# Euroopan unionin C 47/7. h

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 47 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta7. helmikuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 47

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta7. helmikuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 4.–7. heinäkuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 4.–7. heinäkuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 5. heinäkuuta 2022 |
| 2023/C 47/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 naisten köyhyydestä Euroopassa (2021/2170(INI)) | 2 |
| 2023/C 47/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 kauppaa ja investointeja koskevasta indopasifisen alueen strategiasta (2021/2200(INI)) | 15 |
| 2023/C 47/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 EU:n ja Intian tulevasta kauppa- ja investointiyhteistyöstä (2021/2177(INI)) | 23 |
| 2023/C 47/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 aiheesta Kohti hoivatyötä koskevia EU:n yhteisiä toimia (2021/2253(INI)) | 30 |
| 2023/C 47/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 mielenterveydestä digitaalisessa työelämässä (2021/2098(INI)) | 63 |
| 2023/C 47/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2021 (2021/2184(INI)) | 75 |
| | Keskiviikko 6. heinäkuuta 2022 |
| 2023/C 47/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2245(INI)) | 87 |
| 2023/C 47/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 Serbiaa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2249(INI)) | 102 |
| 2023/C 47/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 Kosovoa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2246(INI)) | 118 |
| 2023/C 47/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 EU:sta ja monenvälisyyden puolustamisesta (2020/2114(INI)) | 130 |
| 2023/C 47/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 ruokaturvasta kehitysmaissa (2021/2208(INI)) | 149 |
| 2023/C 47/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 EU:n yhteisötalouden toimintasuunnitelmasta (2021/2179(INI)) | 171 |
| 2023/C 47/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 intersektionaalisesta syrjinnästä Euroopan unionissa: afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevien naisten sosioekonominen tilanne (2021/2243(INI)) | 184 |
| 2023/C 47/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 kansallisten veto-oikeuksien käyttämisestä maailmanlaajuisen verosopimuksen horjuttamiseen (2022/2734(RSP)) | 198 |
| | Torstai 7. heinäkuuta 2022 |
| 2023/C 47/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 kardinaali Zenin ja 612 Humanitarian Relief Fund -säätiön edunvalvojien pidättämisestä Hongkongissa (2022/2751(RSP)) | 202 |
| 2023/C 47/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 alkuperäisasukkaiden ja ympäristönsuojelijoiden tilanteesta Brasiliassa, mukaan lukien Dom Phillipsin ja Bruno Pereiran surmat (2022/2752(RSP)) | 205 |
| 2023/C 47/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Tadžikistanissa sijaitsevan Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen tilanteesta (2022/2753(RSP)) | 209 |
| 2023/C 47/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnasta – vuosikertomus 2021 (2021/2203(INI)) | 213 |
| 2023/C 47/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonnasta – vuosikertomus 2020 (2021/2235(INI)) | 225 |
| 2023/C 47/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta – petostentorjunta – vuosikertomus 2020 (2021/2234(INI)) | 236 |
| 2023/C 47/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 paremmasta sääntelystä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä (2021/2166(INI)) | 250 |
| 2023/C 47/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Yhdysvaltain korkeimman oikeuden päätöksestä kumota aborttioikeudet Yhdysvalloissa ja tarpeesta turvata aborttioikeudet ja naisten terveys EU:ssa (2022/2742(RSP)) | 268 |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 5. heinäkuuta 2022 |
| 2023/C 47/23 | Euroopan parlamentin suositus 5. heinäkuuta 2022 neuvostolle ja komissiolle neuvotteluista Euroopan unionin ja Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (I.C.P.O – INTERPOL) välisestä yhteistyösopimuksesta (2022/2025(INI)) | 273 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. heinäkuuta 2022

2023/C 47/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 naisten köyhyydestä Euroopassa (2021/2170(INI))

2

2023/C 47/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 kauppaa ja investointeja koskevasta indopasifisen alueen strategiasta (2021/2200(INI))

15

2023/C 47/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 EU:n ja Intian tulevasta kauppa- ja investointiyhteistyöstä (2021/2177(INI))

23

2023/C 47/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 aiheesta Kohti hoivatyötä koskevia EU:n yhteisiä toimia (2021/2253(INI))

30

2023/C 47/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 mielenterveydestä digitaalisessa työelämässä (2021/2098(INI))

63

2023/C 47/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2021 (2021/2184(INI))

75

Keskiviikko 6. heinäkuuta 2022

2023/C 47/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2245(INI))

87

2023/C 47/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 Serbiaa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2249(INI))

102

2023/C 47/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 Kosovoa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2246(INI))

118

2023/C 47/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 EU:sta ja monenvälisyyden puolustamisesta (2020/2114(INI))

130

2023/C 47/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 ruokaturvasta kehitysmaissa (2021/2208(INI))

149

2023/C 47/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 EU:n yhteisötalouden toimintasuunnitelmasta (2021/2179(INI))

171

2023/C 47/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 intersektionaalisesta syrjinnästä Euroopan unionissa: afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevien naisten sosioekonominen tilanne (2021/2243(INI))

184

2023/C 47/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 kansallisten veto-oikeuksien käyttämisestä maailmanlaajuisen verosopimuksen horjuttamiseen (2022/2734(RSP))

198

Torstai 7. heinäkuuta 2022

2023/C 47/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 kardinaali Zenin ja 612 Humanitarian Relief Fund -säätiön edunvalvojien pidättämisestä Hongkongissa (2022/2751(RSP))

202

2023/C 47/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 alkuperäisasukkaiden ja ympäristönsuojelijoiden tilanteesta Brasiliassa, mukaan lukien Dom Phillipsin ja Bruno Pereiran surmat (2022/2752(RSP))

205

2023/C 47/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Tadžikistanissa sijaitsevan Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen tilanteesta (2022/2753(RSP))

209

2023/C 47/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnasta – vuosikertomus 2021 (2021/2203(INI))

213

2023/C 47/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonnasta – vuosikertomus 2020 (2021/2235(INI))

225

2023/C 47/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta – petostentorjunta – vuosikertomus 2020 (2021/2234(INI))

236

2023/C 47/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 paremmasta sääntelystä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä (2021/2166(INI))

250

2023/C 47/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Yhdysvaltain korkeimman oikeuden päätöksestä kumota aborttioikeudet Yhdysvalloissa ja tarpeesta turvata aborttioikeudet ja naisten terveys EU:ssa (2022/2742(RSP))

268

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. heinäkuuta 2022

2023/C 47/23

Euroopan parlamentin suositus 5. heinäkuuta 2022 neuvostolle ja komissiolle neuvotteluista Euroopan unionin ja Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (I.C.P.O – INTERPOL) välisestä yhteistyösopimuksesta (2022/2025(INI))

273

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 6. heinäkuuta 2022 |
| 2023/C 47/24 | Euroopan parlamentin päätös 6. heinäkuuta 2022 Euroopan parlamentin työjärjestyksen muuttamisesta valiokunnan kokouksia koskevan 216 artiklan osalta (2022/2069(REG)) | 283 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 6. heinäkuuta 2022

2023/C 47/24

Euroopan parlamentin päätös 6. heinäkuuta 2022 Euroopan parlamentin työjärjestyksen muuttamisesta valiokunnan kokouksia koskevan 216 artiklan osalta (2022/2069(REG))

283

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 5. heinäkuuta 2022 |
| 2023/C 47/25 | P9_TA(2022)0269Digipalvelusäädös ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (digipalvelusäädös) | 285 |
| 2023/C 47/26 | P9_TA(2022)0270Digimarkkinasäädös ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla ja direktiivien (EU) 2019/1937 ja (EU) 2020/1828 muuttamisesta (digimarkkinasäädös) | 288 |
| 2023/C 47/27 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi euron käyttöönotosta Kroatiassa 1 päivänä tammikuuta 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE)) | 289 |
| 2023/C 47/28 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE)) | 292 |
| 2023/C 47/29 | P9_TA(2022)0273Moldovaa koskevat väliaikaiset kaupan vapauttamistoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Moldovasta tuotaviin tuotteisiin Euroopan unionin ja atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen nojalla sovellettavia kauppaa koskevia myönnytyksiä täydentävistä väliaikaisista kaupan vapauttamistoimenpiteistä (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen mukaisesti Moldovan tasavallasta peräisin oleviiin tuotteisiin sovellettavia kaupan myönnytyksiä täydentävistä väliaikaisista kauppaa vapauttavista toimenpiteistä | 293 |
| | Keskiviikko 6. heinäkuuta 2022 |
| 2023/C 47/30 | P9_TA(2022)0282Venäjän hyökkäys Ukrainaan: kalastus- ja vesiviljelyalan kriisitoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta ja oikaisemisesta siltä osin kuin kyseessä ovat erityistoimenpiteet, joilla lievennetään kalastustoiminnalle Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuvia seurauksia ja kyseisestä sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuvasta markkinahäiriöstä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden toimitusketjuun aiheutuvia vaikutuksia (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä ovat erityistoimenpiteet, joilla lievennetään kalastustoiminnalle Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyssodasta aiheutuvia seurauksia ja kyseisestä hyökkäyssodasta johtuvasta markkinahäiriöstä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden toimitusketjuun aiheutuvia vaikutuksia | 294 |
| | Torstai 7. heinäkuuta 2022 |
| 2023/C 47/31 | P9_TA(2022)0294Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys: Ukrainan myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevat väliaikaiset toimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Ukrainan lainsäädäntönsä mukaisesti myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Ukrainan lainsäädäntönsä mukaisesti myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta | 295 |
| 2023/C 47/32 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi unionin rajoittavien toimenpiteiden rikkomisen määrittelemisestä rikollisuuden alaksi, joka täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE)) | 296 |
| 2023/C 47/33 | P9_TA(2022)0296Poikkeuksellinen makrotaloudellinen rahoitusapu Ukrainalle ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle | 297 |
| 2023/C 47/34 | Euroopan parlamentin tarkistukset 7. heinäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamisesta kestävälle lentoliikenteelle (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) | 298 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. heinäkuuta 2022

2023/C 47/25

P9_TA(2022)0269Digipalvelusäädös ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (digipalvelusäädös)

285

2023/C 47/26

P9_TA(2022)0270Digimarkkinasäädös ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla ja direktiivien (EU) 2019/1937 ja (EU) 2020/1828 muuttamisesta (digimarkkinasäädös)

288

2023/C 47/27

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi euron käyttöönotosta Kroatiassa 1 päivänä tammikuuta 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

289

2023/C 47/28

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

292

2023/C 47/29

P9_TA(2022)0273Moldovaa koskevat väliaikaiset kaupan vapauttamistoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Moldovasta tuotaviin tuotteisiin Euroopan unionin ja atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen nojalla sovellettavia kauppaa koskevia myönnytyksiä täydentävistä väliaikaisista kaupan vapauttamistoimenpiteistä (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen mukaisesti Moldovan tasavallasta peräisin oleviiin tuotteisiin sovellettavia kaupan myönnytyksiä täydentävistä väliaikaisista kauppaa vapauttavista toimenpiteistä

293

Keskiviikko 6. heinäkuuta 2022

2023/C 47/30

P9_TA(2022)0282Venäjän hyökkäys Ukrainaan: kalastus- ja vesiviljelyalan kriisitoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta ja oikaisemisesta siltä osin kuin kyseessä ovat erityistoimenpiteet, joilla lievennetään kalastustoiminnalle Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuvia seurauksia ja kyseisestä sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuvasta markkinahäiriöstä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden toimitusketjuun aiheutuvia vaikutuksia (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä ovat erityistoimenpiteet, joilla lievennetään kalastustoiminnalle Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyssodasta aiheutuvia seurauksia ja kyseisestä hyökkäyssodasta johtuvasta markkinahäiriöstä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden toimitusketjuun aiheutuvia vaikutuksia

294

Torstai 7. heinäkuuta 2022

2023/C 47/31

P9_TA(2022)0294Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys: Ukrainan myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevat väliaikaiset toimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Ukrainan lainsäädäntönsä mukaisesti myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Ukrainan lainsäädäntönsä mukaisesti myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta

295

2023/C 47/32

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi unionin rajoittavien toimenpiteiden rikkomisen määrittelemisestä rikollisuuden alaksi, joka täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

296

2023/C 47/33

P9_TA(2022)0296Poikkeuksellinen makrotaloudellinen rahoitusapu Ukrainalle ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle

297

2023/C 47/34

Euroopan parlamentin tarkistukset 7. heinäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamisesta kestävälle lentoliikenteelle (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD))

298

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

7.2.2023

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2022–2023

Istunnot 4.–7. heinäkuuta 2022

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. heinäkuuta 2022

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/2

---

P9_TA(2022)0274

Naisten köyhyys Euroopassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 naisten köyhyydestä Euroopassa (2021/2170(INI))

(2023/C 47/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8, 9, 151, 153 ja 157 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8, 9, 151, 153 ja 157 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen sosiaalisia oikeuksia ja naisten ja miesten tasa-arvoa koskevat määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen sosiaalisia oikeuksia ja naisten ja miesten tasa-arvoa koskevat määräykset,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, ketään ei jätetä jälkeen -periaatteen ja erityisesti tavoitteen 1, jolla pyritään poistamaan köyhyys, tavoitteen 5, jolla pyritään toteuttamaan sukupuolten tasa-arvo ja parantamaan naisten elinoloja, sekä tavoitteen 8, jolla pyritään kestävään talouskasvuun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, ketään ei jätetä jälkeen -periaatteen ja erityisesti tavoitteen 1, jolla pyritään poistamaan köyhyys, tavoitteen 5, jolla pyritään toteuttamaan sukupuolten tasa-arvo ja parantamaan naisten elinoloja, sekä tavoitteen 8, jolla pyritään kestävään talouskasvuun,

| — | ottaa huomioon EU:n kasvustrategian, Eurooppa 2020 -strategian, erityisesti sen tavoitteen vähentää kansallisten köyhyysrajojen alapuolella elävien ihmisten määrää EU:ssa 25 prosentilla vuoteen 2020 mennessä niin, että 20 miljoonaa ihmistä pääsisi köyhyydestä; ottaa huomioon tarpeen panna kaikilta osin täytäntöön jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmät, jotta varmistetaan asianmukainen toimeentulotuki, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n kasvustrategian, Eurooppa 2020 -strategian, erityisesti sen tavoitteen vähentää kansallisten köyhyysrajojen alapuolella elävien ihmisten määrää EU:ssa 25 prosentilla vuoteen 2020 mennessä niin, että 20 miljoonaa ihmistä pääsisi köyhyydestä; ottaa huomioon tarpeen panna kaikilta osin täytäntöön jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmät, jotta varmistetaan asianmukainen toimeentulotuki,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 190, joka koskee väkivallan ja häirinnän poistamista työelämästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 190, joka koskee väkivallan ja häirinnän poistamista työelämästä,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (1),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (2),

| — | ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (3) (työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (3) (työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (4),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (5),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisyrittäjyydestä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisyrittäjyydestä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (6),

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (7),

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (8),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta EU:n strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta EU:n strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (9),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta yksityisellä ja julkisella sektorilla EU:ssa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta yksityisellä ja julkisella sektorilla EU:ssa (10),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa (11),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja EU:n veropolitiikasta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja EU:n veropolitiikasta (12),

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (13),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (14),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen” (15),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman epätasa-arvoisuuden ja erityisesti työssäkäyvien köyhyyden vähentämisestä (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman epätasa-arvoisuuden ja erityisesti työssäkäyvien köyhyyden vähentämisestä (16),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys”,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) kertomuksen ”Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) kertomuksen ”Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”,

| — | ottaa huomioon covid-19-pandemiasta ja työelämästä 27. toukokuuta 2020 julkaistun Kansainvälisen työjärjestön raportin ”COVID-19 and the world of work. Fourth edition”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon covid-19-pandemiasta ja työelämästä 27. toukokuuta 2020 julkaistun Kansainvälisen työjärjestön raportin ”COVID-19 and the world of work. Fourth edition”,

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2021 julkaistun Eurofoundin ja EIGE:n selonteon ”Upward convergence in gender equality: How close is the Union of equality?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2021 julkaistun Eurofoundin ja EIGE:n selonteon ”Upward convergence in gender equality: How close is the Union of equality?”,

| — | ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikkö C:n joulukuussa 2017 julkaiseman tutkimuksen ”Gender perspective on access to energy in the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikkö C:n joulukuussa 2017 julkaiseman tutkimuksen ”Gender perspective on access to energy in the EU”,

| — | ottaa huomioon EIGE:n vuosien 2019 ja 2020 tasa-arvoindeksit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIGE:n vuosien 2019 ja 2020 tasa-arvoindeksit,

| — | ottaa huomioon Make Mothers Matterin kesäkuussa 2021 päivätyn kannanoton ”Mothers’ Poverty in the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Make Mothers Matterin kesäkuussa 2021 päivätyn kannanoton ”Mothers’ Poverty in the EU”,

| — | ottaa huomioon arvion vuosittaisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 ja helmikuussa 2021 tehdystä European Anti-Poverty Network -verkoston kertomuksesta ”Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 Pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon arvion vuosittaisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 ja helmikuussa 2021 tehdystä European Anti-Poverty Network -verkoston kertomuksesta ”Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 Pandemic”,

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston kansalaisoikeuksien ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikan osaston 19. toukokuuta 2021 tekemän tutkimuksen ”COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty: Insight from 5 European Countries”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston kansalaisoikeuksien ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikan osaston 19. toukokuuta 2021 tekemän tutkimuksen ”COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty: Insight from 5 European Countries”,

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston kansalaisoikeuksien ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön 14. kesäkuuta 2021 tekemän tutkimuksen ”Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston kansalaisoikeuksien ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön 14. kesäkuuta 2021 tekemän tutkimuksen ”Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds”,

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyyden torjuntaa koskevan tavoitteen saavuttamisesta kotitalouksien kasvavat menot huomioon ottaen (17) sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon asiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyyden torjuntaa koskevan tavoitteen saavuttamisesta kotitalouksien kasvavat menot huomioon ottaen (17) sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon asiasta,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2021 käynnistetyn asunnottomuuden vähentämistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin työn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2021 käynnistetyn asunnottomuuden vähentämistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin työn,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0194/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0194/2022),

| A. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistetuista unionin perusarvoista; ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklassa määrätään sukupuolten välisen tasa-arvon valtavirtaistamisesta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistetuista unionin perusarvoista; ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklassa määrätään sukupuolten välisen tasa-arvon valtavirtaistamisesta;

| B. | ottaa huomioon, että köyhyyden poistaminen on yksi EU:n painopisteistä, joka vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa ja perusoikeuskirjan 34 artiklassa, ja että se on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman yleistavoite, joka ilmentää EU:n sitoutumista köyhyyden torjumiseen politiikoissaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että köyhyyden poistaminen on yksi EU:n painopisteistä, joka vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa ja perusoikeuskirjan 34 artiklassa, ja että se on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman yleistavoite, joka ilmentää EU:n sitoutumista köyhyyden torjumiseen politiikoissaan;

| C. | ottaa huomioon, että köyhyydessä elävien naisten lukumäärä on EU:ssa yhä suurempi kuin köyhyydessä elävien miesten (18); ottaa huomioon, että huolimatta sekä naisten että miesten köyhyyden vähenemisestä EU:ssa köyhyys ja sosiaalisen syrjäytymisen riski vaikuttavat edelleen suhteettomasti enemmän naisiin kuin miehiin, ja erityisesti naisiin, jotka kokevat risteävän syrjinnän muotoja; ottaa huomioon, että vuonna 2020 köyhyys- ja syrjäytymisriski (AROPE) oli EU:ssa suurempi naisilla (22,9 prosenttia) kuin miehillä (20,9 prosenttia), vaikka molemmissa tapauksissa riski on laskenut vuodesta 2015 (24,9 prosenttia ja 23,1 prosenttia); ottaa huomioon, että sukupuolten välinen köyhyysero on kasvanut 21 jäsenvaltiossa vuodesta 2017 lähtien (19); ottaa huomioon myös, että naisten köyhyysaste vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä; ottaa huomioon, että naisten köyhyyden ja lasten köyhyyden välisen vahvan korrelaation vuoksi joka neljäs lapsi EU:ssa on köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että köyhyydessä elävien naisten lukumäärä on EU:ssa yhä suurempi kuin köyhyydessä elävien miesten (18); ottaa huomioon, että huolimatta sekä naisten että miesten köyhyyden vähenemisestä EU:ssa köyhyys ja sosiaalisen syrjäytymisen riski vaikuttavat edelleen suhteettomasti enemmän naisiin kuin miehiin, ja erityisesti naisiin, jotka kokevat risteävän syrjinnän muotoja; ottaa huomioon, että vuonna 2020 köyhyys- ja syrjäytymisriski (AROPE) oli EU:ssa suurempi naisilla (22,9 prosenttia) kuin miehillä (20,9 prosenttia), vaikka molemmissa tapauksissa riski on laskenut vuodesta 2015 (24,9 prosenttia ja 23,1 prosenttia); ottaa huomioon, että sukupuolten välinen köyhyysero on kasvanut 21 jäsenvaltiossa vuodesta 2017 lähtien (19); ottaa huomioon myös, että naisten köyhyysaste vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä; ottaa huomioon, että naisten köyhyyden ja lasten köyhyyden välisen vahvan korrelaation vuoksi joka neljäs lapsi EU:ssa on köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa;

| D. | ottaa huomioon, että EU:n 27 jäsenvaltion vuoden 2019 arvioiden mukaan köyhyysriski (AROPE) vaikuttaa erityisesti naisiin, joiden köyhyysaste on 17,1 prosenttia sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian alusta lähtien naiset ovat kärsineet suhteettomasti sosioekonomisesti ja joissakin tapauksissa myös menettäneet työpaikkansa; ottaa huomioon, että naisten työllisyys on heikentynyt selvemmin kuin vuoden 2008 taantuman aikana; ottaa huomioon, että tämä johtuu muun muassa palkattoman hoiva-, kotitalous- ja koulutustyön lisääntymisestä pääasiassa naisten keskuudessa ja että se on myös lisännyt naisten köyhyyttä; ottaa huomioon, että jo ennen covid-19-pandemiaa naiset olivat enemmistönä väliaikaisissa tai osa-aikaisissa työsuhteissa etenkin palvelualoilla ja että pandemia on vahvistanut tätä suuntausta; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vaikutuksia ei ole vielä täysin ymmärretty ja että sosioekonomiset vaikutukset jatkuvat tulevina vuosina; katsoo, että siksi on olennaisen tärkeää tarkastella naisten köyhyyttä covid-19-kriisin käsittelyn ja jälkiseurauksen yhteydessä; ottaa huomioon, että vuoden 2008 rahoituskriisistä selviytymiseksi toteutetut toimenpiteet eivät ole riittäneet vähentämään naisten köyhyyttä; ottaa huomioon, että julkisten sosiaalipalvelujen rahoituksen vähentäminen ja palkkojen alentaminen vaikuttavat suhteettomasti naisiin, koska he ovat enemmän riippuvaisia julkisista sosiaalipalveluista ja -avustuksista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:n 27 jäsenvaltion vuoden 2019 arvioiden mukaan köyhyysriski (AROPE) vaikuttaa erityisesti naisiin, joiden köyhyysaste on 17,1 prosenttia sosiaalisten tulonsiirtojen jälkeen; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian alusta lähtien naiset ovat kärsineet suhteettomasti sosioekonomisesti ja joissakin tapauksissa myös menettäneet työpaikkansa; ottaa huomioon, että naisten työllisyys on heikentynyt selvemmin kuin vuoden 2008 taantuman aikana; ottaa huomioon, että tämä johtuu muun muassa palkattoman hoiva-, kotitalous- ja koulutustyön lisääntymisestä pääasiassa naisten keskuudessa ja että se on myös lisännyt naisten köyhyyttä; ottaa huomioon, että jo ennen covid-19-pandemiaa naiset olivat enemmistönä väliaikaisissa tai osa-aikaisissa työsuhteissa etenkin palvelualoilla ja että pandemia on vahvistanut tätä suuntausta; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vaikutuksia ei ole vielä täysin ymmärretty ja että sosioekonomiset vaikutukset jatkuvat tulevina vuosina; katsoo, että siksi on olennaisen tärkeää tarkastella naisten köyhyyttä covid-19-kriisin käsittelyn ja jälkiseurauksen yhteydessä; ottaa huomioon, että vuoden 2008 rahoituskriisistä selviytymiseksi toteutetut toimenpiteet eivät ole riittäneet vähentämään naisten köyhyyttä; ottaa huomioon, että julkisten sosiaalipalvelujen rahoituksen vähentäminen ja palkkojen alentaminen vaikuttavat suhteettomasti naisiin, koska he ovat enemmän riippuvaisia julkisista sosiaalipalveluista ja -avustuksista;

| E. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen tarkoittaa sukupuolten välisten erojen huomioon ottamista koko toimintapoliittisen syklin aikana ja sellaisen intersektionaalisen lähestymistavan lisäämistä, jossa otetaan huomioon naisten ja miesten moninaisuus suunniteltaessa, pantaessa täytäntöön ja arvioitaessa politiikkoja, ohjelmia ja hankkeita sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi; ottaa huomioon, että tähän mennessä EU:n toimintapolitiikoissa ei ole otettu käyttöön todellista valtavirtaistettua toimintapolitiikkaa eikä niihin ole sisällytetty intersektionaalista lähestymistapaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen tarkoittaa sukupuolten välisten erojen huomioon ottamista koko toimintapoliittisen syklin aikana ja sellaisen intersektionaalisen lähestymistavan lisäämistä, jossa otetaan huomioon naisten ja miesten moninaisuus suunniteltaessa, pantaessa täytäntöön ja arvioitaessa politiikkoja, ohjelmia ja hankkeita sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi; ottaa huomioon, että tähän mennessä EU:n toimintapolitiikoissa ei ole otettu käyttöön todellista valtavirtaistettua toimintapolitiikkaa eikä niihin ole sisällytetty intersektionaalista lähestymistapaa;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa unioni sitoutuu torjumaan ”sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää” ja edistämään ”sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista suojelua [ja] naisten ja miesten tasa-arvoa” sosiaalisen markkinatalouden käsitteen mukaisesti; ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman erityistavoitteena on vähentää köyhyysvaarassa olevien ihmisten määrää vähintään 15 miljoonalla, joista viisi miljoonaa on lapsia, vuoteen 2030 mennessä; ottaa huomioon, että sosiaalinen, vihreä ja sukupuolten tasa-arvoa koskeva ohjelma liittyvät toisiinsa ja niillä on yhteinen tavoite varmistaa kestävä kasvu ja resurssien oikeudenmukainen jakautuminen; ottaa huomioon, että keskusteluissa nykyisen EU:n sosioekonomisen hallintotavan tarkistamisesta olisi otettava huomioon EU:n sitoumus vähentää eriarvoisuutta ja poistaa köyhyyttä, erityisesti naisten köyhyyttä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa unioni sitoutuu torjumaan ”sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää” ja edistämään ”sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista suojelua [ja] naisten ja miesten tasa-arvoa” sosiaalisen markkinatalouden käsitteen mukaisesti; ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman erityistavoitteena on vähentää köyhyysvaarassa olevien ihmisten määrää vähintään 15 miljoonalla, joista viisi miljoonaa on lapsia, vuoteen 2030 mennessä; ottaa huomioon, että sosiaalinen, vihreä ja sukupuolten tasa-arvoa koskeva ohjelma liittyvät toisiinsa ja niillä on yhteinen tavoite varmistaa kestävä kasvu ja resurssien oikeudenmukainen jakautuminen; ottaa huomioon, että keskusteluissa nykyisen EU:n sosioekonomisen hallintotavan tarkistamisesta olisi otettava huomioon EU:n sitoumus vähentää eriarvoisuutta ja poistaa köyhyyttä, erityisesti naisten köyhyyttä;

| G. | ottaa huomioon, että äärimmäistä köyhyyttä ja ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija Olivier De Schutter on korostanut, että Euroopan unionin olisi kehitettävä EU:n laajuinen köyhyyden vastainen strategia, jolla varmistetaan rakenteellinen ja laaja lähestymistapa naisten köyhyyden poistamiseen; katsoo, että pandemian jälkeistä Euroopan unionia varten tarvitaan oikeudenmukaisempaa yhteiskuntasopimusta, mukaan lukien talouspolitiikka, jolla pyritään vähentämään taloudellista eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että äärimmäistä köyhyyttä ja ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija Olivier De Schutter on korostanut, että Euroopan unionin olisi kehitettävä EU:n laajuinen köyhyyden vastainen strategia, jolla varmistetaan rakenteellinen ja laaja lähestymistapa naisten köyhyyden poistamiseen; katsoo, että pandemian jälkeistä Euroopan unionia varten tarvitaan oikeudenmukaisempaa yhteiskuntasopimusta, mukaan lukien talouspolitiikka, jolla pyritään vähentämään taloudellista eriarvoisuutta;

| H. | ottaa huomioon, että vanhempien köyhyys johtaa usein lasten köyhyyteen; toteaa, että sijoittaminen naisia tukeviin toimintapolitiikkoihin parantaa myös heidän perheidensä ja erityisesti heidän lastensa elinoloja; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden on kunnioitettava, suojeltava ja noudatettava lasten oikeuksia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti; ottaa huomioon, että lasten oikeudet vaarantuvat köyhyydessä; ottaa huomioon, että lapsiköyhyyden poistaminen sisältyy Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteeseen 11; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vanhempien köyhyys johtaa usein lasten köyhyyteen; toteaa, että sijoittaminen naisia tukeviin toimintapolitiikkoihin parantaa myös heidän perheidensä ja erityisesti heidän lastensa elinoloja; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden on kunnioitettava, suojeltava ja noudatettava lasten oikeuksia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti; ottaa huomioon, että lasten oikeudet vaarantuvat köyhyydessä; ottaa huomioon, että lapsiköyhyyden poistaminen sisältyy Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteeseen 11;

| I. | ottaa huomioon, että yksinhuoltajaperheillä on suurempi köyhyys- ja syrjäytymisriski ja että heillä on suurempi todennäköisyys köyhyyden jatkumiseen useiden sukupolvien ajan; toteaa, että 85 prosenttia yksinhuoltajista on naisia; ottaa huomioon, että vuonna 2020 42,1 prosenttia EU:n väestöstä, joka asui yksinhuoltajakotitalouksissa, oli köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että yksinhuoltajaperheillä on suurempi köyhyys- ja syrjäytymisriski ja että heillä on suurempi todennäköisyys köyhyyden jatkumiseen useiden sukupolvien ajan; toteaa, että 85 prosenttia yksinhuoltajista on naisia; ottaa huomioon, että vuonna 2020 42,1 prosenttia EU:n väestöstä, joka asui yksinhuoltajakotitalouksissa, oli köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa;

| J. | ottaa huomioon, että naisten köyhyys on seurausta elinikäisestä syrjinnästä; ottaa huomioon, että sukupuolistereotypiat vaikuttavat edelleen työn jakautumiseen kotona, koulutuksessa, työpaikalla ja yhteiskunnassa sekä siihen, kellä on valta ja kuka tekee päätöksiä; ottaa huomioon, että palkaton hoivatyö ja kotityö, joiden tekijät ovat useimmiten naisia, aiheuttaa suhteettoman rasitteen naisille; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti yli 70 prosenttia terveydenhuoltoalan työntekijöistä on naisia; ottaa huomioon, että tällaiset työt ovat järjestelmällisesti aliarvostettuja, koska naiset ovat tehneet ja tekevät yhä niitä ilmaiseksi kodeissa; ottaa huomioon, että naisilla on alhaisempi palkka kuin miehillä; ottaa huomioon, että naisilla on enemmän osa-aikaisia työsopimuksia aikaköyhyyden vuoksi; ottaa huomioon, että naiset kärsivät työssäkäyvien köyhyydestä, mikä lisää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä alhaisen työvoimavaltaisuuden vuoksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että naisten köyhyys on seurausta elinikäisestä syrjinnästä; ottaa huomioon, että sukupuolistereotypiat vaikuttavat edelleen työn jakautumiseen kotona, koulutuksessa, työpaikalla ja yhteiskunnassa sekä siihen, kellä on valta ja kuka tekee päätöksiä; ottaa huomioon, että palkaton hoivatyö ja kotityö, joiden tekijät ovat useimmiten naisia, aiheuttaa suhteettoman rasitteen naisille; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti yli 70 prosenttia terveydenhuoltoalan työntekijöistä on naisia; ottaa huomioon, että tällaiset työt ovat järjestelmällisesti aliarvostettuja, koska naiset ovat tehneet ja tekevät yhä niitä ilmaiseksi kodeissa; ottaa huomioon, että naisilla on alhaisempi palkka kuin miehillä; ottaa huomioon, että naisilla on enemmän osa-aikaisia työsopimuksia aikaköyhyyden vuoksi; ottaa huomioon, että naiset kärsivät työssäkäyvien köyhyydestä, mikä lisää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä alhaisen työvoimavaltaisuuden vuoksi;

| K. | toteaa, että olisi harkittava sukupuolten tasa-arvoa, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja työllisyyden aktiivista tukemista koskevia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin suosituksia; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että olisi harkittava sukupuolten tasa-arvoa, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja työllisyyden aktiivista tukemista koskevia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin suosituksia;

| L. | ottaa huomioon, että naisten köyhyys on moniulotteista ja tästä syystä meidän on torjuttava kaikkia naisten köyhyyden näkökohtien syitä ja seurauksia, kuten aineellinen puute tai monien eri resurssien ja palvelujen puute, mikä rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan käyttää täysimääräisesti kansalaisuusoikeuksiaan; ottaa huomioon, että naisten köyhyyteen vaikuttavat suoraan pääasiassa naisten tekemille töille kuuluvan arvostuksen puute, äitiysvapaasta tai hoitovastuista johtuvat työuran keskeytykset, palkattomien hoitovelvollisuuksien ja kotitöiden eriarvoinen jakaminen sekä eriytyminen koulutuksessa ja myöhemmin työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että naisten köyhyys johtaa siihen, että naiset jäävät tiettyjen sosiaalisten ja poliittisten näkökohtien ulkopuolelle; ottaa huomioon, että samalla resurssien ja palvelujen riittämätön saatavuus lisää naisten riskiä joutua köyhyyteen tai pysyä siellä, mikä osoittaa köyhyyden ja sosiaalisen ja poliittisen syrjäytymisen keskinäisen riippuvuuden; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että naisten köyhyys on moniulotteista ja tästä syystä meidän on torjuttava kaikkia naisten köyhyyden näkökohtien syitä ja seurauksia, kuten aineellinen puute tai monien eri resurssien ja palvelujen puute, mikä rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan käyttää täysimääräisesti kansalaisuusoikeuksiaan; ottaa huomioon, että naisten köyhyyteen vaikuttavat suoraan pääasiassa naisten tekemille töille kuuluvan arvostuksen puute, äitiysvapaasta tai hoitovastuista johtuvat työuran keskeytykset, palkattomien hoitovelvollisuuksien ja kotitöiden eriarvoinen jakaminen sekä eriytyminen koulutuksessa ja myöhemmin työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että naisten köyhyys johtaa siihen, että naiset jäävät tiettyjen sosiaalisten ja poliittisten näkökohtien ulkopuolelle; ottaa huomioon, että samalla resurssien ja palvelujen riittämätön saatavuus lisää naisten riskiä joutua köyhyyteen tai pysyä siellä, mikä osoittaa köyhyyden ja sosiaalisen ja poliittisen syrjäytymisen keskinäisen riippuvuuden;

| M. | ottaa huomioon, että köyhyyden vaikutus naisiin ja miehiin on erilainen ja että köyhyyden naisistumisen ymmärtämiseksi paremmin on otettava huomioon myös muita indikaattoreita, kuten ikä, elinajanodote, tuloerot, sukupuolten välinen palkkaero, kotitalouden tyyppi ja sosiaaliset tulonsiirrot; ottaa huomioon, että toteutettujen eri toimien ja sukupuolten tasa-arvoa, työllisyyttä, koulutusta, veropolitiikkaa ja asumista tukevien poliittisten toimien väliset synergiat voivat auttaa torjumaan tehokkaammin syvään juurtuneita köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen syitä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että köyhyyden vaikutus naisiin ja miehiin on erilainen ja että köyhyyden naisistumisen ymmärtämiseksi paremmin on otettava huomioon myös muita indikaattoreita, kuten ikä, elinajanodote, tuloerot, sukupuolten välinen palkkaero, kotitalouden tyyppi ja sosiaaliset tulonsiirrot; ottaa huomioon, että toteutettujen eri toimien ja sukupuolten tasa-arvoa, työllisyyttä, koulutusta, veropolitiikkaa ja asumista tukevien poliittisten toimien väliset synergiat voivat auttaa torjumaan tehokkaammin syvään juurtuneita köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen syitä;

| N. | korostaa, että kohonnut köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski on painottunut tiettyihin naisryhmiin, kuten yksinhuoltajaäidit, yli 65-vuotiaat naiset, vammaiset naiset sekä heikosti koulutetut ja maahanmuuttajataustaiset naiset; |
| --- | --- |

N.

korostaa, että kohonnut köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski on painottunut tiettyihin naisryhmiin, kuten yksinhuoltajaäidit, yli 65-vuotiaat naiset, vammaiset naiset sekä heikosti koulutetut ja maahanmuuttajataustaiset naiset;

| O. | ottaa huomioon, että EU:n 27 jäsenvaltion väestössä on enemmän iäkkäitä naisia kuin miehiä: ottaa huomioon, että vuonna 2019 hyvin vanhoja naisia (vähintään 85-vuotiaita) oli yli kaksi kertaa enemmän kuin hyvin vanhoja miehiä; ottaa huomioon, että ikääntymiskehityksellä on syvät seuraukset hallituksille, yrityksille ja kansalaisyhteiskunnalle ja että se vaikuttaa erityisesti sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmiin, työmarkkinoihin, julkiseen talouteen ja eläkeoikeuksiin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU:n 27 jäsenvaltion väestössä on enemmän iäkkäitä naisia kuin miehiä: ottaa huomioon, että vuonna 2019 hyvin vanhoja naisia (vähintään 85-vuotiaita) oli yli kaksi kertaa enemmän kuin hyvin vanhoja miehiä; ottaa huomioon, että ikääntymiskehityksellä on syvät seuraukset hallituksille, yrityksille ja kansalaisyhteiskunnalle ja että se vaikuttaa erityisesti sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmiin, työmarkkinoihin, julkiseen talouteen ja eläkeoikeuksiin;

| P. | ottaa huomioon, että luvut osoittavat keskimäärin 29,5 prosentin vammaisista naisista EU:ssa olevan köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa, kun vammaisten miesten keskuudessa vastaava luku on 27,5 prosenttia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että luvut osoittavat keskimäärin 29,5 prosentin vammaisista naisista EU:ssa olevan köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa, kun vammaisten miesten keskuudessa vastaava luku on 27,5 prosenttia;

| Q. | ottaa huomioon, että muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvat naiset, kuten nuoret naiset, vammaiset naiset, maahanmuuttajataustaiset naiset, romaninaiset, uskonnollisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset sekä lbtqi+-naiset, kohtaavat lisäsyrjintää ja risteävää syrjintää koulutuksen, terveydenhuollon, työn ja sosiaalipalvelujen saatavuudessa, minkä vuoksi he altistuvat suuremmalle köyhyysriskille; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvat naiset, kuten nuoret naiset, vammaiset naiset, maahanmuuttajataustaiset naiset, romaninaiset, uskonnollisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset sekä lbtqi+-naiset, kohtaavat lisäsyrjintää ja risteävää syrjintää koulutuksen, terveydenhuollon, työn ja sosiaalipalvelujen saatavuudessa, minkä vuoksi he altistuvat suuremmalle köyhyysriskille;

| R. | ottaa huomioon, että romanit kohtaavat syrjintää osallistuessaan nuorisotakuun kaltaisiin työllisyysaloitteisiin; ottaa huomioon, että julkisilla työvoimapalveluilla ei useinkaan ole valmiuksia tavoittaa heitä tai että ne soveltavat epäsuoria syrjiviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että romanit kohtaavat syrjintää osallistuessaan nuorisotakuun kaltaisiin työllisyysaloitteisiin; ottaa huomioon, että julkisilla työvoimapalveluilla ei useinkaan ole valmiuksia tavoittaa heitä tai että ne soveltavat epäsuoria syrjiviä käytäntöjä;

| S. | ottaa huomioon, että köyhyyttä koskevien tietojen osalta tilastollinen kotitalousyksikkö määrittelee köyhyyden ruokakunnittain eikä ota huomioon sukupuolten epätasa-arvoa varojen jakautumisessa kotitalouden sisällä, mikä vaikeuttaa luotettavien sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen saamista; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että köyhyyttä koskevien tietojen osalta tilastollinen kotitalousyksikkö määrittelee köyhyyden ruokakunnittain eikä ota huomioon sukupuolten epätasa-arvoa varojen jakautumisessa kotitalouden sisällä, mikä vaikeuttaa luotettavien sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen saamista;

| T. | ottaa huomioon, että naisten köyhyys lisää asunnottomuuden riskiä, asianmukaisten asuntojen puutetta ja energiaköyhyyttä; katsoo, että tarvitaan erityisesti yksinhuoltajille räätälöityjä politiikkatoimia; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että naisten köyhyys lisää asunnottomuuden riskiä, asianmukaisten asuntojen puutetta ja energiaköyhyyttä; katsoo, että tarvitaan erityisesti yksinhuoltajille räätälöityjä politiikkatoimia;

| U. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo työmarkkinoilla on tärkeä naisten köyhyyden poistamisen väline, joka hyödyttää naisten lisäksi koko taloutta ja vaikuttaa myönteisesti BKT:hen, työllisyystasoon ja tuottavuuteen; ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon parantaminen lisäisi EU:n BKT:tä asukasta kohti 6,1–9,6 prosenttia ja toisi vuoteen 2050 mennessä 10,5 miljoonaa lisätyöpaikkaa, mikä hyödyttäisi sekä naisia että miehiä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo työmarkkinoilla on tärkeä naisten köyhyyden poistamisen väline, joka hyödyttää naisten lisäksi koko taloutta ja vaikuttaa myönteisesti BKT:hen, työllisyystasoon ja tuottavuuteen; ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon parantaminen lisäisi EU:n BKT:tä asukasta kohti 6,1–9,6 prosenttia ja toisi vuoteen 2050 mennessä 10,5 miljoonaa lisätyöpaikkaa, mikä hyödyttäisi sekä naisia että miehiä;

| V. | ottaa huomioon, että vaikka työ erittäin naisvaltaisilla aloilla on välttämätöntä ja sillä on suuri sosioekonominen arvo, se on aliarvostettua ja huonommin palkattua kuin miesvaltaisilla aloilla; ottaa huomioon, että on pikaisesti arvioitava uudelleen naisvaltaisten alojen palkkojen riittävyyttä suhteessa töiden sosiaaliseen ja taloudelliseen arvoon ja edistettävä vähimmäispalkkoja, vähimmäistuloja ja palkkojen avoimuutta EU:n säännöksissä; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vaikka työ erittäin naisvaltaisilla aloilla on välttämätöntä ja sillä on suuri sosioekonominen arvo, se on aliarvostettua ja huonommin palkattua kuin miesvaltaisilla aloilla; ottaa huomioon, että on pikaisesti arvioitava uudelleen naisvaltaisten alojen palkkojen riittävyyttä suhteessa töiden sosiaaliseen ja taloudelliseen arvoon ja edistettävä vähimmäispalkkoja, vähimmäistuloja ja palkkojen avoimuutta EU:n säännöksissä;

| W. | katsoo, että oikeus työhön on olennainen edellytys sille, että naiset voivat nauttia taloudellisesta riippumattomuudesta, ammatillisesta menestymisestä ja tosiasiallisista yhtäläisistä oikeuksista; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että oikeus työhön on olennainen edellytys sille, että naiset voivat nauttia taloudellisesta riippumattomuudesta, ammatillisesta menestymisestä ja tosiasiallisista yhtäläisistä oikeuksista;

| X. | ottaa huomioon, että ero sukupuolten työllisyyden välillä on keskimäärin 11,5 prosenttia, ja naisten edustus matalapalkkaisilla ja epävarmoilla työaloilla, joilla ei ole etenemismahdollisuuksia, on suhteettoman suuri; ottaa huomioon, että naiset ovat enemmän edustettuina joustavissa työmuodoissa, epätyypillisissä ja joustavissa työsopimuksissa (esimerkiksi osa-aikatyö, tilapäistyö); ottaa huomioon, että naiset kohtaavat raskauteen ja äitiyteen liittyvää syrjintää; ottaa huomioon, että palkan määrässä sukupuolten välinen ero vuonna 2019 oli EU:n tasolla 14,1 prosenttia vaikka jäsenvaltioiden välillä olikin merkittäviä eroja (20); ottaa huomioon, että sukupuolten välinen ansioero on kasvanut 17 jäsenvaltiossa vuodesta 2010 lähtien ja sukupuolten välinen tuloero on kasvanut 19 jäsenvaltiossa, mikä on johtanut yleisesti ansioihin ja tuloihin liittyvän sukupuolten eriarvoisuuden lisääntymiseen EU:ssa (21); ottaa huomioon, että noin 10 prosenttia EU:n työssäkäyvästä väestöstä on köyhyysvaarassa ja että pääasiassa naiset saavat vähimmäispalkkaa tai toimeentuloon riittävää palkkaa alhaisempaa palkkaa, mikä johtuu muun muassa naisten suuremmasta osallistumisesta epäviralliseen talouteen; katsoo, että pimeän työn torjunta ja riittävän ja oikeudenmukaisen vähimmäispalkan asettaminen, joka takaa kohtuullisen elintason, voi auttaa vähentämään palkkaeroja, sukupuolten välisiä palkkaeroja ja naisten köyhyyttä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että ero sukupuolten työllisyyden välillä on keskimäärin 11,5 prosenttia, ja naisten edustus matalapalkkaisilla ja epävarmoilla työaloilla, joilla ei ole etenemismahdollisuuksia, on suhteettoman suuri; ottaa huomioon, että naiset ovat enemmän edustettuina joustavissa työmuodoissa, epätyypillisissä ja joustavissa työsopimuksissa (esimerkiksi osa-aikatyö, tilapäistyö); ottaa huomioon, että naiset kohtaavat raskauteen ja äitiyteen liittyvää syrjintää; ottaa huomioon, että palkan määrässä sukupuolten välinen ero vuonna 2019 oli EU:n tasolla 14,1 prosenttia vaikka jäsenvaltioiden välillä olikin merkittäviä eroja (20); ottaa huomioon, että sukupuolten välinen ansioero on kasvanut 17 jäsenvaltiossa vuodesta 2010 lähtien ja sukupuolten välinen tuloero on kasvanut 19 jäsenvaltiossa, mikä on johtanut yleisesti ansioihin ja tuloihin liittyvän sukupuolten eriarvoisuuden lisääntymiseen EU:ssa (21); ottaa huomioon, että noin 10 prosenttia EU:n työssäkäyvästä väestöstä on köyhyysvaarassa ja että pääasiassa naiset saavat vähimmäispalkkaa tai toimeentuloon riittävää palkkaa alhaisempaa palkkaa, mikä johtuu muun muassa naisten suuremmasta osallistumisesta epäviralliseen talouteen; katsoo, että pimeän työn torjunta ja riittävän ja oikeudenmukaisen vähimmäispalkan asettaminen, joka takaa kohtuullisen elintason, voi auttaa vähentämään palkkaeroja, sukupuolten välisiä palkkaeroja ja naisten köyhyyttä;

| Y. | ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa tunnustetaan kaikkien työntekijöiden ja siten myös naispuolisten työntekijöiden oikeus kohtuulliseen palkkaan, joka on riittävä turvaamaan tyydyttävän elintason heille ja heidän perheilleen, sekä oikeus samaan palkkaan samanarvoisesta työstä; ottaa lisäksi huomioon, että siinä vahvistetaan oikeus suojeluun köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan, ja sillä edistetään miesten ja naisten nykyisen palkkaeron pienentämistä. |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa tunnustetaan kaikkien työntekijöiden ja siten myös naispuolisten työntekijöiden oikeus kohtuulliseen palkkaan, joka on riittävä turvaamaan tyydyttävän elintason heille ja heidän perheilleen, sekä oikeus samaan palkkaan samanarvoisesta työstä; ottaa lisäksi huomioon, että siinä vahvistetaan oikeus suojeluun köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan, ja sillä edistetään miesten ja naisten nykyisen palkkaeron pienentämistä.

| Z. | ottaa huomioon, että transsukupuolisista ihmistä palkkatyössä käy vain 51 prosenttia, kun koko väestöstä 69,3 prosenttia on palkkatyössä; ottaa huomioon, että työttömyysongelma koskettaa erityisesti transnaisia, jotka ovat lähes kolme kertaa todennäköisemmin työttömiä kuin koko väestön keskiarvo (22); |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että transsukupuolisista ihmistä palkkatyössä käy vain 51 prosenttia, kun koko väestöstä 69,3 prosenttia on palkkatyössä; ottaa huomioon, että työttömyysongelma koskettaa erityisesti transnaisia, jotka ovat lähes kolme kertaa todennäköisemmin työttömiä kuin koko väestön keskiarvo (22);

| AA. | ottaa huomioon, että vammaisista naisista vain 20,7 prosenttia ja vammaisista miehistä 28,6 prosenttia on kokopäivätyössä; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa vammaiset henkilöt menettävät usein vammaisetuutensa ottaessaan vastaan työpaikan, mikä lisää heidän vaaraansa ajautua työssäkäyvien köyhyyteen; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että vammaisista naisista vain 20,7 prosenttia ja vammaisista miehistä 28,6 prosenttia on kokopäivätyössä; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa vammaiset henkilöt menettävät usein vammaisetuutensa ottaessaan vastaan työpaikan, mikä lisää heidän vaaraansa ajautua työssäkäyvien köyhyyteen;

| AB. | toteaa, että eläkkeissä sukupuolten välinen ero oli keskimäärin 29,4 prosenttia vuonna 2019 (23), mikä johtuu edelleen jatkuvasta koko elämän kattavasta epätasa-arvosta johtuvasta epätasapainosta; ottaa huomioon, että tämä eläke-ero merkitsee sitä, että naiset putoavat todennäköisemmin köyhyysrajan alapuolelle ikääntyessään, ja se, että naisten elinajanodote on pidempi kuin miesten elinajanodote, syventää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen seurauksia; ottaa huomioon, että työntekijöiden parempi osallisuus koko eliniän ajan auttaa kaventamaan sukupuolten välisiä eläke-eroja; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että eläkkeissä sukupuolten välinen ero oli keskimäärin 29,4 prosenttia vuonna 2019 (23), mikä johtuu edelleen jatkuvasta koko elämän kattavasta epätasa-arvosta johtuvasta epätasapainosta; ottaa huomioon, että tämä eläke-ero merkitsee sitä, että naiset putoavat todennäköisemmin köyhyysrajan alapuolelle ikääntyessään, ja se, että naisten elinajanodote on pidempi kuin miesten elinajanodote, syventää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen seurauksia; ottaa huomioon, että työntekijöiden parempi osallisuus koko eliniän ajan auttaa kaventamaan sukupuolten välisiä eläke-eroja;

| AC. | ottaa huomioon, että teknologinen ja digitaalinen vallankumous lisää digitaalista kehitystä ja uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja että tämä teknologinen ja digitaalinen vallankumous muuttaa taloudellisia malleja, sosiaalijärjestelmiä ja työmarkkinoita; katsoo, että kaikilla yhteiskuntamme kansalaisilla, erityisesti naisilla, on oltava mahdollisuus osallistua tähän vaurauteen; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että teknologinen ja digitaalinen vallankumous lisää digitaalista kehitystä ja uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja että tämä teknologinen ja digitaalinen vallankumous muuttaa taloudellisia malleja, sosiaalijärjestelmiä ja työmarkkinoita; katsoo, että kaikilla yhteiskuntamme kansalaisilla, erityisesti naisilla, on oltava mahdollisuus osallistua tähän vaurauteen;

| AD. | ottaa huomioon, että on edelleen edistettävä toimia, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-tieteet) sekä tekoälyn aloille, ja otettava käyttöön monitasoinen lähestymistapa sukupuolten välisen kuilun kaventamiseksi kaikilla koulutuksen ja työllisyyden tasoilla digitaalialalla; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että on edelleen edistettävä toimia, joilla pyritään lisäämään naisten osallistumista luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-tieteet) sekä tekoälyn aloille, ja otettava käyttöön monitasoinen lähestymistapa sukupuolten välisen kuilun kaventamiseksi kaikilla koulutuksen ja työllisyyden tasoilla digitaalialalla;

| AE. | ottaa huomioon, että tytöt menestyvät koulussa poikia paremmin mutta heillä on usein perheen tai muiden paineiden vuoksi suurempia vaikeuksia muuttaa koulumenestystä ammatilliseksi menestykseksi; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että tytöt menestyvät koulussa poikia paremmin mutta heillä on usein perheen tai muiden paineiden vuoksi suurempia vaikeuksia muuttaa koulumenestystä ammatilliseksi menestykseksi;

| AF. | toteaa, että köyhyydestä kärsivät erityisesti maaseudulla asuvat naiset; ottaa huomioon, että monia maaseudulla asuvia naisia ei ole edes rekisteröity työmarkkinoille tai työttömiksi; ottaa huomioon, että maaseudulla naisten työttömyysaste on hyvin korkea ja että töissä käyvien naisten tulot ovat erittäin pienet; ottaa huomioon, että maaseutualueiden naisilla on rajalliset mahdollisuudet saada koulutusta; |
| --- | --- |

