# Euroopa Liidu C 49/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 49 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik9. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 49

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik9. veebruar 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 49/01 | Euro vahetuskurss — 8. veebruar 2023 | 1 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2023/C 49/02 | Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Seišellide kalalaevade juurdepääsu Mayotte’i vetele) allkirjastamise, ajutise kohaldamise ja sõlmimise kohta
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu) | 2 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2023/C 49/03 | EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. novembrist 2022 —
  Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti (ESA) riigiabi suuniste VII osas ja ESA 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklis 10. | 4 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 49/01

Euro vahetuskurss — 8. veebruar 2023

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

2023/C 49/02

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Seišellide kalalaevade juurdepääsu Mayotte’i vetele) allkirjastamise, ajutise kohaldamise ja sõlmimise kohta
  (Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

2

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2023/C 49/03

EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. novembrist 2022 —
  Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti (ESA) riigiabi suuniste VII osas ja ESA 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklis 10.

Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti (ESA) riigiabi suuniste VII osas ja ESA 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklis 10.

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 49/04 | 2023. aasta temaatilised projektikonkursid söe ja terase teadusfondi programmi (2021–2027) 2023. aasta tööprogrammi raames | 5 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 49/05 | Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein 26. septembri 2022. aasta taotlus nõuandva arvamuse saamiseks EFTA kohtult kohtuasjas RS vs. Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein (Kohtuasi E-11/22) | 6 |
| 2023/C 49/06 | EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Liechtensteini Vürstiriigi halduskohus) esitas 26. septembril 2022 seoses Maximilian Maieri kohtuasjaga (Kohtuasi E-12/22) | 7 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 49/07 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete peatse aegumise kohta | 8 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 49/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| 2023/C 49/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10971 – ILS / DANX / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 11 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 49/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 13 |
| 2023/C 49/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 20 |
| 2023/C 49/12 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 28 |
| 2023/C 49/13 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 35 |
| 2023/C 49/14 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 47 |
| 2023/C 49/15 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 56 |
| 2023/C 49/16 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 67 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 49/04

2023. aasta temaatilised projektikonkursid söe ja terase teadusfondi programmi (2021–2027) 2023. aasta tööprogrammi raames

5

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 49/05

Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein 26. septembri 2022. aasta taotlus nõuandva arvamuse saamiseks EFTA kohtult kohtuasjas RS vs. Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein (Kohtuasi E-11/22)

vs.

6

2023/C 49/06

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Liechtensteini Vürstiriigi halduskohus) esitas 26. septembril 2022 seoses Maximilian Maieri kohtuasjaga (Kohtuasi E-12/22)

7

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 49/07

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete peatse aegumise kohta

8

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 49/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

2023/C 49/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10971 – ILS / DANX / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

11

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 49/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

13

2023/C 49/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

20

2023/C 49/12

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

28

2023/C 49/13

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

35

2023/C 49/14

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

47

2023/C 49/15

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

56

2023/C 49/16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

67

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/1

---

Euro vahetuskurss (1)

8. veebruar 2023

(2023/C 49/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0735 |
| JPY | Jaapani jeen | 140,81 |
| DKK | Taani kroon | 7,4421 |
| GBP | Inglise nael | 0,88800 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,3423 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9881 |
| ISK | Islandi kroon | 151,50 |
| NOK | Norra kroon | 11,0260 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,782 |
| HUF | Ungari forint | 388,73 |
| PLN | Poola zlott | 4,7385 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8975 |
| TRY | Türgi liir | 20,2164 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5416 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4389 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4265 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6971 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4220 |
| KRW | Korea vonn | 1 351,40 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,9129 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,2841 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 227,39 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6144 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,817 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 35,973 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5644 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,2984 |
| INR | India ruupia | 88,5940 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0735

JPY

Jaapani jeen

140,81

DKK

Taani kroon

7,4421

GBP

Inglise nael

0,88800

SEK

Rootsi kroon

11,3423

CHF

Šveitsi frank

0,9881

ISK

Islandi kroon

151,50

NOK

Norra kroon

11,0260

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,782

HUF

Ungari forint

388,73

PLN

Poola zlott

4,7385

RON

Rumeenia leu

4,8975

TRY

Türgi liir

20,2164

AUD

Austraalia dollar

1,5416

CAD

Kanada dollar

1,4389

HKD

Hongkongi dollar

8,4265

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6971

SGD

Singapuri dollar

1,4220

KRW

Korea vonn

1 351,40

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,9129

CNY

Hiina jüaan

7,2841

IDR

Indoneesia ruupia

16 227,39

MYR

Malaisia ringit

4,6144

PHP

Filipiini peeso

58,817

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

35,973

BRL

Brasiilia reaal

5,5644

MXN

Mehhiko peeso

20,2984

INR

India ruupia

88,5940

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/2

---

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Seišellide kalalaevade juurdepääsu Mayotte’i vetele) allkirjastamise, ajutise kohaldamise ja sõlmimise kohta

(2023/C 49/02)

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel https://edps.europa.eu)

24. oktoobril 2019 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Seišelli Vabariigiga, et sõlmida Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahel uus leping, mis käsitleb Seišellide kalalaevade juurdepääsu Mayotte’i vetele.

Praegu konsulteeritakse Euroopa Andmekaitseinspektoriga seoses komisjoni ettepanekutega selle lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta. Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab lepingusse andmekaitset käsitleva artikli 13 lisamist, mis tugevdab andmesubjektide kaitse taset. Eelkõige väljendab Euroopa Andmekaitseinspektor heameelt selgituse üle, et pädevad asutused kasutavad andmeid üksnes lepingu rakendamiseks ning kalavarude majandamiseks, seireks, kontrolliks ja järelevalveks ning et isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vajalik nende vahetamiseks. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab siiski kasutada ühiskomiteed (mis koosneb ELi ja Seišelli Vabariigi esindajatest), et neid andmekaitsemeetmeid üksikasjalikumalt kirjeldada ning kehtestada asjakohased kaitsemeetmed, andmesubjektide kohtulikult kaitstavad õigused ja tõhusad õiguskaitsevahendid, mis võimaldavad edastada isikuandmeid kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega (1) / ELi isikuandmete kaitse määrusega (2).

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | 10. novembril 2022 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) järgmised ettepanekud:






  — | ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Seišellide kalalaevade juurdepääsu Mayotte’i vetele) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (edaspidi „allkirjastamisettepanek“); |
| --- | --- | --- |

1.

—

ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Seišellide kalalaevade juurdepääsu Mayotte’i vetele) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (edaspidi „allkirjastamisettepanek“);

| — | ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Seišellide kalalaevade juurdepääsu Mayotte’i vetele) sõlmimise kohta (edaspidi „sõlmimisettepanek“). |
| --- | --- |

—

ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Seišellide kalalaevade juurdepääsu Mayotte’i vetele) sõlmimise kohta (edaspidi „sõlmimisettepanek“).

| 2. | Allkirjastamisettepaneku eesmärk on kiita liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Seišellide vahelise lepingu (mis käsitleb Seišellide kalalaevade juurdepääsu Mayotte’i vetele) (edaspidi „leping“) allkirjastamine vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5 (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sõlmimisettepaneku eesmärk on kiita leping liidu nimel heaks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja lõikega 7 (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lepingu eesmärk on kehtestada (5):






  — | majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostöö kalandussektoris, et edendada kestlikku kalapüüki liidu vetes, et tagada kalavarude kaitse ja kestlik kasutamine, ning arendada Mayotte’i kalandussektorit; |
| --- | --- | --- |

4.

—

majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostöö kalandussektoris, et edendada kestlikku kalapüüki liidu vetes, et tagada kalavarude kaitse ja kestlik kasutamine, ning arendada Mayotte’i kalandussektorit;

| — | tingimused, mis reguleerivad Seišellide kalalaevade juurdepääsu liidu vetele; |
| --- | --- |

—

tingimused, mis reguleerivad Seišellide kalalaevade juurdepääsu liidu vetele;

| — | liidu vetes toimuva püügitegevuse majandamis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmete kord, tagamaks, et eespool nimetatud eeskirjad ja tingimused on täidetud, kalavarude kaitse ja kestliku kasutamise ning püügitegevuse juhtimise meetmed on tõhusad ning ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük on tõkestatud. |
| --- | --- |

—

liidu vetes toimuva püügitegevuse majandamis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmete kord, tagamaks, et eespool nimetatud eeskirjad ja tingimused on täidetud, kalavarude kaitse ja kestliku kasutamise ning püügitegevuse juhtimise meetmed on tõhusad ning ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük on tõkestatud.

| 5. | Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus on esitatud vastusena komisjoni 10. novembri 2022. aasta konsultatsioonile vastavalt ELi isikuandmete kaitse määruse artikli 42 lõikele 1 ning seoses allkirjastamisettepaneku ja sõlmimisettepanekuga. Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt viite üle konsultatsioonile allkirjastamisettepaneku põhjenduses 8 (6) ja sõlmimisettepaneku põhjenduses 5. |
| --- | --- |

5.

5.   JÄRELDUSED

| 19. | Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused.






  (1) | Kasutada ühiskomiteed, et täpsustada lepingu artiklis 13 sätestatud andmekaitsenõudeid. Selle eesmärk peaks olema eelkõige nimetada konkreetne säilitamisaeg ja sätestada kohustus anonüümida ülejäänud isikuandmed teatud aja möödudes. |
| --- | --- | --- |

19.

(1)

Kasutada ühiskomiteed, et täpsustada lepingu artiklis 13 sätestatud andmekaitsenõudeid. Selle eesmärk peaks olema eelkõige nimetada konkreetne säilitamisaeg ja sätestada kohustus anonüümida ülejäänud isikuandmed teatud aja möödudes.

| (2) | Kasutada ühiskomiteed, et kehtestada asjakohased kaitsemeetmed, andmesubjektide kohtulikult kaitstavad õigused ja tõhusad õiguskaitsevahendid, mis võimaldavad isikuandmete edastamist kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse / ELi isikuandmete kaitse määrusega. Sellega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor komisjonil võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu suuniseid 2/2020 määruse 2016/679 artikli 46 lõike 2 punktide a ja b kohta isikuandmete edastamisel EMP ja EMP-väliste avaliku sektori asutuste ja organite vahel. |
| --- | --- |

(2)

Kasutada ühiskomiteed, et kehtestada asjakohased kaitsemeetmed, andmesubjektide kohtulikult kaitstavad õigused ja tõhusad õiguskaitsevahendid, mis võimaldavad isikuandmete edastamist kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse / ELi isikuandmete kaitse määrusega. Sellega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor komisjonil võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu suuniseid 2/2020 määruse 2016/679 artikli 46 lõike 2 punktide a ja b kohta isikuandmete edastamisel EMP ja EMP-väliste avaliku sektori asutuste ja organite vahel.

Brüssel, 12. detsember 2022

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679, 27. aprill 2016, füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725, 23. oktoober 2018, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.).

2

(3)  Allkirjastamisettepaneku artikkel 1.

3

(4)  Sõlmimisettepaneku artikkel 1.

4

(5)  Lepingu artikkel 1.

5

(6)  Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et allkirjastamisettepaneku põhjenduses 8 viidatakse Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimisele, samas kui sõlmimisettepaneku põhjenduses 5 viidatakse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusele. Õige on viide arvamusele.

6

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/4

---

EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. novembrist 2022

Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti (ESA) riigiabi suuniste VII osas ja ESA 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklis 10. (1)

(2023/C 49/03)

Baasmäärad arvutatakse kooskõlas ESA riigiabi suuniste peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta, mida on muudetud ESA 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL. Kohaldatavate viitemäärade saamiseks liidetakse asjaomased marginaalid riigiabi suuniste kohaselt baasmääradele.

Baasmäärad on kindlaks määratud järgmiselt:

| | Island | Liechtenstein | Norra |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.11.2022 – | 5,08 | -0,45 | 2,38 |

Island

Liechtenstein

Norra

1.11.2022 –

5,08

-0,45

2,38

---

(1)  ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja ELT EMP kaasanne nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/5

---

2023. aasta temaatilised projektikonkursid söe ja terase teadusfondi programmi (2021–2027) 2023. aasta tööprogrammi raames

(2023/C 49/04)

Käesolevaga teatatakse, et 2023. aastal algatatakse söe ja terase teadusfondi programmi (2021–2027) 2023. aasta tööprogrammi raames kaks temaatilist projektikonkurssi (üks suuremahuline konkurss söesektoris ja teine terasesektoris) ja seotud tegevused.

Komisjon võttis söe ja terase teadusfondi 2023. aasta tööprogrammi vastu 27. jaanuari 2023. aasta otsusega C(2023) 633.

Neile konkurssidele oodatakse taotlusi. Söe ja terase teadusfondi 2023. aasta tööprogramm koos eesmärkide, tähtaegade ja eelarvetega on avaldatud rahastamis- ja hankeportaalis, kus on ka teave konkursside ja seotud tegevuste tingimuste kohta ning konkurssidel osalemise juhend taotlejatele:

https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/6

---

Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein 26. septembri 2022. aasta taotlus nõuandva arvamuse saamiseks EFTA kohtult kohtuasjas RS vs. Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein

(Kohtuasi E-11/22)

(2023/C 49/05)

Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Liechtensteini Vürstiriigi halduskohus) esitas 26. septembri 2022. aasta kirjas, mis saabus EFTA kohtu kantseleisse 30. septembril 2022, EFTA kohtule taotluse nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas RS vs. Steuerverwaltung des Fürstentums Liechtenstein (Liechtensteini Vürstiriigi maksuamet). Arvamust taotletakse järgmises küsimuses:

kas maksude määramisel kuni 2020. aastani, kui need ei ole veel lõplikult kindlaks määratud, tuleb tõlgendada Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikleid 3 ja 4 ning artikli 28 lõiget 2 nii, et nendega on vastuolus kõrgema maksumäära kohaldamine sellise tulu maksustamisel, mille on saanud Liechtensteinis töötav Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodanik, kes ei ole riigi (Liechtenstein) resident, võrreldes määraga, mida kohaldatakse maksukohustuslase suhtes, kes on riigi territooriumil (Liechtenstein) maksuresident?

---

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/7

---

EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamise taotlus, mille Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Liechtensteini Vürstiriigi halduskohus) esitas 26. septembril 2022 seoses Maximilian Maieri kohtuasjaga

(Kohtuasi E-12/22)

(2023/C 49/06)

Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Liechtensteini Vürstiriigi halduskohus) esitas 26. septembril 2022. aasta kirjas, mis saabus kohtukantseleisse 30. septembril 2022, EFTA kohtule taotluse nõuandva arvamuse saamiseks Maximilian Maieri kohtuasjas. Arvamust taotletakse järgmises küsimuses:

kas direktiiviga 98/5/EÜ on kooskõlas siseriiklik õigusnorm, mille kohaselt ei ole advokaadil, kes tavaliselt tegutseb muus liikmesriigis kui see, kus ta oma kvalifikatsiooni omandas, õigust saada õigusabi advokaadiks (Verfahrenshilfe-Rechtsanwalt), õigusabi nõustajaks (Verfahrenshilfe-Verteidiger) ega avalikuks õiguskaitsjaks (Amtsverteidiger) (1)?

---

(1)  EÜT L 77, 14.3.1998, lk. 36.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/8

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete peatse aegumise kohta

(2023/C 49/07)

1.   Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) artikli 11 lõikega 2 teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad tabelis osutatud kuupäeval, kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada kirjaliku taotluse, et meetmed läbi vaadataks. Taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Liidu tootjad võivad eelnevast lähtuvalt esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse järgmisel aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Brussels, Belgia (2).

4.   Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikega 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kangmehhanismid | Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | KOMISJONI 8. novembri 2018. aasta RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1684, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kangmehhanismide impordi suhtes
  (ELT L 279, 9.11.2018, lk 17) | 10.11.2023 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev (3)

Kangmehhanismid

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

KOMISJONI 8. novembri 2018. aasta RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1684, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kangmehhanismide impordi suhtes

(ELT L 279, 9.11.2018, lk 17)

10.11.2023

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Meede aegub selles veerus nimetatud kuupäeva keskööl (kl 00.00).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 49/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Cinven Capital Management (VII) General Partner Limited („Cinven VII“, Guernsey), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Civil Partnership Limited („Cinven“, Guernsey), |
| --- | --- |

—

Cinven Capital Management (VII) General Partner Limited („Cinven VII“, Guernsey), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Civil Partnership Limited („Cinven“, Guernsey),

| — | Ontario Teacher’s Pension Plan Board („OTPP“, Kanada); |
| --- | --- |

—

Ontario Teacher’s Pension Plan Board („OTPP“, Kanada);

| — | Redhalo Jersey Topco Ltd („group.ONE“, Jersey), mille üle on praegu valitsev mõju ettevõtjal Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited („Cinven VI“, Jersey), mille üle on samuti valitsev mõju ettevõtjal Cinven, |
| --- | --- |

—

Redhalo Jersey Topco Ltd („group.ONE“, Jersey), mille üle on praegu valitsev mõju ettevõtjal Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited („Cinven VI“, Jersey), mille üle on samuti valitsev mõju ettevõtjal Cinven,

| — | dogado GmbH („dogado“, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

dogado GmbH („dogado“, Saksamaa).

Cinven VII ja OTPP omandavad ettevõtjate group.ONE ja dogado üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Cinven on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes pakub investeeringute haldamise ja investeerimisnõustamise teenuseid mitmele investeerimisfondile, Cinvenil on valitsev mõju paljude tema portfelli kuuluvate äriühingute üle, kes on tegevad mitmesugustes sektorites ja jurisdiktsioonides; |
| --- | --- |

—

Cinven on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes pakub investeeringute haldamise ja investeerimisnõustamise teenuseid mitmele investeerimisfondile, Cinvenil on valitsev mõju paljude tema portfelli kuuluvate äriühingute üle, kes on tegevad mitmesugustes sektorites ja jurisdiktsioonides;

| — | OTPP on ilma aktsia- või osakapitalita ühing, mis on asutatud Ontario õpetajate pensioniseaduse alusel ning mille peakontor ja asukoht on Kanadas, Ontario provintsis Torontos. OTTP tegeleb Kanada Ontario provintsi 333 000 töötava ja pensionile jäänud õpetaja pensionihüvitiste ja pensioniskeemi varadesse tehtud investeeringute haldamisega; |
| --- | --- |

—

OTPP on ilma aktsia- või osakapitalita ühing, mis on asutatud Ontario õpetajate pensioniseaduse alusel ning mille peakontor ja asukoht on Kanadas, Ontario provintsis Torontos. OTTP tegeleb Kanada Ontario provintsi 333 000 töötava ja pensionile jäänud õpetaja pensionihüvitiste ja pensioniskeemi varadesse tehtud investeeringute haldamisega;

| — | Group.ONE tegeleb veebimajutuse ja sellega seotud teenustega; |
| --- | --- |

—

Group.ONE tegeleb veebimajutuse ja sellega seotud teenustega;

| — | Dogado tegeleb veebimajutuse ja sellega seotud teenustega. |
| --- | --- |

—

Dogado tegeleb veebimajutuse ja sellega seotud teenustega.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11013 – CINVEN VII / OTPP / GROUP.ONE / DOGADO

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10971 – ILS / DANX / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 49/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | ILS sp. z o.o („ILS“, Poola), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Inter Cars S.A. („Inter Cars“, Poola), |
| --- | --- |

—

ILS sp. z o.o („ILS“, Poola), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Inter Cars S.A. („Inter Cars“, Poola),

| — | DANX Group A/S („DANX“, Taani), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Axcel VI („Axcel“, Taani), |
| --- | --- |

—

DANX Group A/S („DANX“, Taani), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Axcel VI („Axcel“, Taani),

| — | uus ettevõtja („sihtettevõtja JV“, Poola). |
| --- | --- |

—

uus ettevõtja („sihtettevõtja JV“, Poola).

ILS ja DANX omandavad sihtettevõtja JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | ILS on logistikaettevõte, mis pakub auto-, keemia- ja naftakeemia- ning kiire käibega tarbekaupade sektoritele teenuseid ja konkreetseid lahendusi kaupade ladustamise ning riigisisese ja rahvusvahelise transpordi (maismaa-, mere- ja ühendveod) valdkonnas. ILS on sõiduautode ja tarbesõidukite varuosade müügiga tegeleva grupi Inter Cars kontrolli all, |
| --- | --- |

—

ILS on logistikaettevõte, mis pakub auto-, keemia- ja naftakeemia- ning kiire käibega tarbekaupade sektoritele teenuseid ja konkreetseid lahendusi kaupade ladustamise ning riigisisese ja rahvusvahelise transpordi (maismaa-, mere- ja ühendveod) valdkonnas. ILS on sõiduautode ja tarbesõidukite varuosade müügiga tegeleva grupi Inter Cars kontrolli all,

| — | DANX on logistikaettevõte, mis on spetsialiseerunud varuosade üleöö kohaletoimetamisele Taanis, Rootsis, Norras, Soomes, Eestis, Leedus ja Lätis. DANX on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriva, Põhjamaade keskmise suurusega ettevõtetele keskendunud fondi Axcel VI portfelli kuuluv ettevõte. |
| --- | --- |

—

DANX on logistikaettevõte, mis on spetsialiseerunud varuosade üleöö kohaletoimetamisele Taanis, Rootsis, Norras, Soomes, Eestis, Leedus ja Lätis. DANX on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriva, Põhjamaade keskmise suurusega ettevõtetele keskendunud fondi Axcel VI portfelli kuuluv ettevõte.

3.

Sihtettevõtja JV hakkab tegutsema järgmistes valdkondades: Poola logistikaturud, eelkõige i) üleöö kohaletoimetamine, ii) uksest ukseni vedu, iii) vahelaod ja iv) ladustamine.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10971 – ILS / DANX / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/13

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2023/C 49/10)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Quarts de Chaume“

PDO-FR-A0829-AM02

Teate esitamise kuupäev: 14.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

See ei mõjuta määratletud geograafilise piirkonna piire.

Muudetakse koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2.   Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Samas reas olevate tüvede omavahelist miinimumkaugust vähendatakse ühelt meetrilt 0,90 meetrile.

Muudatuse eesmärk on suurendada viinapuude istutustihedust ilma reavahet muutmata.

Lisatud on ka erisäte viinapuude kohta, mis kasvavad mäeküljel kallakuga üle 10 % ja mille tüvedevaheline kaugus võib olla 0,80 m.

Selle lisamisega võetakse arvesse kõnealustel mäekülgedel kasvavaid viinapuid, mille puhul on kasutatud eri istutustehnikaid (pigem nõlvaga paralleelne kui nõlvaga risti jääv istutus).

