime jaoks luua terviklik liidu märgistamissüsteem, millest lennundusteenuste kasutajad saaksid lennunduse keskkonnatoime kohta selget, läbipaistvat, põhjalikku, kasutusmugavat ja kergesti mõistetavat teavet. Sellega suunatakse tarbijate valikuid ja soodustatakse õhusõiduki käitajate poolt säästvate lennukikütuste ja muude kestlikkusmeetmete kasutamist. Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) vastutab juba praegu õhusõidukite keskkonnaohutuse sertifitseerimise eest ning on teinud koostööd sidusrühmadega, et töötada välja lennunduse keskkonnamärgistuse süsteem, mis hõlmab õhusõidukeid, õhusõiduki käitajaid ja kommertslende. EASA-le tuleks teha ülesandeks sellise süsteemi edasiarendamine, rakendamine ja toimimine, et tagada sõltumatus, tehniline stabiilsus ja koostoime muude ELi meetmetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19b)

Lennunduse säästvamaks muutumine sõltub palju tarbijate nõudlusest. Kuid selleks, et tarbijad saaksid teha teadliku valiku, on lendude keskkonnamõju kohta vaja kindlamat, usaldusväärset, sõltumatut ja ühtlustatud teavet, mis on kooskõlas säästva ja aruka liikuvuse strateegia tegevuskavaga. Selleks tuleks lennunduse keskkonnatoime jaoks luua terviklik liidu märgistamissüsteem, millest lennundusteenuste kasutajad saaksid lennunduse keskkonnatoime kohta selget, läbipaistvat, põhjalikku, kasutusmugavat ja kergesti mõistetavat teavet. Sellega suunatakse tarbijate valikuid ja soodustatakse õhusõiduki käitajate poolt säästvate lennukikütuste ja muude kestlikkusmeetmete kasutamist. Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) vastutab juba praegu õhusõidukite keskkonnaohutuse sertifitseerimise eest ning on teinud koostööd sidusrühmadega, et töötada välja lennunduse keskkonnamärgistuse süsteem, mis hõlmab õhusõidukeid, õhusõiduki käitajaid ja kommertslende. EASA-le tuleks teha ülesandeks sellise süsteemi edasiarendamine, rakendamine ja toimimine, et tagada sõltumatus, tehniline stabiilsus ja koostoime muude ELi meetmetega.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Oluline on tagada, et säästvate lennukikütuste kindlaksmääratud miinimumosakaalu oleks võimalik edukalt ja katkematult lennundusturule tarnida. Selleks tuleks ette näha piisav üleminekuaeg, et võimaldada taastuvkütuste sektoril tootmisvõimsust vastavalt arendada. Säästvate lennukikütuste tarnimine peaks
  muutuma kohustuslikuks alates
  2025.
  aastast
  . Samuti peaksid käesoleva määruse tingimused jääma pika aja jooksul muutumatuks, et tagada turul õiguskindlus ja prognoositavus ning edendada pidevat investeerimist säästvate lennukikütuste tootmisvõimsuse suurendamisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Oluline on tagada, et säästvate lennukikütuste kindlaksmääratud miinimumosakaalu oleks võimalik edukalt ja katkematult lennundusturule tarnida. Selleks tuleks ette näha piisav üleminekuaeg, et võimaldada taastuvkütuste sektoril tootmisvõimsust vastavalt arendada. Säästvate lennukikütuste tarnimine peaks
  muutuma kohustuslikuks alates
  2025.
  aastast
  . Samuti peaksid käesoleva määruse tingimused jääma pika aja jooksul muutumatuks, et tagada turul õiguskindlus ja prognoositavus ning edendada pidevat investeerimist säästvate lennukikütuste tootmisvõimsuse suurendamisse.

| (20) | Oluline on tagada, et säästvate lennukikütuste kindlaksmääratud miinimumosakaalu oleks võimalik edukalt ja katkematult lennundusturule tarnida. Selleks tuleks ette näha piisav üleminekuaeg
  ja kehtestada paindlikkusmehhanism
  , et võimaldada taastuvkütuste sektoril tootmisvõimsust vastavalt arendada
  ning võimaldada lennukikütuse tarnijatel ja õhusõiduki käitajatel täita oma kohustusi kõige kulutõhusamal viisil, vähendamata seejuures käesoleva määruse üldisi keskkonnaeesmärke
  . Säästvate lennukikütuste tarnimine peaks
  algama
  2025. 
  aastal ning selleks tuleks kasutada säästvate lennukikütuste paindlikkusmehhanismiga ette nähtud paindlikkust
  . Samuti peaksid käesoleva määruse tingimused jääma pika aja jooksul muutumatuks, et tagada turul õiguskindlus ja prognoositavus ning edendada pidevat investeerimist säästvate lennukikütuste tootmisvõimsuse suurendamisse. |
| --- | --- |

(20)

Oluline on tagada, et säästvate lennukikütuste kindlaksmääratud miinimumosakaalu oleks võimalik edukalt ja katkematult lennundusturule tarnida. Selleks tuleks ette näha piisav üleminekuaeg
  ja kehtestada paindlikkusmehhanism
  , et võimaldada taastuvkütuste sektoril tootmisvõimsust vastavalt arendada
  ning võimaldada lennukikütuse tarnijatel ja õhusõiduki käitajatel täita oma kohustusi kõige kulutõhusamal viisil, vähendamata seejuures käesoleva määruse üldisi keskkonnaeesmärke
  . Säästvate lennukikütuste tarnimine peaks
  algama
  2025. 
  aastal ning selleks tuleks kasutada säästvate lennukikütuste paindlikkusmehhanismiga ette nähtud paindlikkust
  . Samuti peaksid käesoleva määruse tingimused jääma pika aja jooksul muutumatuks, et tagada turul õiguskindlus ja prognoositavus ning edendada pidevat investeerimist säästvate lennukikütuste tootmisvõimsuse suurendamisse.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Seoses säästvatele lennukikütustele ülemineku ja kasutuselevõtu edendamisega liidu lennujaamades võib odavama kütuse kaasaveo juhtumite arv hakata kütusehindade tõusuga seoses suurenema. Odavama kütuse kaasavedu ei ole kestlik ja seda tuleks vältida, kuna see kahjustab liidu jõupingutusi transpordist tuleneva keskkonnamõju vähendamisel. See on vastuolus lennunduse CO2 heite vähendamise eesmärkidega, kuna koos õhusõiduki massiga suureneb nii konkreetse lennu kütusekulu kui ka asjaomased heitkoguseid. Odavama kütuse kaasavedu seab ohtu ka õhusõidukite käitajate ja lennujaamade võrdsed võimalused liidus. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada nõue, et õhusõiduki käitajad peavad enne liidu lennujaamast väljumist paagid kütusega täitma. Enne konkreetsest liidu lennujaamast väljumist tangitud kütuse kogus peaks vastama sellest lennujaamast väljuvate lendude käitamiseks vajalikule kütusekogusele, võttes arvesse kütusega seotud ohutuseeskirjade asjakohaseid nõudeid. Selle nõudega tagatakse, et liidu ja välismaiste õhusõidukikäitajate tegevuse suhtes kohaldatakse liidus võrdseid tingimusi, tagades samal ajal keskkonnakaitse kõrge taseme. Kuna määruses ei ole kindlaks määratud säästvate lennukikütuste maksimaalset osakaalu kõikide lennukikütuste puhul, võivad lennuettevõtjad ja kütusetarnijad järgida ambitsioonikamat keskkonnapoliitikat, suurendades säästvate lennukikütuste kasutuselevõttu ja pakkumist kogu oma käitamisvõrgus ning vältides odavama kütuse kaasavedu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Seoses säästvatele lennukikütustele ülemineku ja kasutuselevõtu edendamisega liidu lennujaamades võib odavama kütuse kaasaveo juhtumite arv hakata kütusehindade tõusuga seoses suurenema. Odavama kütuse kaasavedu ei ole kestlik ja seda tuleks vältida, kuna see kahjustab liidu jõupingutusi transpordist tuleneva keskkonnamõju vähendamisel. See on vastuolus lennunduse CO2 heite vähendamise eesmärkidega, kuna koos õhusõiduki massiga suureneb nii konkreetse lennu kütusekulu kui ka asjaomased heitkoguseid. Odavama kütuse kaasavedu seab ohtu ka õhusõidukite käitajate ja lennujaamade võrdsed võimalused liidus. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada nõue, et õhusõiduki käitajad peavad enne liidu lennujaamast väljumist paagid kütusega täitma. Enne konkreetsest liidu lennujaamast väljumist tangitud kütuse kogus peaks vastama sellest lennujaamast väljuvate lendude käitamiseks vajalikule kütusekogusele, võttes arvesse kütusega seotud ohutuseeskirjade asjakohaseid nõudeid. Selle nõudega tagatakse, et liidu ja välismaiste õhusõidukikäitajate tegevuse suhtes kohaldatakse liidus võrdseid tingimusi, tagades samal ajal keskkonnakaitse kõrge taseme. Kuna määruses ei ole kindlaks määratud säästvate lennukikütuste maksimaalset osakaalu kõikide lennukikütuste puhul, võivad lennuettevõtjad ja kütusetarnijad järgida ambitsioonikamat keskkonnapoliitikat, suurendades säästvate lennukikütuste kasutuselevõttu ja pakkumist kogu oma käitamisvõrgus ning vältides odavama kütuse kaasavedu.

| (21) | Seoses säästvatele lennukikütustele ülemineku ja kasutuselevõtu edendamisega liidu lennujaamades võib
  majanduslikel põhjustel
  odavama kütuse kaasaveo juhtumite arv hakata kütusehindade tõusuga seoses suurenema.
  Majanduslikel põhjustel
  odavama kütuse kaasavedu ei ole kestlik ja seda tuleks vältida, kuna see kahjustab liidu jõupingutusi transpordist tuleneva keskkonnamõju vähendamisel. See on vastuolus lennunduse CO2 heite vähendamise eesmärkidega, kuna koos õhusõiduki massiga suureneb nii konkreetse lennu kütusekulu kui ka asjaomased heitkoguseid. Odavama kütuse kaasavedu seab ohtu ka õhusõidukite käitajate ja lennujaamade võrdsed võimalused liidus. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada nõue, et õhusõiduki käitajad peavad enne liidu lennujaamast väljumist paagid kütusega täitma. Enne konkreetsest liidu lennujaamast väljumist tangitud kütuse kogus peaks vastama sellest lennujaamast väljuvate lendude käitamiseks vajalikule kütusekogusele, võttes arvesse kütusega seotud ohutuseeskirjade asjakohaseid nõudeid. Selle nõudega tagatakse, et liidu ja välismaiste õhusõidukikäitajate tegevuse suhtes kohaldatakse liidus võrdseid tingimusi, tagades samal ajal keskkonnakaitse kõrge taseme. Kuna määruses ei ole kindlaks määratud säästvate lennukikütuste maksimaalset osakaalu kõikide lennukikütuste puhul, võivad lennuettevõtjad ja kütusetarnijad järgida ambitsioonikamat keskkonnapoliitikat, suurendades säästvate lennukikütuste kasutuselevõttu ja pakkumist kogu oma käitamisvõrgus ning vältides odavama kütuse kaasavedu.
  Et tagada ELi-sisesteks ja EL-i välisteks lendudeks võrdsed võimalused, peaks komisjon odavama kütuse kaasaveo juhtumeid korrapäraselt jälgima ja hindama ning neist teavitama. |
| --- | --- |

(21)

Seoses säästvatele lennukikütustele ülemineku ja kasutuselevõtu edendamisega liidu lennujaamades võib
  majanduslikel põhjustel
  odavama kütuse kaasaveo juhtumite arv hakata kütusehindade tõusuga seoses suurenema.
  Majanduslikel põhjustel
  odavama kütuse kaasavedu ei ole kestlik ja seda tuleks vältida, kuna see kahjustab liidu jõupingutusi transpordist tuleneva keskkonnamõju vähendamisel. See on vastuolus lennunduse CO2 heite vähendamise eesmärkidega, kuna koos õhusõiduki massiga suureneb nii konkreetse lennu kütusekulu kui ka asjaomased heitkoguseid. Odavama kütuse kaasavedu seab ohtu ka õhusõidukite käitajate ja lennujaamade võrdsed võimalused liidus. Seepärast tuleks käesolevas määruses sätestada nõue, et õhusõiduki käitajad peavad enne liidu lennujaamast väljumist paagid kütusega täitma. Enne konkreetsest liidu lennujaamast väljumist tangitud kütuse kogus peaks vastama sellest lennujaamast väljuvate lendude käitamiseks vajalikule kütusekogusele, võttes arvesse kütusega seotud ohutuseeskirjade asjakohaseid nõudeid. Selle nõudega tagatakse, et liidu ja välismaiste õhusõidukikäitajate tegevuse suhtes kohaldatakse liidus võrdseid tingimusi, tagades samal ajal keskkonnakaitse kõrge taseme. Kuna määruses ei ole kindlaks määratud säästvate lennukikütuste maksimaalset osakaalu kõikide lennukikütuste puhul, võivad lennuettevõtjad ja kütusetarnijad järgida ambitsioonikamat keskkonnapoliitikat, suurendades säästvate lennukikütuste kasutuselevõttu ja pakkumist kogu oma käitamisvõrgus ning vältides odavama kütuse kaasavedu.
  Et tagada ELi-sisesteks ja EL-i välisteks lendudeks võrdsed võimalused, peaks komisjon odavama kütuse kaasaveo juhtumeid korrapäraselt jälgima ja hindama ning neist teavitama.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | Üldjuhul vähem aromaatseid ühendeid ja väävlit sisaldavate säästvate lennukikütuste edasine kasutuselevõtt aitab vähendada muust kui CO2 heitest tingitud kliimamõju. Kui aromaatsete ühendite ja väävli sisaldust lennukikütustes veel rohke vähendada, võib väheneda kiudpilvede teke, paraneda lennujaamades ja nende ümbruses õhukvaliteet ning lennuettevõtjate huvides paraneda kütuse kvaliteet, sest energiatihedus on suurem ja väiksema tahmasisalduse tõttu on hoolduskulud väiksemad. Aromaatsete ühendite sisalduse vähendamisel lennukikütustes tuleb aga järgida rahvusvahelisi kütusega seotud ohutuseeskirju ja säilitada rahvusvahelisel tasandil võrdsed võimalused. Seepärast peaks EASA jälgima, milline on aromaatsete ühendite ja väävli sisaldus tavapärastes lennukikütustes. Komisjon peaks hiljemalt 1. jaanuariks 2025 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse võimalikke meetmeid, sealhulgas vajaduse korral seadusandlikke ettepanekuid ja kütuse kvaliteedistandardeid, et lennukikütuse aromaatsete ühendite sisaldust optimeerida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Üldjuhul vähem aromaatseid ühendeid ja väävlit sisaldavate säästvate lennukikütuste edasine kasutuselevõtt aitab vähendada muust kui CO2 heitest tingitud kliimamõju. Kui aromaatsete ühendite ja väävli sisaldust lennukikütustes veel rohke vähendada, võib väheneda kiudpilvede teke, paraneda lennujaamades ja nende ümbruses õhukvaliteet ning lennuettevõtjate huvides paraneda kütuse kvaliteet, sest energiatihedus on suurem ja väiksema tahmasisalduse tõttu on hoolduskulud väiksemad. Aromaatsete ühendite sisalduse vähendamisel lennukikütustes tuleb aga järgida rahvusvahelisi kütusega seotud ohutuseeskirju ja säilitada rahvusvahelisel tasandil võrdsed võimalused. Seepärast peaks EASA jälgima, milline on aromaatsete ühendite ja väävli sisaldus tavapärastes lennukikütustes. Komisjon peaks hiljemalt 1. jaanuariks 2025 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse võimalikke meetmeid, sealhulgas vajaduse korral seadusandlikke ettepanekuid ja kütuse kvaliteedistandardeid, et lennukikütuse aromaatsete ühendite sisaldust optimeerida.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21b) | Lisaks kliimasoojenemise soodustamisele mõjutab lennundus negatiivselt ka õhukvaliteeti. Peamised saasteained on tahked osakesed (PM), sealhulgas ülipeened osakesed, lämmastikoksiidid (NOX) ja lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜ), kusjuures mõned neist esmastest saasteainetest tekitavad muid saasteaineid

   (1 bis)

  . Ülipeenete osakeste kohta tuleb teha rohkem uuringuid, kuid mitu uuringut on näidanud ülipeente osakestega kokkupuute lühi- ja pikaajalist mõju, sealhulgas suremus, südame-veresoonkonna haigus, südame isheemiatõbi ja kopsuhaigus

   (1 ter)

  . Õhusaaste soodustab ökosüsteemide kahjustamise kaudu ka bioloogilise mitmekesisuse vähenemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21b)

Lisaks kliimasoojenemise soodustamisele mõjutab lennundus negatiivselt ka õhukvaliteeti. Peamised saasteained on tahked osakesed (PM), sealhulgas ülipeened osakesed, lämmastikoksiidid (NOX) ja lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜ), kusjuures mõned neist esmastest saasteainetest tekitavad muid saasteaineid

   (1 bis)