AF.

toteaa, että köyhyydestä kärsivät erityisesti maaseudulla asuvat naiset; ottaa huomioon, että monia maaseudulla asuvia naisia ei ole edes rekisteröity työmarkkinoille tai työttömiksi; ottaa huomioon, että maaseudulla naisten työttömyysaste on hyvin korkea ja että töissä käyvien naisten tulot ovat erittäin pienet; ottaa huomioon, että maaseutualueiden naisilla on rajalliset mahdollisuudet saada koulutusta;

| AG. | katsoo, että hoitoalaa koskeva EU:n yhteinen lähestymistapa, joka täydentäisi jäsenvaltioiden politiikkoja, loisi merkittävää lisäarvoa; ottaa huomioon, että naiset tekevät palkatonta hoivatyötä useammin kuin miehet ja että siksi lasten tai huollettavien hoito on yksi yleisimmistä syistä, jonka vuoksi naiset voivat lyhentää työaikaansa tai vetäytyä työmarkkinoilta; ottaa huomioon, että naiset miehiä useammin keskeyttävät työuransa tai ottavat vastaan lyhytaikaisia, osa-aikaisia, epävarmoja tai jopa epävirallisia työsuhteita, jotka voidaan mukauttaa heidän hoitoaikatauluunsa, mikä vaikuttaa heidän ansioihinsa ja eläkemaksuihinsa ja siten myös heidän taloudelliseen riippumattomuuteensa vanhuusiässä; ottaa huomioon, että laadukkaiden terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen sekä kohtuuhintaisten palvelujen, kuten varhaiskasvatuksen ja koulutuksen tai muiden huollettavien hoidon, yleinen saatavuus on keskeistä köyhyyden lisääntymisen välttämiseksi erityisesti naisten osalta, ja se on myös ratkaisevan tärkeää yleistä etua palvelevan talouden kannalta; toteaa, että investoinnit näihin palveluihin vaikuttavat siten myönteisesti naisten taloudelliseen riippumattomuuteen ja heidän kykyynsä osallistua työmarkkinoille; ottaa huomioon, että sosiaalisen suojelun toimenpiteet ovat ehdottoman tärkeitä naisten köyhyyden torjumisessa paitsi taloudellisten seikkojen mutta myös köyhyyden monitahoisuuden kannalta; |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että hoitoalaa koskeva EU:n yhteinen lähestymistapa, joka täydentäisi jäsenvaltioiden politiikkoja, loisi merkittävää lisäarvoa; ottaa huomioon, että naiset tekevät palkatonta hoivatyötä useammin kuin miehet ja että siksi lasten tai huollettavien hoito on yksi yleisimmistä syistä, jonka vuoksi naiset voivat lyhentää työaikaansa tai vetäytyä työmarkkinoilta; ottaa huomioon, että naiset miehiä useammin keskeyttävät työuransa tai ottavat vastaan lyhytaikaisia, osa-aikaisia, epävarmoja tai jopa epävirallisia työsuhteita, jotka voidaan mukauttaa heidän hoitoaikatauluunsa, mikä vaikuttaa heidän ansioihinsa ja eläkemaksuihinsa ja siten myös heidän taloudelliseen riippumattomuuteensa vanhuusiässä; ottaa huomioon, että laadukkaiden terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen sekä kohtuuhintaisten palvelujen, kuten varhaiskasvatuksen ja koulutuksen tai muiden huollettavien hoidon, yleinen saatavuus on keskeistä köyhyyden lisääntymisen välttämiseksi erityisesti naisten osalta, ja se on myös ratkaisevan tärkeää yleistä etua palvelevan talouden kannalta; toteaa, että investoinnit näihin palveluihin vaikuttavat siten myönteisesti naisten taloudelliseen riippumattomuuteen ja heidän kykyynsä osallistua työmarkkinoille; ottaa huomioon, että sosiaalisen suojelun toimenpiteet ovat ehdottoman tärkeitä naisten köyhyyden torjumisessa paitsi taloudellisten seikkojen mutta myös köyhyyden monitahoisuuden kannalta;

| AH. | ottaa huomioon, että köyhyys pahentaa sukupuolistuneen väkivallan vaikutuksia naisiin, sillä lisääntyneet taloudelliset vaikeudet vaikeuttavat väkivaltaisissa suhteissa olevien naisten eroamista kumppanistaan; ottaa huomioon, että sukupuolistunut väkivalta on rakenteellinen ongelma, jota esiintyy kaikissa sosioekonomisissa ryhmissä ja joka on riippumaton alkuperästä tai vakaumuksesta; ottaa huomioon, että köyhyys lisää naisten riskiä joutua ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi, koska se tekee heistä ja heidän perheistään taloudellisesti riippuvaisia hyväksikäyttäjistään; ottaa huomioon, että sukupuolistunut väkivalta vaikuttaa osaltaan köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen, koska väkivalta vaikuttaa terveyteen ja voi johtaa työpaikan menettämiseen ja kodittomuuteen; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että köyhyys pahentaa sukupuolistuneen väkivallan vaikutuksia naisiin, sillä lisääntyneet taloudelliset vaikeudet vaikeuttavat väkivaltaisissa suhteissa olevien naisten eroamista kumppanistaan; ottaa huomioon, että sukupuolistunut väkivalta on rakenteellinen ongelma, jota esiintyy kaikissa sosioekonomisissa ryhmissä ja joka on riippumaton alkuperästä tai vakaumuksesta; ottaa huomioon, että köyhyys lisää naisten riskiä joutua ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi, koska se tekee heistä ja heidän perheistään taloudellisesti riippuvaisia hyväksikäyttäjistään; ottaa huomioon, että sukupuolistunut väkivalta vaikuttaa osaltaan köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen, koska väkivalta vaikuttaa terveyteen ja voi johtaa työpaikan menettämiseen ja kodittomuuteen;

| AI. | ottaa huomioon, että työpaikalla tapahtuvalla häirinnällä, jonka uhrit ovat tavallisesti naisia, mukaan lukien seksuaalinen häirintä ja työpaikkakiusaaminen, on haitallisia vaikutuksia naisiin, esimerkiksi poissaolojen lisääntymisen, tuottavuuden vähenemisen ja jatkuvien tulonmenetysten muodossa, ja se ajaa naisia pois työmarkkinoilta, mikä vaikuttaa kielteisesti työuriin ja taloudelliseen riippumattomuuteen yksilötasolla; ottaa huomioon, että häirinnän ilmoittaminen työpaikalla voi johtaa uhrin irtisanomiseen tai eristämiseen; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että työpaikalla tapahtuvalla häirinnällä, jonka uhrit ovat tavallisesti naisia, mukaan lukien seksuaalinen häirintä ja työpaikkakiusaaminen, on haitallisia vaikutuksia naisiin, esimerkiksi poissaolojen lisääntymisen, tuottavuuden vähenemisen ja jatkuvien tulonmenetysten muodossa, ja se ajaa naisia pois työmarkkinoilta, mikä vaikuttaa kielteisesti työuriin ja taloudelliseen riippumattomuuteen yksilötasolla; ottaa huomioon, että häirinnän ilmoittaminen työpaikalla voi johtaa uhrin irtisanomiseen tai eristämiseen;

| AJ. | ottaa huomioon, että tällä hetkellä yhdellä kymmenestä tytöstä ei ole varaa hygieniatuotteisiin; ottaa huomioon, että parlamentti kehotti 15. tammikuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa sukupuolten tasa-arvosta ja verotuspolitiikasta EU:ssa kaikkia jäsenvaltioita poistamaan niin kutsutun tamponiveron hyödyntäen arvonlisäverodirektiivissä säädettyä joustovaraa ja soveltamaan kaikkiin näihin keskeisiin perustuotteisiin vapautuksia tai nollaverokantoja; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että tällä hetkellä yhdellä kymmenestä tytöstä ei ole varaa hygieniatuotteisiin; ottaa huomioon, että parlamentti kehotti 15. tammikuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa sukupuolten tasa-arvosta ja verotuspolitiikasta EU:ssa kaikkia jäsenvaltioita poistamaan niin kutsutun tamponiveron hyödyntäen arvonlisäverodirektiivissä säädettyä joustovaraa ja soveltamaan kaikkiin näihin keskeisiin perustuotteisiin vapautuksia tai nollaverokantoja;

| AK. | ottaa huomioon, että Venäjän sota Ukrainaa vastaan lisää edelleen köyhyyttä erityisesti naisten keskuudessa, koska se pakottaa ukrainalaiset naiset ja lapset pakenemaan naapurimaihin ja koska peruspalvelujen ja -hyödykkeiden hinnat nousevat kaikkialla Euroopassa, mutta katsoo, että nämä seuraukset ovat erityisen kovia niille, joilla on jo nyt vähemmän resursseja; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että Venäjän sota Ukrainaa vastaan lisää edelleen köyhyyttä erityisesti naisten keskuudessa, koska se pakottaa ukrainalaiset naiset ja lapset pakenemaan naapurimaihin ja koska peruspalvelujen ja -hyödykkeiden hinnat nousevat kaikkialla Euroopassa, mutta katsoo, että nämä seuraukset ovat erityisen kovia niille, joilla on jo nyt vähemmän resursseja;

| 1. | korostaa, että Eurostatin mukaan tällä hetkellä 64,6 miljoonaa naista ja 57,6 miljoonaa miestä elää jäsenvaltioissa köyhyydessä, mikä osoittaa, että köyhyyden vaikutus naisiin ja miehiin on erilainen; kehottaa komissiota kehittämään kunnianhimoisen vuoteen 2030 ulottuvan Euroopan köyhyyden torjuntastrategian, johon sisältyy konkreettisia tavoitteita köyhyyden vähentämiseksi ja jossa keskitytään naisten köyhyyden lopettamiseen ja ylisukupolvisen köyhyyden riskien kierteen katkaisemiseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että naisten köyhyyttä on myös analysoitava intersektionaalisella lähestymistavalla, johon sisältyy sukupuolisensitiivistä analyysiä, jossa otetaan huomioon risteävät syrjinnän muodot, jotka perustuvat sosioekonomiseen taustaan, maahanmuuttajataustaan ja etniseen alkuperään, ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun; kehottaa sisällyttämään EIGE:n tasa-arvoindeksin sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun; kehottaa EIGE:ä toimittamaan monialaisesti ja sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja ja kehottaa jäsenvaltioita käyttämään näitä tietoja, jotta voidaan paremmin vastata maakohtaisiin haasteisiin ja kehittää kansallisia elvytyssuunnitelmia ja parantaa eri pakettien, rahastojen ja toimintapolitiikkojen välisiä synergioita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa sellaisten toimintapolitiikkojen merkitystä, joissa otetaan huomioon väestörakenteen haasteet ja edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille, erityisesti kriiseistä eniten kärsiville, kuten haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, perheille niiden kaikessa moninaisuudessa, nuorelle sukupolvelle ja vanhuksille, ja varmistetaan, että kaikissa nykyisen teknologisen ja digitaalisen vallankumouksen tarjoamissa liiketoimintamahdollisuuksissa olisi keskityttävä naisiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään samanlaista säännöllistä työtä eriytettyjen tietojen ja analyysien keräämiseksi suunnitellessaan tai arvioidessaan politiikkojaan ja käytäntöjään kootakseen yhteen tietoa ja lukuja, jotka koskevat tietyissä epävarmoissa olosuhteissa eläviä naisia, kuten naisia, jotka kärsivät energiansaannin epävarmuudesta, digitaalisesta kuilusta, ammattitaudeista tai aliravitsemuksesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan tehokkaasti naisten kohtaamaa eriarvoisuutta ja puuttumaan sen tärkeimpiin osatekijöihin, eli esteisiin, joita naiset kohtaavat työpaikoillaan ja etsiessään kohtuuhintaisia ja laadukkaita palveluita, kuten lastenhoitoa ja pitkäaikaishoitopalveluita, ja helpottamaan itsenäisten ammatinharjoittajien, työelämän ulkopuolella olevien, työttömien (sekä pitkäaikais- että lyhytaikaistyöttömien) ja epätyypillisessä työsuhteessa olevien henkilöiden pääsyä julkisiin eläkejärjestelmiin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että köyhyyttä mitataan edelleen kotitalouksien kokonaistulojen perusteella niin, että oletuksena on, että kaikki kotitalouden jäsenet ansaitsevat saman verran ja jakavat varat yhdenvertaisesti; kehottaa käyttämään henkilökohtaisiin tuloihin perustuvia yksilökohtaisia oikeuksia ja laskelmia, jotta voidaan torjua naisten köyhyyden todellista laajuutta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa köyhyyttä mitattaessa sen moniulotteisuudesta, mukaan lukien aikaköyhyys; kehottaa Eurostatia koordinoimaan jäsenvaltioiden kanssa eurooppalaisen ajankäyttötutkimuksen sukupuolisensitiivistä suunnittelua ja sitä, miten säännöllisesti tutkimus olisi toteutettava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen eurooppalaisesta hoito- ja hoivastrategiasta, mutta kehottaa sitä menemään hoitoalan toimenpiteitä pidemmälle ja varmistamaan siirtymisen hoitotalouteen, jossa hoitoalalla sovelletaan kokonaisvaltaista, sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa ja elinikäistä lähestymistapaa, mukaan lukien toimenpiteet, joilla edistetään ekologista kestävyyttä, oikeudenmukaisia työoloja ja riittäviä palkkoja, jotta voidaan säilyttää työn houkuttelevuus hoitoalalla, lopettaa syrjintä, torjua köyhyyttä, väkivaltaa ja hyväksikäyttöä, asettaa vähimmäisvaatimukset ja riittävät laatuohjeet hoivaa varten koko eliniän ajan ja tarjota tukea virallisille hoitajille ja omaishoitajille, palkattomille hoitajille ja heidän hoitamilleen henkilöille; kehottaa jäsenvaltioita luomaan työnantajille kannustimia parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että kaikki jäsenvaltiot ovat lisänneet hoivapaketteja pandemian aikana ja ottaneet käyttöön yksinhuoltajatalouksia koskevia erityissäännöksiä; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan tällaisten säännösten voimassaoloa elpymiskauden aikana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on vakuuttunut siitä, että perusoletus, jonka mukaan työ on paras tapa torjua köyhyyttä, ei nykyään enää päde, kun otetaan huomioon matalapalkkaiset alat, epätyypilliset ja epävarmat työolot ja sosiaaliturvajärjestelmien purkaminen, ja että köyhyydestä vapaan yhteiskunnan toteuttamiseksi tarvitaan tehokkaita työehtosopimuksia ja vähimmäispalkkoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan riittävä taloudellinen suoja paitsi elinikäisen työpaikan omaaville myös niille, jotka tarjoavat palkatonta hoitotyötä huollettaville ja kotitalous- ja koulutuspalveluita, jotka ovat epävarmoissa työsuhteissa tai kärsivät pitkäaikaisista työttömyysjaksoista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään toimintapolitiikkoja, joilla pyritään poistamaan epävarmat työsuhteet ja tahdonvastainen osa-aikatyö, jotta voidaan parantaa naisten tilannetta työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että yhteiskuntiamme käynnissä pitävillä sosiaali-, hoito-, siivous-, koulutus-, terveydenhuolto- ja vähittäismyyntialoilla työskentelevillä naisilla on keskeinen asema, kuten covid-19-kriisi osoittaa; kehottaa arvioimaan uudelleen tyypillisesti naisvaltaista työtä sekä kehittämään ja soveltamaan monialaisia sukupuolineutraaleja työnarviointivälineitä naisvaltaisen työn paremman arvioinnin ja oikeudenmukaisemman palkitsemisen varmistamiseksi ja varmistamaan, että saman arvoisesta työstä maksetaan sama palkka, samalla kun vahvistetaan naisten yrittäjyyttä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että suurin osa vähittäismyynnin työtekijöistä ja siivoojista on naisia, joille maksetaan usein minimipalkkaa, ja että covid-19-pandemia on aiheuttanut heille entistä suuremman köyhyysriskin; korostaa kiireellistä tarvetta parantaa palkkoja ja torjua epävarmoja työpaikkoja; kehottaa jäsenvaltioita edistämään terveydenhuollon ammattilaisten asemaa kunnollisten palkkojen ja työolojen avulla sekä erityisesti tekemällä asianmukaisia työsopimuksia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että naisten köyhyyden monitahoisuuden torjumiseksi on tarpeen poistaa pääasiassa naisten tekemien palkattomien kotitöiden ja hoitovastuiden eriytyminen ja tehostaa stereotypioiden torjuntaa, jotta voidaan vahvistaa hoitopalvelujen työ- ja yksityiselämän tasapainottamista ja perheystävällisiä työjärjestelyjä, kuten joustavat työajat ja etätyömahdollisuus tasavertainen tulonsaaja / tasavertainen huoltaja -mallin (ajankäyttöpolitiikka) (24) edistämiseksi, jotta naiset ja miehet voivat paremmin sovittaa yhteen työ- ja yksityiselämänsä; kannustaa jäsenvaltioita saattamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemaan sen täytäntöön, jotta varmistetaan työ- ja yksityiselämän oikeudenmukainen jakautuminen, ja kehottaa niitä ylittämään direktiivin vähimmäisvaatimukset; korostaa, että työssäkäyvien köyhyyden perimmäisiin syihin on puututtava esimerkiksi edistämällä koulutusta, vahvistamalla vähimmäispalkat ja varmistamalla sosiaalinen suojelu; kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita investoimaan laadullisesti järkevään koulutukseen ja tukemaan niitä näissä investoinneissa, jakamaan hyviä käytäntöjä ja kiinnittämään erityistä huomiota elinikäiseen oppimiseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että naisia on usein suhteettoman paljon ja vastoin tahtoaan epävarmoissa työsuhteissa ja että myös heidän osa-aikaisten, matalapalkkaisten ja määräaikaisten työsopimustensa sekä nollatyösopimustensa osuus on suuri; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön Kansainvälisen työjärjestön suositukset, joiden tarkoituksena on vähentää epävarmojen työsuhteiden määrää, esimerkiksi rajoittamalla olosuhteita, joissa epävarmoja työsuhteita voidaan käyttää, ja rajoittamalla sen ajan pituutta, joksi työntekijät voidaan palkata tällaisella sopimuksella; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan aktiivista ja tehokasta politiikkaa työpaikalla tapahtuvan häirinnän, myös seksuaalisen häirinnän ja työpaikkakiusaamisen, ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan sellaisten ohjelmien ja toimien asianmukaisista ja riittävistä rahoitusmekanismeista, joilla pyritään torjumaan häirintää työpaikoilla, mukaan lukien mekanismit, joilla tuetaan naisia häirintätapausten ilmoittamisessa; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta ratifioimaan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimus nro 190 väkivallan ja häirinnän poistamisesta työelämässä. |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää tärkeänä lisätä tietämystä naisten työmarkkinoilla tekemien valintojen seurauksista ja heidän taloudellisen riippumattomuuden merkityksestä heidän suojelemisekseen köyhyydeltä ja sosiaaliselta syrjäytymiseltä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ilmaisee huolensa siitä, että naisia, joilla on lapsia, syrjitään työpaikalla siksi, että he ovat äitejä, eikä suinkaan siksi, että heidän työsuorituksensa olisi työtovereita huonompi; kehottaa jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti myönteistä mielikuvaa äideistä työntekijöinä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että korkealaatuisilla julkisilla palveluilla on ratkaiseva merkitys naisten köyhyyden torjunnassa, erityisesti varhaiskasvatuspalveluissa, tai muiden huollettavien, kuten ikääntyneiden, hoidossa; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaiset mekanismit kyseisen työn saavutusten tunnustamiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa merkittävästi naisten köyhyyteen, koska naiset ovat riippuvaisempia luonnonvaroista; toteaa lisäksi, että koska enemmistö maailman köyhistä on naisia, heillä on käytössään vähemmän resursseja suojautuakseen ilmastonmuutoksen kielteisiltä vaikutuksilta; pitää valitettavana, että sukupuolinäkökulmaa ei ole järjestelmällisesti sisällytetty EU:n ilmastopolitiikkaan; kehottaa komissiota valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvon EU:n ilmastonmuutospolitiikkaan ja -lainsäädäntöön; katsoo, että 55-valmiuspaketti ja sosiaalinen ilmastorahasto olisi suunniteltava ja toteutettava siten, että niissä on selkeä sukupuoliulottuvuus ja että naiset ja miehet hyötyvät niistä yhtä paljon; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita suojelemaan energiaköyhyydessä eläviä naisia tarjoamalla oikea-aikainen ja koordinoitu vastaus energiakriisin pitkän aikavälin vaikutusten ratkaisemiseksi; korostaa, että kohtuuhintaisten yleishyödyllisten palvelujen saatavuus on taattava pienituloisille kotitalouksille ja erityisesti ikääntyneille naisille ja yksinhuoltajaäideille; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvonäkökulman kaikkiin politiikkoihin, ohjelmiin ja toimiin sekä laatimaan parempia työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevia politiikkoja ja riittäviä toimia takaamaan naisten osallistumisen työelämään, kuten parempi äitiysloma, huomattavasti pidemmät isyyslomajaksot, palkalliset ja ei-siirrettävät vanhempainlomat, joustavat työajat, lastenhoitopalvelut työpaikoilla, hoitopalvelut ja etätyö; korostaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen merkitystä ja covid-19-pandemiaa koskevan talouspoliittisen reagoinnin räätälöintiä sen mukauttamiseksi naisten erityistarpeisiin ja heidän taloudellisten toimiensa rakenteeseen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvon periaatteen kaikkeen liikenteeseen liittyvään lainsäädäntöön, politiikkoihin, ohjelmiin ja toimiin sekä sisällyttämään suunnitteluun sukupuolinäkökulman liikkuvuuden, kohtuuhintaisen asumisen ja kaupunkisuunnittelun aloilla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että naisten asunnottomuutta ei pitäisi aliarvioida ja pitää vähäisenä sosiaalisena ongelmana EU:ssa; huomauttaa, että naisten asunnottomuuden luonnetta ja laajuutta koskevia kattavia ja eriteltyjä tietoja on vähän, mikä vähentää tämän ongelman näkyvyyttä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolinäkökulman politiikkoihin ja käytäntöihin, joilla torjutaan asunnottomuutta ja kohtuuhintaisten ja asumiskelpoisten asuntojen ja kohtuuhintaisen energian puutetta ja laatimaan erityisstrategioita, joilla pyritään näiden ongelmien poistamiseen vuoteen 2030 mennessä, sekä varmistamaan, että palvelut toimivat asianmukaisesti ja tehokkaasti ja vastaavat asunnottomien naisten tarpeita; korostaa, että on tärkeää tunnustaa sukupuolistunut väkivalta yhtenä perimmäisistä syistä, jotka lisäävät asunnottomuuden riskiä naisten keskuudessa, ja korostaa tarvetta tutkia, miten naisten tarpeet ovat yhteydessä laajempiin sosioekonomisiin ja rakenteellisiin esteisiin; kehottaa kaikkia toimijoita sisällyttämään sukupuolinäkökulman asunnottomuuden vastaiseen eurooppalaiseen foorumiin; on vakuuttunut siitä, että ”asunto ensin” -periaatteella voi olla tärkeä rooli asunnottomuuden torjunnassa, ja kehottaa käynnistämään periaatteen mukaisia hankkeita kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että covid-19-pandemian aiheuttama heikkenevä sosiaalinen ja taloudellinen tilanne on lisännyt kaikenlaista naisiin kohdistuvaa hyväksikäyttöä ja väkivaltaa sekä prostituutiota heidän ihmisoikeuksiensa vastaisesti; korostaa, että julkisia, taloudellisia ja inhimillisiä resursseja on lisättävä, jotta voidaan tukea köyhyysvaarassa olevia väestöryhmiä ja torjua lasten ja nuorten, ikääntyneiden, vammaisten ja asunnottomien vaaratilanteita; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa, että naisten taloudellinen riippumattomuus on olennaisen tärkeää heidän kyvylleen päästä irti sukupuolistuneista väkivaltatilanteista; kehottaa näin ollen tarjoamaan tuki- ja suojelutoimia naisten tukemiseksi kyseisissä tilanteissa, hyväksymään kattavan direktiivin sukupuolistuneen väkivallan kaikenlaisten muotojen ehkäisemisestä ja torjumisesta, lisäämään sukupuolistuneen väkivallan EU:n rikosten luetteloon, ratifioimaan Istanbulin yleissopimuksen EU:n tasolla sekä Bulgarian, Latvian, Liettuan, Slovakian, Tšekin ja Unkarin toimesta; korostaa, että väkivallasta vapaa elämä on olennaisen tärkeää, jotta naiset voivat osallistua työmarkkinoille, saavuttaa täyden potentiaalinsa ja olla taloudellisesti riippumattomia; tuomitsee tahallisen disinformaation levittämisen välineistä ja aloitteista, joilla torjutaan sukupuolistunutta väkivaltaa EU:ssa; pitää huolestuttavana, että tämä vääristelty tieto saa jalansijaa Euroopassa ja siten vaikeuttaa naisten suojelua väkivallalta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan haitallisia käytäntöjä, kuten naisten sukuelinten silpomista, varhais- ja pakkoavioliittoja sekä niin kutsuttua kunniaväkivaltaa, jotka vahingoittavat erityisesti nuoria naisia ja tyttöjä ja rajoittavat heidän elämäänsä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että prostituutio on enimmäkseen naisiin ja lapsiin kohdistuva vakava väkivallan ja hyväksikäytön muoto; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityisiä toimia prostituution taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen syiden torjumiseksi, jotta köyhyys- ja syrjäytymistilanteessa olevat naiset eivät joudu tällaisen hyväksikäytön uhriksi; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityisiä toimia prostituoitujen auttamiseksi yhteiskuntaan ja ammatilliseen elämään sopeutumisessa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota ehdottamaan Euroopan sosiaalirahastojen ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kautta ennakoivia toimenpiteitä naisten työllisyyden, sosiaalipalvelujen tarjoamisen ja sosioekonomisen kehityksen edistämiseksi maaseutualueilla; kannustaa jäsenvaltioita yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa vähentämään maaseudun naisten köyhyysriskiä lisäämällä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan ja parantamalla heidän elämänlaatuaan tarjoamalla laadukkaita koulutusohjelmia ja laadukkaita työoloja, mukaan lukien etätyö ja kohtuulliset tulot; kehottaa toteuttamaan positiivisia toimia, joilla kannustetaan erityisesti naisviljelijöitä jäämään maaseutualueille, mukaan lukien sellaisten yhteisökeskusten tukeminen, jotka voivat tarjota teknistä neuvontaa ja tukea tilojen pitämiseksi toiminnassa ja auttaa heitä selviytymään ja kannustaa nuoria investoimaan maatalouteen ja karjanhoitoon niiden pitkän aikavälin selviytymisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että kaikilla EU:n sosiaalialan rahastoilla ja ohjelmilla, erityisesti Euroopan sosiaalirahasto plussalla, Euroopan globalisaatiorahastolla, oikeudenmukaisen siirtymän rahastolla, elpymis- ja palautumistukivälineellä ja turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolla on ratkaiseva merkitys; korostaa, että jäsenvaltioiden ja komission olisi ESR plussan avulla pyrittävä lieventämään kriisin sosioekonomisia vaikutuksia erityisesti naisiin, lisäämään naisten osallistumista työelämään sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista, torjumaan köyhyyttä ja sen sukupuoliulottuvuutta, köyhyyden naisistumista ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää työmarkkinoilla ja koulutuksessa sekä tukemaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä ja torjumaan lapsiköyhyyttä; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään näitä rahastoja täysimääräisesti pitäen sukupuolinäkökulman mielessä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että romanien osallistamisen varmistavia kansallisia toimia olisi nopeutettava kaikissa jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota edistämään osallisuutta ja varmistamaan siten romanityttöjen ja -naisten osallistumisen kaikilla tasoilla, myös paikallisella, alueellisella ja EU:n tasolla työskenteleville; huomauttaa, että tässä olisi otettava huomioon miesten ja naisten tasa-arvo ja keskityttävä jäsenvaltioiden hyvien käytäntöjen nostamiseen unionin tasolle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita täydentämään EU:n taloudellista tukea opinto-ohjelmilla ja -hankkeilla, joilla annetaan lahjakkaille romanitytöille ja -naisille mahdollisuus hyödyntää täydennyskoulutusta vapautuakseen ylisukupolvisesta köyhyydestä, edistämällä heidän yhteiskunnallista integroitumistaan ja kehittämällä heidän tietoisuuttaan romanien tilanteen parantamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ilmoittamaan, minkä verran tukea ne tarvitsisivat romaniväestön integroimiseksi suositeltujen toimenpiteiden toteuttamiseen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että naisten köyhyyden lisääntymisellä on suuri vaikutus yhteiskuntaan laajemmin; on huolissaan tämän vaikutuksesta lasten köyhyyteen; suhtautuu tältä osin myönteisesti eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annettuun neuvoston suositukseen (EU) 2021/1004; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa naisten merkittävää panosta työllisyyden, kulttuurin, koulutuksen, tieteen ja tutkimuksen aloilla; toteaa, että taide- ja kulttuurialalla sekä maatalouden ja maaseutualueiden mikro- ja pienyrityksissä työskentelevien naisten elinolot ovat heikentyneet merkittävästi pandemia-aikana tapahtuvan taloudellisen ja kulttuurisen toiminnan keskeyttämisen vuoksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa soveltamaan digitaalisessa siirtymässä sukupuolisensitiivistä lähestymistapaa; kehottaa komissiota käyttämään olemassa olevia ohjelmia ja rahoitusta sekä myöntämään tarvittaessa lisärahoitusta naisten digitaalisen köyhyyden torjumiseksi, jotta naisilla olisi tarvittavat taidot toimia turvallisesti digitaalisessa ympäristössä ja jotta heidän digilukutaitonsa paranisi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan naisyrittäjyyden esteitä ja erityisesti analysoimaan kattavasti naisten rahoitusmahdollisuuksia ja auttamaan naisten köyhyyden poistamisessa Euroopan unionissa antamalla naisille mahdollisuuden yrittäjyyteen perustamalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka osaltaan edistävät vihreää ja digitaalista siirtymää; toteaa, että naisten yrittäjyys luo työpaikkoja, vahvistaa sisämarkkinoita ja vähentää työttömyyttä; toteaa, että yrittäjille aiheutuvan byrokraattisen taakan karsiminen vähentää yhä useampien naisten esteitä perustaa yrityksiä; korostaa kouluissa saatavan yrittäjyyttä koskevan tiedon ja käytännön kokemuksen merkitystä varhaisesta iästä lähtien; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään naisten voimaannuttamista yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen avulla; kehottaa erityisesti suosittelemaan entistä enemmän STEM-aineita, digitaalista koulutusta, tekoälyä ja talouslukutaitoa, jotta voidaan torjua vallitsevia koulutukseen liittyviä stereotypioita ja varmistaa, että entistä useammat naiset tulevat näille aloille ja myötävaikuttavat niiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikella uudella sukupuolineutraalilla veropolitiikalla, myös verotuksella, torjutaan ja poistetaan sosioekonomista eriarvoisuutta ja sukupuolten epätasa-arvoa niiden kaikissa ulottuvuuksissa (25); kehottaa jäsenvaltioita välttämään sukupuolisyrjintää veropolitiikassaan ja poistamaan naisten hygieniatuotteiden alv:n, joka vaarantaa suhteettomasti pienituloisten naisten ihmisarvon, ja varmistamaan näin, että nämä olennaiset tuotteet ovat kaikkien naisten saatavilla; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita pitämään sukupuoliulottuvuuden mielessä eläkejärjestelmiä uudistaessaan ja eläkeikää mukauttaessaan siten, että niissä otetaan huomioon naisten ja miesten väliset erot työjärjestelyissä, mukaan lukien palkattoman työn järjestelyt, ja erityisesti ikääntyneiden naisten suurempi syrjintävaara työmarkkinoilla; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityisiä toimenpiteitä ikääntyneiden ja eläkkeellä olevien naisten köyhyysriskin ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, kun otetaan huomioon väestön ikääntyminen ja ikääntyneiden naisten osuus heikossa tai haavoittuvassa asemassa olevien keskuudessa; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään eläkejärjestelmiinsä palkattomasta hoitotyöstä maksettavat korvaukset esimerkiksi hoitohyvitysten tai muiden omaishoitajan eläkkeeseen lisättävien toimenpiteiden avulla riippumatta siitä, annetaanko hoitoa alaikäisille lapsille, vanhuksille, sairaille tai vammaisille henkilöille, samalla kun kannustetaan miehiä ryhtymään hoitajiksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota pidättymään sellaisten poliittisten suositusten edistämisestä, jotka johtaisivat epävarmojen työsuhteiden lisääntymiseen, työajan sääntelyn purkamiseen, palkkojen alentamiseen, keskitettyihin sopimusneuvotteluihin kohdistuvaan hyökkäykseen tai julkisten palvelujen ja sosiaaliturvajärjestelmien yksityistämiseen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suhtautuu myönteisesti käynnissä oleviin neuvotteluihin riittäviä vähimmäispalkkoja Euroopan unionissa koskevan direktiivin hyväksymisestä; kehottaa EU:n toimielimiä hyväksymään EU:n kehyksen, jolla edistetään maakohtaisen vähimmäispalkan käyttöönottoa tai mukauttamista todellisilla hinnoilla kansallisesta tavara- ja palvelukorista, johon sisältyvät muun muassa asianmukainen asunto, terveellinen ja tasapainoinen ruoka, vaatetus, kestävä liikenne ja energia, terveys ja hoito sekä resurssit, joiden avulla ihmiset voivat mielekkäällä tavalla osallistua yhteiskuntaan, kulttuuriin ja koulutukseen, mikä varmistaisi kohtuullisen elintason, joka auttaisi osittain vähentämään työssäkäyvien köyhyyttä erityisesti naisten osalta; kehottaa turvaamaan jäsenvaltioissa oikeudenmukaiset ja kohtuulliset vähimmäispalkat välttämättömänä varotoimena, jolla varmistetaan oikeudenmukaisempi palkkajakauma ja taataan palkkataso, jolla suojellaan naisia ja miehiä työmarkkinoilla; katsoo, että vähimmäispalkkakehyksen luominen on toteutettava ja turvattava selkeillä säännöillä, avoimilla menettelyillä ja tehokkailla käytännöillä, joissa käytetään kriteerejä ja ohjaavia indikaattoreita riittävyyden arvioimiseksi ja joihin osallistuu muun muassa neuvoa-antavia elimiä ja joissa työmarkkinaosapuolet ovat mukana; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan kunnianhimoisesti täytäntöön eurooppalaisen lapsitakuun ja palkkauksen avoimuutta koskevan direktiivin sekä tulevan vähimmäispalkkoja koskevan direktiivin ja vähimmäistuloa koskevan suosituksen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pitää valitettavana, että – kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin on huomauttanut – sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ei vielä sovelleta koko EU:n talousarviossa ja kehottaa muuttamaan tämän kehityssuunnan kiireellisesti; korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista on sovellettava toimintapoliittisen syklin kaikilla tasoilla ja että sen on perustuttava luotettaviin tietoihin; korostaa sukupuolitietoisen budjetoinnin täytäntöönpanon merkitystä, myös kaikissa vuoden 2022 talousarvion ohjelmissa, jotta voidaan saavuttaa sukupuolten tasa-arvo ja poistaa naisten köyhyys; kehottaa tässä yhteydessä komissiota nopeuttamaan tiiviissä yhteistyössä parlamentin kanssa sellaisen tehokkaan, avoimen ja kattavan menetelmän käyttöönottoa, jolla mitataan asiaankuuluvia sukupuolten tasa-arvoon liittyviä menoja paremmasta lainsäädännöstä 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (26) mukaisesti, jotta voidaan saavuttaa konkreettisia tuloksia vuoden 2022 talousarviossa ja jotta menetelmä voidaan ulottaa koskemaan kaikkia monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | huomauttaa, että EU:n rahoituskapasiteetti edellyttää kiireellisesti nykyisen talous- ja sosiaalipolitiikan hallintajärjestelmän tarkistamista, jotta sillä edistetään sukupuolten tasa-arvon saavuttamista ja naisten köyhyyden poistamista; kehottaa yhdenmukaistamaan talous- ja sosiaalipolitiikan hallintajärjestelmän sukupuolten tasa-arvoa ja naisten köyhyyden poistamista koskevien tavoitteiden saavuttamisen kanssa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa neuvostoa perustamaan erityisen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän kokoonpanon, jotta voidaan toteuttaa yhteisiä ja konkreettisia toimenpiteitä naisten oikeuksiin ja sukupuolten tasa-arvoon liittyviin haasteisiin vastaamiseksi sekä varmistaa keskustelu sukupuolten tasa-arvoa koskevista kysymyksistä korkeimmalla poliittisella tasolla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan Venäjän Ukrainaa vastaan käymän sodan käynnistämän inflaation ja energian hinnankorotusten epätasa-arvoisia sukupuolivaikutuksia ja ottamaan tämän huomioon pannessaan täytäntöön toimenpiteitä, joilla lievennetään sen vaikutuksia köyhimpiin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14.

(2)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(3)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

(4)  EUVL C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(5)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 77.

(6)  EUVL C 51 E, 22.2.2013, s. 56.

(7)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 93.

(8)  EUVL C 298, 23.8.2018, s. 14.

(9)  EUVL C 331, 18.9.2018, s. 60.

(10)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 6.

(11)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 80.

(12)  EUVL C 411, 27.11.2020, s. 38.

(13)  EUVL C 331, 17.8.2021, s. 5.

(14)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 191.

(15)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 122.

(16)  EUVL C 465, 17.11.2021, s. 62.

(17)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 192.

(18)  Eurostatin verkkosivu ”Living conditions in Europe – poverty and social exclusion”, saatavilla 30. toukokuuta 2022. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title= Living_conditions_in_Europe_-_poverty_and_social_exclusion&oldid=544210

(19)  Euroopan tasa-arvoinstituutti, ”Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2020.

(20)  Eurostatin verkkosivu ”Gender pay gap statistics”, saatavilla 30. toukokuuta 2022. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(21)  ”Gender pay gap statistics”.

(22)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7341d588-ddd8-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-fi

(23)  Eurostatin artikkeli 3. helmikuuta 2021”Sukupuolten välisen eläke-eron umpeen kurominen?”.

(24)  EIGE:n tasa-arvotilastojen tietokanta, saatavilla 30. toukokuuta 2022. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: https://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/browse/ta/ta_timeuse

(25)  Parlamentin kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön huhtikuussa 2017 julkaisema tutkimus sukupuolten tasa-arvosta ja verotuksesta Euroopan unionissa.

(26)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/15

---

P9_TA(2022)0276

Kauppaa ja investointeja koskeva indopasifisen alueen strategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 kauppaa ja investointeja koskevasta indopasifisen alueen strategiasta (2021/2200(INI))

(2023/C 47/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella (JOIN(2021)0024),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella,

| — | ottaa huomioon Alankomaiden 13. marraskuuta 2020 julkaiseman indopasifista aluetta koskevan strategian ”Indo-Pacific: Guidelines for strengthening Dutch and EU cooperation with partners in Asia” (indopasifinen alue: suuntaviivat Alankomaiden ja EU:n yhteistyön vahvistamiseksi Aasian kumppaneiden kanssa), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Alankomaiden 13. marraskuuta 2020 julkaiseman indopasifista aluetta koskevan strategian ”Indo-Pacific: Guidelines for strengthening Dutch and EU cooperation with partners in Asia” (indopasifinen alue: suuntaviivat Alankomaiden ja EU:n yhteistyön vahvistamiseksi Aasian kumppaneiden kanssa),

| — | ottaa huomioon Saksan liittohallituksen indopasifista aluetta koskevat poliittiset suuntaviivat syyskuulta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Saksan liittohallituksen indopasifista aluetta koskevat poliittiset suuntaviivat syyskuulta 2020,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” (JOIN(2021)0030),

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005),

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta” (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta” (JOIN(2018)0031),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (COM(2021)0118),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin 15. syyskuuta 2021 unionin tilasta vuonna 2021 pitämän puheen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin 15. syyskuuta 2021 unionin tilasta vuonna 2021 pitämän puheen,

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2021 annetun Euroopan ulkosuhdehallinnon ja Yhdysvaltojen ulkoministeriön yhteisen lehdistötiedotteen indopasifista aluetta koskevista korkean tason kuulemisista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2021 annetun Euroopan ulkosuhdehallinnon ja Yhdysvaltojen ulkoministeriön yhteisen lehdistötiedotteen indopasifista aluetta koskevista korkean tason kuulemisista,

| — | ottaa huomioon Kambodžan 16. marraskuuta 2021 isännöimän Aasian ja Euroopan parlamentaarisen kumppanuuden 11. kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kambodžan 16. marraskuuta 2021 isännöimän Aasian ja Euroopan parlamentaarisen kumppanuuden 11. kokouksen,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 julkaistussa EU:n ja Kiinan suhteita koskevassa strategisessa katsauksessa esitetyn EU:n yhden Kiinan politiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 julkaistussa EU:n ja Kiinan suhteita koskevassa strategisessa katsauksessa esitetyn EU:n yhden Kiinan politiikan,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan 30. joulukuuta 2020 periaatetasolla tekemän kattavan investointisopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan 30. joulukuuta 2020 periaatetasolla tekemän kattavan investointisopimuksen,

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa suosituksen komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa suosituksen komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (1),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Intian suhteista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Intian suhteista (2),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 annetun komission yksiköiden epävirallisen asiakirjan palautteesta ja jatkotoimista kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanon ja valvonnan parantamiseksi EU:n vapaakauppasopimuksissa sekä siihen sisältyvän kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin liittyvän 15-kohtaisen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 annetun komission yksiköiden epävirallisen asiakirjan palautteesta ja jatkotoimista kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanon ja valvonnan parantamiseksi EU:n vapaakauppasopimuksissa sekä siihen sisältyvän kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin liittyvän 15-kohtaisen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2010 tehdyn Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2010 tehdyn Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2018 tehdyn Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Singaporen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen (4) ja sijoitussuojasopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2018 tehdyn Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Singaporen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen (4) ja sijoitussuojasopimuksen,

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2019 tehdyn Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Vietnamin sosialistisen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen (5) ja sijoitussuojasopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2019 tehdyn Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Vietnamin sosialistisen tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen (5) ja sijoitussuojasopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön jäsenten välisen kumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön jäsenten välisen kumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon parhaillaan käynnissä olevat neuvottelut EU:n ja Australian, Uuden-Seelannin ja Indonesian välisistä vapaakauppasopimuksista sekä parhaillaan keskeytettyinä olevat neuvottelut EU:n ja Malesian, Thaimaan ja Filippiinien välisistä vapaakauppasopimuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parhaillaan käynnissä olevat neuvottelut EU:n ja Australian, Uuden-Seelannin ja Indonesian välisistä vapaakauppasopimuksista sekä parhaillaan keskeytettyinä olevat neuvottelut EU:n ja Malesian, Thaimaan ja Filippiinien välisistä vapaakauppasopimuksista,

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n poliittisista suhteista Kaakkois-Aasian maiden liittoon (ASEAN) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n poliittisista suhteista Kaakkois-Aasian maiden liittoon (ASEAN) (7),

| — | ottaa huomioon ASEANin ministerikokouksessa 21. tammikuuta 2019 tehdyn päätöksen perustaa EU:n ja ASEANin strateginen kumppanuus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ASEANin ministerikokouksessa 21. tammikuuta 2019 tehdyn päätöksen perustaa EU:n ja ASEANin strateginen kumppanuus,

| — | ottaa huomioon 11. helmikuuta 2022 pidetyn ASEANin ja EU:n yhteistyösekakomitean 29. kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2022 pidetyn ASEANin ja EU:n yhteistyösekakomitean 29. kokouksen,

| — | ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2021 pidetyn Euroopan parlamentin ja ASEANin parlamenttien välisen yleiskokouksen (AIPA) alueiden välisen vuoropuhelun avajaiskokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2021 pidetyn Euroopan parlamentin ja ASEANin parlamenttien välisen yleiskokouksen (AIPA) alueiden välisen vuoropuhelun avajaiskokouksen,

| — | ottaa huomion 12. joulukuuta 2015 tehdyn Pariisin ilmastosopimuksen ja 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomion 12. joulukuuta 2015 tehdyn Pariisin ilmastosopimuksen ja 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 27. lokakuuta 2021 annetun komission kertomuksen EU:n kauppasopimusten täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta (COM(2021)0654), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. lokakuuta 2021 annetun komission kertomuksen EU:n kauppasopimusten täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta (COM(2021)0654),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kauppapolitiikan tarkastelusta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kauppapolitiikan tarkastelusta (8),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Kiinan vastapakotteista EU:n yhteisöille ja Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenille (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Kiinan vastapakotteista EU:n yhteisöille ja Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenille (9),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n uudesta Kiina-strategiasta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n uudesta Kiina-strategiasta (10),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n ja Aasian yhteyksistä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n ja Aasian yhteyksistä (11),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (12),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2018 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2018 (13),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanosta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanosta (14),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0170/2022),

| A. | ottaa huomioon, että indopasifisesta alueesta on tullut geopoliittinen ja geotaloudellinen realiteetti; ottaa huomioon, että alue on kasvavan taloudellisen, väestöllisen ja poliittisen painoarvonsa vuoksi keskeinen toimija kansainvälisen järjestyksen muovaamisessa ja maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamisessa; ottaa huomioon, että maailmantalouden painopiste on siirtynyt Atlantilta Tyynenmeren alueelle; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että indopasifisesta alueesta on tullut geopoliittinen ja geotaloudellinen realiteetti; ottaa huomioon, että alue on kasvavan taloudellisen, väestöllisen ja poliittisen painoarvonsa vuoksi keskeinen toimija kansainvälisen järjestyksen muovaamisessa ja maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamisessa; ottaa huomioon, että maailmantalouden painopiste on siirtynyt Atlantilta Tyynenmeren alueelle;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan ja indopasifisen alueen yhteenlaskettu osuus maailman tavara- ja palvelukaupasta on yli 70 prosenttia ja niiden osuus suorista ulkomaisista investoinneista on yli 60 prosenttia ja että niiden vuotuisen kaupan arvo oli 1,5 biljoonaa euroa vuonna 2019; ottaa huomioon, että indopasifinen alue tuottaa 60 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta (BKT) ja sen osuus maailmanlaajuisesta talouskasvusta on kaksi kolmasosaa; ottaa huomioon, että EU on suurin investoija alueella, johon kuuluu neljä EU:n kymmenestä suurimmasta maailmanlaajuisesta kauppakumppanista eli Kiina, Japani, Etelä-Korea ja Intia (15); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan ja indopasifisen alueen yhteenlaskettu osuus maailman tavara- ja palvelukaupasta on yli 70 prosenttia ja niiden osuus suorista ulkomaisista investoinneista on yli 60 prosenttia ja että niiden vuotuisen kaupan arvo oli 1,5 biljoonaa euroa vuonna 2019; ottaa huomioon, että indopasifinen alue tuottaa 60 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta (BKT) ja sen osuus maailmanlaajuisesta talouskasvusta on kaksi kolmasosaa; ottaa huomioon, että EU on suurin investoija alueella, johon kuuluu neljä EU:n kymmenestä suurimmasta maailmanlaajuisesta kauppakumppanista eli Kiina, Japani, Etelä-Korea ja Intia (15);

| C. | ottaa huomioon, että EU:lla on tällä hetkellä kyseisellä alueella neljä kahdenvälistä kauppasopimusta (Japanin, Singaporen, Etelä-Korean ja Vietnamin kanssa), viisi strategista kumppanuutta (ASEANin, Kiinan, Intian, Japanin ja Etelä-Korean kanssa) ja kaksi yhteenliitettävyyskumppanuutta (Japanin ja Intian kanssa); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:lla on tällä hetkellä kyseisellä alueella neljä kahdenvälistä kauppasopimusta (Japanin, Singaporen, Etelä-Korean ja Vietnamin kanssa), viisi strategista kumppanuutta (ASEANin, Kiinan, Intian, Japanin ja Etelä-Korean kanssa) ja kaksi yhteenliitettävyyskumppanuutta (Japanin ja Intian kanssa);

| D. | ottaa huomioon, että EU ja ASEAN avasivat uuden luvun pitkäaikaisissa suhteissaan solmimalla strategisen kumppanuuden joulukuussa 2020; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU ja ASEAN avasivat uuden luvun pitkäaikaisissa suhteissaan solmimalla strategisen kumppanuuden joulukuussa 2020;

| E. | katsoo, että parlamenttien välisten suhteiden ja parlamentaarisen diplomatian vahvistamisen Euroopan parlamentin ja Kaakkois-Aasian parlamenttien välillä ASEANin parlamenttien välisen yleiskokouksen (AIPA) kautta olisi heijastettava EU:n ja ASEANin laajempien ja syvempien suhteiden tulevaa asialistaa; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti ja AIPA ovat luontevia kumppaneita, joilla on merkittäviä mahdollisuuksia edistää EU:n ja ASEANin suhteiden vahvistamista; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että parlamenttien välisten suhteiden ja parlamentaarisen diplomatian vahvistamisen Euroopan parlamentin ja Kaakkois-Aasian parlamenttien välillä ASEANin parlamenttien välisen yleiskokouksen (AIPA) kautta olisi heijastettava EU:n ja ASEANin laajempien ja syvempien suhteiden tulevaa asialistaa; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti ja AIPA ovat luontevia kumppaneita, joilla on merkittäviä mahdollisuuksia edistää EU:n ja ASEANin suhteiden vahvistamista;

| F. | ottaa huomioon, että EU:n ja ASEANin suhteet pohjautuvat sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen, toimivan ja kestävän monenvälisyyden sekä vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin; ottaa huomioon, että ASEAN-alueelle tekevät eniten suoria ulkomaisia investointeja EU:hun sijoittautuneet yhteisöt; ottaa huomioon, että EU on ASEANin kolmanneksi suurin kauppakumppani ja että ASEAN kokonaisuudessaan on EU:n kolmanneksi suurin kauppakumppani Euroopan ulkopuolella; ottaa huomioon, että neuvottelut EU:n ja ASEANin välisestä vapaakauppasopimuksesta ovat olleet keskeytettyinä yhteisestä sopimuksesta vuodesta 2009 lähtien; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:n ja ASEANin suhteet pohjautuvat sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen, toimivan ja kestävän monenvälisyyden sekä vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin; ottaa huomioon, että ASEAN-alueelle tekevät eniten suoria ulkomaisia investointeja EU:hun sijoittautuneet yhteisöt; ottaa huomioon, että EU on ASEANin kolmanneksi suurin kauppakumppani ja että ASEAN kokonaisuudessaan on EU:n kolmanneksi suurin kauppakumppani Euroopan ulkopuolella; ottaa huomioon, että neuvottelut EU:n ja ASEANin välisestä vapaakauppasopimuksesta ovat olleet keskeytettyinä yhteisestä sopimuksesta vuodesta 2009 lähtien;

| G. | ottaa huomioon, että Korean toimet kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun täytäntöönpanemiseksi eivät ole optimaalisia; katsoo, että tarvitaan konkreettisempia parannuksia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Korean toimet kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun täytäntöönpanemiseksi eivät ole optimaalisia; katsoo, että tarvitaan konkreettisempia parannuksia;

| H. | ottaa huomioon, että useat indopasifisen alueen maat ovat yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) mukaisista EU:n tullietuuksien edunsaajia, mikä helpottaa pääsyä EU:n markkinoille, ja että alueen vähiten kehittyneet maat ovat tullittoman ja kiintiöttömän ”kaikki paitsi aseet” -järjestelmän edunsaajia; ottaa huomioon, että Pakistan, Filippiinit ja Sri Lanka hyötyvät kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa edistävästä erityisestä kannustusmenettelystä (GSP+); ottaa huomioon, että nämä välineet ovat näissä maissa edistäneet taloudellista kehitystä, ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamista, ympäristönsuojelua ja hyvää hallintoa koskevia parannuksia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että useat indopasifisen alueen maat ovat yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) mukaisista EU:n tullietuuksien edunsaajia, mikä helpottaa pääsyä EU:n markkinoille, ja että alueen vähiten kehittyneet maat ovat tullittoman ja kiintiöttömän ”kaikki paitsi aseet” -järjestelmän edunsaajia; ottaa huomioon, että Pakistan, Filippiinit ja Sri Lanka hyötyvät kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa edistävästä erityisestä kannustusmenettelystä (GSP+); ottaa huomioon, että nämä välineet ovat näissä maissa edistäneet taloudellista kehitystä, ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamista, ympäristönsuojelua ja hyvää hallintoa koskevia parannuksia;