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

3.   Lõikamine

Viinapuude lõikamise eeskirju on ühtlustatud eeskirjadega, mida kohaldatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul.

Ühtlustamine peaks aitama suurendada töötajate oskusteavet ja lihtsustama kontrolli. Tehtud muudatus peaks aitama viinamarjakasvatajatel tulla toime üha hiljem esinevate külmadega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

4.   Küpsus

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 18 mahuprotsenti. Arvestamaks väga suure suhkrusisaldusega viinamarjavirrete kääritamisel esinevate probleemidaga, võeti selliste veinide puhul tegeliku alkoholisisalduse piirmäär maha ja tootespetsifikaadis ei ole enam minimaalset alkoholisisaldust kehtestatud.

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

5.   Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on välja jäetud.

Koonddokumenti ei muudeta.

6.   Märgistus

Märgistamiseeskirju on täpsustatud vastavalt nendele, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

7.   Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadis on tehtud teatab hulk redaktsioonilisi muudatusi.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

8.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Quarts de Chaume

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Veinid on valged vaiksed veinid, mis on valmistatud üleküpsena korjatud viinamarjadest ja mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 18 mahuprotsenti;

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist rohkem kui 85 grammi liitri kohta.

Vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldhappesus on määratud kindlaks liidu õigusaktidega.

Tegemist on magusate valgete veinidega, mis on toodetud ainult viinamarjasordist „Chenin B“. Veinid on ühtaegu jõulised ja õrnad, neil on väga kompleksne aroom ja nende maitses harmoneeruvad omavahel väga hästi magusus ja närvilisus, mida sageli ilmestab mõrkjas varjund. Veinide laagerdumisvõime on märkimisväärne.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 25 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

25

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

1.

Konkreetne veinivalmistustava

Keelatud on kasutada kruvikonveieriga presse, pumbaga presse ja pidevpresse.

Keelatud on kasutada igasuguseid veini rikastamise tehnikaid. – Keelatud on igasugune viinamarjasaagi termiline töötlemine temperatuuril alla –5 °C. – Puutükkide kasutamine on keelatud.

Veini kääritatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juulini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

2.   Tihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri.

Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota.

3.   Viinapuude lõikamine ja toestamine

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi, kuid igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga.

Fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 10 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

4.   Niisutamine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

5.   Saagikoristus

Viljelustavad

Veinid valmistatakse üleküpsena korjatud viinamarjadest.

Viinamarjad korjatakse käsitsi ja valikuliselt.

6.   Saagi transport

Viljelustavad

Keelatud on kasutada kruvikonveieriga automaatselt tühjenevaid konteinereid ja rootorpumbaga automaatselt tühjenevaid konteinereid.

Saagi transportimiseks kasutatavate mahutite kõrgus on üks meeter või alla selle.

5.2.   Maksimaalne saagikus

1.

25 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmise Maine-et-Loire’i kuuluva kommuuni territooriumi: Rochefort-sur-Loire.

7.   Veiniviinamarjasordid

„Chenin B“

8.   Seos(t’e kirjeldus

8.1.

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Anjou südames ja seda läbib ida-lääne-suunaline järsk mäenõlv, mis kõrgub Layoni jõe kõrval. Geograafiline piirkond jääb täielikult Rochefort-sur-Loire’i kommuuni territooriumile. Viinamarjakasvatuseks ettenähtud alad hõlmavad selle järsu mäenõlva lõunapoolsel jalamil ligikaudu 40 hektarit. Piiritletud aladel on kõrguste erinevus 25 kuni 75 meetrit ja need asuvad mäe viimastel nõlvadel Layoni jõe käänukohas, kus need domineerivad.

Piiritletud kasvuala Krüogeeni ajastust pärinev kiltkivine aluspinnas on selle koha eripära, sest see geoloogiline ajastu on Layoni jõe vasakule kaldale iseloomulik ja esineb paremal kaldal ainult mõnes kohas. Piiritletud ala kõrgemas osas on kohati näha konglomeraatkivimeid, mis on moodustunud voolu kantud väga erodeerunud veerisest. Tugevalt erodeerunud pinnasest on paljudes kohtades näha aluskivimit, kuid kõige tihemini istutatakse viinapuud väga õhukesse savimulda. Nendel väga pinnalähedastel muldadel on väga piiratud kasutatava vee varu ja nende kallak soodustab vee äravoolu.

Geograafilise piirkonna kliima on samamoodi vaheldusrikas ookeanikliima nagu kontrollitud päritolunimetuse „Coteaux du Layon“ geograafilise piirkonna kliima. Kuna geograafilist piirkonda mõjutab fööni tuul ning seda kaitsevad läänes ookeani niiskuse eest Mauges’i mäemassiivi kõrgeimad nõlvad, on piirkonnas aastane keskmine sademete hulk 600 millimeetrit, samas kui Mauges’i mäemassiivis on aastane keskmine sademete hulk enam kui 800 millimeetrit. Väikses Bézigoni orus, mille moodustab üks Layoni jõe käänak, kipub tekkima hommikune udu, mis viinapuid kuni sügishommikute lõpuni varjab. Sellises looduslikus keskkonnas, mis on põhjast, idast ja läänest tuulte eest hästi kaitstud, on rohkelt päikesepaistet, mis võimaldab kivisel pinnasel kevadel üles soojeneda. Iilekstammed, mis esinevad kogu nõlval, mimoosid ja teised mandlipuud väljendavad siin Anjou piirkonna mahedat kliimat kõige paremini.“

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Need viinamarjaistandused on saanud oma nime iidsest kasutusest. Foulques Nerra andis 1028. aastal Ronceray d'Angers’ kloostrile kinnisvara, mis asus Rochefort-sur-Loire’i kommuunis. Selle kloostri nunnad, kes teadsid, kui kasulik see koht olla võiks, oskasid seda maksimaalselt ära kasutada. Niiviisi maksid Guerche’i isandad, kes olid nn Chaume’i rendivalduste üürnikud, XV sajandil nunnadele „saagi parima veerandosaga, mis kasvas nõlva tagumisel lõunapoolsel küljel.“ Ronceray kloostri tegevus võimaldas mitme sajandi jooksul säilitada arvukalt dokumente, kus viidati nn Chaume’i rendivaldustel toodetud veinidele, nagu nähtub 23. septembri 1674. aasta kutsest kehtestada saagikoristuse keeld. Nende veinide järele oli XVII ja XVIII sajandil suur nõudlus Hollandi vahendajate poolt, kelle eelistatud tarnekohaks said Layoni ääres asuvad viinamarjaistandused.

Prantsuse revolutsioon võimaldas tsiviilisikutel geograafilises piirkonnas maju osta. Viinamarjaistandused korraldati ümber ja jagati mõne kinnistu vahel ära. Nendel kinnistutel uuriti veinide kvaliteeti. XX sajandi alguses taunis „Château de Bellerive“ juht härra Mignot korduvalt seda, kuidas viinamarjasordi „Chenin B“ kõrgelt pügamine taimi kahjustab.

Tootjad said samuti väga kiiresti aru, et seda viinamarjasorti tasuks koristada üleküpsena ja erimeetoditega. Krahv Odart märkis 1845. aastal oma teoses „Viinamarjasortide alane uurimus“ („Traité de cépages“) järgmist: „Sellele tuleb lisada tingimus, et seda koristatakse üksnes üleküpsenult, sellisena, nagu viinamari on kõigi pühakute päeval, kui vihmadest õrnaks muutunud marja kest hakkab maha kooruma“. Üleküpsuse tingimusest sai seega saagikoristuse eesmärgi lahutamatu osa. 1816. aastal märkis Jullien oma teoses „Kõigi teadaolevate viinamarjaistanduste topograafia“ („Topographie de tous les vignobles connus“) järgmist: „Headel aastatel koristatakse saaki mitu korda; esimesed kaks koristuskorda koosnevad ainult kõige küpsematest viinamarjadest, millest toodetakse välismaale tarnitavad veinid; kodumaiseks tarbimiseks mõeldud veinid toodetakse kolmandal koristusringil saadud marjadest...“

10. augusti 1954. aasta dekreet kontrollitud päritolunimetuse „Quarts de Chaume“ tunnustamise kohta kajastab selle asukoha ajalugu ning muret kvaliteedi ja autentsuse pärast, mis on põlvkondade kaupa tootjaid tagant kannustanud.

8.2.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Kontrollitud päritolunimetusega „Quarts de Chaume“ veinid on magusad valged veinid, mis on toodetud ainult viinamarjasordist „Chenin B“. Veinid on korraga jõulised ja õrnad, neil on väga kompleksne aroom ja nende maitses harmoneeruvad omavahel väga hästi magusus ja närvilisus, mida sageli ilmestab mõrkjas varjund. Veinide laagerdumisvõime on märkimisväärne.

3.   Põhjuslikud seosed

Ookeanikliima lõunapoolne nüanss koos eriti soodsa topograafilise asendi, mäejalamile omase päikesevalguse ning Krüogeeni ajastu kiltkivi erosiooni käigus tekkinud kivise ja pindmise mullaga annab asukohale väga heade veinide tootmiseks kõik eelised. Kohaliku viinamarjasordi „Chenin B“ jaoks on päritolunimetuse „Quarts de Chaume“ piirkond üks eelistatud kasvukohtadest. Viinamarjasort realiseerib seal kogu oma potentsiaali, mis väljendub jõulisuses ja eriomases elegantsis. Tootjad hoolitsevad viinapuude eest hoolikalt, sest neid kasvatatakse vähest saaki andma.

Asukoha ainulaadsus seisneb selles, et see asub ühe Layoni jõe käänukoha südames. Varahommikul jätab sügisudu täiesti küpsete viinamarjade kestale väikesed piisad, mis soodustavad Botrytis cinerea teket. Väärishallitust tekitav seen levib päikesekiirte kuumuses kuldsetele kobaratele, suurendades marjade suhkrusisaldust ja toetades mitmekesise lõhnabuketi arengut. Mõne aastakäigu korral saavutatakse kuivemal hilissuvel suhkrusisaldus viinamarjade kuivatamisega, kasutades ära viinamarju kuivatava kuumuse ja tuule mehhaanilist toimet. Viinamarju korjatakse samal maatükil käsitsi ja valikuliselt ning nende suhkrusisaldus on vähemalt 298 grammi liitri kohta.

Anjou veinivalmistuspiirkonnas on aja jooksul tekkinud alasid, mis toodavad regulaarselt erakordselt häid veine, näiteks päritolunimetusega „Quarts de Chaume“ veine. Need asuvad väga soodsa asukoha südames, kus topograafilised, mullastiku- ja kliimatingimused on optimaalsed. Need on sajandeid tagasi kindlaks tehtud ja nime saanud ning tootjad hoolitsevad nendel aladel väga hoolikalt nii viinapuude kui ka veinikeldrite eest. Nendelt aladelt tulevad aasta-aastalt ainulaadsed veinid, mis on pärast mitut sajandit liigitatud Anjou veinide hulka märkega „cru“. Alates XV sajandist on nõudlus olnud eriti suur nn Chaume’i rendivaldustelt korjatud viinamarjade järele. Selline kuulsus oli alguses kohalik ning seda näitab Ronceray abtissi ja selle kloostri nunnade hoolitsus viinamarjade eest, mille tunnistajaks oli Rocheforti kiriku preester, kes ei kõhelnud 1690ndatel oma tasu täpselt nõudmast: „Chaulme’ist saadud täis veinivaat, mille härra Guerche mulle andis üheksateistkümnest vaadist, mille ta Chaulme’st sai.“

Kõnealune kuulsus ja maine levivad Layoni jõe, veetee ja kaubanduse kaudu. XVIII sajandi lõpus võimaldas jõe laevatatavus tulla hollandlastel varuma neid veine, mis meretranspordile niivõrd hästi vastu pidasid. XIX sajandil kiideti „Quarts de Chaume“ veine mitmetes kirjutistes. Inglise geograaf William Guthries (1708–1770) räägib oma 1802. aastal ilmunud teose „Uus universaalne geograafia“ („Nouvelle Géographie Universelle“) tõlkes oma „Quarts de Chaume“„cru“ tüüpi veinide klassifikatsioonist. Maisonneuve ütleb oma 1925. aastal ilmunud raamatus „Anjou, selle viinamarjad ja vein“ („L'Anjou, ses vignes et ses vins“) nimetusega „Quarts de Chaume“ hõlmatud veinide kohta, et need on „Layoni pärlid“.

Veine kääritatakse mitu kuud, mis tagab nende väga hea säilivuse ning tugevdab nende lõhnabuketi mitmekesisust, mida on maitsmise ajal tunda. Nimetus „grand cru“, mida veinidega nüüd seostatakse, tõendab kasvatustavasid, omandatud oskusi ja ajaloolist mainet, mis on põlvkondade jooksul üles ehitatud ja kindlalt kinnistunud.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

API

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Marne-et-Loire’i departemangu kommuunidest (vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule): Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Brissac-Quincé ja Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult Chanzeaux’ delegeeritud kommuuni territoorium:), Denée, Doué-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Brigné ja Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Montjean-sur-Loire ja La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chavagnes ja Notre-Dame-d'Allençon), Val-du-Layon.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kirjutatakse märgisele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada traditsioonilise nimetuse „grand cru“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise nimetuse kasutamise kohta sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses ega laiuses) poolt nende tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f1846582-d0b3-45b0-89bc-e063ecf4008c

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/20

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 49/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Grignan-les-Adhémar“

PDO-FR-A0929-AM02

Teate kuupäev: 11.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Nimetuse „Grignan-les-Adhémar“ tootespetsifikaadi I peatükis on muudetud IV punkti alapunkti 3 „Vahetus läheduses asuv piirkond“

Vahetus läheduses asuv piirkond on läbi vaadatud, et jätta välja kommuunid, mis ei ole veinivalmistamisega seotud, ja need kommuunid, kus sellega enam ei tegelda, edendades samal ajal geograafilist järjepidevust ning viinamarjade tootmise ja töötlemise seost.

| — | Välja on jäetud kolm kommuuni, mis ei ole veinivalmistamisega seotud (mägikommuunid): Comps, Orcinas, Chaudebonne. |
| --- | --- |

—

Välja on jäetud kolm kommuuni, mis ei ole veinivalmistamisega seotud (mägikommuunid): Comps, Orcinas, Chaudebonne.

| — | Välja on jäetud Morières-les-Avignoni kommuun. |
| --- | --- |

—

Välja on jäetud Morières-les-Avignoni kommuun.

| — | On lisatud Travaillani kommuun, kus tegeldakse laialdaselt veinivalmistamisega ja mis paikneb praeguse vahetus läheduses asuva piirkonna kõrval. |
| --- | --- |

—

On lisatud Travaillani kommuun, kus tegeldakse laialdaselt veinivalmistamisega ja mis paikneb praeguse vahetus läheduses asuva piirkonna kõrval.

Need muudatused tehakse koonddokumendi punkti, mis käsitleb lisatingimusi.

2.   Viinamarjasordid

Nimetuse „Grignan-les-Adhémar“ tootespetsifikaadi I peatükis on muudetud V punkti „Viinamarjasordid“ ning IX punkti „Viinamarjade töötlemine, veinivalmistamine, veini laagerdamine, villimine ja ladustamine“.

| — | Roosade veinide puhul saab põhisordiks 'Cinsaut N' ning see lisandub sortidele 'Syrah N' ja 'Grenache N'. Punaste veinide puhul muudatusi ei ole. |
| --- | --- |

—

Roosade veinide puhul saab põhisordiks 'Cinsaut N' ning see lisandub sortidele 'Syrah N' ja 'Grenache N'. Punaste veinide puhul muudatusi ei ole.

| — | Valgete veinide puhul jagatakse viinamarjasordid peamisteks viinamarjasortideks ('Viognier B', 'Grenache B', 'Marsanne B') ja täiendavateks sortideks ('Bourboulenc B', 'Clairette B'). |
| --- | --- |

—

Valgete veinide puhul jagatakse viinamarjasordid peamisteks viinamarjasortideks ('Viognier B', 'Grenache B', 'Marsanne B') ja täiendavateks sortideks ('Bourboulenc B', 'Clairette B').

Need muudatused viinamarjasortide jaotuses veini värvi järgi ei mõjuta koonddokumenti ega nende viinamarjasortide loetelu, millest võib selle päritolunimetusega veine toota.

| — | Nüüdsest on ette nähtud, et punaste veinide tootmiseks võib kasutada kuni 10 % valgeid viinamarjasorte ja roosade veinide tootmiseks 20 % valgeid viinamarjasorte. |
| --- | --- |

—

Nüüdsest on ette nähtud, et punaste veinide tootmiseks võib kasutada kuni 10 % valgeid viinamarjasorte ja roosade veinide tootmiseks 20 % valgeid viinamarjasorte.

| — | Peamiste viinamarjasortide sisaldus segudes on kindlaks määratud nii, et neid peab olema vähemalt 70 % ulatuses. |
| --- | --- |

—

Peamiste viinamarjasortide sisaldus segudes on kindlaks määratud nii, et neid peab olema vähemalt 70 % ulatuses.

| — | On lisatud säte, mis võimaldab alla 1,5 ha suurustel väikestel põllumajandusettevõtetel, kus veini ei valmistata, mitte järgida oma ettevõttes viinamarjasortide osakaalu reegleid. |
| --- | --- |

—

On lisatud säte, mis võimaldab alla 1,5 ha suurustel väikestel põllumajandusettevõtetel, kus veini ei valmistata, mitte järgida oma ettevõttes viinamarjasortide osakaalu reegleid.

| — | On lisatud viie aasta pikkune erand, mis võimaldab põllumajandusettevõtetel viia end sortide osakaalu reeglitega vastavusse tahtmatu struktuurimuutuse korral (sundvõõrandamine, pärimine). |
| --- | --- |

—

On lisatud viie aasta pikkune erand, mis võimaldab põllumajandusettevõtetel viia end sortide osakaalu reeglitega vastavusse tahtmatu struktuurimuutuse korral (sundvõõrandamine, pärimine).

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Istutustihedus

Nimetuse „Grignan-les-Adhémar“ tootespetsifikaadi I peatükis on muudetud VI punkti „Viinamarjaistanduste haldamine“, et tühistada erand, mille kohaselt on teatavatel INAO osutatud vanadel maatükkidel lubatud minimaalne istutustihedus 3 300 taime hektari kohta 4 000 taime asemel.

Need maatükid on ümber korraldatud ja nende suhtes kohaldatakse nüüd üldreegleid.

Kõnealune erand jäeti koonddokumendist välja ka veinivalmistustavade puhul.

4.   Viinapuude lõikamise nõuded

Nimetuse „Grignan-les-Adhémar“ tootespetsifikaadi I peatükis on muudetud VI punkti „Viinamarjaistanduste pidamine“, et muuta viinapuude lõikamise eeskirju.

Lubatud on lühikeseks lõikamine (Royat' nöörpuu vorm ja lehtrikujuliseks lõikamine) kõige rohkem 12 pungaga taime kohta.

Et võtta arvesse nöörpuu kujunemise aega, on lisatud säte, mille kohaselt on selle kujunemise ajal lubatud lõikamine Guyot' vormi meetodil. Guyot' vormi meetodit kasutatakse kõikidel maatükkidel, kus kasvatatakse sorte 'Syrah' ja 'Viognier' ilma vanusepiiranguta, ja piirdutakse üheõlalise Guyot' vormiga, kusjuures pungade arv puu kohta on sama nagu lühikeseks lõikamise puhul (kuni 12 punga). Selle lõikamisviisi mõte on võidelda puu hävimise vastu ja leevendada puu hapruse puudust, kui see läheb läbi koristusmasina.

Need muudatused on tehtud koonddokumendi punktis „Veinivalmistustavad“.

5.   Toestamisreeglid

Nimetuse „Grignan-les-Adhémar“ tootespetsifikaadi I peatükis on muudetud VI punkti „Viinamarjaistanduse pidamine“, nimelt toestamisreegleid, täpsustamaks, et toestamine on sortide 'Marsanne B', 'Marselan N', 'Roussanne B', 'Syrah N' ja 'Viognier B' puhul kohustuslik ning seda vähemalt ühe kandva trossi ja ühe tõstvate trosside tasandiga (viljelustehnika „raamidel“).

See säte on lisatud koonddokumendi punkti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

Tootespetsifikaadi XI punktis on sätestatud üleminekumeede, millega täpsustatakse, et toestamiskohustust ei kohaldata vanade viinapuude suhtes, mis on istutatud enne 2011. aastat. Nendel maatükkidel toodetud veinide puhul kohaldatakse piiratud saagikust.

Samas lõigus on välja jäetud INAO osutatud vanade maatükkide suhtes kohaldatav erisäte, milles käsitletakse lehtede kõrgust. Need maatükid on ümber korraldatud ja vastavad üldreeglile (vt istutustihedust käsitlev punkt).

Need sätted ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Viinamarjade suhkrusisaldus ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus

Nimetuse „Grignan-les-Adhémar“ tootespetsifikaadi I peatükis on muudetud VII punkti „Viinamarjade korjamine, vedu ja küpsus“.

Võttes arvesse selles lõunapoolses piirkonnas täheldatud küpsusastmeid, on tehtud ettepanek suurendada viinamarjade suhkrusisaldust, et viia minimaalne naturaalne alkoholisisaldus punaste viinamarjade puhul 12 %ni ning roosade ja valgete viinamarjade puhul 11,5 %ni (11 % asemel). Need muudatused on tehtud koonddokumendi osas, milles käsitletakse veinide kirjeldust.

Seega on tootespetsifikaadis viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust suurendatud. Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Saagikus

Nimetuse „Grignan-les-Adhémar“ tootespetsifikaadi I peatükis on muudetud VIII punkti „Saagikus“.

Veinide maksimaalset saagikust on vähendatud 60 hektoliitrilt 58 hektoliitrile hektari kohta. See muudatus on tehtud koonddokumendi punktis, milles käsitletakse maksimaalset saagikust.

Aastast põhisaagikust on punase veini puhul suurendatud 45 hektoliitrilt 48 hektoliitrile hektari kohta ja roosa veini puhul 45 hektoliitrilt 52 hektoliitrile hektari kohta, et suurendada punaste ja roosade veinide tootmist, järgides samas kaitstud päritolunimetuse omadusi. Valgete veinide puhul jääb saagikuseks 52 hektoliitrit hektari kohta. Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Aruandluskohustused ja peamised kontrollitavad punktid

Nimetuse „Grignan-Les-Adhémar“ tootespetsifikaadi II ja III peatükki on muudetud, et seda lihtsustada ja viia see kooskõlla nimetuse kontrollikavaga ning taotluse deklaratsiooni, villimise ja veinitoodangu puhul peamiste kontrollitavate punktide kontrollimise korraga.