  . Ülipeenete osakeste kohta tuleb teha rohkem uuringuid, kuid mitu uuringut on näidanud ülipeente osakestega kokkupuute lühi- ja pikaajalist mõju, sealhulgas suremus, südame-veresoonkonna haigus, südame isheemiatõbi ja kopsuhaigus

   (1 ter)

  . Õhusaaste soodustab ökosüsteemide kahjustamise kaudu ka bioloogilise mitmekesisuse vähenemist.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Käesoleva
  määrusega hõlmatud lennujaamad peaksid
  tagama
  , et
  säästva
  lennukikütuse tarnimiseks, ladustamiseks ja tankimiseks
  on
  olemas kogu vajalik taristu,
  et vältida takistusi
  säästva lennukikütuse kasutuselevõtul. Vajaduse korral peaks ametil olema võimalik nõuda, et liidu lennujaam esitaks olemasoleva taristu kohta teavet, mis võimaldab õhusõiduki käitajatel sujuvalt tarnida ja tankida säästvaid lennukikütuseid. Amet peaks tagama, et lennujaamadel ja lennuettevõtjatel oleks ühine kontaktpunkt, mis annaks vajaduse korral tehnilisi selgitusi kütusetaristu kättesaadavuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Käesoleva
  määrusega hõlmatud lennujaamad peaksid
  tagama
  , et
  säästva
  lennukikütuse tarnimiseks, ladustamiseks ja tankimiseks
  on
  olemas kogu vajalik taristu,
  et vältida takistusi
  säästva lennukikütuse kasutuselevõtul. Vajaduse korral peaks ametil olema võimalik nõuda, et liidu lennujaam esitaks olemasoleva taristu kohta teavet, mis võimaldab õhusõiduki käitajatel sujuvalt tarnida ja tankida säästvaid lennukikütuseid. Amet peaks tagama, et lennujaamadel ja lennuettevõtjatel oleks ühine kontaktpunkt, mis annaks vajaduse korral tehnilisi selgitusi kütusetaristu kättesaadavuse kohta.

| (22) | Säästva
  lennukikütuse tarnimiseks, ladustamiseks ja tankimiseks
  peab
  olemas
  olema
  kogu vajalik taristu
  ning kütusetarnijatel peab transpordikütuse taristule olema pidev juurdepääs, et
  säästva lennukikütuse kasutuselevõtul
  ei tekiks takistusi. Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta, et liidus kasutatakse lennujaamade juhtimiseks eri mudeleid. Käesoleva määrusega hõlmatud lennujaamad või, kui see on kohaldatav, organ, kellele asjaomane liikmesriik on jätnud taristu juhtimise, nagu on osutatud nõukogu direktiivi 96/67/EÜ (maapealse käitluse direktiiv) artiklis 8, peaksid seetõttu võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada selliste säästvate lennukikütuste tarnimiseks, ladustamiseks ja tankimiseks vajalik taristu ning õhusõiduki käitajate juurdepääs sellele. Kui lepingulise kokkuleppe kohaselt lasub liidu lennujaamas kütusetaristu tagamise eest lõplik vastutus üksusel
  ,
  kes ei ole liidu lennujaam, või lennujaama käitajal, kui see on kohaldatav, peaks see üksus vastutama lepingupõhise kokkuleppe alusel käesoleva määruse artiklist 6 tulenevate kohustuste täitmise eest
  . Vajaduse korral peaks ametil olema võimalik nõuda, et liidu lennujaam esitaks olemasoleva taristu kohta teavet, mis võimaldab õhusõiduki käitajatel sujuvalt tarnida ja tankida säästvaid lennukikütuseid. Amet peaks tagama, et lennujaamadel ja lennuettevõtjatel oleks ühine kontaktpunkt, mis annaks vajaduse korral tehnilisi selgitusi kütusetaristu kättesaadavuse kohta.
  Kui elektri- või vesinikkütusega õhusõidukid muutuvad kasutuskõlblikuks ja kaubanduslikult kättesaadavaks, peavad käesoleva määrusega hõlmatud lennujaamad võtma kõik vajalikud meetmed, et hõlbustada õhusõidukite vesiniku- ja elektrilaadimise jaoks vajaliku taristu loomist kooskõlas riikliku poliitikaraamistiku vastava kasutuselevõtukavaga, nagu on sätestatud kavandatavas määruses, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu. Peale selle tuleks kooskõlas määruse XXX [alternatiivkütuste taristu määrus] artikliga 12 tagada lennujaamades seisvate lennukite elektrivarustus. |
| --- | --- |

(22)

Säästva
  lennukikütuse tarnimiseks, ladustamiseks ja tankimiseks
  peab
  olemas
  olema
  kogu vajalik taristu
  ning kütusetarnijatel peab transpordikütuse taristule olema pidev juurdepääs, et
  säästva lennukikütuse kasutuselevõtul
  ei tekiks takistusi. Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta, et liidus kasutatakse lennujaamade juhtimiseks eri mudeleid. Käesoleva määrusega hõlmatud lennujaamad või, kui see on kohaldatav, organ, kellele asjaomane liikmesriik on jätnud taristu juhtimise, nagu on osutatud nõukogu direktiivi 96/67/EÜ (maapealse käitluse direktiiv) artiklis 8, peaksid seetõttu võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada selliste säästvate lennukikütuste tarnimiseks, ladustamiseks ja tankimiseks vajalik taristu ning õhusõiduki käitajate juurdepääs sellele. Kui lepingulise kokkuleppe kohaselt lasub liidu lennujaamas kütusetaristu tagamise eest lõplik vastutus üksusel
  ,
  kes ei ole liidu lennujaam, või lennujaama käitajal, kui see on kohaldatav, peaks see üksus vastutama lepingupõhise kokkuleppe alusel käesoleva määruse artiklist 6 tulenevate kohustuste täitmise eest
  . Vajaduse korral peaks ametil olema võimalik nõuda, et liidu lennujaam esitaks olemasoleva taristu kohta teavet, mis võimaldab õhusõiduki käitajatel sujuvalt tarnida ja tankida säästvaid lennukikütuseid. Amet peaks tagama, et lennujaamadel ja lennuettevõtjatel oleks ühine kontaktpunkt, mis annaks vajaduse korral tehnilisi selgitusi kütusetaristu kättesaadavuse kohta.
  Kui elektri- või vesinikkütusega õhusõidukid muutuvad kasutuskõlblikuks ja kaubanduslikult kättesaadavaks, peavad käesoleva määrusega hõlmatud lennujaamad võtma kõik vajalikud meetmed, et hõlbustada õhusõidukite vesiniku- ja elektrilaadimise jaoks vajaliku taristu loomist kooskõlas riikliku poliitikaraamistiku vastava kasutuselevõtukavaga, nagu on sätestatud kavandatavas määruses, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu. Peale selle tuleks kooskõlas määruse XXX [alternatiivkütuste taristu määrus] artikliga 12 tagada lennujaamades seisvate lennukite elektrivarustus.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22a) | Paljusid liidu lennujaamu varustatakse lennukikütusega peamiselt torujuhtme kaudu, mis tuleb rafineerimistehastest või segamisjaamadest, kus peab toimuma säästvate lennukikütuste segamine ohutus- ja kestlikkusnõuete täitmiseks. Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et lennukikütuse tarnijatel oleks tsiviiltranspordilennukite kütuste taristule pidev juurdepääs, et tarnida nii tavapärast lennukikütust kui ka säästvat lennukikütust sisaldavat lennukikütust. I lisas kehtestatud sätete täitmiseks piisavas koguses säästva lennukikütuse tarnimine liidu lennujaamadesse alternatiivsete vahenditega, näiteks vedades kütust rafineerimistehastest ja segamisjaamadest veoautoga mööda maanteid, ei ole logistiliselt, praktiliselt ning kulusid ja CO2 trahve arvestades teostatav. Käesoleva määruse alusel nõutava minimaalse koguse säästva lennukikütuse tarnimiseks tuleb lisaks kütusetarnijatele kuuluvatele torujuhtmetele (kui need on olemas) kasutada ka nimetatud torujuhtmeid ja olemasolevaid raudteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22a)

Paljusid liidu lennujaamu varustatakse lennukikütusega peamiselt torujuhtme kaudu, mis tuleb rafineerimistehastest või segamisjaamadest, kus peab toimuma säästvate lennukikütuste segamine ohutus- ja kestlikkusnõuete täitmiseks. Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et lennukikütuse tarnijatel oleks tsiviiltranspordilennukite kütuste taristule pidev juurdepääs, et tarnida nii tavapärast lennukikütust kui ka säästvat lennukikütust sisaldavat lennukikütust. I lisas kehtestatud sätete täitmiseks piisavas koguses säästva lennukikütuse tarnimine liidu lennujaamadesse alternatiivsete vahenditega, näiteks vedades kütust rafineerimistehastest ja segamisjaamadest veoautoga mööda maanteid, ei ole logistiliselt, praktiliselt ning kulusid ja CO2 trahve arvestades teostatav. Käesoleva määruse alusel nõutava minimaalse koguse säästva lennukikütuse tarnimiseks tuleb lisaks kütusetarnijatele kuuluvatele torujuhtmetele (kui need on olemas) kasutada ka nimetatud torujuhtmeid ja olemasolevaid raudteid.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Lisaks tuleks õhusõiduki käitajatelt nõuda, et nad esitaksid igal aastal aruande lennukikütuse tegeliku tankimise kohta liidu lennujaamade kaupa, tõendamaks, et odavamat kütust ei ole kaasa veetud. Aruanded peaks kinnitama sõltumatu tõendaja ja need tuleks esitada ametile, kes jälgib ja hindab nõuete täitmist. Tõendajad peaksid komisjoni heakskiidetud vahendi abil kindlaks määrama, kas käitaja on esitanud vajaliku aastase lennukikütusekoguse kohta täpsed andmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Lisaks tuleks õhusõiduki käitajatelt nõuda, et nad esitaksid igal aastal aruande lennukikütuse tegeliku tankimise kohta liidu lennujaamade kaupa, tõendamaks, et odavamat kütust ei ole kaasa veetud. Aruanded peaks kinnitama sõltumatu tõendaja ja need tuleks esitada ametile, kes jälgib ja hindab nõuete täitmist. Tõendajad peaksid komisjoni heakskiidetud vahendi abil kindlaks määrama, kas käitaja on esitanud vajaliku aastase lennukikütusekoguse kohta täpsed andmed.

| (24) | Lisaks tuleks õhusõiduki käitajatelt nõuda, et nad esitaksid igal aastal aruande lennukikütuse tegeliku tankimise kohta liidu lennujaamade kaupa, tõendamaks, et odavamat kütust ei ole
  majanduslikel põhjustel
  kaasa veetud. Aruanded peaks kinnitama sõltumatu tõendaja ja need tuleks esitada ametile, kes jälgib ja hindab nõuete täitmist. Tõendajad peaksid komisjoni heakskiidetud vahendi abil kindlaks määrama, kas käitaja on esitanud vajaliku aastase lennukikütusekoguse kohta täpsed andmed. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks tuleks õhusõiduki käitajatelt nõuda, et nad esitaksid igal aastal aruande lennukikütuse tegeliku tankimise kohta liidu lennujaamade kaupa, tõendamaks, et odavamat kütust ei ole
  majanduslikel põhjustel
  kaasa veetud. Aruanded peaks kinnitama sõltumatu tõendaja ja need tuleks esitada ametile, kes jälgib ja hindab nõuete täitmist. Tõendajad peaksid komisjoni heakskiidetud vahendi abil kindlaks määrama, kas käitaja on esitanud vajaliku aastase lennukikütusekoguse kohta täpsed andmed.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Säästvate lennukikütuste kasutuselevõtu kohustuse kehtestamine liidus võib tekitada liidu lennujaamast pikamaa-otselende tegevatele ELi lennuettevõtjatele põhjendamatu ebasoodsa konkurentsiolukorra võrreldes nende konkurentidega, kes pakuvad ühendust väljaspool liitu asuva sõlmlennujaama kaudu. Et veel rohkem soodustada liidus selliste säästvate lennukikütuste kasutuselevõttu, mille hinnaerinevus tavakütustega võrreldes püsib lähitulevikus suur, peaks lennuettevõtjatel olema õigus taotleda heitkogustega kauplemise süsteemi raames säästvate lennukikütuste tankimise eest tasuta saastekvoote. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Säästvate lennukikütuste kasutuselevõtu kohustuse kehtestamine liidus võib tekitada liidu lennujaamast pikamaa-otselende tegevatele ELi lennuettevõtjatele põhjendamatu ebasoodsa konkurentsiolukorra võrreldes nende konkurentidega, kes pakuvad ühendust väljaspool liitu asuva sõlmlennujaama kaudu. Et veel rohkem soodustada liidus selliste säästvate lennukikütuste kasutuselevõttu, mille hinnaerinevus tavakütustega võrreldes püsib lähitulevikus suur, peaks lennuettevõtjatel olema õigus taotleda heitkogustega kauplemise süsteemi raames säästvate lennukikütuste tankimise eest tasuta saastekvoote.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | On
  oluline, et õhusõiduki käitajad saaksid taotleda säästvate lennukikütuste kasutamist selliste kasvuhoonegaaside heitekavade raames nagu ELi heitkogustega kauplemise süsteem või CORSIA, sõltuvalt tema lendude marsruudist. Siiski on oluline, et käesoleva määruse kohaldamisel ei tekiks heitkoguste vähendamise topeltarvestust. Õhusõiduki käitajatel peaks olema võimalik taotleda soodustusi iga säästva lennukikütuse partii kasutamise eest ainult üks kord. Kütusetarnijatelt tuleks nõuda, et nad esitaksid õhusõidukikäitajale müüdud säästva lennukikütuse omaduste kohta tasuta kogu teabe, mida asjaomane õhusõidukäitaja vajab käesoleva määruse või kasvuhoonegaaside heitekavadega ette nähtud aruannete koostamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

On
  oluline, et õhusõiduki käitajad saaksid taotleda säästvate lennukikütuste kasutamist selliste kasvuhoonegaaside heitekavade raames nagu ELi heitkogustega kauplemise süsteem või CORSIA, sõltuvalt tema lendude marsruudist. Siiski on oluline, et käesoleva määruse kohaldamisel ei tekiks heitkoguste vähendamise topeltarvestust. Õhusõiduki käitajatel peaks olema võimalik taotleda soodustusi iga säästva lennukikütuse partii kasutamise eest ainult üks kord. Kütusetarnijatelt tuleks nõuda, et nad esitaksid õhusõidukikäitajale müüdud säästva lennukikütuse omaduste kohta tasuta kogu teabe, mida asjaomane õhusõidukäitaja vajab käesoleva määruse või kasvuhoonegaaside heitekavadega ette nähtud aruannete koostamiseks.

| (27) | Et edendada selliste säästvate lennukikütuste kasutuselevõttu, mille hinnaerinevus on võrreldes tavakütustega suur, on
  oluline, et õhusõiduki käitajad saaksid taotleda säästvate lennukikütuste kasutamist selliste kasvuhoonegaaside heitekavade raames nagu ELi heitkogustega kauplemise süsteem või CORSIA, sõltuvalt tema lendude marsruudist. Siiski on oluline, et käesoleva määruse kohaldamisel ei tekiks heitkoguste vähendamise topeltarvestust. Õhusõiduki käitajatel peaks olema võimalik taotleda soodustusi iga säästva lennukikütuse partii kasutamise eest ainult üks kord. Kütusetarnijatelt tuleks nõuda, et nad esitaksid õhusõidukikäitajale müüdud säästva lennukikütuse omaduste kohta tasuta kogu teabe, mida asjaomane õhusõidukäitaja vajab käesoleva määruse või kasvuhoonegaaside heitekavadega ette nähtud aruannete koostamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Et edendada selliste säästvate lennukikütuste kasutuselevõttu, mille hinnaerinevus on võrreldes tavakütustega suur, on
  oluline, et õhusõiduki käitajad saaksid taotleda säästvate lennukikütuste kasutamist selliste kasvuhoonegaaside heitekavade raames nagu ELi heitkogustega kauplemise süsteem või CORSIA, sõltuvalt tema lendude marsruudist. Siiski on oluline, et käesoleva määruse kohaldamisel ei tekiks heitkoguste vähendamise topeltarvestust. Õhusõiduki käitajatel peaks olema võimalik taotleda soodustusi iga säästva lennukikütuse partii kasutamise eest ainult üks kord. Kütusetarnijatelt tuleks nõuda, et nad esitaksid õhusõidukikäitajale müüdud säästva lennukikütuse omaduste kohta tasuta kogu teabe, mida asjaomane õhusõidukäitaja vajab käesoleva määruse või kasvuhoonegaaside heitekavadega ette nähtud aruannete koostamiseks.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Selleks et tagada võrdsed tingimused lennutranspordi siseturul ja täita liidu kliimaeesmärke, tuleks käesoleva määrusega kehtestada lennukikütuse tarnijatele ning õhusõiduki käitajatele nõuete mittetäitmise korral tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused. Karistuste suurus peab olema proportsionaalne rikkumisest tuleneva keskkonnakahjuga ning siseturu võrdsete tingimuste kahjustamise määraga. Haldustrahvide määramisel peaksid ametiasutused arvesse võtma lennukikütuse ja säästva lennukikütuse hinna muutumist aruandeaastal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Selleks et tagada võrdsed tingimused lennutranspordi siseturul ja täita liidu kliimaeesmärke, tuleks käesoleva määrusega kehtestada lennukikütuse tarnijatele ning õhusõiduki käitajatele nõuete mittetäitmise korral tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused. Karistuste suurus peab olema proportsionaalne rikkumisest tuleneva keskkonnakahjuga ning siseturu võrdsete tingimuste kahjustamise määraga. Haldustrahvide määramisel peaksid ametiasutused arvesse võtma lennukikütuse ja säästva lennukikütuse hinna muutumist aruandeaastal.