| I. | ottaa huomioon, että keskeisten toimijoiden välinen geopoliittinen kilpailu maailmanjärjestyksessä lisääntyy edelleen erityisesti Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä ja sillä on merkittäviä vaikutuksia maailmankauppaan; ottaa huomioon, että viimeaikaiset tapahtumat ovat vaikuttaneet maailmanlaajuisesti kestäviin toimitusketjuihin ja kriittisten raaka-aineiden hankintaan, mikä on nostanut energian ja elintarvikkeiden hintoja; ottaa huomioon, että EU:n ja Kiinan suhteilla on monitahoinen luonne, jossa Kiina on yhteistyökumppani mutta myös taloudellinen ja systeeminen kilpailija monilla aloilla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että keskeisten toimijoiden välinen geopoliittinen kilpailu maailmanjärjestyksessä lisääntyy edelleen erityisesti Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä ja sillä on merkittäviä vaikutuksia maailmankauppaan; ottaa huomioon, että viimeaikaiset tapahtumat ovat vaikuttaneet maailmanlaajuisesti kestäviin toimitusketjuihin ja kriittisten raaka-aineiden hankintaan, mikä on nostanut energian ja elintarvikkeiden hintoja; ottaa huomioon, että EU:n ja Kiinan suhteilla on monitahoinen luonne, jossa Kiina on yhteistyökumppani mutta myös taloudellinen ja systeeminen kilpailija monilla aloilla;

| J. | ottaa huomioon, että kattava ja edistyksellinen Tyynenmeren kumppanuussopimus (CPTPP) on avoin tulevaisuuteen suuntautuva kauppasopimus, jolla pyritään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja sääntöihin perustuva kauppaympäristö indopasifisella alueella ja joka tarjoaa mallin kaupan alueelliselle yhdentymiselle; ottaa huomioon, että Yhdysvallat vetäytyi sopimuksesta tammikuussa 2017 ja Kiina, Taiwan ja Yhdistynyt kuningaskunta esittivät virallisesti liittymispyynnön vuonna 2021; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kattava ja edistyksellinen Tyynenmeren kumppanuussopimus (CPTPP) on avoin tulevaisuuteen suuntautuva kauppasopimus, jolla pyritään varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja sääntöihin perustuva kauppaympäristö indopasifisella alueella ja joka tarjoaa mallin kaupan alueelliselle yhdentymiselle; ottaa huomioon, että Yhdysvallat vetäytyi sopimuksesta tammikuussa 2017 ja Kiina, Taiwan ja Yhdistynyt kuningaskunta esittivät virallisesti liittymispyynnön vuonna 2021;

| K. | ottaa huomioon, että ASEANin johtama ja myös Australian, Kiinan, Japanin, Korean tasavallan ja Uuden-Seelannin allekirjoittama RCEP-kumppanuus (Regional Comprehensive Economic Partnership) tuli voimaan tammikuussa 2022 luoden maailman suurimman kaupparyhmittymän; ottaa huomioon, että RCEP-kumppanuuden tavoitteena on edistää laajempaa alueellista yhteistyötä kaupan ja investointien sekä digitaalisen kaupan alalla ja samalla käsitellä sääntelykysymyksiä rajat ylittävän liikkuvuuden helpottamiseksi ja että siihen sisältyy vain vähän työelämän normeja ja ympäristöä koskevia määräyksiä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että ASEANin johtama ja myös Australian, Kiinan, Japanin, Korean tasavallan ja Uuden-Seelannin allekirjoittama RCEP-kumppanuus (Regional Comprehensive Economic Partnership) tuli voimaan tammikuussa 2022 luoden maailman suurimman kaupparyhmittymän; ottaa huomioon, että RCEP-kumppanuuden tavoitteena on edistää laajempaa alueellista yhteistyötä kaupan ja investointien sekä digitaalisen kaupan alalla ja samalla käsitellä sääntelykysymyksiä rajat ylittävän liikkuvuuden helpottamiseksi ja että siihen sisältyy vain vähän työelämän normeja ja ympäristöä koskevia määräyksiä;

| L. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on kiihdyttänyt useita jo käynnissä olleita geopoliittisia suuntauksia; ottaa huomioon, että se on myös korostanut entistä tiiviimmän kansainvälisen yhteistyön tarvetta muun muassa terveydenhuoltoalalla; ottaa huomioon, että se on myös tuonut esiin puutteita jäsenvaltioiden talouksien häiriönsietokyvyssä ja haavoittuvuuksia globaaleissa toimitusketjuissa ja tehnyt selväksi, että monipuolistamista on lisättävä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on kiihdyttänyt useita jo käynnissä olleita geopoliittisia suuntauksia; ottaa huomioon, että se on myös korostanut entistä tiiviimmän kansainvälisen yhteistyön tarvetta muun muassa terveydenhuoltoalalla; ottaa huomioon, että se on myös tuonut esiin puutteita jäsenvaltioiden talouksien häiriönsietokyvyssä ja haavoittuvuuksia globaaleissa toimitusketjuissa ja tehnyt selväksi, että monipuolistamista on lisättävä;

| M. | ottaa huomioon, että geopoliittinen todellisuus on muuttunut dramaattisesti sen jälkeen, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan helmikuussa 2022, minkä vuoksi EU:n on entistä tärkeämpää ja kiireellisempää tehdä indopasifisen alueen kumppaneiden kanssa aiempaa tiiviimpää yhteistyötä, jotta voimme monipuolistaa kauppasuhteitamme, syventää yhteistyötämme kriittisten ja kehittyvien teknologioiden, digitaalisten kysymysten ja raaka-aineiden alalla, vahvistaa ja monipuolistaa toimitusketjuja ja niiden häiriönsietokykyä ja kestävyyttä sekä edistää vastaamista maailmanlaajuisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että geopoliittinen todellisuus on muuttunut dramaattisesti sen jälkeen, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan helmikuussa 2022, minkä vuoksi EU:n on entistä tärkeämpää ja kiireellisempää tehdä indopasifisen alueen kumppaneiden kanssa aiempaa tiiviimpää yhteistyötä, jotta voimme monipuolistaa kauppasuhteitamme, syventää yhteistyötämme kriittisten ja kehittyvien teknologioiden, digitaalisten kysymysten ja raaka-aineiden alalla, vahvistaa ja monipuolistaa toimitusketjuja ja niiden häiriönsietokykyä ja kestävyyttä sekä edistää vastaamista maailmanlaajuisiin haasteisiin;

| N. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja ympäristön pilaantuminen uhkaavat olemassaoloa indopasifisella alueella, Euroopassa ja muualla maailmassa; ottaa huomioon, että indopasifisella alueella ilmastonmuutoksesta johtuvista katastrofeista kärsi pelkästään vuonna 2021 yli 57 miljoonaa ihmistä (16); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja ympäristön pilaantuminen uhkaavat olemassaoloa indopasifisella alueella, Euroopassa ja muualla maailmassa; ottaa huomioon, että indopasifisella alueella ilmastonmuutoksesta johtuvista katastrofeista kärsi pelkästään vuonna 2021 yli 57 miljoonaa ihmistä (16);

| O. | ottaa huomioon, että kuten kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa todetaan, EU tekee yhteistyötä kumppaniensa kanssa varmistaakseen, että yleismaailmallisista arvoista, kuten ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojelusta, pidetään kiinni; toteaa, että tähän sisältyvät työelämän perusnormit, sosiaalinen suojelu, sukupuolten tasa-arvo sekä ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen torjunta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kuten kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa todetaan, EU tekee yhteistyötä kumppaniensa kanssa varmistaakseen, että yleismaailmallisista arvoista, kuten ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojelusta, pidetään kiinni; toteaa, että tähän sisältyvät työelämän perusnormit, sosiaalinen suojelu, sukupuolten tasa-arvo sekä ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen torjunta;

| P. | ottaa huomioon, että EU:n syrjäisimmät alueet ja merentakaiset maat ja alueet, jotka ovat perustuslaillisesti sidoksissa sen jäsenvaltioihin, ovat tärkeä osa indopasifista aluetta koskevaa EU:n lähestymistapaa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:n syrjäisimmät alueet ja merentakaiset maat ja alueet, jotka ovat perustuslaillisesti sidoksissa sen jäsenvaltioihin, ovat tärkeä osa indopasifista aluetta koskevaa EU:n lähestymistapaa;

| 1. | suhtautuu myönteisesti EU:n yhteistyöstrategiaan indopasifisella alueella, ja toteaa, että kestävä ja oikeudenmukainen kauppa ja investoinnit asetetaan siinä painopistealaksi; pitää olennaisen tärkeänä, että siinä keskitytään ensisijaisesti osallistavuuteen ja yhteistyöhön, joka perustuu yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin, mukaan lukien sitoutuminen demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittamiseen; kehottaa kehittämään EU:n strategista lähestymistapaa ja yhteistyötä indopasifisen alueen kanssa sellaisen monenvälisen ja sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen pohjalta, jonka ytimessä on uudenaikaistettu Maailman kauppajärjestö ja joka perustuu avoimen kauppa- ja investointiympäristön, tasapuolisten toimintaedellytysten, vastavuoroisuuden ja molemminpuolisen hyödyn periaatteisiin; painottaa, että tämän uuden lähestymistavan olisi johdettava perustavanlaatuiseen uudelleensuuntaamiseen yhteisten etujen pohjalta, koska kyseinen alue on elintärkeä EU:n vauraudelle; toteaa, että indopasifisella alueella on merkittäviä vesiväyliä, joilla on ratkaiseva merkitys EU:n kaupalle, ja että 40 prosenttia EU:n ulkomaankaupasta kulkee Etelä-Kiinan meren kautta, minkä vuoksi valtamerten hallinnointi ja vakaus tällä alueella ovat yhteinen huolenaihe ja yhteistyöalue; korostaa tarvetta pitää indopasifinen alue kaikille vapaana ja avoimena sekä säilyttää meriliikenteen toimitusreitit vapaina ja avoimina noudattaen kaikilta osin kansainvälistä oikeutta, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimusta (UNCLOS), ja merenkulun vapauden periaatetta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota lujittamaan kumppanuuksia kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden kanssa indopasifisella alueella ottaen huomioon alueen osien välisen dynamiikan ja erityispiirteet, jotka vahvistavat sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä ja puuttuvat yhteisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, ja kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä indopasifisen alueen samanmielisten kumppanien kanssa arvoketjujen vahvistamiseksi lujittamalla talouksien häiriönsietokykyä ja kestävyyttä, edistämällä kiertotaloutta, monipuolistamalla kauppasuhteita, jotta voidaan vähentää strategisia riippuvuussuhteita kriittisissä toimitusketjuissa keskittyen erityisesti teknologioihin, raaka-aineisiin ja maataloustuotteisiin, pyrkimällä nykyisten kauppasopimusten täysimääräiseen täytäntöönpanoon ja parempaan noudattamisen valvontaan, saattamalla päätökseen käynnissä olevat kauppaneuvottelut ja kehittämällä yhteistyötä strategisilla aloilla; korostaa, että on tärkeää tehdä yhteistyötä samanmielisten indopasifisen alueen maiden kanssa teknisten ja teollisten standardien laatimiseksi, jotta EU:n asemaa maailmanlaajuisena standardien asettajana voidaan edelleen vahvistaa; korostaa, että on tärkeää kehittää uusia digitaalisia kumppanuussopimuksia, jotka perustuvat tietosuojan tason riittävyyttä koskeviin päätöksiin, alkaen Japanista, Korean tasavallasta ja Singaporesta; kehottaa lisäksi komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä indopasifisen alueen kumppaneiden kanssa suunnitellun due diligence -kehyksen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että EU on sitoutunut valvomaan naisten oikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutumista ja seuraamaan myöntämiensä tullietuuksien sukupuolivaikutuksia; toistaa tukevansa sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista kauppapolitiikassa ja kehottaa toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä naisten hyväksikäytön torjumiseksi vientiin suuntautuneilla teollisuudenaloilla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että EU:n olisi hyödynnettävä paremmin ja strategisemmin taloudellista vaikutusvaltaansa ottaen samalla huomioon kumppaneidensa poliittiset ja taloudelliset erityispiirteet sekä niiden edut, jotta se voi saavuttaa geopoliittiset ja muutoksiin tähtäävät tavoitteensa; katsoo, että sen olisi käytettävä tähän tarkoitukseen kaikkia yhdennettyjä poliittisia välineitään GSP-mekanismi mukaan luettuna, sekä edistettävä kestävää kehitystä koskevia maailmanlaajuisia standardeja, Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja kestävän kehityksen tavoitteita, kiertotaloutta, ihmisoikeuksia, etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen oikeudet mukaan luettuina, työelämäoikeuksia, Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksia, sukupuolten tasa-arvoa, hyvää hallintoa, ilmastonmuutoksen torjuntaa ja Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa, metsäkadon ja biologisen monimuotoisuuden häviämisen torjuntaa sekä kestävää kalastusta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa panemaan nopeasti täytäntöön äskettäin hyväksytyn EU:n Global Gateway -strategian koordinoidusti indopasifista aluetta koskevan strategian kanssa, jotta voidaan edistää kestäviä yhteyksiä indopasifisella alueella ja sen kanssa; pitää tässä yhteydessä myönteisenä saavutettua edistystä yhteenliitettävyyskumppanuuksissa Japanin ja Intian kanssa; kannattaa yhteenliitettävyyskumppanuuden perustamista ASEANin kanssa sen liittämiseksi ASEANin nykyiseen yhteyksiä koskevaan yleissuunnitelmaan; pyrkii lisäämään yhteistyötä muiden alueellisten kumppaneiden, kuten Australian ja Korean tasavallan, kanssa; korostaa, että maailmanlaajuinen Global Gateway -strategia on yhdistettävä muihin luotettavia yhteyksiä koskeviin aloitteisiin, kuten Build Back Better World -aloitteeseen ja Blue Dot Network -konseptiin, ja että lisäksi on edistettävä korkealaatuista infrastruktuuria koskevaa yhteistyötä neljänvälisen QUAD-turvallisuusvuoropuhelun kanssa; |
| --- | --- |

5.

Voimassa olevat vapaakauppasopimukset ja sijoitussuojasopimukset: noudattamisen valvonta, täytäntöönpano ja päivittäminen

| 6. | pitää myönteisenä, että EU:n ja Etelä-Korean kahdenvälinen kauppa on kasvanut merkittävästi sen jälkeen, kun vapaakauppasopimus tuli voimaan vuonna 2011; on tyytyväinen Etelä-Korean viimeaikaisiin toimiin ILO:n yleissopimusten nro 29, 87 ja 98 ratifioimiseksi ja panemiseksi täytäntöön sekä kaupan ja kestävän kehityksen asiantuntijapaneelin antaman raportin johdosta toteutettuihin työlainsäädännön muutoksiin; odottaa ratifiointien konkreettista täytäntöönpanoa; muistuttaa, että paneeli panee merkille, että vapaakauppasopimuksen tekstissä ei ole ILO:n yleissopimusten ratifiointiin liittyviä nimenomaisia tavoitteita ja virstanpylväitä; kehottaa Etelä-Koreaa toteuttamaan nopeasti tarvittavat toimenpiteet jäljellä olevan ILO:n yleissopimuksen nro 105 ratifioimiseksi ja jatkamaan edistymistä sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien alalla; kannattaa EU:n ja Etelä-Korean välisen puolijohteita koskevan yhteistyön lisäämistä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa niitä EU:n jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä ratifioineet lokakuussa 2018 allekirjoitettuja EU:n ja Singaporen välistä sijoitussuojasopimusta ja kumppanuus- ja yhteistyösopimusta, tekemään sen, erityisesti kun otetaan huomioon Singaporen merkitys EU:n suurimpana suorien ulkomaisten investointien kohdemaana Aasiassa, sillä EU:n suorien ulkomaisten investointien määrä Singaporessa oli 256 miljardia euroa vuoden 2020 lopussa; kehottaa Singaporea tehostamaan toimiaan ILO:n keskeisten yleissopimusten ratifioimiseksi ja panemiseksi täytäntöön; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksella on ollut ratkaiseva merkitys kestävämmän kaupan luomisessa; pitää myönteisenä, että EU:n Japaniin suuntautuvassa viennissä etuuksien käyttöasteet nousivat vuonna 2020; kehottaa aloittamaan neuvottelut tietovirtoja koskevien määräysten sisällyttämisestä talouskumppanuussopimukseen; korostaa, että edistystä on saavutettu maantieteellisten merkintöjen luettelon laajentamisessa molempien osapuolten osalta, Japanin EU:n viejille avaamien tariffikiintiöiden käyttöasteiden suhteen ja Japanin osalta ILO:n yleissopimuksen nro 105 ratifioinnissa; korostaa, että sopimuksen täytäntöönpanossa on edistyttävä nopeasti lisää myös palvelukaupan vapauttamisen ja ILO:n yleissopimuksen nro 111 ratifioinnin osalta; kehottaa jälleen tarkistamaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaa lukua varhaisessa vaiheessa sen täytäntöönpanoa koskevien määräysten vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan EU:n ja Vietnamin välisen sijoitussuojasopimuksen, jotta se tulee voimaan ja luo suotuisat olosuhteet EU:n investointien lisäämiseksi Vietnamissa ja laajemmin alueella etenkin aloilla, joilla edistetään vihreää siirtymää ja kiertotaloutta; korostaa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun merkitystä EU:lle ja kehottaa saattamaan sisäisten neuvoa-antavien ryhmien perustamisen nopeasti päätökseen; palauttaa mieliin ihmisoikeusloukkauksiin liittyvät huolenaiheet; katsoo, että Vietnamin rikoslain tarkistaminen on tärkeää, jotta varmistetaan ILO:n keskeisten yleissopimusten tehokas täytäntöönpano; kehottaa Vietnamia saattamaan päätökseen keskeiset työmarkkinauudistuksensa sopimuksen mukaisesti ja varmistamaan nopeasti ILO:n yleissopimuksen nro 87 ratifioinnin vuoteen 2023 mennessä; kehottaa Vietnamia jatkamaan työtään EU:n jäsenvaltioiden yhdenvertaisen kohtelun toteutumiseksi lääkkeiden osalta ja takaamaan terveys- ja kasvinsuojelumääräysten täysimääräisen täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jatkamaan toimia, joilla lisätään yritysten, sidosryhmien, kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisten tietoisuutta alueen nykyisistä vapaakauppasopimuksista ja niiden tarjoamista mahdollisuuksista; kehottaa tarvittaessa vahvistamaan teknistä ja taloudellista tukea, jotta kumppanimaita voidaan auttaa panemaan vapaakauppasopimukset ja erityisesti kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut tehokkaasti täytäntöön; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä indopasifisen alueen kumppaneidemme kanssa myös kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan uudelleentarkastelun yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa parlamentaarisen diplomatian merkityksestä EU:n ja ASEANin jäsenvaltioiden välisten vapaakauppasopimusneuvottelujen nopeuttamisessa; |
| --- | --- |

11.

Neuvoteltavina ja/tai ratifioitavina olevat kahdenväliset vapaakauppasopimukset (myönteinen kauppapoliittinen ohjelma)

| 12. | kehottaa edistymään merkittävästi neuvotteluissa EU:n ja Australian sekä EU:n ja Uuden-Seelannin vapaakauppasopimuksista ja saattamaan ne päätökseen vuoden 2022 puoliväliin mennessä, jotta Euroopan parlamentti voi asianmukaisesti ratifioida nämä tasapainoiset sopimukset meneillään olevalla vaalikaudella, kuitenkin niin, ettei sopimusten sisältöä vaaranneta aikataulusyistä; katsoo, että erityisesti nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa on äärimmäisen tärkeää, että demokratiat vahvistavat keskinäisiä suhteitaan myös kaupan alalla; korostaa kattavan ja täytäntöönpanokelpoisen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun merkitystä ja muistuttaa, että Pariisin sopimus on välttämätön lauseke, jotta voidaan ottaa huomioon tavoite päästä sopimukseen, joka voi toimia esimerkkinä näillä aloilla; toistaa, että on tarpeen ottaa huomioon maatalousalan erityispiirteet ja herkkyys ja varmistaa maantieteellisten merkintöjen suoja molemmissa maissa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää myönteisenä päätöstä käynnistää uudelleen Intian kanssa neuvottelut kattavasta ja molempia osapuolia hyödyttävästä kauppasopimuksesta, joka edistää yhteisiä demokraattisia arvoja ja ihmisoikeuksia, työntekijöiden keskeisiä oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa, sitoutumista edistämään osallistavaa, johdonmukaista ja sääntöihin perustuvaa maailmanjärjestystä, toimivaa monenvälisyyttä ja kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun tehostettua täytäntöönpanoa keskittyen ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden häviämisen torjuntaan; pitää myönteisenä päätöstä aloittaa neuvottelut erillisestä sijoitussuojasopimuksesta ja maantieteellisistä merkinnöistä tehtävästä sopimuksesta; pitää myönteisenä EU:n ja Intian välisten pysyvien rakenteiden, kuten korkean tason vuoropuhelujen, perustamista useilla aloilla; pitää myönteisenä Intian sitoutumista sisältöä ja aikataulua koskevien EU:n tavoitteiden täyttämiseen; suhtautuu myönteisesti puheenjohtaja von der Leyenin ja pääministeri Modin yhteiseen ehdotukseen EU:n ja Intian kauppa- ja teknologianeuvoston perustamisesta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että EU:n on käynnistettävä Kiinan kanssa laaja-alainen vuoropuhelu, jossa se puolustaa tiukasti etujaan ja arvojaan, ottaen huomioon tämänhetkisen geopoliittisesti haastavan maailmanlaajuisen tilanteen, mukaan lukien Venäjän hyökkäys Ukrainaan; painottaa, että Kiina on EU:lle yhteistyö- ja neuvottelukumppani mutta yhä useammilla aloilla myös kilpailija ja systeeminen kilpailija; toistaa 16. syyskuuta 2021 antamassaan EU:n uutta Kiina-strategiaa koskevassa päätöslauselmassa esittämänsä kehotuksen, jonka mukaan EU:n olisi kehitettävä määrätietoisempi, kattavampi ja johdonmukaisempi EU:n Kiina-strategia, joka yhdistää kaikki jäsenvaltiot ja muokkaa suhteita Kiinaan koko EU:n edun mukaisesti; korostaa, että tämän strategian olisi edistettävä sääntöihin perustuvaa monenvälistä järjestystä, siinä olisi asetettava keskeiseen asemaan EU:n arvojen ja etujen puolustaminen ja sen olisi perustuttava kolmeen periaatteeseen: yhteistyöhön silloin kun se on mahdollista, kilpailuun silloin kun se on tarpeellista ja vastakkainasetteluun silloin kun se on välttämätöntä; korostaa, että on erityisen tärkeää toimia yhdessä Kiinan kanssa yhteisten haasteiden ratkaisemiseksi ja tehdä yhteistyötä yhteistä etua koskevissa kysymyksissä, kuten ilmastonmuutoksen torjunnassa; toteaa, että Kiinan tuki oli ratkaisevan tärkeää Pariisin sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että Kiinan jatkuva viivyttely WTO:n kaikkien sääntöjen noudattamisessa vaikeuttaa edelleen EU:n ja Kiinan välisiä kauppasuhteita; katsoo, että tärkeimmät ratkaistavat kysymykset ovat eurooppalaisten yritysten moninaiset esteet pääsyssä Kiinan markkinoille, teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu, väärentäminen, tuoteturvallisuuteen liittyvät huolenaiheet, sosiaaliset ja ympäristönormit, pakolliset teknologian siirrot, pakonalaiset yhteisyritykset, epäoikeudenmukaiset tuet ja valtion omistamien yritysten epäreilu kilpailu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että keskustelut EU:n ja Kiinan välisen kattavan investointisopimuksen ratifioinnista on keskeytetty Euroopan parlamentissa, koska Kiina on päättänyt asettaa pakotteita muun muassa viidelle Euroopan parlamentin jäsenelle ja ihmisoikeuksien alivaliokunnalle, jotka ovat arvostelleet Kiinan ihmisoikeustilannetta; korostaa, että Euroopan parlamentti ei voi aloittaa kattavan investointisopimuksen käsittelyä ja ratifiointia ennen kuin Kiinan Euroopan parlamentin jäseniin ja EU:n toimielimiin kohdistamat pakotteet on poistettu; muistuttaa lisäksi, että Kiina on painostanut jäsenvaltioita, kuten Liettuaa, pakottein, ja tuomitsee painokkaasti tällaisen käytännön; muistuttaa, että on olennaisen tärkeää, että Kiina noudattaa kansainvälisiä normeja, myös silloin kun kyseessä ovat sen vaikutus ilmastoon, ympäristö, biologinen monimuotoisuus, köyhyys, terveys, työntekijöiden oikeudet ja ihmisoikeudet sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäiseminen ja torjunta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:ta käynnistämään Taiwanin kanssa jäsennellyn vuoropuhelun yhteistyöstä vihreän teknologian ja digitaalitalouden alalla, puolijohdeteollisuus mukaan luettuna, jotta voidaan allekirjoittaa yhteisymmärryspöytäkirja, joka hyödyttää sekä EU:ta että Taiwania; toistaa komissiolle osoittamansa kehotuksen aloittaa pikaisesti vaikutustenarviointi, julkinen kuuleminen ja selvitystyö kahdenvälisestä investointisopimuksesta Taiwanin kanssa kahdenvälisten taloussuhteiden syventämistä koskevien neuvottelujen valmistelemiseksi; kehottaa komissiota myös tarkastelemaan mahdollisuuksia edistää yhteistyötä Taiwanin kanssa häiriönsietokykyisten toimitusketjujen alalla; korostaa, että Taiwan on WTO:n jäsen; kehottaa tiivistämään yhteistyötä maailmanlaajuisissa terveyskriiseissä ja lääkintätarvikkeiden kaupassa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää myönteisenä, että Indonesian kanssa käydyissä neuvotteluissa kattavasta talouskumppanuussopimuksesta on edistytty viime aikoina muun muassa kestävyyteen liittyvillä aloilla ja että molemmat osapuolet ovat uudelleen sitoutuneet tämän sopimuksen tekemiseen; korostaa, että Maailmanpankin mukaan (17) sopimus voisi kasvattaa Indonesian BKT:tä 2,13 prosenttia vuoteen 2030 mennessä; korostaa, että ennen kuin sopimus voidaan tehdä, on välttämätöntä harkita lisätoimia, jotka liittyvät erityisesti kestävyyteen, metsäkatoon, jonka osalta painopisteenä on palmuöljy, sovellettavampaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaan lukuun sekä Pariisin sopimukseen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että Filippiinit on alemman tulotason maa, joka on EU:n GSP+-mekanismin edunsaaja; muistuttaa, että Filippiinien on vuodesta 2024 lähtien haettava GSP+-etuja uudelleen uuden yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen mukaisesti; panee merkille, että vuonna 2015 Filippiinien kanssa aloitetut neuvottelut kahdenvälisestä kauppa- ja investointisopimuksesta on keskeytetty; palauttaa mieliin ihmisoikeusloukkauksiin liittyvät vakavat huolenaiheet; muistuttaa, että neuvotteluja olisi jatkettava vasta, kun ihmisoikeuksien, hyvän hallinnon ja oikeusvaltion osalta huolestuttava ja kriittinen tilanne on parantunut; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille, että neuvottelut kahdenvälisestä kauppa- ja investointisopimuksesta Malesian kanssa ovat olleet keskeytettyinä vuodesta 2012 lähtien; kehottaa Malesian viranomaisia ottamaan kantaa neuvottelujen mahdolliseen jatkamiseen ja kehottaa molempia osapuolia arvioimaan kestävään kehitykseen liittyvän vaikutustenarvioinnin tuloksia; korostaa, että ennen neuvottelujen mahdollista jatkamista maan ihmisoikeustilanteen olisi parannuttava konkreettisesti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että neuvottelut kahdenvälisestä kauppa- ja investointisopimuksesta Thaimaan kanssa aloitettiin vuonna 2013 ja keskeytettiin vuonna 2014; toteaa, että EU on viime vuosina toteuttanut toimia laajentaakseen yhteistyötään Thaimaan kanssa; korostaa, että on tärkeää ryhtyä neuvoston vuonna 2019 antamien päätelmien mukaisesti toimiin, jotta voidaan jatkaa neuvotteluja kunnianhimoisesta ja kattavasta vapaakauppasopimuksesta, ja kehottaa Thaimaan viranomaisia antamaan selkeitä viitteitä tältä osin ja sitoutumaan rakenneuudistuksiin; korostaa, että ennen kattavaa vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen mahdollista jatkamista maan demokratiatilanteen olisi parannuttava konkreettisesti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti Myanmarin tilannetta vuoden 2021 vallankaappauksen jälkeen ja arvioimaan, olisiko käynnistettävä tutkimus ”kaikki paitsi aseet” -järjestelyn kauppaetuuksien mahdolliseksi peruuttamiseksi Myanmarilta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota ja Kambodžan viranomaisia pyrkimään yhteisymmärrykseen toimista, jotka on toteutettava niiden edellytysten saavuttamiseksi, jotka mahdollistavat ”kaikki paitsi aseet” -järjestelyn kauppaetuuksien palauttamisen Kambodžalle järjestelyn puitteissa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suhtautuu myönteisesti yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen tarkistamiseen; korostaa, että nykyisten GSP+-järjestelyyn liittyvien etujen saajamaiden ja alemman keskitulotason maiksi nousevien ”kaikki paitsi aseet” -järjestelyn piiriin kuuluvien maiden on haettava (uudelleen) GSP+-asemaa uuden yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen nojalla; kehottaa alueen GSP-, GSP+- ja ”kaikki paitsi aseet” -järjestelyn edunsaajamaita sitoutumaan ihmisoikeuksia, työntekijöiden oikeuksia, ympäristöä, hyvää hallintoa ja kestävää kehitystä koskevien kansainvälisten sitoumustensa tosiasiallisen täytäntöönpanon vahvistamiseen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | suhtautuu myönteisesti pitkään odotettuun periaatteelliseen päätökseen EU:n kansainvälisten julkisten hankintojen välineestä (IPI), jolla pyritään vastavuoroisuuden ja tasapuolisten toimintaedellytysten saavuttamiseen kansainvälisillä hankintamarkkinoilla; korostaa tarvetta vahvistaa edelleen EU:n kaupan suojatoimien välineistöä hyväksymällä nopeasti vahva ulkomaisia tukia koskeva asetus ja omaksumalla uudella pakottamisen vastaisella välineellä selkeä kanta kolmansien maiden asettamia talouspakotteita, kuten Kiinan Liettuaa vastaan vuoden 2021 lopulla kohdistamat kohtuuttomat pakotteet, vastaan; |
| --- | --- |

25.

EU:n suhtautuminen alueellisiin ja monenvälisiin suhteisiin ja neuvotteluihin

| 26. | kehottaa lisäämään yhteistyötä ASEANin ja sen jäsenvaltioiden kanssa sekä kehittämään ja edistämään EU:n ja ASEANin strategista kumppanuutta; kehottaa kumpaakin osapuolta hyödyntämään EU:n ja ASEANin kahdenvälisen suhteen 45-vuotisjuhlan yhteyteen vuodeksi 2022 suunnitellun EU:n ja ASEANin huippukokouksen tarjoaman otollisen tilaisuuden ja esittämään tulevalle kaudelle uuden EU:n ja ASEANin välisen toimintasuunnitelman, jolla edistetään monitahoisen yhteistyön lisäämistä keskeisillä aloilla; korostaa tarvetta elvyttää aloite alueiden välisestä EU:n ja ASEANin vapaakauppasopimuksesta, joka perustuisi yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin kestävä kehitys ja perusoikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon edistäminen mukaan luettuina, kunhan ehdot täyttyvät; kehottaa luomaan 45-vuotiskokoukselle parlamentaarisen ulottuvuuden ja toistaa aikomuksensa perustaa EU:n ja ASEANin parlamentaarinen edustajakokous kumppanuuden demokraattisen ulottuvuuden vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa omaksumaan uuden strategisen lähestymistavan kattavaan ja edistykselliseen Tyynenmeren kumppanuussopimukseen keskeisenä osana EU:n indopasifista aluetta koskevaa strategiaa, korostaa, että tiiviimpi yhteistyö antaisi EU:lle mahdollisuuden saada merkittäviä taloudellisia etuja, jotka liittyvät mahdollisiin hyvinvointihyötyihin, toimitusketjujen monipuolistamiseen ja strategisten riippuvuussuhteiden vähentämiseen, ja mahdollisuuden jatkaa standardien muokkaamista indopasifisella alueella ja maailmanlaajuisesti; tähdentää, että EU:n olisi tutkittava mahdollisuutta liittyä kattavaan ja edistykselliseen Tyynenmeren kumppanuussopimukseen tulevaisuudessa ja myös kartoitettava mahdollisuuksia yhdistää kumppaneiden kanssa tehdyt olemassa olevat sopimukset esimerkiksi niiden alkuperäsääntöpöytäkirjojen avulla, jotta voidaan lisätä näiden sopimusten etuuskohtelun käyttöastetta ja maksimoida niistä saatava lisäarvo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota seuraamaan edelleen perusteellisesti RCEP-kumppanuuden suoria taloudellisia vaikutuksia EU:n talouteen ja arvioimaan sen pitkän aikavälin strategisia ja geopoliittisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, ASEANin pääsihteerille, ASEANin parlamentaarisen edustajakokouksen pääsihteerille ja asianomaisten indopasifisen alueen maiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 170.

(2)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 109.

(3)  EUVL L 127, 14.5.2011, s. 6.

(4)  EUVL L 294, 14.11.2019, s. 3.

(5)  EUVL L 186, 12.6.2020, s. 3.

(6)  EUVL L 330, 27.12.2018, s. 3.

(7)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 44.

(8)  EUVL C 425, 20.10.2021, s. 155.

(9)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 170.

(10)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 40.

(11)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 117.

(12)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 25.

(13)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 14.

(14)  EUVL C 307, 30.8.2018, s. 109.

(15)  16. syyskuuta 2021 annettu yhteinen tiedonanto EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella (JOIN(2021)0024).

(16)  Observer Research Foundation, ”Climate change and geostrategic ocean governance in the Indo-Pacific”, 14. tammikuuta 2022.

(17)  Ks. World Bank Policy Research Working Paper ”Economic and Distributional Impacts of Free Trade Agreements. The Case of Indonesia”, s. 9.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/23

---

P9_TA(2022)0277

EU:n ja Intian tuleva kauppa- ja investointiyhteistyö

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 EU:n ja Intian tulevasta kauppa- ja investointiyhteistyöstä (2021/2177(INI))

(2023/C 47/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Portossa 8. toukokuuta 2021 pidetyssä EU:n ja Intian johtajien kokouksessa hyväksytyn yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Portossa 8. toukokuuta 2021 pidetyssä EU:n ja Intian johtajien kokouksessa hyväksytyn yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon yhteisen julkilausuman ja EU:n ja Intian kumppanuuden etenemissuunnitelman ”EU-India Strategic Partnership: A Roadmap to 2025”, jotka hyväksyttiin EU:n ja Intian viidennessätoista huippukokouksessa 15. heinäkuuta 2020, sekä muut yhteiset julkilausumat, jotka koskevat muun muassa terrorismin torjuntaa, ilmastoa ja energiaa, kaupungistumista, muuttoliikettä ja liikkuvuutta sekä vesialan kumppanuutta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen julkilausuman ja EU:n ja Intian kumppanuuden etenemissuunnitelman ”EU-India Strategic Partnership: A Roadmap to 2025”, jotka hyväksyttiin EU:n ja Intian viidennessätoista huippukokouksessa 15. heinäkuuta 2020, sekä muut yhteiset julkilausumat, jotka koskevat muun muassa terrorismin torjuntaa, ilmastoa ja energiaa, kaupungistumista, muuttoliikettä ja liikkuvuutta sekä vesialan kumppanuutta,

| — | ottaa huomioon komission johtavan varapuheenjohtajan ja Intian kauppa- ja teollisuusministerin väliset kaikkien aikojen ensimmäiset kauppa- ja investointikysymyksiä käsittelevät korkean tason vuoropuhelut, jotka järjestettiin helmikuussa ja huhtikuussa 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission johtavan varapuheenjohtajan ja Intian kauppa- ja teollisuusministerin väliset kaikkien aikojen ensimmäiset kauppa- ja investointikysymyksiä käsittelevät korkean tason vuoropuhelut, jotka järjestettiin helmikuussa ja huhtikuussa 2021,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2018 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Intiaa koskevan EU:n strategian osatekijät” (JOIN(2018)0028) sekä siihen liittyvät 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2018 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Intiaa koskevan EU:n strategian osatekijät” (JOIN(2018)0028) sekä siihen liittyvät 10. joulukuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2007 annetun neuvoston päätöksen Intian kanssa käytäviä kauppa- ja investointineuvotteluja koskevista neuvotteluvaltuuksista sekä 14. heinäkuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen Intian kanssa käytäviä kauppa- ja investointineuvotteluja koskevista valtuuksista: neuvotteluohjeet kauppa- ja investointineuvotteluihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2007 annetun neuvoston päätöksen Intian kanssa käytäviä kauppa- ja investointineuvotteluja koskevista neuvotteluvaltuuksista sekä 14. heinäkuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen Intian kanssa käytäviä kauppa- ja investointineuvotteluja koskevista valtuuksista: neuvotteluohjeet kauppa- ja investointineuvotteluihin,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella ”The EU strategy for cooperation in the Indo-Pacific” (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n yhteistyöstrategiasta indopasifisella alueella ”The EU strategy for cooperation in the Indo-Pacific” (JOIN(2021)0024),

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066),

| — | ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (1),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2017 EU:n poliittisista suhteista Intiaan (2) ja 21. tammikuuta 2021 EU:n ja Aasian yhteyksistä (3) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2017 EU:n poliittisista suhteista Intiaan (2) ja 21. tammikuuta 2021 EU:n ja Aasian yhteyksistä (3) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa suositukset neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Intian suhteista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa suositukset neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Intian suhteista (4),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (5),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19:n kauppaan liittyvistä näkökohdista ja vaikutuksista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19:n kauppaan liittyvistä näkökohdista ja vaikutuksista (6),

| — | ottaa huomioon 29. tammikuuta 2020 annetun yhteisen päätöslauselmaesityksen Intian kansalaisuuslain muutoksesta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. tammikuuta 2020 annetun yhteisen päätöslauselmaesityksen Intian kansalaisuuslain muutoksesta 2019,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0193/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0193/2022),

| A. | ottaa huomioon, että EU ja Intia ovat sitoutuneet kokoontumaan säännöllisesti korkeimmalla tasolla sekä vahvistamaan strategista kumppanuuttaan taloudellisen ja poliittisen yhteistyön tehostamiseksi ja että tämän tavoitteen edistämiseksi järjestettiin EU:n ja Intian johtajien kokous toukokuussa 2021; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU ja Intia ovat sitoutuneet kokoontumaan säännöllisesti korkeimmalla tasolla sekä vahvistamaan strategista kumppanuuttaan taloudellisen ja poliittisen yhteistyön tehostamiseksi ja että tämän tavoitteen edistämiseksi järjestettiin EU:n ja Intian johtajien kokous toukokuussa 2021;

| B. | toteaa, että EU ja Intia ovat kaksi maailman suurinta demokratiaa ja niillä on vahvat poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset siteet; katsoo, että kahdenvälisten kauppasuhteiden mahdollisuuksia ei kuitenkaan ole vielä hyödynnetty täysimääräisesti; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU ja Intia ovat kaksi maailman suurinta demokratiaa ja niillä on vahvat poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset siteet; katsoo, että kahdenvälisten kauppasuhteiden mahdollisuuksia ei kuitenkaan ole vielä hyödynnetty täysimääräisesti;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n ja Intian johtajat vahvistivat määrätietoisen pyrkimyksensä vaalia ja edistää tehokasta monenvälisyyttä ja sääntöihin perustuvaa monenvälistä järjestystä, jonka ytimessä ovat YK ja Maailman kauppajärjestö (WTO); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n ja Intian johtajat vahvistivat määrätietoisen pyrkimyksensä vaalia ja edistää tehokasta monenvälisyyttä ja sääntöihin perustuvaa monenvälistä järjestystä, jonka ytimessä ovat YK ja Maailman kauppajärjestö (WTO);

| D. | ottaa huomioon, että Intia pidättäytyi äänestämästä YK:n yleiskokouksen yhdennessätoista erityisistunnossa 24. maaliskuuta 2022 Ukrainaan kohdistuvan hyökkäyksen humanitaarisia seurauksia koskevasta päätöslauselmasta (”Humanitarian consequences of the aggression against Ukraine”), jonka hyväksymistä puolsi 140 maata; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Intia pidättäytyi äänestämästä YK:n yleiskokouksen yhdennessätoista erityisistunnossa 24. maaliskuuta 2022 Ukrainaan kohdistuvan hyökkäyksen humanitaarisia seurauksia koskevasta päätöslauselmasta (”Humanitarian consequences of the aggression against Ukraine”), jonka hyväksymistä puolsi 140 maata;

| E. | ottaa huomioon, että EU on Intian kolmanneksi suurin kauppakumppani ja tärkein ulkomainen sijoittaja, kun taas Intia on EU:n yhdeksänneksi suurin kauppakumppani ja sen osuus EU:n koko tavarakaupasta oli alle 2,1 prosenttia vuonna 2021; toteaa, että maiden suhteissa on hyödyntämätöntä potentiaalia vahvemmalle ja syvemmälle taloudelliselle yhteistyölle, joka hyödyttäisi molempia osapuolia ja saattaisi johtaa uusien työpaikkojen luomiseen ja mahdollisuuksien lisääntymiseen kummassakin kumppanimaassa, kunhan eurooppalaisia normeja suojellaan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU on Intian kolmanneksi suurin kauppakumppani ja tärkein ulkomainen sijoittaja, kun taas Intia on EU:n yhdeksänneksi suurin kauppakumppani ja sen osuus EU:n koko tavarakaupasta oli alle 2,1 prosenttia vuonna 2021; toteaa, että maiden suhteissa on hyödyntämätöntä potentiaalia vahvemmalle ja syvemmälle taloudelliselle yhteistyölle, joka hyödyttäisi molempia osapuolia ja saattaisi johtaa uusien työpaikkojen luomiseen ja mahdollisuuksien lisääntymiseen kummassakin kumppanimaassa, kunhan eurooppalaisia normeja suojellaan;

| F. | ottaa huomioon, että Kaakkois-Aasian maiden liiton ja Intian vapaakauppa-alue (AIFTA), mukaan lukien tavarakauppasopimus, palvelukauppasopimus ja investointisopimus, on ollut olemassa vuodesta 2003; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Kaakkois-Aasian maiden liiton ja Intian vapaakauppa-alue (AIFTA), mukaan lukien tavarakauppasopimus, palvelukauppasopimus ja investointisopimus, on ollut olemassa vuodesta 2003;

| G. | ottaa huomioon, että EU:n ja Intian strategisen kumppanuuden, EU:n globaalistrategian, Intiaa koskevan strategian, EU:n ja Aasian yhteyksiä koskevan strategian, Intian ja EU:n välisiin yhteyksiin liittyvän kumppanuuden ja Intian ja EU:n välisen ihmisoikeusvuoropuheluiden sekä indopasifisen alueen ja EU:n yhteistyötä koskevan strategian kattavassa EU:n Intiaa koskevassa strategisessa toimintakehyksessä on painotettu, että on erittäin tärkeää tehdä Intian kanssa EU:n maailmanlaajuista toimintasuunnitelmaa koskevaa yhteistyötä; ottaa huomioon, että EU ja Intia sopivat 25. huhtikuuta 2022 kauppa- ja teknologianeuvoston perustamisesta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:n ja Intian strategisen kumppanuuden, EU:n globaalistrategian, Intiaa koskevan strategian, EU:n ja Aasian yhteyksiä koskevan strategian, Intian ja EU:n välisiin yhteyksiin liittyvän kumppanuuden ja Intian ja EU:n välisen ihmisoikeusvuoropuheluiden sekä indopasifisen alueen ja EU:n yhteistyötä koskevan strategian kattavassa EU:n Intiaa koskevassa strategisessa toimintakehyksessä on painotettu, että on erittäin tärkeää tehdä Intian kanssa EU:n maailmanlaajuista toimintasuunnitelmaa koskevaa yhteistyötä; ottaa huomioon, että EU ja Intia sopivat 25. huhtikuuta 2022 kauppa- ja teknologianeuvoston perustamisesta;

| H. | ottaa huomioon, että Intialla on edelleen edessään merkittäviä haasteita kestävän kehityksen, ihmisoikeuksien ja ympäristön alalla, erityisesti vähemmistöjen tilanteen ja perusvapauksien osalta; toteaa, että parlamentti ilmaisi huolensa vuoden 2019 kansalaisuuslain muutoksesta, jolla muslimit suljettiin kansalaisuuden suojelun ulkopuolelle; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Intialla on edelleen edessään merkittäviä haasteita kestävän kehityksen, ihmisoikeuksien ja ympäristön alalla, erityisesti vähemmistöjen tilanteen ja perusvapauksien osalta; toteaa, että parlamentti ilmaisi huolensa vuoden 2019 kansalaisuuslain muutoksesta, jolla muslimit suljettiin kansalaisuuden suojelun ulkopuolelle;

| I. | ottaa huomioon, että Intia ei ole vielä ratifioinut kaikkia Kansainvälisen työjärjestön keskeisiä yleissopimuksia, erityisesti sopimusta ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta (N:o 87) ja sopimusta järjestäytymisoikeudesta ja kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta (N:o 98); ottaa huomioon, että Intian epävirallisen talouden työvoiman osuus koko työvoimasta on edelleen yli 90 prosenttia; ottaa huomioon, että tämä jättää miljoonat ihmiset ilman sosiaalivakuutusta ja johtaa elämään epävarmuudessa (7); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Intia ei ole vielä ratifioinut kaikkia Kansainvälisen työjärjestön keskeisiä yleissopimuksia, erityisesti sopimusta ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta (N:o 87) ja sopimusta järjestäytymisoikeudesta ja kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta (N:o 98); ottaa huomioon, että Intian epävirallisen talouden työvoiman osuus koko työvoimasta on edelleen yli 90 prosenttia; ottaa huomioon, että tämä jättää miljoonat ihmiset ilman sosiaalivakuutusta ja johtaa elämään epävarmuudessa (7);

| 1. | kehottaa komissiota, Euroopan unionin neuvostoa ja Euroopan ulkosuhdehallintoa jatkamaan kaikkia toimia Intian-suhteiden parantamiseksi ja syventämiseksi, koska Intia on EU:n strateginen kumppani; muistuttaa, että tarvitaan syvempää kumppanuutta, joka perustuu vapauden, demokratian, moniarvoisuuden, oikeusvaltion, hyvän hallintotavan, yhdenvertaisuuden ja ihmisoikeuksien, työelämän perusoikeuksien, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon kunnioittamisen yhteisiin arvoihin, sitoutumiseen osallistavan, johdonmukaisen ja sääntöihin perustuvan maailmanjärjestyksen, tehokkaan monenvälisyyden ja kestävän kehityksen edistämiseen, ilmastonmuutoksen torjuntaan sekä rauhan ja vakauden edistämiseen maailmassa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä EU:n ja Intian sopimusta kauppa- ja teknologianeuvoston perustamisesta, sillä se vahvistaa strategista kumppanuutemme, ja sitoutuu tukemaan sen täytäntöönpanoa; pitää tätä uutta mekanismia merkityksellisenä foorumina, jolla voidaan vastata kaupan, teknologian ja turvallisuuden alan uusiin haasteisiin, ja korostaa, että on tärkeää edistää teknologiakauppaa kiinnittäen erityistä huomiota ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyviin teknologioihin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että vuosina 2009–2019 EU:n ja Intian välinen kauppa kasvoi yli 70 prosenttia ja että tiiviimmät ja syvemmät taloudelliset siteet ovat molempien osapuolten etu; tiedostaa, että Intia on merkittävä kumppani, jos EU haluaa monipuolistaa toimitusketjujaan; tunnustaa lisäksi, että molemmilla osapuolilla on haavoittuvuuksia, mutta katsoo, että niihin voitaisiin puuttua molempia osapuolia hyödyttävän tilanteen luomiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | huomauttaa, että Pellolta pöytään -strategiaan sisältyy velvoite vähentää torjunta-aineiden käyttöä 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja lisätä luomuviljelyyn käytettävän maatalousmaan osuutta 25 prosenttiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odottaa nopeita toimia toukokuussa 2021 pidetyn EU:n ja Intian johtajien kokouksen johdosta, jotta arvopohjaista yhteistyötä kauppaan ja investointeihin liittyvissä asioissa voidaan käsitellä avoimesti korkeimmalla tasolla; pitää myönteisenä, että molemmat osapuolet haluavat pyrkiä kunnianhimoisen, arvoihin pohjaavan, tasapainoisen, laaja-alaisen ja kumpaakin hyödyttävän kauppasopimuksen sekä erillisen investointien suojelua koskevan sopimuksen ja maantieteellisiä merkintöjä koskevan sopimuksen tekemiseen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa tämän sopimuksen taloudellista ja strategista merkitystä ja toteaa, että se on tuloksellinen vain, jos siinä onnistutaan asteittain mukauttamaan EU ja Intia yhteiseen toimintaohjelmaan ja kestävää kehitystä koskeviin arvoihin, jotta voidaan luoda yhteistä vaurautta, kasvua ja työllisyyttä, parantaa kilpailukykyä, torjua köyhyyttä, edistyä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, edistää ilmastonmuutoksen torjuntaa ja Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa, tukea työntekijöiden oikeuksia ja perusvapauksia, edistää sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä, ja jos siinä otetaan nimenomaisesti huomioon meneillään olevan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan tarkistusprosessin tulokset; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että EU on Intian suurin kauppakumppani maatalouselintarvikkeiden alalla; muistuttaa, että maatalousala muodostaa merkittävän osan Intian taloudesta ja että sen osuus Intian työvoimasta on 41 prosenttia; korostaa, että tietyt maatalouden alat ovat erityisen herkkiä, mutta potentiaalisia, sekä EU:ssa että Intiassa; korostaa, että maataloustuotteiden parempi pääsy markkinoille ei saisi johtaa siihen, että toiselle osapuolelle annetaan epäreilua kilpailuetua; kiinnittää huomiota tarpeeseen varmistaa, että Intiasta tuotavat maatalouselintarvikkeet täyttävät EU:n terveys- ja turvallisuusnormit; katsoo, että EU:n olisi tuettava Intiaa, jotta sen viljelijöitä voidaan auttaa vähentämään torjunta-aineiden käyttöä; korostaa tarvetta tiiviille yhteistyölle EU:n ja Intian välillä, jotta voidaan puuttua vaikutuksiin, joita Venäjän Ukrainassa parhaillaan käymällä sodalla on elintarviketurvaan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että EU:n ja Intian tulevien kauppa- ja investointisopimusten yhtenä tavoitteena on vahvistaa EU:n ja Intian talous-, kauppa- ja investointisuhteita noudattaen täysimääräisesti kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia koskevia sekä ympäristö- ja työnormeja ja -sopimuksia, luoda vakaa, avoin, syrjimätön ja ennustettavissa oleva sääntely- ja liiketoimintaympäristö kummassakin kumppanimaassa toimiville yrityksille ja vapauttaa EU:n ja Intian välisen kaksisuuntaisen taloudellisen yhteistyön käyttämätön potentiaali; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee jälleen mitä jyrkimmin Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota aloittaman laittoman, ja perusteettoman hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan; tunnustaa Intian neutraalin aseman sen itsenäistymisen jälkeen; huomauttaa, että EU ja Intia ovat halukkaita työskentelemään yhdessä vauraan ja rauhanomaisen maailman hyväksi, mutta pitää silti valitettavana Intian epäröintiä Venäjän federaation Ukrainassa toteuttaman sotilaallisen hyökkäyksen tuomitsemisessa; korostaa, että on tärkeää, että demokratiat tekevät yhteistyötä ja mukauttavat toimintaansa keskeisillä aloilla ja erityisesti perusarvojen suhteen ja avoimen, sääntöihin perustuvan ja kestävän kaupan alalla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että nykyiset kauppasopimusta, erillistä investointien suojelua koskevaa sopimusta ja maantieteellisiä merkintöjä koskevaa sopimusta koskevat neuvotteluvaltuudet ovat kattavat ja riittävän laajat, jotta neuvottelut voidaan aloittaa uudelleen, ja niitä olisi tulkittava modernien standardien mukaisesti; pitää tarpeellisena varmistaa, että ympäristö ja ihmisoikeudet ovat tulevan laaja-alaisen kauppasopimuksen olennaisia elementtejä ja että siihen sisältyy keskeisinä osina pk-yrityksiä, digitaalista kauppaa ja raaka-aineita koskevat luvut markkinoille pääsyn helpottamiseksi sekä Pariisin sopimuksen mukainen kunnianhimoinen ja täytäntöönpanokelpoinen kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva luku; katsoo lisäksi, että sopimukseen olisi sisällytettävä kestäviä elintarvikejärjestelmiä ja sukupuolten tasa-arvoa koskevia säännöksiä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Intian hallitusta esittämään etenemissuunnitelman kahden jäljellä olevan ILO:n keskeisen yleissopimuksen 87 ja 98 ratifioimiseksi ja katsoo, että niiden periaatteet on pantava täytäntöön asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti; korostaa, että Intian työmarkkinoiden epävirallisen luonteen vuoksi kansainvälisten työnormien täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyy monia haasteita; kannustaa komissiota varmistamaan, että kaikkia ILO:n keskeisiä periaatteita sovelletaan tulevassa kauppasopimuksessa; kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n ja Intian välinen tuleva kauppasopimus on Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian ja COP26:n mukainen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on samaa mieltä EU:n ja Intian johtajien kanssa siitä, että neuvottelujen uudelleenkäynnistämistä koskevan innon säilyttämiseksi on tärkeää löytää ratkaisuja pitkään jatkuneisiin markkinoille pääsyä koskeviin ongelmiin; kehottaa siksi neuvottelijoita löytämään nopeasti ratkaisuja pitkään jatkuneisiin markkinoille pääsyä koskeviin ongelmiin niin eri hallinnon tasoilla kuin eri aloillakin (esimerkiksi autoteollisuudessa, autonosateollisuudessa, maataloudessa, lääkinnällisten laitteiden alalla, lääkealalla, terveys- ja kasvinterveysalalla, julkisten hankintojen alalla sekä muiden kuin tulliesteiden kuten laadunseurantamääräysten, sertifioinnin, kansainvälisten standardien noudattamisen ja paikallistamisvaatimusten alalla) tinkimättä kuitenkaan sopimusten sisällöstä nopean sopimisen ehdoin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kannustaa neuvottelijoita edistymään ripeästi neuvotteluissa laaja-alaisen, molempia osapuolia hyödyttävän, WTO:n sääntöjen mukaisen sekä nykyaikaisen ja sääntöihin pohjaavan vapaakauppasopimuksen saavuttamiseksi; kehottaa neuvottelijoita asettamaan sopimuksessa etusijalle seuraavat toimet, joilla edistetään kestävää kasvua ja eriarvoisuuden vastaisia toimia sekä digitaalista ja vihreää siirtymää:






  i) | poistetaan tulleja ja kiintiöitä laajasti ja molemminpuolisesti niin, että samalla kiinnitetään huomiota arkoihin tuotteisiin ja varmistetaan, että alennuksia ei kompensoida tuontituotteiden kansallisten verojen ja maksujen korotuksilla, mukaan lukien kansallisen tason korotuksilla |
| --- | --- | --- |