See tootespetsifikaadi ajakohastamine ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Grignan-les-Adhémar

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Analüütiline kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Päritolunimetusega „Grignan-les-Adhémar“ veinid on vaiksed veinid, mis jagunevad punasteks, roosadeks ja valgeteks veinideks. Punaste veinide puhul on minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 12 mahuprotsenti ning valgete ja roosade veinide puhul 11,5 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist on:

| — | valgetel ja roosadel veinidel: 4 g/l |
| --- | --- |

—

valgetel ja roosadel veinidel: 4 g/l

| — | punastel veinidel, mille naturaalne alkoholisisaldus on kuni 14 mahuprotsenti: 3 g/l |
| --- | --- |

—

punastel veinidel, mille naturaalne alkoholisisaldus on kuni 14 mahuprotsenti: 3 g/l

| — | punastel veinidel, mille naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi: 4 g/l |
| --- | --- |

—

punastel veinidel, mille naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi: 4 g/l

Villimisetapis on veinide lenduvate hapete sisaldus:

| — | punaste veinide puhul 18,37 milliekvivalenti liitri kohta; – valgete ja roosade veinide puhul 14,28 milliekvivalenti liitri kohta. |
| --- | --- |

—

punaste veinide puhul 18,37 milliekvivalenti liitri kohta; – valgete ja roosade veinide puhul 14,28 milliekvivalenti liitri kohta.

| — | Villimisetapis on punastel veinidel: |
| --- | --- |

—

Villimisetapis on punastel veinidel:

polüfenoolide kogusisaldus (DO 280 nm) vähemalt 40;

värviomadused (DO 420 nm + DO 520 nm + DO 620 nm) üle 5;

maksimaalne õunhappesisaldus 0,4 g/l.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Muude analüütiliste kriteeriumide puhul järgitakse Euroopa Liidu õigusnormides kindlaks määratud väärtusi.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Veinide organoleptiline kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tänu kõigi nende toodete organoleptilistele omadustele kuuluvad need Rhône'i jõe oru veinide suurde perre, kui mullad ja viinamarjasordid on sarnased.

Punased veinid on siiski ainulaadsed ning seda eelkõige tänu viinamarjasordile 'Grenache N', mis istutatakse siin küpsuspiirile ning mis annab veinidele peenust, puuviljast elegantsi ja täidlust. Sort 'Syrah N' täiendab segu, et tagada tanniinine tekstuur, intensiivne värv ning peened taime- ja lillelõhnad. Neid punaseid veine võib juua noorena ja neil on hea säilimispotentsiaal, mille annab sordi 'Syrah N' suur osakaal selle Rhône'i jõe oru viinamarjaistanduste lõunaosa kontrollitud päritolunimetuse puhul.

Roosad veinid, mis saadakse pressimisel või saignée-meetodil (marjadest oma raskusjõul välja imbuv mahl eraldatakse), on puuviljased ja elegantsed ning nende värvus ulatub kahvaturoosast helepunaseni. Suus on need värsked ja pehmed, nendes on ülekaalus punaste marjade aroomid.

Valged veinid valmistatakse segust, millesse pannakse ühelt poolt niisuguseid lõunapoolseid sorte nagu 'Bourboulenc B', 'Grenache B' ja 'Clairette B' ning teiselt poolt selliseid põhjapoolsemaid sorte nagu 'Marsanne B', 'Roussanne B' või 'Viognier B'. Säärane sordivalik pakub palju kombinatsioone ja annab kuivi valgeid veine, millel on keerukas aroomibukett (lille-, puuvilja- ja mineraaliaroomid) ning hapukas maitse, mida suus tasakaalustab alati nende täidlus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi (SO2) üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   
  Konkreetsed veinivalmistustavad

Viljelustava

Istutustihedus

| — | Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Puuridade maksimaalne vahekaugus on 2,50 meetrit. |
| --- | --- |

—

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Puuridade maksimaalne vahekaugus on 2,50 meetrit.

– Samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei või olla väiksem kui 1 meeter ja suurem kui 1,50 meetrit.

Viinapuude lõikamise nõuded

Üldsätted

| — | Viinapuud lõigatakse lühikeseks (lehtrikujuliselt või Royat' nöörpuu vormis), nii et igal viinapuul oleks kuni 12 punga. |
| --- | --- |

—

Viinapuud lõigatakse lühikeseks (lehtrikujuliselt või Royat' nöörpuu vormis), nii et igal viinapuul oleks kuni 12 punga.

| — | Royat' nöörpuu kujunemise ajal, mis on piiratud kahe aastaga, on lubatud Guyot' vorm. |
| --- | --- |

—

Royat' nöörpuu kujunemise ajal, mis on piiratud kahe aastaga, on lubatud Guyot' vorm.

| — | Alates 1. augustist 2022 istutatud maatükkidel ei tohi nöörpuu kõrgus ületada 70 cm. |
| --- | --- |

—

Alates 1. augustist 2022 istutatud maatükkidel ei tohi nöörpuu kõrgus ületada 70 cm.

Erisätted

| — | Sorte 'Viognier B' ja 'Syrah N' võib lõigata ka üheõlalise Guyot' vormi meetodil, kusjuures pikal võrsel võib olla kuni kümme punga ja lühikesel võrsel kuni kaks punga. |
| --- | --- |

—

Sorte 'Viognier B' ja 'Syrah N' võib lõigata ka üheõlalise Guyot' vormi meetodil, kusjuures pikal võrsel võib olla kuni kümme punga ja lühikesel võrsel kuni kaks punga.

Toestamisreeglid

Sortide 'Marsanne B', 'Marselan N', 'Roussanne B', 'Syrah N' ja 'Viognier B' puhul on toestamine kohustuslik ning seda vähemalt ühe kandva trossi ja ühe tõstvate trosside tasandiga (viljelustehnika „raamidel“).

Niisutamine võib olla lubatud.

Konkreetne veinivalmistustava

| — | Subtraktiivsed rikastamistehnoloogiad on punaste veinide puhul lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 10 %. |
| --- | --- |

—

Subtraktiivsed rikastamistehnoloogiad on punaste veinide puhul lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 10 %.

| — | Roosade veinide puhul on lubatud veini valmistamise käigus kasutada aktiivsütt kas üksi või valmistisse segatuna üksnes pressitud virde puhul ning osakaalus, mis võib olla kuni 20 % veini kogusest, mida asjaomane ettevõtja on sellel koristusperioodil valmistanud. |
| --- | --- |

—

Roosade veinide puhul on lubatud veini valmistamise käigus kasutada aktiivsütt kas üksi või valmistisse segatuna üksnes pressitud virde puhul ning osakaalus, mis võib olla kuni 20 % veini kogusest, mida asjaomane ettevõtja on sellel koristusperioodil valmistanud.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

1.

58 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarju korjatakse ja töödeldakse ning veini valmistatakse Drôme'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Allan, La Baume-de-Transit, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-du-Rhône, Clansayes, Colonselle, Donzère, Grignan, La Garde-Adhémar, Les Granges-Gontardes, Malataverne, Montségur-sur-Lauzon, Réauville, La Roche-Saint-Secret-Béconne, Roussas, Salles-sous-Bois, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Valaurie.

7.   Veiniviinamarjasordid

| | ’Bourboulenc B' (hele) – 'Doucillon blanc' |
| --- | --- |

’Bourboulenc B' (hele) – 'Doucillon blanc'

| | ’Carignan N' (tume) |
| --- | --- |

’Carignan N' (tume)

| | ’Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault' |
| --- | --- |

’Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault'

| | ’Clairette B' (hele) |
| --- | --- |

’Clairette B' (hele)

| | ’Grenache N' (tume) |
| --- | --- |

’Grenache N' (tume)

| | ’Grenache blanc B' (hele) |
| --- | --- |

’Grenache blanc B' (hele)

| | ’Marsanne B' (hele) |
| --- | --- |

’Marsanne B' (hele)

| | ’Marselan N' (tume) |
| --- | --- |

’Marselan N' (tume)

| | ’Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell' |
| --- | --- |

’Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell'

| | ’Roussanne B' (hele) |
| --- | --- |

’Roussanne B' (hele)

| | ’Syrah N' (tume) – 'Shiraz' |
| --- | --- |

’Syrah N' (tume) – 'Shiraz'

| | ’Viognier B' (hele) |
| --- | --- |

’Viognier B' (hele)

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   
  Loodus- ja inimtegurid, mis aitavad luua seost

Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Nimetuse „Grignan-les-Adhémar“ geograafiline piirkond asub Drôme Provençale'i piirkonna südames, mis tähistab üleminekuterritooriumi ning praeguse Dauphiné ja Comtat', Keskmassiivi ja Alpide eelmäestiku ristumiskohta. See asub Rhône'i jõe vasakkaldal, Montélimarist lõunas ja Bollène'ist põhjas, La Drôme'i departemangus ning hõlmab 21 kommuuni territooriumi, mis jääb läänes asuva Rhône'i jõe ja ida pool paikneva Enclave des Papesi vahele. Reljeef on vaheldumisi tasane ja künklik, kuid kõrgus merepinnast ei ole kuigi kõrge, keskmiselt 200 meetrit.

Kogu geograafilise piirkonna aluspind koosneb peamiselt keskmise miotseeni moodustistest. See tähendab, et idas (Grignani ja Colonzelle'i kommuunid) on merglised liivad ja lubjaliivast astangutega mergel, mida nimetatakse Grignani mergliks. Keskmel jätkuvad need keskmise miotseeni setted liiva ja Valréas' kollaka liivakiviga (Saffres). Nendest on moodustunud kerged liivmullad, mis on erineva sügavusega ja mineraalainevaesed.

Lõunas eristub La Baume-de-Transit' kommuun Würmi terrasside poolest, mille mullad on kivised savilubjakivimullad, mida on siia kandnud Aygues'i jõgi, samas kui läänes asuvad Rhône'i jõeterrassid.

Põhjas toetuvad vanemad jõeterrassid lubjakiviküngastele, mis sulgevad Rhône'i jõe oru ja on osaliselt kaetud nende nõlvadelt pärit karbonaatkivimitega. Need toiteainevaese ja kehva mullaga piirkonnad moodustasid gariigiala (Bois des Mattes). Aastatel 1960–1970, st suhteliselt hilja toodi siia sisse viinamarjakasvatus.

Selle territooriumi üldine kliima tähistab piiri kahe kliimatüübi vahel. See on vahemerelist tüüpi, mis muutub rohkem või vähem, kui liikuda selle piirkonna põhjaosa poole, mis langeb kokku oliivipuu ja sordi 'Grenache N' kasvatusala põhjapiiriga.

Sademete hulk on ebaühtlane, aasta keskmine jääb vahemikku 700 – 1 000 mm.

Maheda temperatuuri aasta keskmine on 13 °C, kusjuures päikesepaistet on palju, umbes 2 500 tundi aastas. Sagedased tuuled (eriti mistraal) muudavad viinapuude kasvatamiseks kasutatavad mäenõlvad tihti veel põuasemaks.

Lisaks on selles kliimas kontinentaalsete mõjude nüansse, mis on tingitud Rhône'i jõe orgu piiravast künkaahelikust ja avalduvad karmimate talvedena.

Viinamarjaistanduste paiknemine kliimatüüpide piiril tähendab seda, et olukorrad konkreetsetes kohtades erinevad väga palju, olenedes kõrgusest ja reljeefist.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Kohalike viinamarjaistanduste maineka ajaloo üks peamisi sündmusi on vaieldamatult ühe tähtsa viinamarjakasvatusfarmi avastamine 1983. aastal selle piirkonna keskmes, Donzère'i kommuunis paljude Rooma varemete hulgast, mis annavad tunnistust sellest, et siinses piirkonnas kasvatati viinamarju ja valmistati veini juba tollal.

Alates antiikajast, mil see viinamarjaistandus rajati, on see olnud kogu aeg õitsval järjel. 1850. aastal ulatus selle kogupindala 2 500 hektarini. Nii nagu teisi Prantsusmaa viinamarjaistandusi, on ka seda siiski rängalt mõjutanud 1885. aasta viinapuutäide kriis. Hoolimata viinapuude kasvatamise suhtelisest taandumisest, seadis väike tuumik dünaamilisi ja piirkonna veinivalmistustavadele ustavaid viinamarjakasvatajaid eesmärgiks kvaliteetse viinamarjakasvatuse.

Nii esitati 1962. aastal riiklikule päritolu- ja kvaliteediinstituudile (Institut national de l’origine et de la qualité) taotlus tunnustada selle piirkonna veine mpv-kvaliteetveinidena „Coteaux du Tricastin“.

See taotlus rahuldati ametlikult 13. märtsi 1964. aasta määrusega, milles on sätestatud nende veinide tootmise tingimused.

Kümme aastat hiljem täpsustasid tootjad oma sordivalikut vastavalt viinamarjakasvatuse olukordadele, kohandasid ja parandasid tootmismeetodeid ning saavutasid 27. juulil 1973 tunnustamise kontrollitud päritolunimetusena.

Aastatel 1970–1980 hoogustus viinamarjaistanduste rajamine taas ning aastatel 1976–1983 kasvas toodang kiiresti 53 000 hektoliitrilt 78 000 hektoliitrile.

Kontrollitud päritolunimetus „Coteaux du Tricastin“ muudeti nimetuseks „Grignan-les-Adhémar“ – mida tootjad olid juba ammu soovinud – ametlikult 16. novembri 2010. aasta dekreediga.

2010. aastal võtsid viinamarjaistandused enda alla 2 600 hektarit ning nende keskmine toodang oli 55 000 hektoliitrit, mis jagunes umbes 40 individuaalkeldri ja 12 ühistukeldri vahel. Kontrollitud päritolunimetusega „Grignan-les-Adhémar“ veine on kõigis kolmes värvuses, kuigi enamik toodangust on punased veinid, ligikaudu 75 % 2008. aastal toodetud kogusest.

Hiljutised istandused kalduvad järk-järgult arendama kuivade valgete veinide tootmist, mis ka 2008. aastal moodustasid 7 % kogutoodangust.

8.2.   
  Põhjuslikud seosed

Dauphiné ja Provence'i vahel, Rhône'i jõe vasakkaldal rajati viinamarjaistandused, millele tulevad kasuks Drôme Provençale'i vahemerelised mõjud. Viinamarjaistandused koosnevad viinamarjasortidest, mis on sageli lõunapoolsed, asuvad küpsuspiiril ning milles väljendub eriline ainulaadsus tänu sellele, et tootjad, kes eelistavad keskmist kõrgust ja kõige päikselisemaid kohti, on kasvatanud neid põliselt.

Asjaolu, et need viinamarjaistandused ja eriti veinivalmistamise oskusteave on väga iidsed, ulatudes Rooma-eelse Galliani, on tõendatud tänu antiikmaailma ühe vanima veinivilla avastamisele.

Seda oskusteavet on ajaloo kestel edasi antud kogu hõimu Tricastini territooriumil ning tootjate põlvkonnad on suutnud viinamarjaistandusi hoolimata suurtest ohtudest säilitada. Nendest ohtudest tõi viinapuutäi levik kaasa selle, et tekkisid tootjate ametiühingud, kes tulid selle peale, et määrata kindlaks ühised reeglid, mis võimaldavad arendada kvaliteetset toodangut.

Koostöö edenemist on soodustanud nendest viinamarjaistandustest pärit veinide järkjärguline tunnustamine mpn-kvaliteetveinina ja seejärel kontrollitud päritolunimetusega „Coteaux du Tricastin“ ajal, mil nõudlusega seotud nõuded võisid siiski õigustada pigem toodangu suurendamist kui keskendumist päritoluga seotud kvaliteedile.

Kõik veinid on saadud viinamarjadest, mis on kasvatatud hoolikalt valitud maatükkidel, ning on toiteainetevaese, sageli vett hästi läbilaskva ja sooja mullaga maatükkidele istutatud mitme sordi segud. Nimetatud omadused annavad punastele veinidele nende omapära, need veinid on pehmed, puuviljased ja samas tanniinised; kuivadel valgetel veinidel, mis on tüüpilised Vahemere veinid, on tänu nendele omadustele ulatuslik aroomipalett; roosad veinid sarnanevad punaste veinidega: need on pehmed ja puuviljased.

Nende maine kvaliteet ja maine on juba ammusest ajast tuntud, kuigi veinide identiteet on aegade jooksul muutunud. See tulenes ebatäpsetest nimedest, mis tähistasid konkreetset kommuuni või piirkonda.

Nii muudeti 2010. aastal pärast seda, kui tootjad olid juba mitu aastat varem avaldanud selleks soovi, kontrollitud päritolunimetus ära „Grignan-les-Adhémariks“, mis keskendub taas seosele piirkonna geograafilise keskme ja Grignani kommuuni veinide vahel, mille ajalugu on seotud Adhémar de Grignani perekonnaga. Grignani krahv François de Castellane Adhémar, kes valitses Provence'i 17. sajandil ja oli alates 1669. aastast Madame de Sévigné tütre abikaasa, aitas kaasa sellele, et tema perekonna nimi ja Grignani kommuuni nimi oleksid teineteisest lahutamatud.

Faujas de Saint-Fondsi 1781. aastal kirjutatud teoses „Histoire naturelle de la province de Dauphiné“ („Dauphiné provintsi looduslugu“) on kõneldud mainekatest veinidest, mis on tuntud „Donzère'i veinide“ nime all ja mida toodeti samanimelises kommuunis: „kõige tuntumad alad on Roussettes, Suel, Figerasse ja Javalin, mis moodustavad mitmeid mäenõlvu ulatusega ligikaudu pool ljööd ning mullaga, kus on tohutult kive ja ümmargusi kivikesi“. Tagapool on lisatud: „Les Grès' tasandikul [...] toodetakse ka häid veine, samuti Opplilias's, Borillonis ja Lerminas's, mille veini tuleb segada Les Grès' veinidega.“ Veel edasi lugedes saame teada, et need veinid on juba tunnustatud ja hinnatud väljaspool geograafilist piirkonda ning mõnikord palju kaugemalgi: „Donzère'i veine eksporditakse Pariisi, Lyoni, Grenoble'isse, Velaysse ja Vivarais'sse; need ei karda merereisi, sest neid on saadetud Konstantinoopolisse, mis on õnnestunud väga hästi.“ Samas raamatus leiab autor, et sel ajal istutatud sordid ('Clairette', 'Picardan', 'Rosani') „annavad suurepärase valge veini“.

1896. aastal asetati Allanis Château-Bizardis asuvat viinamarjaistandust tutvustavas materjalis Allani, Roussas' ja La Garde-Adhémari kommuunist pärit veinid samale pulgale teiste veinidega, mida nimetatakse „selle“ Côte du Rhône'i veinideks. Allani kommuuni veine on nimetatud ka Jullieni Prantsusmaa viinamarjaistanduste teatmikus „Topographie des vignobles français“ (1822). Autor paigutab need kohe pärast veine „Ermitage“ ja „Côte-Rôtie“. G. Foex mainib oma viinamarjakasvatust käsitlevas traktaadis „Traité de viticulture“ (1895) leheküljel 811 Allani viinamarjaistandusi ning tõmbab paralleele sealt pärit veini ja „Châteauneuf-du-Pape'i“ veini vahele.

Kontrollitud päritolunimetuse geograafiline kese Grignani kommuun, mida on nende viinamarjaistanduste ajalooga seoses väga sageli nimetatud, on saavutanud taas oma tuntuse veinivalmistamise alal tänu tootjate jõupingutustele kvaliteedi saavutamisel. See kajastub eelkõige paljudes üritustes, mis siin toimuvad, ja selles, et on loodud „Grignan-les-Adhémari“ Veinide Maja.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ja veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi:

| — | L'Ardèche’i departemang: Alba-la-Romaine, Aubignas, Bidon, Bourg-Saint-Andéol, Gras, Larnas, Ruoms, Saint-Just, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Martin-d’Ardèche, Saint-Montan, Saint-Remèze, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignières, Viviers; |
| --- | --- |

—

L'Ardèche’i departemang: Alba-la-Romaine, Aubignas, Bidon, Bourg-Saint-Andéol, Gras, Larnas, Ruoms, Saint-Just, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Martin-d’Ardèche, Saint-Montan, Saint-Remèze, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignières, Viviers;

| — | La Drôme'i departemang: Aleyrac, Arpavon, Aubres, La Bégude-de-Mazenc, Bouchet, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Dieulefit, Espeluche, Eyrolles, Eyzahut, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Montboucher-sur-Jabron, Montbrison, Montélimar, Montjoux, Montjoyer, Nyons, Le Pègue, Piégon, Pierrelatte, Les Pilles, Le Poët-Laval, Pont-de-Barret, Portes-en-Valdaine, Puygiron, Rochebaudin, Rochefort-en-Valdaine, Rochegude, Rousset-les-Vignes, Salettes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Sainte-Jalle, Souspierre, Suze-la-Rousse, Taulignan, Teyssières, La Touche, Tulette, Valouse, Venterol, Vesc, Vinsobres; |
| --- | --- |

—

La Drôme'i departemang: Aleyrac, Arpavon, Aubres, La Bégude-de-Mazenc, Bouchet, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Dieulefit, Espeluche, Eyrolles, Eyzahut, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Montboucher-sur-Jabron, Montbrison, Montélimar, Montjoux, Montjoyer, Nyons, Le Pègue, Piégon, Pierrelatte, Les Pilles, Le Poët-Laval, Pont-de-Barret, Portes-en-Valdaine, Puygiron, Rochebaudin, Rochefort-en-Valdaine, Rochegude, Rousset-les-Vignes, Salettes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Sainte-Jalle, Souspierre, Suze-la-Rousse, Taulignan, Teyssières, La Touche, Tulette, Valouse, Venterol, Vesc, Vinsobres;

| — | Le Gardi departemang: Pont-Saint-Esprit, Saint-Paulet-de-Caisson; |
| --- | --- |

—

Le Gardi departemang: Pont-Saint-Esprit, Saint-Paulet-de-Caisson;

| — | Vaucluse'i departemang: Bollène, Buisson, Cairanne, Entrechaux, Faucon, Gigondas, Grillon, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Montdragon, Mornas, Puyméras, Rasteau, Richerenche, Roaix, Sablet, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Villedieu, Violès, Visan. |
| --- | --- |

—

Vaucluse'i departemang: Bollène, Buisson, Cairanne, Entrechaux, Faucon, Gigondas, Grillon, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Montdragon, Mornas, Puyméras, Rasteau, Richerenche, Roaix, Sablet, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Villedieu, Violès, Visan.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele üksusele „Vignobles de la Vallée du Rhône“ (Rhône’i oru viinamarjakasvatusala) vastavalt tingimustele, mis on sätestatud asjaomaste kaitse- ja haldusasutuste vahel sõlmitud kokkuleppes.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f57bb70c-e0a8-44c0-bc75-3aeca81c658d

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/28

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 49/12)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Cabernet d’Anjou“

PDO-FR-A1005-AM02

Teate esitamise kuupäev: 11.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

See ei mõjuta määratletud geograafilise piirkonna piire.