| (28) | Selleks et tagada võrdsed tingimused lennutranspordi siseturul ja täita liidu kliimaeesmärke, tuleks käesoleva määrusega kehtestada lennukikütuse tarnijatele ning õhusõiduki käitajatele nõuete mittetäitmise korral tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused. Karistuste suurus peab olema proportsionaalne rikkumisest tuleneva keskkonnakahjuga ning siseturu võrdsete tingimuste kahjustamise määraga. Haldustrahvide
  ja muude karistuste
  määramisel peaksid ametiasutused arvesse võtma lennukikütuse ja säästva lennukikütuse hinna muutumist aruandeaastal
  ning võivad arvesse võtta ka reeglite mittetäitmise ulatust, näiteks korduvate rikkumiste korral
  . |
| --- | --- |

(28)

Selleks et tagada võrdsed tingimused lennutranspordi siseturul ja täita liidu kliimaeesmärke, tuleks käesoleva määrusega kehtestada lennukikütuse tarnijatele ning õhusõiduki käitajatele nõuete mittetäitmise korral tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused. Karistuste suurus peab olema proportsionaalne rikkumisest tuleneva keskkonnakahjuga ning siseturu võrdsete tingimuste kahjustamise määraga. Haldustrahvide
  ja muude karistuste
  määramisel peaksid ametiasutused arvesse võtma lennukikütuse ja säästva lennukikütuse hinna muutumist aruandeaastal
  ning võivad arvesse võtta ka reeglite mittetäitmise ulatust, näiteks korduvate rikkumiste korral
  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Selliste tarnijate jaoks, kes ei täida käesolevas määruses sätestatud eesmärke, tuleks kehtestada täiendav kohustus tarnida järgmisel aastal turule sama suur kogus säästvat lennukikütust, kui eelmise aasta kvoodist puudu jäi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Selliste tarnijate jaoks, kes ei täida käesolevas määruses sätestatud eesmärke, tuleks kehtestada täiendav kohustus tarnida järgmisel aastal turule sama suur kogus säästvat lennukikütust, kui eelmise aasta kvoodist puudu jäi.

| (29) | Selliste tarnijate jaoks, kes ei täida käesolevas määruses sätestatud eesmärke, tuleks kehtestada täiendav kohustus tarnida järgmisel aastal turule sama suur kogus säästvat lennukikütust, kui eelmise aasta kvoodist puudu jäi.
  Et juhtudel, mis kütusetarnijast otseselt ei sõltu, ei määrataks põhjendamatut topeltkaristust, ei tohiks kohaldada kohustust tarnida turule sama suur kogus kütust, kui puudu jäi, kui komisjon hindab, et see puudujääk on tingitud ebapiisavatest ressurssidest. |
| --- | --- |

(29)

Selliste tarnijate jaoks, kes ei täida käesolevas määruses sätestatud eesmärke, tuleks kehtestada täiendav kohustus tarnida järgmisel aastal turule sama suur kogus säästvat lennukikütust, kui eelmise aasta kvoodist puudu jäi.
  Et juhtudel, mis kütusetarnijast otseselt ei sõltu, ei määrataks põhjendamatut topeltkaristust, ei tohiks kohaldada kohustust tarnida turule sama suur kogus kütust, kui puudu jäi, kui komisjon hindab, et see puudujääk on tingitud ebapiisavatest ressurssidest.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (29a) | Et säästvale lennundusele edukalt üle minna, on vaja integreeritud tegutsemisviisi ja innovatsiooni soodustavat keskkonda, mis hõlmab teadus- ja arendustegevusse avaliku ja erasektori investeeringute tegemist, toetust töötajate ümberpaigutamiseks, ümberõppeks ja oskuste täiendamiseks, samuti tehnoloogilisi ja operatiivmeetmeid ning säästvate lennukikütuste ja heitevabade tehnoloogiate kasutuselevõttu, sealhulgas lennujaamades vajaliku tankimis- ja laadimistaristu olemasolu, võttes arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. Selleks tuleks käesoleva määruse alusel kogutud trahvidest saadav tulu eraldada uuele säästva lennunduse fondile. Peale selle võiks ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist luua vabatahtlikkusel põhineva ja komisjoni koordineerimisel tegutseva Euroopa säästvate lennukikütuste liidu, kes aitaks Euroopas säästvate lennukikütuste tootmist arendada ja laiendada ning ühendaks selleks muu hulgas kogu tööstuse väärtusahela, soodustaks kõige uuenduslikumate tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu ning määraks kindlaks poliitika ja turusuundumused, võttes arvesse tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29a)

Et säästvale lennundusele edukalt üle minna, on vaja integreeritud tegutsemisviisi ja innovatsiooni soodustavat keskkonda, mis hõlmab teadus- ja arendustegevusse avaliku ja erasektori investeeringute tegemist, toetust töötajate ümberpaigutamiseks, ümberõppeks ja oskuste täiendamiseks, samuti tehnoloogilisi ja operatiivmeetmeid ning säästvate lennukikütuste ja heitevabade tehnoloogiate kasutuselevõttu, sealhulgas lennujaamades vajaliku tankimis- ja laadimistaristu olemasolu, võttes arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. Selleks tuleks käesoleva määruse alusel kogutud trahvidest saadav tulu eraldada uuele säästva lennunduse fondile. Peale selle võiks ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist luua vabatahtlikkusel põhineva ja komisjoni koordineerimisel tegutseva Euroopa säästvate lennukikütuste liidu, kes aitaks Euroopas säästvate lennukikütuste tootmist arendada ja laiendada ning ühendaks selleks muu hulgas kogu tööstuse väärtusahela, soodustaks kõige uuenduslikumate tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu ning määraks kindlaks poliitika ja turusuundumused, võttes arvesse tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (29b) | Säästvate ja sünteetiliste lennukikütuste väljatöötamisel ning tootmisvõimsuse suurendamisel on suur osa teadusuuringutel ja innovatsioonil. Komisjoni poolt kindlaks määratud asjakohastes liidu rahastamisprogrammides tuleks selgelt kindlaks määrata asjaomane investeerimisprioriteet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29b)

Säästvate ja sünteetiliste lennukikütuste väljatöötamisel ning tootmisvõimsuse suurendamisel on suur osa teadusuuringutel ja innovatsioonil. Komisjoni poolt kindlaks määratud asjakohastes liidu rahastamisprogrammides tuleks selgelt kindlaks määrata asjaomane investeerimisprioriteet.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (29c) | Säästvate lennukikütuste väljatöötamist ja tootmist tuleb lähiaastatel hüppeliselt suurendada. Liit ja liikmesriigid peaksid investeerima säästva lennukikütuse projektide uurimisse ja selliste kütuste tootmisse, sest nendega luuakse nii keskkonna- kui ka tööstusalaseid võimalusi. Säästvate lennukikütuste tootmine peaks liidus olema koondatud, luues kõigis liikmesriikides tööstuslikke, tööhõive- ja teadusuuringute alaseid võimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29c)

Säästvate lennukikütuste väljatöötamist ja tootmist tuleb lähiaastatel hüppeliselt suurendada. Liit ja liikmesriigid peaksid investeerima säästva lennukikütuse projektide uurimisse ja selliste kütuste tootmisse, sest nendega luuakse nii keskkonna- kui ka tööstusalaseid võimalusi. Säästvate lennukikütuste tootmine peaks liidus olema koondatud, luues kõigis liikmesriikides tööstuslikke, tööhõive- ja teadusuuringute alaseid võimalusi.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Käesolev määrus peaks sisaldama sätteid Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavate korrapäraste aruannete kohta, milles käsitletakse lennundus- ja kütuseturgude arengut, määruse põhitegurite, näiteks säästvate lennukikütuste miinimumosakaalu tõhusust, haldustrahvide suurust või rahvusvahelise poliitika arengut lennukikütuste säästva kasutuselevõtu vallas. Need elemendid on olulised, et anda selge ülevaade säästvate lennukikütuste turu olukorrast, ning neid tuleks määruse läbivaatamist kaaludes arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Käesolev määrus peaks sisaldama sätteid Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavate korrapäraste aruannete kohta, milles käsitletakse lennundus- ja kütuseturgude arengut, määruse põhitegurite, näiteks säästvate lennukikütuste miinimumosakaalu tõhusust, haldustrahvide suurust või rahvusvahelise poliitika arengut lennukikütuste säästva kasutuselevõtu vallas. Need elemendid on olulised, et anda selge ülevaade säästvate lennukikütuste turu olukorrast, ning neid tuleks määruse läbivaatamist kaaludes arvesse võtta.

| (30) | Käesolev määrus peaks sisaldama sätteid Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavate korrapäraste aruannete kohta, milles käsitletakse lennundus- ja kütuseturgude arengut, määruse põhitegurite, näiteks säästvate lennukikütuste miinimumosakaalu tõhusust, haldustrahvide suurust või rahvusvahelise poliitika arengut lennukikütuste säästva kasutuselevõtu vallas
  , võttes nõuetekohaselt arvesse põhimõtet „üks sisse, üks välja“ ja õigusnormide lihtsustamise eesmärki
  . Need elemendid on olulised, et anda selge ülevaade säästvate lennukikütuste turu olukorrast, ning neid tuleks määruse läbivaatamist kaaludes arvesse võtta. |
| --- | --- |

(30)

Käesolev määrus peaks sisaldama sätteid Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavate korrapäraste aruannete kohta, milles käsitletakse lennundus- ja kütuseturgude arengut, määruse põhitegurite, näiteks säästvate lennukikütuste miinimumosakaalu tõhusust, haldustrahvide suurust või rahvusvahelise poliitika arengut lennukikütuste säästva kasutuselevõtu vallas
  , võttes nõuetekohaselt arvesse põhimõtet „üks sisse, üks välja“ ja õigusnormide lihtsustamise eesmärki
  . Need elemendid on olulised, et anda selge ülevaade säästvate lennukikütuste turu olukorrast, ning neid tuleks määruse läbivaatamist kaaludes arvesse võtta.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Tuleks ette näha viieaastane üleminekuperiood, et anda lennukikütuse tarnijatele, liidu lennujaamadele ja õhusõidukikäitajatele
  piisavalt aega vajalike tehnoloogiliste ja logistiliste investeeringute tegemiseks. Üleminekuperioodil on lubatud kasutada suurema säästva lennukikütuse sisaldusega kütust, et kompenseerida säästvate lennukikütuste väiksemat osakaalu või tavapärase lennukikütuse halvemat kättesaadavust
  teistes
  lennujaamades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Tuleks ette näha viieaastane üleminekuperiood, et anda lennukikütuse tarnijatele, liidu lennujaamadele ja õhusõidukikäitajatele
  piisavalt aega vajalike tehnoloogiliste ja logistiliste investeeringute tegemiseks. Üleminekuperioodil on lubatud kasutada suurema säästva lennukikütuse sisaldusega kütust, et kompenseerida säästvate lennukikütuste väiksemat osakaalu või tavapärase lennukikütuse halvemat kättesaadavust
  teistes
  lennujaamades.

| (31) | Kütusetarnijatele ja õhusõiduki käitajatele tuleks luua paindlikkusmehhanism kümneaastase üleminekuperioodiga alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast, et anda neile
  piisavalt aega vajalike tehnoloogiliste ja logistiliste investeeringute tegemiseks. Üleminekuperioodil on lubatud
  kasutada book-and-claim-süsteemi elemente, mis võimaldavad lennukikütuste tarnijatel
  kasutada suurema säästva lennukikütuse sisaldusega kütust, et kompenseerida säästvate lennukikütuste väiksemat osakaalu või tavapärase lennukikütuse halvemat kättesaadavust
  väikestes või logistiliste piirangutega
  lennujaamades
  , ning õhusõiduki käitajatel osta soetatud säästvate lennukikütuste kogusega seotud sertifikaat, tagades samal ajal keskkonnaalase terviklikkuse kõrge taseme. Kõnealune paindlikkusmehhanism aitaks tagada ka lennuühenduse, hoides ära ebaproportsionaalse mõju vähemate alternatiivsete transpordiliikidega vähem ühendatud Euroopa piirkondadele. Selleks et turuosalised ei saaks kasutada ära võimalikku valitsevat seisundit turul, peaks komisjon kasutama üleminekuperioodil täielikult ära talle ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaselt antud konkurentsi puudutavaid õigusi. Pärast selle kümneaastase üleminekuperioodi lõppu peaks siseturul põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimiseks kõikidesse käesoleva määrusega hõlmatud liidu lennujaamadesse tarnitava säästva lennukikütuste miinimumosakaal olema ühesugune. |
| --- | --- |

(31)

Kütusetarnijatele ja õhusõiduki käitajatele tuleks luua paindlikkusmehhanism kümneaastase üleminekuperioodiga alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast, et anda neile
  piisavalt aega vajalike tehnoloogiliste ja logistiliste investeeringute tegemiseks. Üleminekuperioodil on lubatud
  kasutada book-and-claim-süsteemi elemente, mis võimaldavad lennukikütuste tarnijatel
  kasutada suurema säästva lennukikütuse sisaldusega kütust, et kompenseerida säästvate lennukikütuste väiksemat osakaalu või tavapärase lennukikütuse halvemat kättesaadavust
  väikestes või logistiliste piirangutega
  lennujaamades
  , ning õhusõiduki käitajatel osta soetatud säästvate lennukikütuste kogusega seotud sertifikaat, tagades samal ajal keskkonnaalase terviklikkuse kõrge taseme. Kõnealune paindlikkusmehhanism aitaks tagada ka lennuühenduse, hoides ära ebaproportsionaalse mõju vähemate alternatiivsete transpordiliikidega vähem ühendatud Euroopa piirkondadele. Selleks et turuosalised ei saaks kasutada ära võimalikku valitsevat seisundit turul, peaks komisjon kasutama üleminekuperioodil täielikult ära talle ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaselt antud konkurentsi puudutavaid õigusi. Pärast selle kümneaastase üleminekuperioodi lõppu peaks siseturul põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimiseks kõikidesse käesoleva määrusega hõlmatud liidu lennujaamadesse tarnitava säästva lennukikütuste miinimumosakaal olema ühesugune.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31a) | Selleks et saavutada liidu 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärgid ning Pariisi kokkuleppe 1,5  C eesmärk, peaks komisjon töötama välja tegevuskava selle kohta, kuidas ja millal saavutatakse fossiilkütusevaba lennundus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31a)

Selleks et saavutada liidu 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärgid ning Pariisi kokkuleppe 1,5  C eesmärk, peaks komisjon töötama välja tegevuskava selle kohta, kuidas ja millal saavutatakse fossiilkütusevaba lennundus.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31b) | Üleminek säästvatele lennukikütustele vähendab kõrvalmõjuna ka sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavatest fossiilkütustest ja suurendab nii liidu energiajulgeolekut. Praegune rahvusvaheline poliitiline olukord üksnes rõhutab selle sammu vajalikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31b)

Üleminek säästvatele lennukikütustele vähendab kõrvalmõjuna ka sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavatest fossiilkütustest ja suurendab nii liidu energiajulgeolekut. Praegune rahvusvaheline poliitiline olukord üksnes rõhutab selle sammu vajalikkust.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Reguleerimisese | Reguleerimisese
  ja eesmärk |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Reguleerimisese

Reguleerimisese
  ja eesmärk

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevat määrust kohaldatakse õhusõiduki käitajate, liidu lennujaamade ja lennukikütuse tarnijate suhtes. | Käesolevat määrust kohaldatakse õhusõiduki käitajate, liidu lennujaamade
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  ja lennukikütuse tarnijate suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevat määrust kohaldatakse õhusõiduki käitajate, liidu lennujaamade ja lennukikütuse tarnijate suhtes.