13.

i)

poistetaan tulleja ja kiintiöitä laajasti ja molemminpuolisesti niin, että samalla kiinnitetään huomiota arkoihin tuotteisiin ja varmistetaan, että alennuksia ei kompensoida tuontituotteiden kansallisten verojen ja maksujen korotuksilla, mukaan lukien kansallisen tason korotuksilla

| ii) | otetaan käyttöön joudutetut, avoimemmat ja vähemmän työläät tullit sekä kattava yhden luukun sähköinen lupaprosessi, ja poistetaan suhteettomat tuontikiellot |
| --- | --- |

ii)

otetaan käyttöön joudutetut, avoimemmat ja vähemmän työläät tullit sekä kattava yhden luukun sähköinen lupaprosessi, ja poistetaan suhteettomat tuontikiellot

| iii) | otetaan käyttöön avoimet ja nopeat markkinoille pääsyn hyväksymis-, aluejako- ja tarkastusmenettelyt, joita tuetaan tieteellisesti perustelluilla terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevilla tuontitoimenpiteillä, kansainvälisillä standardeilla ja lisäksi menettelyillä, jotka eivät sisälly WTO:n terveys- ja kasvinsuojelusopimukseen; sopimuksella olisi pyrittävä varmistamaan terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvä yhteistyö ja se, että Intia hyväksyy nopeasti kaikki nykyiset ja tulevat markkinoille pääsyä koskevat hakemukset, myös ne, jotka viivästyvät kokeilulähetysten ja sertifiointiongelmien vuoksi |
| --- | --- |

iii)

otetaan käyttöön avoimet ja nopeat markkinoille pääsyn hyväksymis-, aluejako- ja tarkastusmenettelyt, joita tuetaan tieteellisesti perustelluilla terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevilla tuontitoimenpiteillä, kansainvälisillä standardeilla ja lisäksi menettelyillä, jotka eivät sisälly WTO:n terveys- ja kasvinsuojelusopimukseen; sopimuksella olisi pyrittävä varmistamaan terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvä yhteistyö ja se, että Intia hyväksyy nopeasti kaikki nykyiset ja tulevat markkinoille pääsyä koskevat hakemukset, myös ne, jotka viivästyvät kokeilulähetysten ja sertifiointiongelmien vuoksi

| iv) | poistetaan jatkuvasti lisääntyviä kaupan teknisiä esteitä ja tarkastellaan uudelleen tieto- ja viestintätekniikkaa, lääkintälaitteita, leluja, alkoholijuomia, hiottuja timantteja, maataloustuotteita ja terästä koskevia esteitä; sopimuksella olisi pyrittävä noudattamaan kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO), sähköalan kansainvälisen standardisointijärjestön (IEC) ja kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) kansainvälisiä standardeja, siinä olisi asetettava tiukempia vaatimuksia kuin kaupan teknisistä esteistä tehty WTO-sopimus, varmistettava, ettei testauksessa ja varmentamisessa ole päällekkäisyyksiä, sekä virtaviivaistettava lupajärjestelyt, laadunseurantamääräykset ja kliiniset tutkimukset |
| --- | --- |

iv)

poistetaan jatkuvasti lisääntyviä kaupan teknisiä esteitä ja tarkastellaan uudelleen tieto- ja viestintätekniikkaa, lääkintälaitteita, leluja, alkoholijuomia, hiottuja timantteja, maataloustuotteita ja terästä koskevia esteitä; sopimuksella olisi pyrittävä noudattamaan kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO), sähköalan kansainvälisen standardisointijärjestön (IEC) ja kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) kansainvälisiä standardeja, siinä olisi asetettava tiukempia vaatimuksia kuin kaupan teknisistä esteistä tehty WTO-sopimus, varmistettava, ettei testauksessa ja varmentamisessa ole päällekkäisyyksiä, sekä virtaviivaistettava lupajärjestelyt, laadunseurantamääräykset ja kliiniset tutkimukset

| v) | sisällytetään sopimukseen kattava luku julkisista hankinnoista kaikilla hallinnon tasoilla, jotta julkisten hankintojen avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteet voidaan varmistaa tehokkailla oikeussuojamenettelyillä; tämän suhteen parlamentti kehottaa Intiaa liittymään WTO:n julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen ja kieltämään syrjivät kotimaisten tuotteiden suosimiskäytännöt, kuten tietyt käytännöt ”Make in India” ja ”Atmanirbhar Bharat” (”itsenäinen Intia”), koska niillä pyritään suosimaan kotimaista valmistusta, hillitsemään tuontia ja vaikuttamaan merkittävästi EU:n yritysten markkinoille pääsyyn |
| --- | --- |

v)

sisällytetään sopimukseen kattava luku julkisista hankinnoista kaikilla hallinnon tasoilla, jotta julkisten hankintojen avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteet voidaan varmistaa tehokkailla oikeussuojamenettelyillä; tämän suhteen parlamentti kehottaa Intiaa liittymään WTO:n julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen ja kieltämään syrjivät kotimaisten tuotteiden suosimiskäytännöt, kuten tietyt käytännöt ”Make in India” ja ”Atmanirbhar Bharat” (”itsenäinen Intia”), koska niillä pyritään suosimaan kotimaista valmistusta, hillitsemään tuontia ja vaikuttamaan merkittävästi EU:n yritysten markkinoille pääsyyn

| vi) | varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset avustusten ja valtion omistuksessa olevien yritysten kaupallisten menettelyjen suhteen |
| --- | --- |

vi)

varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset avustusten ja valtion omistuksessa olevien yritysten kaupallisten menettelyjen suhteen

| vii) | sisällytetään sopimukseen teollis- ja tekijänoikeuksien korkeatasoista suojaa käsittelevä kattava luku, jossa keskitytään muun muassa yhteistyömääräyksiin ja teknologian siirtoihin ja jonka olisi edistettävä rajoittamatonta ja nopeaa patenttihakemusprosessia, teollis- ja tekijänoikeusstandardien tehokasta täytäntöönpanoa sekä EU:n maantieteellisten merkintöjen suojelua; erityistä huomiota on kuitenkin kiinnitettävä Intian kykyyn tuottaa kohtuuhintaisia rinnakkaislääkkeitä terveydenhuollon kotimaisiin tarpeisiin tai vientiin muihin apua tarvitseviin kehitysmaihin kansanterveyttä koskevasta TRIPS-sopimuksesta annetun Dohan julkilausuman mukaisesti |
| --- | --- |

vii)

sisällytetään sopimukseen teollis- ja tekijänoikeuksien korkeatasoista suojaa käsittelevä kattava luku, jossa keskitytään muun muassa yhteistyömääräyksiin ja teknologian siirtoihin ja jonka olisi edistettävä rajoittamatonta ja nopeaa patenttihakemusprosessia, teollis- ja tekijänoikeusstandardien tehokasta täytäntöönpanoa sekä EU:n maantieteellisten merkintöjen suojelua; erityistä huomiota on kuitenkin kiinnitettävä Intian kykyyn tuottaa kohtuuhintaisia rinnakkaislääkkeitä terveydenhuollon kotimaisiin tarpeisiin tai vientiin muihin apua tarvitseviin kehitysmaihin kansanterveyttä koskevasta TRIPS-sopimuksesta annetun Dohan julkilausuman mukaisesti

| viii) | sisällytetään sopimukseen erityinen pk-yrityksiä koskeva luku pk-yritysten erityistarpeiden huomioon ottamiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi; korostaa, että pk-yrityksille on luotava yritysystävällinen sääntely-ympäristö, mukaan lukien yhdenmukaistetut ja yksinkertaistetut tullimenettelyt sekä hallinnollisen ja sääntelyyn liittyvän taakan vähentäminen, jotta voidaan poistaa kaikki tariffien muodostamat ja muut esteet, jotka estävät pk-yrityksiä pääsemästä Intian markkinoille; korostaa tarvetta helpottaa markkinoille pääsyä, kauppaa, kauppamenettelyjä ja alkuperäsääntöjä koskevien tietojen jakamista |
| --- | --- |

viii)

sisällytetään sopimukseen erityinen pk-yrityksiä koskeva luku pk-yritysten erityistarpeiden huomioon ottamiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi; korostaa, että pk-yrityksille on luotava yritysystävällinen sääntely-ympäristö, mukaan lukien yhdenmukaistetut ja yksinkertaistetut tullimenettelyt sekä hallinnollisen ja sääntelyyn liittyvän taakan vähentäminen, jotta voidaan poistaa kaikki tariffien muodostamat ja muut esteet, jotka estävät pk-yrityksiä pääsemästä Intian markkinoille; korostaa tarvetta helpottaa markkinoille pääsyä, kauppaa, kauppamenettelyjä ja alkuperäsääntöjä koskevien tietojen jakamista

| ix) | sisällytetään sopimukseen kunnianhimoinen kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva luku, jolla taataan arvoihin perustuva yhteistyö kaupan ja investointien alalla, edistetään työoikeuksien korkeimpia kansainvälisiä normeja, lapsityövoiman ja pakkotyön kieltämistä koskevat painokkaat toimet mukaan luettuina, varmistetaan ympäristönsuojelu ja edistetään sukupuolten tasa-arvoa, ja joka perustuu uusimpiin ja nykyaikaisiin EU:n vapaakauppasopimuksiin; korostaa, että kestävyys on otettava yleisesti huomioon sopimuksessa täytäntöönpanokelpoisilla määräyksillä, joissa otetaan huomioon kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva uudelleentarkastelu |
| --- | --- |

ix)

sisällytetään sopimukseen kunnianhimoinen kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva luku, jolla taataan arvoihin perustuva yhteistyö kaupan ja investointien alalla, edistetään työoikeuksien korkeimpia kansainvälisiä normeja, lapsityövoiman ja pakkotyön kieltämistä koskevat painokkaat toimet mukaan luettuina, varmistetaan ympäristönsuojelu ja edistetään sukupuolten tasa-arvoa, ja joka perustuu uusimpiin ja nykyaikaisiin EU:n vapaakauppasopimuksiin; korostaa, että kestävyys on otettava yleisesti huomioon sopimuksessa täytäntöönpanokelpoisilla määräyksillä, joissa otetaan huomioon kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva uudelleentarkastelu

| x) | luodaan EU:n nykyaikaisimpien ja laaja-alaisimpien vapaakauppasopimusten mukaiset nykyaikaiset, pk-yrityksille suotuisat, yhdenmukaiset ja vastavuoroiset alkuperäsäännöt |
| --- | --- |

x)

luodaan EU:n nykyaikaisimpien ja laaja-alaisimpien vapaakauppasopimusten mukaiset nykyaikaiset, pk-yrityksille suotuisat, yhdenmukaiset ja vastavuoroiset alkuperäsäännöt

| xi) | sisällytetään sopimukseen hiljattain esitelty kiertotaloutta koskeva toimintasuunnitelma, jolla pyritään varmistamaan jätteen määrän vähentyminen, lisäämään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia, tekemään kestävien tuotteiden käytöstä normi ja johtamaan kiertotalouteen tähtääviä maailmanlaajuisia toimia |
| --- | --- |

xi)

sisällytetään sopimukseen hiljattain esitelty kiertotaloutta koskeva toimintasuunnitelma, jolla pyritään varmistamaan jätteen määrän vähentyminen, lisäämään kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia, tekemään kestävien tuotteiden käytöstä normi ja johtamaan kiertotalouteen tähtääviä maailmanlaajuisia toimia

| xii) | kielletään harkinnanvaraiset tuonti- tai vientilisensioinnin menettelyt muissa kuin perustelluissa tapauksissa |
| --- | --- |

xii)

kielletään harkinnanvaraiset tuonti- tai vientilisensioinnin menettelyt muissa kuin perustelluissa tapauksissa

| xiii) | poistetaan kaikki syrjivät ja kohtuuttomat palvelualan ja valmistusteollisuuden alan sijoittautumisen esteet sekä rajatylittävien palvelujen tarjoamisen esteet, jotta voidaan taata tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille ja intialaisille palveluntarjoajille |
| --- | --- |

xiii)

poistetaan kaikki syrjivät ja kohtuuttomat palvelualan ja valmistusteollisuuden alan sijoittautumisen esteet sekä rajatylittävien palvelujen tarjoamisen esteet, jotta voidaan taata tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille ja intialaisille palveluntarjoajille

| xiv) | tehostetaan EU:n standardeihin ja maailmanlaajuisiin käytäntöihin perustuvia sähköisen kaupankäynnin sääntöjä; katsoo erityisesti, että 5G:tä ei saa ottaa käyttöön käyttäen pakollista teknologian siirtoa, kuten lähdekoodien, algoritmien ja salausavainten pakollista julkistamista |
| --- | --- |

xiv)

tehostetaan EU:n standardeihin ja maailmanlaajuisiin käytäntöihin perustuvia sähköisen kaupankäynnin sääntöjä; katsoo erityisesti, että 5G:tä ei saa ottaa käyttöön käyttäen pakollista teknologian siirtoa, kuten lähdekoodien, algoritmien ja salausavainten pakollista julkistamista

| xv) | vahvistetaan molempien osapuolten WTO-sopimusten mukaiset oikeudet ja velvollisuudet (polkumyynnin ja tukien vastainen toiminta ja suojatoimenpiteet), tutkitaan yhteistä etua koskevia aloja, jotka eivät kuulu WTO-standardien piiriin, ja otetaan käyttöön väliaikainen kahdenvälinen suojamekanismi |
| --- | --- |

xv)

vahvistetaan molempien osapuolten WTO-sopimusten mukaiset oikeudet ja velvollisuudet (polkumyynnin ja tukien vastainen toiminta ja suojatoimenpiteet), tutkitaan yhteistä etua koskevia aloja, jotka eivät kuulu WTO-standardien piiriin, ja otetaan käyttöön väliaikainen kahdenvälinen suojamekanismi

| xvi) | taataan hyvän hallintotavan ja oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen sekä poistetaan oikeudellisen epävarmuuden aiheuttamat esteet; |
| --- | --- |

xvi)

taataan hyvän hallintotavan ja oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen sekä poistetaan oikeudellisen epävarmuuden aiheuttamat esteet;

| 14. | muistuttaa, että pk-yritykset ovat Intian sosioekonomisen kehityksen selkäranka ja että niiden osuus maan koko teollisuustuotannosta on 45 prosenttia; katsoo, että Intian ja EU:n olisi edelleen pyrittävä varmistamaan pk-yrityksille suotuisa ja vakaa liiketoimintaympäristö, helpottamaan niiden pääsyä kansainvälisille markkinoille ja mahdollistamaan niille kauppamahdollisuuksien täysi hyödyntäminen; suhtautuu tältä osin myönteisesti Intian teollis- ja tekijänoikeuksien alan pk-yritysten neuvontapalvelun perustamiseen, joka tarjoaa pk-yrityksille etulinjan tukea niiden teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisessa ja valvomisessa, ja kehottaa komissiota jatkamaan tämän aloitteen pohjalta sellaisten digitaalisten alustojen luomista, jotka auttaisivat vähentämään kaupan kustannuksia ja hallinnollista taakkaa ja lisäisivät pk-yritysten osallistumista kansainväliseen kauppaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pyytää molempia osapuolia harkitsemaan yleisen tietosuoja-asetuksen (8) mukaisten yhteentoimivien tietovirtojen järjestämistä Intian ja EU:n oikeudenkäyttöalueiden välille arvioinnin perusteella; kehottaa Intiaa mukauttamaan uusi tietosuojalakinsa tiukimpiin tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa koskeviin kansainvälisesti tunnustettuihin normeihin; kutsuu Intian mukaan kansainvälisiä tietosuojanormeja koskevaan EU:n aloitteeseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:n neuvotteluryhmää sekä EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla Intian sitoutumista monenvälisyyteen ja sääntöihin perustuvaan kansainväliseen kauppajärjestykseen sekä kehottaa Intiaa ottamaan rakentavan roolin merkityksellisten tulosten saavuttamiseksi WTO:n 12. ja 13. ministerikokouksissa; on ilahtunut EU:n ja Intian yhteisestä riitojenratkaisuelimen uudistusehdotuksesta ja kehottaa Intiaa liittymään välimiesmenettelyä koskevaan väliaikaisjärjestelyyn; pitää myönteisenä, että EU:n ja Intian johtajat ovat sitoutuneet maailmantalouden hallinnan koordinoinnin tehostamiseen erityisesti Maailman kauppajärjestössä ja G20-ryhmässä; odottaa saavansa selonteon tuloksista, jotka saavutetaan EU:n ja Intian johtavien virkamiesten vuoropuhelussa, jossa pyritään syventämään kahdenvälistä yhteistyötä WTO-kysymyksissä kauppaa ja investointeja koskevien korkean tason vuoropuhelujen puitteissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää valitettavana, että EU:n sijoittajat ovat edelleen epävarmoja erityisesti sen vuoksi, että Intia päätti yksipuolisesti irtisanoa kaikki kahdenväliset investointisopimuksensa vuonna 2016; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille, että molemmat osapuolet ovat valmiita neuvottelemaan itsenäisestä investointisuojasopimuksesta, joka parantaisi oikeusvarmuutta kummankin osapuolen sijoittajien kannalta ja lujittaisi entisestään kahdenvälisiä kauppasuhteita houkutellen Intiaan lisää EU:n investointeja, ja jossa molemmilla osapuolilla on yhä mahdollisuus käyttää korjaustoimia kotimaassaan; suosittelee, että osapuolet työskentelevät näillä aloilla yhteisten, molempia hyödyttävien tavoitteiden eteen kestävän talouskasvun ja innovaatioiden edistämiseksi; korostaa, että tällaiseen sopimukseen olisi sisällyttävä muun muassa suojelua alkuperään perustuvalta syrjinnältä, laittomalta pakkolunastukselta, oikeussuojan epäämiseltä, oikeudenmukaisen menettelyn perustavanlaatuiselta rikkomiselta, ilmeiseltä mielivaltaisuudelta, selvästi virheelliseltä kohdennetulta syrjinnältä ja epäasianmukaiselta kohtelulta; ehdottaa kattavan vaikutustenarvioinnin tekemistä ennen neuvottelujen päättymistä; suhtautuu myönteisesti intialaisiin investointeihin Euroopassa talouden dynamiikan, kilpailukyvyn lisääntymisen ja monipuolisen tuotannon edistäjänä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa uudelleen, että investointisuojasopimus voisi olla riittävä ensiaskel kahdenvälisten kauppasuhteiden vahvistamiseksi entisestään; kannustaa neuvottelijoita sopimaan monenvälisen investointituomioistuimen perustamisesta ja erityisestä EU:n ja Intian investointituomioistuinjärjestelmästä, koska se voisi toimia väliaikaisena ratkaisuna monenkeskiselle investointituomioistuimelle, johon sekä EU:n että Intian olisi liityttävä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää myönteisenä, että johtajat ovat sitoutuneet tekemään maantieteellisistä merkinnöistä erillisen sopimuksen, olipa kyseessä sitten itsenäinen sopimus tai laaja-alaiseen kauppasopimukseen sisällytettävä sopimus; pitää tällaista sopimusta ensisijaisena EU:n maatalous- ja maatalouselintarvikealan kannalta, jotta voidaan suojella EU:n maantieteellisiä merkintöjä, ja kehottaa komissiota laatimaan kattavan luettelon EU:n maantieteellisistä merkinnöistä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että EU:n on puolustettava ihmisoikeuksia ja oikeutta ruokaan elintarvikejärjestelmien keskeisenä periaatteena ja painopisteenä sekä perustavaa laatua olevana välineenä, jolla voidaan muuttaa elintarvikejärjestelmiä; kehottaa EU:ta panemaan täytäntöön YK:n julistuksen maanviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista ja varmistamaan, että kaikkein syrjäytyneimmillä on mahdollisuus saada ravitsevaa ruokaa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että vaikka Intian oikeusjärjestyksessä sallitaan muuntogeenisten organismien viljely niiden jalostamiseksi elintarvikkeiksi ja rehuiksi, sen muuntogeenisiä organismeja koskeva järjestely on tarkkuudeltaan ja ankaruudeltaan samankaltainen kuin EU:ssa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että on tärkeää edetä päättäväisesti kaikkien sellaisten antibioottien ja eläinlääkkeiden kieltämisessä, jotka eivät ole Codex Alimentarius -elintarvikestandardikokoelman elintarvikestandardien mukaisia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että EU:n on varmistettava, että Intian kanssa tehtävän yhteistyösopimuksen puitteissa parannetaan keskinäisen yhteistyön tasoa ja että molemmat osapuolet noudattavat kaikkia EU:n taloudellisia, sosiaalisia, ympäristö-, terveys-, turvallisuus- ja laatuvaatimuksia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota toteuttamaan tutkimuksen tämän sopimuksen mahdollisista taloudellisista vaikutuksista, kun otetaan huomioon, että Intian maatalouteen ja karjankasvatukseen ei sovelleta EU:n sääntelyä, joka lisää tuotantokustannuksia Euroopassa, mikä voi johtaa epäreiluun kilpailuun, kuten on jo käynyt EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtyjen muiden sopimusten tapauksessa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota varmistamaan samalla tavalla kuin on johdonmukaisesti tehty aiempien EU:n vapaakauppasopimusten yhteydessä, että sopimuksen tekstillä suojellaan EU:n yhteisiä sisämarkkinoita estämällä






  i) | muiden kuin hyväksyttyjen muuntogeenisten organismien tuonti elintarvikkeissa, rehuissa ja siemenissä; |
| --- | --- | --- |

26.

i)

muiden kuin hyväksyttyjen muuntogeenisten organismien tuonti elintarvikkeissa, rehuissa ja siemenissä;

| ii) | sellaisten maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuonti, joissa torjunta-ainejäämiä on enemmän kuin EU:n lainsäädännössä sallitaan, soveltamalla järjestelmällisesti jäämien enimmäispitoisuuksia koskevia EU:n sääntöjä; |
| --- | --- |

ii)

sellaisten maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuonti, joissa torjunta-ainejäämiä on enemmän kuin EU:n lainsäädännössä sallitaan, soveltamalla järjestelmällisesti jäämien enimmäispitoisuuksia koskevia EU:n sääntöjä;

| iii) | sellaisten maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuonti, joissa on käytetty EU:ssa kiellettyjä hormonivalmisteita; |
| --- | --- |

iii)

sellaisten maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuonti, joissa on käytetty EU:ssa kiellettyjä hormonivalmisteita;

| iv) | mikrobilääkeresistenttien mikrobikantojen käyttöönotto; |
| --- | --- |

iv)

mikrobilääkeresistenttien mikrobikantojen käyttöönotto;

| 27. | muistuttaa, että 14. joulukuuta 2021 WTO moitti Intiaa sen sokerintuotannolle ja vientitoimille myönnetyistä valtavista tuista; kehottaa siksi keskeyttämään 10 000 MT CXL -kiintiön soveltamisen intialaiseen sokeriin, koska WTO:n sääntöjä rikkovien tukien uudelleentarkastelua ei ole näköpiirissä; vaatii, että tulevissa EU:n ja Intian kauppaneuvotteluissa varmistetaan, että WTO:n sääntöjen vastaiset sokerituet poistetaan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | suhtautuu myönteisesti kahden yhteisen työryhmän perustamiseen tavaroita ja palveluita koskevan sääntely-yhteistyön lisäämiseksi, esimerkiksi vihreän ja digitaalisen teknologian sekä häiriönsietokykyisten toimitusketjujen alalla kuulemalla eri sidosryhmien edustajia yhtä lailla; painottaa, että kauppaa ja investointeja käsittelevillä korkean tason vuoropuheluilla on keskeinen rooli yhteistyön hyvän edistymisen varmistamiseksi, mukaan lukien pitkään jatkuneiden markkinoille pääsyn ongelmien ratkaisemisessa; odottaa saavansa säännöllisesti ja pikaisesti selonteon näiden vuoropuhelujen tuloksista; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa neuvottelijoita sopimaan ensi tilassa EU:n ja Intian kahdenvälisen ennakko- ja jälkikuulemisalustan perustamisesta, jotta helpotetaan keskustelujen ja kuulemisten järjestämistä ennen kuin otetaan käyttöön uusia toimia tai tukia, joilla voisi olla kielteisiä vaikutuksia kauppaan tai investointeihin; katsoo, että tällaisen foorumin olisi helpotettava vuoropuhelua monenlaisten sidosryhmien, myös työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, edustajien kanssa; katsoo, että elinkeinoelämän järjestöjen olisi voitava ilmoittaa tämän alustan sihteeristölle kaikista uusista kaupan tai investointien häiriötekijöistä; on sitä mieltä, että alusta olisi ennen pitkää sisällytettävä tulevan kauppasopimuksen hallintokehykseen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että mahdollisen EU:n ja Intian vapaakauppasopimuksen hallinnoinnissa olisi oltava mukana sekakomitea, jossa Euroopan parlamentti sekä Intian parlamentin molemmat kamarit voivat seurata ja valvoa sopimusta sekä käydä jäsenneltyä vuoropuhelua; korostaa, että kansalaisyhteiskunnan osallistuminen sopimuksen täytäntöönpanon valvontaan on ratkaisevan tärkeää, ja kehottaa perustamaan pikaisesti kansallisia neuvoa-antavia ryhmiä sopimuksen voimaantulon jälkeen ja varmistamaan liike-elämän järjestöjen, ammattiliittojen ja kansalaisyhteiskunnan sekä työvoima- ja ympäristöalan riippumattomien järjestöjen tasapuolisen edustuksen niissä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Intian hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1.

(2)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 48.

(3)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 117.

(4)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 109.

(5)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(6)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 10.

(7)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---ifp_skills/documents/publication/wcms_734503.pdf

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/30

---

P9_TA(2022)0278

Hoivatyötä koskevat EU:n yhteiset toimet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 aiheesta ”Kohti hoivatyötä koskevia EU:n yhteisiä toimia” (2021/2253(INI))

(2023/C 47/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa vahvistetut tavoitteet, erityisesti sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjumisen ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden, naisten ja miesten tasa-arvon, sukupolvien välisen yhteisvastuun ja lapsen oikeuksien suojelun sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa vahvistetut tavoitteet, erityisesti sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjumisen ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden, naisten ja miesten tasa-arvon, sukupolvien välisen yhteisvastuun ja lapsen oikeuksien suojelun sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, jonka mukaan unioni pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, ja 9 artiklan horisontaalisen sosiaalilausekkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, jonka mukaan unioni pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, ja 9 artiklan horisontaalisen sosiaalilausekkeen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 ja 153 artiklassa vahvistetut sosiaalipolitiikan tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 ja 153 artiklassa vahvistetut sosiaalipolitiikan tavoitteet,

| — | ottaa huomioon uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan, erityisesti sen 15 artiklan vammaisten henkilöiden oikeudesta itsenäisyyteen, yhteiskuntaan sopeutumiseen ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumiseen ja 23 artiklan ikääntyneiden henkilöiden oikeudesta sosiaaliseen suojeluun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan, erityisesti sen 15 artiklan vammaisten henkilöiden oikeudesta itsenäisyyteen, yhteiskuntaan sopeutumiseen ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumiseen ja 23 artiklan ikääntyneiden henkilöiden oikeudesta sosiaaliseen suojeluun,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, erityisesti sen 25 artiklan ikääntyneiden henkilöiden oikeudesta itsenäiseen elämään ja ihmisarvoon ja 26 artiklan vammaisten sopeutumisesta yhteiskuntaan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaiseen yleissopimukseen, joihin viitataan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen6 artiklassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, erityisesti sen 25 artiklan ikääntyneiden henkilöiden oikeudesta itsenäiseen elämään ja ihmisarvoon ja 26 artiklan vammaisten sopeutumisesta yhteiskuntaan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaiseen yleissopimukseen, joihin viitataan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen6 artiklassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet, erityisesti periaatteen 17 vammaisten henkilöiden osallistamisesta ja periaatteen 18 oikeudesta pitkäaikaishoitoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet, erityisesti periaatteen 17 vammaisten henkilöiden osallistamisesta ja periaatteen 18 oikeudesta pitkäaikaishoitoon,

| — | ottaa huomioon YK:n terveen ikääntymisen vuosikymmenen 2021–2030 ja Maailman terveysjärjestön (WHO) kehyksen, jonka avulla maita autetaan luomaan pitkäaikaishoidon integroitu jatkumo (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n terveen ikääntymisen vuosikymmenen 2021–2030 ja Maailman terveysjärjestön (WHO) kehyksen, jonka avulla maita autetaan luomaan pitkäaikaishoidon integroitu jatkumo (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman ja sen vuotta 2030 koskevat yleistavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman ja sen vuotta 2030 koskevat yleistavoitteet,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti terveyttä ja hyvinvointia koskevan tavoitteen 3, sukupuolten tasa-arvoa koskevan tavoitteen 5, ihmisarvoista työtä ja talouskasvua koskevan tavoitteen 8 ja eriarvoisuuden vähentämistä koskevan tavoitteen 10, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti terveyttä ja hyvinvointia koskevan tavoitteen 3, sukupuolten tasa-arvoa koskevan tavoitteen 5, ihmisarvoista työtä ja talouskasvua koskevan tavoitteen 8 ja eriarvoisuuden vähentämistä koskevan tavoitteen 10,

| — | ottaa huomioon ikääntyneiden ihmisten kaikkien ihmisoikeuksien toteutumista käsittelevän YK:n riippumattoman asiantuntijan 22. heinäkuuta 2020 antaman aihekohtaisen raportin koronavirustaudin (covid-19) vaikutuksista A/75/2020 (2) ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle sen 30. istunnossa antaman lausuman ikääntyneiden ihmisten itsemääräämisoikeudesta ja hoivasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ikääntyneiden ihmisten kaikkien ihmisoikeuksien toteutumista käsittelevän YK:n riippumattoman asiantuntijan 22. heinäkuuta 2020 antaman aihekohtaisen raportin koronavirustaudin (covid-19) vaikutuksista A/75/2020 (2) ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle sen 30. istunnossa antaman lausuman ikääntyneiden ihmisten itsemääräämisoikeudesta ja hoivasta (3),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset ja suositukset ja erityisesti hoitohenkilöstöstä tehdyn yleissopimuksen C149 vuodelta 1977 ja sen liitteenä olevan suosituksen nro 157, äitiyssuojelusta tehdyn yleissopimuksen C183 vuodelta 2000 ja sen liitteenä olevan suosituksen nro 191, kotitaloustyöntekijöitä koskevan yleissopimuksen C189 vuodelta 2011 ja sen liitteenä olevan suosituksen nro 201, väkivaltaa ja häirintää koskevan yleissopimuksen C190 vuodelta 2019 ja sen liitteenä olevan suosituksen nro 206 ja sosiaalisen suojelun vähimmäistasoja koskevan suosituksen nro 202, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset ja suositukset ja erityisesti hoitohenkilöstöstä tehdyn yleissopimuksen C149 vuodelta 1977 ja sen liitteenä olevan suosituksen nro 157, äitiyssuojelusta tehdyn yleissopimuksen C183 vuodelta 2000 ja sen liitteenä olevan suosituksen nro 191, kotitaloustyöntekijöitä koskevan yleissopimuksen C189 vuodelta 2011 ja sen liitteenä olevan suosituksen nro 201, väkivaltaa ja häirintää koskevan yleissopimuksen C190 vuodelta 2019 ja sen liitteenä olevan suosituksen nro 206 ja sosiaalisen suojelun vähimmäistasoja koskevan suosituksen nro 202,

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2019 julkaistun ILO:n raportin ”The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood Care, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2019 julkaistun ILO:n raportin ”The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood Care, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries”,

| — | ottaa huomioon ILO:n 109. istunnossa kesäkuussa 2021 hyväksytyn päätöslauselman ”Global call to action for a human-centred approach from the COVID-19 crisis that is inclusive, sustainable and resilient”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILO:n 109. istunnossa kesäkuussa 2021 hyväksytyn päätöslauselman ”Global call to action for a human-centred approach from the COVID-19 crisis that is inclusive, sustainable and resilient”,

| — | ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2022 julkaistun ILO:n raportin ”Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2022 julkaistun ILO:n raportin ”Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work”,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus),

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW-sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW-sopimus),

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista (lapsen oikeuksien sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista (lapsen oikeuksien sopimus),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin poliittiset suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin poliittiset suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon komission työohjelman vuodeksi 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission työohjelman vuodeksi 2022,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1057 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1057 (4),

| — | ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (5),

| — | ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2221 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2221 (6),

| — | ottaa huomioon unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 annetun asetuksen (EU) 2021/522 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 annetun asetuksen (EU) 2021/522 (7),

| — | ottaa huomioon OECD:n ja Euroopan komission yhteisen aloitteen ”State of health”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n ja Euroopan komission yhteisen aloitteen ”State of health”,

| — | ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (8),

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (9),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (10),

| — | ottaa huomioon työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta 9. maaliskuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/431 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY muuttamisesta 9. maaliskuuta 2022 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/431 (11),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (12),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Työssäkäyvien vanhempien ja omaisiaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen tukemista koskeva aloite” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Työssäkäyvien vanhempien ja omaisiaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen tukemista koskeva aloite” (COM(2017)0252),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun komission toimintasuunnitelman yhteisötalouden vauhdittamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun komission toimintasuunnitelman yhteisötalouden vauhdittamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi,

| — | ottaa huomioon 27. tammikuuta 2021 annetun komission vihreän kirjan väestön ikääntymisestä (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. tammikuuta 2021 annetun komission vihreän kirjan väestön ikääntymisestä (COM(2021)0050),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon pitkän aikavälin maaseutuvisiosta vuodelta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon pitkän aikavälin maaseutuvisiosta vuodelta 2021,

| — | ottaa huomioon Lissabonissa 22. syyskuuta 2017 annetun YK:n Euroopan talouskomission neljännen ikääntymistä käsitelleen ministerikokouksen julistuksen ”A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonissa 22. syyskuuta 2017 annetun YK:n Euroopan talouskomission neljännen ikääntymistä käsitelleen ministerikokouksen julistuksen ”A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer”,

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (COM(2021)0093), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2021 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisen lujittamisesta palkkauksen läpinäkyvyyden ja täytäntöönpanomekanismien avulla (COM(2021)0093),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (COM(2020)0682),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2022 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon SOC/687-EESC-2021 ”Kohti uutta vanhustenhoitomallia: covid-19-pandemiasta saadut kokemukset”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2022 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon SOC/687-EESC-2021 ”Kohti uutta vanhustenhoitomallia: covid-19-pandemiasta saadut kokemukset”,

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon SOC/535-EESC-2016 ”Kotitalouksissa asuvien hoivatyöntekijöiden oikeudet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon SOC/535-EESC-2016 ”Kotitalouksissa asuvien hoivatyöntekijöiden oikeudet”,

| — | ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean ja komission (työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto) pitkäaikaishoitoa koskevan raportin vuodelta 2021 ”Trends, challenges and opportunities in an ageing society”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean ja komission (työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto) pitkäaikaishoitoa koskevan raportin vuodelta 2021 ”Trends, challenges and opportunities in an ageing society”,

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2021 annetun tehokkaita keinoja terveyttä edistävien investointien tekemiseksi käsittelevän asiantuntijaryhmän lausunnon ”Supporting Mental Health of Health Workforce and other Essential Workers”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2021 annetun tehokkaita keinoja terveyttä edistävien investointien tekemiseksi käsittelevän asiantuntijaryhmän lausunnon ”Supporting Mental Health of Health Workforce and other Essential Workers”,

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2021 annetut TSTK-neuvoston päätelmät covid-19:n sosioekonomisista vaikutuksista sukupuolten tasa-arvoon (ST/8884-21); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2021 annetut TSTK-neuvoston päätelmät covid-19:n sosioekonomisista vaikutuksista sukupuolten tasa-arvoon (ST/8884-21);

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoitopalveluista EU:ssa (13),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (14),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta (15),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (16),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman mahdollisuudesta kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen kaikille (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman mahdollisuudesta kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen kaikille (17),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä (18),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman lasten oikeuksista lapsen oikeuksia koskevaa EU:n strategiaa silmällä pitäen (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman lasten oikeuksista lapsen oikeuksia koskevaa EU:n strategiaa silmällä pitäen (19),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen (20),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselmansa syöväntorjunnan tehostamisesta Euroopassa – kohti kattavaa ja koordinoitua strategiaa (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselmansa syöväntorjunnan tehostamisesta Euroopassa – kohti kattavaa ja koordinoitua strategiaa (21),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (22),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen” (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen” (23),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vammaisstrategiasta vuoden 2020 jälkeen (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vammaisstrategiasta vuoden 2020 jälkeen (24),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (25),

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja -turvallisuus muuttuvassa työelämässä” (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja -turvallisuus muuttuvassa työelämässä” (COM(2021)0323),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n uudesta strategiakehyksestä vuoden 2020 jälkeen (mukaan lukien työntekijöiden parempi suojelu altistumiselta haitallisille aineille, työstressiltä ja rasitusvammoilta) (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n uudesta strategiakehyksestä vuoden 2020 jälkeen (mukaan lukien työntekijöiden parempi suojelu altistumiselta haitallisille aineille, työstressiltä ja rasitusvammoilta) (26),

| — | ottaa huomioon ETUI:n/EPSU:n raportin ”Pay transparency and role of gender-neutral job evaluation and job classification in the public services”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ETUI:n/EPSU:n raportin ”Pay transparency and role of gender-neutral job evaluation and job classification in the public services”,

| — | ottaa huomioon 8. marraskuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. marraskuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (27),

| — | ottaa huomioon Euroopan työviranomaisen toiminnan ja erityisesti sen yhteistyön jäsenvaltioiden kanssa pimeän työn torjunnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan työviranomaisen toiminnan ja erityisesti sen yhteistyön jäsenvaltioiden kanssa pimeän työn torjunnassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin vuoden 2021 tasa-arvoindeksin ja sen terveyttä koskevan temaattisen painopisteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin vuoden 2021 tasa-arvoindeksin ja sen terveyttä koskevan temaattisen painopisteen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0189/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0189/2022),

| A. | ottaa huomioon, että sosiaaliset oikeudet ovat ihmisoikeuksia ja perusoikeuksia ja naisten oikeudet ovat perustavaa laatua olevia ihmisoikeuksia; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston alainen Venetsian komissio, Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja perusoikeuskirja korostavat, että ihmisoikeudet ovat osa oikeusvaltioperiaatetta; ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetään konkreettisia aloitteita sellaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi, jotka ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan rakentaa vahvempi sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisia siirtymiä ja elpymistä varten, kuten sukupuolten tasa-arvo, yhtäläiset mahdollisuudet, työ- ja yksityiselämän tasapaino, lastenhoito ja lasten tukeminen, vammaisten henkilöiden osallistaminen ja pitkäaikaishoito; ottaa huomioon, että hoivatyön tekijöiden arvostuksen ja oikeuksien lisääminen ja vahvistaminen on edellytys näiden aloitteiden toteuttamiselle, mukaan lukien niiden, jotka liittyvät erityisesti periaatteisiin 17 ja18; katsoo, että eurooppalaista ohjausjaksoa ja sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua olisi käytettävä oikeudenmukaisemman, tasa-arvoisemman, kestävämmän ja muutosjoustavamman yhteiskunnan rakentamiseen; ottaa huomioon, että paras mahdollinen terveys on perusoikeus ja että terveyden korkeatasoinen suojelu on varmistettava ja toteutettava kaikissa unionin politiikoissa ja toiminnoissa; ottaa huomioon, että laadukkaiden julkisten palvelujen saatavuus on ratkaiseva tekijä elämänlaadussa osana hoito- ja hoivastrategiaa ja investointien lisäämistä alalle; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sosiaaliset oikeudet ovat ihmisoikeuksia ja perusoikeuksia ja naisten oikeudet ovat perustavaa laatua olevia ihmisoikeuksia; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston alainen Venetsian komissio, Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja perusoikeuskirja korostavat, että ihmisoikeudet ovat osa oikeusvaltioperiaatetta; ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetään konkreettisia aloitteita sellaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi, jotka ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan rakentaa vahvempi sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisia siirtymiä ja elpymistä varten, kuten sukupuolten tasa-arvo, yhtäläiset mahdollisuudet, työ- ja yksityiselämän tasapaino, lastenhoito ja lasten tukeminen, vammaisten henkilöiden osallistaminen ja pitkäaikaishoito; ottaa huomioon, että hoivatyön tekijöiden arvostuksen ja oikeuksien lisääminen ja vahvistaminen on edellytys näiden aloitteiden toteuttamiselle, mukaan lukien niiden, jotka liittyvät erityisesti periaatteisiin 17 ja18; katsoo, että eurooppalaista ohjausjaksoa ja sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua olisi käytettävä oikeudenmukaisemman, tasa-arvoisemman, kestävämmän ja muutosjoustavamman yhteiskunnan rakentamiseen; ottaa huomioon, että paras mahdollinen terveys on perusoikeus ja että terveyden korkeatasoinen suojelu on varmistettava ja toteutettava kaikissa unionin politiikoissa ja toiminnoissa; ottaa huomioon, että laadukkaiden julkisten palvelujen saatavuus on ratkaiseva tekijä elämänlaadussa osana hoito- ja hoivastrategiaa ja investointien lisäämistä alalle;

| B. | ottaa huomioon, että 18,3 prosenttia EU:n kansalaisista on lapsia (28); ottaa huomioon, että vuonna 2020 47,5 prosentissa EU:n kotitalouksia oli vähintään yksi lapsi ja 14 prosentissa kotitalouksia lapsia ja yksinhuoltaja (29), joista suurin osa oli naisia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 18,3 prosenttia EU:n kansalaisista on lapsia (28); ottaa huomioon, että vuonna 2020 47,5 prosentissa EU:n kotitalouksia oli vähintään yksi lapsi ja 14 prosentissa kotitalouksia lapsia ja yksinhuoltaja (29), joista suurin osa oli naisia;

| C. | ottaa huomioon, että suuri enemmistö hoivatyön (sekä hoivatyöntekijöiden tekemä hoiva että omaishoito ja palkallinen ja palkaton työ) tekijöistä on naisia; ottaa huomioon, että hoivavelvoitteet kotitaloudessa muovaavat naisten valmiuksia ottaa vastaan palkkatyötä ja sen kestoa ja tyyppiä koko heidän työelämänsä ajan ja vaikuttavat siten heidän osallistumiseensa yhteiskunnalliseen, taloudelliseen, kulttuuriseen ja poliittiseen elämään; ottaa huomioon, että stereotypiat, joiden mukaan naiset ovat parempia hoivan tarjoajia ja käsitys palkattomasta hoiva- ja kotitaloustyöstä ”naisten työnä” vahvistavat mallia miehestä elättäjänä ja naisesta hoivaajana, joka edelleen muovaa sosiaalisten oikeuksien saatavuutta ja vaikuttaa siten naisten taloudelliseen riippumattomuuteen; toteaa, että tämä lisää myös hoivatyön, erityisesti perheenjäsenten tarjoaman hoivan, aliarvostusta ja taloudellista näkymättömyyttä sekä hoivatyöntekijöiden aliarvostusta yksityisissä ja julkisissa laitoksissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että suuri enemmistö hoivatyön (sekä hoivatyöntekijöiden tekemä hoiva että omaishoito ja palkallinen ja palkaton työ) tekijöistä on naisia; ottaa huomioon, että hoivavelvoitteet kotitaloudessa muovaavat naisten valmiuksia ottaa vastaan palkkatyötä ja sen kestoa ja tyyppiä koko heidän työelämänsä ajan ja vaikuttavat siten heidän osallistumiseensa yhteiskunnalliseen, taloudelliseen, kulttuuriseen ja poliittiseen elämään; ottaa huomioon, että stereotypiat, joiden mukaan naiset ovat parempia hoivan tarjoajia ja käsitys palkattomasta hoiva- ja kotitaloustyöstä ”naisten työnä” vahvistavat mallia miehestä elättäjänä ja naisesta hoivaajana, joka edelleen muovaa sosiaalisten oikeuksien saatavuutta ja vaikuttaa siten naisten taloudelliseen riippumattomuuteen; toteaa, että tämä lisää myös hoivatyön, erityisesti perheenjäsenten tarjoaman hoivan, aliarvostusta ja taloudellista näkymättömyyttä sekä hoivatyöntekijöiden aliarvostusta yksityisissä ja julkisissa laitoksissa;

| D. | ottaa huomioon, että 80 prosenttia kaikesta pitkäaikaishoidosta Euroopassa on omaishoitajien vastuulla (30) ja että näistä ylivoimaisesti suurin osa on naisia, joiden työolot eivät ole kunnolliset ja jotka työskentelevät enimmäkseen ilman palkkaa ja/tai ilman asianmukaista yhteiskunnallista tukea, mikä tekee hoivasta erittäin sukupuolittuneen kysymyksen; ottaa huomioon, että omaishoitoon liittyy oikeuksien, kuten sairaus- ja vuosiloman ja äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaiden, puute, työllisyysasteen aleneminen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen lisääntyminen, mielenterveyden heikkeneminen sekä sosiaalisen eristyneisyyden ja yksinäisyyden tunteen lisääntyminen, mikä vaikuttaa kielteisesti omaishoitajien fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen, hyvinvointiin ja sosiaaliseen osallisuuteen; ottaa huomioon, että naisten panos palkattomassa hoivatyössä kasvattaa vuosittain arviolta 11 biljoonalla Yhdysvaltain dollarilla (31) maailmantaloutta, mikä vastaa yhdeksää prosenttia maailman bruttokansantuotteesta (32); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 80 prosenttia kaikesta pitkäaikaishoidosta Euroopassa on omaishoitajien vastuulla (30) ja että näistä ylivoimaisesti suurin osa on naisia, joiden työolot eivät ole kunnolliset ja jotka työskentelevät enimmäkseen ilman palkkaa ja/tai ilman asianmukaista yhteiskunnallista tukea, mikä tekee hoivasta erittäin sukupuolittuneen kysymyksen; ottaa huomioon, että omaishoitoon liittyy oikeuksien, kuten sairaus- ja vuosiloman ja äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaiden, puute, työllisyysasteen aleneminen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen lisääntyminen, mielenterveyden heikkeneminen sekä sosiaalisen eristyneisyyden ja yksinäisyyden tunteen lisääntyminen, mikä vaikuttaa kielteisesti omaishoitajien fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen, hyvinvointiin ja sosiaaliseen osallisuuteen; ottaa huomioon, että naisten panos palkattomassa hoivatyössä kasvattaa vuosittain arviolta 11 biljoonalla Yhdysvaltain dollarilla (31) maailmantaloutta, mikä vastaa yhdeksää prosenttia maailman bruttokansantuotteesta (32);

| E. | ottaa huomioon, että 15,4 prosenttia työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista nuorista on kyseisessä tilanteessa, koska he hoitavat lapsia tai vajaakuntoisia aikuisia tai koska heillä on muita perhevelvoitteita; ottaa huomioon, että 88 prosenttia näistä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista nuorista on naisia (33); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 15,4 prosenttia työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista nuorista on kyseisessä tilanteessa, koska he hoitavat lapsia tai vajaakuntoisia aikuisia tai koska heillä on muita perhevelvoitteita; ottaa huomioon, että 88 prosenttia näistä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista nuorista on naisia (33);

| F. | ottaa huomioon, että on tunnustettava, että kaikki ihmiset tukeutuvat lapsuudesta vanhuuteen hoivaan eri asteisesti riippuen muun muassa iästä, sosioekonomisesta asemasta, fyysisistä kyvyistä ja henkilökohtaisesta taustasta; katsoo, että hoiva olisi erotettava vammaisille tai sairaille henkilöille annettavasta tuesta; katsoo, että sekä palkallisen että palkattoman hoivatyön yhteiskunnallista ja taloudellista arvoa ei arvosteta eikä tunnusteta ja että niitä on arvioitava uudelleen ja ne on otettava talouspolitiikan keskipisteeksi; ottaa huomioon, että niihin henkilöihin, joilla on hoivavelvollisuuksia, kohdistuvia sosiaalisia, sukupuolten tasa-arvoon liittyviä ja taloudellisia vaikutuksia on käsiteltävä kiireellisesti erityisesti väestörakenteen muutosten vuoksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että on tunnustettava, että kaikki ihmiset tukeutuvat lapsuudesta vanhuuteen hoivaan eri asteisesti riippuen muun muassa iästä, sosioekonomisesta asemasta, fyysisistä kyvyistä ja henkilökohtaisesta taustasta; katsoo, että hoiva olisi erotettava vammaisille tai sairaille henkilöille annettavasta tuesta; katsoo, että sekä palkallisen että palkattoman hoivatyön yhteiskunnallista ja taloudellista arvoa ei arvosteta eikä tunnusteta ja että niitä on arvioitava uudelleen ja ne on otettava talouspolitiikan keskipisteeksi; ottaa huomioon, että niihin henkilöihin, joilla on hoivavelvollisuuksia, kohdistuvia sosiaalisia, sukupuolten tasa-arvoon liittyviä ja taloudellisia vaikutuksia on käsiteltävä kiireellisesti erityisesti väestörakenteen muutosten vuoksi;

| G. | ottaa huomioon, että vammaisyleissopimus, mukaan lukien sen 19 artiklassa asetettu velvoite toteuttaa tehokkaat asianmukaiset toimet, joilla taataan vammaisille henkilöille yhdenvertainen oikeus asua itsenäisesti ja osallistua ja kuulua yhteisöön, sitoo jäsenvaltioita ja EU:ta; ottaa huomioon, että kohtuuhintaisten ja laadukkaiden hoiva- ja tukipalvelujen yhtäläinen ja tosiasiallinen saatavuus on keskeinen edellytys vammaisten henkilöiden itsenäiselle asumiselle, heidän osallistumiselleen yhteisön elämään ja sosiaaliselle osallisuudelle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vammaisyleissopimus, mukaan lukien sen 19 artiklassa asetettu velvoite toteuttaa tehokkaat asianmukaiset toimet, joilla taataan vammaisille henkilöille yhdenvertainen oikeus asua itsenäisesti ja osallistua ja kuulua yhteisöön, sitoo jäsenvaltioita ja EU:ta; ottaa huomioon, että kohtuuhintaisten ja laadukkaiden hoiva- ja tukipalvelujen yhtäläinen ja tosiasiallinen saatavuus on keskeinen edellytys vammaisten henkilöiden itsenäiselle asumiselle, heidän osallistumiselleen yhteisön elämään ja sosiaaliselle osallisuudelle;