Muudetakse koonddokumenti punkte 6 ja 9.

2.   Piiritletud kasvatusala

Muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Samas reas olevate tüvede omavahelist miinimumkaugust vähendatakse 1 meetrilt 0,90 meetrini.

Muudatuse eesmärk on suurendada viinapuude istutustihedust ilma reavahet muutmata.

Lisatud on ka erisäte viinapuude kohta, mis kasvavad mäeküljel kallakuga üle 10 % ja mille tüvedevaheline kaugus võib olla 0,80 m.

Selle lisamisega võetakse arvesse kõnealustel mäekülgedel kasvavaid viinapuid, mille puhul on kasutatud eri istutustehnikaid (pigem nõlvaga paralleelne kui nõlvaga risti jääv istutus).

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

4.   Lõikamine

Lõikamistehnikaid on ühtlustatud nendega, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul.

Ühtlustamine peaks aitama suurendada töötajate oskuasteavet ja lihtsustama kontrolli. Tehud muudatus peaks aitama viinamarjakasvatajatel tulla toime üha hiljem esinevate külmadega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

5.   Seos piirkonnaga

Seost piirkonnaga muudetakse, asendades viite aastale 2018 viitega aastale 2021 ning muutes kommuunide arvu tulenevalt kommuunide ühinemisest.

Muudetakse koonddokumendi punkti 8.

6.   Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on kustutatud.

Lisatud on üleminekumeede seoses kasvatusala uue piiritlemisega teatavate kommuunide puhul.

Koonddokumenti ei muudeta.

7.   Märgistus

Märgistamiseeskirju on täpsustatud vastavalt nendele, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

8.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

9.   Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadis on tehtud teatab hulk redaktsioonilisi muudatusi.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Cabernet d’Anjou

2.   Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Veinid on roosad vaiksed veinid, mille analüütilised omadused on järgmised. Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti. Fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on veinis pärast käärimist 10 grammi liitri kohta või rohkem. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on määratud kindlaks Euroopa õigusaktidega, kuid kõigi pakendamata veinide puhul, mis tohivad kanda märget primeur (värske) või nouveau (noor), peab lenduvate hapete sisaldus olema 10,2 milliekvivalenti liitri kohta või vähem. Veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on suurema või väiksema magususega. Nende intensiivne lõhnabukett näitab viinamarjasortide eripärasid. Puuviljad on siiski möödapääsmatud (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne). Suus pakuvad veinid arukat tasakaalu värskuse ja täidluse vahel. Nende aroom püsib intensiivselt.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   
  Veinivalmistuse eritavad

1.   Istutustihedus – ridade vaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri.

Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota.

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, on õigus kasutada oma saagi puhul kontrollitud päritolunimetust tingimusel, et täidetud on käesolevas tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri.

2.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi. Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 punga. Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel 2 täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

3.   Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

4.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

5.   Lehestiku kõrgus ja toestamine

Viljelustavad

Toestatud taimede kõrgus on vähemalt 0,6 korda sama suur kui ridade vaheline kaugus, toestatud taimede kõrgust mõõdetakse alates lehtede alumisest piirist (maapinnast vähemalt 0,40 meetri kõrgusel) kuni nende ülemise lõikeääreni (toestuse ülemisest nöörist vähemalt 0,20 meetri kõrgusel).

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, tuleb lisaks täita järgmisi toestuseeskirju: toestuspostide minimaalne kõrgus maapinnast peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestus koosneb neljast nöörireast; kõige ülemise nööri minimaalne kõrgus on 1,85 meetrit maapinnast.

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

| 1. | 69 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

69 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust „Cabernet d’Anjou“ kanda tohtivate veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies et Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies et Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.
  Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

„Cabernet franc N“ (tume)

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

8.   Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab kahte suurt geoloogilist kooslust, kus viinamarjaistandused asuvad peamiselt jõgede kallastel ja mõningatel platoodel: läänes on Armorica massiiv ning sellega seotud eelkambriumi ja paleosoikumi ajajärgust pärinev aluskord; idas Pariisi nõos on iidne aluskord kaetud mesosoikumi ja kainosoikumi ajajärgust pärineva aluskivimiga. See geoloogiline iseärasus eristab geograafilise piirkonna lääneosa, mida iseloomustab kiltsavi ja eelkõige kiltkivikarjäärid ning mida kohalikud nimetavad „must Anjou“, geograafilise piirkonna idaosast, mida iseloomustab kriitkivi (Saumur) ja mida kohalikud nimetavad „valge Anjou“.

Ajalooliselt endise Anjou provintsiga seotud geograafiline piirkond hõlmab 2021. aastal sisuliselt Maine-et-Loire’i departemangu lõunapoolset osa (68 kommuuni) ning Deux-Sèvresi (11 kommuuni) ja Vienne’i departemangude (9 kommuuni) põhjapoolset äärt.

Viinamarjade tootmiseks ettenähtud maatükkide pinnas pärineb erinevatest geoloogilistest formatsioonidest. Kuigi pinnased on väga erinevad, on need üldiselt väheviljakad ja mõõdukate veevarudega. Samuti on nendel pinnastel head termilised omadused.

Geograafiline piirkond asub merelises paraskliimas, kus temperatuurierinevused on suhteliselt väikesed, kuna esiteks on Atlandi ookean suhteliselt lähedal, teiseks mõjutavad temperatuuri Loire’i jõgi ja selle lisajõed ning kolmandaks asuvad viinamarjaistandused mäenõlvadel. Räägitakse ju „Anjou piirkonna mahedast kliimast“, mis väljendub konkreetsemalt talvel, pikas kevades ja sügisel, samas kui suvel on temperatuur sageli kõrge. Kirde-edela-suunalised reljeefid kaitsevad läänetuulte eest, mis on tihti niisked. Seega on geograafilises piirkonnas vähe sademeid, sest seda mõjutab fööni tuul ning see on tänu Choletais’i ja Mauges’i kõrgematele tippudele ookeani niiskuse eest kaitstud. Aastane sademete hulk on umbes 585 millimeetrit, samas kui Choletais’il on aastane sademete hulk umbes 800 millimeetrit.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjaistandusi on Anjous teadaolevalt olnud pidevalt alates esimesest sajandist peale Kristust. Viinapuud kasvavad seal jõudsalt, nagu on näha järgmistest Apolloniuse poeemi ridadest (VI sajand): „Bretagne’ist ei jää kaugele kaljul asuv Cerese ja Bacchuse andidest rikas linn, mille nimi Andégave (Angers) pärineb kreeka keelest.“ Kuigi Anjou viinamarjaistandused arenesid kogu keskaja vältel ning asusid kloostrite egiidi all tegutsema Loire'i kallastele ja Angersi ümbrusse, saavutasid nad oma maine eelkõige alates XII ja XIII sajandist. Henri II kuningriigi ja Akvitaania Eleanori mõju võimaldas sel ajal „Anjou veinil“ jõuda parimatele laudadele.

Alates XVI sajandist kasvas tootmine märkimisväärselt tänu Madalmaade vahendajate saabumisele, kes otsisid oma riigi ja kolooniate jaoks veine. Hollandlased ostsid kokku piisavalt varusid ja kaubandus õitses XVIII sajandil sedavõrd, et transpordi edendamiseks ehitati geograafilist piirkonda läbivale Layoni jõele kanalid. Siiski põhjustas „Anjou veinide“ erakordne maine ahnust ning loodi arvukalt makse (müürimaks, pakendamismaks, kannutäituvusmaks, kaheksandikmaks, läbisõidumaks jms), mis mõjutasid kaubandust negatiivselt. Laastavad Vendée sõjad hävitasid lõpuks viinamarjaistandused. Veinitööstus puhkes taas õitsele XIX sajandi jooksul. 1881. aastal oli viinamarjaistanduste pindala 45 000 hektarit, millest 10 000 hektarit oli alles ka 1893. aastal pärast viinapuutäide sissetungi.

„Anjou“ võlgneb oma tuntuse peamiselt viinamarjasordist 'Chenin B' valmistatud valgete veinide tootmisele. Siiski kiirenes pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi tootmine viinamarjasorti 'Cabernet Franc N' kasvatavates istandustes ja veidi hiljem viinamarjasorti 'Cabernet Sauvignon N' kasvatavates istandustes. XX sajandi alguses valmistati peamiselt kohvikutes tarbitavat kerget veini, mida kohalikud nimetavad „rouget“ tüüpi veiniks, see oli esimene etapp Anjou viinamarjaistanduste ümberkujunemisel. Viinamarjaistandused osalevad kontrollitud päritolunimetuste Cabernet d’Anjou ja Rose d’Anjou all tuntud ja tunnustatud emblemaatiliste roosade veinide laialdase tootmise väljaarendamises, mis on seotud viinamarjasortidega 'Grolleau N' ja 'Grolleau Gris G', millest toodetakse „clairet“ tüüpi ja kahvatuid veine, ning samuti viinamarjasortidega 'Gamay N' ja 'Pineau d’Aunis N'. Teine ümberkujunemise etapp baseerus kogemustel, mille tootjad selle taimerühma haldamisel olid saanud. Viinamarjasordi ja selle istutuskohtade jälgimine ja analüüsimine nende parima võimaliku kooskõla saavutamiseks, saagikoristuse potentsiaali hindamine ning veinivalmistamise tehnikate valdamine viisid punaste veinide tootmise väljaarendamiseni 1960. aastatel.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Roosad veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on suurema või väiksema magususega. Veinide lõhnabukett on intensiivne ja toob igas veinis esile selles kasutatud viinamarjasordi eripärad. Puuviljad on siiski möödapääsmatud (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne). Suus pakuvad veinid arukat tasakaalu värskuse ja täidluse vahel. Nende aroom püsib intensiivselt.

3.   Põhjuslikud seosed

Ainulaadse maastikuga põhjapoolsete viinamarjaistanduste koosmõju pehme kliima, unikaalse geoloogia ja mullastikutingimusega annavad veinidele maitseidentiteedi, mis väljendub veinide värskuses.

Viinamarjade kasvatustingimuste mitmekesisus, kus geoloogilised olud ja mullastikutingimused varieeruvad, on andnud ettevõtjatele võimaluse leida igale kasvatatavale sordile optimaalsed kasvutingimused. Viinapuude käitumise jälgimine ja analüüsimine aitab veinitootjatel seejärel määrata viinamarjaistandusele õige asukoha. Kui liiva ja kruusa sisaldava mullaga küngastel kasvatatakse viinamarjasorte 'Grolleau N', „Grolleau Gris G“ või „Pineau d’Aunis N“, millest valmistatakse puuviljalisi roosasid veine, siis sortidele „Cabernet franc N“ ja „Cabernet-sauvignon N“ sobib paremini hea veevarustusega õhukese kihina paiknev muld või pruunmuld, ning tulemuseks on ümaramad ja heade lõhnaomadustega roosad veinid.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

APi

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja kontrollitud päritolunimetust „Cabernet d’Anjou“ kanda tohtiva veini valmistamise osas, hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele tohib lisada märke primeur (värske) või nouveau (noor) vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kirjutatakse märgisele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Veinidele, millel on märge primeur (värske) või nouveau (noor), on kohustuslik märkida aastakäik.

Veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: - kantud katastrisse, - märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cea1d3f7-577f-445e-9e58-b708a8d13eb8

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/35

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2023/C 49/13)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Anjou“

PDO-FR-A0820-AM03

Teate esitamise kuupäev: 11.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

See ei mõjuta määratletud geograafilise piirkonna piire.

Muudetakse koonddokumenti punkte 6 ja 9.

2.   Piiritletud kasvatusala

Muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Viinamajasortide segamine

Eeskirju, mille alusel punaste veinide puhul täienduseks kasutatavaid viinamarjasorte „Grolleau“ ja „Pineau d’Aunis“ teiste sortidega segatakse on muutunud, et tuua esile sorti „Grolleau“, mille omadused on eeskätt kliimamuutuste kontekstis muutunud väga huvitavaks.

Koonddokumenti ei muudetud.

4.   Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Samas reas olevate tüvede omavahelist miinimumkaugust vähendatakse ühelt meetrilt 0,90 meetrile.

Muudatuse eesmärk on suurendada viinapuude istutustihedust ilma reavahet muutmata.

Lisatud on ka erisäte viinapuude kohta, mis kasvavad mäeküljel kallakuga üle 10 % ja mille tüvedevaheline kaugus võib olla 0,80 m.

Selle lisamisega võetakse arvesse kõnealustel mäekülgedel kasvavaid viinapuid, mille puhul on kasutatud eri istutustehnikaid (pigem nõlvaga paralleelne kui nõlvaga risti jääv istutus).

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

5.   Lõikamine

Lõikamistehnikaid on ühtlustatud nendega, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul.

Ühtlustamine peaks aitama suurendada töötajate oskuasteavet ja lihtsustama kontrolli. Tehtud muudatus peaks aitama viinamarjakasvatajatel tulla toime üha hiljem esinevate külmadega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

6.   Aktiivsöe kasutamine

Tühistatud on keeld kasutada roosade vahuveinide valmistamisel aktiivsütt.

Tühistatud on keeld kasutada valgete veinide ja roosade vahuveinide kääritamisel puutükke.

Selle muudatuse abil saab vajaduse korral kasutada teatavaid nakatamisviise ja parandada selliste lähteveinide struktuuri, mis pannakse pudelisse teiseseks kääritamiseks.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

7.   Seos piirkonnaga

Seost piirkonnaga muudetakse, asendades viite aastale 2018 viitega aastale 2021 ning muutes kommuunide arvu tulenevalt kommuunide ühinemisest.

Muudetakse koonddokumendi punkti 8.

8.   Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on kustutatud.

Lisatud on üleminekumeede seoses kasvatusala uue piiritlemisega teatavate kommuunide puhul.

Koonddokumenti ei muudeta.

9.   Märgistus

Märgistamiseeskirju on täpsustatud vastavalt nendele, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

10.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

11.   Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadis on tehtud teatab hulk redaktsioonilisi muudatusi.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Anjou

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Vaiksed valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Vaiksete valgete veinide omadused: – väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti; – kuivas veinis on suhkrute sisaldus pärast kääritamist kuni 3 grammi liitri kohta, see võib ulatuda kuni 8 grammini liitri kohta, kui üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta ei ole madalam kui 2 grammi fermenteeritavate suhkrute sisaldusest. Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 12,5 mahuprotsenti. Lenduvate hapete sisalduse, üldhappesuse ja vääveldioksiidi üldsisalduse näitajad on kindlaks määratud liidu õigusaktidega. Valged veinid on üldiselt kuivad, kuid võivad mõnikord sisaldada fermenteeritavaid suhkruid ja sel juhul võib neid liigitada poolkuivade, poolmagusate või magusate veinide hulka. Neil on intensiivne lõhnabukett, milles tuleb esile õistaimi (viirpuu, sirel, pärn, raudürt, saialill jms), kuid ka puuviljalisemaid varjundeid (tsitrusviljad, ploom, pirn, kuivatatud puuviljad jms). Nende ümara ja täidlase maitse lõpunootides on värskust ja peenust.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,5 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,5

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Punased valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinidel on järgmised omadused: – väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti; – suhkrute sisaldus pärast kääritamist on kuni 3 grammi liitri kohta, – veinides tähisega „Gamay“, millele lisandub märge primeur (värske) või nouveau (noor), on suhkrute sisaldus pärast kääritamist kuni 2 grammi liitri kohta. Malolaktiline käärimine peab punaste veinide puhul olema kindlasti lõppenud. Punastel veinidel, mida võib hakata turustama lahtiselt või mis on pakendamisetapis, on õunhappe sisaldus kuni 0,4 g/l. Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 12,5 mahuprotsenti. Lenduvate hapete sisalduse, üldhappesuse ja vääveldioksiidi üldsisalduse näitajad on määratud kindlaks Euroopa õigusaktidega, kuid kõigi pakendamata veinide puhul, mis tohivad kanda märget primeur (värske) või nouveau (noor), peab lenduvate hapete sisaldus olema 10,2 milliekvivalenti liitri kohta või vähem. Punased veinid peavad arenema vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. jaanuarini. Vaiksetel punastel veinidel on väga meeldiv tanniinine struktuur. Nende lõhna- ja maitseomadused on küllalt intensiivsed ja sisaldavad punaste puuviljade varjundeid. Struktuur on tuntav, kuid valdavaks peab jääma kergus. Kõige paremad on need veinid kolme aasta jooksul pärast viinamarjade korjamist. Punased veinid tähisega „Gamay“ on värsked ja kerged ning suus mahedad. Neil on iseloomulik aroom, enamasti puuviljane. Üldjuhul on need veinid hinnatud noore veinina.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Vahuveinid

LÜHIKIRJELDUS

Vahuveinid on valged või roosad. Valgete ja roosade vahuveinide valmistamiseks mõeldud lähteveini naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10,5 mahuprotsenti. Vahuveinide tootmiseks ette nähtud rikastamata lähteveini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti. Rikastamata lähteveinis võib fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus olla 24 grammi liitri kohta või vähem. Rikastatud lähteveinis võib fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus olla 5 grammi liitri kohta või vähem. Valgete ja roosade vahuveinide tootmiseks ette nähtud rikastatud lähteveini üldalkoholisisaldus ei tohi ületada 11,6 mahuprotsenti. Pärast teist käärimist ja enne veinisiirupi lisamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus olla pärast rikastamist suurem kui 13 mahuprotsenti. Lenduvate hapete sisalduse, üldhappesuse ja vääveldioksiidi üldsisalduse näitajad on kindlaks määratud liidu õigusaktidega. Vahuveinid on valged või roosad. Neile on iseloomulik peenus, seda mitte ainult gaaside eraldumisel vaid ka aroomis ja maitsestruktuuris.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Istutustihedus – ridade vaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri.

Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota.

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, on õigus kasutada oma saagi puhul kontrollitud päritolunimetust tingimusel, et täidetud on käesolevas tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

2.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi.

| — | Vaiksed valged veinid (kõik sordid), vaiksed punased veinid (sordid „Cabernet franc N“, „Cabernet-sauvignon N“, „Gamay N“, „Pineau d’Aunis N“) Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 punga. Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel kaks täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa. |
| --- | --- |

—

Vaiksed valged veinid (kõik sordid), vaiksed punased veinid (sordid „Cabernet franc N“, „Cabernet-sauvignon N“, „Gamay N“, „Pineau d’Aunis N“) Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 punga. Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel kaks täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

| — | Vaiksed punased veinid ( sort „Grolleau N“) Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 10 punga. Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel kaks täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa. |
| --- | --- |

—

Vaiksed punased veinid ( sort „Grolleau N“) Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 10 punga. Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel kaks täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

| — | Valged ja roosad vahuveinid (sordid „Chenin B“, „Gamay N“, „Grolleau G“, „Grolleau N“, „Pineau d’Aunis N“) Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 punga. |
| --- | --- |

—

Valged ja roosad vahuveinid (sordid „Chenin B“, „Gamay N“, „Grolleau G“, „Grolleau N“, „Pineau d’Aunis N“) Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 punga.

Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel neli täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

3.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi.

| — | Valged ja roosad vahuveinid (sordid „Cabernet franc N“, „Cabernet-sauvignon N“, „Chardonnay B“, „Sauvignon B“) Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 14 punga. |
| --- | --- |

—

Valged ja roosad vahuveinid (sordid „Cabernet franc N“, „Cabernet-sauvignon N“, „Chardonnay B“, „Sauvignon B“) Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 14 punga.

Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel neli täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 14 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

4.   Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

5.   Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Punaste veinide puhul on lubatud kasutada substraktiivseid rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 %.

Pärast rikastamist ei tohi vaikse veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Valgete ja roosade vahuveinide valmistamiseks ette nähtud rikastatud lähteveinis on fermenteeritavate suhkrute sisaldus 5 g/l või vähem ja üldalkoholisisaldus 11,6 mahuprotsenti või vähem.

6.   Puutükkide kasutamine

Veinivalmistuse eritavad

Vaiksete valgete veinide puhul on puutükkide kasutamine keelatud.

Punaste veinide ja vahuveinide puhul on puutükkide kasutamine keelatud, välja arvatud kääritamise ajal.

Roosade vahuveinide valmistamiseks mõeldud lähtevein võib olla toodetud leotamise teel või saignée-meetodiga.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

7.   Lehestiku kõrgus ja toestamine

Viljelustavad

Toestatud taimede kõrgus on vähemalt 0,6 korda sama suur kui ridade vaheline kaugus, toestatud taimede kõrgust mõõdetakse alates lehtede alumisest piirist (maapinnast vähemalt 0,40 meetri kõrgusel) kuni nende ülemise lõikeääreni (toestuse ülemisest nöörist vähemalt 0,20 meetri kõrgusel).

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, tuleb lisaks täita järgmisi toestuseeskirju: toestuspostide minimaalne kõrgus maapinnast peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestus koosneb neljast nöörireast; kõige ülemise nööri minimaalne kõrgus on 1,85 meetrit maapinnast.

5.2.   Maksimaalne saagikus

1.   Vaiksed valged veinid

65 hektoliitrit hektari kohta

2.   Punased valged veinid

65 hektoliitrit hektari kohta

3.   Valged ja roosad vahuveinid:

76 hektoliitrit hektari kohta

4.   Veinid märkega gamay:

72 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

| a) | Kontrollitud päritolunimetust „Anjou“, „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ kanda tohtivate veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:






  — | Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- | --- |

a)

Kontrollitud päritolunimetust „Anjou“, „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ kanda tohtivate veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

—

Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies et Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies et Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré et La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

| b) | Märkega gamay veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:






  — | Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- | --- |

b)

Märkega gamay veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

—

Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult endise Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou, Tuffalun, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult endise Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou, Tuffalun, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

„Cabernet franc N“ (tume)

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

’Chenin B' (hele)

„Gamay N“

’Grolleau N' (tume)

’Grolleau gris G' (hall)

„Pineau d'Aunis N“

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Vaiksed veinid

Geograafiline piirkond hõlmab kahte suurt geoloogilist kooslust, kus viinamarjaistandused asuvad peamiselt jõgede kallastel ja mõnel platool: läänes on Armorica massiiv, mille aluskivim pärineb eelkambriumist ja paleosoikumist; idas Pariisi nõos on iidne aluskord kaetud mesosoikumi ja kainosoikumi ajajärgust pärineva aluskivimiga. See geoloogiline iseärasus eristab geograafilise piirkonna lääneosa, mida iseloomustab kiltsavi ja eelkõige kiltkivikarjäärid ning mida kohalikud nimetavad „must Anjou“, geograafilise piirkonna idaosast, mida iseloomustab kriitkivi (Saumur) ja mida kohalikud nimetavad „valge Anjou“.