Käesolevat määrust kohaldatakse õhusõiduki käitajate, liidu lennujaamade
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  ja lennukikütuse tarnijate suhtes.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | „liidu lennujaam“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/12/EÜ (13) artikli 2 lõikes 
  2
  määratletud lennujaam,
  mille reisijateveo maht asjaomasel aruandeperioodil oli suurem kui üks miljon reisijat või mille kaubavedude maht oli suurem kui 100 000  tonni ning
  mis ei asu mõnes äärepoolseimas piirkonnas, mis on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

„liidu lennujaam“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/12/EÜ (13) artikli 2 lõikes 
  2
  määratletud lennujaam,
  mille reisijateveo maht asjaomasel aruandeperioodil oli suurem kui üks miljon reisijat või mille kaubavedude maht oli suurem kui 100 000  tonni ning
  mis ei asu mõnes äärepoolseimas piirkonnas, mis on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349;

| — | „liidu lennujaam“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/12/EÜ (13) artikli 2 lõikes 
  1
  määratletud lennujaam, mis ei asu mõnes äärepoolseimas piirkonnas, mis on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349
  , või lennujaam, mis asub äärepoolseimas piirkonnas ning mida komisjon, amet ja pädevad asutused käsitletavad liidu lennujaamana
  ; |
| --- | --- |

—

„liidu lennujaam“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/12/EÜ (13) artikli 2 lõikes 
  1
  määratletud lennujaam, mis ei asu mõnes äärepoolseimas piirkonnas, mis on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349
  , või lennujaam, mis asub äärepoolseimas piirkonnas ning mida komisjon, amet ja pädevad asutused käsitletavad liidu lennujaamana
  ;

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | „õhusõiduki käitaja“ – isik, kes on asjaomasel aruandeperioodil teostanud vähemalt
  729
  liidu lennujaamadest väljuvat ärilise transpordi lendu, või kui seda isikut ei ole võimalik kindlaks teha, asjaomase õhusõiduki omanik; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

„õhusõiduki käitaja“ – isik, kes on asjaomasel aruandeperioodil teostanud vähemalt
  729
  liidu lennujaamadest väljuvat ärilise transpordi lendu, või kui seda isikut ei ole võimalik kindlaks teha, asjaomase õhusõiduki omanik;

| — | „õhusõiduki käitaja“ – isik, kes on asjaomasel aruandeperioodil teostanud vähemalt
  52
  liidu lennujaamadest väljuvat ärilise transpordi lendu, või kui seda isikut ei ole võimalik kindlaks teha, asjaomase õhusõiduki omanik
  või isik, kes käitas liidu lennujaamast väljuvaid lennutranspordi lende ning kes on palunud komisjonilt, et teda koheldaks käesoleva määruse tähenduses õhusõiduki käitajana, ning kes on sellest teavitanud komisjoni, ametit ja pädevaid asutusi
  ; |
| --- | --- |

—

„õhusõiduki käitaja“ – isik, kes on asjaomasel aruandeperioodil teostanud vähemalt
  52
  liidu lennujaamadest väljuvat ärilise transpordi lendu, või kui seda isikut ei ole võimalik kindlaks teha, asjaomase õhusõiduki omanik
  või isik, kes käitas liidu lennujaamast väljuvaid lennutranspordi lende ning kes on palunud komisjonilt, et teda koheldaks käesoleva määruse tähenduses õhusõiduki käitajana, ning kes on sellest teavitanud komisjoni, ametit ja pädevaid asutusi
  ;

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – taane 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | „lennujaama käitaja“ – direktiivi 96/67/EÜ artiklis 3 osutatud käitaja või teine organ, kellele asjaomane liikmesriik on jätnud kütuse jaotussüsteemide tsentraliseeritud infrastruktuuri haldamise direktiivi 96/67/EÜ artikli 8 kohaselt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

„lennujaama käitaja“ – direktiivi 96/67/EÜ artiklis 3 osutatud käitaja või teine organ, kellele asjaomane liikmesriik on jätnud kütuse jaotussüsteemide tsentraliseeritud infrastruktuuri haldamise direktiivi 96/67/EÜ artikli 8 kohaselt;

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | „säästvad lennukikütused“ –
  lennukites kasutatavad asenduskütused
  , mis on sünteetilised lennukikütuse või täiustatud biokütused, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 34, või kõnealuse direktiivi IX lisa B osas loetletud lähteainetest toodetud biokütused, mis vastavad kõnealuse direktiivi artikli 29 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning mis on sertifitseeritud vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 30; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

„säästvad lennukikütused“ –
  lennukites kasutatavad asenduskütused
  , mis on sünteetilised lennukikütuse või täiustatud biokütused, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 34, või kõnealuse direktiivi IX lisa B osas loetletud lähteainetest toodetud biokütused, mis vastavad kõnealuse direktiivi artikli 29 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning mis on sertifitseeritud vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 30;

| — | „säästvad lennukikütused“ –
  lennukikütused
  , mis on
  kas: direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 35 osutatud
  sünteetilised lennukikütused
  , vedel- ja gaaskütused, mis on toodetud taastumatut päritolu jäätmetöötluse gaasist ja heitgaasist, mis tööstuskäitiste tootmisprotsessis vältimatult ja tahtmatult tekib, mis vastavad kõnealuse direktiivi artikli 25 lõike 2 teises lõigus osutatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise lävendile,
  või täiustatud biokütused, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 34, või kõnealuse direktiivi IX lisa B osas loetletud lähteainetest toodetud biokütused, mis vastavad kõnealuse direktiivi artikli 29 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning mis on sertifitseeritud vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 30
  . Kuni 31. detsembrini 2034 võivad säästvad lennukikütused hõlmata ka biokütuseid, mis vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite kriteeriumidele ning on sertifitseeritud vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 30, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 2 teise lõigu punktis 40 määratletud toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütused
  ; |
| --- | --- |

—

„säästvad lennukikütused“ –
  lennukikütused
  , mis on
  kas: direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 35 osutatud
  sünteetilised lennukikütused
  , vedel- ja gaaskütused, mis on toodetud taastumatut päritolu jäätmetöötluse gaasist ja heitgaasist, mis tööstuskäitiste tootmisprotsessis vältimatult ja tahtmatult tekib, mis vastavad kõnealuse direktiivi artikli 25 lõike 2 teises lõigus osutatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise lävendile,
  või täiustatud biokütused, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 34, või kõnealuse direktiivi IX lisa B osas loetletud lähteainetest toodetud biokütused, mis vastavad kõnealuse direktiivi artikli 29 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning mis on sertifitseeritud vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 30
  . Kuni 31. detsembrini 2034 võivad säästvad lennukikütused hõlmata ka biokütuseid, mis vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite kriteeriumidele ning on sertifitseeritud vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 30, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 2 teise lõigu punktis 40 määratletud toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütused
  ;

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – taane 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | „sünteetilised lennukikütused“ – muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütused, mis on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 36 ja mida kasutatakse lennunduses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

„sünteetilised lennukikütused“ – muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütused, mis on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 36 ja mida kasutatakse lennunduses;

| — | „sünteetilised lennukikütused“ –
  saastevaba vesinik või taastuvelekter või
  muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütused, mis on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 36 ja mida kasutatakse lennunduses. |
| --- | --- |

—

„sünteetilised lennukikütused“ –
  saastevaba vesinik või taastuvelekter või
  muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütused, mis on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 36 ja mida kasutatakse lennunduses.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – taane 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | „taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter“ ehk „taastuvelekter“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 1 määratletud taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

„taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter“ ehk „taastuvelekter“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 1 määratletud taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter;

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1– taane 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | „taastuvatest energiaallikatest toodetud vesinik“ ehk „saastevaba vesinik“ – vesinik, mis on toodetud taastuvelektrist või muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelast ja gaasilisest kütusest, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 36; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

„taastuvatest energiaallikatest toodetud vesinik“ ehk „saastevaba vesinik“ – vesinik, mis on toodetud taastuvelektrist või muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelast ja gaasilisest kütusest, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 36;

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – taane 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | „vajalik aastane lennukikütusekogus“ – lennukikütuse kogus, mis on vajalik selleks, et õhusõiduki käitaja saaks aruandeperioodil käitada kõiki konkreetsest liidu lennujaamast väljuvaid ärilise lennutranspordi lende; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

„vajalik aastane lennukikütusekogus“ – lennukikütuse kogus, mis on vajalik selleks, et õhusõiduki käitaja saaks aruandeperioodil käitada kõiki konkreetsest liidu lennujaamast väljuvaid ärilise lennutranspordi lende;

| — | „vajalik aastane lennukikütusekogus“ –
  komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/1296 reisikütusena ja ruleerimiseks vajamineva kütusena määratletud
  lennukikütuse kogus, mis on vajalik selleks, et õhusõiduki käitaja saaks aruandeperioodil käitada kõiki konkreetsest liidu lennujaamast väljuvaid ärilise lennutranspordi lende; |
| --- | --- |

—

„vajalik aastane lennukikütusekogus“ –
  komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/1296 reisikütusena ja ruleerimiseks vajamineva kütusena määratletud
  lennukikütuse kogus, mis on vajalik selleks, et õhusõiduki käitaja saaks aruandeperioodil käitada kõiki konkreetsest liidu lennujaamast väljuvaid ärilise lennutranspordi lende;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – taane 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | „säästvate lennukikütuste paindlikkusmehhanism“ – süsteem, mis luuakse kümneks aastaks alates artiklite 4 ja 5 kohaldamise alguskuupäevast kooskõlas artikliga 15, mille kohaselt põhineb säästvate lennukikütuste tarnimine ja kasutuselevõtt turuvabadusel ning õhusõiduki käitajatel ja lennukikütuse tarnijatel on paindlikkus korraldada säästvate lennukikütuste jaotamine ja kasutamine kulutõhusal viisil nende valitud liidu lennujaamades proportsionaalselt nende vajadustega. Selline süsteem, mis sisaldab book-and-claim-süsteemi elemente, võib võimaldada õhusõiduki käitajatel osta säästvat lennukikütust lennukikütuse tarnijatega sõlmitud lepingute alusel ning deklareerida nende kasutamine liidu lennujaamades, kui see on asjakohane, direktiivi (EL) 2021/0207 artikli [...] kohase kasvuhoonegaaside heitekava alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

„säästvate lennukikütuste paindlikkusmehhanism“ – süsteem, mis luuakse kümneks aastaks alates artiklite 4 ja 5 kohaldamise alguskuupäevast kooskõlas artikliga 15, mille kohaselt põhineb säästvate lennukikütuste tarnimine ja kasutuselevõtt turuvabadusel ning õhusõiduki käitajatel ja lennukikütuse tarnijatel on paindlikkus korraldada säästvate lennukikütuste jaotamine ja kasutamine kulutõhusal viisil nende valitud liidu lennujaamades proportsionaalselt nende vajadustega. Selline süsteem, mis sisaldab book-and-claim-süsteemi elemente, võib võimaldada õhusõiduki käitajatel osta säästvat lennukikütust lennukikütuse tarnijatega sõlmitud lepingute alusel ning deklareerida nende kasutamine liidu lennujaamades, kui see on asjakohane, direktiivi (EL) 2021/0207 artikli [...] kohase kasvuhoonegaaside heitekava alusel.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lennukikütuse tarnijad
  tagavad
  , et kõikides liidu lennujaamades tehakse kättesaadavaks lennukikütus, mille puhul on arvesse võetud I lisas säästvate lennukikütuste, sealhulgas sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud näitajaid ja asjaomaseid kohaldamiskuupäevi. | Ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist, tagavad
  lennukikütuse tarnijad, et kõikides liidu lennujaamades tehakse
  õhusõiduki käitajatele
  kättesaadavaks lennukikütus, mille puhul on arvesse võetud I lisas säästvate lennukikütuste, sealhulgas sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud näitajaid ja asjaomaseid kohaldamiskuupäevi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lennukikütuse tarnijad
  tagavad
  , et kõikides liidu lennujaamades tehakse kättesaadavaks lennukikütus, mille puhul on arvesse võetud I lisas säästvate lennukikütuste, sealhulgas sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud näitajaid ja asjaomaseid kohaldamiskuupäevi.

Ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist, tagavad
  lennukikütuse tarnijad, et kõikides liidu lennujaamades tehakse
  õhusõiduki käitajatele
  kättesaadavaks lennukikütus, mille puhul on arvesse võetud I lisas säästvate lennukikütuste, sealhulgas sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud näitajaid ja asjaomaseid kohaldamiskuupäevi.

Muudatusettepanek134

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | I lisas sätestatud säästvate lennukikütuste miinimumosakaalu arvutamisel jäetakse välja järgmised säästvad lennukikütused: |
| | säästvad lennukikütused, mis on valmistatud toidu- ja söödakultuuridest, vahekultuuridest, palmiõli rasvhapete destillaadist ning kõigist palmiõli- ja sojapõhistest ainetest, , seebimassist ja nende derivaatidest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

I lisas sätestatud säästvate lennukikütuste miinimumosakaalu arvutamisel jäetakse välja järgmised säästvad lennukikütused:

säästvad lennukikütused, mis on valmistatud toidu- ja söödakultuuridest, vahekultuuridest, palmiõli rasvhapete destillaadist ning kõigist palmiõli- ja sojapõhistest ainetest, , seebimassist ja nende derivaatidest.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ilma et see piiraks artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaldamist, peab lennukikütuse tarnija, kes ei suuda konkreetsel aruandeperioodil täita I lisas miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi,
  tarnima
  järgmisel aruandeperioodil lisaks vähemalt sama
  suure kütusekoguse
  , kui eelmisel aruandeperioodil puudu jäi. | Ilma et see piiraks artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaldamist, peab lennukikütuse tarnija, kes ei suuda konkreetsel aruandeperioodil täita I lisas miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi,
  teatama puudujäägist ja selle põhjustest Euroopa Liidu Lennundusohutusametile. Kui komisjon leiab, et see puudujääk ei ole tingitud ressursside nappusest, teeb kütusetarnija kõik endast oleneva, et tarnida
  järgmisel aruandeperioodil lisaks vähemalt sama
  suur kütusekogus
  , kui eelmisel aruandeperioodil puudu jäi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ilma et see piiraks artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaldamist, peab lennukikütuse tarnija, kes ei suuda konkreetsel aruandeperioodil täita I lisas miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi,
  tarnima
  järgmisel aruandeperioodil lisaks vähemalt sama
  suure kütusekoguse
  , kui eelmisel aruandeperioodil puudu jäi.

Ilma et see piiraks artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaldamist, peab lennukikütuse tarnija, kes ei suuda konkreetsel aruandeperioodil täita I lisas miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi,
  teatama puudujäägist ja selle põhjustest Euroopa Liidu Lennundusohutusametile. Kui komisjon leiab, et see puudujääk ei ole tingitud ressursside nappusest, teeb kütusetarnija kõik endast oleneva, et tarnida
  järgmisel aruandeperioodil lisaks vähemalt sama
  suur kütusekogus
  , kui eelmisel aruandeperioodil puudu jäi.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kütusetarnijad võivad tõendada lõigus 1 sätestatud kohustuse täitmist, kasutades direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 30 osutatud massibilansisüsteemi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kütusetarnijad võivad tõendada lõigus 1 sätestatud kohustuse täitmist, kasutades direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 30 osutatud massibilansisüsteemi.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lennukikütusekogus, mille õhusõiduki käitaja konkreetses liidu lennujaamas aasta jooksul tangib, peab moodustama vähemalt 90 % vajalikust aastasest lennukikütusekogusest. | Lennukikütusekogus, mille õhusõiduki käitaja konkreetses liidu lennujaamas aasta jooksul tangib, peab moodustama vähemalt 90 % vajalikust aastasest lennukikütusekogusest
  , võttes arvesse kütusega seotud ohutuseeskirjade vajalikku järgimist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lennukikütusekogus, mille õhusõiduki käitaja konkreetses liidu lennujaamas aasta jooksul tangib, peab moodustama vähemalt 90 % vajalikust aastasest lennukikütusekogusest.

Lennukikütusekogus, mille õhusõiduki käitaja konkreetses liidu lennujaamas aasta jooksul tangib, peab moodustama vähemalt 90 % vajalikust aastasest lennukikütusekogusest
  , võttes arvesse kütusega seotud ohutuseeskirjade vajalikku järgimist
  .

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liidu lennujaamade
  kohustus tagada taristu | Kohustus tagada taristu
  liidu lennujaamades |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liidu lennujaamade
  kohustus tagada taristu

Kohustus tagada taristu
  liidu lennujaamades

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liidu lennujaamad võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada õhusõiduki käitajate juurdepääsu lennukikütustele, mille säästvate lennukikütuste osakaal vastab I lisas kehtestatud nõuetele, ning tagavad selliste kütuste tarnimiseks, ladustamiseks ja tankimiseks vajaliku taristu. | Liidu lennujaamad
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  võtavad
  kõik
  vajalikud meetmed, et hõlbustada õhusõiduki käitajate juurdepääsu lennukikütustele, mille säästvate lennukikütuste osakaal vastab I lisas kehtestatud nõuetele, ning tagavad selliste kütuste tarnimiseks, ladustamiseks ja tankimiseks vajaliku taristu
  , sealhulgas õhusõidukite vesinikutankimise ja elektrilaadimise jaoks sobiva taristu, proportsionaalselt selliste õhusõidukite kasutuselevõtuga kooskõlas riikliku poliitikaraamistiku vastava kasutuselevõtukavaga, nagu on sätestatud määruse [..., milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu] [alternatiivkütuste taristu määrus] artikli 13 lõikes 1
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liidu lennujaamad võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada õhusõiduki käitajate juurdepääsu lennukikütustele, mille säästvate lennukikütuste osakaal vastab I lisas kehtestatud nõuetele, ning tagavad selliste kütuste tarnimiseks, ladustamiseks ja tankimiseks vajaliku taristu.