| H. | ottaa huomioon, että hoiva kattaa kaikki palvelut, joilla tuetaan hoivaa tarvitsevien henkilöiden riippumattomuutta ja itsenäisyyttä sekä muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden ja ryhmien fyysisiä, psyykkisiä, emotionaalisia, sosiaalisia, yksilöllisiä ja kotitalouteen liittyviä tarpeita; katsoo, että hoiva olisi tunnustettava oikeutena, jolla taataan hoivaa tarvitsevien ihmisten oikeuksien yhtäläinen toteutuminen, ihmisarvo, riippumattomuus, osallisuus ja hyvinvointi; ottaa huomioon, että Euroopan unioni voi täydentää ja tukea hoivaa vastaanottaville ja sitä tarjoaville suunnattavia jäsenvaltioiden toimia hoivapalvelujen parantamiseksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että hoiva kattaa kaikki palvelut, joilla tuetaan hoivaa tarvitsevien henkilöiden riippumattomuutta ja itsenäisyyttä sekä muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden ja ryhmien fyysisiä, psyykkisiä, emotionaalisia, sosiaalisia, yksilöllisiä ja kotitalouteen liittyviä tarpeita; katsoo, että hoiva olisi tunnustettava oikeutena, jolla taataan hoivaa tarvitsevien ihmisten oikeuksien yhtäläinen toteutuminen, ihmisarvo, riippumattomuus, osallisuus ja hyvinvointi; ottaa huomioon, että Euroopan unioni voi täydentää ja tukea hoivaa vastaanottaville ja sitä tarjoaville suunnattavia jäsenvaltioiden toimia hoivapalvelujen parantamiseksi;

| I. | ottaa huomioon, että hoivatyöllä tarkoitetaan erilaisia palveluja, joita yksittäiset henkilöt, perheet, yhteisöt, maksullisten palvelujen tarjoajat, julkiset organisaatiot ja valtion laitokset suorittavat erityyppisissä ympäristöissä, jotka vaihtelevat laitoksista yksityisiin kotitalouksiin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että hoivatyöllä tarkoitetaan erilaisia palveluja, joita yksittäiset henkilöt, perheet, yhteisöt, maksullisten palvelujen tarjoajat, julkiset organisaatiot ja valtion laitokset suorittavat erityyppisissä ympäristöissä, jotka vaihtelevat laitoksista yksityisiin kotitalouksiin;

| J. | ottaa huomioon, että komissio määrittelee henkilökohtaiset palvelut ja kotitalouspalvelut laajaksi valikoimaksi palveluja, joilla edistetään perheiden ja yksittäisten henkilöiden hyvinvointia kotona, mukaan lukien lastenhoito, pitkäaikaishoito ja vammaisten henkilöiden hoito, kotitaloustyöt, tukiopetus, kodin korjaustyöt, puutarhanhoito ja tieto- ja viestintätekninen tuki; ottaa huomioon, että henkilökohtaiset palvelut ja kotitalouspalvelut sisältävät suoria ja epäsuoria hoivapalveluja ja muita palveluja; ottaa huomioon, että yleisellä tasolla henkilökohtaiset palvelut ja kotitalouspalvelut luokitellaan tavallisesti kotitaloustyöksi; ottaa huomioon, että sen vuoksi kotitaloustyöntekijöiden sisällyttäminen hoivatyöntekijöihin merkitsee, että hoivapalvelujen tarjoaminen ei käsitä pelkästään henkilökohtaista hoivaa vaan myös muuhun kuin suhteeseen perustuvaa epäsuoraa hoivaa, joka luo henkilökohtaiselle hoivalle välttämättömät edellytykset; ottaa huomioon, että henkilökohtaisissa palveluissa ja kotitalouspalveluissa hoivatoiminta ja muu kuin hoivatoiminta ovat erittäin sidoksissa toisiinsa ja erittäin suuri osa työntekijöistä tekee molempia ja kuuluu siksi hoivatyöntekijöihin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio määrittelee henkilökohtaiset palvelut ja kotitalouspalvelut laajaksi valikoimaksi palveluja, joilla edistetään perheiden ja yksittäisten henkilöiden hyvinvointia kotona, mukaan lukien lastenhoito, pitkäaikaishoito ja vammaisten henkilöiden hoito, kotitaloustyöt, tukiopetus, kodin korjaustyöt, puutarhanhoito ja tieto- ja viestintätekninen tuki; ottaa huomioon, että henkilökohtaiset palvelut ja kotitalouspalvelut sisältävät suoria ja epäsuoria hoivapalveluja ja muita palveluja; ottaa huomioon, että yleisellä tasolla henkilökohtaiset palvelut ja kotitalouspalvelut luokitellaan tavallisesti kotitaloustyöksi; ottaa huomioon, että sen vuoksi kotitaloustyöntekijöiden sisällyttäminen hoivatyöntekijöihin merkitsee, että hoivapalvelujen tarjoaminen ei käsitä pelkästään henkilökohtaista hoivaa vaan myös muuhun kuin suhteeseen perustuvaa epäsuoraa hoivaa, joka luo henkilökohtaiselle hoivalle välttämättömät edellytykset; ottaa huomioon, että henkilökohtaisissa palveluissa ja kotitalouspalveluissa hoivatoiminta ja muu kuin hoivatoiminta ovat erittäin sidoksissa toisiinsa ja erittäin suuri osa työntekijöistä tekee molempia ja kuuluu siksi hoivatyöntekijöihin;

| K. | ottaa huomioon, että laadukkaan hoivan saatavuus ja ikäystävällisten ympäristöjen luominen on olennaisen tärkeää pidemmän, terveen ja aktiivisen elämän kannalta; toteaa, että pitkäaikaishoidon tarpeessa olevien henkilöiden määrän ennustetaan nousevan EU:ssa vuoden 2019 30,8 miljoonasta 38,1 miljoonaan vuonna 2050 (34); ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa on jo työvoimapulaa pitkäaikaishoidon alalla ja tämä pula uhkaa vain kasvaa pitkäaikaishoidon kysynnän kasvaessa; toteaa, että tämä edellyttää investointeja työvoimaan ja kunnollisiin työehtoihin ja -oloihin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että laadukkaan hoivan saatavuus ja ikäystävällisten ympäristöjen luominen on olennaisen tärkeää pidemmän, terveen ja aktiivisen elämän kannalta; toteaa, että pitkäaikaishoidon tarpeessa olevien henkilöiden määrän ennustetaan nousevan EU:ssa vuoden 2019 30,8 miljoonasta 38,1 miljoonaan vuonna 2050 (34); ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa on jo työvoimapulaa pitkäaikaishoidon alalla ja tämä pula uhkaa vain kasvaa pitkäaikaishoidon kysynnän kasvaessa; toteaa, että tämä edellyttää investointeja työvoimaan ja kunnollisiin työehtoihin ja -oloihin;

| L. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi korosti henkilökohtaisia palveluja ja kotitalouspalveluja suorittavien työntekijöiden tärkeää roolia yhteiskunnassa ja osoitti kiireellisen tarpeen varmistaa täyden tunnustuksen antaminen näille työntekijöille kaikissa jäsenvaltioissa yhdessä työehtosopimusneuvotteluja, sosiaaliturvaa ja sosiaalista suojelua koskevien oikeuksien kanssa; ottaa huomioon, että sen takia, ettei näillä työntekijöillä ole edelleenkään asianmukaisesti tunnustettua asemaa useissa jäsenvaltioissa, monet heistä menettivät työnsä covid-19-pandemian aikana ilman mahdollisuutta hyötyä valtion palkkakorvausjärjestelmästä ja työpaikkojen säilyttämistä koskevista järjestelyistä; ottaa huomioon, että pandemian seurauksena monet henkilökohtaisia palveluja ja kotitalouspalveluja suorittavat työntekijät menettivät asuntonsa tai altistuivat väkivallalle ja häirinnällä työssään; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi korosti henkilökohtaisia palveluja ja kotitalouspalveluja suorittavien työntekijöiden tärkeää roolia yhteiskunnassa ja osoitti kiireellisen tarpeen varmistaa täyden tunnustuksen antaminen näille työntekijöille kaikissa jäsenvaltioissa yhdessä työehtosopimusneuvotteluja, sosiaaliturvaa ja sosiaalista suojelua koskevien oikeuksien kanssa; ottaa huomioon, että sen takia, ettei näillä työntekijöillä ole edelleenkään asianmukaisesti tunnustettua asemaa useissa jäsenvaltioissa, monet heistä menettivät työnsä covid-19-pandemian aikana ilman mahdollisuutta hyötyä valtion palkkakorvausjärjestelmästä ja työpaikkojen säilyttämistä koskevista järjestelyistä; ottaa huomioon, että pandemian seurauksena monet henkilökohtaisia palveluja ja kotitalouspalveluja suorittavat työntekijät menettivät asuntonsa tai altistuivat väkivallalle ja häirinnällä työssään;

| M. | ottaa huomioon, että huolimatta siitä, että jokainen henkilö on elämänsä aikana ainakin kerran hoivaajan ja hoivaa saavan roolissa, riippuvuuteen muista, fyysiseen tai psyykkiseen vammaan, sairauteen ja heikkouteen ja hoivan ja tuen tarpeeseen liittyy leimautumista ja stereotypioita, jotka vaikuttavat yhdessä muiden syrjintäperusteiden, ennen kaikkea sukupuolen, seksuaalisen suuntautumisen, iän, vammaisuuden, kansallisuuden, ihonvärin, etnisen tai yhteiskunnallisen alkuperän, geneettisten ominaisuuksien sekä sosioekonomisen tai maahanmuuttaja- tai muun epäedullisen taustan kanssa ja pahentavat köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riskiä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että huolimatta siitä, että jokainen henkilö on elämänsä aikana ainakin kerran hoivaajan ja hoivaa saavan roolissa, riippuvuuteen muista, fyysiseen tai psyykkiseen vammaan, sairauteen ja heikkouteen ja hoivan ja tuen tarpeeseen liittyy leimautumista ja stereotypioita, jotka vaikuttavat yhdessä muiden syrjintäperusteiden, ennen kaikkea sukupuolen, seksuaalisen suuntautumisen, iän, vammaisuuden, kansallisuuden, ihonvärin, etnisen tai yhteiskunnallisen alkuperän, geneettisten ominaisuuksien sekä sosioekonomisen tai maahanmuuttaja- tai muun epäedullisen taustan kanssa ja pahentavat köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riskiä;

| N. | ottaa huomioon, että EU:n väestö ikääntyy ja 19 prosenttia EU:n kansalaisista oli vähintään 65-vuotiaita vuonna 2018 (35); ottaa huomioon, että ikäsyrjintä ja tyydyttämättömät, näkymättömät ja tunnistamattomat hoivatarpeet ovat edelleen ongelma hoiva-alalla Euroopassa; toteaa, että niiden henkilöiden määrä, jotka ovat riippuvaisia muiden avusta tai joilla on terveyteen ja pitkäaikaishoitoon liittyviä tarpeita, lisääntyy iän myötä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EU:n väestö ikääntyy ja 19 prosenttia EU:n kansalaisista oli vähintään 65-vuotiaita vuonna 2018 (35); ottaa huomioon, että ikäsyrjintä ja tyydyttämättömät, näkymättömät ja tunnistamattomat hoivatarpeet ovat edelleen ongelma hoiva-alalla Euroopassa; toteaa, että niiden henkilöiden määrä, jotka ovat riippuvaisia muiden avusta tai joilla on terveyteen ja pitkäaikaishoitoon liittyviä tarpeita, lisääntyy iän myötä;

| O. | ottaa huomioon, että reumasairaudet ja tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat maailman eniten esiintyvien, toimintarajoitteita aiheuttavien ja raskaimpien ei-tarttuvien sairauksien joukossa, niitä potee yli 100 miljoonaa eurooppalaista ja ne aiheuttavat yli 50 prosenttia toimintarajoitteisena eletyistä vuosista Euroopassa; ottaa huomioon, että koska reumasairaudet ja tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat niin yleisiä, saattavat johtaa toimintarajoitteisiin ja ovat usein yhteydessä muihin sairauksiin, niitä sairastavat ihmiset ovat merkittävä pitkäaikaisen virallisen pitkäaikaishoidon ja omaishoidon kysynnän lähde Euroopassa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että reumasairaudet ja tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat maailman eniten esiintyvien, toimintarajoitteita aiheuttavien ja raskaimpien ei-tarttuvien sairauksien joukossa, niitä potee yli 100 miljoonaa eurooppalaista ja ne aiheuttavat yli 50 prosenttia toimintarajoitteisena eletyistä vuosista Euroopassa; ottaa huomioon, että koska reumasairaudet ja tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat niin yleisiä, saattavat johtaa toimintarajoitteisiin ja ovat usein yhteydessä muihin sairauksiin, niitä sairastavat ihmiset ovat merkittävä pitkäaikaisen virallisen pitkäaikaishoidon ja omaishoidon kysynnän lähde Euroopassa;

| P. | ottaa huomioon, että monet hoiva- ja kotitaloustyöntekijät ovat taustaltaan etniseen vähemmistöön kuuluvia tai maahanmuuttajia (36), erittäin epävarmassa tilanteessa ja kokevat moniperusteista syrjintää rotunsa tai etnisyytensä, sukupuolensa, sosioekonomisen asemansa ja kansallisuutensa vuoksi ja he asuvat usein hoidettavan kotona ja tekevät hoivatyötä tunteja laskematta työaikalainsäädännön vastaisesti virallisessa ja epävirallisessa taloudessa; toteaa, että nämä työntekijät ovat enimmäkseen naisia, joilla ei ole virallista työsopimusta ja jotka ovat siten ovat alttiimpia hyväksikäytölle; toteaa, että heillä ei useinkaan ole mahdollisuutta käyttää etenkään ihmisarvoista työtä ja sosiaalista suojelua koskevia oikeuksiaan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että monet hoiva- ja kotitaloustyöntekijät ovat taustaltaan etniseen vähemmistöön kuuluvia tai maahanmuuttajia (36), erittäin epävarmassa tilanteessa ja kokevat moniperusteista syrjintää rotunsa tai etnisyytensä, sukupuolensa, sosioekonomisen asemansa ja kansallisuutensa vuoksi ja he asuvat usein hoidettavan kotona ja tekevät hoivatyötä tunteja laskematta työaikalainsäädännön vastaisesti virallisessa ja epävirallisessa taloudessa; toteaa, että nämä työntekijät ovat enimmäkseen naisia, joilla ei ole virallista työsopimusta ja jotka ovat siten ovat alttiimpia hyväksikäytölle; toteaa, että heillä ei useinkaan ole mahdollisuutta käyttää etenkään ihmisarvoista työtä ja sosiaalista suojelua koskevia oikeuksiaan;

| Q. | ottaa huomioon, että kaikissa jäsenvaltioissa ja myös erityisesti maaseutualueilla, joilla on paljon ikääntyneitä, on puutetta laadukkaista, saavuttavista, saatavilla olevista ja kohtuuhintaisista hoivapalveluista; ottaa huomioon, että virallisen hoiva-alan ja omaishoidon ja olemassa olevien hoivapalvelujen muodon ja keinojen seurantaa haittaa tietojen, myös eriteltyjen tietojen, puute ja tarjottujen palvelujen arviointia ja seurantaa koskevien laatuindikaattorien, kuten eurooppalainen ajankäyttötutkimus (ETUS), ja täytäntöönpanosuunnitelmien puute sekä terveydenhuollon tarjoajien puutteellinen tietämys tilapäisesti vammauttavista sairauksista; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kaikissa jäsenvaltioissa ja myös erityisesti maaseutualueilla, joilla on paljon ikääntyneitä, on puutetta laadukkaista, saavuttavista, saatavilla olevista ja kohtuuhintaisista hoivapalveluista; ottaa huomioon, että virallisen hoiva-alan ja omaishoidon ja olemassa olevien hoivapalvelujen muodon ja keinojen seurantaa haittaa tietojen, myös eriteltyjen tietojen, puute ja tarjottujen palvelujen arviointia ja seurantaa koskevien laatuindikaattorien, kuten eurooppalainen ajankäyttötutkimus (ETUS), ja täytäntöönpanosuunnitelmien puute sekä terveydenhuollon tarjoajien puutteellinen tietämys tilapäisesti vammauttavista sairauksista;

| R. | toteaa, että yksi hoivaa ja tukea koskevista perusoikeuksista on oikeus valita palvelun muoto ja sijainti; ottaa huomioon, että oikeutta valita oman hoitonsa tyyppi heikentää usein se, ettei kotiapua ja henkilökohtaista avustusta ole saatavilla riittävästi; toteaa, että valtiot tukevat henkilökohtaista avustusta liian harvoin riittävällä tavalla ja että se on edelleen liian monelle liian kallista; ottaa huomioon, että jopa 75 prosenttia pitkäaikaishoitoa tarvitsevista ikääntyneistä ilmoittaa, että päätyisi köyhyysriskirajan alapuolella, jos joutuisi ostamaan kotihoitopalveluja täyteen markkinahintaan (37); ottaa huomioon, että jopa suurimmassa osassa taloudellisesti kehittyneimmistä maista sosiaaliturvajärjestelmät kattavat alle 40 prosenttia sellaisten henkilöiden pitkäaikaishoidon kokonaiskustannuksista, joiden tarpeet ovat kohtuullisia (38); katsoo, että jäsenvaltioiden on varmistettava laadukkaiden ja riittävästi rahoitettujen ja toimivien hoivapalvelujen ja sosiaaliturvajärjestelmien tarjoaminen ja laadukkaan pitkäaikaishoidon parempi integrointi niihin, sillä se on ratkaisevan tärkeää sosiaalisen oikeudenmukaisuuden kannalta ja tukee sukupuolten tasa-arvoa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että yksi hoivaa ja tukea koskevista perusoikeuksista on oikeus valita palvelun muoto ja sijainti; ottaa huomioon, että oikeutta valita oman hoitonsa tyyppi heikentää usein se, ettei kotiapua ja henkilökohtaista avustusta ole saatavilla riittävästi; toteaa, että valtiot tukevat henkilökohtaista avustusta liian harvoin riittävällä tavalla ja että se on edelleen liian monelle liian kallista; ottaa huomioon, että jopa 75 prosenttia pitkäaikaishoitoa tarvitsevista ikääntyneistä ilmoittaa, että päätyisi köyhyysriskirajan alapuolella, jos joutuisi ostamaan kotihoitopalveluja täyteen markkinahintaan (37); ottaa huomioon, että jopa suurimmassa osassa taloudellisesti kehittyneimmistä maista sosiaaliturvajärjestelmät kattavat alle 40 prosenttia sellaisten henkilöiden pitkäaikaishoidon kokonaiskustannuksista, joiden tarpeet ovat kohtuullisia (38); katsoo, että jäsenvaltioiden on varmistettava laadukkaiden ja riittävästi rahoitettujen ja toimivien hoivapalvelujen ja sosiaaliturvajärjestelmien tarjoaminen ja laadukkaan pitkäaikaishoidon parempi integrointi niihin, sillä se on ratkaisevan tärkeää sosiaalisen oikeudenmukaisuuden kannalta ja tukee sukupuolten tasa-arvoa;

| S. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut ja tehnyt näkyvämmäksi olemassa olevia eriarvoisuuksia ja haasteita sekä tuonut esiin monia eurooppalaiseen sosiaaliturvajärjestelmään liittyviä rakenteellisia ongelmia, kuten riittämättömistä resursseista ja investointien puutteesta kärsivät hoivapalvelut ja terveydenhuoltojärjestelmät, sekä ongelmat virallisen hoivan ja kotitalouspalvelujen saatavuudessa, mukaan lukien oikea-aikaisen, kohtuuhintaisen ja laadukkaan sairaanhoidon saatavuus; toteaa, että se on kärjistänyt hoiva-alalla jo olemassa olevia kriisejä, jotka johtuvat huomattavasti lisääntyneestä työtaakasta, hoivatyöntekijöiden pulasta, alirahoitetuista ja ylikuormitetuista terveydenhuoltojärjestelmistä ja liiallisesta riippuvuudesta palkattomasta omaishoidosta tai pimeästä työstä; ottaa huomioon, että tämän seurauksena alalle jääneisiin pääasiassa naispuolisiin hoivatyöntekijöihin kohdistuvat psykososiaaliset riskit kasvavat; toteaa, että pandemian haasteet johtivat yksinäisyyteen ja sosiaaliseen eristyneisyyteen ja lisäsivät kaltoinkohtelun, laiminlyöntien, hoivaa tarvitsevien ihmisten fyysisen terveyden ja mielenterveyden heikkenemisen ja kaikkien sukupolvien yleiseen hyvinvointiin kaikkialla EU:ssa kohdistuvia riskejä, erityisesti siellä, missä ennen pandemiaa tehdyt investoinnit hoiva-alaan olivat vähäisempiä (39); ottaa huomioon, että näitä pitkän aikavälin vaikutuksia ihmisten terveyteen ja hyvinvointiin tai sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia ei ole vielä kokonaisuudessaan arvioitu ja otettu huomioon asiaankuuluvilla politiikanaloilla; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut ja tehnyt näkyvämmäksi olemassa olevia eriarvoisuuksia ja haasteita sekä tuonut esiin monia eurooppalaiseen sosiaaliturvajärjestelmään liittyviä rakenteellisia ongelmia, kuten riittämättömistä resursseista ja investointien puutteesta kärsivät hoivapalvelut ja terveydenhuoltojärjestelmät, sekä ongelmat virallisen hoivan ja kotitalouspalvelujen saatavuudessa, mukaan lukien oikea-aikaisen, kohtuuhintaisen ja laadukkaan sairaanhoidon saatavuus; toteaa, että se on kärjistänyt hoiva-alalla jo olemassa olevia kriisejä, jotka johtuvat huomattavasti lisääntyneestä työtaakasta, hoivatyöntekijöiden pulasta, alirahoitetuista ja ylikuormitetuista terveydenhuoltojärjestelmistä ja liiallisesta riippuvuudesta palkattomasta omaishoidosta tai pimeästä työstä; ottaa huomioon, että tämän seurauksena alalle jääneisiin pääasiassa naispuolisiin hoivatyöntekijöihin kohdistuvat psykososiaaliset riskit kasvavat; toteaa, että pandemian haasteet johtivat yksinäisyyteen ja sosiaaliseen eristyneisyyteen ja lisäsivät kaltoinkohtelun, laiminlyöntien, hoivaa tarvitsevien ihmisten fyysisen terveyden ja mielenterveyden heikkenemisen ja kaikkien sukupolvien yleiseen hyvinvointiin kaikkialla EU:ssa kohdistuvia riskejä, erityisesti siellä, missä ennen pandemiaa tehdyt investoinnit hoiva-alaan olivat vähäisempiä (39); ottaa huomioon, että näitä pitkän aikavälin vaikutuksia ihmisten terveyteen ja hyvinvointiin tai sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia ei ole vielä kokonaisuudessaan arvioitu ja otettu huomioon asiaankuuluvilla politiikanaloilla;

| T. | ottaa huomioon, että omaishoitajien tarpeet eivät täyty Euroopassa ja että covid-19-pandemia toi esiin omaishoitajien ja omaishoidon hoidettavien vaikeudet ja paljasti suhteettoman suuren riippuvuuden naisista ja tytöistä (40); toteaa, että henkilökohtaisia palveluja ja kotitalouspalveluja tarjoavien työntekijöiden tunnustamatta jättäminen ja/tai heidän työllisyystilanteensa virheellinen luokittelu on merkinnyt sitä, että monien covid-19-pandemian aikana työttömiksi joutuneiden henkilöiden ei saatavilla ollut sosiaaliturvatoimenpiteitä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että omaishoitajien tarpeet eivät täyty Euroopassa ja että covid-19-pandemia toi esiin omaishoitajien ja omaishoidon hoidettavien vaikeudet ja paljasti suhteettoman suuren riippuvuuden naisista ja tytöistä (40); toteaa, että henkilökohtaisia palveluja ja kotitalouspalveluja tarjoavien työntekijöiden tunnustamatta jättäminen ja/tai heidän työllisyystilanteensa virheellinen luokittelu on merkinnyt sitä, että monien covid-19-pandemian aikana työttömiksi joutuneiden henkilöiden ei saatavilla ollut sosiaaliturvatoimenpiteitä;

| U. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia pahensi entisestään sukupuolten epätasa-arvoa erityisesti lisäämällä palkatonta hoivatyötä ja työ- ja yksityiselämän epätasapainoa ja aiheutti kaksinkertaisen taakan monille naisille, joilla oli pidempiä työvuoroja ja enemmän hoivatyötä kotona; ottaa huomioon, että ennen covid-19-pandemiaa (41)37,5 prosenttia naisista EU:ssa hoiti päivittäin lapsia, ikääntyneitä tai vammaisia henkilöitä, kun miesten osuus oli 24,7 prosenttia; toteaa, että pandemia aiheutti naisille keskimäärin noin 13 tuntia ylimääräistä palkatonta työtä viikossa (42); toteaa, että kotoa käsin työskenteleviin, osa-aikatyötä tekeviin tai työttömiin naisiin on kohdistunut suurempi paine, koska he ovat tehneet edelleen suurimman osan perheenhoitoon liittyvistä töistä ja kotitaloustöistä (43); ottaa huomioon, että covid-19-pandemian kaikkia vaikutuksia ei vielä täysin tiedetä ja että naisiin kohdistuvat sosioekonomiset vaikutukset jatkuvat tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia pahensi entisestään sukupuolten epätasa-arvoa erityisesti lisäämällä palkatonta hoivatyötä ja työ- ja yksityiselämän epätasapainoa ja aiheutti kaksinkertaisen taakan monille naisille, joilla oli pidempiä työvuoroja ja enemmän hoivatyötä kotona; ottaa huomioon, että ennen covid-19-pandemiaa (41)37,5 prosenttia naisista EU:ssa hoiti päivittäin lapsia, ikääntyneitä tai vammaisia henkilöitä, kun miesten osuus oli 24,7 prosenttia; toteaa, että pandemia aiheutti naisille keskimäärin noin 13 tuntia ylimääräistä palkatonta työtä viikossa (42); toteaa, että kotoa käsin työskenteleviin, osa-aikatyötä tekeviin tai työttömiin naisiin on kohdistunut suurempi paine, koska he ovat tehneet edelleen suurimman osan perheenhoitoon liittyvistä töistä ja kotitaloustöistä (43); ottaa huomioon, että covid-19-pandemian kaikkia vaikutuksia ei vielä täysin tiedetä ja että naisiin kohdistuvat sosioekonomiset vaikutukset jatkuvat tulevaisuudessa;

| V. | ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön mukaan jopa puolet covid-19-tautiin kuolleista Euroopassa oli pitkäaikaishoitolaitoksissa asuvia (44); ottaa huomioon, että yli 70 prosenttia covid-19-tautia vastaan etulinjassa toimineista sosiaali- ja terveysalan työntekijöistä oli naisia ja monet heistä ovat kärsineet covid-19-tartunnan vaikutuksista ja myös pitkäaikaisista vaikutuksista, olivat eristettyjä ja kokivat ennennäkemätöntä stressiä, ahdistusta ja masennusta sekä itsemurhia ja traumaperäistä stressihäiriötä; ottaa huomioon, että vuonna 2021 30 prosenttia EU:n sairaanhoitajista aikoi jättää ammattinsa (45); ottaa huomioon, että covid-19-tautiin liittyvä korkea ilmaantuvuus ja kuolleisuus pitkäaikaishoitolaitoksissa, mukaan lukien pula suojavarusteista, testeistä ja lääkkeistä, korostivat systeemisiä heikkouksia, jotka liittyvät liian hitaaseen siirtymiseen laitoshoidosta perhehoitoon ja yhteisöperustaisiin hoitopalveluihin, työntekijöiden houkuttelemiseen ja töissä pitämiseen liittyvistä vaikeuksista johtuvaan henkilöstöpulaan, huonoihin työehtoihin ja -oloihin, hoiva-alan työntekijöiden urakehitysmahdollisuuksien puutteeseen, rajatylittävien hoivatyöntekijöiden vaikeuksiin sekä omaishoitajien tuen ja sosiaaliturvan puutteeseen; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön mukaan jopa puolet covid-19-tautiin kuolleista Euroopassa oli pitkäaikaishoitolaitoksissa asuvia (44); ottaa huomioon, että yli 70 prosenttia covid-19-tautia vastaan etulinjassa toimineista sosiaali- ja terveysalan työntekijöistä oli naisia ja monet heistä ovat kärsineet covid-19-tartunnan vaikutuksista ja myös pitkäaikaisista vaikutuksista, olivat eristettyjä ja kokivat ennennäkemätöntä stressiä, ahdistusta ja masennusta sekä itsemurhia ja traumaperäistä stressihäiriötä; ottaa huomioon, että vuonna 2021 30 prosenttia EU:n sairaanhoitajista aikoi jättää ammattinsa (45); ottaa huomioon, että covid-19-tautiin liittyvä korkea ilmaantuvuus ja kuolleisuus pitkäaikaishoitolaitoksissa, mukaan lukien pula suojavarusteista, testeistä ja lääkkeistä, korostivat systeemisiä heikkouksia, jotka liittyvät liian hitaaseen siirtymiseen laitoshoidosta perhehoitoon ja yhteisöperustaisiin hoitopalveluihin, työntekijöiden houkuttelemiseen ja töissä pitämiseen liittyvistä vaikeuksista johtuvaan henkilöstöpulaan, huonoihin työehtoihin ja -oloihin, hoiva-alan työntekijöiden urakehitysmahdollisuuksien puutteeseen, rajatylittävien hoivatyöntekijöiden vaikeuksiin sekä omaishoitajien tuen ja sosiaaliturvan puutteeseen;

| W. | ottaa huomioon, että täyttämättömien lääketieteellisten tarpeiden lisäksi covid-19-pandemialla on ollut dramaattinen kielteinen vaikutus koulutuksen, ihmisarvoisen asumisen ja lasten hyvinvoinnin ja kehityksen kannalta välttämättömien palvelujen saatavuuteen, mikä on lisännyt kaikkien vanhempien ja ennen kaikkea naisten ja yksinhuoltajien hoiva- ja koulutusvelvollisuuksista aiheutuvaa taakkaa (46); ottaa huomioon, että empiirisellä näytöllä on vahvistettu, että hoivapalvelujen vähentäminen ja naisten tekemän palkattoman hoivatyön lisääntyminen covid-19-pandemian aikana ovat palauttaneet epätasa-arvoa sukupuolten välillä ja vahvistaneet sitä; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että täyttämättömien lääketieteellisten tarpeiden lisäksi covid-19-pandemialla on ollut dramaattinen kielteinen vaikutus koulutuksen, ihmisarvoisen asumisen ja lasten hyvinvoinnin ja kehityksen kannalta välttämättömien palvelujen saatavuuteen, mikä on lisännyt kaikkien vanhempien ja ennen kaikkea naisten ja yksinhuoltajien hoiva- ja koulutusvelvollisuuksista aiheutuvaa taakkaa (46); ottaa huomioon, että empiirisellä näytöllä on vahvistettu, että hoivapalvelujen vähentäminen ja naisten tekemän palkattoman hoivatyön lisääntyminen covid-19-pandemian aikana ovat palauttaneet epätasa-arvoa sukupuolten välillä ja vahvistaneet sitä;

| X. | ottaa huomioon, että laadukkaan hoivan tarjoaminen riippuu hyvin koulutetun, motivoituneen ja erikoistuneen työvoiman riittävästä tarjonnasta, houkuttelevien ja kunnollisten työolojen luomisesta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen avulla, riittävistä ja kohtuullisista palkoista sekä integroiduista palveluista ja riittävästä julkisesta rahoituksesta; ottaa huomioon, että hoiva-alalla on ollut pitkään työvoimapulaa ja että vuosina 2019–2020 hoiva-alalta poistui 421 000 työntekijää (47); ottaa huomioon, että laadukas hoivatyö on ammattitaitoa, koulutusta ja kokemusta vaativa ammatti ja että ammattitaitoisten hoivatyöntekijöiden kysyntä kasvaa entisestään tulevina vuosina; ottaa huomioon, että työllisyys ja jatkuva koulutus työpaikalla alan ammattimaistamisen kautta voivat osaltaan parantaa hoivapalvelujen tarjonnan laatua; ottaa huomioon, että pidempien hoivajaksojen yhteydessä ja käytäntöjen ja teknologioiden kehittyessä omaishoitajille kertyy asiantuntemusta, joka on tunnustettava; katsoo, että työntekijöiden oikeuksista annettua direktiiviä (2001/23/EY) on sovellettava aina, kun työsopimuksia siirretään toisen yrityksen hankkineelle hoivapalvelujen tarjoajalle; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että laadukkaan hoivan tarjoaminen riippuu hyvin koulutetun, motivoituneen ja erikoistuneen työvoiman riittävästä tarjonnasta, houkuttelevien ja kunnollisten työolojen luomisesta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen avulla, riittävistä ja kohtuullisista palkoista sekä integroiduista palveluista ja riittävästä julkisesta rahoituksesta; ottaa huomioon, että hoiva-alalla on ollut pitkään työvoimapulaa ja että vuosina 2019–2020 hoiva-alalta poistui 421 000 työntekijää (47); ottaa huomioon, että laadukas hoivatyö on ammattitaitoa, koulutusta ja kokemusta vaativa ammatti ja että ammattitaitoisten hoivatyöntekijöiden kysyntä kasvaa entisestään tulevina vuosina; ottaa huomioon, että työllisyys ja jatkuva koulutus työpaikalla alan ammattimaistamisen kautta voivat osaltaan parantaa hoivapalvelujen tarjonnan laatua; ottaa huomioon, että pidempien hoivajaksojen yhteydessä ja käytäntöjen ja teknologioiden kehittyessä omaishoitajille kertyy asiantuntemusta, joka on tunnustettava; katsoo, että työntekijöiden oikeuksista annettua direktiiviä (2001/23/EY) on sovellettava aina, kun työsopimuksia siirretään toisen yrityksen hankkineelle hoivapalvelujen tarjoajalle;

| Y. | ottaa huomioon, että Euroopan unionissa työskentelee pimeästi henkilökohtaisten ja kotitalouspalvelujen alalla ainakin 3,1 miljoonaa työntekijää, joilla ei ole tunnustettua asemaa eikä työntekijöiden perusoikeuksia, kuten oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin, sosiaaliturvaan ja sosiaaliseen suojeluun (48); ottaa huomioon, että pimeä työ heikentää työntekijöiden suojelua, helpottaa työvoiman hyväksikäyttöä ja kaltoinkohtelua ja merkitsee myös tulonmenetyksiä jäsenvaltioille; ottaa huomioon, että hoiva-alalla työskentelevien paperittomien kolmansien maiden kansalaisten tilanne on erityisen haastava sosiaalisten oikeuksien ja ihmisarvoisten työolojen suhteen; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Euroopan unionissa työskentelee pimeästi henkilökohtaisten ja kotitalouspalvelujen alalla ainakin 3,1 miljoonaa työntekijää, joilla ei ole tunnustettua asemaa eikä työntekijöiden perusoikeuksia, kuten oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin, sosiaaliturvaan ja sosiaaliseen suojeluun (48); ottaa huomioon, että pimeä työ heikentää työntekijöiden suojelua, helpottaa työvoiman hyväksikäyttöä ja kaltoinkohtelua ja merkitsee myös tulonmenetyksiä jäsenvaltioille; ottaa huomioon, että hoiva-alalla työskentelevien paperittomien kolmansien maiden kansalaisten tilanne on erityisen haastava sosiaalisten oikeuksien ja ihmisarvoisten työolojen suhteen;

| Z. | ottaa huomioon, että pimeän työn vastainen eurooppalainen foorumi on muutettu Euroopan työviranomaisen pysyväksi työryhmäksi, jonka tavoitteena on lisätä yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa pimeän työn torjunnassa; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että pimeän työn vastainen eurooppalainen foorumi on muutettu Euroopan työviranomaisen pysyväksi työryhmäksi, jonka tavoitteena on lisätä yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa pimeän työn torjunnassa;

| AA. | ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan yli 90 prosenttia ikääntyneistä haluaisi asua omassa kodissaan vanhuutensa aikana; ottaa huomioon, että kuitenkin vain 20 prosenttia viettää elämänsä viimeiset vuodet omassa asunnossaan ja monet asuvat hoitolaitoksissa (49); toteaa, että yksilön tarpeisiin ja mieltymyksiin räätälöidyistä hoivapalveluista on puutetta; ottaa huomioon, että tämän vuoksi (50) hoivarakenteita on muutettava ja siirryttävä keskitetyistä laitoksista potilaskeskeisiin perhehoitoon ja yhteisöperustaisiin hoitomuotoihin, jotta voidaan tukea paremmin hoivaa ja tukea tarvitsevien henkilöiden riippumattomuutta, saada aikaan konkreettisia taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä ja lisätä hoivan saajien hyvinvointia; ottaa huomioon, että laitoshoito ei usein täytä vaatimuksia näitä palveluja käyttävien henkilöiden itsenäisyyden tukemisesta ja se yhdistetään usein elämän loppuvaiheeseen sen sijaan, että sitä pidettäisiin paikkana, jossa henkilö voi elää ihmisarvoista elämää, kukoistaa ja osallistua edelleen sosiaaliseen ja kulttuurielämään; katsoo, että muutos on ollut olematon tai liian hidas ja siihen ei ole resursseja; katsoo, että siinä on otettava huomioon erilaiset tarpeet ja haavoittuvuudet yhteisöissä, kuten tuloerot ja muut eriarvoisuudet; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi panostettava tähän; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan yli 90 prosenttia ikääntyneistä haluaisi asua omassa kodissaan vanhuutensa aikana; ottaa huomioon, että kuitenkin vain 20 prosenttia viettää elämänsä viimeiset vuodet omassa asunnossaan ja monet asuvat hoitolaitoksissa (49); toteaa, että yksilön tarpeisiin ja mieltymyksiin räätälöidyistä hoivapalveluista on puutetta; ottaa huomioon, että tämän vuoksi (50) hoivarakenteita on muutettava ja siirryttävä keskitetyistä laitoksista potilaskeskeisiin perhehoitoon ja yhteisöperustaisiin hoitomuotoihin, jotta voidaan tukea paremmin hoivaa ja tukea tarvitsevien henkilöiden riippumattomuutta, saada aikaan konkreettisia taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä ja lisätä hoivan saajien hyvinvointia; ottaa huomioon, että laitoshoito ei usein täytä vaatimuksia näitä palveluja käyttävien henkilöiden itsenäisyyden tukemisesta ja se yhdistetään usein elämän loppuvaiheeseen sen sijaan, että sitä pidettäisiin paikkana, jossa henkilö voi elää ihmisarvoista elämää, kukoistaa ja osallistua edelleen sosiaaliseen ja kulttuurielämään; katsoo, että muutos on ollut olematon tai liian hidas ja siihen ei ole resursseja; katsoo, että siinä on otettava huomioon erilaiset tarpeet ja haavoittuvuudet yhteisöissä, kuten tuloerot ja muut eriarvoisuudet; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi panostettava tähän;

| AB. | katsoo, että on tärkeää tutkia edelleen kaltoinkohtelua kaikissa hoivaympäristöissä, tiedottaa näihin käytäntöihin johtaneista tekijöistä, edistää tietoisuutta ja koulutusta kaltoinkohtelusta ja sen havaitsemista ja torjuntaa kaikkien hoivaan osallistuvien ammattien osalta sekä luoda julkisia foorumeja tällaisista käytännöistä raportoimista varten; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että on tärkeää tutkia edelleen kaltoinkohtelua kaikissa hoivaympäristöissä, tiedottaa näihin käytäntöihin johtaneista tekijöistä, edistää tietoisuutta ja koulutusta kaltoinkohtelusta ja sen havaitsemista ja torjuntaa kaikkien hoivaan osallistuvien ammattien osalta sekä luoda julkisia foorumeja tällaisista käytännöistä raportoimista varten;

| AC. | ottaa huomioon, että työmarkkinat ovat usein eriytyneet sukupuolen mukaan ja niillä aliarvostetaan aloja, joilla naiset muodostavat valtaosan työvoimasta; ottaa huomioon, että vuonna 2020 naisten bruttotuntiansiot olivat EU:ssa keskimäärin 13,0 prosenttia alhaisemmat kuin miesten (51); |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että työmarkkinat ovat usein eriytyneet sukupuolen mukaan ja niillä aliarvostetaan aloja, joilla naiset muodostavat valtaosan työvoimasta; ottaa huomioon, että vuonna 2020 naisten bruttotuntiansiot olivat EU:ssa keskimäärin 13,0 prosenttia alhaisemmat kuin miesten (51);

| AD. | ottaa huomioon, että hoivatyö on usein edelleen aliarvostettua ja saa vain vähän tunnustusta ja että taloudellinen korvaus omaishoitajille on riittämätöntä ja usein sitä ei ole lainkaan; ottaa huomioon, että hoivatyön ja kotitaloustöiden aliarvostus palkkauksen ja työolojen ja -ehtojen osalta sekä niiden näkymättömyys liittyvät läheisesti olemassa oleviin sukupuolirooleihin naisista hoivaajina ja miehistä elättäjinä ja arvostuksen kaksinkertaisen vähenemisen noidankehään, jossa hoiva annetaan usein tehtäväksi kaikkein heikoimmassa asemassa oleville yhteiskuntaryhmille sen arvostuksen puutteen vuoksi, jolloin hoivatoiminnan taas arvostus laskee, koska sitä harjoittavat heikoimmassa asemassa olevat ryhmät ja koska kotihoitoa ja muita henkilökohtaisia ja kotitalouspalveluja tarjotaan suljettujen ovien takana; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että hoivatyö on usein edelleen aliarvostettua ja saa vain vähän tunnustusta ja että taloudellinen korvaus omaishoitajille on riittämätöntä ja usein sitä ei ole lainkaan; ottaa huomioon, että hoivatyön ja kotitaloustöiden aliarvostus palkkauksen ja työolojen ja -ehtojen osalta sekä niiden näkymättömyys liittyvät läheisesti olemassa oleviin sukupuolirooleihin naisista hoivaajina ja miehistä elättäjinä ja arvostuksen kaksinkertaisen vähenemisen noidankehään, jossa hoiva annetaan usein tehtäväksi kaikkein heikoimmassa asemassa oleville yhteiskuntaryhmille sen arvostuksen puutteen vuoksi, jolloin hoivatoiminnan taas arvostus laskee, koska sitä harjoittavat heikoimmassa asemassa olevat ryhmät ja koska kotihoitoa ja muita henkilökohtaisia ja kotitalouspalveluja tarjotaan suljettujen ovien takana;

| AE. | ottaa huomioon, että hoiva-alan naisvaltaisuus lisää sukupuolten välisiä työllisyys-, palkka- ja eläke-eroja virallisella hoiva-alalla ja omaishoitajina työskentelevien naisten osuudesta johtuen ja voi lisätä köyhyysriskiä ja vähentää jäsenvaltioille maksettavia veroja, mikä voi johtaa 370 miljardin euron menetyksiin Euroopan bruttokansantuotteessa vuosittain (52); |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että hoiva-alan naisvaltaisuus lisää sukupuolten välisiä työllisyys-, palkka- ja eläke-eroja virallisella hoiva-alalla ja omaishoitajina työskentelevien naisten osuudesta johtuen ja voi lisätä köyhyysriskiä ja vähentää jäsenvaltioille maksettavia veroja, mikä voi johtaa 370 miljardin euron menetyksiin Euroopan bruttokansantuotteessa vuosittain (52);

| AF. | ottaa huomioon, että hoiva-alalla on etupäässä naisia ja maahanmuuttajia, erityisesti EU:sta ja EU:n ulkopuolelta tulevia liikkuvia työntekijöitä ja että naisten osuus 49 miljoonasta dokumentoidusta hoivatyöntekijästä on 76 prosenttia EU:ssa (53) ja yli 85 prosenttia palkattoman hoivan alalla kaikissa jäsenvaltioissa, kun otetaan huomioon sekä päivittäinen että viikoittainen toiminta (54); |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että hoiva-alalla on etupäässä naisia ja maahanmuuttajia, erityisesti EU:sta ja EU:n ulkopuolelta tulevia liikkuvia työntekijöitä ja että naisten osuus 49 miljoonasta dokumentoidusta hoivatyöntekijästä on 76 prosenttia EU:ssa (53) ja yli 85 prosenttia palkattoman hoivan alalla kaikissa jäsenvaltioissa, kun otetaan huomioon sekä päivittäinen että viikoittainen toiminta (54);

| AG. | ottaa huomioon, että pitkäaikaishoidon alalla työskentelee 6,3 miljoonaa ammattityöntekijää, joista suurin osa eli 81 prosenttia on naisia ja joiden joukossa on yhä enemmän yli 50-vuotiaita työntekijöitä, osa-aikatyöntekijöitä, epävarmoissa työsuhteissa olevia työntekijöitä, alustatyöntekijöitä, vierastyöläisiä ja pimeää työtä tekeviä ja liikkuvia työntekijöitä, mukaan lukien kotitalouksissa asuvat hoivatyöntekijät (noin 8 prosenttia hoiva-alan työntekijöistä ei ole syntyperäisiä kansalaisia); ottaa huomioon, että vuonna 2020 vierastyöläisten ja liikkuvien työntekijöiden osuus henkilökohtaisten hoivapalvelujen työntekijöistä oli 28 prosenttia (55); ottaa huomioon, että joillakin EU:n alueilla ”hoitajavuoto” ja globaalit hoivaketjut pahentavat tätä ”hoivavajetta”; ottaa huomioon, että tästä syystä on mahdotonta ajatella hoiva-alaa vain kansallisten rajojen puitteissa; ottaa huomioon, että on edelleen esteitä, jotka haittaavat hoivapalvelujen vapaata tarjontaa EU:ssa; ottaa huomioon, että nämä työntekijät ovat yhteiskunnillemme välttämättömiä sekä kansanterveyden että toisinaan eristyksissä elävien hoivan saajien sosiaalisen osallisuuden kannalta; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että pitkäaikaishoidon alalla työskentelee 6,3 miljoonaa ammattityöntekijää, joista suurin osa eli 81 prosenttia on naisia ja joiden joukossa on yhä enemmän yli 50-vuotiaita työntekijöitä, osa-aikatyöntekijöitä, epävarmoissa työsuhteissa olevia työntekijöitä, alustatyöntekijöitä, vierastyöläisiä ja pimeää työtä tekeviä ja liikkuvia työntekijöitä, mukaan lukien kotitalouksissa asuvat hoivatyöntekijät (noin 8 prosenttia hoiva-alan työntekijöistä ei ole syntyperäisiä kansalaisia); ottaa huomioon, että vuonna 2020 vierastyöläisten ja liikkuvien työntekijöiden osuus henkilökohtaisten hoivapalvelujen työntekijöistä oli 28 prosenttia (55); ottaa huomioon, että joillakin EU:n alueilla ”hoitajavuoto” ja globaalit hoivaketjut pahentavat tätä ”hoivavajetta”; ottaa huomioon, että tästä syystä on mahdotonta ajatella hoiva-alaa vain kansallisten rajojen puitteissa; ottaa huomioon, että on edelleen esteitä, jotka haittaavat hoivapalvelujen vapaata tarjontaa EU:ssa; ottaa huomioon, että nämä työntekijät ovat yhteiskunnillemme välttämättömiä sekä kansanterveyden että toisinaan eristyksissä elävien hoivan saajien sosiaalisen osallisuuden kannalta;

| AH. | ottaa huomioon, että kaikissa jäsenvaltioissa hoiva-alan ja kotitaloustyöalan palkat ovat selvästi alle keskipalkkojen sekä niiden palkkojen, joita työntekijät saavat samasta työstä muilla aloilla, erityisesti terveydenhuoltoalalla (56); toteaa, että tämä johtuu epävirallisesta työnteosta, näiden alojen työehtosopimusneuvottelujen alhaisemmasta kattavuudesta sekä naisvaltaisten alojen, kuten hoiva-ala on, aliarvostuksesta; ottaa huomioon, että voittoa tuottavalla sektorilla ja kolmannella sektorilla työskentelevillä työntekijöillä ei ole useinkaan ole työntekijöiden edustusta eikä oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin; ottaa huomioon, että ero suhteessa keskipalkkoihin on pienin jäsenvaltioissa, joissa osalla alasta on työehtosopimuksia (57); ottaa huomioon, että työntekijöiden edustus, ammattiliitot mukaan luettuina, ja työehtosopimusneuvottelut ovat ratkaisevan tärkeitä työntekijöiden oikeuksien ja etujen edustamisessa ja puolustamisessa kaikissa hoivamuodoissa sekä vaatimusten tason nostamisessa ja ylläpitämisessä koko hoiva-alalla; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että kaikissa jäsenvaltioissa hoiva-alan ja kotitaloustyöalan palkat ovat selvästi alle keskipalkkojen sekä niiden palkkojen, joita työntekijät saavat samasta työstä muilla aloilla, erityisesti terveydenhuoltoalalla (56); toteaa, että tämä johtuu epävirallisesta työnteosta, näiden alojen työehtosopimusneuvottelujen alhaisemmasta kattavuudesta sekä naisvaltaisten alojen, kuten hoiva-ala on, aliarvostuksesta; ottaa huomioon, että voittoa tuottavalla sektorilla ja kolmannella sektorilla työskentelevillä työntekijöillä ei ole useinkaan ole työntekijöiden edustusta eikä oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin; ottaa huomioon, että ero suhteessa keskipalkkoihin on pienin jäsenvaltioissa, joissa osalla alasta on työehtosopimuksia (57); ottaa huomioon, että työntekijöiden edustus, ammattiliitot mukaan luettuina, ja työehtosopimusneuvottelut ovat ratkaisevan tärkeitä työntekijöiden oikeuksien ja etujen edustamisessa ja puolustamisessa kaikissa hoivamuodoissa sekä vaatimusten tason nostamisessa ja ylläpitämisessä koko hoiva-alalla;

| AI. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on tuonut esiin useita pitkäaikaishoidon työntekijöiden työehtoihin ja -oloihin liittyviä haasteita; ottaa huomioon, että pitkäaikaishoidon työntekijöillä oli suurempi riski sairastua covid-19-tautiin kuin sairaaloissa työskentelevillä terveydenhuollon työntekijöillä henkilönsuojainten puuttumisen sekä infektioita koskevia käytäntöjä ja muita ennaltaehkäisytoimia varten annettavan asianmukaisen koulutuksen puuttumisen vuoksi; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on tuonut esiin useita pitkäaikaishoidon työntekijöiden työehtoihin ja -oloihin liittyviä haasteita; ottaa huomioon, että pitkäaikaishoidon työntekijöillä oli suurempi riski sairastua covid-19-tautiin kuin sairaaloissa työskentelevillä terveydenhuollon työntekijöillä henkilönsuojainten puuttumisen sekä infektioita koskevia käytäntöjä ja muita ennaltaehkäisytoimia varten annettavan asianmukaisen koulutuksen puuttumisen vuoksi;

| AJ. | ottaa huomioon, että vaikka hoivatyö on emotionaalisesti palkitsevaa suurimmalle osalle omaishoitajista, sillä on usein kielteisiä vaikutuksia omaishoitajien fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen ja se tuo mukanaan vaikeuksia yhdistää hoiva palkkatyöhön, mikä pitää erityisen hyvin paikkansa naispuolisten omaishoitajien kohdalla (58); ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aikana hoivatyöntekijöiden ja omaishoitajien mielenterveys on kärsinyt suhteettomasti: ottaa huomioon, että mielenterveysongelmat ovat lisääntyneet pandemian aikana, mikä lisää hoivataakkaa; ottaa huomioon, että hoivatyöhön liittyy usein vuorotyötä lyhyillä varoitusajoilla ja työpäivät ovat pitkiä; ottaa huomioon, että terveysriskit ja huonot työajat ovat suurimmat syyt pitkäaikaishoitoalan suhteellisen korkeaan poissaolojen määrään; ottaa huomioon, että 38 prosenttia hoitoalan ammattilaisista uskoo, että he eivät voi työnsä haittavaikutusten vuoksi jatkaa työskentelyä 60-vuotiaaksi asti (59); |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että vaikka hoivatyö on emotionaalisesti palkitsevaa suurimmalle osalle omaishoitajista, sillä on usein kielteisiä vaikutuksia omaishoitajien fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen ja se tuo mukanaan vaikeuksia yhdistää hoiva palkkatyöhön, mikä pitää erityisen hyvin paikkansa naispuolisten omaishoitajien kohdalla (58); ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aikana hoivatyöntekijöiden ja omaishoitajien mielenterveys on kärsinyt suhteettomasti: ottaa huomioon, että mielenterveysongelmat ovat lisääntyneet pandemian aikana, mikä lisää hoivataakkaa; ottaa huomioon, että hoivatyöhön liittyy usein vuorotyötä lyhyillä varoitusajoilla ja työpäivät ovat pitkiä; ottaa huomioon, että terveysriskit ja huonot työajat ovat suurimmat syyt pitkäaikaishoitoalan suhteellisen korkeaan poissaolojen määrään; ottaa huomioon, että 38 prosenttia hoitoalan ammattilaisista uskoo, että he eivät voi työnsä haittavaikutusten vuoksi jatkaa työskentelyä 60-vuotiaaksi asti (59);