Ajalooliselt endise Anjou provintsiga seotud geograafiline piirkond hõlmab 2021. aastal Maine-et-Loire’i departemangu lõunapoolset osa (68 kommuuni) ning Deux-Sèvres’i (11 kommuuni) ja Vienne’i departemangude (9 kommuuni) põhjapoolset äärt. Maine-et-Loire’i piirkonna põhjaosas on mõned väikesed eraldatud istandused, mis tõendavad, et kunagi kasvatati viinamarju kogu departemangus.

Viinamarjade tootmiseks ettenähtud maatükkide pinnas pärineb erinevatest geoloogilistest formatsioonidest. Kuigi pinnased on väga erinevad, on need üldiselt väheviljakad ja mõõdukate veevarudega. Samuti on nendel pinnastel head termilised omadused.

Geograafiline piirkond asub merelises paraskliimas, kus temperatuurierinevused on suhteliselt väikesed, kuna esiteks on Atlandi ookean suhteliselt lähedal, teiseks mõjutavad temperatuuri Loire’i jõgi ja selle lisajõed ning kolmandaks asuvad viinamarjaistandused mäenõlvadel. Räägitakse ju „Anjou piirkonna mahedast kliimast“, mis väljendub konkreetsemalt talvel, pikas kevades ja sügisel, samas kui suvel on temperatuur sageli kõrge. Kirde-edela-suunalised reljeefid kaitsevad läänetuulte eest, mis on tihti niisked. Seega on geograafilises piirkonnas vähe sademeid, sest seda mõjutab fööni tuul ning see on tänu Choletais’i ja Mauges’i kõrgematele tippudele ookeani niiskuse eest kaitstud. Aastane sademete hulk on umbes 585 millimeetrit, samas kui Choletais’il on aastane sademete hulk umbes 800 millimeetrit.

On teada, et viinamarjakasvatused olid Anjou piirkonnas juba alates I sajandist pKr ning viinamarjakasvatusega on selles piirkonnas tegeletud pidevalt. VI sajandi poeedi Apolloniuse luuleridade kohaselt oli viinamarjakasvatus piirkonnas õitsval järjel: „Bretagne’ist ei jää kaugele kaljul asuv Cerese ja Bacchuse andidest rikas linn, mille nimi Andégave (Angers) pärineb kreeka keelest.“ Kuigi Anjou viinamarjaistandused arenesid kogu keskaja vältel ning asusid kloostrite egiidi all tegutsema Loire'i kallastele ja Angersi ümbrusse, saavutasid nad oma maine eelkõige alates XII ja XIII sajandist. Henri II kuningriigi ja Akvitaania Eleanori mõju võimaldas sel ajal „Anjou veinil“ jõuda parimatele laudadele.

Alates XVI sajandist kasvas tootmine märkimisväärselt tänu Madalmaade vahendajate saabumisele, kes otsisid oma riigi ja kolooniate jaoks veine. Hollandlased ostsid kokku piisavalt varusid ja kaubandus õitses XVIII sajandil sedavõrd, et transpordi edendamiseks ehitati geograafilist piirkonda läbivale Layoni jõele kanalid. Siiski põhjustas „Anjou veinide“ erakordne maine ahnust ning loodi arvukalt makse (müürimaks, pakendamismaks, kannutäituvusmaks, kaheksandikmaks, läbisõidumaks jms), mis mõjutasid kaubandust negatiivselt. Laastavad Vendée sõjad hävitasid lõpuks viinamarjaistandused. Veinitööstus puhkes taas õitsele XIX sajandi jooksul. 1881. aastal oli viinamarjaistanduste pindala 45 000 hektarit, millest 10 000 hektarit oli alles ka 1893. aastal pärast viinapuutäide sissetungi.

Siiski kiirenes pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi tootmine viinamarjasorti 'Cabernet Franc N' kasvatavates istandustes ja veidi hiljem viinamarjasorti 'Cabernet Sauvignon N' kasvatavates istandustes. XX sajandi alguses valmistati peamiselt kohvikutes tarbitavat kerget veini, mida kohalikud nimetavad „rouget“ tüüpi veiniks, see oli esimene etapp Anjou viinamarjaistanduste ümberkujunemisel. Selle muutumise teine etapp tugineb tootjate kogemustele piirkonna taimekoosluse haldamisel.

8.2.   Vaiksed veinid

Vaatlused ja analüüsid, mille abil otsiti optimaalset vastavust viinamarjasordi ja selle kasvatusalade vahel, viinamarjakoristusmeetodite tundmaõppimine ja veini valmistamise meetodite omandamine tõid alates 1960. aastatest kaasa punaste veinide tootmise arengu.

Kontrollitud päritolunimetusega „Anjou“ vaiksed veinid võivad olla valged, roosad ja punased.

Valged veinid on üldiselt kuivad, kuid mõnikord võivad need veinid sisaldada fermenteeritavaid suhkruid ja olla poolkuivad, poolmagusad või magusad. Nende veinide aroom on üldiselt intensiivne ja selles on tunda lillelõhna (viirpuu, sirel, pärn, raudürt, kummel jms) ja puuviljalisemaid noote (tsitrusviljad, ploom, pirn, kuivatatud puuviljad jms). Nende veinide maitse on ümar, rikkaliku aroomipaletiga ning värskete ja peenete lõpunootidega.

Punastel veinidel on väga meeldiv tanniinine struktuur. Nende lõhna- ja maitseomadused on küllalt intensiivsed ja sisaldavad punaste puuviljade varjundeid. Struktuur on tuntav, kuid valdavaks peab jääma kergus. Kõige paremad on need veinid kolme aasta jooksul pärast viinamarjade korjamist.

Punased veinid tähisega „Gamay“ on värsked ja kerged ning suus mahedad. Neil on iseloomulik aroom, enamasti puuviljane. Üldjuhul on need veinid hinnatud noore veinina.

Põhjapoolsete viinamarjaistanduste ainulaadne maastik, pehme kliima, unikaalsed geoloogilised ja mullastikutingimused loovad veinide maitseidentiteedi, mis väljendub veinide värskuses.

Geoloogilised olud ja mullastikutingimused on varieeruvad ning viinamarjade kasvatustingimuste mitmekesisus on andnud ettevõtjatele võimaluse leida igale kasvatatavale sordile optimaalsed kasvutingimused. Viinapuude käitumise jälgimine ja analüüsimine aitab veinitootjatel seejärel määrata viinamarjaistandusele õige asukoha. Seega kui Anjou viinamarjakasvatuspiirkond võimaldab viinamarjasordi „Chenin B“ parimatel omadustel tõusta esile valges kuivas veinis, siis lõuna poole avanevad päikesepaistelised nõlvad võimaldavad keerukamate omaduste ilmnemist küpsemas veinis ja kui hooajajärgsed ilmastikutingimused on soodsad, saab valmistada poolmagusaid või magusaid veine.

Kui liiva ja kruusa sisaldava mullaga küngastel kasvatatakse viinamarjasorte 'Grolleau N', 'Grolleau Gris G’ või 'Pineau d’Aunis N’, millest valmistatakse puuviljalisi roosasid veine, siis sortidele „Cabernet franc N“ ja „Cabernet-sauvignon N“ sobib paremini hea veevarustusega õhukese kihina paiknev muld või pruunmuld, ning tulemuseks on ümaramad ja heade lõhnaomadustega roosad veinid, see sobib ka punastele veinidele, mille kergelt lihtsakoelist maitset muudab peenemaks spetsifikaadis ette nähtud lühike arenemisperiood.

Viinamarjasordi „Gamay N“ kasvatamiseks on soodsad nn Anjou musta piirkonna südames asuvad maatükid, mille pinnase moodustavad eelkambriumist pärinevad kivimid, ning selle viinamarjasordi kasvatamiseks ei sobi nn Anjou valge piirkonna tingimused, millele osutab ka märget gamay kandvate punaste veinide kohta tootespetsifikaadi geograafilise piirkonna määratluses esitatud täpsustus seoses geograafilise üksusega.

Mitme põlvkonna jooksul omandatud kogemustele toetuv tootjate oskusteave väljendub samuti tehniliste lahenduste valikus ning viinamarjasortide segamises vastavalt tootmiseesmärgile ja aastakäigule. Tootmise mitmekesisus annab eelise erinevate turgude vallutamisel. Kontrollitud päritolunimetusega „Anjou“, „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ veinid on hinnatud mitte ainult riiklikul tasandil, kus veine hindavad eriti Angers’i linnas ja selle ümbruses elavad inimesed ning Bretagne’i ja Normandia piirkondade inimesed, vaid ka väljaspool riigipiire ning need veinid annavad märkimisväärse panuse sellesse, et Val de Loire’i piirkond on ekspordimahult riigis seitsmendal kohal.

8.3.   Vahuveinid

Vahuveinide tootmine tugineb ajaloolisele vaiksete valgete veinide tootmisele. Tootjad täheldasid XV sajandil, et talvel pudelisse villitud vein hakkas pärast esimeste soojade ilmade tõttu tekkinud teist käärimis mullitama, säilitades seejuures oma rafineeritud aroomi. Algselt olid veinid vähese gaasiga, kuid kui õpiti pudelis toimuvat teist käärimist esile kutsuma kas osaliselt kääritatud viinamarjavirde fermenteeritavate suhkrute abil või veinisiirupi lisamisega, hakkas XIX sajandi alguses arenema vahuveinide tootmine, millele aitas kaasa kriitkivisse kaevatud suurte keldrite olemasolu, kus sai veine madalal ühtlasel temperatuuril säilitada ja laagerdada.

Vahuveinidele on iseloomulik peenus, seda mitte ainult gaaside eraldumisel vaid ka aroomis ja maitsestruktuuris.

Ka vahuveinide tootmine tootmisele andis tõuke asjaolu, et tootjad täheldasid, et keldris säilitatud veinides võis talve lõpus toimuda uus käärimine. Kui seda spontaanset teist käärimist õpiti esile kutsuma, siis hakati kõigepealt tootma poolvahuveine, seda eelkõige viinamarjasordist „Chenin B“. See hiline viinamarjasort sobib oma omaduste, värskuse ja õrna aroomi tõttu vahuveinide tootmiseks eriti hästi. Neid sobivaid omadusi ja pudelis toimunud teise käärimisprotsessi esilekutsumise oskust kasutati vahuveinide tootmiseks alates XIX sajandi algusest, seda eelkõige Jean-Baptiste Ackermanni eestvedamisel.

Erilist tähelepanu pööratakse saagikoristusele. Õigeaegne saagikoristus tagab optimaalse küpsuse ning suhkrusisalduse ja happesuse optimaalse tasakaalu, mis on vajalikud nii värskuse tagamiseks, hästi sujuva teise käärimise kui ka hea säilimisvõime saavutamiseks. Lisaks soodustavad nende veinide tootmist eelkõige nn Anjou valge piirkonna südames asuvad maa-alused keldrid, sest selliste veinide laagerdamiseks on vaja suuri ideaalse valgustuse, õhuniiskuse ja temperatuuriga ladustamis- ja käitlemiskohti. Selliseid rangeid reegleid ja tehnilisi lahendusi kohaldati tumedate viinamarjasortide puhul, et toota piiratud koguses roosasid vahuveine.

Enam kui sajandi jooksul omandatud kogemused ja vahuveinide valmistajate tänased suurepärased oskused peegelduvad ka nende valmistatud veinis. Veini lastakse vähemalt üheksa kuu jooksul sette peal areneda.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

API

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille puhul kohaldatakse erandit kontrollitud päritolunimetust „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ kandva veini valmistamiseks ja laagerdumiseks, kontrollitud päritolunimetust „Anjou“ kandva vaikse veini valmistamiseks, käärimiseks ja arenemiseks ning kontrollitud päritolunimetust „Anjou“ kandva vahuveini valmistamiseks, käärimiseks ja arenemiseks ja pakendamiseks, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

API märkega gamay

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja märkega gamay veini valmistamise osas, hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriumi:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis-Saint-Géréon (ainult endise Ancenis’ kommuuni territoorium), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (ainult Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Bellevigne-les-Châteaux, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (ainult Meigné delegeeritud kommuuni territoorium), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Bellevigne-les-Châteaux, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (ainult Meigné delegeeritud kommuuni territoorium), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d'Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Pakendamine

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Vahuveinid valmistatakse eranditult teise kääritamise teel pudelites.

Veini tuleb hoida pudelis veinisettel vähemalt 9 kuud.

Vahuveinid valmistatakse ja neid turustatakse pudelites, milles toimus veini teine käärimine, välja arvatud veinide puhul, mida müüakse pudelites, mille maht on kuni 37,5 sentiliitrit või enam kui 150 sentiliitrit.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kirjutatakse märgisele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise nime „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse.

Märge gamay

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke gamay, kui veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke kohta kehtestatud eritingimustele.

Märge gamay peab olema kirjutatud etiketil kontrollitud päritolunimetuse järele sama värvi tähemärkidega, mis ei tohi olla suuremad (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähemärkidest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märkele gamay võib lisada märke primeur (värske) või nouveau (noor), eeldusel, et veinid vastavad tootespetsifikaadis nende märgete jaoks kehtestatud eritingimustele.

Veinidele, millel on märge primeur (värske) või nouveau (noor), on kohustuslik märkida aastakäik.

Vaiksed valged veinid

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Vaiksete valgete veinide äridokumentidele, saatedokumentidele ja etiketile on kohustuslik lisada märge „poolkuiv“, „poolmagus“ või „magus“ vastavalt veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusele, nagu on sätestatud liidu eeskirjades. Need märked peavad jääma etiketil kaitstud päritolunimetusega ühele vaateväljale.

Väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui tegemist on katastriüksusega ja selle nimi on esitatud saagideklaratsioonil. Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cea1d3f7-577f-445e-9e58-b708a8d13eb8

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/47

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 49/14)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1)

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Crémant de Loire“

PDO-FR-A0391-AM02

Teate esitamise kuupäev: 11.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna omavalitsusüksused on viidud kooskõlla viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

See ei mõjuta määratletud geograafilise piirkonna piire.

Muudetud on koonddokumendi punkti 6.

2.   Piiritletud kasvatusala

Lisatud on piiritlemise heakskiitmise juhud.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusalade kogupindala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Viinapuude tüvedevaheline kaugus

Tüvedevahelist miinimumkaugust vähendatakse ühelt meetrilt 0,90 meetrile.

Muudatuse eesmärk on suurendada viinapuude istutustihedust ilma reavahet muutmata.

Lisatud on ka erisäte viinapuude kohta, mis kasvavad mäeküljel kallakuga üle 10 % ja mille tüvedevaheline kaugus võib olla 0,80 m.

Selle lisamisega võetakse arvesse kõnealustel mäekülgedel kasvavaid viinapuid, mille puhul on kasutatud eri istutustehnikaid (pigem nõlvaga paralleelne kui nõlvaga risti jääv istutus).

Muudetud on koonddokumendi punkti 5.

4.   Lõikamine

Lõikamistehnikaid on ühtlustatud nendega, mida kasutatakse Loire’i orus asuva Anjou Saumuri piirkonna nimetuste puhul.

Ühtlustamine peaks aitama suurendada töötajate oskusteavet ja lihtsustama kontrolli. Tehtud muudatus peaks aitama viinamarjakasvatajatel tulla toime üha hiljem esinevate külmadega.

Muudetud on koonddokumendi punkti 5.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seost piirkonnaga muudetakse, asendades viite aastale 2018 viitega aastale 2021 ning muutes kommuunide arvu tulenevalt kommuunide ühinemisest.

Muudetud on koonddokumendi punkti 8.

6.   Märgistus

Lisatud on täpsustus vabatahtlikke märkeid käsitleva õigusraamistiku kohta.

Muudetud on koonddokumendi punkti 9.

7.   Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed on kustutatud.

Lisatud on üleminekumeede selliste kommuunide jaoks, kus maatüki piiritlemine kiideti heaks novembris 2020.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

8.   Redaktsioonilised muudatused

Spetsifikaadis on tehtud teatab hulk redaktsioonilisi muudatusi.

Nende muudatustega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

9.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Crémant de Loire

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Omadused

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on valgete ja roosade kvaliteetvahuveinidega. Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on üheksa mahuprotsenti. Rikastamata lähteveinide maksimaalne tegelik alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti ja maksimaalne fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on 24 grammi liitri kohta. Rikastatud lähteveinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist võib olla kuni viis grammi liitri kohta. Pärast rikastamist ei tohi lähteveinide alkoholisisaldus ületada 11,6 mahuprotsenti. Enne sette eraldamist on veinis süsihappegaasi ülerõhk vähemalt neli baari, mõõdetuna temperatuuril 20 °C, pärast sette eemaldamist võib vääveldioksiidi kogusisaldus olla kuni 150 milligrammi liitri kohta. Lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on määratud kindlaks Euroopa Liidu õigusaktidega. Pärast teist käärimist ja enne expedition„i segu (liqueur d’expédition) lisamist ning virde rikastamise korral ei või veini üldalkoholisisaldus ületada 13 %. Üldhappesuse ja vääveldioksiidi näitajad vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

„Crémant de Loire“ on vahuvein, sagedamini on tegemist valge, harvem roosa veiniga. Veini vaht on ühtlane, see tekib väikeste, õrnade ja püsivate mullide tulemusel. Veini lõhnas on tunda valgete õistaimede lõhnanüansse, millega segunevad puuviljalised varjundid, näiteks virsik või aprikoos. Peenekoelises ja tasakaalustatud maitses on ühendatud värskus ja mahedus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   
  Asjaomane veinivalmistustava

1.   Istutustihedus – ridadevaheline kaugus (1)

Viljelustavad

| a) | Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilises piirkonnas: – puude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri. Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis esitatud erisätteid, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter. |
| --- | --- |

a)

Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilises piirkonnas: – puude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri. Kasvatusaladele, kus samas reas olevate viinapuude tüvede vahe on alla 0,90, kuid üle 0,80 meetri või sellega võrdne, ja mille kalle on üle 10 %, antakse samuti õigus kontrollitud päritolunimetusega veini toota. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis esitatud erisätteid, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

2.   Istutustihedus – ridadevaheline kaugus (2)

Viljelustavad

| b) | Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Touraine“ geograafilises piirkonnas: puude minimaalne istutustihedus on 4 500 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,10 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri. |
| --- | --- |

b)

Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Touraine“ geograafilises piirkonnas: puude minimaalne istutustihedus on 4 500 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,10 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,90 meetri.

| c) | Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Cheverny“ geograafilises piirkonnas: Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 tüve hektari kohta. Puuridade maksimaalne vahekaugus on 2,10 meetrit. Samas reas olevate viinapuude vahe on 0,90–1,20 meetrit. |
| --- | --- |

c)

Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Cheverny“ geograafilises piirkonnas: Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 tüve hektari kohta. Puuridade maksimaalne vahekaugus on 2,10 meetrit. Samas reas olevate viinapuude vahe on 0,90–1,20 meetrit.

3.   Viinapuude toestamise eeskirjad

Viljelustavad

| — | Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilises piirkonnas: toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist. Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestamisvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestamine hõlmab 4 toestamistraatide rida; ülemise toestamistraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit. |
| --- | --- |

—

Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilises piirkonnas: toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist. Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestamisvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestamine hõlmab 4 toestamistraatide rida; ülemise toestamistraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

| — | Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuste „Touraine“ ja „Cheverny“ geograafilises piirkonnas: toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,30 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist. |
| --- | --- |

—

Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuste „Touraine“ ja „Cheverny“ geograafilises piirkonnas: toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,30 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

4.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid lõigatakse tagasi nii, et tagasilõigatud võrsed on kas pikad või lühikesed või mõlemat moodi.

„Chenin B“, „Grolleau N“, „Grolleau gris G“, „Orbois B“ ja „Pineau d’Aunis N“ Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 punga. Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel 4 täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

„Cabernet franc N“, „Cabernet-sauvignon“ N, „Chardonnay B“ ja „Pinot noir N“ Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 14 punga. Viinapuude igale tüvele tohib jätta lõikamisel 4 täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte (eraldi lehepunga), on ühel viinapuul kuni 14 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

5.   Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

6.   Koristamine

Viljelustavad

Veinid pärinevad käsitsi korjatud viinamarjadest. Koristusmasinate kasutamine on keelatud.

Viinamarjade transportimiseks tuleb kasutada mittehermeetilisi mahuteid. Mahutite külgede mõõtmed võivad olla kuni 1,20 × 1,20 meetrit, nende kõrgus võib olla kuni 0,40 meetrit. Viinamarjade koristamise ja pressimise vaheline aeg võib olla kuni 24 tundi.

Veinivalmistuse eritavad

| a) | Pärast rikastamist ei tohi lähteveinide alkoholisisaldus ületada 11,6 mahuprotsenti. Pärast teist käärimist ja enne expedition’i segu (liqueur d’expédition) lisamist ning virde rikastamise korral ei või veini üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

a)

Pärast rikastamist ei tohi lähteveinide alkoholisisaldus ületada 11,6 mahuprotsenti. Pärast teist käärimist ja enne expedition’i segu (liqueur d’expédition) lisamist ning virde rikastamise korral ei või veini üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

| b) | Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest. |
| --- | --- |

b)

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

| c) | Pressimiskohad peavad vastama tootespetsifikaadis sätestatud saagi vastuvõtmise, pressimisseadmete ja presside, presside laadimise, mahlade fraktsioneerimise ja hügieeni kriteeriumidele. |
| --- | --- |

c)

Pressimiskohad peavad vastama tootespetsifikaadis sätestatud saagi vastuvõtmise, pressimisseadmete ja presside, presside laadimise, mahlade fraktsioneerimise ja hügieeni kriteeriumidele.

Viinamarjad kallatakse pressi tervetena. Lähteveini valmistamisel saadakse 150 kilogrammist kasutusele võetud viinamarjadest kuni 100 liitrit viinamarjavirret.