Liidu lennujaamad
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  võtavad
  kõik
  vajalikud meetmed, et hõlbustada õhusõiduki käitajate juurdepääsu lennukikütustele, mille säästvate lennukikütuste osakaal vastab I lisas kehtestatud nõuetele, ning tagavad selliste kütuste tarnimiseks, ladustamiseks ja tankimiseks vajaliku taristu
  , sealhulgas õhusõidukite vesinikutankimise ja elektrilaadimise jaoks sobiva taristu, proportsionaalselt selliste õhusõidukite kasutuselevõtuga kooskõlas riikliku poliitikaraamistiku vastava kasutuselevõtukavaga, nagu on sätestatud määruse [..., milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu] [alternatiivkütuste taristu määrus] artikli 13 lõikes 1
  .

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui õhusõiduki käitaja teatab Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“), et tal on konkreetses liidu lennujaamas probleeme säästvat lennukikütust sisaldavatele lennukikütustele juurdepääsuga, kuna asjaomases lennujaamas puudub vajalik taristu,
  võib
  amet
  nõuda
  , et liidu lennujaam esitaks teabe, millega tõendatakse lõike 1 nõuete täitmist. Asjaomane liidu lennujaam esitab sellise teabe põhjendamatu viivituseta. | Kui õhusõiduki käitaja teatab Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“), et tal on konkreetses liidu lennujaamas probleeme säästvat lennukikütust sisaldavatele lennukikütustele juurdepääsuga, kuna asjaomases lennujaamas puudub vajalik taristu,
  nõuab
  amet
  vajaduse korral
  , et liidu lennujaam
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  esitaks teabe, millega tõendatakse lõike 1 nõuete täitmist. Asjaomane liidu lennujaam
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  esitab sellise teabe põhjendamatu viivituseta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui õhusõiduki käitaja teatab Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“), et tal on konkreetses liidu lennujaamas probleeme säästvat lennukikütust sisaldavatele lennukikütustele juurdepääsuga, kuna asjaomases lennujaamas puudub vajalik taristu,
  võib
  amet
  nõuda
  , et liidu lennujaam esitaks teabe, millega tõendatakse lõike 1 nõuete täitmist. Asjaomane liidu lennujaam esitab sellise teabe põhjendamatu viivituseta.

Kui õhusõiduki käitaja teatab Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“), et tal on konkreetses liidu lennujaamas probleeme säästvat lennukikütust sisaldavatele lennukikütustele juurdepääsuga, kuna asjaomases lennujaamas puudub vajalik taristu,
  nõuab
  amet
  vajaduse korral
  , et liidu lennujaam
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  esitaks teabe, millega tõendatakse lõike 1 nõuete täitmist. Asjaomane liidu lennujaam
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  esitab sellise teabe põhjendamatu viivituseta.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Amet hindab saadud teavet ja teavitab komisjoni, kui kõnealuse teabe alusel on võimalik järeldada, et liidu lennujaam ei täida oma kohustusi. Liidu lennujaamad võtavad vajalikud meetmed, et teha kindlaks ja kõrvaldada piisava lennujaamataristu puudumisega seotud probleemid
  viie
  aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist
  või pärast aastat, mil nad ületavad mõne artikli 3 punktis a sätestatud künnise
  . | Amet hindab saadud teavet ja teavitab komisjoni, kui kõnealuse teabe alusel on võimalik järeldada, et liidu lennujaam
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  ei täida oma kohustusi. Liidu lennujaamad
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  võtavad
  kõik
  vajalikud meetmed, et teha kindlaks ja kõrvaldada piisava lennujaamataristu puudumisega seotud probleemid
  hiljemalt kolme
  aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Amet hindab saadud teavet ja teavitab komisjoni, kui kõnealuse teabe alusel on võimalik järeldada, et liidu lennujaam ei täida oma kohustusi. Liidu lennujaamad võtavad vajalikud meetmed, et teha kindlaks ja kõrvaldada piisava lennujaamataristu puudumisega seotud probleemid
  viie
  aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist
  või pärast aastat, mil nad ületavad mõne artikli 3 punktis a sätestatud künnise
  .

Amet hindab saadud teavet ja teavitab komisjoni, kui kõnealuse teabe alusel on võimalik järeldada, et liidu lennujaam
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  ei täida oma kohustusi. Liidu lennujaamad
  või vajaduse korral lennujaama käitaja
  võtavad
  kõik
  vajalikud meetmed, et teha kindlaks ja kõrvaldada piisava lennujaamataristu puudumisega seotud probleemid
  hiljemalt kolme
  aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Õhusõiduki käitajad esitavad ametile iga aruandeaasta 31. märtsiks järgmise teabe: | Õhusõiduki käitajad esitavad ametile iga aruandeaasta 31. märtsiks
  asjaomase aruandeperioodi kohta
  järgmise teabe: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Õhusõiduki käitajad esitavad ametile iga aruandeaasta 31. märtsiks järgmise teabe:

Õhusõiduki käitajad esitavad ametile iga aruandeaasta 31. märtsiks
  asjaomase aruandeperioodi kohta
  järgmise teabe:

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | igas liidu lennujaamas tangitud lennukikütuse üldkogus
  tonnides
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

igas liidu lennujaamas tangitud lennukikütuse üldkogus
  tonnides
  ;

| a) | igas liidu lennujaamas tangitud lennukikütuse üldkogus
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ; |
| --- | --- |

a)

igas liidu lennujaamas tangitud lennukikütuse üldkogus
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ;

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | vajalik aastane lennukikütusekogus liidu lennujaamade lõikes, väljendatuna
  tonnides
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

vajalik aastane lennukikütusekogus liidu lennujaamade lõikes, väljendatuna
  tonnides
  ;

| b) | vajalik aastane lennukikütusekogus liidu lennujaamade lõikes, väljendatuna
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ; |
| --- | --- |

b)

vajalik aastane lennukikütusekogus liidu lennujaamade lõikes, väljendatuna
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ;

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | lennukikütuse tarnijatelt ostetud säästva lennukikütuse üldkogus, mida kasutati liidu lennujaamadest väljuvate lendude teenindamiseks, väljendatuna
  tonnides
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

lennukikütuse tarnijatelt ostetud säästva lennukikütuse üldkogus, mida kasutati liidu lennujaamadest väljuvate lendude teenindamiseks, väljendatuna
  tonnides
  .

| d) | lennukikütuse tarnijatelt ostetud säästva lennukikütuse üldkogus, mida kasutati liidu lennujaamadest väljuvate lendude teenindamiseks, väljendatuna
  lennukikütuse ekvivalenttonnides
  . |
| --- | --- |

d)

lennukikütuse tarnijatelt ostetud säästva lennukikütuse üldkogus, mida kasutati liidu lennujaamadest väljuvate lendude teenindamiseks, väljendatuna
  lennukikütuse ekvivalenttonnides
  .

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | Iga säästva lennukikütuse ostu puhul lisada tarnija nimi, ostetud kogus
  tonnides
  ja teave asjaomase säästva lennukikütuse töötlemistehnoloogia, tootmisel kasutatud lähteaine omaduste ja päritolu ning olelusringi jooksul tekkivate heitkoguste kohta. Kui üks ost hõlmab eri omadustega säästvaid lennukikütuseid, esitatakse eespool nimetatud teave aruandes iga säästva lennukikütuse liigi kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

Iga säästva lennukikütuse ostu puhul lisada tarnija nimi, ostetud kogus
  tonnides
  ja teave asjaomase säästva lennukikütuse töötlemistehnoloogia, tootmisel kasutatud lähteaine omaduste ja päritolu ning olelusringi jooksul tekkivate heitkoguste kohta. Kui üks ost hõlmab eri omadustega säästvaid lennukikütuseid, esitatakse eespool nimetatud teave aruandes iga säästva lennukikütuse liigi kohta.

| e) | Iga säästva lennukikütuse ostu puhul lisada tarnija nimi,
  kogu
  ostetud kogus
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ja teave asjaomase säästva lennukikütuse töötlemistehnoloogia, tootmisel kasutatud lähteaine omaduste ja päritolu ning olelusringi jooksul tekkivate heitkoguste kohta. Kui üks ost hõlmab eri omadustega säästvaid lennukikütuseid, esitatakse eespool nimetatud teave aruandes iga säästva lennukikütuse liigi kohta. |
| --- | --- |

e)

Iga säästva lennukikütuse ostu puhul lisada tarnija nimi,
  kogu
  ostetud kogus
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ja teave asjaomase säästva lennukikütuse töötlemistehnoloogia, tootmisel kasutatud lähteaine omaduste ja päritolu ning olelusringi jooksul tekkivate heitkoguste kohta. Kui üks ost hõlmab eri omadustega säästvaid lennukikütuseid, esitatakse eespool nimetatud teave aruandes iga säästva lennukikütuse liigi kohta.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Õhusõiduki käitajad võivad taotleda ühe ja sama säästva lennukikütuse partii kasutamise eest soodustusi vaid ühe kasvuhoonegaaside heitekava alusel. Koos artiklis 7 osutatud aruandega esitavad õhusõiduki käitajad ametile järgmised dokumendid: | Õhusõiduki käitajatel on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ [artikli 3c lõikega 5a] võimalik taotleda heitkogustega kauplemise süsteemi raames saastekvootide tasuta eraldamist säästvate lennukikütuste tankimise eest.
  Õhusõiduki käitajad võivad taotleda ühe ja sama säästva lennukikütuse partii kasutamise eest soodustusi vaid ühe kasvuhoonegaaside heitekava alusel. Koos artiklis 7 osutatud aruandega esitavad õhusõiduki käitajad ametile järgmised dokumendid: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Õhusõiduki käitajad võivad taotleda ühe ja sama säästva lennukikütuse partii kasutamise eest soodustusi vaid ühe kasvuhoonegaaside heitekava alusel. Koos artiklis 7 osutatud aruandega esitavad õhusõiduki käitajad ametile järgmised dokumendid:

Õhusõiduki käitajatel on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ [artikli 3c lõikega 5a] võimalik taotleda heitkogustega kauplemise süsteemi raames saastekvootide tasuta eraldamist säästvate lennukikütuste tankimise eest.
  Õhusõiduki käitajad võivad taotleda ühe ja sama säästva lennukikütuse partii kasutamise eest soodustusi vaid ühe kasvuhoonegaaside heitekava alusel. Koos artiklis 7 osutatud aruandega esitavad õhusõiduki käitajad ametile järgmised dokumendid:

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kütusetarnijad teevad õhusõiduki käitajatele tasuta kättesaadavaks teabe, mis on vajalik selleks, et anda aru säästvate lennukikütuste kasutamisest vastavalt käesoleva määruse artiklile 7 või mõne kasvuhoonegaaside heitekava raames. | Kütusetarnijad teevad õhusõiduki käitajatele
  hiljemalt iga aruandeaasta 31. jaanuariks
  tasuta kättesaadavaks teabe
  asjakohase aruandeperioodi kohta
  , mis on vajalik selleks, et anda aru säästvate lennukikütuste kasutamisest vastavalt käesoleva määruse artiklile 7 või mõne kasvuhoonegaaside heitekava raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kütusetarnijad teevad õhusõiduki käitajatele tasuta kättesaadavaks teabe, mis on vajalik selleks, et anda aru säästvate lennukikütuste kasutamisest vastavalt käesoleva määruse artiklile 7 või mõne kasvuhoonegaaside heitekava raames.

Kütusetarnijad teevad õhusõiduki käitajatele
  hiljemalt iga aruandeaasta 31. jaanuariks
  tasuta kättesaadavaks teabe
  asjakohase aruandeperioodi kohta
  , mis on vajalik selleks, et anda aru säästvate lennukikütuste kasutamisest vastavalt käesoleva määruse artiklile 7 või mõne kasvuhoonegaaside heitekava raames.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lennukikütuse tarnijad esitavad iga aruandeaasta 31.
  märtsiks
  direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 28 osutatud liidu andmebaasis asjaomase aruandeperioodi kohta järgmise teabe: | Lennukikütuse tarnijad esitavad iga aruandeaasta 31. 
  jaanuariks
  direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 28 osutatud liidu andmebaasis asjaomase aruandeperioodi kohta järgmise teabe: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lennukikütuse tarnijad esitavad iga aruandeaasta 31.
  märtsiks
  direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 28 osutatud liidu andmebaasis asjaomase aruandeperioodi kohta järgmise teabe:

Lennukikütuse tarnijad esitavad iga aruandeaasta 31. 
  jaanuariks
  direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 28 osutatud liidu andmebaasis asjaomase aruandeperioodi kohta järgmise teabe:

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | igasse liidu lennujaama tarnitud lennukikütuse kogus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

igasse liidu lennujaama tarnitud lennukikütuse kogus;

| a) | igasse liidu lennujaama tarnitud lennukikütuse kogus
  , väljendatuna lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ; |
| --- | --- |

a)

igasse liidu lennujaama tarnitud lennukikütuse kogus
  , väljendatuna lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ;

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | igasse liidu lennujaama tarnitud säästva lennukikütuse kogus ja iga säästva lennukikütuse liigi kohta punktis c nimetatud teave; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

igasse liidu lennujaama tarnitud säästva lennukikütuse kogus ja iga säästva lennukikütuse liigi kohta punktis c nimetatud teave;

| b) | igasse liidu lennujaama tarnitud säästva lennukikütuse kogus
  , väljendatuna lennukipetrooli ekvivalenttonnides,
  ja iga säästva lennukikütuse liigi kohta punktis c nimetatud teave; |
| --- | --- |

b)

igasse liidu lennujaama tarnitud säästva lennukikütuse kogus
  , väljendatuna lennukipetrooli ekvivalenttonnides,
  ja iga säästva lennukikütuse liigi kohta punktis c nimetatud teave;

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | iga liidu lennujaamadesse tarnitud säästva lennukikütuse liigi olelusringi jooksul tekkivad heitkogused, lähteainete päritolu ja töötlemisprotsess. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

iga liidu lennujaamadesse tarnitud säästva lennukikütuse liigi olelusringi jooksul tekkivad heitkogused, lähteainete päritolu ja töötlemisprotsess.

| c) | iga liidu lennujaamadesse tarnitud säästva lennukikütuse liigi olelusringi jooksul tekkivad heitkogused
  , omadused
  , lähteainete päritolu ja töötlemisprotsess. |
| --- | --- |

c)

iga liidu lennujaamadesse tarnitud säästva lennukikütuse liigi olelusringi jooksul tekkivad heitkogused
  , omadused
  , lähteainete päritolu ja töötlemisprotsess.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | kui see on asjakohane, igasse liidu lennujaama tarnitud vesiniku ja/või elektri kogus, väljendatuna lennukipetrooli ekvivalenttonnides; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ca)

kui see on asjakohane, igasse liidu lennujaama tarnitud vesiniku ja/või elektri kogus, väljendatuna lennukipetrooli ekvivalenttonnides;

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | lennukikütuse keskmine aromaatsete ühendite, naftaleeni ja väävli sisaldus igasse liidu lennujaama tarnitud iga partii kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

cb)

lennukikütuse keskmine aromaatsete ühendite, naftaleeni ja väävli sisaldus igasse liidu lennujaama tarnitud iga partii kohta.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Liikmesriigid määravad pädeva asutuse või pädevad asutused, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise tagamise ning õhusõiduki käitajatele, liidu lennujaamadele ja kütusetarnijatele trahvide määramise eest. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile. | 1)   Liikmesriigid määravad pädeva asutuse või
  vajaduse korral kooskõlas siseriikliku õigusega
  pädevad asutused, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise tagamise ning õhusõiduki käitajatele, liidu lennujaamadele
  või vajaduse korral lennujaama käitajatele
  ja kütusetarnijatele trahvide määramise eest. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Liikmesriigid määravad pädeva asutuse või pädevad asutused, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise tagamise ning õhusõiduki käitajatele, liidu lennujaamadele ja kütusetarnijatele trahvide määramise eest. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile.

1)   Liikmesriigid määravad pädeva asutuse või
  vajaduse korral kooskõlas siseriikliku õigusega
  pädevad asutused, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise tagamise ning õhusõiduki käitajatele, liidu lennujaamadele
  või vajaduse korral lennujaama käitajatele
  ja kütusetarnijatele trahvide määramise eest. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2

Artikkel 10 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Amet saadab artiklite 7 ja 9 kohaselt saadud andmed liikmesriikide pädevatele asutustele. Lisaks saadab amet pädevale asutusele koondandmed selliste õhusõidukikäitajate ja lennukikütuse tarnijate kohta, kes kuuluvad vastavalt lõigetele 3, 4 ja 5 asjaomase asutuse pädevusse. | 2)   Amet saadab artiklite 7 ja 9 kohaselt saadud andmed liikmesriikide pädevatele asutustele. Lisaks saadab amet pädevale asutusele
  või asutustele
  koondandmed selliste õhusõidukikäitajate ja lennukikütuse tarnijate kohta, kes kuuluvad vastavalt lõigetele 3, 4 ja 5 asjaomase asutuse pädevusse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Amet saadab artiklite 7 ja 9 kohaselt saadud andmed liikmesriikide pädevatele asutustele. Lisaks saadab amet pädevale asutusele koondandmed selliste õhusõidukikäitajate ja lennukikütuse tarnijate kohta, kes kuuluvad vastavalt lõigetele 3, 4 ja 5 asjaomase asutuse pädevusse.