| AK. | ottaa huomioon, että Euroopassa 33 prosenttia pitkäaikaishoidon työntekijöistä on altistunut jonkinlaiselle epäasianmukaiselle käytökselle (mukaan lukien sanallinen väkivalta, uhkailu ja nöyryyttäminen) ja että vain 22 prosenttia pitkäaikaishoidon työntekijöistä on erittäin tyytyväisiä työoloihinsa (60); |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että Euroopassa 33 prosenttia pitkäaikaishoidon työntekijöistä on altistunut jonkinlaiselle epäasianmukaiselle käytökselle (mukaan lukien sanallinen väkivalta, uhkailu ja nöyryyttäminen) ja että vain 22 prosenttia pitkäaikaishoidon työntekijöistä on erittäin tyytyväisiä työoloihinsa (60);

| AL. | ottaa huomioon, että kotitalouksissa asuvien hoivatyöntekijöiden työllistymisessä on useita eri muotoja, kuten hoiva-alan yritysten tai tilapäistä työvoimaa välittävien yritysten ja välittäjien kautta työllistyminen; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että kotitalouksissa asuvien hoivatyöntekijöiden työllistymisessä on useita eri muotoja, kuten hoiva-alan yritysten tai tilapäistä työvoimaa välittävien yritysten ja välittäjien kautta työllistyminen;

| AM. | ottaa huomioon, että suurin osa hoivaa saavista on naisia ja että 44 miljoonaa ihmistä EU:ssa tarjoaa epävirallista pitkäaikaishoitoa perheenjäsenille, naapureille tai ystäville (61) ja heistä suurin osa on naisia; ottaa huomioon myös, että 12 prosenttia pitkäaikaista omaishoitoa tarjoavista naisista ja 7 prosenttia miehistä tekee sitä yli 40 tuntia viikossa (62); ottaa huomioon, että lähes 30 prosenttia yli 65-vuotiaista sairastaa kahta tai useampaa ei-tarttuvaa tautia; ottaa huomioon, että ei-tarttuvat taudit ovat huomattava ja kasvava taakka potilaille, omaishoitajille, yhteiskunnille ja terveydenhuoltojärjestelmille; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että suurin osa hoivaa saavista on naisia ja että 44 miljoonaa ihmistä EU:ssa tarjoaa epävirallista pitkäaikaishoitoa perheenjäsenille, naapureille tai ystäville (61) ja heistä suurin osa on naisia; ottaa huomioon myös, että 12 prosenttia pitkäaikaista omaishoitoa tarjoavista naisista ja 7 prosenttia miehistä tekee sitä yli 40 tuntia viikossa (62); ottaa huomioon, että lähes 30 prosenttia yli 65-vuotiaista sairastaa kahta tai useampaa ei-tarttuvaa tautia; ottaa huomioon, että ei-tarttuvat taudit ovat huomattava ja kasvava taakka potilaille, omaishoitajille, yhteiskunnille ja terveydenhuoltojärjestelmille;

| AN. | ottaa huomioon, että omaishoitoa tarvitsevien hoivan saajien korkea määrä on suoraan yhteydessä heidän tarpeitaan vastaavien laadukkaiden ammattipalvelujen puuttumiseen, vaikeaan saatavuuteen ja korkeisiin hintoihin sekä siihen, että useassa jäsenvaltiossa oletusarvona on turvautua palkattomaan omaishoitoon suurimpana hoivapalvelujen lähteenä (63); ottaa huomioon, että omaishoidon tarjoamisen olisi oltava valinta eikä välttämätöntä saatavilla olevien hoivapalvelujen puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että omaishoitoa tarvitsevien hoivan saajien korkea määrä on suoraan yhteydessä heidän tarpeitaan vastaavien laadukkaiden ammattipalvelujen puuttumiseen, vaikeaan saatavuuteen ja korkeisiin hintoihin sekä siihen, että useassa jäsenvaltiossa oletusarvona on turvautua palkattomaan omaishoitoon suurimpana hoivapalvelujen lähteenä (63); ottaa huomioon, että omaishoidon tarjoamisen olisi oltava valinta eikä välttämätöntä saatavilla olevien hoivapalvelujen puutteen vuoksi;

| AO. | ottaa huomioon, että merkittävä osa kotitalouksissa asuvien hoivatyöntekijöiden alasta toimii harmaalla alueella, mikä heikentää huomattavasti kotihoidon laatua; ottaa huomioon, että saatavilla ei ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin määritellä tarkasti harmaalla alueella toimivien hoivatyöntekijöiden määrä; |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että merkittävä osa kotitalouksissa asuvien hoivatyöntekijöiden alasta toimii harmaalla alueella, mikä heikentää huomattavasti kotihoidon laatua; ottaa huomioon, että saatavilla ei ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin määritellä tarkasti harmaalla alueella toimivien hoivatyöntekijöiden määrä;

| AP. | ottaa huomioon, että naiset tekevät EU:ssa palkatonta hoiva- ja kotitaloustyötä 13 tuntia enemmän viikossa kuin miehet (64); ottaa huomioon, että kohtuuhintaisten ja laadukkaiden virallisten pitkäaikaishoitopalvelujen saatavuus huollettavana oleville perheenjäsenille sekä palkattomien hoiva- ja kotitaloustöiden epätasainen jakautuminen miesten ja naisten kesken ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä sille, päätyvätkö naiset työelämään ja pysyvätkö he siellä, sekä sille, minkä laatuisia töitä he tekevät; ottaa huomioon, että 7,7 miljoonaa naista mutta ainoastaan 450 000 miestä on EU:ssa poissa työmarkkinoilta hoivavelvoitteidensa vuoksi ja 29 prosenttia osa-aikatyössä olevista naisista pitää hoivavelvollisuuksia pääasiallisena syynä osa-aikatyöhön siirtymiseen (65); ottaa huomioon, että vain kuusi prosenttia miehistä sanoo, että tärkein syy osa-aikatyöhön ovat hoivavelvollisuudet, kun taas naisista näin sanoo 29 prosenttia, ja että vain 64 prosenttia isistä EU:ssa tekee hoivatyötä päivittäin (66); |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että naiset tekevät EU:ssa palkatonta hoiva- ja kotitaloustyötä 13 tuntia enemmän viikossa kuin miehet (64); ottaa huomioon, että kohtuuhintaisten ja laadukkaiden virallisten pitkäaikaishoitopalvelujen saatavuus huollettavana oleville perheenjäsenille sekä palkattomien hoiva- ja kotitaloustöiden epätasainen jakautuminen miesten ja naisten kesken ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä sille, päätyvätkö naiset työelämään ja pysyvätkö he siellä, sekä sille, minkä laatuisia töitä he tekevät; ottaa huomioon, että 7,7 miljoonaa naista mutta ainoastaan 450 000 miestä on EU:ssa poissa työmarkkinoilta hoivavelvoitteidensa vuoksi ja 29 prosenttia osa-aikatyössä olevista naisista pitää hoivavelvollisuuksia pääasiallisena syynä osa-aikatyöhön siirtymiseen (65); ottaa huomioon, että vain kuusi prosenttia miehistä sanoo, että tärkein syy osa-aikatyöhön ovat hoivavelvollisuudet, kun taas naisista näin sanoo 29 prosenttia, ja että vain 64 prosenttia isistä EU:ssa tekee hoivatyötä päivittäin (66);

| AQ. | ottaa huomioon, että naisten työura on myös katkonaisempi ja he tekevät yleensä lyhyempää työaikaa ja työskentelevät todennäköisemmin osa-aikaisissa, epävarmoissa tai tilapäisissä työsuhteissa; ottaa huomioon, että alakohtainen eriytyminen ja palkattomien hoiva- ja kotitöiden epätasainen jakautuminen ovat keskeisiä syitä edelleen olemassa oleviin työllisyys-, palkka- ja eläke-eroihin sekä naisten suurempaan köyhyys- ja syrjäytymisriskiin; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen eläke-ero oli keskimäärin 27 prosenttia vuonna 2020 (67); ottaa huomioon, että palkattoman hoiva- ja kotitaloustyön tasaisella jakautumisella eli sillä, että miehet osallistuvat niihin yhtä paljon, on selvä myönteinen vaikutus naisten osuuteen palkkatyössä ja sukupuolten palkkaeron pienentämiseen; ottaa huomioon, että lastenhoitovelvollisuudet aiheuttavat muutoksia työssäkäyntiin 60 prosentille naisista verrattuna 17 prosenttiin työssä käyvistä miehistä ja johtavat työaikojen lyhentymiseen 18 prosentilla työssä käyvistä naisista mutta vain 3 prosentilla miehistä (68); ottaa huomioon, että korkeatasoisten lastenhoitopalvelujen saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus ovat olennaisen tärkeitä, jotta mahdollistetaan erityisesti hoivavastuussa olevien naisten osallistuminen työmarkkinoille; ottaa huomioon, että kansanterveysongelmat, kuten migreeni, ovat naisilla yleisempiä (69) ja että suuri osa naisista, joilla niitä on, huolehtii siitä huolimatta ensisijaisesti lastenhoidosta ja kotitöistä; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että naisten työura on myös katkonaisempi ja he tekevät yleensä lyhyempää työaikaa ja työskentelevät todennäköisemmin osa-aikaisissa, epävarmoissa tai tilapäisissä työsuhteissa; ottaa huomioon, että alakohtainen eriytyminen ja palkattomien hoiva- ja kotitöiden epätasainen jakautuminen ovat keskeisiä syitä edelleen olemassa oleviin työllisyys-, palkka- ja eläke-eroihin sekä naisten suurempaan köyhyys- ja syrjäytymisriskiin; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen eläke-ero oli keskimäärin 27 prosenttia vuonna 2020 (67); ottaa huomioon, että palkattoman hoiva- ja kotitaloustyön tasaisella jakautumisella eli sillä, että miehet osallistuvat niihin yhtä paljon, on selvä myönteinen vaikutus naisten osuuteen palkkatyössä ja sukupuolten palkkaeron pienentämiseen; ottaa huomioon, että lastenhoitovelvollisuudet aiheuttavat muutoksia työssäkäyntiin 60 prosentille naisista verrattuna 17 prosenttiin työssä käyvistä miehistä ja johtavat työaikojen lyhentymiseen 18 prosentilla työssä käyvistä naisista mutta vain 3 prosentilla miehistä (68); ottaa huomioon, että korkeatasoisten lastenhoitopalvelujen saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus ovat olennaisen tärkeitä, jotta mahdollistetaan erityisesti hoivavastuussa olevien naisten osallistuminen työmarkkinoille; ottaa huomioon, että kansanterveysongelmat, kuten migreeni, ovat naisilla yleisempiä (69) ja että suuri osa naisista, joilla niitä on, huolehtii siitä huolimatta ensisijaisesti lastenhoidosta ja kotitöistä;

| AR. | ottaa huomioon, että nämä erot vahvistuvat maailmanlaajuisella tasolla, jolla naiset käyttävät palkattomaan hoivatyöhön keskimäärin 3,2 kertaa enemmän aikaa (201 työpäivää vuodessa) kuin miehet (63 työpäivää) ja että nämä erot ovat kaikkein selvimpiä keskituloisissa maissa asuvien tyttöjen ja naisten kohdalla, joiden koulutustaso on alhaisempi, jotka asuvat maaseudulla ja joilla on alle kouluikäisiä lapsia (70); |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että nämä erot vahvistuvat maailmanlaajuisella tasolla, jolla naiset käyttävät palkattomaan hoivatyöhön keskimäärin 3,2 kertaa enemmän aikaa (201 työpäivää vuodessa) kuin miehet (63 työpäivää) ja että nämä erot ovat kaikkein selvimpiä keskituloisissa maissa asuvien tyttöjen ja naisten kohdalla, joiden koulutustaso on alhaisempi, jotka asuvat maaseudulla ja joilla on alle kouluikäisiä lapsia (70);

| AS. | ottaa huomioon, että naiset ovat ylivoimaisesti edustettuina keskeisten työntekijöiden joukossa (EU:ssa 16 muusta kriittisinä pidetyistä ammattiluokista neljässä yli 50 prosenttia työntekijöistä on naisia) (71), kuten hoiva-alan ammattilaisissa, joiden tehtäviä ei juurikaan voida hoitaa etäjärjestelyin, jotka toimivat aloilla, joihin pandemia on vaikuttanut eniten ja jotka ovat siten altistuneet suurille tartuntariskeille, raskaille työtaakoille, työ- ja yksityiselämän tasapainon järkkymiselle ja työpaikkojen menetyksille; ottaa huomioon, että työ- ja elinolot ovat heikentyneet erityisesti palkkatyössä käyvillä naisilla, joilla on pieniä lapsia (72); |
| --- | --- |

AS.

ottaa huomioon, että naiset ovat ylivoimaisesti edustettuina keskeisten työntekijöiden joukossa (EU:ssa 16 muusta kriittisinä pidetyistä ammattiluokista neljässä yli 50 prosenttia työntekijöistä on naisia) (71), kuten hoiva-alan ammattilaisissa, joiden tehtäviä ei juurikaan voida hoitaa etäjärjestelyin, jotka toimivat aloilla, joihin pandemia on vaikuttanut eniten ja jotka ovat siten altistuneet suurille tartuntariskeille, raskaille työtaakoille, työ- ja yksityiselämän tasapainon järkkymiselle ja työpaikkojen menetyksille; ottaa huomioon, että työ- ja elinolot ovat heikentyneet erityisesti palkkatyössä käyvillä naisilla, joilla on pieniä lapsia (72);

| AT. | ottaa huomioon, että hoivatyö on edelleen yksi tärkeimmistä perinteisiä sukupuolirooleja vahvistavista aloista, mitä pahentaa lisäksi laadukkaisiin palveluihin investoimatta jättäminen sekä sukupuolia eriarvoistava kohtelu muissa toimissa, jotka vaikuttavat suhteettoman paljon naisten itsemääräämisoikeuteen yhteiskunnassa ja työelämässä, kuten verotus- ja etuusjärjestelmissä; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että hoivatyö on edelleen yksi tärkeimmistä perinteisiä sukupuolirooleja vahvistavista aloista, mitä pahentaa lisäksi laadukkaisiin palveluihin investoimatta jättäminen sekä sukupuolia eriarvoistava kohtelu muissa toimissa, jotka vaikuttavat suhteettoman paljon naisten itsemääräämisoikeuteen yhteiskunnassa ja työelämässä, kuten verotus- ja etuusjärjestelmissä;

| AU. | ottaa huomioon, että yhteisötalouden yrityksillä voi olla merkittävät mahdollisuudet ja merkittävä rooli omaishoitajien työmarkkinoille palaamisen helpottamisessa; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että yhteisötalouden yrityksillä voi olla merkittävät mahdollisuudet ja merkittävä rooli omaishoitajien työmarkkinoille palaamisen helpottamisessa;

| AV. | ottaa huomioon, että useat EU:n jäsenvaltiot ja alueet eivät ole vieläkään päässeet tavoitteeseen tarjota lastenhoitopalveluja 90 prosentille yli kolmevuotiaista alle kouluikäisistä lapsista ja 33 prosentille 3-vuotiaista ja sitä nuoremmista lapsista; ottaa huomioon, että laadukkaita ja kaikkien saatavilla olevia lastenhoitopalveluja tarjoavan riittävän infrastruktuurin puute vaikuttaa erityisesti muita heikommassa asemassa olevien perheiden lapsiin ja siitä on osoituksena vammaisten lasten, romanien ja muiden vähemmistöyhteisöjen lasten, maahanmuuttajalasten, köyhyydessä elävien lasten ja muiden heikommassa asemassa olevien ryhmien lasten, jotka hyötyisivät eniten varhaishoidosta, keskimääräistä alempi osallistumisaste (73); |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että useat EU:n jäsenvaltiot ja alueet eivät ole vieläkään päässeet tavoitteeseen tarjota lastenhoitopalveluja 90 prosentille yli kolmevuotiaista alle kouluikäisistä lapsista ja 33 prosentille 3-vuotiaista ja sitä nuoremmista lapsista; ottaa huomioon, että laadukkaita ja kaikkien saatavilla olevia lastenhoitopalveluja tarjoavan riittävän infrastruktuurin puute vaikuttaa erityisesti muita heikommassa asemassa olevien perheiden lapsiin ja siitä on osoituksena vammaisten lasten, romanien ja muiden vähemmistöyhteisöjen lasten, maahanmuuttajalasten, köyhyydessä elävien lasten ja muiden heikommassa asemassa olevien ryhmien lasten, jotka hyötyisivät eniten varhaishoidosta, keskimääräistä alempi osallistumisaste (73);

| AW. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 EU:ssa 24,2 prosenttia lapsista eli lähes 18 miljoonaa lasta oli köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa; ottaa huomioon, että pienituloisten perheiden lapset, asunnottomat lapset, vammaiset lapset, maahanmuuttajataustaiset lapset, etnisiin vähemmistöihin kuuluvat lapset, erityisesti romanilapset, laitoshoidossa olevat lapset, epävakaissa perhetilanteissa olevat lapset, yksinhuoltajaperheiden lapset, hlbtiq+-perheiden lapset ja niiden perheiden lapset, joissa vanhemmat työskentelevät ulkomailla, kohtaavat vakavia vaikeuksia, jotka liittyvät esimerkiksi puutteellisiin asuinoloihin tai ahtaasti asumiseen, ja esteitä peruspalvelujen saatavuudessa; ottaa huomioon, että EU:ssa vammaisten lasten sijoittaminen laitoshoitoon on suhteettoman paljon yleisempää kuin muiden lasten ja että on paljon vähemmän todennäköistä, että heidät pyritään siirtämään laitoshoidosta yhteisöperustaiseen tai perhehoitoon (74); ottaa huomioon, että eurooppalainen lapsitakuu on EU:n väline, jolla pyritään ehkäisemään ja torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä takaamalla kaikille puutteenalaisille lapsille maksutta ja tosiasiallisesti olennaisia hoivapalveluja, kuten varhaiskasvatus ja päivähoito, koulutus ja kouluun liittyvä toiminta, terveydenhuolto, vähintään yksi terveellinen ateria jokaisena koulupäivänä sekä kaikille lapsille terveellisen ravinnon ja kunnollisten asuinolojen tosiasiallinen saatavuus (75); ottaa huomioon, että kohtuuhintaisen laadukkaan lastenhoidon ja koulutuksen saatavuus on ratkaisevan tärkeää lasten henkilökohtaisen kehityksen ja hyvinvoinnin kannalta; ottaa huomioon, että lastenhoitopalvelujen saatavuuden ja miesten ja erityisesti naisten työssäkäynnin ja tulojen välillä on yksiselitteinen myönteinen korrelaatio (76); |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 EU:ssa 24,2 prosenttia lapsista eli lähes 18 miljoonaa lasta oli köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa; ottaa huomioon, että pienituloisten perheiden lapset, asunnottomat lapset, vammaiset lapset, maahanmuuttajataustaiset lapset, etnisiin vähemmistöihin kuuluvat lapset, erityisesti romanilapset, laitoshoidossa olevat lapset, epävakaissa perhetilanteissa olevat lapset, yksinhuoltajaperheiden lapset, hlbtiq+-perheiden lapset ja niiden perheiden lapset, joissa vanhemmat työskentelevät ulkomailla, kohtaavat vakavia vaikeuksia, jotka liittyvät esimerkiksi puutteellisiin asuinoloihin tai ahtaasti asumiseen, ja esteitä peruspalvelujen saatavuudessa; ottaa huomioon, että EU:ssa vammaisten lasten sijoittaminen laitoshoitoon on suhteettoman paljon yleisempää kuin muiden lasten ja että on paljon vähemmän todennäköistä, että heidät pyritään siirtämään laitoshoidosta yhteisöperustaiseen tai perhehoitoon (74); ottaa huomioon, että eurooppalainen lapsitakuu on EU:n väline, jolla pyritään ehkäisemään ja torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä takaamalla kaikille puutteenalaisille lapsille maksutta ja tosiasiallisesti olennaisia hoivapalveluja, kuten varhaiskasvatus ja päivähoito, koulutus ja kouluun liittyvä toiminta, terveydenhuolto, vähintään yksi terveellinen ateria jokaisena koulupäivänä sekä kaikille lapsille terveellisen ravinnon ja kunnollisten asuinolojen tosiasiallinen saatavuus (75); ottaa huomioon, että kohtuuhintaisen laadukkaan lastenhoidon ja koulutuksen saatavuus on ratkaisevan tärkeää lasten henkilökohtaisen kehityksen ja hyvinvoinnin kannalta; ottaa huomioon, että lastenhoitopalvelujen saatavuuden ja miesten ja erityisesti naisten työssäkäynnin ja tulojen välillä on yksiselitteinen myönteinen korrelaatio (76);

| AX. | ottaa huomioon, että laadukkaiden hoivapalvelujen ja erityisesti pitkäaikaishoidon saatavuus riippuu yhä enemmän yksilön ja perheen tuloista, asuinpaikasta, palvelujen saatavuudesta ja tuottamisvalmiuksista sekä paikallisesta saatavuudesta ja palveluntarjoajien vapaasta kapasiteetista; ottaa huomioon, että arviolta kaksi kolmesta hoivan tarpeessa olevasta henkilöstä ei saa hoivapalveluja, mikä johtuu pääasiassa siitä, että niitä ei ole saatavilla ja että ne eivät ole kohtuuhintaisia (77); ottaa huomioon, että kotitalouksilla, joilla on alhainen tulotaso tai alhaisempi koulutustaso sekä maahanmuuttajatalouksilla on suurimmat vaikeudet saada virallisia kotona asumiseen perustuvia pitkäaikaishoitopalveluja; ottaa huomioon, että kaikkialla EU:ssa kolmannes ja viidessä jäsenvaltiossa jopa yli puolet kotitalouksista ilmoittaa, että ne tarvitsisivat ammattimaisia pitkäaikaishoitopalveluja mutta eivät voi käyttää niitä taloudellisten syiden vuoksi (78); katsoo, että terveydenhuollon ja hoivan olisi oltava yleisesti ja tosiasiallisesti saatavilla taloudellisista olosuhteista, asuinpaikasta tai hallinnollisesta tai maahanmuuttaja-asemasta riippumatta; ottaa huomioon, että pienituloiset henkilöt ovat myös ryhmä, jossa hoivan tarve on yleisempää (79); |
| --- | --- |

AX.

ottaa huomioon, että laadukkaiden hoivapalvelujen ja erityisesti pitkäaikaishoidon saatavuus riippuu yhä enemmän yksilön ja perheen tuloista, asuinpaikasta, palvelujen saatavuudesta ja tuottamisvalmiuksista sekä paikallisesta saatavuudesta ja palveluntarjoajien vapaasta kapasiteetista; ottaa huomioon, että arviolta kaksi kolmesta hoivan tarpeessa olevasta henkilöstä ei saa hoivapalveluja, mikä johtuu pääasiassa siitä, että niitä ei ole saatavilla ja että ne eivät ole kohtuuhintaisia (77); ottaa huomioon, että kotitalouksilla, joilla on alhainen tulotaso tai alhaisempi koulutustaso sekä maahanmuuttajatalouksilla on suurimmat vaikeudet saada virallisia kotona asumiseen perustuvia pitkäaikaishoitopalveluja; ottaa huomioon, että kaikkialla EU:ssa kolmannes ja viidessä jäsenvaltiossa jopa yli puolet kotitalouksista ilmoittaa, että ne tarvitsisivat ammattimaisia pitkäaikaishoitopalveluja mutta eivät voi käyttää niitä taloudellisten syiden vuoksi (78); katsoo, että terveydenhuollon ja hoivan olisi oltava yleisesti ja tosiasiallisesti saatavilla taloudellisista olosuhteista, asuinpaikasta tai hallinnollisesta tai maahanmuuttaja-asemasta riippumatta; ottaa huomioon, että pienituloiset henkilöt ovat myös ryhmä, jossa hoivan tarve on yleisempää (79);

| AY. | ottaa huomioon, että digitaaliteknologialla voidaan tukea sekä hoivatyöntekijöitä että omaishoitajia ja vähentää taakkaa, jota heille kertyy esimerkiksi kuljetettaessa potilaita tapaamisiin, jotka voitaisiin järjestää myös sähköisesti; ottaa huomioon, että Eurocarers-järjestön vuonna 2021 teettämän tutkimuksen mukaan 78 prosenttia omaishoitajista ei ole koskaan käyttänyt hoitoteknologiaa (80); katsoo, että hoiva-alan digitalisaatio ja esineiden internet on otettava huomioon mutta ne eivät saisi korvata täysin hoivan antamisessa korvaamatonta ihmisen vuorovaikutusta; toteaa, että olisi kannustettava tutkimus- ja pilottihankkeisiin, jotta voidaan testata digitaalisten palvelujen toteutettavuutta ja vaikuttavuutta; ottaa huomioon, että ikääntyneillä ja erityisesti hoivaa saavilla on vaikeuksia käyttää digitaalisia palveluja; katsoo, että digitaalisten palvelujen saatavuutta, digitaalinen lukutaito mukaan luettuna, olisi pidettävä hoivan saajien oikeutena; ottaa huomioon, että jyrkkä siirtymä etätyöhön osoitti, että on tarpeen panna paremmin täytäntöön, tarkistaa ja päivittää lainsäädäntöä, joka liittyy työoloihin digitaalisessa ympäristössä ja tekoälyn käyttöön työelämässä; |
| --- | --- |

AY.

ottaa huomioon, että digitaaliteknologialla voidaan tukea sekä hoivatyöntekijöitä että omaishoitajia ja vähentää taakkaa, jota heille kertyy esimerkiksi kuljetettaessa potilaita tapaamisiin, jotka voitaisiin järjestää myös sähköisesti; ottaa huomioon, että Eurocarers-järjestön vuonna 2021 teettämän tutkimuksen mukaan 78 prosenttia omaishoitajista ei ole koskaan käyttänyt hoitoteknologiaa (80); katsoo, että hoiva-alan digitalisaatio ja esineiden internet on otettava huomioon mutta ne eivät saisi korvata täysin hoivan antamisessa korvaamatonta ihmisen vuorovaikutusta; toteaa, että olisi kannustettava tutkimus- ja pilottihankkeisiin, jotta voidaan testata digitaalisten palvelujen toteutettavuutta ja vaikuttavuutta; ottaa huomioon, että ikääntyneillä ja erityisesti hoivaa saavilla on vaikeuksia käyttää digitaalisia palveluja; katsoo, että digitaalisten palvelujen saatavuutta, digitaalinen lukutaito mukaan luettuna, olisi pidettävä hoivan saajien oikeutena; ottaa huomioon, että jyrkkä siirtymä etätyöhön osoitti, että on tarpeen panna paremmin täytäntöön, tarkistaa ja päivittää lainsäädäntöä, joka liittyy työoloihin digitaalisessa ympäristössä ja tekoälyn käyttöön työelämässä;

| AZ. | ottaa huomioon, että naiset, joihin kohdistuu moniperusteista syrjintää, kohtaavat muitakin esteitä terveydenhuolto- ja hoivapalvelujen saatavuudessa ja että on kiinnitettävä erityistä huomiota yksityisten ja julkisten palvelujen saamisessa esiintyviin tiedostamattomien ennakkoasenteiden vaikutuksiin, jotka johtuvat sitkeistä stereotypioista ja tiettyjen ryhmien aliedustuksesta kyseisissä instituutioissa; |
| --- | --- |

AZ.

ottaa huomioon, että naiset, joihin kohdistuu moniperusteista syrjintää, kohtaavat muitakin esteitä terveydenhuolto- ja hoivapalvelujen saatavuudessa ja että on kiinnitettävä erityistä huomiota yksityisten ja julkisten palvelujen saamisessa esiintyviin tiedostamattomien ennakkoasenteiden vaikutuksiin, jotka johtuvat sitkeistä stereotypioista ja tiettyjen ryhmien aliedustuksesta kyseisissä instituutioissa;

| BA. | katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä erittäin iäkkäisiin henkilöihin, jotta voidaan tarvittaessa auttaa itsenäisyytensä menettäneitä henkilöitä ja estää heitä joutumasta eristyksiin muista; |
| --- | --- |

BA.

katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä erittäin iäkkäisiin henkilöihin, jotta voidaan tarvittaessa auttaa itsenäisyytensä menettäneitä henkilöitä ja estää heitä joutumasta eristyksiin muista;

| BB. | toteaa, että ehkäisevien toimien ja ikääntyneiden kuntoutuksen merkitys terveelle ja ihmisarvoiselle ikääntymiselle olisi otettava asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

BB.

toteaa, että ehkäisevien toimien ja ikääntyneiden kuntoutuksen merkitys terveelle ja ihmisarvoiselle ikääntymiselle olisi otettava asianmukaisesti huomioon;

| BC. | toteaa, että hoitajien antamaa hoitoa on uudistettava tarjoamalla mahdollisuuksien mukaan maksutonta tai kohtuuhintaista kotihoidon tukea; |
| --- | --- |

BC.

toteaa, että hoitajien antamaa hoitoa on uudistettava tarjoamalla mahdollisuuksien mukaan maksutonta tai kohtuuhintaista kotihoidon tukea;

| BD. | ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteiden mukaiset lisääntyneet investoinnit hoivatalouteen johtaisivat lähes 300 miljoonaan uuteen työpaikkaan vuoteen 2035 mennessä (81); ottaa huomioon, että tähän kuuluisi 96 miljoonaa välitöntä työpaikkaa lastenhoidossa, 136 miljoonaa välitöntä työpaikkaa pitkäaikaishoidossa ja 67 miljoonaa välillistä työpaikkaa muilla kuin hoiva-aloilla; ottaa huomioon, että tämän tasoinen työpaikkojen luominen edellyttäisi investointia, joka on suuruudeltaan 3,2 prosenttia maailmanlaajuisesta bruttokansantuotteesta, kun otetaan huomioon kokonaiskustannukset vähennettynä verotuloilla (82); ottaa huomioon komission arvioineen, että EU:ssa odotetaan syntyvän vuoteen 2030 mennessä kahdeksan miljoonaa uutta työpaikkaa hoiva-alalla (83); |
| --- | --- |

BD.

ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteiden mukaiset lisääntyneet investoinnit hoivatalouteen johtaisivat lähes 300 miljoonaan uuteen työpaikkaan vuoteen 2035 mennessä (81); ottaa huomioon, että tähän kuuluisi 96 miljoonaa välitöntä työpaikkaa lastenhoidossa, 136 miljoonaa välitöntä työpaikkaa pitkäaikaishoidossa ja 67 miljoonaa välillistä työpaikkaa muilla kuin hoiva-aloilla; ottaa huomioon, että tämän tasoinen työpaikkojen luominen edellyttäisi investointia, joka on suuruudeltaan 3,2 prosenttia maailmanlaajuisesta bruttokansantuotteesta, kun otetaan huomioon kokonaiskustannukset vähennettynä verotuloilla (82); ottaa huomioon komission arvioineen, että EU:ssa odotetaan syntyvän vuoteen 2030 mennessä kahdeksan miljoonaa uutta työpaikkaa hoiva-alalla (83);

| BE. | ottaa huomioon, että väestörakenteen muutos ja siihen liittyvä väestön ikääntyminen lisäävät hoivapalvelujen kysyntää; ottaa huomioon, että hoivatyötä ei todennäköisesti korvata tai vähennetä automaatiolla; katsoo, että tämän pitäisi kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita investoimaan hoivatalouteen lupaavana työpaikkoja luovana alana digitaalisen siirtymän puitteissa, jotta voidaan lisätä pätevän henkilöstön määrää ja houkutella alalle lisää ihmisiä; |
| --- | --- |

BE.

ottaa huomioon, että väestörakenteen muutos ja siihen liittyvä väestön ikääntyminen lisäävät hoivapalvelujen kysyntää; ottaa huomioon, että hoivatyötä ei todennäköisesti korvata tai vähennetä automaatiolla; katsoo, että tämän pitäisi kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita investoimaan hoivatalouteen lupaavana työpaikkoja luovana alana digitaalisen siirtymän puitteissa, jotta voidaan lisätä pätevän henkilöstön määrää ja houkutella alalle lisää ihmisiä;

| BF. | ottaa huomioon, että hoivatyön ja erityisesti sosiaalipalvelujen laatuvaatimuksia ei edelleenkään ole tai ne ovat puutteellisia; |
| --- | --- |

BF.

ottaa huomioon, että hoivatyön ja erityisesti sosiaalipalvelujen laatuvaatimuksia ei edelleenkään ole tai ne ovat puutteellisia;

| BG. | ottaa huomioon, että hoiva-ala tarvitsee merkittäviä investointeja, resursseja ja uudistuksia; ottaa huomioon, että vuonna 2018 sosiaalisen infrastruktuurin vuotuisen investointivajeen arvioitiin olevan Euroopassa 100–150 miljardia euroa (84); ottaa huomioon, että ikääntymistä koskevassa vuoden 2021 raportissa ennakoitiin pitkäaikaishoidon ja -tuen kustannusten kattamiseen tarvittavien julkisten menojen kasvavan 2,9 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 2070 verrattuna 1,7 prosenttiin vuonna 2016, kun taas terveeseen ikääntymiseen pohjautuva skenaario voisi merkittävästi alentaa näitä kustannuksia ja pitkäaikaishoidon tarpeiden täysimääräinen kattaminen puolestaan lisäisi niitä huomattavasti; |
| --- | --- |

BG.

ottaa huomioon, että hoiva-ala tarvitsee merkittäviä investointeja, resursseja ja uudistuksia; ottaa huomioon, että vuonna 2018 sosiaalisen infrastruktuurin vuotuisen investointivajeen arvioitiin olevan Euroopassa 100–150 miljardia euroa (84); ottaa huomioon, että ikääntymistä koskevassa vuoden 2021 raportissa ennakoitiin pitkäaikaishoidon ja -tuen kustannusten kattamiseen tarvittavien julkisten menojen kasvavan 2,9 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 2070 verrattuna 1,7 prosenttiin vuonna 2016, kun taas terveeseen ikääntymiseen pohjautuva skenaario voisi merkittävästi alentaa näitä kustannuksia ja pitkäaikaishoidon tarpeiden täysimääräinen kattaminen puolestaan lisäisi niitä huomattavasti;

| BH. | ottaa huomioon, että on ratkaisevan tärkeää ymmärtää virallisen hoivatyön ja omaishoidon välistä vuorovaikutusta; ottaa huomioon, että viralliset hoivapalvelut voivat tukea omaishoitajia esimerkiksi antamalla heille mahdollisuuden pitää vapaata ja koulutusta; ottaa huomioon, että omaishoitajien virallisen tunnustuksen puute ja siihen liittyvä omaishoitajia sekä heidän tarpeitansa koskevien tietojen puute ovat esteenä tälle vuorovaikutukselle; |
| --- | --- |

BH.

ottaa huomioon, että on ratkaisevan tärkeää ymmärtää virallisen hoivatyön ja omaishoidon välistä vuorovaikutusta; ottaa huomioon, että viralliset hoivapalvelut voivat tukea omaishoitajia esimerkiksi antamalla heille mahdollisuuden pitää vapaata ja koulutusta; ottaa huomioon, että omaishoitajien virallisen tunnustuksen puute ja siihen liittyvä omaishoitajia sekä heidän tarpeitansa koskevien tietojen puute ovat esteenä tälle vuorovaikutukselle;

| BI. | ottaa huomioon, että hoivan tarjoaminen riippuu hyvin rahoitetuista ja toimivista julkisista palveluista ja sosiaaliturvajärjestelmistä; |
| --- | --- |

BI.

ottaa huomioon, että hoivan tarjoaminen riippuu hyvin rahoitetuista ja toimivista julkisista palveluista ja sosiaaliturvajärjestelmistä;

| BJ. | ottaa huomioon, että omaishoitajia on hyvin erilaisia; ottaa huomioon, että heidän tarpeensa vaihtelevat heidän sosioekonomisen tilanteensa, heidän työmarkkinoille osallistumisensa, heidän hoivattaviensa tarpeiden sekä heidän hoivaan käyttämänsä ajan mukaan; |
| --- | --- |

BJ.

ottaa huomioon, että omaishoitajia on hyvin erilaisia; ottaa huomioon, että heidän tarpeensa vaihtelevat heidän sosioekonomisen tilanteensa, heidän työmarkkinoille osallistumisensa, heidän hoivattaviensa tarpeiden sekä heidän hoivaan käyttämänsä ajan mukaan;

| BK. | ottaa huomioon, että hermoston rappeutumissairaudet, kuten Alzheimerin tauti ja muut muistisairaudet, ovat edelleen alidiagnosoituja useimmissa Euroopan maissa; ottaa huomioon, että on selviä viitteitä siitä, että nykyinen 9 miljoonan vahvistetun dementiatapauksen määrä kaksinkertaistuu vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että naiset sairastavat suhteessa enemmän dementiaa (85); |
| --- | --- |

BK.

ottaa huomioon, että hermoston rappeutumissairaudet, kuten Alzheimerin tauti ja muut muistisairaudet, ovat edelleen alidiagnosoituja useimmissa Euroopan maissa; ottaa huomioon, että on selviä viitteitä siitä, että nykyinen 9 miljoonan vahvistetun dementiatapauksen määrä kaksinkertaistuu vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että naiset sairastavat suhteessa enemmän dementiaa (85);

| BL. | ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamies käynnisti helmikuussa 2021 oma-aloitteisen tutkimuksen komission roolista laitoshoidon purkamisprosessissa EU:ssa ja keskittyi siinä siihen, täyttääkö komissio velvoitteensa varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät EU:n varoja tavalla, joka edistää siirtymistä pois laitoksista kohti itsenäistä elämää ja osallistumista yhteisön toimintaan; |
| --- | --- |

BL.

ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamies käynnisti helmikuussa 2021 oma-aloitteisen tutkimuksen komission roolista laitoshoidon purkamisprosessissa EU:ssa ja keskittyi siinä siihen, täyttääkö komissio velvoitteensa varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät EU:n varoja tavalla, joka edistää siirtymistä pois laitoksista kohti itsenäistä elämää ja osallistumista yhteisön toimintaan;

| BM. | ottaa huomioon, että vuonna 2001 annetussa tilapäistä suojelua koskevassa direktiivissä säädetty mekanismi on otettu käyttöön ensimmäistä kertaa vastauksena suureen määrään Ukrainassa käytävää sotaa pakenevia pakolaisia, ennen kaikkea naisia, joilla on huollettavinaan lapsia ja muita henkilöitä; toteaa, että sillä taataan siirtymään joutuneille henkilöille yhtäläinen pääsy työmarkkinoille sekä mahdollisuus asumiseen, terveydenhuoltoon ja lasten koulutukseen; ottaa huomioon, että edellä mainitun mekanismin käyttöönotolla on merkittävä suora vaikutus hoiva-alaan, sillä se lisää kattavia ja yksilöllisiä hoivapalveluja tarvitsevien henkilöiden määrää EU:ssa mutta myös sekä virallisten hoivatyöntekijöiden että omaishoitajien määrää; |
| --- | --- |

BM.

ottaa huomioon, että vuonna 2001 annetussa tilapäistä suojelua koskevassa direktiivissä säädetty mekanismi on otettu käyttöön ensimmäistä kertaa vastauksena suureen määrään Ukrainassa käytävää sotaa pakenevia pakolaisia, ennen kaikkea naisia, joilla on huollettavinaan lapsia ja muita henkilöitä; toteaa, että sillä taataan siirtymään joutuneille henkilöille yhtäläinen pääsy työmarkkinoille sekä mahdollisuus asumiseen, terveydenhuoltoon ja lasten koulutukseen; ottaa huomioon, että edellä mainitun mekanismin käyttöönotolla on merkittävä suora vaikutus hoiva-alaan, sillä se lisää kattavia ja yksilöllisiä hoivapalveluja tarvitsevien henkilöiden määrää EU:ssa mutta myös sekä virallisten hoivatyöntekijöiden että omaishoitajien määrää;

| BN. | ottaa huomioon, että hoivapalvelujen laatua koskevat tiedot perustuvat lähes yksinomaan muihin kuin vakiomuotoisiin asiakastyytyväisyyskyselyihin; |
| --- | --- |

BN.

ottaa huomioon, että hoivapalvelujen laatua koskevat tiedot perustuvat lähes yksinomaan muihin kuin vakiomuotoisiin asiakastyytyväisyyskyselyihin;

| BO. | ottaa huomioon, että erityisesti ikääntyneiden, yksin asuvien, vammaisten ja köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden, pienten lasten perheiden ja yksinhuoltajien asianmukaiseen, kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen liittyvät vaikeudet vaikeuttavat merkittävästi laadukkaiden hoivapalvelujen saatavuutta; |
| --- | --- |

BO.

ottaa huomioon, että erityisesti ikääntyneiden, yksin asuvien, vammaisten ja köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden, pienten lasten perheiden ja yksinhuoltajien asianmukaiseen, kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen liittyvät vaikeudet vaikeuttavat merkittävästi laadukkaiden hoivapalvelujen saatavuutta;

| BP. | ottaa huomioon, että yhdentoista OECD-maan pitkäaikaishoidon työntekijöiden mediaanipalkka on vain 9 euroa tunnissa, kun taas sairaalassa työskentelevien – joista suurin osa on miehiä – mediaanipalkka on 14 euroa tunnissa (86); |
| --- | --- |

BP.

ottaa huomioon, että yhdentoista OECD-maan pitkäaikaishoidon työntekijöiden mediaanipalkka on vain 9 euroa tunnissa, kun taas sairaalassa työskentelevien – joista suurin osa on miehiä – mediaanipalkka on 14 euroa tunnissa (86);

| BQ. | ottaa huomioon, että yli puolet hoivatyöntekijöistä sanoo, että ei ansaitse riittävästi kattamaan perustarpeita, kuten asumista ja ruokaa, ja 31 prosentilla ei ole saatavilla riittävästi henkilönsuojaimia (87); |
| --- | --- |

BQ.

ottaa huomioon, että yli puolet hoivatyöntekijöistä sanoo, että ei ansaitse riittävästi kattamaan perustarpeita, kuten asumista ja ruokaa, ja 31 prosentilla ei ole saatavilla riittävästi henkilönsuojaimia (87);

| BR. | ottaa huomioon, että suurin osa hoivatyöntekijöistä ei ansaitse riittävästi turvatakseen tyydyttävän elintason itselleen ja perheelleen (88); |
| --- | --- |

BR.

ottaa huomioon, että suurin osa hoivatyöntekijöistä ei ansaitse riittävästi turvatakseen tyydyttävän elintason itselleen ja perheelleen (88);

Huolehtiva Eurooppa

| 1. | panee merkille, että on olennaisen tärkeää varmistaa ihmisarvo, itsenäisyys, riippumattomuus, hyvinvointi ja osallistuminen sosiaaliseen elämään laadukkaan hoivan avulla koko elämän ajan varhaiskasvatuksesta ja koulutuksesta ikääntyneiden hoivapalveluihin ja vammaisten henkilöiden tukemiseen, ja toteaa, että on pidettävä mielessä, että ihmiset ovat toisistaan riippuvaisia ja kuka tahansa saattaa tarvita hoivaa jossain elämänsä vaiheessa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa julkisten hoivapalvelujen saavutettavuuden ja saatavuuden sekä hoivan laadun, saavutettavuuden, saatavuuden, kohtuuhintaisuuden ja soveltuvuuden merkitystä ja sitä, että kaikilla hoivaa tarvitsevilla ja heitä hoitavilla olisi oltava oikeus todelliseen valinnanvapauteen heille ja heidän perheilleen sopivien hoivapalvelujen ja niiden muodon (perhehoito, yhteisöperustainen hoito, potilaskeskeinen hoito, yksilöllinen hoito tai muut muodot), paikan ja intensiteetin suhteen, niin että kiinnitetään erityistä huomiota niiden tarjontaan ja saatavuuteen syrjäseuduilla, kuten maaseudulla tai syrjäisimmillä alueilla, asuville henkilöille; katsoo, että investoinnit laadukkaiden julkisten sosiaalipalvelujen tarjoamiseen ovat olennainen keino estää huono-osaisuuden siirtymistä sukupolvelta toiselle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että hoivaa ja siihen liittyviä erilaisia toimintamalleja on kehitettävä ja suunniteltava uudelleen yksilöiden tarpeiden mukaan; ottaa huomioon, että hoivan järjestämisen mallit vaihtelevat jäsenvaltioissa, ja korostaa, että jokaisella on oikeus valita yksilölliseen tilanteeseensa parhaiten soveltuvat laadukkaat hoivapalvelut ja että jäsenvaltioiden ja EU:n on taattava tämä toimintapolitiikoissaan; huomauttaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 18 todetaan, että ”jokaisella on oikeus kohtuuhintaisiin ja korkealaatuisiin pitkäaikaishoitopalveluihin sekä varsinkin kotihoitoon ja yhteisöpohjaisiin palveluihin”, ja korostaa, että tämän periaatteen toteutumiseksi hoivan tarjontaa olisi laajennettava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että naiset muodostavat suurimman osan (76 prosenttia) hoiva-alan työvoimasta, tekevät suurimman osan omaishoidosta ja ovat myös enemmistö hoivan saajista; toteaa, että hoivatyö on edelleen aliarvostettua, siitä ei anneta tunnustusta ja omaishoitajien taloudellinen korvaus on riittämätöntä ja usein sitä ei ole lainkaan; katsoo, että tämä aliarvostus palkkauksen ja työolojen osalta sekä näkymättömyys liittyvät läheisesti alan naisvaltaisuuteen, koska suuri osa hoiva-alan työvoimasta ja omaishoitajista on naisia; tähdentää, että tämä sukupuolinäkökulma on otettava huomioon hoivastrategioita ja toimintamalleja suunniteltaessa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuo julki huolensa rakenteellisten ja taloudellisten rajoitteiden vaikutuksista siihen, minkä tyyppisiä hoivapalveluja yksilöiden saatavilla on, ja toteaa, että hoivan integrointi eri puolilla Eurooppaa on tällä hetkellä rajallista, koska asianmukaisia kannustimia ja rakenteita ei ole; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että on tärkeää soveltaa hoiva-alaa koskeviin yhteisiin eurooppalaisiin toimiin yhdennettyä ja oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa kiinnitetään yhtä lailla huomiota ihmisten fyysisiin, psyykkisiin ja sosiaalisiin, henkilökohtaisiin ja kotitalouden tarpeisiin; korostaa, että on tärkeää yhtenäistää lähestymistapoja terveydenhuolto- ja sosiaalijärjestelmien sekä virallisen hoivatyön ja omaishoidon välillä; painottaa koordinoinnin merkitystä paikallisten, alueellisten ja kansallisten hoivatyöhön liittyvien toimintamallien välillä EU:n jäsenvaltioiden kesken ja horisontaalista ja alakohtaista integrointia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa tarvetta kehittää kunnianhimoinen ja osallistava eurooppalainen hoito- ja hoivastrategia, jolla varmistetaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet saada hoivaa kiinnittäen erityistä huomiota muita heikommassa asemassa oleviin henkilöihin ja joka edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että ennaltaehkäisy on keskeistä; kehottaa sisällyttämään osaksi kokonaisvaltaista eurooppalaista hoito- ja hoivastrategiaa primaariprevention, sekundaariprevention ja tertiaariprevention (89), joihin sisältyy asiaankuuluvan koulutuksen ja tiedottamisen, seulonnan, varhaisen havaitsemisen, ennaltaehkäisyn ja soveltuvan seurannan asianmukainen käyttö ei-tarttuvien tautien osalta; kehottaa komissiota omaksumaan kattavan ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan hoivaan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota vahvistamaan EU:n kriisinsietokykyä ja valmiuksien kehittämistä terveyskriisejä varten; kehottaa komissiota edistämään tutkimusta ja innovointia määrittämällä ensisijaisia aloja tulevalle tutkimus- ja kehittämistoiminnalle nykyisten ja tulevien sairauksien pohjalta sekä hoiva-alaan liittyvien mahdollisuuksien kehittämistä edelleen myös yksityisille toimijoille; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että kaikkien EU:n toimien tavoitteena hoivan, työmarkkinoiden ja sosiaalipalvelujen alalla olisi oltava tasavertainen tulonsaaja / tasavertainen hoivaaja -mallin, jossa miehet ja naiset toimivat tasavertaisesti palkkatyössä työmarkkinoilla ja palkattomassa työssä kotitalous- ja hoivatehtävissä, edistämisen; korostaa, että on tärkeää varmistaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen kaikkiin toimintapolitiikkoihin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan hoiva-alaan, vahvistamaan kestäviä, suurempia ja riittäviä investointeja ja rahoitusta ja varmistamaan ne, jotta voidaan taata hoivaa tarvitseville henkilöstömäärältään riittävien kohtuuhintaisten ja laadukkaiden hoiva- ja kotitalouspalvelujen yhtäläinen saatavuus sekä hoivatyöntekijöille mahdollisuus aktiiviseen ja tyydyttävään työelämään ja riittävä palkka, joka tarjoaa kunnolliset mahdollisuudet elää ja luoda uraa alalla taitojen sertifioinnin ja validoinnin avulla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan rahoituksen saatavuutta kaikentyyppisille hoivapalveluille ja käyttämään parhaalla mahdollisella tavalla Euroopan rakenne- ja investointirahastoja lastenhoitoon ja ikääntyneiden ja muiden hoivaa tarvitsevien henkilöiden hoitoon tehtäviin investointeihin ESR+:n, InvestEU:n ja muiden sosiaalisiin investointeihin kannustavien rahoitusvälineiden kautta sekä elpymis- ja palautumistukivälinettä, EU4Health-ohjelmaa ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoja investointeihin julkisen vallan takaamaan hoitoon ja edistämään saavutettavien ja kohtuuhintaisten palvelujen tarjoamista kaikille; kehottaa komissiota vastaamaan odotuksiin ja luomaan synergioita, jotka koskevat sukupuolten tasa-arvoa, muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden osallistamista ja digitaaliseen ja vihreään siirtymään tehtäville investoinneille asetettavia normeja, esimerkiksi tukemaan hoivan ja hoivahankkeiden viherryttämistä ja käynnistämään ympäristön kannalta kestävää hoivaa koskevan aloitteen, sillä hoivainfrastruktuureilla on huomattavia kielteisiä ympäristövaikutuksia, jotka on ratkaistava ja joita on lievennettävä ohjaavien periaatteiden mukaisesti; kehottaa komissiota laatimaan tästä jäsenvaltioille ohjeita ja etenemissuunnitelman yhteisiä standardeja varten; kehottaa Euroopan investointipankkia harkitsemaan hoiva-alan ja hoivatalouden kehittämisen sisällyttämistä vuotuiseen talousarvioonsa osana sen oman sukupuolten tasa-arvoa ja naisten taloudellisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskevan strategian täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyytää asiaa koskevaa investointipakettia, jolla edistetään EU:n hoiva-alaa ja hoivataloutta sekä varmistetaan eri ohjelmien ja aloitteiden välinen koordinointi strategian täytäntöön panemiseksi tehokkaasti; kehottaa jälleen kerran kehittämään monivuotisessa rahoituskehyksessä ja siihen liittyvissä ohjelmissa sukupuolitietoisen budjetoinnin välineitä, joiden avulla voidaan seurata sukupuolten tasa-arvon edistämiseen kohdennettua erityisrahoitusta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa EU:n ja jäsenvaltioiden velvoitteista ja sitoumuksista, jotka koskevat siirtymistä eriytetyistä laitoksista yhteisöperustaiseen hoitoon ja perhehoitoon sekä itsenäisen asumisen ja tuen erilaisten mallien edistämistä; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään saatavilla olevia EU:n ja jäsenvaltioiden varoja tämän siirtymän nopeuttamiseen ja yksilöllisen riippumattomuuden ja itsenäisen elämän tukemiseen antamalla tukea keinoille vahvistaa itsenäisyyttä, kuten kodin muutostöitä tai digitaalisten ilmaisinjärjestelmien ja avustavan teknologian asentamista kotiin, noudattaen kaikilta osin vammaisyleissopimuksen määräyksiä ja tavoitteita; kehottaa komissiota toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että EU:n varoja käytetään siirtymiseen laitoshoidosta yhteisöperustaiseen hoitoon ja perhehoitoon ja samalla varmistetaan perhehoidon monimuotoisuus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että pimeän työn vähentämiseksi virallisessa hoivatyössä on tärkeää tarjota julkista rahoitusta aidoille hoivapalvelujen tarjoajille sosiaaliturvajärjestelmissä tai verotuilla, jotka tekevät laillisten ja reilujen hoivapalvelujen tarjoamisesta kohtuuhintaista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan yleisen sairausvakuutusturvan, lisäämään terveydenhuoltoon tehtäviä investointeja ja rahoittamaan ensisijaisesti yhteisöperustaista hoitoa ja perusterveydenhuoltoa; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan kiireellisesti nykyiset esteet kaikkien, myös paperittomien maahanmuuttajien, saatavilla olevalta terveydenhuollolta ja kiinnittämään erityistä huomiota naisiin, joihin kohdistuu moniperusteista syrjintää; kehottaa varmistamaan suuremmat ja kohtuulliset palkat ja kunnolliset työolot hoivatyöntekijöille, terveydenhuollon avustavalle henkilöstölle ja muulle tukihenkilöstölle; |
| --- | --- |

16.