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

80 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (ainult Oironi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde ja endise Thouarsi kommuuni territoorium), Tourtenay, Val en Vignes (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Bouillé-Saint-Paul, Cersay ja Saint-Pierre-à-Champ);

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (ainult Langeais“ delegeeritud kommuuni territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (ainult Langeais“ delegeeritud kommuuni territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Le Controis-en-Sologne, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher, Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chambon-sur-Cisse ja Molineuf),Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (ainult Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (ainult Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium), Vineuil; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Le Controis-en-Sologne, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher, Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chambon-sur-Cisse ja Molineuf),Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (ainult Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (ainult Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium), Vineuil;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé-Lézigné (ainult Huillé delegeeritud kommuuni territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (ainult Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (ainult Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (ainult Villevêque’i delegeeritud kommuuni territoorium), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

| | ’Cabernet franc N' |
| --- | --- |

’Cabernet franc N'

| | ’Cabernet-Sauvignon N' |
| --- | --- |

’Cabernet-Sauvignon N'

| | ’Chardonnay B' |
| --- | --- |

’Chardonnay B'

| | ’Chenin B' |
| --- | --- |

’Chenin B'

| | ’Grolleau N' |
| --- | --- |

’Grolleau N'

| | ’Grolleau gris G' |
| --- | --- |

’Grolleau gris G'

| | ’Orbois B' (hele) |
| --- | --- |

’Orbois B' (hele)

| | ’Pineau d’Aunis N' |
| --- | --- |

’Pineau d’Aunis N'

| | ’Pinot noir N' |
| --- | --- |

’Pinot noir N'

8.   Seos(t)e kirjeldus

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub lainjal platool, mis vastab geoloogiliselt Armorikaani mäemassiivi ääreala esmastele kihistustele ning uuematele mesosoikumi formatsioonidele, vähemal määral Pariisi nõo kaguserva tertsiaariajastu kivimikompleksidele. Geograafiline piirkond hõlmab Loire’i jõe ja selle lisajõgede äärseid alasid ligikaudu 200 kilomeetri ulatuses. 2021. aastal hõlmas piirkond 246 kommuuni, millest mõned on tuntud oma veinimõisate poolest.

Viinamarjakasvatuseks täpselt piiritletud alade puhul on läänepoolses osas tegemist valdavalt kildalise või savika kildalise pinnasega, idapoolses osas savi- ja lubjakivimuldadega (mis pärinevad senomaani, turooni, senooni või eotseeni ladejärgust). Neid muldi iseloomustab mõõdukas veevaru ja hea vee läbilaskvus.

Kõige olulisemaks tuleb pidada turooni kihti. Sellest pärineb tuff, mida kaevandati arvukatest karjääridest, ning sellest on ehitatud Loire’i lossid ning üldisemalt suurem osa selle piirkonna ehitistest; karjääride kohale on jäänud arvukalt süvendeid. Need karjäärid on ümber kujundatud püsiva temperatuuri ja õhuniiskuse tasemega keldriteks, mida kasutatakse seente kasvatamiseks ja veini hoidmiseks.

Kliima on ookeaniline, mõningate nüanssidega. Piirkonna idapoolses servas, mida tuntakse Sologne’i viinamarjakasvatusalana, esineb kontinentaalse kliima mõjutusi, aastane sademetehulk on ülejäänud piirkonnaga võrreldes mõnevõrra suurem ja jääb vahemikku 550–650 millimeetrit. Lääne pool on ookeani mõju tuntavam, seal on temperatuurid ühtlasemad, talv on mahe ja suvised kuumaperioodid on mõõdukad. Seevastu ida pool on temperatuuri erinevused suuremad. Seda olukorda arvestades on Loire’i jõel ja selle lisajõgedel oluline roll temperatuuri reguleerimisel.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatuse ajalugu on küllaltki pikk ning seotud piirkonnas asuvate arvukate kloostrite arenguga. Saint Grégoire de Tours märgib VI sajandil oma teoses „Histoire de France“ (Prantsusmaa ajalugu), et piirkonnas on levinud viinamarjakasvatus ning seal kasutatakse spetsiaalseid käristeid (traquette) lindude eemalepeletamiseks küpsenud viinamarjadega viinapuude juurest. Viinamarjakasvatuspiirkonna õitseaeg oli XVII ja XVIII sajandil tänu Hollandi kaupmeeste aktiivsele tegevusele. Kaupmeestel oli suur laevastik ning nad kasutasid Loire’i jõge eeskätt valgete veinide transportimiseks, vein osteti Ponts-de-Cé, Saumuri ja Vouvray sadamatest, kus tekkisid kvaliteetveinide turud nn mereveinide jaoks.

Vahuveine hakati valmistama XIX sajandi alguses ja see oli ajalooliselt tingitud asjaolust, et viinamarjasordist „Chenin B“ valmistatud Saumuri veinide puhul oli võimalik teha teine kääritamine. Olles teadlik nende veinide sellisest omadusest ning üllatavast sarnasusest Champagne’i veinidega, käivitas Jean-Baptiste Ackerman juba alates 1811. aastast vahuveinide tootmise traditsioonilise meetodi kohaselt. 1838. aastal märkis Angers’ tööstusnäitusele esitatud toodete hindamiskomisjon: „Need veinid on täiesti selged ja läbipaistvad, nende vaht on valge, elav ja sädelev... On näha, et meil on võimalik valmistada Champagne’i veinidega täiesti võrreldavaid veine“.

Vähem kui viiekümne aasta jooksul hakkasid paljud neist esimestest tulemustest innustunud ettevõtjad seda komisjoni julgustavat soovitust järgima. Nii sündisid kuulsad veinimajad (Grandes Maisons), nagu Veuve Amiot, Bouvet-Ladubay, Langlois-Château ja Monmousseau. Tufi kaevandamisest jäänud süvendeid hakati kasutama vahuveinide valmistamisel eelistatud kohtadena. Veinipudelite hoidmiseks kaevati ka spetsiaalseid koopaid. Aastatel 1845–1875, kui prantslaste elatustase paranes ja hakkas välja kujunema raudteevõrgustik, avanesid vahuveinide tootjatele uued kaubanduslikud perspektiivid. Näiteks 1874. aastal saadeti neli miljonit pudelit veini üle kogu Euroopa, XX sajandi alguses kasvas aga Val de Loire’i vahuveinide tuntus hüppeliselt.

Kontrollitud päritolunimetust „Crémant de Loire“ tunnustati 17. oktoobri 1975. aasta dekreediga. Üsna pika aja jooksul on veini tootjad rõhutanud, et vahuveinide tootmisel tuleb hoolega järgida veini toorainele seatud nõudmisi. Dekreediga kinnitatud tootmiseeskirjadest tuleb nimetada nõudeid, mille kohaselt viinamarju on vaja koristada käsitsi, viinamarjad tuleb kallata pressi tervelt, pressida tuleb aeglaselt ning pudeleid on vaja suhteliselt pikka aega hoida horisontaalasendis.

2009. aastal oli aastane toodangu maht 13 miljonit pudelit.

2.   °Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

„Crémant de Loire“ on vahuvein, sagedamini on tegemist valge, harvem roosa veiniga. Veini vaht on ühtlane, see tekib väikeste, õrnade ja püsivate mullide tulemusel. Veini lõhnas on tunda valgete õistaimede lõhnanüansse, millega segunevad puuviljalised varjundid, näiteks virsik või aprikoos. Peenekoelises ja tasakaalustatud maitses on ühendatud värskus ja mahedus.

3.   Põhjuslikud seosed

Viinamarjakasvatuspiirkond on arenenud Loire’i jõe võrgustiku (ligi 200 kilomeetrit) mõjul. Geograafilise piirkonna eri osade kliima ja mullastiku erinevused on tootjatel võimaldanud kasvatada eri viinamarjasorte vastavalt nende eripäradele. Sellised viinamarjaistanduste erinevused pakuvad üsna olulisi eeliseid veinide segamisel kuveede valmistamiseks.

Seoses asjaoluga, et viinamarjasordist „Chenin B“ valmistatud veine on võimalik teist korda kääritada, on eeskätt Saumuri ja Vouvray tootjad välja arendanud meetodi, mis hõlmab loomulikku teist käärimist pudelis. See meetod oli edukas ning tootjad, kes teadsid, et nad valmistavad kõrge mainega toodangut, töötasid välja tehnilised võtted, mis võimaldavad saavutada täiuslikku kvaliteeti. Tufipinnasesse kaevatud koopad on nende veinide valmistamisel väga olulised, kuna see protsess nõuab suuri ühtlaste tingimustega ladustamis- ja käitlemisruume.

Saagikoristusega ja eeskätt saagi transpordiga seotud tootmistingimuste eesmärk on säilitada viinamarjade terviklikkus kuni pressimiseni ning piirata oksüdeerumisprotsessi. Pressimine toimub nõuetekohaselt ettevalmistatud keskkonnas, asjakohaste seadmete abil ja järgides eeskirju, millega määratakse täpselt kindlaks kasutatavate viinamarjade ja saadava veinivirde vahekord; sellega tagatakse saadava mahla kvaliteediomadused ja läbipaistvus. Enam kui sajandi jooksul omandatud kogemustega on vahuveinide valmistajatel tekkinud oskusteave, mis väljendub täielikult nende kuveede koostises. Pikk laagerdumisaeg võimaldab välja kujuneda veini lõhna- ja maitseomadustel ning veinid muutuvad kompleksseteks ja peenekoelisteks.

Üks Angers’ piirkonna viinamarjakasvataja märkis 1980. aastal: „Vahuveini „Crémant de Loire“ valmistatakse kaasaegsete tehniliste vahendite abil, mis võimaldavad järgida traditsioone“. Val de Loire’i piirkonnaga lahutamatult seotud ja nii kohalikule turule kui ka ekspordiks suunatava valge või roosa vahuveini maine on jätkuvalt tõusuteel.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (ei kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“. Selle märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses ega laiuses) kaht kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kaitstud päritolunimetuse nimi on kirjutatud pudelikorgi selle osa peale, mis on pudelikaelas.

Kontrollitud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse; |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Sellise katastriüksuse nimetus esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Pakendamine

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid valmistatakse teise kääritamise teel klaaspudelites.

Villimine klaaspudelitesse, milles toimub teine käärimine, toimub alates saagikoristusele järgnevast 1. detsembrist.

Veini pudelis veinisettel hoidmise aeg peab olema vähemalt üheksa kuud.

Veinid valmivad ja neid turustatakse pudelites, milles toimus veini teine käärimine, välja arvatud veinide puhul, mida turustatakse pudelites, mille maht on kuni 37,5 sentiliitrit või üle 150 sentiliitri.

Veine turustatakse tarbijale pärast vähemalt kaheteistkümne kuu pikkust laagerdamisperioodi, arvestatuna villimiskuupäevast.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fbd01859-710c-4b01-bc35-12c58579e127

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/56 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/56

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 49/15)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Côtes du Jura“

PDO-FR-A0155-AM01

Teate esitamise kuupäev: 10.11.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punktis 1 a on sõnad „sont assurés“ (on tagatud) asendatud sõnaga „ont lieu“ (toimuvad) ning pärast nime „Jura“ on lisatud sõnad „sur la base du code officiel géographique de l’année 2021“ (vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule).

See redaktsiooniline muudatus võimaldab vahetus läheduses asuva piirkonna puhul viidata ametliku geograafiaseadustiku 2021. aastal kehtinud redaktsioonile, mille on avaldanud riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut (INSEE), ja tagada geograafilise piirkonna õiguslik määratlemine.

Geograafilise piirkonna moodustavate kommuunide loetelu ja nende nimesid on ajakohastatud geograafilise piirkonna piire muutmata, võttes arvesse toimunud haldusmuudatusi, mis on kajastatud ametlikus geograafiaseadustikus.

Muudetakse koonddokumendi punkti 6.

Samuti on IV osa punkti 1 lisatud lause, millega teavitatakse sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

2.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 3 on pärast sõna „järgmised“ lisatud sõnad „vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule“.

See redaktsiooniline muudatus võimaldab vahetus läheduses asuva piirkonna puhul viidata ametliku geograafiaseadustiku 2021. aastal kehtinud redaktsioonile, mille on avaldanud riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut (INSEE).

Selle viite lisamine võimaldab tagada vahetus läheduses asuva piirkonna õigusliku määratlemise.

Võttes arvesse toimunud haldusmuudatusi, on vahetus läheduses asuva piirkonna koosseisu kuuluvate kommuunide nimekirja ning kommuunide nimesid ajakohastatud, muutmata selle piirkonna ulatust.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Lisatingimused“.

3.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punktis 1 on kohandamist võimaldavad viinamarjasordid „Aligoté B“, „Chenin B“, „Enfariné B“, „Gringet B“, „Marsanne B“, „Roussane B“, „Sacy B“, „Béclan N“, „Franc noir de Haute-Saône N“ ja „Gamay N“ lisatud järgmiste veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide hulka:

| — | vaiksed valged veinid: „Aligoté B“, „Chenin B“, „Enfariné N“, „Gringet B“, „Marsanne B“, „Roussane B“ ja „Sacy B“; |
| --- | --- |

—

vaiksed valged veinid: „Aligoté B“, „Chenin B“, „Enfariné N“, „Gringet B“, „Marsanne B“, „Roussane B“ ja „Sacy B“;

| — | vaiksed punased ja roosad veinid: „Béclan N“, „Enfariné N“, „Franc noir de Haute-Saône N“ ja „Gamay N“; |
| --- | --- |

—

vaiksed punased ja roosad veinid: „Béclan N“, „Enfariné N“, „Franc noir de Haute-Saône N“ ja „Gamay N“;

| — | vaiksed veinid, mis võivad kanda märget „vin jaune“ (kollane vein): „Enfariné N“, „Gringet B“. |
| --- | --- |

—

vaiksed veinid, mis võivad kanda märget „vin jaune“ (kollane vein): „Enfariné N“, „Gringet B“.

Kliimamuutusega kohanemiseks ja seoses ühiskonna ootustega taimekaitsevahendite kasutamise suhtes, on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev riiklik komisjon otsustanud lubada nimetuste puhul, mille suhtes on esitatud taotlusdokumendid, võtta kasutusele kohandamise eesmärgil huvipakkuvad sordid.

Need viinamarjasordid, mis on osaliselt pärit Jura piirkonnast, võivad kujutada endast eelist kliimasoojenemise kontekstis. Mõnede puhul neist on tegemist hiliste sortidega ja need võimaldavad kohaneda pakaseohuga, teised lisavad veinidele happesust ja võimaldavad seetõttu toota tasakaalustatumaid veine. Need on haiguste suhtes vähemalt sama resistentsed kui viinamarjasordid, mida on nimetuse jaoks juba lubatud kasutada. Nende sortide kasutuselevõtmise eesmärk on samuti rõhutada päritolunimetusega veinide eriomadusi.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Proportsioonieeskirjad põllumajandusettevõtetes

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 2 on lisatud säte, millega täpsustatakse, et kohandamise eesmärgil huvipakkuvate sortide osakaal ei tohi ületada 5 % põllumajandusettevõtte viinamarjasortidest ja seda tuleb hinnata kõikidel kasvatusaladel, kus toodetakse kaitstud päritolunimetusega veini.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on muudetud viinapuude lõikamist käsitlevaid sätteid, lisades kohandamise eesmärgil huvipakkuvad sordid.

Muudetakse koonddokumendi punkti „Konkreetsed veinivalmistustavad“.

6.   Viinapuude kasvatamise üldseisund

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis f on viinapuude kasvatamise keskkonnamõju piiramiseks täpsustatud, et sünteetilist mineraalset lämmastikväetist võib kasutada kuni 40 ühiku ulatuses hektari kohta aastas.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Muud viljelustavad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punktis 2 on füüsilise ja bioloogilise keskkonna omaduste säilitamiseks täpsustatud, et kasvatusalade puhul, mis asuvad enam kui 15 % suurusel kallakul, tuleb vähemalt igal teisel ridadevahelisel alal hooldada külvatud või looduslikku taimkatet mehhaaniliste või füüsiliste vahendite abil. Selle sättega asendatakse ridade pikkuse piirang kasvatusalade puhul, mis asuvad enam kui 15 % suurusel kallakul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Saagikoristus

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 1 alapunktis a on välja jäetud säte, mis käsitleb saagikoristuse alguskuupäeva kindlaksmääramist. See säte on välja jäetud, sest tootespetsifikaadis on märgitud viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus saagikoristuse etapis, mis võimaldab ettevõtjatel saaki koristada vastavalt aasta eripärale ja geograafilisele asukohale.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punkti 2 alapunkti a kohaselt on vaiksete valgete veinide maksimaalset kogusaagikust suurendatud 72 hektoliitrilt 78 hektoliitrile hektari kohta. See muudatus võimaldab viinamarjakasvatajatel saada kasu hea saagikusega aastatest olukorras, kus keskmine tootmismaht väheneb.

Muudetakse koonddokumendi punkti „Maksimaalne saagikus“.

10.   Viinamarjasortide segamine

I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis a on sätestatud, et kohandamise eesmärgil huvipakkuvad sordid ei tohi üheskoos või eraldi moodustada üle 10 % veinide valmistamiseks kasutatavast lõplikust segust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Veini liikumine volitatud ladustajate vahel

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis käsitleb veinide liikumist volitatud ladustajate vahel, on välja jäetud.

Selleks et veini saaks eelkõige kaubandusettevõtjatele kiiresti edastada, on välja jäetud kuupäev, millest alates võib vein volitatud ladustajate vahel liikuda.

Seetõttu on muudetud IX osa punkti 5 pealkirja, jättes välja sõnad „à la circulation des produits et“ (toodete liikumine ja).

IX osapunkti 5 punkti alapunkti a pealkiri on välja jäetud.

Need tootespetsifikaadis tehtud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punktis 3 jäetakse välja sõnad „limitation de la longueur des rangs“ (piirates ridade pikkust). See muudatus on kooskõlas tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punktis 2 „Muud viljelustavad“ tehtud muudatusega.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Seos geograafilise piirkonnaga“.

13.   Deklareerimiskohustus

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punktis 2 on muudetud taotlemisdeklaratsiooni esitamise lõppkuupäeva, nii et see ühildub saagideklaratsiooni esitamise lõppkuupäevaga.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14.   Peamised kontrollitavad punktid ja hindamismeetodid

Tootespetsifikaadi III peatüki I osas on muudetud peamiste kontrollitavate punktide tabelit, et võtta arvesse uusi redaktsioonilisi eeskirju.

Need tootespetsifikaadis tehtud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

15.   Viited kontrolliasutusele

Tootespetsifikaadi III peatüki II osas on ajakohastatud esimeses lõigus osutatud kontrolliasutuse aadressi.

Teine lõik, milles viidatakse kontrolliasutusele, on välja jäetud, et järgida tootespetsifikaadi selle osa koostamise uusi eeskirju.

Kolmandat lõiku on muudetud ja neljas lõik on välja jäetud, et järgida uusi redaktsioonilisi eeskirju.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Côtes du Jura

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 15. | Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

15.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Vaiksed valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Peamine toode on kuiv valge vein, mis on valmistatud peamiselt sortide „Chardonnay B“ ja „Savagnin B“ segust. Aroomipaletis esineb valdavalt mineraalseid ja ränikivi noote, millele lisandub värskust ja puuviljasust. Valgete veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti ning pärast rikastamist ei või veinide alkoholisisaldus ületada 14 mahuprotsenti. Villimise ja tarbijale turustamise etapis on veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Vaiksed punased ja roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Punased ja roosad veinid on väga terviklike lõhna- ja maitseomadustega. Sort „Poulsard N“, mida punaste veinide valmistamiseks kasutatakse, annab veinile iseloomuliku heleda rubiinpunase värvuse ja puuviljased lõhna- ja maitseomadused. Sordi „Pinot noir N“ puhul on värvus tumedam ning lõhna- ja maitsevarjundid meenutavad punaseid puuvilju. Sordi „Trousseau N“ puhul on veinid parkivamad, tihtipeale intensiivsema värvusega, veinidel on sageli loomseid nüansse. Punaste (või roosade) veinide laagerdumisel omandavad lõhna- ja maitseomadused sageli alusmetsa, huumuse ja seente varjundeid. Punaste ja roosade veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei või veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti. Villimise ja tarbijatele turustamise etapis on punase veini õunhappesisaldus kuni 0,4 grammi liitri kohta. Villimise ja tarbijale turustamise etapis on veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinid

LÜHIKIRJELDUS

Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinid on magusad veinid, millel on kuumtöödeldud puuviljade maitsenüansid, mis meenutavad kuivatatud ploomi või kuumtöödeldud apelsini, või mee maitsenüansid. Lõhn ja maitse varieeruvad lähtuvalt mitte üksnes veini päritolust, vaid ka lähtuvalt kasutatud viinamarjasortidest ning konkreetse tootja või veinikoja omaniku oskusteabest. Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinide minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 14 mahuprotsenti ja üldalkoholisisaldus vähemalt 19 mahuprotsenti. Märkega „vin de paille“ (õlevein) veinide lenduvate hapete sisaldus veini villimise ja tarbijale turustamise etapis on väiksem kui 25 milliekvivalenti liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   Märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinid

LÜHIKIRJELDUS

Märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinidele on iseloomulik eripärane ja terviklik „kollase veini maitse“, mis ühendab pähkli, õuna, kuumtöödeldud puuviljade ja vürtside lõhna- ja maitsenüansse, ning kaunis kuldkollane värvus. Märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti. Villimise ja tarbijale turustamise etapis on veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

1.

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 tüve hektari kohta, välja arvatud astangutele istutatud viinapuude puhul. Viinapuude puhul, mis ei ole istutatud astangutele ning astangute puhul, millel on vähemalt kaks viinapuude rida, võib iga tüve jaoks jääda kuni kaks ruutmeetrit pinda. Selle pindala arvutamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea tüvede vahekaugusega. Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on kaks meetrit.

| — | Lõikamisel on lubatud kasutada kas ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi või võrsete lühikeseks lõikamist (Royat’ nöörpuu vorm). |
| --- | --- |

—

Lõikamisel on lubatud kasutada kas ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi või võrsete lühikeseks lõikamist (Royat’ nöörpuu vorm).

| — | Viinamarjasortide „Chardonnay B“, „Poulsard N“, „Savagnin B“, „Trousseau N“, „Aligoté B“, „Chenin B“, „Enfariné N“, „Gringet B“, „Marsanne B“, „Roussane B“, „Sacy B“, „Béclan N“, „Franc noir de Haute-Saône N“ ja „Gamay N“ puhul on pungade arv kuni 20 punga tüve kohta ja 120 000 punga hektari kohta. Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni kümme punga, samuti on lubatud jätta kuni kaks uuendusvõrset kahe pungaga. |
| --- | --- |

—

Viinamarjasortide „Chardonnay B“, „Poulsard N“, „Savagnin B“, „Trousseau N“, „Aligoté B“, „Chenin B“, „Enfariné N“, „Gringet B“, „Marsanne B“, „Roussane B“, „Sacy B“, „Béclan N“, „Franc noir de Haute-Saône N“ ja „Gamay N“ puhul on pungade arv kuni 20 punga tüve kohta ja 120 000 punga hektari kohta. Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni kümme punga, samuti on lubatud jätta kuni kaks uuendusvõrset kahe pungaga.

| — | Viinamarjasordi „Pinot noir N“ puhul on pungade arv kuni 80 000 punga hektari kohta. Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni kaheksa punga, samuti on lubatud jätta kuni kaks uuendusvõrset kahe pungaga. |
| --- | --- |

—

Viinamarjasordi „Pinot noir N“ puhul on pungade arv kuni 80 000 punga hektari kohta. Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni kaheksa punga, samuti on lubatud jätta kuni kaks uuendusvõrset kahe pungaga.

| — | Veinid, mis võivad kanda traditsioonilist märget „vin de paille“ (õlevein), on valmistatud käsitsi koristatud viinamarjadest. |
| --- | --- |

—

Veinid, mis võivad kanda traditsioonilist märget „vin de paille“ (õlevein), on valmistatud käsitsi koristatud viinamarjadest.