2)   Amet saadab artiklite 7 ja 9 kohaselt saadud andmed liikmesriikide pädevatele asutustele. Lisaks saadab amet pädevale asutusele
  või asutustele
  koondandmed selliste õhusõidukikäitajate ja lennukikütuse tarnijate kohta, kes kuuluvad vastavalt lõigetele 3, 4 ja 5 asjaomase asutuse pädevusse.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 3

Artikkel 10 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)   Õhusõiduki käitaja pädev asutus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 748/2009 (16). | 3)   Õhusõiduki käitaja pädev asutus
  või pädevad asutused
  määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 748/2009 (16). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)   Õhusõiduki käitaja pädev asutus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 748/2009 (16).

3)   Õhusõiduki käitaja pädev asutus
  või pädevad asutused
  määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 748/2009 (16).

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4

Artikkel 10 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   Liidu lennujaama pädev asutus määratakse kindlaks vastava territoriaalse jurisdiktsiooni alusel. | 4)   Liidu lennujaama pädev asutus
  või pädevad asutused
  määratakse kindlaks vastava territoriaalse jurisdiktsiooni alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)   Liidu lennujaama pädev asutus määratakse kindlaks vastava territoriaalse jurisdiktsiooni alusel.

4)   Liidu lennujaama pädev asutus
  või pädevad asutused
  määratakse kindlaks vastava territoriaalse jurisdiktsiooni alusel.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 5

Artikkel 10 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5)   Lennukikütuse tarnija pädev asutus määratakse kindlaks vastavalt asjaomase tarnija asukohaliikmesriigile. | 5)   Lennukikütuse tarnija pädev asutus
  või pädevad asutused
  määratakse kindlaks vastavalt asjaomase tarnija asukohaliikmesriigile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(5)   Lennukikütuse tarnija pädev asutus määratakse kindlaks vastavalt asjaomase tarnija asukohaliikmesriigile.

5)   Lennukikütuse tarnija pädev asutus
  või pädevad asutused
  määratakse kindlaks vastavalt asjaomase tarnija asukohaliikmesriigile.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   
  Liikmesriigid kehtestavad
  karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva määruse alusel vastu võetud sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste normide rakendamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile
  hiljemalt 31. detsembriks 2023 ja
  annavad
  viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest. | 1)   
  Komisjon kehtestab
  karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva määruse alusel vastu võetud sätete rikkumise korral, ning
  liikmesriigid
  võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste normide rakendamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Komisjon edastab need sätted liikmesriikidele
  hiljemalt 31. detsembriks 2023 ja
  annab
  viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   
  Liikmesriigid kehtestavad
  karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva määruse alusel vastu võetud sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste normide rakendamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile
  hiljemalt 31. detsembriks 2023 ja
  annavad
  viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

1)   
  Komisjon kehtestab
  karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva määruse alusel vastu võetud sätete rikkumise korral, ning
  liikmesriigid
  võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste normide rakendamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Komisjon edastab need sätted liikmesriikidele
  hiljemalt 31. detsembriks 2023 ja
  annab
  viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Liikmesriigid tagavad, et igale õhusõiduki käitajale, kes ei täida artiklis 5 sätestatud kohustusi, määratakse haldustrahv. See trahv on
  vähemalt
  kaks korda suurem kui lennukikütuse tonni keskmine aastahind korrutatuna tankimata jäänud kütuse aastase üldkogusega. | 2)   Liikmesriigid tagavad, et igale õhusõiduki käitajale, kes ei täida artiklis 5 sätestatud kohustusi, määratakse haldustrahv. See trahv on kaks korda suurem kui lennukikütuse tonni keskmine aastahind korrutatuna tankimata jäänud kütuse aastase üldkogusega.
  Õhusõiduki käitaja võidakse vabastada haldustrahvist, kui ta suudab tõendada, et artiklis 5 sätestatud kohustuste täitmata jätmise põhjustasid temast sõltumatud erandlikud ja ettenägematud asjaolud, mille mõju ei oleks olnud võimalik ära hoida isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Liikmesriigid tagavad, et igale õhusõiduki käitajale, kes ei täida artiklis 5 sätestatud kohustusi, määratakse haldustrahv. See trahv on
  vähemalt
  kaks korda suurem kui lennukikütuse tonni keskmine aastahind korrutatuna tankimata jäänud kütuse aastase üldkogusega.

2)   Liikmesriigid tagavad, et igale õhusõiduki käitajale, kes ei täida artiklis 5 sätestatud kohustusi, määratakse haldustrahv. See trahv on kaks korda suurem kui lennukikütuse tonni keskmine aastahind korrutatuna tankimata jäänud kütuse aastase üldkogusega.
  Õhusõiduki käitaja võidakse vabastada haldustrahvist, kui ta suudab tõendada, et artiklis 5 sätestatud kohustuste täitmata jätmise põhjustasid temast sõltumatud erandlikud ja ettenägematud asjaolud, mille mõju ei oleks olnud võimalik ära hoida isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a)
     
  Liikmesriigid tagavad haldustrahvi määramise igale liidu lennujaamale või vajaduse korral lennujaama käitajale, kes ei täida artiklis 6 sätestatud kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)
     
  Liikmesriigid tagavad haldustrahvi määramise igale liidu lennujaamale või vajaduse korral lennujaama käitajale, kes ei täida artiklis 6 sätestatud kohustusi.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3

Artikkel 11 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)   Liikmesriigid tagavad, et kõikidele lennukikütuse tarnijatele, kes ei täida artiklis 4 säästvate lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi, määratakse haldustrahv. Trahv on
  vähemalt
  kaks korda suurem kui tavapärase lennukikütuse ja säästva lennukikütuse tonni keskmise aastahinna vahe, korrutatuna artiklis 4 ja I lisas osutatud miinimumosakaalu nõuetele mittevastavate lennukikütuste kogusega. | 3)   Liikmesriigid tagavad, et kõikidele lennukikütuse tarnijatele, kes ei täida artiklis 4 säästvate lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi
  või on tõendatult esitanud eksitavat või ebatäpset teavet tarnitud kütuse omaduste ja päritolu kohta
  , määratakse haldustrahv. Trahv on kaks korda suurem kui tavapärase lennukikütuse ja säästva lennukikütuse tonni keskmise aastahinna vahe, korrutatuna artiklis 4 ja I lisas osutatud miinimumosakaalu nõuetele mittevastavate lennukikütuste kogusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)   Liikmesriigid tagavad, et kõikidele lennukikütuse tarnijatele, kes ei täida artiklis 4 säästvate lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi, määratakse haldustrahv. Trahv on
  vähemalt
  kaks korda suurem kui tavapärase lennukikütuse ja säästva lennukikütuse tonni keskmise aastahinna vahe, korrutatuna artiklis 4 ja I lisas osutatud miinimumosakaalu nõuetele mittevastavate lennukikütuste kogusega.

3)   Liikmesriigid tagavad, et kõikidele lennukikütuse tarnijatele, kes ei täida artiklis 4 säästvate lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi
  või on tõendatult esitanud eksitavat või ebatäpset teavet tarnitud kütuse omaduste ja päritolu kohta
  , määratakse haldustrahv. Trahv on kaks korda suurem kui tavapärase lennukikütuse ja säästva lennukikütuse tonni keskmise aastahinna vahe, korrutatuna artiklis 4 ja I lisas osutatud miinimumosakaalu nõuetele mittevastavate lennukikütuste kogusega.

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 4

Artikkel 11 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   Liikmesriigid tagavad, et kõikidele lennukikütuse tarnijatele, kes ei täida artiklis 4 sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi, määratakse haldustrahv. Trahv on
  vähemalt
  kaks korda suurem kui tavapärase lennukikütuse ja sünteetilise lennukikütuse tonni keskmise aastahinna vahe, korrutatuna artiklis 4 ja I lisas osutatud miinimumosakaalu nõuetele mittevastavate lennukikütuste kogusega. | 4)   Liikmesriigid tagavad, et kõikidele lennukikütuse tarnijatele, kes ei täida artiklis 4 sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi, määratakse haldustrahv. Trahv on kaks korda suurem kui tavapärase lennukikütuse ja sünteetilise lennukikütuse tonni keskmise aastahinna vahe, korrutatuna artiklis 4 ja I lisas osutatud miinimumosakaalu nõuetele mittevastavate lennukikütuste kogusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)   Liikmesriigid tagavad, et kõikidele lennukikütuse tarnijatele, kes ei täida artiklis 4 sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi, määratakse haldustrahv. Trahv on
  vähemalt
  kaks korda suurem kui tavapärase lennukikütuse ja sünteetilise lennukikütuse tonni keskmise aastahinna vahe, korrutatuna artiklis 4 ja I lisas osutatud miinimumosakaalu nõuetele mittevastavate lennukikütuste kogusega.

4)   Liikmesriigid tagavad, et kõikidele lennukikütuse tarnijatele, kes ei täida artiklis 4 sünteetiliste lennukikütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustusi, määratakse haldustrahv. Trahv on kaks korda suurem kui tavapärase lennukikütuse ja sünteetilise lennukikütuse tonni keskmise aastahinna vahe, korrutatuna artiklis 4 ja I lisas osutatud miinimumosakaalu nõuetele mittevastavate lennukikütuste kogusega.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a)
     
  Liikmesriigid kehtestavad riiklikul tasandil vajaliku õigus- ja haldusraamistiku, tagamaks selle, et kütusetarnijate poolt direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 28 osutatud liidu andmebaasi sisestatud teave on täpne, tõendatud ja auditeeritud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)
     
  Liikmesriigid kehtestavad riiklikul tasandil vajaliku õigus- ja haldusraamistiku, tagamaks selle, et kütusetarnijate poolt direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 28 osutatud liidu andmebaasi sisestatud teave on täpne, tõendatud ja auditeeritud.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 6

Artikkel 11 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6)   Liikmesriigid tagavad, et kõik lennukikütuse tarnijad, kellel on konkreetsel aruandeperioodil tekkinud artiklis 4 säästvate lennukikütuste või sünteetiliste kütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustuste täitmisel puudujääk,
  tarnivad
  järgmisel aruandeperioodil turule lisaks asjaomase aruandeperioodi kohustuslikule kütusekogusele ka vähemalt sama suure kütusekoguse, kui eelmisel aruandeperioodil puudu jäi. Selle kohustuse täitmine ei vabasta kütusetarnijat kohustusest maksta käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud trahve. | 6)   Liikmesriigid tagavad, et kõik lennukikütuse tarnijad, kellel on konkreetsel aruandeperioodil tekkinud artiklis 4 säästvate lennukikütuste või sünteetiliste kütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustuste täitmisel puudujääk,
  ja juhul, kui komisjon leiab
  ,
  et see puudujääk ei ole tingitud ebapiisavatest ressurssidest, teevad kõik endast oleneva, et tarnida
  järgmisel aruandeperioodil turule lisaks asjaomase aruandeperioodi kohustuslikule kütusekogusele ka vähemalt sama suure kütusekoguse, kui eelmisel aruandeperioodil puudu jäi. Selle kohustuse täitmine ei vabasta kütusetarnijat kohustusest maksta käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud trahve. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(6)   Liikmesriigid tagavad, et kõik lennukikütuse tarnijad, kellel on konkreetsel aruandeperioodil tekkinud artiklis 4 säästvate lennukikütuste või sünteetiliste kütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustuste täitmisel puudujääk,
  tarnivad
  järgmisel aruandeperioodil turule lisaks asjaomase aruandeperioodi kohustuslikule kütusekogusele ka vähemalt sama suure kütusekoguse, kui eelmisel aruandeperioodil puudu jäi. Selle kohustuse täitmine ei vabasta kütusetarnijat kohustusest maksta käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud trahve.

6)   Liikmesriigid tagavad, et kõik lennukikütuse tarnijad, kellel on konkreetsel aruandeperioodil tekkinud artiklis 4 säästvate lennukikütuste või sünteetiliste kütuste miinimumosakaalu suhtes kehtestatud kohustuste täitmisel puudujääk,
  ja juhul, kui komisjon leiab
  ,
  et see puudujääk ei ole tingitud ebapiisavatest ressurssidest, teevad kõik endast oleneva, et tarnida
  järgmisel aruandeperioodil turule lisaks asjaomase aruandeperioodi kohustuslikule kütusekogusele ka vähemalt sama suure kütusekoguse, kui eelmisel aruandeperioodil puudu jäi. Selle kohustuse täitmine ei vabasta kütusetarnijat kohustusest maksta käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 sätestatud trahve.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 7

Artikkel 11 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7)   Liikmesriigid kehtestavad riiklikul tasandil vajaliku õigus- ja haldusraamistiku, et tagada kohustuste täitmine ja haldustrahvide kogumine. Liikmesriigid panustavad kõnealuste haldustrahvidena kogutud summa
  InvestEU rohelisse üleminekusse investeerimise rahastamisvahendisse, et suurendada ELi tagatist
  . | 7)   Liikmesriigid kehtestavad riiklikul tasandil vajaliku õigus- ja haldusraamistiku, et tagada kohustuste täitmine ja haldustrahvide kogumine. Liikmesriigid panustavad kõnealuste haldustrahvidena kogutud summa
  artikli 11a kohaselt loodud säästva lennunduse fondi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(7)   Liikmesriigid kehtestavad riiklikul tasandil vajaliku õigus- ja haldusraamistiku, et tagada kohustuste täitmine ja haldustrahvide kogumine. Liikmesriigid panustavad kõnealuste haldustrahvidena kogutud summa
  InvestEU rohelisse üleminekusse investeerimise rahastamisvahendisse, et suurendada ELi tagatist
  .

7)   Liikmesriigid kehtestavad riiklikul tasandil vajaliku õigus- ja haldusraamistiku, et tagada kohustuste täitmine ja haldustrahvide kogumine. Liikmesriigid panustavad kõnealuste haldustrahvidena kogutud summa
  artikli 11a kohaselt loodud säästva lennunduse fondi
  .

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 a (uus)

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11a |
| | Säästva lennunduse fond |
| | 1.
     
  Ajavahemikuks 2023–2050 luuakse säästva lennunduse fond (edaspidi „fond“), et kiirendada lennundussektori CO2 heite vähendamist, ilma et see pärsiks sektori tugevalt lõimitud siseturgu, ning eelkõige selleks, et toetada investeeringute tegemist uuenduslikesse tehnoloogiatesse ja taristusse säästvate lennukikütuste tootmiseks, kasutuselevõtuks ja ladustamiseks, muid uuenduslikke õhusõidukite jõuseadmete tehnoloogiaid, sealhulgas vesinikku ja elektrit kasutavaid tehnoloogiaid, uute mootoritega seotud teadusuuringuid ja CO2 otse atmosfäärist kogumise tehnoloogiat (see on protsess, mille käigus CO2 kogutakse otse õhust, mitte punktallikatest) ning pingutusi vähendada lennunduse muust kui CO2 heitest tingitud mõju. Kõik fondist toetatud investeeringud avalikustatakse ja need peavad olema kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega. |
| | 2.
     
  Fond on ELi eelarve lahutamatu osa ja see kantakse eelarvesse mitmeaastases finantsraamistikus kehtestatud ülemmäärade piires. Käesoleva määruse alusel kogutud trahvidest saadav tulu tuleks eraldada fondile. |
| | 3.
     
  Fondi hallatakse keskselt liidu asutuse kaudu, mille juhtimisstruktuur ja otsustusprotsess on läbipaistvad ja kaasavad, eelkõige prioriteetsete valdkondade, kriteeriumide ja toetuste eraldamise menetluste kindlaksmääramisel. Sidusrühmadel on asjakohane nõuandev roll. Kogu teave investeeringute kohta ja kogu muu asjakohane teave fondi toimimise kohta tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11a

Artikkel 11a

Säästva lennunduse fond

Säästva lennunduse fond

1.
     
  Ajavahemikuks 2023–2050 luuakse säästva lennunduse fond (edaspidi „fond“), et kiirendada lennundussektori CO2 heite vähendamist, ilma et see pärsiks sektori tugevalt lõimitud siseturgu, ning eelkõige selleks, et toetada investeeringute tegemist uuenduslikesse tehnoloogiatesse ja taristusse säästvate lennukikütuste tootmiseks, kasutuselevõtuks ja ladustamiseks, muid uuenduslikke õhusõidukite jõuseadmete tehnoloogiaid, sealhulgas vesinikku ja elektrit kasutavaid tehnoloogiaid, uute mootoritega seotud teadusuuringuid ja CO2 otse atmosfäärist kogumise tehnoloogiat (see on protsess, mille käigus CO2 kogutakse otse õhust, mitte punktallikatest) ning pingutusi vähendada lennunduse muust kui CO2 heitest tingitud mõju. Kõik fondist toetatud investeeringud avalikustatakse ja need peavad olema kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega.

2.
     
  Fond on ELi eelarve lahutamatu osa ja see kantakse eelarvesse mitmeaastases finantsraamistikus kehtestatud ülemmäärade piires. Käesoleva määruse alusel kogutud trahvidest saadav tulu tuleks eraldada fondile.