| 17. | painottaa, että huomattava osa hoivamalleista, -palveluista ja -laitoksista perustuu laitospohjaiseen ja vanhentuneeseen malliin ja nykyaikaisten laatukriteerien alapuolella eivätkä ne vastaa hoivaa saavien henkilöiden fyysisiä, sosiaalisia ja psyykkisiä tarpeita ja toiveita; painottaa, että hoivaa tarvitsevat henkilöt olisi asetettava hoivapolitiikkojen ja -palvelujen suunnittelun, täytäntöönpanon ja arvioinnin kaikkien vaiheiden keskiöön tutkimalla innovatiivisia ratkaisuja, uusia malleja ja välineitä hoivan tarjoamiseksi, edistämällä sosiaalista osallisuutta ja eri sukupolvien ymmärrystä hoivaa tarvitsevien ihmisten yksilöllisistä tarpeista ja pyrkimällä siirtymään laitoshoidosta perhehoitoon ja yhteisöperustaiseen hoitoon ja edistämään itsenäisen elämän ja tuen erilaisia malleja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että ihmiskeskeinen ja yksilöllinen hoiva on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa hoivan saajien ja heidän hoitajiensa ihmisarvo ja täysipainoinen osallistuminen yhteisöön ja osallisuus siinä; korostaa, että tämä ihmiskeskeiseen lähestymistapaan siirtyminen edellyttää hoivan integroimista kokonaisvaltaisempiin hoivasuunnitelmiin, jotta voidaan parantaa hoivan saajille koituvia etuja ja hoivan laatua; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa tarvetta hyödyntää täysipainoisesti digitaalisia ratkaisuja, jotta voidaan auttaa hoivan tarpeessa olevia henkilöitä itsenäiseen ja riippumattomaan elämään; korostaa myös tarvetta parantaa heidän itsemääräämisoikeutensa kunnioittamista ja kehittää sekä hoiva-alan ammattilaisten että hoivan saajien riippumattomuutta yksilöllisellä lähestymistavalla hoivan suunnitteluun ja budjetointiin, mihin kuuluu räätälöity terveydenhuolto ja henkilökeskeinen hoiva soveltuvien työkalujen avulla, samalla kun varmistetaan, että hoivaa ja tukea tarvitsevilla henkilöillä on laadukkaita ihmiskontakteja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että hoivan kehittämisessä olisi otettava huomioon kaikki käyttäjäryhmät ja heidän eroavaisuutensa; toteaa, että hoivapalvelujen suunnittelijat, mitoittajat ja tarjoajat ovat vastuussa palvelujen käyttäjien tarpeista, heidän voimaannuttamisestaan ja käyttäjäpohjaisen lähestymistavan merkityksestä palvelujen kehittämisessä ja että ikääntyneille ja vammaisille henkilöille tarkoitettuja hoivapalveluja on suunniteltava ja kehitettävä yhdessä käyttäjien kanssa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan tietoja ja parhaita käytäntöjä sellaisen virallisia hoivapalveluja ja omaishoitoa koskevan yhteisen eurooppalaisen laatukehyksen kehittämiseksi, joka perustuu itsenäisyyttä, riippumattomuutta ja hyvinvointia koskeviin oikeuksiin ja muun muassa WHO:n kehykseen, jonka avulla maita autetaan luomaan pitkäaikaishoidon integroitu jatkumo, ja joka kattaa kaikki hoivapuitteet, kannustaa ylöspäin suuntautuvaan sosiaaliseen lähentymiseen, takaa kaikille kansalaisille yhtäläiset oikeudet ja parantaa elämänlaatua; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita niiden tiedonkeruuinfrastruktuurien parantamisessa tämän laatukehyksen mukaisesti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa lisäksi vaihtamaan parhaita käytäntöjä parhaasta tavasta tukea ryhmiä, joilla on erityisiä hoivatarpeita (kuten yksinhuoltajat, jotka ovat pääasiassa naisia, vakavasti sairaiden lasten vanhemmat ja ikääntyneet); |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että hoivatarpeiden lisääntyminen edellyttää haasteisiin vastaamiseksi EU:n yhteistä lähestymistapaa, ja kehottaa laatimaan ehkäisevää terveydenhuoltoa koskevan konkreettisen eurooppalaisen strategian osana ratkaisua terveydenhuoltojärjestelmään kohdistuvaan kasvavaan paineeseen; toteaa, että hoivapalveluita olisi kehitettävä siten, että parannetaan hoivan jatkuvuutta, ennaltaehkäisevää terveydenhuoltoa ja kuntoutusta sekä edistetään itsenäistä elämää, ja korostaa elinikäisen terveyden edistämisen ja siihen liittyvää koulutusta, sairauksien ehkäisemistä ja säännöllisiä terveystarkastuksia koskevien ohjelmien merkitystä sekä tehokkaampia terveydenhuolto-ohjelmia terveenä ikääntymistä koskevan prosessin edistämiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti WHO:n terveen ikääntymisen vuosikymmen -aloitteeseen laatimalla EU:ssa tervettä ikääntymistä koskevia suunnitelmia, jotka kattavat terveys- ja hoivapalvelujen saatavuuden, ja strategioita terveyden edistämiseksi ja sairauksien ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota johtamaan toimia hoivan alalla ja asettamaan hoivapalvelujen rahoitukselle, saatavuudelle, laadulle, tehokkuudelle ja kestävyydelle kunnianhimoisia tavoitteita jäsenvaltioita ja asiaankuuluvia sidosryhmiä, työmarkkinaosapuolet mukaan luettuina, kuullen ja kehittämään yhdenmukaisia määritelmiä ja indikaattoreita, joilla arvioidaan näitä tavoitteita lasten, ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden kannalta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että tarvitaan tulostaulua, jolla seurataan laadukasta hoivaa koskevan oikeuden toteutumista julkisessa, yksityisessä, virallisessa ja epävirallisessa yhteydessä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa, että EU:n olisi hyödynnettävä ihmisarvoista hoivatyötä koskevaa ILO:n 5R-kehystä (tunnustetaan palkaton hoivatyö, vähennetään sitä ja jaetaan se uudelleen, palkitaan palkallisesta hoivatyöstä) ja taattava hoivatyöntekijöiden edustus, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että olisi edistyttävä kohti hoivataloutta, jossa hoivaan sovelletaan integroitua, kokonaisvaltaista, sukupuolisensitiivistä ja elinikäistä lähestymistapaa; korostaa, että tähän olisi sisällyttävä lainsäädäntötoimenpiteitä ja investointeja EU:n tasolla, jotta voidaan edistää kunnollisia työoloja ja lisätä hoiva-alan työn houkuttelevuutta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin jatkopäätelmissä on korostettava hoivaa koskevan eurooppalaisen lähestymistavan tarvetta, koska hoiva on keskeinen ala Euroopan tulevaisuuden kannalta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota esittämään kunnianhimoisen, perusteellisen ja tulevaisuuden tarpeet huomioon ottavan eurooppalaisen hoito- ja hoivastrategian, joka perustuu kaikkien oikeuteen saada kohtuuhintaista, saavutettavaa ja laadukasta hoivaa, muihin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa ja EU:n strategisissa asiakirjoissa esitettyihin periaatteisiin ja sekä hoivan saajien että heitä hoitavien yksilöllisiin oikeuksiin ja tarpeisiin; toteaa, että strategian olisi katettava ihmisen koko elämä siten, että se kohdennetaan ihmisten tarpeisiin ja niihin vastataan kriittisinä aikoina, luodaan pohjaa hoivapalvelujen jatkuvuudelle koko heidän elämänsä ajan sekä edistetään sukupolvien välistä solidaarisuutta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että tämän strategian olisi perustuttava julkisesti saatavilla oleviin luotettaviin, ymmärrettäviin ja vertailukelpoisiin tietoihin sekä hoivaa antavien että hoivan saajien tilanteesta ja ryhmistä sukupuolen, iän, kansallisuuden, etnisen alkuperän (90), vammaisuuden, sosioekonomisen aseman, saatavuuden ja saavutettavuuden, tarjotun tai saadun hoivan tyypin ja eri hoitoympäristöjen (yksityinen tai julkinen, laitos-, perhe- tai yhteisöperustainen hoito) mukaan eriteltyinä, siihen olisi sisällyttävä konkreettisia ja edistyksellisiä tavoitteita ja aikataulu ja indikaattoreita, joilla arvioidaan edistymistä, ja sillä olisi puututtava eriarvoisuuteen ottaen huomioon eurooppalaisten yhteiskuntien hoivatarpeet; kehottaa jälleen komissiota ja jäsenvaltioita saattamaan ajan tasalle tilastollisen kehyksen luotettavien, vertailukelpoisten ja eriteltyjen tietojen keräämiseksi ja varmistamaan siinä yksityisyyden suojaa ja perusoikeuksia koskevien normien täydellisen noudattamisen; kehottaa komissiota kehittämään keskitetysti hallinnoituja yksityiskohtaisia ajankäyttötutkimuksia, jotka on eritelty edellä mainituilla muuttujilla, jotta voidaan arvioida palkattoman työn arvoa kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että eurooppalaisen hoito- ja hoivastrategian valmistelussa on kuultava kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä EU:n, kansallisella ja paikallisella tasolla, myös omaishoitajien edustajia ja potilasjärjestöjä, jotta voidaan ottaa huomioon heidän tilanteidensa ja tarpeidensa moninaisuus, ja painottaa, että strategiassa olisi yksilöitävä sen kohderyhmät; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota sisällyttämään eurooppalaiseen hoito- ja hoivastrategiaan kattavia väkivallan ja häirinnän vastaisia toimenpiteitä, jotka koskevat erityisesti kaikenlaisen ikääntyneiden henkilöiden ja hoitajien kaltoinkohtelun torjuntaa, jotta voidaan torjua huolestuttavia ilmiöitä, kuten auttamatta jättämistä, laiminlyöntejä ja fyysisten tai kemiallisten rajoitteiden perusteetonta käyttöä erityisesti pitkäaikaishoidon ja -tuen alalla; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään koulutusta omaishoitajille ja hoivatyön tekijöille hoivaan liittyvän väkivallan ja häirinnän ehkäisemiseksi, kieltämiseksi ja torjumiseksi sekä luomaan riippumattomia ja tehokkaita mekanismeja niistä ilmoittamista ja niihin puuttumista varten; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että hoivatalouteen kohdennetut investoinnit sisällytetään (tarkistettuihin) kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin, koheesiorahastoon ja kaikkiin muihin asiaankuuluviin EU:n rahoitusvälineisiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että nouseva senioritalous voisi muuttua yhdeksi tärkeimmistä talouden moottoreista erityisesti maaseudulla ja tuoda terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon aloille mahdollisuuksia tarjota laadukasta hoitoa tehokkaammin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota perustamaan EU:n tasa-arvoisen hoivan päivän joka karkauspäiväksi 29. helmikuuta, jotta voidaan lisätä tietoisuutta hoivatyön ja hoitajien aliarvostuksesta ja näkymättömyydestä yhteiskunnissamme; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään välittömiin hoivatarpeisiin vastaamisen ohella toimintapolitiikkoja ja toimenpiteitä, joilla puututaan niiden syihin, kuten köyhyyteen, sosiaaliseen syrjäytymiseen ja muihin rakenteellisiin esteisiin, jotka estävät laadukkaan hoivan yhdenvertaisen saatavuuden, ennen kaikkea työllisyyteen, koulutukseen sekä kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen liittyviin haasteisiin; |
| --- | --- |

37.

Laadukasta hoitoa kaikille lapsille

| 38. | pitää myönteisinä komission suunnitelmia Barcelonan tavoitteiden tarkistamiseksi osana EU:n hoito- ja hoivastrategiapakettia; kehottaa kannustamaan ylöspäin tapahtuvaan lähentymiseen ja lisäinvestointeihin, jotta kaikille lapsille EU:ssa on tarjolla laadukasta julkista hoitoa, muun muassa nostamalla merkittävästi tavoitetasoa kaikille lapsille tarkoitettujen lastenhoitopalvelujen saatavuudessa, mukaan lukien alle kolmevuotiaat, köyhyydessä elävät, sosiaalisesti syrjäytyneet ja syrjinnän eri muodoista kärsivät lapset, ja asettamalla tarkoin määriteltyjä indikaattoreita, joilla seurataan alle yksivuotiaille lapsille tarkoitettujen lastenhoitopaikkojen saatavuutta; kehottaa komissiota sisällyttämään tavoitteisiin uuden tavoitteen lastenhoidon tarjoamisesta koulupäivän jälkeen; kehottaa jäsenvaltioita, jotka ovat jääneet jälkeen vuoden 2002 Barcelonan tavoitteista, toteuttamaan mahdollisimman pian kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta saavutetaan tavoite, jonka mukaan vähintään 90 prosentille kolme vuotta täyttäneistä alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmivuotiaista lapsista on tarjolla päivähoitoa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | muistuttaa, että EU:n varoja (ERI-rahastot ja erityisesti Euroopan sosiaalirahasto plus sekä elpymis- ja palautumistukiväline) olisi käytettävä täydentämään jäsenvaltioiden lastenhoitoon tekemiä investointeja; kehottaa komissiota edistämään investointeja lastenhoitopalveluihin jäsenvaltioiden käyttämissä EU:n rahoitusvälineissä; korostaa, että julkiset investoinnit ja lastenhoitoalan työntekijöiden laadukkaat työolot ja -ehdot ovat keskeisen tärkeitä laadukkaan lastenhoidon tarjoamiselle; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan lastenhoidon ja koulunkäynnin, koulun jälkeiset harrastukset mukaan luettuina, ja muut toimintapolitiikat ja toimenpiteet, joilla tuetaan kaikkia lapsia ja heidän perheitään, osallistavalla ja yhdennetyllä tavalla soveltaen lapsikeskeistä lähestymistapaa ja kiinnittäen erityistä huomiota muita heikommassa asemassa oleviin lapsiin, kuten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa oleviin tai niistä jo kärsiviin lapsiin sekä maahanmuuttajalapsiin ja vähemmistöihin kuuluviin lapsiin, ja niin, että edesautetaan eurooppalaisen lapsitakuun nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa, mihin kuuluu sitoumus taata tosiasiallinen ja maksuton laadukas varhaiskasvatus avun tarpeessa oleville lapsille (91); kehottaa jäsenvaltioita kehittämään vammaisille lapsille henkilökohtaisia avustuspalveluja ja varmistamaan ihmisarvoiset ja laadukkaat työolot vammaisten lasten kanssa työskenteleville ammattilaisille; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että covid-19-kriisi ja Ukrainan sodan pakolaisten saapuminen voivat pahentaa entisestään köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien lasten tai laadukkaan hoivan tarpeessa olevien lasten tilannetta; kehottaa siksi jälleen (92) jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään kiireellisesti eurooppalaisen lapsitakuun rahoitusta vähintään 20 miljardilla eurolla, jotta voidaan torjua lapsiin ja heidän perheisiinsä vaikuttavaa köyhyyttä ja edistää tavoitetta köyhyyden vähentämisestä vähintään 15 miljoonalla vuoteen 2030 mennessä, mukaan lukien vähintään 5 miljoonaa lasta kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palauttaa mieliin, että sosiaalinen suojelu ja yksilöiden ja perheiden tukeminen, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten suurperheiden, yksinhuoltajaperheiden tai vammaisten lasten perheiden, on olennaisen tärkeää, ja kehottaa toimivaltaisia kansallisia viranomaisia varmistamaan riittävät ja saavutettavat yleiset sosiaaliturvajärjestelmät kaikille ja integroidut lastensuojelujärjestelmät, jotta ketään ei jätetä jälkeen, mukaan lukien tehokkaat ennaltaehkäisevät, varhaiseen puuttumiseen ja perheiden tukemiseen tähtäävät toimenpiteet, jotta varmistetaan niiden lasten turvallisuus, jotka elävät vailla vanhempien huolenpitoa tai ovat vaarassa menettää vanhempiensa huolenpidon, ja kehottaa toteuttamaan myös siirtymistä laitoshoidosta laadukkaaseen perhe- tai yhteisöperustaiseen hoitoon tukevia toimenpiteitä; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään investointeja lastensuojelujärjestelmiin ja sosiaaliturvapalveluihin, sillä ne ovat tärkeä osa lapsitakuun täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan vanhemmille jatkuvaa kokonaisvaltaista ja integroitua tukea, mukaan lukien äitiys-, isyys- ja vanhempainrahaoikeudet ja vanhemmuuteen liittyvät toimenpiteet, jotka olisi otettava huomioon myös eläkejärjestelmissä, matalan kynnyksen sosiaalipalvelut, kuten päivähoito, neuvonta, sovittelu tai psykososiaalinen tuki, joilla miehiä kannustetaan merkittävämpään rooliin ja siten varmistetaan heidän yhtäläinen osallistumisensa palkattomaan hoivatyöhön ja kotitalouden velvollisuuksiin, mukaan lukien hyvin pienten lasten ja vammaisten lasten hoito; korostaa riittävien, saavutettavien ja kohtuuhintaisten hoivainfrastruktuurien ja -palvelujen merkitystä erityisesti yksinhuoltajille, joiden suuri enemmistö on naisia, sekä pienituloisille ja tulojen suhteen epävarmuudessa eläville perheille, jotka ovat köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään standardoituja tasa-arvoa koskevia tietoja, jotka eritellään direktiiveillä 2000/43/EY, 2000/78/EY ja 2006/54/EY suojatuilla perusteilla, vapaaehtoisen osallistumisen, luottamuksellisuuden, itsemäärittelyn ja tietoon perustuvan suostumuksen pohjalta ja noudattaen EU:n tietosuojan ja perusoikeuksien keskeisiä periaatteita ja normeja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että on tärkeää varmistaa saavutettava, saatavilla oleva, kohtuuhintainen ja osallistava laadukas lastenhoito, jossa käytetään oikeuksiin perustuvaa lapsikeskeistä lähestymistapaa, joka täyttää vaatimukset vanhempien työaikana ja koulujen lomien aikana ja joka helpottaa vanhempien yhtäläisiä mahdollisuuksia palata työelämään ja tukee työ- ja yksityiselämän tasapainoa, sillä se on yksi tärkeimmistä tekijöistä naisten täysipainoisessa osallistumisessa työmarkkinoille; korostaa, että sen olisi samalla vastattava lasten ja heidän vanhempiensa erityistarpeisiin, jotka liittyvät esimerkiksi vammaisuuteen, sairauteen tai työskentelyyn tietyllä alalla; muistuttaa, että sukupuolten epätasa-arvolla hoiva- ja työllisyysasioissa on elinikäisiä kielteisiä vaikutuksia monien naisten työmarkkinoille osallistumiseen ja urakehitykseen, mikä johtaa merkittävään sukupuolten väliseen eroon eläkkeissä ja suuriin eroihin vanhuusiän köyhyysasteessa; |
| --- | --- |

44.

Laadukkaiden hoivapalvelujen yhtäläinen saatavuus

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan oikeuden hoivaan ja uudistamaan ja integroimaan sosiaalipalvelunsa ja sosiaaliturvajärjestelmänsä siten, että hoivapalvelut ja hoidot ovat tosiasiallisesti, kattavasti, yhtäläisesti ja oikea-aikaisesti saatavilla koko elämän ajan yksilöllisen lähestymistavan mukaisesti, ja ottamaan sosiaaliturvajärjestelmiinsä ratkaisuja, joilla varmistetaan yksilöllinen lähestymistapa ja käyttäjien suurempi riippumattomuus, kun he valitsevat palveluja ja työsuhdetyyppejä, jotka sopivat parhaiten sekä hoivan saajien että hoivatyötä tekevien tarpeisiin ja suojelevat molempien oikeuksia, mukaan lukien henkilökohtaiset kotitalouspalvelut, henkilökohtainen avustaminen ja muut kotihoitopalvelujen työsuhdemuodot, jotta voidaan lisätä hoivan jatkuvuutta, ehkäisevää terveydenhuoltoa, kuntoutusta, työperäisten sairauksien parempaa ehkäisemistä, diagnosointia ja hoitoa, riippumattomuutta, itsenäistä asumista ja yhteisöön osallistumista; kiinnittää huomiota tarpeeseen erottaa hoivaetuudet muiden sosiaalisten tulonsiirtojen tukikelpoisuudesta ja poistaa rakenteelliset esteet, jotka johtavat hoivapalvelujen ja muiden tukipalvelujen käyttämättä jättämiseen tai lykkäämiseen; viittaa kaikkien hoivatyöntekijöillä, erityisesti eri statuksilla olevien vierastyöläisten, tarpeisiin, sillä nämä voivat kohdata erityisiä esteitä hoivan saatavuudessa, moniperusteista syrjintää, syrjäytymistä ja työssäkäyvien köyhyyttä; |
| --- | --- |

45.

| 46. | panee merkille, että saavutettavuus perustuu useiden tekijöiden, kuten räätälöityjen hoitopalvelujen saatavuuden, kustannusten ja joustavuuden, mutta myös riittävän hoivatyövoiman, ihmisarvoisten työolojen, odotusajan, maantieteellisen etäisyyden lähimpään hoivapalveluun, asianmukaisen julkisen infrastruktuurin ja liikenteen, yhdistelmään; katsoo, että tähän liittyen olisi oltava saatavilla, edistettävä, arvostettava ja tunnustettava hoivapalvelujen tarjoamisen erilaisia muotoja ja erityisesti perheessä ja yhteisöllisessä ympäristössä tarjottavien hoivapalvelujen tarjontaa olisi lisättävä ja asetettava etusijalle siirtyminen laitoshoidosta perhehoitoon ja yhteisöperustaiseen hoitoon; viittaa väestörakenteen muutokseen lisääntyneiden hoivatarpeiden merkittävänä tekijänä, joka edellyttää merkittäviä investointeja EU:lta ja jäsenvaltioilta sekä sellaisten hallinnollisten esteiden tunnistamista ja poistamista, jotka estävät hoivan saajia ja heidän perheitään tosiasiallisesti hyödyntämästä oikeaan aikaan soveltuvia hoiva- ja tukiratkaisuja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa vihreiden ympäristöjen vaikutusta ja hoivaa tarvitsevien ihmisten päivittäistä pääsyä erilaisiin luonto- ja ulkoiluympäristöihin laadukkaissa elinoloissa, toteaa tutkimusten osoittavan, että luontoon pääsyllä on huomattavia hyötyjä kaikkien ja erityisesti hoivaa tarvitsevien henkilöiden fyysiselle ja henkiselle terveydelle, ja korostaa tarvetta helpottaa hoivasta riippuvaisten ihmisten pääsyä luontoon ja ulkoilemaan sekä tukea luontoon perustuvia ratkaisuja hoiva-alalla; |
| --- | --- |

47.

| 48. | panee merkille, että digitaaliset teknologiat ovat lupaava kehityssuunta hoivapalvelujen tukemisessa, mutta vain, jos niiden kehittämisen lähtökohtana on käyttäjälähtöisyys ja ne ovat modulaarisia (93) ja räätälöityjä; korostaa tähän liittyen, että komission ja jäsenvaltioiden on puututtava hoivatyöntekijöiden ja omaishoitajien sekä hoivan saajien digitaalisten taitojen puutteeseen toteuttamalla erityisesti näille ryhmille kohdennettuja ohjelmia; korostaa, että tätä olisi täydennettävä parantamalla internetyhteyksiä ja erityisesti käyttäjäystävällisiä ja räätälöityjä digitaalisia ratkaisuja, jotka ovat kaikkien hoivan saajien ja hoivatyötä tekevien saatavilla, jotta voidaan tukea digitaalisten terveyspalvelujen ja sähköisten hoivapalvelujen kehittämistä ja teknologisen kehityksen mahdollisuuksia vähentää eriarvoisuutta terveys- ja hoivapalvelujen saatavuudessa ja esteitä niiden rajatylittävälle tarjonnalle; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään EU4Health- ja Digitaalinen Eurooppa -rahoitusta sekä hoivan saajien että hoivatyötä tekevien digitaalisen lukutaidon tukemiseksi ja parantamiseksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | painottaa, että olisi varmistettava, ettei hoivaa tuotteisteta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään välineitä, joita tarvitaan hoivapalvelujen ja hoitojen saavutettavuuden, saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden säännölliseen arviointiin; korostaa, että saavutettavuuden periaatetta sovelletaan myös ja se olisi pantava määrätietoisesti täytäntöön kaikissa hoiva- ja tukipalveluissa, joilla varmistetaan ihmisarvo ja riippumattomuus, sekä fyysisessä että digitaalisessa ympäristössä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suosimaan tulosperusteisia indikaattoreita hoivan saavutettavuuden osalta, kuten ilmoitetut vaille tarvittavaa hoivaa jäämiset; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että on tärkeää investoida oikea-aikaisesti hoivapalveluihin, tunnistaa osaamisvajeet ja arvioida tulevia henkilöstö- ja koulutustarpeita yksittäisten ammattien, alojen ja alueiden tasolla kiinnittäen erityistä huomiota väestötiheyteen ja väestön hoivatarpeisiin, jotta näin voidaan varmistaa riittävä ja kestävä henkilöstömäärä ja torjua eriarvoisuutta palvelujen ja hoivan saatavuudessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään laadukkaat ja kattavat hoitoalan standardit ja indikaattorit sekä virallisille hoivapalveluille että omaishoidolle, kotipalveluille ja julkisia ja yksityisiä puitteita varten, mukaan lukien hoivatyötä tekevien pätevyys- ja koulutusvaatimukset, sekä työkalut niiden täytäntöönpanon tehokasta seurantaa varten; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että sekä EU:n sisäisten liikkuvien työntekijöiden että EU:n ulkopuolisten vierastyöläisten tarjoamat rajatylittävät hoivapalvelut, mukaan lukien hoitajan asuessa kotitaloudessa, ovat usein ratkaisevan tärkeitä kasvavien hoivatarpeiden tyydyttämiseksi; palauttaa mieliin, että useimmat näistä vierastyöläisistä ovat naisia ja että maailmanlaajuiset hoiva-alan ketjut vaikuttavat heihin; korostaa, että henkilöiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yksi EU:n peruspilareista, mutta rajatylittävää hoivaa koskevia haasteita on edelleen olemassa; kehottaa suojelemaan kaikkien hoivatyöntekijöiden ja hoivaa saavien sosiaaliturvaoikeuksia osana oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen tällä alalla sekä varmistamaan ihmisarvoiset työolot ja kitkemään pimeän työn; kannustaa jäsenvaltioita muun muassa kehittämään rajatylittävää koulutusta erityisesti raja-alueilla, helpottamaan rajatylittävää hoivan tarjoamista ja vaihtamaan hoiva-alan parhaita käytäntöjä, jotta voidaan torjua ”hoitajavuotoa” ja puutetta laadukkaasta hoidosta alueilla tai maissa, joista hoitajat tulevat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa jälleen YK:n vammaisyleissopimuksen seurantakomitean Euroopan unionin vuonna 2015 hyväksytystä ensimmäisestä raportista antamien loppupäätelmien mukaisesti laatimaan vammaisuuden yhteisen määritelmän sekä tunnustamaan vastavuoroisesti vammaisaseman jäsenvaltioissa, jotta voidaan poistaa perustavanlaatuinen este vammaisten henkilöiden EU:n sisäiseltä liikkuvuudelta ja mahdollistaa vammaisille henkilöille terveys- ja hoivapalvelujen ja muiden itsenäistä asumista helpottavien palvelujen saatavuus sekä yhtäläiset koulutus- ja työllistymismahdollisuudet; kehottaa ottamaan eurooppalaisen vammaiskortin käyttöön ja laajentamaan sen kaikkiin jäsenvaltioihin viitoittaen tietä vammaisuuden eurooppalaiselle määritelmälle ja antaen vammaisille henkilöille mahdollisuuden käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen esteettömässä Euroopassa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa asettamaan mielenterveyden etusijalle ja ottamaan sen huomioon kansanterveys- ja hoivapolitiikoissa EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla; kehottaa komissiota ehdottamaan eurooppalaista mielenterveysstrategiaa, jonka tarkoituksena on varmistaa hyvä mielenterveys kaikille, jossa määritetään kaikkien sukupolvien mielenterveyteen liittyvät haasteet kaikissa asiaa koskevissa ympäristöissä ja jossa torjutaan mielenterveyteen liittyviä stereotypioita ja leimautumista; korostaa, että tämä olisi tehtävä sukupuolisensitiivisellä tavalla kiinnittäen erityistä huomiota muita heikommassa asemassa oleviin ja vähäosaisimpiin ryhmiin; korostaa laadukkaan mielenterveyden ja hoivan merkitystä kautta elämän, mikä kattaa lapsuuden, koulutuksen ja työelämän sekä strategioita, joilla ehkäistään, havaitaan ja edistetään tosiasiallisesti saatavilla olevaa, kohtuuhintaista ja asianmukaista laadukasta hoitoa, joka parantaa kaikkien aikuisten, myös pitkäaikaishoitoa tarvitsevien, elämänlaatua; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa emotionaalisen, psyykkisen, sosiaalisen ja hengellisen hoivan ja tuen sekä muiden mielenterveyspalvelujen kuin lääkityksen merkitystä palliatiivista hoitoa saavien henkilöiden elämänlaadun parantamisessa; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään integroitujen palliatiivisten hoitopalvelujen saatavuutta kivun ja epämukavuuksien lievittämiseksi ja parantumattomasti sairaiden ihmisten ihmisarvon ja elämänlaadun säilyttämiseksi, sen jälkeen kun kaikkia aktiivisia hoitokeinoja on perinpohjaisesti harkittu ja ne on havaittu tehottomiksi; kehottaa niitä myös varmistamaan asianmukaisen tuen heitä hoivaaville; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vaatii sairaanhoitajille helpompaa pääsyä mielenterveyttä ja fyysistä terveyttä tukevien palvelujen pariin; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan tilapäistä suojelua saavien henkilöiden välittömän ja kokonaisvaltaisen pääsyn laadukkaisiin hoivapalveluihin ja toteuttamaan tämän ilman minkäänlaista syrjintää ja kiinnittäen erityistä huomiota heidän fyysisiin ja psyykkisiin tarpeisiinsa, jotka ovat seurausta sodasta ja pakolaisuudesta: kehottaa myös turvaamaan yhtäläiset ja kunnolliset työolot ja -ehdot ja kohtuullisen palkkauksen tilapäistä suojelua saaville henkilöille, jotka etsivät työtä hoiva-alalla; painottaa, että tätä tarkoitusta varten on olennaista lisätä valmiuksia ja investointeja hoiva-alalle; |
| --- | --- |

57.

Laadukasta pitkäaikaishoitoa pitkää ja laadukasta elämää varten

| 58. | kehottaa komissiota laatimaan kattavia, kunnianhimoisia ja oikeuksiin perustuvia tavoitteita ja niitä vastaavia indikaattoreita, raportointimekanismin ja välineet hoidon ja palvelujen saavutettavuuden, saatavuuden, kohtuuhintaisuuden ja laadun sekä henkilöstön määrän seuraamiseksi ja niitä koskevien tietojen keräämiseksi: katsoo, että näitä olisi sovellettava kaikentyyppisissä palveluissa ja kaikentyyppisiin palveluntarjoajiin samaan tapaan kuin lastenhoitoa koskevia Barcelonan tavoitteita; korostaa, että tarvitaan kunnollisia työoloja koskevia tavoitteita ja indikaattoreita sekä naisten jatkuvaa osallistumista työmarkkinoille ja että niitä voitaisiin käyttää investointien, rahoituksen ja koulutuksen ohjaamiseen, jotta varmistetaan laadukkaiden palvelujen parempi saatavuus niitä tarvitseville ja naisten työmarkkinoille osallistumisen jatkuminen, jota yhtäläiset hoivavelvollisuudet helpottavat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on vakuuttunut siitä, että komission olisi asetettava päätavoitteeksi laadukkaiden pitkäaikaishoitopalvelujen yhtäläinen ja yleinen saatavuus kaikille hoivaa ja tukea saavien henkilöiden yksilöllisten tarpeiden pohjalta: katsoo, että tässä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota eriarvoisuuden poistamiseen ja muita heikommassa asemassa oleviin ihmisiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin henkilöihin ja omaisiaan hoitaviin ja pimeää hoivatyötä tekeviin naisiin; panee merkille, että pitkäaikaishoidon tarpeet eivät rajoitu ikääntyneisiin ja että ne ulottuvat sen sijaan hoivan tarpeessa oleviin eri ryhmiin koko elämän ajan, kuten ihmisiin, joilla on harvinaisia sairauksia, joista suurin osa alkaa lapsuuden aikana; korostaa, että hoivapalvelujen ja tuen yhtäläinen, tosiasiallinen ja oikea-aikainen saatavuus voidaan saavuttaa parhaiten ottamalla hoivan saajat mukaan ja integroimalla pitkäaikaishoito kansallisiin sosiaaliturvajärjestelmiin, kuten sosiaalisen suojelun komitea suosittelee, sillä ne ovat yhtäläisyyteen ja tehokkuuteen liittyvistä syistä parhaita tähän tarkoitukseen (94); |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että tarvitaan kaikkia sosiaali- ja terveyspalveluja koskevia laatuindikaattoreita, jotka perustuvat hoivaa tarvitsevien henkilöiden oikeuksiin, heidän itsenäisyytensä ja riippumattomuutensa ylläpitämiseen ja vahvistamiseen sekä sosiaaliseen osallisuuteen, ja joissa keskitytään pitkäaikaishoidon tavoitteisiin, kuten pitkäaikaishoitoa ja tukipalveluja tarvitsevien ihmisten hyvinvoinnin ja elämänlaadun paranemiseen, terveiden elinvuosien lisäämiseen ja muihin indikaattoreihin, joissa hoivakokemus asetetaan keskiöön; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan integroitujen hoivamallien hyödyt fyysisen ja kognitiivisen heikkenemisen torjumisessa ja hoivaa saavien henkilöiden riippumattomuuden jatkamisessa; korostaa, että korkea ikä, vammaisuus, vakava sairaus tai muut olosuhteet, jotka johtavat pitkäaikaishoidon tarpeeseen, eivät saa olla esteenä henkilöiden aktiiviselle osallistumiselle yhteiskunnan ja yhteisön elämään; palauttaa mieliin, että hoivaa ja tukea tarvitsevien henkilöiden sosiaalinen syrjäytyminen on ennen kaikkea seurausta laajalle levinneistä kielteisistä näkemyksistä, sosiaalisesti määräytyvistä minäkuvista ja jatkuvasta rakenteellisesta syrjinnästä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota järjestämään hoiva-alaa käsittelevän huippukokouksen, joka antaisi panoksensa sosiaaliturvan ja hyvinvointivaltion tulevaisuutta EU:ssa käsittelevän korkean tason työryhmän huippukokouksen jälkeiseen työhön, jotta voidaan käydä perusteellista ja osallistavaa keskustelua asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten työmarkkinaosapuolten, eturyhmien, potilasjärjestöjen, hoitajajärjestöjen, hoivaa saavien henkilöiden ja heidän edustajiensa, viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen, palveluntarjoajien ja muiden asiantuntijoiden, kanssa valmiuksista yhteisöperustaiseen hoitoon vuoteen 2030 mennessä ja jotta voidaan luoda pitkäaikainen foorumi, laatia innovatiivisia hoivaratkaisuja, varmistaa tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavat hoivajärjestelmät, luopua asteittain laitoshoidosta ja korvata se yhteisöperustaisella hoidolla tai perhehoidolla ja/tai yksilöllisten budjettien ja hoivan yksilöllisellä suunnittelulla; kehottaa komissiota ohjaamaan julkisia investointeja pitkäaikaishoitopalveluihin EU:n rahoitusvälineitä käytettäessä ja esittämään pitkäaikaishoitoa, virallisia hoivapalveluja ja omaishoitoa koskevan puitedirektiivin, jossa säädettäisiin perusperiaatteista ja vahvistettaisiin näyttöön perustuvat kriteerit laadukkaalle saavutettavalle ja integroidulle pitkäaikaishoidolle ja tukipalveluille kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kansallisia vastavuoroisesti tunnustettuja hoivapalvelujen tarjoajien rekistereitä, jotta hoivapalvelujen tarjonnan standardien ja oikeudellisten vaatimusten vähimmäismääräistä noudattamista voidaan seurata; panee merkille joidenkin jäsenvaltioiden sertifiointijärjestelmät tai -mekanismit, joita käytetään pitkäaikaishoidon työntekijöiden tutkintojen ja pätevyyksien tunnustamiseen tietyillä hoivapalvelujen aloilla; korostaa hoiva-alan työntekijöiden ja omaishoitajien koulutuksen keskeistä merkitystä ja tehokkaampaa laadunvalvontaa ja järjestelmiä väärinkäytösten paljastamiseksi yleishyödyllisille ja voittoa tuottaville hoiva-alan ketjuille laadukkaan pitkäaikaishoidon tarjoamiseksi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | huomauttaa, että riski pitkäaikaishoidon tarpeiden täyttymättä jäämisestä on erityisen suuri ikääntyneillä naisilla, joita suurin osa pitkäaikaishoitoa tarvitsevista on; painottaa, että naisilla on myös eniten vaikeuksia pitkäaikaishoidon kustannusten kattamisessa sukupuolten välillä edelleen vallitsevien palkka- ja eläke-erojen, naisten köyhyyden, työmarkkinoiden horisontaalisen ja vertikaalisen eriytymisen, edelleen olemassa olevista perinteisistä sukupuolirooleista, joissa naiset hoitavat suurimman osan hoivavelvoitteista, johtuvien urataukojen ja -katkosten, työmarkkinarakenteiden ja stereotypioiden sekä heillä epävarmoissa työsuhteissa ja osa-aikaisessa työssä olevan yliedustuksen takia; on huolissaan siitä, että erityisesti hoivaa saavien ja heidän läheistensä tekemä alkuperäisen hoivan tarjoajan valinta tehdään yleensä stressitilanteessa, jossa on taloudellisia rajoitteita ja palveluja saatavilla rajallisesti (95); |
| --- | --- |

63.

Omaishoito

| 64. | panee merkille, että kaikkialla EU:ssa 40–50 miljoonaa ihmistä toimii säännöllisesti omaishoitajana ja 44 miljoonaa tarjoaa pitkäaikaishoitoa vähintään kerran viikossa (96) ja näistä enemmistö on naisia, myös vammaisia naisia, joiden osuus omaishoitajista on noin 60 prosenttia ja jotka hoitavat omaisiaan useampia tunteja kuin miehet (97); panee merkille, että tämä jarruttaa sukupuolten tasa-arvoa ja voi rajoittaa erityisesti nuorempien omaishoitajien mahdollisuutta tehdä virallista työtä; |
| --- | --- |

64.

| 65. | panee merkille, että omaishoito on usein seurausta muun muassa ammatillisten palvelujen puutteellisesta saatavuudesta ja saavutettavuudesta, sillä on tapana jatkua pitkään ja sillä voi olla vaikutuksia omaishoitajien poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien sekä kansalaisoikeuksien harjoittamiseen, kuten vähäisemmät uramahdollisuudet tai taitoja vaatimattomampien työpaikkojen vastaanottaminen ja virallisille työmarkkinoille osallistumisen estyminen tai poissulkeminen; on erityisen huolissaan hoivavelvoitteiden kielteisestä vaikutuksesta naisten taloudelliseen riippumattomuuteen sekä lisääntyneestä köyhyys- ja syrjäytymisriskistä ja mielenterveyden ja fyysisen terveyden ongelmista; |
| --- | --- |

65.

| 66. | panee merkille, että omaishoito voi johtaa tulonmenetyksiin, sukupuoleen perustuvan syrjinnän lisääntymiseen, kuten sukupuolten välisiin palkka- ja eläke-eroihin, vanhuusiän köyhyyteen ja köyhyyden naisistumiseen; korostaa, että nämä haitalliset vaikutukset liittyvät läheisesti tarjotun hoivan intensiteettiin, ja tähdentää tarvetta jakaa paremmin pääasiassa naisten tekemä palkaton kotitalous- ja hoivatyö ja tehostaa sukupuolistereotypioiden torjuntaa sekä ottaa käyttöön työjärjestelyjä, joilla mahdollistetaan työ- ja yksityiselämän tasapaino; |
| --- | --- |

66.

| 67. | panee merkille, että EU:ssa 65 vuotta täyttäneistä henkilöistä kahdeksan prosenttia eli yli seitsemän miljoonaa henkilöä saa omaishoitoa EU:ssa ja 75 vuotta täyttäneillä omaishoitoon tukeutuvien osuus on 11 prosenttia (98); panee merkille, että suurin osa hoivaa tarvitsevista ikääntyneistä on naisia; |
| --- | --- |

67.

| 68. | katsoo, että jotta ihmisiä voidaan jatkossakin hoitaa omissa kodeissaan, liikkuvia hoiva- ja tukipalveluja on laajennettava ja kehitettävä, jotta voidaan keventää omaishoitajien ja erityisesti naisten taakkaa ja tarjota heille mahdollisuus jatkaa töissä käymistä, paitsi valistustoimien myös riittävän tuen avulla, mukaan lukien taloudellinen korvaus, jolloin hoivaa antavat perheenjäsenet voivat jatkaa työtään ja pyrkiä hoivatyön ja palkkatyön yhteensovittamiseen; korostaa omaishoitajien keskeistä roolia ja sitä, että omaishoitajien on tehtävä tiivistä yhteistyötä hoiva-alan ammattilaisten kanssa ja saatava heiltä tukea; painottaa, että omaishoitajien tarpeita on arvioitava ja käsiteltävä itsenäisesti sitomatta niitä hoivattavan palveluihin tai tukeen; |
| --- | --- |

68.

| 69. | panee merkille, että vähintään kahdeksan prosenttia kaikista Euroopan lapsista osallistuu pitkäaikaisen omaishoidon tarjoamiseen, mikä vaikuttaa kielteisesti heidän fyysiseen terveyteensä ja mielenterveyteensä, oppimistuloksiinsa, sosiaaliseen osallisuuteensa ja heidän tulevaan osallistumiseensa työmarkkinoille (99); |
| --- | --- |

69.

| 70. | tähdentää tarvetta kehittää yhteinen eurooppalainen omaishoidon vähimmäismääritelmä, muodostaa sitoumus jäsenvaltioille ja laatia neuvoston suosituksia omaishoidosta, mukaan lukien kansalliset suositukset; korostaa, että tässä määritelmässä olisi korostettava, että omaishoidon on oltava valinta eikä tarpeen ja puutteellisten hoivapalvelujen sanelema pakko, ja että siihen olisi sisällyttävä hoivaa saavien henkilöiden itsemääräämisoikeuden kunnioittaminen, niin että he saavat hoivaa siinä muodossa kuin haluavat; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa komissiota laatimaan yhteiset eurooppalaiset suuntaviivat ja määrittämään omaishoitajien aseman ja antamaan heille tukea, sillä omaishoitoa ei tällä hetkellä tunnusteta eikä oteta riittävästi huomioon kaikessa sen moninaisuudessa; kehottaa jäsenvaltioita edistämään palkattomille omaishoitajille suunnattua aktiivista työvoima- ja työllisyyspolitiikkaa, tukemaan heidän paluutaan työmarkkinoille ja työllistymistään sekä tunnustamaan epävirallisissa puitteissa hankitut taidot; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa komissiota ehdottamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n hoivatyöntekijöiden ohjelmaa ja osana sitä EU:n omaishoitajaohjelmaa ja omaishoitoa koskevia EU:n tason yhteisiä toimia ja, silloin kun toimivalta on jäsenvaltioilla, kehottaa jäsenvaltioita tukemaan tätä eurooppalaista strategiaa kunnianhimoisilla ja koordinoiduilla toimilla ja kansallisilla ohjelmilla, joilla yksilöidään, tunnistetaan ja otetaan huomioon erilaiset omaishoidon muodot Euroopassa, yksilöimään erilaisten omaishoitajien, mukaan lukien nuoret omaishoitajat ja liikkuvat omaishoitajat, erilaiset tarpeet, jotta voidaan helpottaa virallista työntekoa ja varmistaa vakuutusturva ja sosiaalinen suojelu heidän erilaisista asuinpaikoistaan tai hallinnollisesta tilanteestaan ja asemastaan riippumatta; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan omaishoidon virallistamista ja erilaisia taloudellisen tuen vaihtoehtoja omaishoitajien erilaisten tarpeiden ja todellisuuksien pohjalta, jotta voidaan taata omaishoitajille hyvät oikeudet, taloudellinen tuki ja sosiaalinen suojelu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | muistuttaa, että edellä mainittu voitaisiin saavuttaa esimerkiksi hoiva- tai eläkehyvityksillä, joilla suojellaan niitä, jotka keskeyttävät työnteon hoitaakseen perheenjäsentä tai jotain muuta hoivaa tarvitsevaa, ja tunnustamalla näiden omaishoitajien tekemän työn arvo koko yhteiskunnalle muiden tukipalvelujen avulla (neuvonta tai vertaistuki), antamalla mahdollisuus selkeään vapaa-aikaan, terveeseen työ- ja yksityiselämän tasapainoon, lomaan, sijaispalveluihin sairaustapauksissa, päivähoitopalveluihin, työhönpaluupalveluihin, psykologisiin palveluihin ja kuntoutuspalveluihin omaishoitajille ja hoivaa saaville sekä mahdollisuus koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, ja korostaa sellaisten vanhempainvapaan merkitystä, joka ei ole siirrettävissä; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita pohtimaan parhaita käytännöitä ja hoivavelvollisuuksiin käytettyjen jaksojen huomioimista eläkejärjestelmässä ja vaihtamaan näistä ajatuksia sekä saattamaan nopeasti täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä vanhempien ja omaishoitajien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun direktiivin (EU) 2019/1158, jolla otetaan käyttöön omaishoitajien hoitovapaa ja mahdollisuus pyytää joustavia työaikajärjestelyjä ja omaishoitajan virallinen vähimmäisvapaa henkilökohtaisen hoivan tai tuen tarjoamiseksi perheenjäsenelle tai työntekijän kanssa samassa taloudessa asuvalle henkilölle; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan parhaita tapoja virallistaa omaishoito ja tulojen hankkiminen tällä alalla (100), mukaan lukien verovähennysjärjestelmät ja palvelusetelien käyttö; |
| --- | --- |

75.

| 76. | korostaa, että tähän toimenpidepakettiin on sisällyttävä sekä lainsäädännöllisiä että muita ehdotuksia ja riittäviä investointeja omaishoitajien oikeuksien ja velvollisuuksien tunnustamiseksi osana heidän rooliaan; korostaa myös, että on kunnioitettava hoivaa saavien itsemääräämisoikeutta ja asetettava tietyt kriteerit omaishoitajien mahdollisuuksille saada sosiaalisia ja muita tukipalveluja (mukaan lukien vapaa-aika ja sairausloma); palauttaa mieliin omaishoitoon liittyvän rasituksen psyykkiselle ja fyysiselle terveydelle ja korostaa, että on tärkeää taata omaishoitajille mahdollisuus saada tietoa ja neuvoja omaishoidosta ja sen ja muun elämän tasapainottamisesta; korostaa, että toimenpidepaketissa on lisäksi määriteltävä jäsenvaltioiden raportointivelvollisuudet, perustettava keskitettyjä asiointipisteitä, joissa omaishoitajat saavat tarvitsemaansa tukea kaikissa jäsenvaltioissa ja edistettävä terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmien yhteentoimivuutta olemassa olevien tietojen hyödyntämiseksi ja omaishoitajien hallinnollisen taakan vähentämiseksi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita omaishoitajien edustuksen varmistamiseksi tukemaan kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten toimintaa, jotta heidän panoksensa voidaan ottaa huomioon omaishoitoa koskevan politiikan suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa ja myös EU:n hoito- ja hoivastrategian laatimisessa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | korostaa, että on tärkeää puuttua liialliseen riippuvuuteen omaishoidosta virallistamalla ja tunnustamalla omaishoitajien osaaminen sertifiointiprosessin avulla ja edistämällä koulutus- ja taitojenvalidointijärjestelmiä, jotka mahdollistavat taitojen kehittämisen; korostaa myös vastavuoroisen tunnustamisen sekä kohdennettujen täydennys- ja uudelleenkoulutustoimien merkitystä; tähdentää, että näissä toimissa olisi hyödynnettävä muun muassa Euroopan osaamisohjelmaa, osaamissopimusta, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, nuorisotyöllisyysaloitetta, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja EU4Health-ohjelmaa; kehottaa jäsenvaltioita tekemään työmarkkinoille palaamisesta helpompaa työntekijöille, jotka ovat pitäneet pitkän tauon urastaan hoitaakseen perheenjäsentään; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon haasteet, jotka rajoittavat tehostetumpaa hoitoa vaativia sairauksia, kuten reuma- ja tuki- ja liikuntaelinsairauksia, sairastavien henkilöiden mahdollisuuksia saada asianmukaista hoitoa; korostaa, että reuma- ja tuki- ja liikuntaelinsairauksia sairastavien henkilöiden kohdalla merkittävin este asianmukaisen hoidon saamiselle on reumalääkäreiden ja reumatologian lääketieteellisen koulutuksen puute jäsenvaltioissa; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita tekemään reumatologiasta pysyvän osan lääketieteen opintojen opetussuunnitelmaa ja lisäämään koulutettujen reumalääkäreiden määrää; |
| --- | --- |

79.