2.

Konkreetne veinivalmistustava

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti punaste ja roosade veinide puhul ning 14 mahuprotsenti valgete veinide puhul.

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. Puutükkide kasutamine on keelatud kõikide veinide puhul. Punaste veinide virde puhul on lubatud kasutada subtraktiivseid rikastamismeetodeid. Osalise kontsentratsiooni määr on maksimaalselt 10 %. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

5.2.   Maksimaalne saagikus

1.   Vaiksed valged veinid

78 hektoliitrit hektari kohta

2.   Vaiksed punased ja roosad veinid

66 hektoliitrit hektari kohta

3.   Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinid

20 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub Jura departemangu järgmiste kommuunide territooriumil, vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule: Abergement-le-Grand, Abergement-le-Petit, Aiglepierre, Arbois, Arlay, Les Arsures, Augea, Aumont, Balanod, Baume-les-Messieurs, Beaufort-Orbagna, Bersaillin, Blois-sur-Seille, Brainans, Buvilly, Césancey, La Chailleuse (ainult endise Saint-Laurent-La-Roche’i kommuuni territoorimile vastav osa), Champagne-sur-Loue, La Chapelle-sur-Furieuse, Château-Chalon, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Conliège, Courbouzon, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Digna, Domblans, L’Etoile, Frébuans, Frontenay, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Grozon, Ladoye-sur-Seille, Lavigny, Lons-le-Saunier, Le Louverot, Macornay, Mantry, Marnoz, Mathenay, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Mesnay, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molamboz, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montholier, Montigny-lès-Arsures, Montmorot, Mouchard, Nevy-sur-Seille, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Plainoiseau, Les Planches-près-Arbois, Poligny, Port-Lesney, Pretin, Pupillin, Quintigny, Revigny, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Saint-Amour, Saint-Cyr-Montmalin, Saint-Didier, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Sainte-Agnès, Salins-les-Bains, Sellières, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal (ainult endise Trenali kommuuni territoorimile vastav osa), Les Trois-Châteaux, Vadans, Val-Sonnette (ainult endiste Grusse’i, Vercia ja Vincelles’i kommuunide territooriumide vastav osa), Vaux-sur-Poligny, Vernantois, Le Vernois, Villeneuve-sous-Pymont, Villette-lès-Arbois, Voiteur.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7.   Veiniviinamarjasordid

„Chardonnay B“

„Pinot noir N“

„Pulsard N – Ploussard“

„Savagnin blanc B“

„Trousseau N“

8.   Seos(t’e kirjeldus

8.1.   Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Nimetusega „Côtes du Jura“ hõlmatud geograafiline piirkond kuulub Rovermonti looduslikku piirkonda ja seda piiravad:

| — | idas Jura esimene lubjakiviplatoo, mille keskmine kõrgus on 550 meetrit, |
| --- | --- |

—

idas Jura esimene lubjakiviplatoo, mille keskmine kõrgus on 550 meetrit,

| — | läänes tasandik, mis moodustab Bresse'i süvendi idaserva.
  Viinamarjakasvatusala hõlmab – katkestustega – 80 kilomeetri pikkuse ja 2–5 kilomeetri laiuse riba, mis põhiosas kaldub läänesuunas ja paikneb kõrgusel 300–450 meetrit.
  Piirkonnas on keeruline küngastest moodustunud ahelik, mis paikneb põhja-lõuna suunal ja erineb põhireljeefist, milles on valdavad samasuunalised 50–100 meetri sügavused madalamad nõod. Selline maastik on otseselt seotud Jura’ mäestiku nihkega Bresse’i madaliku suunas seoses Alpi mägede kerkimisega: |
| --- | --- |

—

läänes tasandik, mis moodustab Bresse'i süvendi idaserva.

Viinamarjakasvatusala hõlmab – katkestustega – 80 kilomeetri pikkuse ja 2–5 kilomeetri laiuse riba, mis põhiosas kaldub läänesuunas ja paikneb kõrgusel 300–450 meetrit.

Piirkonnas on keeruline küngastest moodustunud ahelik, mis paikneb põhja-lõuna suunal ja erineb põhireljeefist, milles on valdavad samasuunalised 50–100 meetri sügavused madalamad nõod. Selline maastik on otseselt seotud Jura’ mäestiku nihkega Bresse’i madaliku suunas seoses Alpi mägede kerkimisega:

| — | tasane põhireljeef vastab Jura mägede esimese platoo servale, geoloogiliselt on tegemist kesk-juura ajastust pärineva kõva lubjakivikihiga, mis paikneb triiase ja varasest juura ajastust pärinevatel mergli- ja savikihtidel; |
| --- | --- |

—

tasane põhireljeef vastab Jura mägede esimese platoo servale, geoloogiliselt on tegemist kesk-juura ajastust pärineva kõva lubjakivikihiga, mis paikneb triiase ja varasest juura ajastust pärinevatel mergli- ja savikihtidel;

| — | künkad kujutavad endast platoost eraldunud (soomuselisi) kilde, mis on nihkunud üksteisega kattuvate kerkemurrangute esiküljele. Üldjuhul on nende põhja-lõuna-suunaline pikkus suurem (2–3 km) kui ida-lääne-suunaline (0,5–1 km). Nende lubjakivialade suur vastupidavus erosioonile on võimaldanud neil geograafilise piirkonna maastikus püsima jääda. Madalamad kohad on seevastu merglise aluspinnaga. See aluspind pärineb algselt enam kui 200 meetri paksusest merglikihist, mis on Bresse’i tasandikule kandunud tükkidena geoloogilise nihke käigus.
  Suurem osa viinamarjade kasvatusaladest asub kas mäeküljel või selle jalamil allpool platoo metsavööndit või mäejalami hajutatud küngaste päikesele paremini avatud nõlvadel.
  Lubjakivi leidub siin kõikjal. See vett läbilaskev ja lahustuv kivim on viinamarja ja eriti Jura piirkonna viinamarjasortide jaoks väga sobiv. Lubjakiviplatoo servades on pinnas küllalt mitmekesise koostisega, siin leidub merglit, savi ja lubjakiviveeristikku.
  Geograafilises piirkonnas valitseb jahedapoolne ja rohkete sademetega ookeaniline kliima, milles on samas kontinentaalse kliima mõjutusi: temperatuuri suur kõikumine aasta lõikes, aasta keskmine temperatuur on 10,5 °C, suvi on soe ja niiske. Aastane sademete hulk on üle 1 000 mm, sademed on aasta ringi ühtlaselt jagunenud. Sügised on siiski suhteliselt kuivad ja tuulised. |
| --- | --- |

—

künkad kujutavad endast platoost eraldunud (soomuselisi) kilde, mis on nihkunud üksteisega kattuvate kerkemurrangute esiküljele. Üldjuhul on nende põhja-lõuna-suunaline pikkus suurem (2–3 km) kui ida-lääne-suunaline (0,5–1 km). Nende lubjakivialade suur vastupidavus erosioonile on võimaldanud neil geograafilise piirkonna maastikus püsima jääda. Madalamad kohad on seevastu merglise aluspinnaga. See aluspind pärineb algselt enam kui 200 meetri paksusest merglikihist, mis on Bresse’i tasandikule kandunud tükkidena geoloogilise nihke käigus.

Suurem osa viinamarjade kasvatusaladest asub kas mäeküljel või selle jalamil allpool platoo metsavööndit või mäejalami hajutatud küngaste päikesele paremini avatud nõlvadel.

Lubjakivi leidub siin kõikjal. See vett läbilaskev ja lahustuv kivim on viinamarja ja eriti Jura piirkonna viinamarjasortide jaoks väga sobiv. Lubjakiviplatoo servades on pinnas küllalt mitmekesise koostisega, siin leidub merglit, savi ja lubjakiviveeristikku.

Geograafilises piirkonnas valitseb jahedapoolne ja rohkete sademetega ookeaniline kliima, milles on samas kontinentaalse kliima mõjutusi: temperatuuri suur kõikumine aasta lõikes, aasta keskmine temperatuur on 10,5 °C, suvi on soe ja niiske. Aastane sademete hulk on üle 1 000 mm, sademed on aasta ringi ühtlaselt jagunenud. Sügised on siiski suhteliselt kuivad ja tuulised.

8.2.   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Juura mägedes olid viinamarjaistandused juba Rooma riigi alguses, nende olemasolu kinnitavad tõendid pärinevad aastast 1000. I sajandil nimetatakse Plinius Noorema tekstis ära „Sequanie“, mis oli piirkonna endine nimi, tuntud veine. 1272. aastal kehtestas Jean de Chalon eeskirjad Juura mägedes kasutatava viinamarjakasvatusmeetodi kohta, et säilitada veinide kvaliteet.

XIX sajandi lõpus kasvas departemangus viinapuid juba 20 000 hektaril. Paraku laastas viinamarjaistandusi XIX sajandi lõpus viinapuutäikriis, seejärel mõjutasid neid XX sajandi sõjad ja majanduskriisid, kuid tänu viinamarjakasvatajate pingutustele ja nende tehtud valikutele õnnestus Juura mägede viinamarjaistandused siiski taastada.

Jura piirkonnas kasutatavaid viinamarjasorte on seal kasvatatud juba sajandeid. Jura piirkonnale on iseloomulikud kolm peamist sorti: sort „Poulsard N“, mille kasvatamisest Jura piirkonnas on säilinud kirjalikud tõendid alates 1620. aastast; sort „Trousseau N“, mille kohta Jura piirkonnas on kindlaid andmeid alates 1732. aastast; ja sort „Savagnin B“, mille kasvatamise kohta on tõendeid alates 1717. aastast. Kaks viinamarjasorti on pärit naabruses asuvatest Burgundia viinamarjaistandustest: sort „Chardonnay B“, mida kasvatatakse Jura piirkonnas alates 1717. aastast, ja sort „Pinot Noir N“, mille kohta kõige vanem teadaolev viide pärineb 1385. aastast nime „Savagnin noir“ all.

Üldiselt valmistatakse selliseid valgeid veine, millel on võrdlemisi pikk laagerdumisaeg, et kujuneksid välja veinide erilised aromaatsed omadused.

Märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinide tootmise näol on tegemist Jura piirkonna eripäraga, mille päritolu ei ole teada. Jura piirkonna tootjad on seda reguleerinud rangete eeskirjadega: sordi 'Savagnin B' kasutamine, mikrofloorakihi (voile) moodustavate endogeensete mikroobsete tüvede loomuliku arengu säilitamine, veini kääritamine ilma vaatide lisatäitmiseta jne. Viinamarjad korjatakse optimaalsel küpsusastmel ja neist valmistatakse kuiv valge vein. Seejärel lastakse sellel veinil tammevaatides seista ilma vaatide lisatäitmiseta vähemalt 6 aasta jooksul. Selle pika laagerdumisaja jooksul tekib veini pinnale loomulik pärmiseente kiht. Veini laagerdumise ajal juhib see veini oksüdeerumisprotsessi. „Kollane vein“ villitakse 62 sentiliitrise mahuga originaalpudelitesse nimetusega „Clavelin“.

Jura piirkonna eripära on samuti vein märkega „vin de paille“ (õlevein). Selleks et saavutada küllaltki külma ja niiske piirkonna puhul kõrge suhkru kontsentratsioon, kuivatatakse viinapuult eemaldatud valitud kobaraid päikese käes vähemalt kuue nädala jooksul. Kobarad riputatakse raudtraatidele või paigutatakse väikestesse perforeeritud kastidesse või alustele, mida hoitakse kuivades ja ventileeritud, kuid mitteköetavates ruumides. Seejärel toimub aeglane ja väga väikese saagikusega pressimine, mille tulemusel saadakse väga suure suhkrusisaldusega ja aeglaselt kääritatav veinivirre.

2009. aastal toodeti 526 hektari suuruselt „Côtes du Jura“ päritolunimetusega viinamarjakasvatusalalt pärinevatest viinamarjadest ligikaudu 12 800 hektoliitrit valget veini, 6 250 hektoliitrit punast või roosat veini, 600 hektoliitrit veini märkega „vin jaune“ ja 450 hektoliitrit veini märkega „vin de paille“.

8.3.   Põhjuslikud seosed

Kontrollitud päritolunimetusega veinide „Côtes du Jura“ eriomadused on eelkõige seotud piiritletud kasvatusaladega, mida iseloomistavad rikkaliku lubjakivimurruga kaetud merglipinnas (savi-lubjakivi) ja kaldega mäenõlvadel valguse suhtes soodsa asetusega viinamarjaistandused. Pinnase sügavam osa on püsivalt jahe, ülemistes kihtides aitab tihe lubjakiviveeristikku sisaldav kiht kaasa pinnase heale soojenemisele ja läbilaskevõimele. Nende mullastikuga seotud, topograafiliste ja mesoklimaatiliste tegurite koosmõju loob geograafilises piirkonnas optimaalsed tingimused selliste aromaatsete valgete veinide tootmiseks, milles on puuviljasust ja mineraalsust ning mille värskus võimaldab neil väga hästi vananeda.

Kontrollitud saagikust tagavate meetodite abil saavutavad viinamarjakasvatajad kasvatusala optimaalse haldamise ning juhivad toodangu kogust ja tootmisvõimsust. Nad kasutavad tootmismeetodeid, mis aitavad säilitada pinnast (rohuribad jne), et vähendada viinamarjaistanduste üldisi erosiooniriske järsul kallakul ja merglirikkal pinnasel.

Lõuna-, edela- ja läänesuunalised viinamarjaistandused on päikesele väga hästi avatud, olles samas kaitstud idast ja põhjast puhuvate külmade tuulte eest.

Talve ja suve vahelised suured temperatuurierinevused aitavad kaasa kollase veini (vin jaune) maitset tekitava pärmseente kihi moodustumisele veini pinnal. Tootespetsifikaadis mainitud väga pika ja ilma vaatide lisatäitmiseta toimuva laagerdumise tava hõlbustab „kollase veini“ eriomaduste väljakujunemist. Veini laagerdumise ajal lõhna- ja maitseomadused kontsentreeruvad ja muutuvad terviklikumaks.

Tuuliste sügiste suhteliselt kuivad perioodid toetavad „õleveini“ (vin de paille) valmistamiseks vajalikku viinamarjade kuivamist. Minimaalne laagerdumisaeg vaatides, mis kestab kuni koristamisele järgneva kolmanda aasta 15. novembrini, st vähemalt 18 kuud, soodustab terviklike lõhna- ja maitseomaduste väljakujunemist ja veini optimaalset laagerdumist.

Sordi „Chardonnay B“ jaoks on Jura piirkonna merglipinnas sobiv looduslik kasvukeskkond, mis toob viinamarjades esile naaberistandikest erineva omapära.

Sordid „Trousseau N“ ja „Savagnin B“ istutatakse teistest sortidest väiksematele aladele, sest need sordid on kasvukeskkonna suhtes väga nõudlikud. Esimese vajab väga sooja kruusasisaldusega mulda, teine mulda, mille pealispind on väga kivine, kuid mis sügavuses on küllalt jahe.

Pikaajaliste kogemuste tulemusel on tootjad istutanud iga viinamarjasordi just sellisele maatükile, mis vastab kõige paremini vastava viinapuu vajadustele mullastiku osas.

Väga pika ja ilma vaatide lisatäitmiseta (ouillage) toimuva laagerdumise tava aitab valgete veinide eriomadustel hästi välja kujuneda.

1907. aastal asutatud Société de Viticulture du Jura on üks esimesi tunnustatud veinitootjate ühendusi. See on andnud olulise panuse kontrollitud päritolunimetuste süsteemi väljakujundamisse ning riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi loomisse. Kontrollitud päritolunimetust „Côtes du Jura“ on tunnustatud alates 1937. Aastast ning see on heaks tõenduseks veini mainele.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist käsitlevat erandit, hõlmab vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Doubs’ departemang: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson, Le Val. |
| --- | --- |

—

Doubs’ departemang: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson, Le Val.

| — | Jura departemang Abergement-lès-Thésy, Aresches, Augerans, Augisey, Bans, Barretaine, Belmont, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Briod, Cernans, Chamblay, Chamole, Champrougier, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Cosges, Courbette, Courlans, Courlaoux, Desnes, Les Deux-Fays, Dournon, Ecleux, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Geraise, Germigney, Geruge, Graye-et-Charnay, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Larnaud, Lemuy, Loisia, Lombard, La Loye, La Marre, Molain, Montbarrey, Montmarlon, Mont-sous-Vaudrey, Nance, Neuvilley, Nogna, Ounans, Oussières, Picarreau, Plasne, Poids-de-Fiole, Pont-d’Héry, Pont du Navoy, Publy, Recanoz, Relans, Repots, Rosay, Rye, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Saizenay, Santans, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Trenal (ainult endise Mallerey kommuuni territoorimile vastav osa), Val-d’Epy (ainult endiste Nantey, Val d’Epy ja Senaud’ kommuunide territoorimile vastav osa), Val-Sonnette (ainult endise Bonnaud’ kommuuni territoorimile vastav osa), Vaudrey, Verges, Véria, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d’Aval, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey, Vincent-Froideville. |
| --- | --- |

—

Jura departemang Abergement-lès-Thésy, Aresches, Augerans, Augisey, Bans, Barretaine, Belmont, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Briod, Cernans, Chamblay, Chamole, Champrougier, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Cosges, Courbette, Courlans, Courlaoux, Desnes, Les Deux-Fays, Dournon, Ecleux, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Geraise, Germigney, Geruge, Graye-et-Charnay, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Larnaud, Lemuy, Loisia, Lombard, La Loye, La Marre, Molain, Montbarrey, Montmarlon, Mont-sous-Vaudrey, Nance, Neuvilley, Nogna, Ounans, Oussières, Picarreau, Plasne, Poids-de-Fiole, Pont-d’Héry, Pont du Navoy, Publy, Recanoz, Relans, Repots, Rosay, Rye, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Saizenay, Santans, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Trenal (ainult endise Mallerey kommuuni territoorimile vastav osa), Val-d’Epy (ainult endiste Nantey, Val d’Epy ja Senaud’ kommuunide territoorimile vastav osa), Val-Sonnette (ainult endise Bonnaud’ kommuuni territoorimile vastav osa), Vaudrey, Verges, Véria, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d’Aval, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey, Vincent-Froideville.

Märgistus

Õigusraamistik

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele „Côtes-du-Jura“ võib lisada traditsioonilise märke „vin de paille“ (õlevein).

Kontrollitud päritolunimetusele „Côtes-du-Jura“ võib lisada traditsioonilise märke „vin jaune“ (kollane vein).

Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinide puhul tuleb ära märkida aastakäik.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

| — | kantud katastrisse; |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Pakendamine

Õigusraamistik

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Nn „Clavelin“-tüüpi või „kollase veini“ pudelisse, mille maht on ligikaudu 62 sentiliitrit, tohib pakendada ainult traditsioonilist märget „vin jaune“ kandvat päritolunimetusega veini.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-40d171ab-4187-40be-86f4-fcc155a4eca8

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 9.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 49/67 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 49/67

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2023/C 49/16)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“

ELi nr: PDO-ES-2309 – 11.5.2017

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus

„Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Toote kirjeldus

„Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“ on jook, mis on saadud õunamahla alkohoolse ja malolaktilise kääritamise teel. Sellele filtreerimata ja üksnes naturaalselt karboniseeritud joogile ei lisata valmistamisprotsessis ei suhkrut ega vett.

Organoleptilised omadused

Fraisoro põllumajandus- ja keskkonnalabor (Gipuzkoa provintsinõukogu) tegi kindlaks järgmised omadused ja kirjeldas aruandes erinevusi joogi „Sidra Natural Vasca“ ja teiste siidrite vahel:

| — | siidri valmistamisel kasutatavad õunasordid määravad värvuse, mis varieerub õlgkollasest vanakuldseni. |
| --- | --- |

—

siidri valmistamisel kasutatavad õunasordid määravad värvuse, mis varieerub õlgkollasest vanakuldseni.

| — | Jook on välimuselt hägune, väga väikeste vedelikuga segunenud süsinikdioksiidi mullidega. Kuna teised siidrid filtreeritakse, kalduvad need olema läbipaistvamad. Filtreerimisel eemaldatakse ka palju mikroorganisme ja olulise osa naturaalselt tekkivast süsinikdioksiidist. |
| --- | --- |

—

Jook on välimuselt hägune, väga väikeste vedelikuga segunenud süsinikdioksiidi mullidega. Kuna teised siidrid filtreeritakse, kalduvad need olema läbipaistvamad. Filtreerimisel eemaldatakse ka palju mikroorganisme ja olulise osa naturaalselt tekkivast süsinikdioksiidist.

| — | Nuusutamisel on tunda lenduva aine aroome, mis annavad märku tootmisprotsessis kasutatud õunasortidest. Kui õunad on korjatud parima küpsuse hetkel, on tunda roheliste puuviljade aroome. Kui õunad on korjatud pärast seda hetke, on tunda mitmesuguse intensiivsusega magusaid aroome või õunakompotti meenutavaid lõhnu. Sõltuvalt käärimise liigist, õunte küpsusest või kasutatavatest pärmidest võib olla ka teist liiki aroome, näiteks erineva intensiivsuse, eripära ja keerukusega lille-, puuviljalised või vürtsised noodid. Üheks eristavaks aspektiks on lenduvate hapetega (äädikhape) seotud aroomid ja maitsed. |
| --- | --- |

—

Nuusutamisel on tunda lenduva aine aroome, mis annavad märku tootmisprotsessis kasutatud õunasortidest. Kui õunad on korjatud parima küpsuse hetkel, on tunda roheliste puuviljade aroome. Kui õunad on korjatud pärast seda hetke, on tunda mitmesuguse intensiivsusega magusaid aroome või õunakompotti meenutavaid lõhnu. Sõltuvalt käärimise liigist, õunte küpsusest või kasutatavatest pärmidest võib olla ka teist liiki aroome, näiteks erineva intensiivsuse, eripära ja keerukusega lille-, puuviljalised või vürtsised noodid. Üheks eristavaks aspektiks on lenduvate hapetega (äädikhape) seotud aroomid ja maitsed.

| — | Suus on tunda siidri lenduva aine aroome ning magusa, hapu, soolase ja mõrkja maitse tasakaalu. |
| --- | --- |

—

Suus on tunda siidri lenduva aine aroome ning magusa, hapu, soolase ja mõrkja maitse tasakaalu.

| — | Magususe, happesuse, mõruduse ja kootavuse (kuivuse) tasakaalu ja siidri põhiosa hinnatakse koos. |
| --- | --- |

—

Magususe, happesuse, mõruduse ja kootavuse (kuivuse) tasakaalu ja siidri põhiosa hinnatakse koos.