3.
     
  Fondi hallatakse keskselt liidu asutuse kaudu, mille juhtimisstruktuur ja otsustusprotsess on läbipaistvad ja kaasavad, eelkõige prioriteetsete valdkondade, kriteeriumide ja toetuste eraldamise menetluste kindlaksmääramisel. Sidusrühmadel on asjakohane nõuandev roll. Kogu teave investeeringute kohta ja kogu muu asjakohane teave fondi toimimise kohta tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | õhusõiduki käitajate poolt liidu tasandil ostetud ja liidu lennujaamast väljuvatel lendudel kasutamiseks ette nähtud säästva lennukikütuse üldkogus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

õhusõiduki käitajate poolt liidu tasandil ostetud ja liidu lennujaamast väljuvatel lendudel kasutamiseks ette nähtud säästva lennukikütuse üldkogus;

| a) | õhusõiduki käitajate poolt liidu tasandil ostetud ja liidu lennujaamast väljuvatel
  käesoleva määrusega hõlmatud
  lendudel kasutamiseks ette nähtud säästva lennukikütuse üldkogus; |
| --- | --- |

a)

õhusõiduki käitajate poolt liidu tasandil ostetud ja liidu lennujaamast väljuvatel
  käesoleva määrusega hõlmatud
  lendudel kasutamiseks ette nähtud säästva lennukikütuse üldkogus;

käesoleva määrusega hõlmatud

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | liidu tasandil tarnitud säästva lennukikütuse ja sünteetilise lennukikütuse üldkogus ning asjaomased kogused liidu lennujaamade lõikes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

liidu tasandil tarnitud säästva lennukikütuse ja sünteetilise lennukikütuse üldkogus ning asjaomased kogused liidu lennujaamade lõikes;

| b) | liidu tasandil tarnitud säästva lennukikütuse ja sünteetilise lennukikütuse üldkogus
  lähteaine liigi kaupa
  ning asjaomased kogused
  liikmesriikide ja
  liidu lennujaamade lõikes; |
| --- | --- |

b)

liidu tasandil tarnitud säästva lennukikütuse ja sünteetilise lennukikütuse üldkogus
  lähteaine liigi kaupa
  ning asjaomased kogused
  liikmesriikide ja
  liidu lennujaamade lõikes;

lähteaine liigi kaupa

liikmesriikide ja

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1– punkt b a (uus)

Artikkel 12 – lõik 1– punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | võimaluse korral säästva lennukikütuse kogus, mis on tarnitud ja mille õhusõiduki käitajad on ostnud liidu naaberriikides, kellega on sõlmitud Euroopa lennundusleping; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

võimaluse korral säästva lennukikütuse kogus, mis on tarnitud ja mille õhusõiduki käitajad on ostnud liidu naaberriikides, kellega on sõlmitud Euroopa lennundusleping;

võimaluse korral säästva lennukikütuse kogus, mis on tarnitud ja mille õhusõiduki käitajad on ostnud liidu naaberriikides, kellega on sõlmitud Euroopa lennundusleping;

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ülevaade turuolukorrast, sealhulgas hinnateave, ning säästva lennukikütuse tootmise ja kasutamise suundumused liidus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ülevaade turuolukorrast, sealhulgas hinnateave, ning säästva lennukikütuse tootmise ja kasutamise suundumused liidus;

| c) | ülevaade turuolukorrast, sealhulgas hinnateave, ning säästva lennukikütuse tootmise ja kasutamise suundumused liidus
  ja igas liikmesriigis
  ; |
| --- | --- |

c)

ülevaade turuolukorrast, sealhulgas hinnateave, ning säästva lennukikütuse tootmise ja kasutamise suundumused liidus
  ja igas liikmesriigis
  ;

ja igas liikmesriigis

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmise hetkeseis lennujaamade lõikes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmise hetkeseis lennujaamade lõikes;

| d) | artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmise hetkeseis lennujaamade
  või vajaduse korral lennujaama käitajate
  lõikes; |
| --- | --- |

d)

artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmise hetkeseis lennujaamade
  või vajaduse korral lennujaama käitajate
  lõikes;

või vajaduse korral lennujaama käitajate

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt e

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | nõuete täitmise hetkeseis selliste õhusõiduki käitajate ja lennukikütuse tarnijate puhul, kes peavad asjaomasel aruandeperioodil täitma mõnda käesoleva määrusega ette nähtud kohustust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

nõuete täitmise hetkeseis selliste õhusõiduki käitajate ja lennukikütuse tarnijate puhul, kes peavad asjaomasel aruandeperioodil täitma mõnda käesoleva määrusega ette nähtud kohustust;

| e) | nõuete täitmise hetkeseis selliste õhusõiduki käitajate ja lennukikütuse tarnijate puhul, kes peavad asjaomasel aruandeperioodil täitma mõnda käesoleva määrusega ette nähtud kohustust
  , sealhulgas nende puhul, keda käsitletakse õhusõiduki käitajana artikli 3 lõike 1 teise taande alusel
  ; |
| --- | --- |

e)

nõuete täitmise hetkeseis selliste õhusõiduki käitajate ja lennukikütuse tarnijate puhul, kes peavad asjaomasel aruandeperioodil täitma mõnda käesoleva määrusega ette nähtud kohustust
  , sealhulgas nende puhul, keda käsitletakse õhusõiduki käitajana artikli 3 lõike 1 teise taande alusel
  ;

, sealhulgas nende puhul, keda käsitletakse õhusõiduki käitajana artikli 3 lõike 1 teise taande alusel

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt f

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | kõigi selliste säästvate lennukikütuste päritolu ja omadused, mida õhusõiduki käitajad ostavad kasutamiseks liidu lennujaamadest väljuvatel lendudel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

kõigi selliste säästvate lennukikütuste päritolu ja omadused, mida õhusõiduki käitajad ostavad kasutamiseks liidu lennujaamadest väljuvatel lendudel.

| f) | kõigi selliste säästvate lennukikütuste päritolu ja omadused, mida õhusõiduki käitajad ostavad kasutamiseks liidu lennujaamadest väljuvatel
  käesoleva määrusega hõlmatud
  lendudel. |
| --- | --- |

f)

kõigi selliste säästvate lennukikütuste päritolu ja omadused, mida õhusõiduki käitajad ostavad kasutamiseks liidu lennujaamadest väljuvatel
  käesoleva määrusega hõlmatud
  lendudel.

käesoleva määrusega hõlmatud

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt f a (uus)

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | liidu tasandil tarnitud lennukikütuse keskmine aromaatsete ühendite, naftaleeni ja väävli üldsisaldus ning asjakohane sisaldus liidu lennujaamade lõikes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

liidu tasandil tarnitud lennukikütuse keskmine aromaatsete ühendite, naftaleeni ja väävli üldsisaldus ning asjakohane sisaldus liidu lennujaamade lõikes.

liidu tasandil tarnitud lennukikütuse keskmine aromaatsete ühendite, naftaleeni ja väävli üldsisaldus ning asjakohane sisaldus liidu lennujaamade lõikes.

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 a (uus)

Artikkel 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 12a |
| | Liidu lennunduse keskkonnatoime märgistamissüsteem |
| | 1.
     
  Selleks et veelgi edendada lennundussektori CO2 heite vähendamist ja suurendada õhusõiduki käitajate keskkonnatoimet käsitleva teabe läbipaistvust tarbijate jaoks, loob komisjon põhjaliku liidu lennunduse keskkonnatoime märgistamissüsteemi, mille töötab välja ja mida rakendab EASA ning mida kohaldatakse käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate õhusõiduki käitajate ja kommertslendude suhtes. |
| | 2.
     
  Komisjon võtab 1. jaanuariks 2024 kooskõlas artikliga 13a (uus) vastu delegeeritud õigusakti, millega täiendatakse käesolevat määrust ja sätestatakse liidu õhusõidukite, õhusõiduki käitajate ja kommertslendude keskkonnatoime märgistamissüsteemi toimimise üksikasjalikud sätted ja tehnilised standardid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12a

Artikkel 12a

Liidu lennunduse keskkonnatoime märgistamissüsteem

Liidu lennunduse keskkonnatoime märgistamissüsteem

1.
     
  Selleks et veelgi edendada lennundussektori CO2 heite vähendamist ja suurendada õhusõiduki käitajate keskkonnatoimet käsitleva teabe läbipaistvust tarbijate jaoks, loob komisjon põhjaliku liidu lennunduse keskkonnatoime märgistamissüsteemi, mille töötab välja ja mida rakendab EASA ning mida kohaldatakse käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate õhusõiduki käitajate ja kommertslendude suhtes.

2.
     
  Komisjon võtab 1. jaanuariks 2024 kooskõlas artikliga 13a (uus) vastu delegeeritud õigusakti, millega täiendatakse käesolevat määrust ja sätestatakse liidu õhusõidukite, õhusõiduki käitajate ja kommertslendude keskkonnatoime märgistamissüsteemi toimimise üksikasjalikud sätted ja tehnilised standardid.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – pealkiri

Artikkel 13 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Üleminekuperiood | Säästvate lennukikütuste paindlikkusmehhanism |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Üleminekuperiood

Üleminekuperiood

Säästvate lennukikütuste paindlikkusmehhanism

Säästvate lennukikütuste paindlikkusmehhanism

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1

Artikkel 13 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Erandina artiklist 4
  võib lennukikütuse tarnija ajavahemikus 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029 kohaldada igal aruandeperioodil
  I lisas kindlaksmääratud
  säästva lennukikütuse miinimumosakaalu suhtes tema poolt asjaomasel aruandeperioodil liidu eri lennujaamadesse tarnitud
  lennukikütuste
  üldkoguse kaalutud keskmist
  . | Erandina artiklist 4
  ja kümne aasta jooksul alates artiklite 4 ja 5 kohaldamise alguskuupäevast kooskõlas artikliga 15 võib lennukikütuse tarnija iga aruandeperioodi puhul põhjendada
  I lisas kindlaks määratud
  säästvate lennukikütuste tarnimist viitega artikli 3 taandes 16a (uus) määratletud säästvate
  lennukikütuste
  paindlikkusmehhanismile
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erandina artiklist 4
  võib lennukikütuse tarnija ajavahemikus 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029 kohaldada igal aruandeperioodil
  I lisas kindlaksmääratud
  säästva lennukikütuse miinimumosakaalu suhtes tema poolt asjaomasel aruandeperioodil liidu eri lennujaamadesse tarnitud
  lennukikütuste
  üldkoguse kaalutud keskmist
  .

võib lennukikütuse tarnija ajavahemikus 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029 kohaldada igal aruandeperioodil

säästva lennukikütuse miinimumosakaalu suhtes tema poolt asjaomasel aruandeperioodil liidu eri lennujaamadesse tarnitud

üldkoguse kaalutud keskmist

Erandina artiklist 4
  ja kümne aasta jooksul alates artiklite 4 ja 5 kohaldamise alguskuupäevast kooskõlas artikliga 15 võib lennukikütuse tarnija iga aruandeperioodi puhul põhjendada
  I lisas kindlaks määratud
  säästvate lennukikütuste tarnimist viitega artikli 3 taandes 16a (uus) määratletud säästvate
  lennukikütuste
  paindlikkusmehhanismile
  .

ja kümne aasta jooksul alates artiklite 4 ja 5 kohaldamise alguskuupäevast kooskõlas artikliga 15 võib lennukikütuse tarnija iga aruandeperioodi puhul põhjendada

säästvate lennukikütuste tarnimist viitega artikli 3 taandes 16a (uus) määratletud säästvate

paindlikkusmehhanismile

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 13 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon võtab 1. jaanuariks 2025 kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse täiendamiseks, millega kehtestatakse säästvate lennukikütuste paindlikkusmehhanismi üksikasjalik kord, tagatakse võrdsed võimalused ja keskkonnaalase terviklikkuse kõrge tase ning minimeeritakse pettuse, rikkumiste ja topeltarvestuse ohtu. See üksikasjalik kord, mis sisaldab book-and-claim-süsteemi elemente, võib aidata luua säästva lennukikütuse kaubeldavuse süsteemi, sealhulgas üksikasjalikud eeskirjad säästvate lennukikütuste tarnimise ja kasutuselevõtu registreerimise, jaotamise, arvestuse ja aruandluse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab 1. jaanuariks 2025 kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse täiendamiseks, millega kehtestatakse säästvate lennukikütuste paindlikkusmehhanismi üksikasjalik kord, tagatakse võrdsed võimalused ja keskkonnaalase terviklikkuse kõrge tase ning minimeeritakse pettuse, rikkumiste ja topeltarvestuse ohtu. See üksikasjalik kord, mis sisaldab book-and-claim-süsteemi elemente, võib aidata luua säästva lennukikütuse kaubeldavuse süsteemi, sealhulgas üksikasjalikud eeskirjad säästvate lennukikütuste tarnimise ja kasutuselevõtu registreerimise, jaotamise, arvestuse ja aruandluse kohta.

Komisjon võtab 1. jaanuariks 2025 kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse täiendamiseks, millega kehtestatakse säästvate lennukikütuste paindlikkusmehhanismi üksikasjalik kord, tagatakse võrdsed võimalused ja keskkonnaalase terviklikkuse kõrge tase ning minimeeritakse pettuse, rikkumiste ja topeltarvestuse ohtu. See üksikasjalik kord, mis sisaldab book-and-claim-süsteemi elemente, võib aidata luua säästva lennukikütuse kaubeldavuse süsteemi, sealhulgas üksikasjalikud eeskirjad säästvate lennukikütuste tarnimise ja kasutuselevõtu registreerimise, jaotamise, arvestuse ja aruandluse kohta.

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 13 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Esimeses lõigus 1 sätestatud ajavahemiku jooksul jälgib komisjon korrapäraselt säästvate lennukikütuste turu usaldusväärsust ja läbipaistvust, tuginedes vajaduse korral liidu andmebaasis sisalduvale teabele ja muudele pädevatele asutustele esitatud andmetele. Komisjon analüüsib eelkõige turu toimimist, sealhulgas pidades silmas turu volatiilsust, ebaharilikke hinnamuutusi või turuosaliste kauplemiskäitumist, mis võib viidata võimalikule monopoolsele käitumisele, kasutades täielikult ära oma ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaseid volitusi, et takistada turuosalistel valitseva turupositsiooni ärakasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimeses lõigus 1 sätestatud ajavahemiku jooksul jälgib komisjon korrapäraselt säästvate lennukikütuste turu usaldusväärsust ja läbipaistvust, tuginedes vajaduse korral liidu andmebaasis sisalduvale teabele ja muudele pädevatele asutustele esitatud andmetele. Komisjon analüüsib eelkõige turu toimimist, sealhulgas pidades silmas turu volatiilsust, ebaharilikke hinnamuutusi või turuosaliste kauplemiskäitumist, mis võib viidata võimalikule monopoolsele käitumisele, kasutades täielikult ära oma ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaseid volitusi, et takistada turuosalistel valitseva turupositsiooni ärakasutamist.

Esimeses lõigus 1 sätestatud ajavahemiku jooksul jälgib komisjon korrapäraselt säästvate lennukikütuste turu usaldusväärsust ja läbipaistvust, tuginedes vajaduse korral liidu andmebaasis sisalduvale teabele ja muudele pädevatele asutustele esitatud andmetele. Komisjon analüüsib eelkõige turu toimimist, sealhulgas pidades silmas turu volatiilsust, ebaharilikke hinnamuutusi või turuosaliste kauplemiskäitumist, mis võib viidata võimalikule monopoolsele käitumisele, kasutades täielikult ära oma ELi toimimise lepingu artikli 102 kohaseid volitusi, et takistada turuosalistel valitseva turupositsiooni ärakasutamist.

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 a (uus)

Artikkel 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 13a |
| | Delegeeritud volituste rakendamine |
| | 1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. |
| | 2.
     
  Artiklites 12a ja 13 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. |
| | 3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 12a ja 13 osutatud õiguse delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud õiguse delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |
| | 4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. |
| | 5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| | 6.
     
  Artiklite 12a ja 13 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13a

Artikkel 13a

Delegeeritud volituste rakendamine

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklites 12a ja 13 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 12a ja 13 osutatud õiguse delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud õiguse delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.
     