Füüsikalised ja keemilised omadused

Lenduvate hapete sisaldus (väljendatud äädikhappena) < 2,2 g/l; alkoholisisaldus (mahuprotsent) > 5 %; vääveldioksiidi üldsisaldus < 100 mg/l; kuivaine üldsisaldus > 14 g/l; glükoosi ja fruktoosi summa ≤ 0,2 g/l. Viimati nimetatud väärtus on siidri „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“ eriomadus, sest enamik glükoosist ja fruktoosist on muudetud alkoholiks.

3.3.   Tooraine

Kõik kaitstud päritolunimetusega siidri „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“ valmistamiseks heakskiidetud õunasordid saadakse määratletud geograafilisest piirkonnast ja neid peetakse pärismaisteks sortideks, st kohalikeks sortideks, mis on kohanenud geograafilise piirkonna klimaatiliste ja mullatingimustega. Baskimaa siidri õunasortide päritolu ja omaduste määramiseks on korraldatud mitu uuringut, sealhulgas tehtud sortide DNA geneetilisi teste („Toki Pommes. Project by the Euroregion Euskadi-Nouvelle Aquitaine-Navarre and Universidad Pública de Navarra - UPNA“), millega on saadud selged tulemused.

106st pärismaisest õunasordist 76-l (mis esindab 85 % kogu viljeluspiirkonnast) leiti olevat ainulaadne DNA. Tärniga (*) märgistatud sordid on analüüsimisel.

Kõik need õunasordid on üsna homogeensed ja neid võib liigitada erineva intensiivsusega hapudeks, mõrkjateks ja hapukasmõrkjateks. Tõsiasi, et õunu korjatakse õigel ajal ja segatakse soovitud vahekorras, muudab selle siidri eriliseks ja eristuvaks.

Järgmised 24 sorti on enim levinud.

| 1. | Azpeiti Sagarra |
| --- | --- |

1.

Azpeiti Sagarra

| 7. | Ibarra* |
| --- | --- |

7.

Ibarra*

| 13. | Mokote |
| --- | --- |

13.

Mokote

| 19. | Udare Marroi |
| --- | --- |

19.

Udare Marroi

| 2. | Bostkantoi |
| --- | --- |

2.

Bostkantoi

| 8. | Limoi |
| --- | --- |

8.

Limoi

| 14. | Mozoloa |
| --- | --- |

14.

Mozoloa

| 20. | Urdin |
| --- | --- |

20.

Urdin

| 3. | Errezila* |
| --- | --- |

3.

Errezila*

| 9. | Manttoni |
| --- | --- |

9.

Manttoni

| 15. | Patzuloa |
| --- | --- |

15.

Patzuloa

| 21. | Urtebete |
| --- | --- |

21.

Urtebete

| 4. | Gezamina |
| --- | --- |

4.

Gezamina

| 10. | Merabi |
| --- | --- |

10.

Merabi

| 16. | Saltxipi |
| --- | --- |

16.

Saltxipi

| 22. | Urtebi Haundi |
| --- | --- |

22.

Urtebi Haundi

| 5. | Goikoetxe |
| --- | --- |

5.

Goikoetxe

| 11. | Mikatza |
| --- | --- |

11.

Mikatza

| 17. | Txalaka |
| --- | --- |

17.

Txalaka

| 23. | Urtebi Txiki |
| --- | --- |

23.

Urtebi Txiki

| 6. | Haritza |
| --- | --- |

6.

Haritza

| 12. | Moko |
| --- | --- |

12.

Moko

| 18. | Txori Sagarra |
| --- | --- |

18.

Txori Sagarra

| 24. | Verde Agria |
| --- | --- |

24.

Verde Agria

Ülejäänud 82 sorti:

| 1. | Aia Sagarra |
| --- | --- |

1.

Aia Sagarra

| 22. | Dominixe |
| --- | --- |

22.

Dominixe

| 43. | Moliua* |
| --- | --- |

43.

Moliua*

| 64. | Txistu |
| --- | --- |

64.

Txistu

| 2. | Altza |
| --- | --- |

2.

Altza

| 23. | Enpan |
| --- | --- |

23.

Enpan

| 44. | Musugorri* |
| --- | --- |

44.

Musugorri*

| 65. | Txori Haundia* |
| --- | --- |

65.

Txori Haundia*

| 3. | Ama Birjina |
| --- | --- |

3.

Ama Birjina

| 24. | Errege |
| --- | --- |

24.

Errege

| 45. | Muxu zabala |
| --- | --- |

45.

Muxu zabala

| 66. | Txori Sagarra |
| --- | --- |

66.

Txori Sagarra

| 4. | Ami Sagarra* |
| --- | --- |

4.

Ami Sagarra*

| 25. | Geza Zuri |
| --- | --- |

25.

Geza Zuri

| 46. | Odixa |
| --- | --- |

46.

Odixa

| 67. | Txotixe |
| --- | --- |

67.

Txotixe

| 5. | Añarregi |
| --- | --- |

5.

Añarregi

| 26. | Gaza Gorri |
| --- | --- |

26.

Gaza Gorri

| 47. | Orkola* |
| --- | --- |

47.

Orkola*

| 68. | Txurten Luze |
| --- | --- |

68.

Txurten Luze

| 6. | Andoain |
| --- | --- |

6.

Andoain

| 27. | Gazi Zuri |
| --- | --- |

27.

Gazi Zuri

| 48. | Horri Zarratue |
| --- | --- |

48.

Horri Zarratue

| 69. | Udare |
| --- | --- |

69.

Udare

| 7. | Añarre* |
| --- | --- |

7.

Añarre*

| 28. | Gazia |
| --- | --- |

28.

Gazia

| 49. | Oru Sagarra* |
| --- | --- |

49.

Oru Sagarra*

| 70. | Udare Txuria |
| --- | --- |

70.

Udare Txuria

| 8. | Aranguren* |
| --- | --- |

8.

Aranguren*

| 29. | Gaziloka |
| --- | --- |

29.

Gaziloka

| 50. | Ostro Beltza |
| --- | --- |

50.

Ostro Beltza

| 71. | Ugarte |
| --- | --- |

71.

Ugarte

| 9. | Arantzate |
| --- | --- |

9.

Arantzate

| 30. | Gezamina beltza* |
| --- | --- |

30.

Gezamina beltza*

| 51. | Palazio |
| --- | --- |

51.

Palazio

| 72. | Urdan Iturri |
| --- | --- |

72.

Urdan Iturri

| 10. | Areso* |
| --- | --- |

10.

Areso*

| 31. | Goozti* |
| --- | --- |

31.

Goozti*

| 52. | Palancaya |
| --- | --- |

52.

Palancaya

| 73. | Urkola* |
| --- | --- |

73.

Urkola*

| 11. | Arimasagasti |
| --- | --- |

11.

Arimasagasti

| 32. | Gorri Txikia |
| --- | --- |

32.

Gorri Txikia

| 53. | Patzulo Gorria |
| --- | --- |

53.

Patzulo Gorria

| 74. | Zubieta* |
| --- | --- |

74.

Zubieta*

| 12. | Astarbe |
| --- | --- |

12.

Astarbe

| 33. | Greñas* |
| --- | --- |

33.

Greñas*

| 54. | Perran |
| --- | --- |

54.

Perran

| 75. | Zuri Txikixe |
| --- | --- |

75.

Zuri Txikixe

| 13. | Azpuru Garratza |
| --- | --- |

13.

Azpuru Garratza

| 34. | Illunbe* |
| --- | --- |

34.

Illunbe*

| 55. | Piku Sagarra |
| --- | --- |

55.

Piku Sagarra

| 76. | Pelestrina* |
| --- | --- |

76.

Pelestrina*

| 14. | Azpuru Sagarra |
| --- | --- |

14.

Azpuru Sagarra

| 35. | Itxausti* |
| --- | --- |

35.

Itxausti*

| 56. | Potrokilo |
| --- | --- |

56.

Potrokilo

| 77. | Kanpandoja* |
| --- | --- |

77.

Kanpandoja*

| 15. | Berandu Erreineta |
| --- | --- |

15.

Berandu Erreineta

| 36. | Manzana de Quesillo* |
| --- | --- |

36.

Manzana de Quesillo*

| 57. | Sagar Beltza |
| --- | --- |

57.

Sagar Beltza

| 78. | Telleri |
| --- | --- |

78.

Telleri

| 16. | Berrondo |
| --- | --- |

16.

Berrondo

| 37. | Martiku |
| --- | --- |

37.

Martiku

| 58. | Sagar Gorria |
| --- | --- |

58.

Sagar Gorria

| 79. | Bizi* |
| --- | --- |

79.

Bizi*

| 17. | Billafrankie |
| --- | --- |

17.

Billafrankie

| 38. | Maximela |
| --- | --- |

38.

Maximela

| 59. | Sagar Txuria* |
| --- | --- |

59.

Sagar Txuria*

| 80. | Zuzen* |
| --- | --- |

80.

Zuzen*

| 18. | Bizkai Sagarra |
| --- | --- |

18.

Bizkai Sagarra

| 39. | Mendiola* |
| --- | --- |

39.

Mendiola*

| 60. | Saluetia* |
| --- | --- |

60.

Saluetia*

| 81. | Legor* |
| --- | --- |

81.

Legor*

| 19. | Burgo |
| --- | --- |

19.

Burgo

| 40. | Merkalina |
| --- | --- |

40.

Merkalina

| 61. | Santa Ana |
| --- | --- |

61.

Santa Ana

| 82. | San Francisco* |
| --- | --- |

82.

San Francisco*

| 20. | Burdin |
| --- | --- |

20.

Burdin

| 41. | Mila Sagarra |
| --- | --- |

41.

Mila Sagarra

| 62. | Sulei* |
| --- | --- |

62.

Sulei*

| 21. | Buztin |
| --- | --- |

21.

Buztin

| 42. | Mocetas* |
| --- | --- |

42.

Mocetas*

| 63. | Txarbia |
| --- | --- |

63.

Txarbia

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

| — | Heakskiidetud pärismaist sorti õunte kasvatamine. |
| --- | --- |

—

Heakskiidetud pärismaist sorti õunte kasvatamine.

| — | Saagikoristus ja vedu siidritootmise ettevõttesse. |
| --- | --- |

—

Saagikoristus ja vedu siidritootmise ettevõttesse.

| — | Etapid siidritootmise ettevõttes:






  — | õunte pesemine; |
| --- | --- | --- |

—

Etapid siidritootmise ettevõttes:

—

õunte pesemine;

| — | mahla eraldamine: purustamine ja pressimine; |
| --- | --- |

—

mahla eraldamine: purustamine ja pressimine;

| — | kääritamine mahutites: mahlas algab alkohoolne käärimine (suhkrud muutuvad etanooliks ja süsinikdioksiidiks) ja malolaktiline käärimine (õunhappe muutumine piimhappeks); |
| --- | --- |

—

kääritamine mahutites: mahlas algab alkohoolne käärimine (suhkrud muutuvad etanooliks ja süsinikdioksiidiks) ja malolaktiline käärimine (õunhappe muutumine piimhappeks);

| — | laagerdumine ja lõplik valmimine mahutis. |
| --- | --- |

—

laagerdumine ja lõplik valmimine mahutis.

3.5.   Pakendamise erieeskirjad

Villimine peab toimuma punktis 4 määratletud piirkonnas, et kaitsta toote füüsikalis-keemilisi ja organoleptilisi omadusi. Kuna siidrit ei filtreerita ega stabiliseerita ning arvestades, et loomulikult tekkiv süsinikdioksiid on toote üks omadusi, soovitatakse enne villimist vähendada miinimumini toiminguid, mis sisaldavad siidri ülekandmist, transporti või mujale viimist. Niisugused toimingud kahjustavad kvaliteeti ja mõjuvad halvasti naturaalselt tekkivale süsinikdioksiidile. Seetõttu villitakse siider tavaliselt samas ettevõttes, kus ta valmib.

Teisest küljest tagab see toote kvaliteedi ja omaduste säilimise ning annab võimaluse toote paremaks järelevalveks ja jälgitavuseks.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Haldusasutus peab töötlevate ettevõtete kohta ajakohastatud registrit. See asutus annab eranditult kõigile ettevõtetele, kes on deklareerinud, et toodavad kaitstud päritolunimetusega toodet „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“, õiguse kasutada tootespetsifikaadis sätestatud nõuetele vastavatel toodetel nummerdatud märgiseid, millel on päritolunimetuse logo. Päritolunimetuse logo on kohustuslik kõigil pudelitel.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Ala, kus õunu kasvatatakse ja siidrit tehakse, hõlmab järgmisi piirkondi:

| — | Biskaia: Uribe-Kosta-Mungialdea, Lea-Artibai, Busturialdea, Arratia-Amorebieta, Durangaldea, Encartaciones ja Nerbioi-Ibaizabal. |
| --- | --- |

—

Biskaia: Uribe-Kosta-Mungialdea, Lea-Artibai, Busturialdea, Arratia-Amorebieta, Durangaldea, Encartaciones ja Nerbioi-Ibaizabal.

| — | Gipuzkoa: Buruntzaldea, Oarsoaldea, Donostialdea, Goierri, Tolosaldea, Bajo Deba, Alto Deba, Urola-Kosta ja Bidasoaldea. |
| --- | --- |

—

Gipuzkoa: Buruntzaldea, Oarsoaldea, Donostialdea, Goierri, Tolosaldea, Bajo Deba, Alto Deba, Urola-Kosta ja Bidasoaldea.

| — | Álava/Araba: Álava läänepoolsed orud, Llanada Alavesa, Laguardia-Rioja Alavesa ja Montaña Alavesa. |
| --- | --- |

—

Álava/Araba: Álava läänepoolsed orud, Llanada Alavesa, Laguardia-Rioja Alavesa ja Montaña Alavesa.

Lisatud kaardil on näidatud, kus kasvatatakse kaitstud päritolunimetusega siidri „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“ valmistamiseks kasutatavaid õunu.

Image 2

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Baskimaa autonoomne piirkond on mägine ala, kus esineb tugevaid vihmasadusid (keskmine sademete hulk aastas 1 080 mm) ja temperatuur on mõõdukas (keskmiselt 12,5 °C).

Mullad on savirikkad, savi ja muda keskmine sisaldus on üle 65–70 %.

Kliima ja mullastiku omadused on mänginud otsustavat rolli paljude õunasortide arengus. Seda kinnitab tõsiasi, et 76 õunasordil on ainulaadne DNA, sest taimeliik on kohanenud keskkonnaga.

Teadlased on üksmeelel, et kliima on taimede levikut ja mitmesugust liiki taimestikku enim mõjutanud ja levikut ka enim piiranud. Mullastiku füüsikalistel ja keemilistel omadustel on samuti oluline roll taimeliikide arengus ja levikus. See selgitab, miks piirkonnas, kus toodetakse kaitstud päritolunimetusega siidrit „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“, on välja kujunenud kindlad õunasordid. Teine mõju avaldav tegur on tootmissektoris sajandite vältel tehtud geneetiline selektsioon: see on mitmekesistanud keskkonda kõige paremini sobivaid õunaliike, mida sõltuvalt iga sordi magususest, hapususest ja mõrudusest siidritootjad lõpuks soovivad.

5.2.   Toote eripära

Kaitstud päritolunimetusega siidrit „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“ iseloomustatakse tema organoleptiliste omaduste põhjal, mis sõltuvad tugevasti toormaterjali omadustest ja sellest, et tootmisprotsessis ei toimu filtreerimist. Teadusartiklis „Characterization of Spanish ciders by means of chemical and olfactometric profiles and chemometrics“ järeldatakse Hispaania siidrite iseloomustuse põhjal, et Astuuriast ja Baskimaalt pärinevaid siidreid saab selgelt eristada nende lenduvate ainete koostise ja lõhnaprofiili põhjal.

Teadusartiklis „Chemometric classification of Basque and French ciders based on their total polyphenol contents and CIELab parameters“, milles võrreldakse baski ja prantsuse siidreid, järeldatakse, et mõlemate siidrite üldparameetrite alusel, nagu näiteks polüfenoolide kogusisaldus, mida on hinnatud Folin-Ciocalteu meetodil ja CIELabi kromaatiliste parameetrite (L*, a*, b*) põhjal, samuti kindlate kemomeetriliste meetodite järgi, on võimalik eristada baski ja prantsuse siidreid täpsusastmega ligikaudu 90 %.

Teistest sama kategooria toodetest eristuvate baski siidrite erilise maitseprofiili määratlemiseks analüüsis degusteerimiskomisjon Ühendkuningriigi, Prantsusmaa Bretagne’i ja Normandia, Saksamaa ja USA siidreid. Teised siidrid on läbipaistvamad ja nende süsinikdioksiidi mullid ei ole vedelikuga nii segunenud, et moodustub kreemjas vaht. Ka värv on kaitstud päritolunimetusega siidri „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“ omast erinev, sest need on valmistatud teiste puuviljade ja lauaõunte segust. Neis on lauaõunte sortide, mitmesuguste puuviljade aroomi ja maitset või lisatud aroome ning puuduvad lenduvad happed (äädikhape), mis iseloomustab baski siidreid.

Astuuria siidrite puhul tuvastas degusteerimiskomisjon baski naturaalsete siidritega võrreldes järgmised erisused:

| — | Astuuria naturaalsed siidrid kaotavad väga kiiresti oma süsinikdioksiidi; |
| --- | --- |

—

Astuuria naturaalsed siidrid kaotavad väga kiiresti oma süsinikdioksiidi;

| — | nad on välimuselt läbipaistvamad; |
| --- | --- |

—

nad on välimuselt läbipaistvamad;

| — | neil ei ole samasugust värsket lõhna ega maitset; nad on kergemad, vähem õlised ja kreemjad, mis tähendab, et kootavus on märgatavam. |
| --- | --- |

—

neil ei ole samasugust värsket lõhna ega maitset; nad on kergemad, vähem õlised ja kreemjad, mis tähendab, et kootavus on märgatavam.

5.3.   Põhjuslik seos. Seos naturaalsete ja inimtegurite, toormaterjali ja lõpptoote vahel

Siidri valmistamiseks kasutatavate pärismaiste õunte uuringutes on leitud, et neil sortidel on spetsiifiline polüfenoolide profiil, mis on tihedalt seotud toote füüsikaliste ja keemiliste omadustega. Teadusartiklis „Polyphenolic profile in cider and antioxidant power. December 2014“ mõõdeti ühest sordist valmistatud siidrite virde polüfenoolide profiili. Leiti, et igal sordil on oma eriline polüfenoolide profiil, mis on tihedalt seotud füüsikaliste ja keemiliste omadustega, mida see lõpptootele annab.

Kaitstud päritolunimetusega siidri „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“ tootmisel on olulised ka tootjate traditsioonilised oskused, sest need mõjutavad õunte korjamise aega (toormaterjali eri küpsusaste) ja seda, mis õunasorte segada. Tootmissüsteem, õunte purustamine, mahlapressimine, käärimisprotsessi kaasatud mikroorganismid, laagerdumine settel ja eri õunasorte sisaldavate mahutite sisu segamine on kõik äärmiselt tähtsad toote „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“ lõpliku profiili määratlemisel.

Baskimaa reljeefi tõttu on istandused väikesed ja hajutatud üle kogu geograafilise piirkonna. See on viinud ka eri puuviljaaedades sajandite kestel kasvatatud uute õunasortide tekkimisele. Pehme sademeterohke kliima ja savise mullastiku kombinatsiooni tulemuseks on tugeva happesusega ja polüfenoolirikkad õunad, mis on kaitstud päritolunimetusega siidri „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“ puhul äärmiselt tähtis. Tootjate oskusteave tootmismeetodi, toote omaduste (filtreerimata, suhkru või vee lisamiseta, vaid naturaalselt tekkiv süsinikdioksiid) ja õunapuude viljakusrežiimi kohta on asendamatu. Oskus valida olemasolevatest õiged sordid ja määrata, millal on õunad küpsed, et saada kindel pH ja polüfenooli sisaldus, on siidri puhul otsustava tähtsusega, sest need aspektid kindlustavad filtreerimata ja stabiliseerimata siidri stabiilsuse ja säilivuse. Pealegi mõjutab siidri alkohoolset ja malolaktilist käärimist õuntes sisalduv lämmastikukogus koos olemasolevate pärmidega. Neil aspektidel on otsene mõju suhkrute täielikule käärimisele ja naturaalselt tekkivale süsinikdioksiidile, mis mõlemad on siidri kvaliteedi ja asjakohase säilimise tagamisel otsustava tähtsusega tegurid.

Seetõttu on selge, et määratletud piirkonna omadused on määranud kaitstud päritolunimetusega siidri „Euskal Sagardoa / Sidra del País Vasco“ valmistamiseks kasutatavate õunte omadused. Nende hulka kuuluvad füüsikalised ja keemilised omadused, mida õunad siidrile annavad, eristades seda teistest samalaadsetest naturaalsetest siidritest, nagu on kinnitanud Baskimaa ülikooli mitmesugused uuringud („Analysis of different cider apple varieties during ripening, using nuclear magnetic spectroscopy“, juuli 2002, lk. 2, Gloria L. del Campo Martínez et al), milles märgitakse, et „õunte keemiline koostis sõltub sordist, kliimast, küpsusastmest ja kasutatud kasvatustavadest“.

Viide tootespetsifikaadile (viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaat: https://euskalsagardoa.eus/pliego-de-condiciones/?lang=es

Veebilsait, kus on bibliograafilised viited:

https://euskalsagardoa.eus/bibliografia-de-interes/?lang=es

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---