  Artiklite 12a ja 13 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõik 1

Artikkel 14 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjoni talitused esitavad 1. jaanuariks
  2028
  ning seejärel iga
  viie
  aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse lennukikütuste turu arengut ning selle mõju liidu lennutranspordi
  siseturule
  , sealhulgas
  käesoleva määruse kohaldamisala võimalikku laiendamist muudele energiaallikatele ja muud
  liiki
  sünteetilistele kütustele taastuvenergia direktiivi alusel
  , artiklis 4 ja I lisas kindlaks määratud miinimumosakaalude võimalikku läbivaatamist ning haldustrahvide suurust.
  Võimaluse korral sisaldab aruanne
  teavet, mis on seotud potentsiaalse poliitikaraamistiku väljatöötamisega säästvate lennukikütuste kasutuselevõtuks ICAO tasandil. Lisaks sisaldab aruanne teavet lennundussektoris teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tehtud edusammude kohta, mis on seotud säästvate lennukikütustega, sealhulgas eesmärgiga vähendada muid kui CO2 heitkoguseid
  . Aruandes võidakse kaaluda, kas käesolevat määrust tuleks muuta ja kas seda tuleks vajaduse korral teha
  kooskõlas potentsiaalse poliitikaraamistikuga, mille eesmärk on säästvate lennukikütuste kasutuselevõtt ICAO tasandil. | Komisjoni talitused esitavad 1. jaanuariks 
  2026
  ning seejärel iga
  kolme
  aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse
  käesoleva määruse kohaldamist,
  lennukikütuste turu arengut ning selle mõju liidu lennutranspordi
  siseturu konkurentsivõimele ja toimimisele
  , sealhulgas
  vajaduse korral muid energiaallikaid ning taastuvenergia direktiivis määratletud muid
  liiki
  sünteetilisi kütuseid käsitlevaid võimalikke poliitikavalikuid, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet
  ,
  säästvate lennukikütuste mõiste ja
  artiklis 4 ja I lisas kindlaks määratud miinimumosakaalude võimalikku läbivaatamist
  , määruse kohaldamisala
  ning haldustrahvide suurust.
  Aruanne sisaldab kättesaadaval teabel põhinevat hinnangut käesoleva määruse mõju kohta, samuti selle igakülgse mõju ja koostoime kohta seoses kogu sektori suhtes kohaldatava kohandatud õigusraamistikuga, lennunduse siseturu toimimise, sektori konkurentsivõime, kasvuhoonegaaside heite ülekandumiseni viiva võimaliku marsruudi ümbersuunamise, lennuettevõtjate ja sõlmlennujaamade võrdsete võimalustega rahvusvahelisel tasandil, mõjuga


  õhutranspordile ja lennuühendusele, kasvuhoonegaaside heite vähendamise kulutõhususe, investeerimisvajaduste ja sotsiaal-majanduslike mõjude ning sellega seotud tööhõive- ja koolitusvajadustega ning võimaluse korral
  teavet, mis on seotud potentsiaalse poliitikaraamistiku väljatöötamisega säästvate lennukikütuste kasutuselevõtuks ICAO tasandil.
  Aruanne sisaldab üksikasjalikku teavet käesoleva määruse jõustamise kohta
  Lisaks sisaldab aruanne teavet lennundussektoris teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tehtud edusammude kohta, mis on seotud säästvate lennukikütustega, sealhulgas eesmärgiga vähendada muid kui CO2 heitkoguseid
  , või CO2 otse atmosfäärist kogumise tehnoloogiatega. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks
  kooskõlas potentsiaalse poliitikaraamistikuga, mille eesmärk on säästvate lennukikütuste kasutuselevõtt ICAO tasandil.
  Aruandes hinnatakse ka konkreetselt käesoleva määruse mõju vähem ühendatud äärepoolseimate piirkondade ja saarte lennuühendusele, sealhulgas mõju lennutranspordi kättesaadavusele ja taskukohasusele nendele territooriumidele lendamisel ja sealt ära lendamisel. Komisjon jälgib, hindab ja analüüsib korrapäraselt odavama kütuse kaasaveo juhtumeid. Komisjon esitab igal aastal oma järeldusi sisaldava aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäev hindab komisjon nende järelduste põhjal odavama kütuse kaasavedu käsitlevaid sätteid ja esitab vajaduse korral nende muutmiseks seadusandliku ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjoni talitused esitavad 1. jaanuariks
  2028
  ning seejärel iga
  viie
  aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse lennukikütuste turu arengut ning selle mõju liidu lennutranspordi
  siseturule
  , sealhulgas
  käesoleva määruse kohaldamisala võimalikku laiendamist muudele energiaallikatele ja muud
  liiki
  sünteetilistele kütustele taastuvenergia direktiivi alusel
  , artiklis 4 ja I lisas kindlaks määratud miinimumosakaalude võimalikku läbivaatamist ning haldustrahvide suurust.
  Võimaluse korral sisaldab aruanne
  teavet, mis on seotud potentsiaalse poliitikaraamistiku väljatöötamisega säästvate lennukikütuste kasutuselevõtuks ICAO tasandil. Lisaks sisaldab aruanne teavet lennundussektoris teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tehtud edusammude kohta, mis on seotud säästvate lennukikütustega, sealhulgas eesmärgiga vähendada muid kui CO2 heitkoguseid
  . Aruandes võidakse kaaluda, kas käesolevat määrust tuleks muuta ja kas seda tuleks vajaduse korral teha
  kooskõlas potentsiaalse poliitikaraamistikuga, mille eesmärk on säästvate lennukikütuste kasutuselevõtt ICAO tasandil.

2028

viie

siseturule

käesoleva määruse kohaldamisala võimalikku laiendamist muudele energiaallikatele ja muud

sünteetilistele kütustele taastuvenergia direktiivi alusel

Võimaluse korral sisaldab aruanne

2

. Aruandes võidakse kaaluda, kas käesolevat määrust tuleks muuta ja kas seda tuleks vajaduse korral teha

Komisjoni talitused esitavad 1. jaanuariks 
  2026
  ning seejärel iga
  kolme
  aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse
  käesoleva määruse kohaldamist,
  lennukikütuste turu arengut ning selle mõju liidu lennutranspordi
  siseturu konkurentsivõimele ja toimimisele
  , sealhulgas
  vajaduse korral muid energiaallikaid ning taastuvenergia direktiivis määratletud muid
  liiki
  sünteetilisi kütuseid käsitlevaid võimalikke poliitikavalikuid, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet
  ,
  säästvate lennukikütuste mõiste ja
  artiklis 4 ja I lisas kindlaks määratud miinimumosakaalude võimalikku läbivaatamist
  , määruse kohaldamisala
  ning haldustrahvide suurust.
  Aruanne sisaldab kättesaadaval teabel põhinevat hinnangut käesoleva määruse mõju kohta, samuti selle igakülgse mõju ja koostoime kohta seoses kogu sektori suhtes kohaldatava kohandatud õigusraamistikuga, lennunduse siseturu toimimise, sektori konkurentsivõime, kasvuhoonegaaside heite ülekandumiseni viiva võimaliku marsruudi ümbersuunamise, lennuettevõtjate ja sõlmlennujaamade võrdsete võimalustega rahvusvahelisel tasandil, mõjuga


  õhutranspordile ja lennuühendusele, kasvuhoonegaaside heite vähendamise kulutõhususe, investeerimisvajaduste ja sotsiaal-majanduslike mõjude ning sellega seotud tööhõive- ja koolitusvajadustega ning võimaluse korral
  teavet, mis on seotud potentsiaalse poliitikaraamistiku väljatöötamisega säästvate lennukikütuste kasutuselevõtuks ICAO tasandil.
  Aruanne sisaldab üksikasjalikku teavet käesoleva määruse jõustamise kohta
  Lisaks sisaldab aruanne teavet lennundussektoris teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tehtud edusammude kohta, mis on seotud säästvate lennukikütustega, sealhulgas eesmärgiga vähendada muid kui CO2 heitkoguseid
  , või CO2 otse atmosfäärist kogumise tehnoloogiatega. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks
  kooskõlas potentsiaalse poliitikaraamistikuga, mille eesmärk on säästvate lennukikütuste kasutuselevõtt ICAO tasandil.
  Aruandes hinnatakse ka konkreetselt käesoleva määruse mõju vähem ühendatud äärepoolseimate piirkondade ja saarte lennuühendusele, sealhulgas mõju lennutranspordi kättesaadavusele ja taskukohasusele nendele territooriumidele lendamisel ja sealt ära lendamisel. Komisjon jälgib, hindab ja analüüsib korrapäraselt odavama kütuse kaasaveo juhtumeid. Komisjon esitab igal aastal oma järeldusi sisaldava aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäev hindab komisjon nende järelduste põhjal odavama kütuse kaasavedu käsitlevaid sätteid ja esitab vajaduse korral nende muutmiseks seadusandliku ettepaneku.

2026

kolme

käesoleva määruse kohaldamist,

siseturu konkurentsivõimele ja toimimisele

vajaduse korral muid energiaallikaid ning taastuvenergia direktiivis määratletud muid

sünteetilisi kütuseid käsitlevaid võimalikke poliitikavalikuid, võttes samal ajal nõuetekohaselt arvesse tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet

säästvate lennukikütuste mõiste ja

, määruse kohaldamisala

Aruanne sisaldab kättesaadaval teabel põhinevat hinnangut käesoleva määruse mõju kohta, samuti selle igakülgse mõju ja koostoime kohta seoses kogu sektori suhtes kohaldatava kohandatud õigusraamistikuga, lennunduse siseturu toimimise, sektori konkurentsivõime, kasvuhoonegaaside heite ülekandumiseni viiva võimaliku marsruudi ümbersuunamise, lennuettevõtjate ja sõlmlennujaamade võrdsete võimalustega rahvusvahelisel tasandil, mõjuga

õhutranspordile ja lennuühendusele, kasvuhoonegaaside heite vähendamise kulutõhususe, investeerimisvajaduste ja sotsiaal-majanduslike mõjude ning sellega seotud tööhõive- ja koolitusvajadustega ning võimaluse korral

Aruanne sisaldab üksikasjalikku teavet käesoleva määruse jõustamise kohta

2

, või CO2

Aruandes hinnatakse ka konkreetselt käesoleva määruse mõju vähem ühendatud äärepoolseimate piirkondade ja saarte lennuühendusele, sealhulgas mõju lennutranspordi kättesaadavusele ja taskukohasusele nendele territooriumidele lendamisel ja sealt ära lendamisel. Komisjon jälgib, hindab ja analüüsib korrapäraselt odavama kütuse kaasaveo juhtumeid. Komisjon esitab igal aastal oma järeldusi sisaldava aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäev hindab komisjon nende järelduste põhjal odavama kütuse kaasavedu käsitlevaid sätteid ja esitab vajaduse korral nende muutmiseks seadusandliku ettepaneku.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa

I lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| I lisa (osakaal kogusest) | I lisa (
  ELi ühtlustatud
  osakaal kogusest) |
| (a) | Alates 1. jaanuarist 2025 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal 2 %; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

I lisa (osakaal kogusest)

I lisa (
  ELi ühtlustatud
  osakaal kogusest)

ELi ühtlustatud

(a)

Alates 1. jaanuarist 2025 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal 2 %;

| a) | Alates 1. jaanuarist 2025 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal 2 %
  , sh vähemalt 0,04  % sünteetilisi kütuseid; |
| --- | --- |

a)

Alates 1. jaanuarist 2025 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal 2 %
  , sh vähemalt 0,04  % sünteetilisi kütuseid;

, sh vähemalt 0,04  % sünteetilisi kütuseid;

| (b) | alates 1. jaanuarist 2030 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  5
  %, sh
  0,7
  % sünteetilisi lennukikütuseid; |
| --- | --- |

(b)

alates 1. jaanuarist 2030 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  5
  %, sh
  0,7
  % sünteetilisi lennukikütuseid;

5

0,7

| b) | alates 1. jaanuarist 2030 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  6
  %, sh
  vähemalt 2
  % sünteetilisi lennukikütuseid; |
| --- | --- |

b)

alates 1. jaanuarist 2030 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  6
  %, sh
  vähemalt 2
  % sünteetilisi lennukikütuseid;

6

vähemalt 2

| (c) | alates 1. jaanuarist 2035 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt 20 %, sh 5 % sünteetilisi lennukikütuseid; |
| --- | --- |

(c)

alates 1. jaanuarist 2035 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt 20 %, sh 5 % sünteetilisi lennukikütuseid;

| c) | alates 1. jaanuarist 2035 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt 20 %, sh
  vähemalt
  5 % sünteetilisi lennukikütuseid; |
| --- | --- |

c)

alates 1. jaanuarist 2035 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt 20 %, sh
  vähemalt
  5 % sünteetilisi lennukikütuseid;

vähemalt

| (d) | alates 1. jaanuarist 2040 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  32
   %, sh vähemalt
  8
   % sünteetilisi lennukikütuseid; |
| --- | --- |

(d)

alates 1. jaanuarist 2040 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  32
   %, sh vähemalt
  8
   % sünteetilisi lennukikütuseid;

32

8

| d) | alates 1. jaanuarist 2040 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  37
   %, sh vähemalt
  13
   % sünteetilisi lennukikütuseid; |
| --- | --- |

d)

alates 1. jaanuarist 2040 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  37
   %, sh vähemalt
  13
   % sünteetilisi lennukikütuseid;

37

13

| (e) | alates 1. jaanuarist 2045 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  38
   %, sh vähemalt
  11
   % sünteetilisi lennukikütuseid; |
| --- | --- |

(e)

alates 1. jaanuarist 2045 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  38
   %, sh vähemalt
  11
   % sünteetilisi lennukikütuseid;

38

11

| e) | alates 1. jaanuarist 2045 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  54
   %, sh vähemalt
  27
   % sünteetilisi lennukikütuseid; |
| --- | --- |

e)

alates 1. jaanuarist 2045 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  54
   %, sh vähemalt
  27
   % sünteetilisi lennukikütuseid;

54

27

| (f) | alates 1. jaanuarist 2050 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  63
   %, sh vähemalt
  28
   % sünteetilisi lennukikütuseid. |
| --- | --- |

(f)

alates 1. jaanuarist 2050 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  63
   %, sh vähemalt
  28
   % sünteetilisi lennukikütuseid.

63

28

| f) | alates 1. jaanuarist 2050 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  85
   %, sh vähemalt
  50
   % sünteetilisi lennukikütuseid. |
| --- | --- |

f)

alates 1. jaanuarist 2050 on säästvate lennukikütuste miinimumosakaal vähemalt
  85
   %, sh vähemalt
  50
   % sünteetilisi lennukikütuseid.

85

50

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa

II lisa

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| II lisa – Õhusõiduki käitaja aruande vorm |
| --- |
| Liidu lennujaam | Liidu lennujaama ICAO kood | Vajalik aastane lennukikütusekogus (tonnides) | Tegelikult tangitud lennukikütusekogus (tonnides) | Tankimata jäänud kütuse aastane kogus (tonnides) | Tankimata jäänud kütuse aastane üldkogus (tonnides) |

II lisa – Õhusõiduki käitaja aruande vorm

Liidu lennujaam

Liidu lennujaama ICAO kood

Vajalik aastane lennukikütusekogus (tonnides)

Tegelikult tangitud lennukikütusekogus (tonnides)

Tankimata jäänud kütuse aastane kogus (tonnides)

Tankimata jäänud kütuse aastane üldkogus (tonnides)

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| II lisa – Õhusõiduki käitaja aruande vorm |
| --- |
| Liidu lennujaam | Liidu lennujaama ICAO kood | Vajalik aastane lennukikütusekogus (
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ) | Tegelikult tangitud lennukikütusekogus (
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ) | Tankimata jäänud kütuse aastane kogus (
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ) | Tankimata jäänud kütuse aastane üldkogus (
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  ) |
| Vorm 2 |
| Kütusetarnija | Ostetud kogus (lennukipetrooli ekvivalenttonnides) | Töötlemistehnoloogia | Omadused | Lähteaine päritolu | Olelusringi jooksul tekkivad heitkogused |

II lisa – Õhusõiduki käitaja aruande vorm

Liidu lennujaam

Liidu lennujaama ICAO kood

Vajalik aastane lennukikütusekogus (
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  )

lennukipetrooli ekvivalenttonnides

Tegelikult tangitud lennukikütusekogus (
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  )

lennukipetrooli ekvivalenttonnides

Tankimata jäänud kütuse aastane kogus (
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  )

lennukipetrooli ekvivalenttonnides

Tankimata jäänud kütuse aastane üldkogus (
  lennukipetrooli ekvivalenttonnides
  )

lennukipetrooli ekvivalenttonnides

Vorm 2

Vorm 2

Kütusetarnija

Kütusetarnija

Ostetud kogus (lennukipetrooli ekvivalenttonnides)

Ostetud kogus (lennukipetrooli ekvivalenttonnides)

Töötlemistehnoloogia

Töötlemistehnoloogia

Omadused

Omadused

Lähteaine päritolu

Lähteaine päritolu

Olelusringi jooksul tekkivad heitkogused

Olelusringi jooksul tekkivad heitkogused

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks] (A9-0199/2022).

1

(10)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789 final), 9.12.2020.

10

(10)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789 final), 9.12.2020.

10

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=fr

12

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=fr

12

(1 bis)  
  EASA, „Lennundus ja õhusaaste“: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

1 bis

EASA, „Lennundus ja õhusaaste“: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

(1 ter)  
  WHO 2021. aasta üleilmsed õhukvaliteedi suunised: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

1 ter

WHO 2021. aasta üleilmsed õhukvaliteedi suunised: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiiv 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta.

13

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiiv 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta.

13

(16)  Komisjoni 5. augusti 2009. aasta määrus (EÜ) nr 748/2009 nimekirja kohta õhusõiduki käitajatest, kes teostasid direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud lennutegevusi.

16

(16)  Komisjoni 5. augusti 2009. aasta määrus (EÜ) nr 748/2009 nimekirja kohta õhusõiduki käitajatest, kes teostasid direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud lennutegevusi.

16

---