Kunnolliset työolot kaikille hoiva-alan työntekijöille

| 80. | vaatii jäsenvaltioita asettamaan riittävän henkilöstömäärän ja investoinnit hoiva-alan henkilöstöön hoiva-alan toimiensa keskiöön; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään hoiva-alan ammattien houkuttelevuutta varmistamalla yhteiskunnallisen tunnustuksen, kunnolliset työolot ja oikeudenmukaiset korvaukset, mukaan lukien asianmukaiset työajat, sillä niiden avulla voitaisiin torjua nykyistä työvoimapulaa ja vähentää tarvetta lyhyellä varoitusajalla tehtävään työhön, nopeaa ja runsasta työvoiman siirtymistä muualle, erityisesti alueilla ja jäsenvaltioissa, joilla on huomattavia vaikeuksia ”hoitajavuodon” vuoksi, ja parantaa hoivajärjestelmien muutosjoustavuutta tulevaisuudessa ja samalla luoda työpaikkoja alalle; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan tällaisten laadukkaiden työpaikkojen luomista alalla muun muassa selkeiden, kestävien ja houkuttelevien urapolkujen avulla ja mahdollisuuksilla koulutukseen ja taitojen parantamiseen, jotka mahdollistavat jatkuvan ammatillisen ja henkilökohtaisen kehityksen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään konkreettisia aloitteita ja tarjoamaan kannustimia, jotka tekevät hoiva-alan työstä houkuttelevampaa myös nuorille ja kannustavat hoiva-alan ammattien tasapainoiseen sukupuolijakaumaan; |
| --- | --- |

81.

| 82. | panee merkille lisähaasteet, jotka liittyvät alustatyön kasvavaan osuuteen hoiva-alalla; korostaa, että alustatyötä koskevassa EU:n direktiivissä ja alustataloutta sääntelevässä kansallisessa lainsäädännössä olisi otettava asianmukaisesti huomioon hoivatyön erityisluonne, joka asettaa vähimmäisvaatimuksia palvelujen laadulle ja työntekijöiden kunnollisille työoloille; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ottaa huomioon, että hoivaa tarjotaan usein työntekijää hyväksi käyttävissä olosuhteissa pimeästi tai verottajalle ilmoitetaan todellista pienemmät tulot, mikä vaikuttaa työntekijöiden ja heidän perheidensä oikeuksiin ja hyvinvointiin sekä hoivaa saaviin; ilmaisee huolensa myös kotitaloudessa asuvien hoivatyöntekijöiden, jotka ovat pääasiassa naisia ja myös maahanmuuttajanaisia, työoloista ja toteaa, heidän palkkaehtonsa ovat usein epäselvät, he saattavat kokea sosiaalista eristäytyneisyyttä ja heidän oikeuksiensa asianmukaista täytäntöönpanoa varten ei ole olemassa mekanismeja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan pimeää työtä hoiva-alalla ja luomaan selkeän oikeuskehyksen, jolla edistetään sosiaaliturvan kaikille hoivatyöntekijöille tarjoavia laadukkaita työpaikkoja; |
| --- | --- |

83.

| 84. | painottaa, että ihmisarvoisen työn olisi oltava olennaista, kun määritellään kestäviä ja laadukkaita hoitojärjestelmiä koskevia painopisteitä; korostaa, että EU:n ja kansallisen julkisen rahoituksen, lainojen ja sopimusten saajien olisi noudatettava sovellettavaa työlainsäädäntöä ja tiukkoja normeja; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka ovat ILO:n jäseniä mutta eivät ole vielä tehneet niin, ratifioimaan ja panemaan täytäntöön asiaankuuluvat ILO:n yleissopimukset, erityisesti kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoisesta työstä (nro 189), väkivallasta ja häirinnästä työelämässä (nro 190) ja hoitohenkilöstöstä (nro 149) tehdyt yleissopimukset; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ilmaisee huolensa vähimmäispalkkaa tai sitä alempaa palkkaa saavien työntekijöiden suuresta osuudesta hoiva-alan ammattilaisten keskuudessa, joista suurin osa on naisia, ja näin edelleen jatkuvasta sukupuolten välisestä palkkaerosta ja eroavuuksista tiettyjen hoiva-alan ammattien palkkatasoissa (101); suhtautuu siksi myönteisesti komission ehdotuksiin riittäviä vähimmäispalkkoja koskevaksi direktiiviksi, joka parantaisi elin- ja työoloja EU:ssa myös hoiva-alan matalapalkkaisimmille työntekijöille, sekä palkkauksen avoimuutta koskevaksi direktiiviksi, jolla puututaan samapalkkaisuutta koskevan perusoikeuden riittämättömään toteutumiseen EU:ssa; korostaa, että matalien palkkojen mukauttamiseksi erittäin naisvaltaisella hoiva-alalla hoivatyön sosioekonomista arvoa olisi arvioitava uudelleen ja vertailtava suhteessa muiden, usein miesvaltaisempien alojen työn arvoon objektiivisten kriteerien perusteella ja sukupuolineutraalien työnarviointi- tai luokitteluvälineiden avulla, kuten koulutukseen ja ammatilliseen osaamiseen liittyvät vaatimukset, taidot, rasittavuus, vastuu, suoritettu työ ja tehtävien luonne; korostaa, että pätevän vertailukohteen yksilöinti on tärkeä tekijä sen määrittämisessä, mitä töitä voidaan pitää keskenään samanarvoisina; katsoo, että jos todellista vertailukohdetta ei olemassa (kuten usein erittäin naisvaltaisilla aloilla on), voidaan käyttää hypoteettista vertailukohdetta; kannustaa sekä julkisia että yksityisiä hoivapalvelujen tarjoajia takaamaan kohtuullisen ja riittävän korvauksen, joka ylittää vähimmäispalkat; korostaa, että OECD:n mukaan palkankorotukset ovat yhteydessä pitkäaikaishoidon työntekijöiden laajempaan rekrytointiin, pidempiin työsuhteisiin ja alhaisempaan henkilöstön vaihtuvuuteen (102); kehottaa jäsenvaltioita edistämään hoiva-alan työntekijöiden ja hoivattavien oikeuksien tunnustamiseen tähtääviä uudistuksia ja panemaan täytäntöön hoivatyöntekijöiden työelämää koskevien perusoikeuksien suojaamiseen ja työolojen parantamiseen tähtääviä toimia, joilla puututaan työhön usein liittyviin epävarmuuksiin kuten pimeään työhön, pitkiin työaikoihin, riittämättömään palkkaan, koulutuksen puutteeseen ja huonoon työterveyteen ja työturvallisuuteen sekä muun muassa väärinkäytöksiin, häirintään ja väkivaltaan; |
| --- | --- |

86.

| 87. | korostaa koulutuksen sekä työntekijöiden kattavaa täydennys- ja uudelleenkoulutusta koskevien ohjelmien keskeistä asemaa laadukkaiden hoivapalvelujen tarjoamisessa ja hoivan ammattimaistamisessa, kun otetaan huomioon hoiva-alan ammattien ja palvelujen jatkuva kehittäminen; painottaa palkallisen harjoittelun ja työssäoppimisen merkitystä siirryttäessä laitoshoidosta yhteisöperustaiseen hoitoon ja perhehoitoon; kannustaa painokkaasti jäsenvaltioita tarjoamaan EU-rahoituksen (ERI-rahastot ja erityisesti Euroopan sosiaalirahasto plus sekä elpymis- ja palautumistukiväline) avulla hoivahenkilöstölle koulutusta hoivaa ja tukea tarvitsevien henkilöiden oikeuksista ja erityisesti oikeuksista, jotka vahvistetaan vammaisyleissopimuksessa sekä lapsen oikeuksien sopimuksessa; pitää valitettavana, että ammattipätevyyden tunnustamisesta annetussa EU:n direktiivissä ei säädetä pitkäaikaishoidon henkilöstön koulutusta koskevista yhdenmukaistetuista vähimmäisvaatimuksista, mikä heikentää näiden työntekijöiden automaattista tunnustamista kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

87.

| 88. | korostaa, että hoivatyö on ennen kaikkea henkilöiden välinen palvelu, joka edellyttää monenlaisia monimutkaisia taitoja, joista osaa ei tunnusteta eikä niistä makseta palkkaa; korostaa, että hoivatyötä tekevien tulisi ensisijaisesti tarjota hoivaa ja tukea hoivan saajille, ja katsoo siksi välttämättömäksi vähentää tarpeetonta byrokratiaa ja välttää tarpeettomien hallinnollisten tehtävien osoittamista heille; painottaa, että tietyt lääketieteelliset tehtävät voidaan jakaa terveydenhuollon ammattilaisten kanssa, ja korostaa hoiva-alan ja terveydenhuollon ammattilaisten tiiviimmän yhteistyön etuja, kuten työtaakan parempaa jakautumista, enemmän aikaa hoivan saajille ja hoivan jatkuvuutta sekä monialaisia käytäntöjä ja urapolkujen yhdenmukaistamista; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa komissiota perustamaan EU:n hoivaosaamisaloitteen (EU Skills for Care Initiative), jolla tuetaan jäsenvaltioita hoiva-alan ammattilaisten täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksien parantamisessa ja osaamisvajeiden ja -tarpeiden, lupaavien käytäntöjen ja onnistuneiden aloitteiden tunnistamisessa, sekä laatimaan puitteet omaishoitotyön kaltaisen kokemuksen kautta hankittujen taitojen tunnustamiseksi ja sertifioimiseksi, jotta voidaan helpottaa virallista työllistymistä alalla; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään EU:n osaamisohjelmaa hoivahenkilöstön jatko- ja täydennyskoulutuksen varmistamiseksi ja tarjoamaan kaikille hoivatyötä tekeville – myös maahanmuuttajataustaisille omaishoitajille ja hoivatyöntekijöille – yleisesti saatavilla olevia mahdollisuuksia osallistua ammatilliseen koulutukseen ja hankkia pätevyyksiä kiinnittäen erityistä huomiota naisiin hoitovapaan jälkeen; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan ja panemaan täytäntöön kunnolliset työolot sekä kaikille oikeuden perustaa ammattiliitto tai liittyä sellaiseen ja käydä työehtosopimusneuvotteluja sekä virallisen hoivatyön että omaishoidon aloilla ja hyväksymään korkeita työterveys- ja työturvallisuusnormeja äskettäin hyväksytyn työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan EU:n strategiakehyksen 2021–2027 mukaisesti ja mennen sitäkin pidemmälle; korostaa tarvetta kiinnittää erityistä huomiota hoiva-alan työn erityishaasteisiin, joihin kuuluvat usein työntekijöiden altistuminen vaarallisille aineille tai lääkkeille, työskentely mahdollisesti tartuttavissa ympäristöissä sekä mielenterveydelliset ja psykososiaaliset riskit, jotka liittyvät emotionaalisesti vaativaan työhön ja epäasianmukaisen käytöksen kohtaamiseen, jotta voidaan ehkäistä työtapaturmia ja työperäisiä sairauksia sekä poissaoloja, työvoiman vaihtuvuutta ja työntekijöiden heikkoa terveydentilaa; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan covid-19:n ammattitaudiksi hoiva-alalla; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki hoivapalvelujen tarjoajat laativat tartuntatautien ehkäisy- ja seurantaohjelman, ja takaamaan hoivatyöntekijöille vuotuisen tartuntatautikoulutuksen ja ajantasaista tietoa tartuntataudeista; |
| --- | --- |

91.

| 92. | muistuttaa, että tietyt lääkkeet, joita hoivatyöntekijät säännöllisesti työssään käyttävät, sisältävät yhtä tai useampaa syöpää aiheuttavaa, perimää vaurioittavaa tai lisääntymiselle vaarallista ainetta, jotka kuuluvat työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille, perimän muutoksia aiheuttaville aineille tai lisääntymiselle vaarallisille aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annetun direktiivin 2004/37/EY soveltamisalaan; muistuttaa tässä yhteydessä direktiivin neljännestä tarkistamisesta ja sellaisen työn sisällyttämisestä direktiiviin, johon sisältyy altistumista vaarallisille lääkkeille; odottaa, että näiden vaarallisten lääkkeiden käsittelyä koskevat ohjeet julkaistaan aiotusti vuonna 2022 ja että tällaisista vaarallisista lääkkeistä laaditaan määritelmät ja ohjeellinen luettelo; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan ikäystävällisiä työympäristöjä; kehottaa jälleen komissiota nostamaan tavoitetasoa ja ehdottamaan laajempaa ja kattavampaa direktiiviä työperäisten tuki- ja liikuntaelinsairauksien ja reumasairauksien ehkäisystä ja hoidosta sekä lieventämään psykososiaalisia riskejä ja hoivatyön pandemian aikana erityisen ilmeisiä kielteisiä vaikutuksia työntekijöiden hyvinvointiin; |
| --- | --- |

93.

| 94. | korostaa, että eurooppalaisessa hoito- ja hoivastrategiassa olisi muun muassa puututtava kattavasti digitalisaation vaikutuksiin työntekijöiden työoloihin ja etätyön vaikutuksiin mielenterveyteen sekä palkattoman hoivatyön ja kotitaloustyön määrään ja epätasaiseen jakautumiseen; toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen ehdottaa työmarkkinaosapuolia kuullen direktiiviä psykososiaalisista riskeistä ja työhyvinvoinnista; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan kotitalouksissa asuville hoivatyöntekijöille vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat muun muassa seuraavia: hoivatyöntekijöiden työaika, palkkaus ja majoitus, jotta voidaan ottaa huomioon heidän työnsä erityispiirteet; erityisesti se, että hoivatyöntekijä asuu ja työskentelee samassa taloudessa hoidettavan kanssa; se, että vuorotyötä tekeville hoivatyöntekijöille olisi laskettava keskimääräinen työaika; se, että hoivatyötä tekevien palkkatason olisi riiputtava hoivan tarpeesta ja osaamisesta; se, että kotitalouksissa asuvilla hoivatyöntekijöillä on oltava käytössään erillinen huone, WC, keittiö sekä mahdollisuuksien mukaan internet-yhteys; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja edistämään julkisen ja yksityisen sekä voittoa tuottavan että yleishyödyllisen hoiva-alan työehtosopimusneuvotteluja ja työehtosopimuksia, jotka kattavat laitoshoidon, perhehoidon ja yhteisöperustaiset palvelut, sillä ne ovat keskeisiä mekanismeja työllisyyden ja työolojen parantamiseksi ja sukupuolten välisen palkkaeron kaventamiseksi ja tehokkaimpia välineitä vähimmäispalkan ja yleensä palkkojen korottamisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään työehtosopimusneuvottelujen laajempaa kattavuutta ja varmistamaan yhdistymisoikeuden ja -vapauden hoiva-alalla tarjoamalla enemmän mahdollisuuksia ja tietoa työntekijöiden edustajille ja ammattiliitoille, jotka pyrkivät edustamaan hoivahenkilöstöä ja saamaan heistä jäseniä, ja poistamalla kaikki esteet ammattiliittojen perustamiselta sekä tarpeettomat esteet julkisen sektorin työpaikoilta, mukaan lukien julkisia hankintoja hoitavat yksityiset sopimuspuolet, jotka heikentävät ammattiliittojen valmiuksia auttaa julkisen sektorin työntekijöitä järjestäytymään ja liittymään liiton jäseniksi; korostaa, että erityisesti liikkuvat työntekijät, jotka usein asuvat hoivaa tarvitsevan kodissa ja joiden on oltava käytettävissä ympäri vuorokauden; eivät ole riittävän tietoisia heihin sovellettavista työehdoista; korostaa, että työehtosopimuksilla olisi myös pyrittävä varmistamaan niiden työntekijöiden eläkeoikeudet, joiden on vähennettävä palkkatyötä tai jätettävä työelämä muista huolehtiakseen; |
| --- | --- |

97.

| 98. | muistuttaa, että liikkuvilla työntekijöillä ja vierastyöläisillä, myös paperittomilla vierastyöläisillä, on merkittävä rooli sekä laitoshoidon, yhteisöperustaisen hoidon että perhehoidon tarjoamisessa EU:ssa; katsoo, että tämä seikka olisi otettava huomioon ja sitä olisi käsiteltävä tulevassa eurooppalaisessa hoito- ja hoivastrategiassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan konkreettisiin toimiin ja toteuttamaan niitä pimeään työhön ja laittomiin työmuotoihin puuttumiseksi sekä kaikkien hoivatyöntekijöiden ihmisarvoisen työn edistämiseksi heidän asemastaan riippumatta; korostaa, että vierastyöläiset ovat erityisen heikossa asemassa ja kohtaavat erityisiä haasteita, kuten työluvan tai virallisen työpaikan saatavuus, sosiaaliturva ja pimeän työn riski; kehottaa suojelemaan heitä asiaa koskevan lainsäädännön soveltamisen, valvonnan ja seurannan avulla; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan EU:n ja kolmansien maiden työntekijöiden oikeudenmukaisen liikkuvuuden ja rekrytoinnin parantamalla heidän tutkintojensa vastavuoroista tunnustamista ja poistamalla kansainvälisen sosiaalisen suojelun puutteet; kehottaa jälleen valvomaan ja noudattamaan asianmukaisesti liikkuvuutta koskevia sääntöjä ja tiedottamaan työntekijöille paremmin heidän oikeuksistaan; painottaa Euroopan työviranomaisen roolia sen auttaessa komissiota ja jäsenvaltioita työvoiman liikkuvuutta koskevan EU-oikeuden tehokkaassa soveltamisessa ja valvonnassa ja sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnissa EU:ssa; korostaa, että on tarpeen harkita Euroopan työviranomaisen toimeksiannon tarkistamista vuonna 2024 tehtäväksi suunnitellun arvioinnin yhteydessä, jotta siihen voidaan sisällyttää työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia määräyksiä; kehottaa EU-OSHAa ja Euroopan työviranomaista tekemään yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden tukemiseksi liikkuvien työntekijöiden ja vierastyöläisten työterveyden ja -turvallisuuden parantamisessa; korostaa, että kotitalouksissa asuvat hoivatyöntekijät järjestetään useimmiten monimutkaisen ketjun kautta: työnvälittäjät lähettävät tehtäviin työntekijöitä, jotka näin ollen kuuluvat työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin soveltamisalaan (103); |
| --- | --- |

99.

| 100. | ottaa huomioon henkilökohtaisten avustajien ja kotitaloustyöntekijöiden roolin sen takaamisessa, että EU:n kansalaisilla on aito vapaus valita haluamansa hoivamalli; kehottaa komissiota käsittelemään eurooppalaisessa hoito- ja hoivastrategiassa kaikkien henkilökohtaisten avustajien ja kotitaloustyöntekijöiden haastavia työoloja ja -ehtoja, mukaan lukien hoivatyöntekijät ja muut henkilökohtaiset avustajat ja kotitaloustyöntekijät, sekä luomaan perustan henkilökohtaisten ja kotitalouspalvelujen tunnustamiselle, sääntelylle ja ammattimaistumiselle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan tehokkaasti hoiva-alan pimeää työtä takaamalla sosiaaliturvan ja turvalliset ja kunnolliset työolot ja luomalla uusia työpaikkoja kotitalous- ja hoiva-alalle; peräänkuuluttaa direktiivin 89/391/ETY kohdennettua tarkistusta sen varmistamiseksi, että kotiapulaiset sisällytetään direktiivin soveltamisalaan; kehottaa jäsenvaltioita esittämään asianmukaiset puitteet henkilökohtaisten ja kotitalouspalvelujen ilmoittamiselle, kuten palvelusetelijärjestelmät, kehittämään mekanismeja ja välineitä kotitalous- ja hoivan parempaa seurantaa varten ja investoimaan räätälöityihin ja laadukkaisiin ammatillisiin palveluihin, jotta voidaan torjua hoivatyön epävarmuutta ja vähentää pimeää työtä sisältävien hoitopalvelujen käyttöä; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kehottaa jäsenvaltioita sen vuoksi nopeasti saattamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemaan sen täytäntöön ja kannustaa niitä ylittämään direktiivissä asetetut vähimmäisvaatimukset; korostaa, että vain palkattomien hoivavelvollisuuksien tasapuolinen jakautuminen miesten ja naisten välillä sellaisten tasapuolisten palkallisten vapaiden avulla, joita ei voida siirtää, antaisi naisille mahdollisuuden tehdä enemmän kokoaikatyötä, saavuttaa työ- ja yksityiselämän tasapaino ja kehittyä henkilökohtaisesti ja ammatillisesti; korostaa myös, että on tärkeää lisätä työjärjestelyjen joustavuutta työntekijäryhmille, kuten pienten lasten vanhemmille, yksinhuoltajille, vammaisille vanhemmille sekä vammaisten lasten vanhemmille; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan äitiys- ja isyysloman vähimmäiskestoa asianomaisen henkilön asemasta riippumatta; muistuttaa, että työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevien toimintaperiaatteiden olisi kannustettava miehiä kantamaan hoivavastuunsa tasa-arvoisesti naisten kanssa, ja korostaa tarvetta edetä asteittain kohti täysipalkkaisia ja samanpituisia äitiys- ja isyysvapaita; kehottaa painokkaasti kaikkia jäsenvaltioita edesauttamaan ja varmistamaan, että isät voivat pitää isyysvapaan pelkäämättä joutuvansa kohtaamaan kielteistä tai syrjivää toimintaa työnantajansa taholta, sillä tämä on tehokas tapa kannustaa isiä ottamaan vastuuta lastensa ja perheidensä hoitamisesta ja hyödyllinen keino todellisen sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi; painottaa, että tämä paitsi edellyttää myös aiheuttaa muutoksia stereotypioihin ja sukupuolinormeihin, mikä johtaa oikeudenmukaisempaan ja tasa-arvoisempaan yhteiskuntaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään muutostoimia, kuten hoivatyön yhteisvastuullisuutta koskevia tiedotuskampanjoita, ja hälventämään stereotyyppistä näkemystä hoivatyöstä naisten vastuualueena; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kattavan toimenpide- ja kannustekokonaisuuden rohkaisemaan ja helpottamaan työntekijöiden, erityisesti naisten, joiden uraan ja tuloihin epätasa-arvoisilla sukupuolirooleilla ja hoitovapailla on usein suurempi vaikutus, paluuta työmarkkinoille hoitovapaiden tai pidempien urakatkosten jälkeen ja takaamaan työntekijöille mahdollisuuden palata taukoa edeltävään työtehtäväänsä tai vastaavaan tehtävään; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa urapolkuja, joilla helpotetaan työolosuhteiden muutoksia erityisesti elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen, riittävien työttömyyskorvauksien, sosiaalisten oikeuksien siirrettävyyden sekä tehokkaan ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan avulla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja toteuttamaan tehokasta suojelua ja miesten ja naisten samapalkkaisuutta sukupuolijärjestelmää muuttavan lainsäädännön kautta ja politiikkatoimilla, joilla pyritään puuttumaan epävarmoihin työsuhteisiin ja työn aliarvostukseen hoiva-alan kaltaisilla naisvaltaisilla aloilla sekä takaamaan urakehitys ja asianmukainen sosiaaliturva; toistaa, että kaikenlaisissa työsuhteissa oleville ja itsensä työllistäville olisi oltava mahdollista kerryttää tuloturvan takaavia oikeuksia työttömyyden, sairauden, vanhuuden, lastenkasvatuksen tai muiden hoivatehtävien aiheuttamien urakatkosten tai kouluttautumisen varalta sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta annetun neuvoston suosituksen mukaisesti; |
| --- | --- |

103.

| 104. | kehottaa komissiota esittämään eurooppalaisen hoito- ja hoivastrategian eli kahden neuvoston suosituksen, jotka koskevat lastenhoitoa (Barcelonan tavoitteiden tarkistaminen) ja pitkäaikaishoitoa, pohjalta hoito- ja hoivastrategian jälkeen hoito- ja hoiva-ohjelman, jonka olisi sisällettävä toimintapolitiikkoja, ohjelmia, suosituksia ja investointeja EU:n tasolla ja jolla pyrittäisiin edistämään siirtymistä kohti sukupuolijärjestelmää muuttavaa hoivataloutta, jossa hoiva tunnustetaan oikeudeksi ja sitä arvostetaan yhteiskuntamme selkärankana; korostaa, että siinä olisi omaksuttava integroitu, kokonaisvaltainen ja elinikäinen lähestymistapa hoivaan ja edistettävä kunnollisia työoloja ja oikeudenmukaisia palkkoja, lisättävä hoiva-alan työn houkuttelevuutta sekä torjuttava syrjintää, sukupuolten epätasa-arvoa ja köyhyyttä alalla; |
| --- | --- |

104.

Hoivatyön merkityksen tunnustaminen ja arvostaminen yhteiskunnissamme ja talouksissamme

| 105. | korostaa, että on äärimmäisen tärkeää ottaa hoivatyö ja toimet naisten voimaannuttamiseksi hoivatyön tekijöinä ja heidän urakehitystään koskevat toimet, hoivaa ja tukea tarvitsevat henkilöt ja muut heikommassa asemassa olevat henkilöt huomioon kaikissa asiaan liittyvissä kansallisissa ja EU:n politiikoissa, minkä lisäksi on lisättävä julkisia investointeja saavutettaviin, kohtuuhintaisiin ja laadukkaisiin hoivapalveluihin; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kehottaa ottamaan nämä painopisteet huomioon myös EU:n toiminnan ulkoisessa ulottuvuudessa sekä liittymistä edeltävässä ja virallisessa kehitysavussa; korostaa, että syrjimättömyyden periaatteeseen ja oikeuksiin perustuva lähestymistapa hoivaan mahdollistaisi tällaisen valtavirtaistamisen kaikilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla; korostaa, että sukupuolten välisen tasa-arvon ja yleisen tasa-arvon järjestelmällinen valtavirtaistaminen on varmistettava kaikissa talousarviomenettelyn asiaankuuluvissa vaiheissa sekä komission keskeisissä talousarvioissa että EU:n tukemissa politiikoissa ja ohjelmissa; kehottaa jäsenvaltioita parantamaan virallisten hoiva-alan ammattien sekä omaishoidon tehtävien voimakkaasti leimautunutta imagoa ja jäsenvaltioita hyväksymään tehokkaita toimintapolitiikkoja ja ohjelmia, joilla torjutaan esimerkiksi vammaisuuteen, ikään tai sukupuoleen perustuvaa syrjintää sekä muita syrjinnän muotoja, jotka ovat yhteydessä hoivatyöhön, holhoamiseen ja riippuvuuden ideologioihin liittyviin ennakkoluuloihin ja stereotypioihin; panee merkille, että naiset ovat arvokas ja hyödyntämätön yrittäjyyspotentiaalin lähde Euroopassa myös hoiva-alalla ja voivat edistää uusia innovaatioita, kuten uutta teknologiaa; |
| --- | --- |

106.

| 107. | toteaa, että vakiintuneiden sukupuolinormien ja -stereotypioiden käsitteleminen on ensimmäinen askel palkattomaan hoiva- ja kotitaloustyöhön liittyvien vastuiden uudelleenjakamisessa miesten ja naisten kesken, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tuomaan hoiva-alan työn myönteistä julkisuuskuvaa ja houkuttelevuutta esille sekä miehille että naisille suunnittelemalla koulutus- ja tiedotuskampanjoita, tukemalla tämän tavoitteen edistämiseen tähtääviä pilottihankkeita ja pyrkimällä saamaan enemmän miehiä hoivatyöhön sekä edistämään naisten ja miesten yhdenvertaista osallistumista ja yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla hoivapalvelujen alalla; |
| --- | --- |

107.

| 108. | kehottaa komissiota seuraamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä; peräänkuuluttaa erityisesti säännöllistä raportointia EU:n hoito- ja hoivastrategian täytäntöönpanosta sekä hoivaan liittyvien indikaattoreiden ottamista huomioon eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä ja maakohtaisissa suosituksissa; katsoo, että hoivatalouden olisi oltava pandemian jälkeisten talouksien tukipilari, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan hoivan pandemian jälkeisen elpymisen keskiöön; katsoo vakaasti, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon on sisällyttävä kohdennettuja toimia sukupuolten välisen tasa-arvon parantamiseksi kaikilla elämän ja hoivan aloilla, mukaan lukien toimenpiteet palkattoman hoivatyön ja kotitaloustyön vähentämiseksi ja uudelleenjakamiseksi; |
| --- | --- |

108.

| 109. | panee merkille, että hoivatyö on huomioitava ja sille on annettava arvoa Euroopan talouksissa, talousarvioissa ja tilastoissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan toimintamalleja, joilla mitataan ja arvostetaan sosiaalisia ja taloudellisia hoivapanoksia ja -tuloksia ja erityisesti palkattoman hoivatyön ja kotitaloustyön panoksia ja tuloksia, lisäämällä omaishoito arvoketjuun, mukaan lukien harkitsemalla sitä koskevien indikaattoreiden lisäämistä sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun; kehottaa Eurostatia ja Euroopan tasa-arvoinstituuttia arvioimaan omaishoitajien taloudellista panosta jäsenvaltioiden talouksiin ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään poliittiseen päätöksentekoon vaihtoehtoisia taloudelliseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin vaikuttavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

109.

| 110. | huomauttaa komission tulevaa suositusta riittävästä vähimmäistulosta silmällä pitäen, että vähimmäistulosta ja vähimmäiseläkejärjestelmistä on selkeää hyötyä hoiva- ja tukipalvelujen oikea-aikaiselle ja tehokkaalle saatavuudelle sekä kunnollisen elintason takaamiselle omaishoitajille, jotka ovat pääasiassa naisia, ja etenkin palkattomille omaishoitajille; kehottaa komissiota korostamaan, kuinka tärkeää on käsitellä parhaita käytäntöjä hoivavelvollisuuksiin elämän aikana käytettyjen jaksojen huomioimisesta eläkejärjestelmässä ja vaihtaa näkemyksiä niistä; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kehottaa komissiota yhdistämään tulevan hoito- ja hoivastrategian Euroopan yhteisötalouden toimintasuunnitelmaan ja lisäämään samalla tietoisuutta yhteisötalouden tarjoamista mahdollisuuksista parantaa hoiva-alan työoloja sekä lisätä naisten mahdollisuuksia saada laadukkaita työpaikkoja; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan hoivatalouden kehittämiseen ottaen asianmukaisesti huomioon inhimillisiin tekijöihin liittyvät näkökulmat alalla; |
| --- | --- |

111.

| 112. | antaa tunnustusta kansalaisyhteiskunnan ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen, kuten kansalaisjärjestöjen, potilasjärjestöjen, hyväntekeväisyysjärjestöjen ja uskonnollisten tai muiden yhteisöjen, tekemälle hoivatyölle ja arvostaa sitä; |
| --- | --- |

112.

| 113. | kehottaa jäsenvaltioita muotoilemaan hoivapolitiikkansa ja tarkistamaan sitä jatkuvassa vuoropuhelussa työmarkkinaosapuolten, asiantuntijoiden, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kansallisten ja EU:n tason viranomaisten sekä hoivan saajia ja hoivatyöntekijöitä ja omaishoitajia edustavien järjestöjen kanssa, jotta voidaan tukea tehokkaiden sosiaalisen hoivapolitiikan ratkaisujen löytämistä asianomaisten tarpeisiin; korostaa, että on tärkeää kuulla aktiivisesti hoivatyötä tekeviä ja hoivaa saavia ja heitä edustavia järjestöjä tulevan eurooppalaisen hoito- ja hoivastrategian kehittämisestä, täytäntöönpanosta ja seurannasta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään keskustelun teknologian ja hoivan laadun välisestä yhteydestä; |
| --- | --- |

113.

| 114. | kehottaa komissiota tekemään tutkimusta, jotta voidaan ymmärtää paremmin hoivan ja tuen tarpeessa oleville henkilöille tarjottavan riittämättömän hoivan taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia, ja takaamaan tulevan foorumin puitteissa rahoituksen harvinaisten sairauksien sosiaalisia vaikutuksia potilaiden näkökulmasta tarkasteltaville tutkimushankkeille sekä EU:n laajuisille verkostoille ja innovatiivisille hankkeille, joiden avulla jäsenvaltiot voivat yhdessä luoda ja jakaa hyviä käytäntöjä ja innovatiivisia hoitomalleja, keskittyen erityisesti yleisimpiin sairauksiin ja toimintarajoitteita aiheuttaviin sairauksiin, kuten reumasairauksiin ja tuki- ja liikuntaelinsairauksiin; |
| --- | --- |

114.

| 115. | kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan tasa-arvoinstituutilla, Eurofoundilla ja muilla asiaankuuluvilla virastoilla on riittävät resurssit seurata ja analysoida, saadaanko politiikkatoimilla aikaan aiottuja parannuksia hoiva-alalla myös saavutettavuuden, laadun, sukupuolten tasa-arvon, infrastruktuurin ja työ- ja yksityiselämän tasapainon suhteen ja miten; |
| --- | --- |

115.

| 116. | kehottaa laatimaan ulkoisen tieteellisen ja eettisen arvioinnin covid-19-pandemian hoidosta hoiva-alalla, koko Euroopan unionin toimista sekä jäsenvaltioiden toimista ja arvioimaan EU:n nykyistä valmiutta pandemioiden varalta; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tutkimaan ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden asumispalveluissa ja muissa sosiaalipalveluja tarjoavissa laitoksissa havaittujen covid-19-tartuntojen ja -kuolemien merkittävän määrän syitä ja sitä laiminlyötiinkö tai rikottiinko ihmisoikeuksia ja potilaiden oikeuksia, jotta tapahtuneesta voidaan oppia ja estää tällaisten tragedioiden toistuminen tulevien kriisien yhteydessä; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  https://www.who.int/news/item/14-03-2022-who-launches-new-framework-to-support-countries-achieve-integrated-continuum-of-long-term-care

(2)  https://www.ohchr.org/en/documents/thematic-reports/impact-coronavirus-disease-covid-19-enjoyment-all-human-rights-older

(3)  https://documents.un.org/prod/ods.nsf/home.xsp

(4)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21.

(5)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

(6)  EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30.

(7)  EUVL L 107, 26.3.2021, s. 1.

(8)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

(9)  EUVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(10)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(11)  EUVL L 88, 16.3.2022, s. 1.

(12)  EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14.

(13)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 80.

(14)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 191.

(15)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 208.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0072.

(17)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 145.

(18)  EUVL C 189, 5.6.2019, s. 4.

(19)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 146.

(20)  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 102.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0038.

(22)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 75.

(23)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 122.

(24)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 8.

(25)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 164.

(26)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0068.

(27)  EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1.

(28)  Euroopan komissio (2021), lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia.

(29)  Eurostat (2020), ”Household composition statistics”.

(30)  Euroopan komission tutkimus ”Informal care in Europe Exploring Formalisation, Availability and Quality”, 2018.

(31)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_838653.pdf

(32)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/Policy-brief-COVID-19-and-the-care-economy-en.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/fi/topic/neetshttps://www.eurofound.europa.eu/fi/ topic/neets

(34)  Euroopan komissio ja sosiaalisen suojelun komitea (2021), ”Long-term care report 2021”.

(35)  Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, ”Demographic Outlook for the European Union”, maaliskuu 2020, s. 3.

(36)  ”The social construction of migrant care work. At the intersection of care, migration and gender”, Amelita King-Dejardin, kansainvälinen työtoimisto – Geneve: ILO, 2019.

(37)  Euroopan komissio ja sosiaalisen suojelun komitea (2021), ”Long-term care report 2021”.

(38)  OECD (2020), ”The effectiveness of social protection for long-term care in old age: Is social protection reducing the risk of poverty associated with care needs”.

(39)  Euroopan parlamentin tutkimus (2021) ”Ageing policies – access to services in different Member States”.

(40)  Maailman talousfoorumi: COVID-19 highlights how caregiving fuels gender inequality – https://www.weforum.org/agenda/2020/04/covid-19-highlights-how-caregiving-fuels-gender-inequality/

(41)  2019.

(42)  https://eige.europa.eu/about-eige/director-speeches/beyond-beijing-declaration-assessment-and-main-challenges

(43)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-pandemic-has-increased-care-burden-how-much-0 https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/policy-brief-the-impact-of-covid-19-on-women

(44)  ”Preventing and managing COVID-19 across long-term care services: Policy brief”, WHO, 24. heinäkuuta 2020; seurantatietoja julkisista sähköisistä kansallisista raporteista, jotka käsittelevät covid-19-pandemiaa pitkäaikaishoitolaitoksissa, ECDC, 2022 (https://www.ecdc.europa.eu/en/all-topics-z/coronavirus/threats-and-outbreaks/covid-19/prevention-and-control/LTCF-data)

(45)  http://www.efnweb.be/wp-content/uploads/EFN-MHE-Joint-Statement-October-2021.pdf

(46)  Eurofound (2021) ”Education, healthcare and housing: How access changed for children and families in 2020”.

(47)  https://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Resilience_of%20the%20LTC% 20sector_V3.pdf

(48)  https://effat.org/in-the-spotlight/european-alliance-calls-on-eu-governments-to-ratify-convention-on-domestic-workers/#:~:text=Among%20them%2C%206.3%20million%20are,workers%20in%20their%20respective%20country

(49)  European Labour Mobility Institute (https://www.mobilelabour.eu/)

(50)  Euroopan komission tutkimus ”Challenges in long-term care in Europe 2018”.

(51)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(52)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/women-labour-market-work-life-balance/womens-situation-labour-market_en

(53)  Euroopan parlamentin tutkimus (2021) ”Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds”.

(54)  EIGE, Pekingin toimintaohjelman vuoden 2020 raportti, 2021.

(55)  Eurofoundin raportti (2020) ”Long-term care workforce: Employment and working conditions”.

(56)  Eurofoundin raportti (2020) ”Long-term care workforce: Employment and working conditions”.

(57)  Eurofoundin raportti (2020) ”Long-term care workforce: Employment and working conditions”.

(58)  Euroopan komissio ja sosiaalisen suojelun komitea, ”Long-term care report 2021”.

(59)  Euroopan parlamentin tutkimus (2021) ”Policies for long-term carers”.

(60)  Eurofound ”Long-term Care Workforce: Employment and working conditions”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2020

(61)  Eurofoundin raportti (2020) ”Long-term care workforce: Employment and working conditions”.

(62)  Euroopan komissio, ”Long-term care report” https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(63)  Euroopan komissio, ”Long-term care report” https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(64)  EIGE:n raportti (2020) ”Gender inequalities in care and consequences for the labour market”: https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market

(65)  EIGEn raportti (2021) ”Gender inequalities in care and consequences for the labour market”.

(66)  Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound), ”European Quality of Life Survey 2016 – Quality of life, quality of public services, and quality of society”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2018.

(67)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/eurostat/web/main/help/faq/data-services

(68)  EIGEn raportti (2021) ”Gender inequalities in care and consequences for the labour market”.

(69)  ”The Global Burden of Disease Study 2019”: https://www.thelancet.com/journals/lancet/issue/vol396no10258/PIIS0140-6736(20)X0042-0#

(70)  ILO (2018), ”Care work and care jobs for the future of decent work”.

(71)  Euroopan parlamentin tutkimus (2021) ”Policies for long-term carers”.

(72)  Euroopan parlamentin tutkimus (2021) ”Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds”.

(73)  Eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten yhteinen julkilausuma lastenhoidon tarjonnasta EU:ssa: https://www.etuc.org/en/document/european-social-partners-joint-statement-childcare-provisions-eu

(74)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2021 eurooppalaisesta lapsitakuusta.

(75)  Neuvoston suositus (EU) 2021/1004 eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta.

(76)  EIGEn raportti (2021) ”Gender inequalities in care and consequences for the labour market”.

(77)  Euroopan komissio, ”Long-term care report” https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(78)  Euroopan komissio ja sosiaalisen suojelun komitea, ”Long-term care report 2021”.

(79)  Euroopan komissio, ”Long-term care report” https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en

(80)  Eurocarers-järjestön raportti (2021) ”Impact of COVID-19 on outbreak on informal carers across Europe”.

(81)  ILO (2022), ”Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work”.

(82)  ILO (2022), ”Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work”.

(83)  Euroopan komissio (2021): Vihreä kirja väestön ikääntymisestä.

(84)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/economy-finance/dp074_en.pdf

(85)  Alzheimer Europe (2020), ”Dementia in Europe Yearbook 2019 – Estimating the prevalence of dementia in Europe”.

(86)  https://www.oecd.org/fr/publications/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm

(87)  https://www.finanzwende-recherche.de/wp-content/uploads/2021/10/Finanzwende_BourgeronMetzWolf_2021_Private-Equity-Investoren-in-der-Pflege_20211013.pdf

(88)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/article/2021/wages-in-long-term-care-and-other-social-services-21-below-average'

(89)  Primaaripreventiolla pyritään estämään sairauden syntyminen. Sekundaari- ja tertiaaripreventiolla pyritään pysäyttämään tai hidastamaan olemassa oleva sairaus ja sen vaikutuksia varhaisen havaitsemisen ja asianmukaisen hoidon avulla tai vähentämään uusiutumista ja kroonisten sairauksien syntymistä esimerkiksi tehokkaalla kuntoutuksella. Viite: WHO, ”Health promotion glossary”, 1998.

(90)  Etnistä alkuperää koskevat tiedot olisi kerättävä vapaaehtoispohjalta ja nimettömästi ainoastaan syrjinnän tunnistamiseksi ja torjumiseksi.

(91)  Eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetussa neuvoston suosituksessa (EU) 2021/1004 esitetyn mukaisesti.

(92)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (2020/2084(INI)), Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. huhtikuuta 2022 EU:n tarjoamasta suojelusta Ukrainan sotaa pakeneville lapsille ja nuorille (2022/2618(RSP)).

(93)  Digitaaliset ratkaisut, esimerkiksi sovellukset, jotka koostuvat erilaisista moduuleista ja toiminnoista, joita voidaan yhdistää sovelluksen perusmuotoon, jotta tuloksena on yksittäisten käyttäjien tarpeita ja toiveita vastaava sovellus.

(94)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7724

(95)  Sosiaalisen suojelun komitea ja Euroopan komissio (2021), ”Long-term care report: Trends, challenges and opportunities in an ageing society”, vol. 1.

(96)  Eurofound (2020): ”Long-term care workforce: Employment and working conditions”.

(97)  Talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikkö (2021), EMPL-valiokunnan pyytämä tutkimus ”Policies for long-term carers”.

(98)  Talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikkö (2021), EMPL-valiokunnan pyytämä tutkimus ”Policies for long-term carers”.

(99)  Santini, Socci et al. (2020), ”Positive and Negative Impacts of Caring among Adolescents Caring for Grandparents. Results from an Online Survey in Six European Countries and Implications for Future Research, Policy and Practice” (https://me-we.eu/wp-content/uploads/2020/10/Positive-and-Negative-Impacts-of-Caring.pdf).

(100)  Jäsenvaltioiden olisi tutkittava verotuloja varten parasta tapaa virallistaa työnteko ja siten siitä saatujen tulojen hankinta. Tätä tehdessään niiden olisi otettava huomioon verovähennysjärjestelmät ja palvelusetelien käyttö.

(101)  Eurofound (2021), ”Understanding the gender pay gap: What difference do sector and occupation make?”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg 2021. Eurofound (2021), ”Minimum wages in 2021: Annual review, Minimum wages in the EU series”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(102)  https://www.oecd-ilibrary.org/social-issues-migration-health/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers_92c0ef68-en;jsessionid=CUiqVaYYMpv7-fVciq3IIhh787q6ZHLU19L9LeR1.ip-10-240-5-42

(103)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/report_on_the_eesc_country_ visits_to_uk_germany_italy_poland_0.pdf.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/63

---

P9_TA(2022)0279

Mielenterveys digitaalisessa työelämässä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 mielenterveydestä digitaalisessa työelämässä (2021/2098(INI))

(2023/C 47/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4, 6, 9, 114, 153, 169 ja 191 artiklan ja erityisesti 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4, 6, 9, 114, 153, 169 ja 191 artiklan ja erityisesti 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 ja 35 artiklan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 2, 3, 14, 15, 21, 31, 32 ja 35 artiklan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteen 10, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteen 10,

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 hyväksytyn YK:n mielenterveys- ja hyvinvointistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 hyväksytyn YK:n mielenterveys- ja hyvinvointistrategian,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) 18. toukokuuta 2020 antaman julistuksen terveestä elpymisestä covid-19-epidemian jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) 18. toukokuuta 2020 antaman julistuksen terveestä elpymisestä covid-19-epidemian jälkeen,

| — | ottaa huomioon WHO:n Maailman mielenterveyspäivän 2021 ”Mielenterveyden huoltoa kaikille: sanoista tekoihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n Maailman mielenterveyspäivän 2021 ”Mielenterveyden huoltoa kaikille: sanoista tekoihin”,

| — | ottaa huomioon WHO:n mielenterveyttä koskevan eurooppalaisen toimintakehyksen 2021–2025, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n mielenterveyttä koskevan eurooppalaisen toimintakehyksen 2021–2025,

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2021 julkaistun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) terveyspoliittisen selvityksen ”A New Benchmark for Mental Health Systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health” sekä 4. marraskuuta 2021 mielenterveydestä ja työelämästä julkaistun katsauksen ”Fitter Minds, Fitter Jobs: from Awareness to Change in Integrated Mental Health, Skills and Work Policies”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2021 julkaistun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) terveyspoliittisen selvityksen ”A New Benchmark for Mental Health Systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health” sekä 4. marraskuuta 2021 mielenterveydestä ja työelämästä julkaistun katsauksen ”Fitter Minds, Fitter Jobs: from Awareness to Change in Integrated Mental Health, Skills and Work Policies”,

| — | ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (1),

| — | ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (2),

| — | ottaa huomioon tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (3),

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (4),

| — | ottaa huomioon tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/88/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/88/EY (5),

| — | ottaa huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (6),

| — | ottaa huomioon työpaikoille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista 30. marraskuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/654/ETY (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työpaikoille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista 30. marraskuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/654/ETY (7),

| — | ottaa huomioon turvallisuutta ja terveyttä varten näyttöpäätetyölle asetettavista vähimmäisvaatimuksista 29. toukokuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/270/ETY (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon turvallisuutta ja terveyttä varten näyttöpäätetyölle asetettavista vähimmäisvaatimuksista 29. toukokuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/270/ETY (8),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (9),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen (10),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa (11),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman eurooppalaisten nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä: työllisyys ja sosiaalinen elpyminen pandemian jälkeen (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman eurooppalaisten nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä: työllisyys ja sosiaalinen elpyminen pandemian jälkeen (12),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista työoloista, oikeuksista ja sosiaalisesta suojelusta alustatalouden työntekijöille – digitaaliseen kehitykseen liittyvät työllisyyden uudet muodot (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista työoloista, oikeuksista ja sosiaalisesta suojelusta alustatalouden työntekijöille – digitaaliseen kehitykseen liittyvät työllisyyden uudet muodot (13),

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta (14), joissa kehotetaan laatimaan kattava EU:n mielenterveysstrategia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta (14), joissa kehotetaan laatimaan kattava EU:n mielenterveysstrategia,

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät työhyvinvoinnin parantamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät työhyvinvoinnin parantamisesta,

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja -turvallisuus muuttuvassa työelämässä” (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työterveys ja -turvallisuus muuttuvassa työelämässä” (COM(2021)0323),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2005 annetun komission vihreän kirjan ”Väestön mielenterveyden parantaminen – Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia” (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2005 annetun komission vihreän kirjan ”Väestön mielenterveyden parantaminen – Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia” (COM(2005)0484),

| — | ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission raportin ”Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: reducing disparities and addressing distributional impacts”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. heinäkuuta 2021 annetun komission raportin ”Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: reducing disparities and addressing distributional impacts”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2008 tehdyn Euroopan mielenterveys- ja hyvinvointisopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2008 tehdyn Euroopan mielenterveys- ja hyvinvointisopimuksen,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2021 julkaistun Euroopan nuorisofoorumin raportin ”Beyond Lockdown: the ’pandemic scar’ on young people”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2021 julkaistun Euroopan nuorisofoorumin raportin ”Beyond Lockdown: the ’pandemic scar’ on young people”,

| — | ottaa huomioon 9. marraskuuta 2021 julkaistun Eurofoundin raportin ”Impact of COVID-19 on young people in the EU” ja 10. toukokuuta 2021 julkaistun raportin ”Living, working and COVID-19: Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. marraskuuta 2021 julkaistun Eurofoundin raportin ”Impact of COVID-19 on young people in the EU” ja 10. toukokuuta 2021 julkaistun raportin ”Living, working and COVID-19: Mental health and trust decline across EU as pandemic enters another year”,

| — | ottaa huomioon vuonna 7. joulukuuta 2020 julkaistun Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) raportin ”Preventing musculoskeletal disorders in a diverse workforce: risk factors for women, migrants and LGBTI workers”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 7. joulukuuta 2020 julkaistun Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) raportin ”Preventing musculoskeletal disorders in a diverse workforce: risk factors for women, migrants and LGBTI workers”,

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2011 julkaistun EU-OSHA:n raportin ”Mental health promotion in the workplace – A good practice report”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2011 julkaistun EU-OSHA:n raportin ”Mental health promotion in the workplace – A good practice report”,

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2021 julkaistun EU-OSHA:n raportin ”Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2021 julkaistun EU-OSHA:n raportin ”Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications”,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Eurooppalainen mielenterveyden teemavuosi – parempi työ ja elämänlaatu” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2012 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Eurooppalainen mielenterveyden teemavuosi – parempi työ ja elämänlaatu” (15),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2021 annetun tehokkaita keinoja panostaa terveyteen käsittelevän komission asiantuntijalautakunnan lausunnon ”Supporting mental health of health workforce and other essential workers”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2021 annetun tehokkaita keinoja panostaa terveyteen käsittelevän komission asiantuntijalautakunnan lausunnon ”Supporting mental health of health workforce and other essential workers”,

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2014 julkaistun EU-OSHA:n ja Eurofoundin yhteisen raportin ”Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2014 julkaistun EU-OSHA:n ja Eurofoundin yhteisen raportin ”Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention”,

| — | ottaa huomioon Willis Towers Watsonin työntekijäkokemuskyselyn vuodelta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Willis Towers Watsonin työntekijäkokemuskyselyn vuodelta 2021,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnalle esitetyt vetoomukset, esimerkiksi vetoomukset nro 0956/2018 ja nro 1186/2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnalle esitetyt vetoomukset, esimerkiksi vetoomukset nro 0956/2018 ja nro 1186/2018,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0184/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0184/2022),

| A. | katsoo, että oikeus fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen on perusihmisoikeus ja että jokaisella ihmisellä on oikeus parhaimpaan mahdolliseen terveyteen; huomauttaa, että WHO määrittelee mielenterveyden henkisen hyvinvoinnin tilaksi, jossa ihminen pystyy selviytymään elämän monista haasteista, toteuttamaan itseään, oppimaan ja työskentelemään tuloksellisesti sekä toimimaan yhteisönsä jäsenenä (16); toteaa, että mielenterveys liittyy myös muihin perusoikeuksiin, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan 1 artiklassa vahvistettuun oikeuteen ihmisarvoon ja perusoikeuskirjan 3 artiklassa vahvistettuun oikeuteen henkilökohtaiseen koskemattomuuteen, henkinen koskemattomuus mukaan lukien; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että oikeus fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen on perusihmisoikeus ja että jokaisella ihmisellä on oikeus parhaimpaan mahdolliseen terveyteen; huomauttaa, että WHO määrittelee mielenterveyden henkisen hyvinvoinnin tilaksi, jossa ihminen pystyy selviytymään elämän monista haasteista, toteuttamaan itseään, oppimaan ja työskentelemään tuloksellisesti sekä toimimaan yhteisönsä jäsenenä (16); toteaa, että mielenterveys liittyy myös muihin perusoikeuksiin, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan 1 artiklassa vahvistettuun oikeuteen ihmisarvoon ja perusoikeuskirjan 3 artiklassa vahvistettuun oikeuteen henkilökohtaiseen koskemattomuuteen, henkinen koskemattomuus mukaan lukien;

| B. | ottaa huomioon, että tutkimukset osoittavat, että covid-19-pandemia on muovannut organisaatio- ja johtamiskäytäntöjä ja muuttanut monien työntekijöiden työoloja Euroopassa, mikä on vaikuttanut työaikaan, hyvinvointiin ja työpaikan fyysiseen ympäristöön; ottaa huomioon, että terveydenhuollolle ja keskeisille työntekijöille on asetettu poikkeuksellisia vaatimuksia; toteaa, että nämä työntekijät ovat joutuneet selviytymään vaativasta työympäristöstä, suojelun puutteesta ja turvallisuuskysymysten aiheuttamista peloista, joilla on ollut kielteisiä psykologisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että mielenterveyteen liittyvien tekijöiden ymmärtäminen työpaikalla tarkoittaa paitsi mielenterveyden häiriöiden tunnistamista International Classification of Diseases for Mortality and Morbidity Statistics -luokitteluun perustuvien diagnoosikriteerien mukaisesti (esim. masennus) (17) myös hyvinvoinnin edistämistä, väärinkäsitysten ja leimautumisen välttämistä sekä oikeanlaisten toimenpiteiden ja hoidon suunnittelemista ja täytäntöönpanoa näitä häiriöitä varten (18); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tutkimukset osoittavat, että covid-19-pandemia on muovannut organisaatio- ja johtamiskäytäntöjä ja muuttanut monien työntekijöiden työoloja Euroopassa, mikä on vaikuttanut työaikaan, hyvinvointiin ja työpaikan fyysiseen ympäristöön; ottaa huomioon, että terveydenhuollolle ja keskeisille työntekijöille on asetettu poikkeuksellisia vaatimuksia; toteaa, että nämä työntekijät ovat joutuneet selviytymään vaativasta työympäristöstä, suojelun puutteesta ja turvallisuuskysymysten aiheuttamista peloista, joilla on ollut kielteisiä psykologisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että mielenterveyteen liittyvien tekijöiden ymmärtäminen työpaikalla tarkoittaa paitsi mielenterveyden häiriöiden tunnistamista International Classification of Diseases for Mortality and Morbidity Statistics -luokitteluun perustuvien diagnoosikriteerien mukaisesti (esim. masennus) (17) myös hyvinvoinnin edistämistä, väärinkäsitysten ja leimautumisen välttämistä sekä oikeanlaisten toimenpiteiden ja hoidon suunnittelemista ja täytäntöönpanoa näitä häiriöitä varten (18);

| C. | toteaa, että pandemian aikana hoitovelvoitteet, joista on huolehdittava työn lisäksi, lisääntyivät voimakkaasti, mikä vaikutti suhteettomasti naisiin ja lisäsi sukupuolten välistä eriarvoisuutta palkattoman hoito- ja hoivatyön osalta; toteaa, että tällä oli kielteinen vaikutus hoitovelvoitteita omaavien mielenterveyteen, koska monien työntekijöiden oli selviydyttävä kasvaneesta stressistä, joka aiheutui lisääntyneistä hoitovelvoitteista kotikoulun, lastenhoidon, omaishoidon ja huollettaville omaisille annettavan muun avun myötä sulkutoimien aikana; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että pandemian aikana hoitovelvoitteet, joista on huolehdittava työn lisäksi, lisääntyivät voimakkaasti, mikä vaikutti suhteettomasti naisiin ja lisäsi sukupuolten välistä eriarvoisuutta palkattoman hoito- ja hoivatyön osalta; toteaa, että tällä oli kielteinen vaikutus hoitovelvoitteita omaavien mielenterveyteen, koska monien työntekijöiden oli selviydyttävä kasvaneesta stressistä, joka aiheutui lisääntyneistä hoitovelvoitteista kotikoulun, lastenhoidon, omaishoidon ja huollettaville omaisille annettavan muun avun myötä sulkutoimien aikana;

| D. | ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan pandemia on johtanut laajamittaiseen etätyöhön, jolla on ollut myönteisiä seurauksia, kuten joustavuuden ja itsenäisyyden lisääntyminen ja joissakin tapauksissa työ- ja yksityiselämän parempi tasapaino; toteaa kuitenkin, että nämä myönteiset seuraukset eivät aina paina vaakakupissa enemmän kuin kielteiset seuraukset, joita ovat esimerkiksi jatkuva tavoitettavissa oleminen, työ- ja yksityiselämän välisten rajojen hämärtyminen, työn intensiivisyyden ja teknologiaan liittyvän stressin lisääntyminen; ottaa huomioon, että Eurofoundin covid-19-tutkimusten mukaan pandemia aiheutti monia haasteita etätyöntekijöille; toteaa, että vaikka etätyön huomattava lisääntyminen voi hyödyttää työntekijöitä ja yrityksiä, myös oikeus fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen on turvattava ja sitä on edistettävä tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan pandemia on johtanut laajamittaiseen etätyöhön, jolla on ollut myönteisiä seurauksia, kuten joustavuuden ja itsenäisyyden lisääntyminen ja joissakin tapauksissa työ- ja yksityiselämän parempi tasapaino; toteaa kuitenkin, että nämä myönteiset seuraukset eivät aina paina vaakakupissa enemmän kuin kielteiset seuraukset, joita ovat esimerkiksi jatkuva tavoitettavissa oleminen, työ- ja yksityiselämän välisten rajojen hämärtyminen, työn intensiivisyyden ja teknologiaan liittyvän stressin lisääntyminen; ottaa huomioon, että Eurofoundin covid-19-tutkimusten mukaan pandemia aiheutti monia haasteita etätyöntekijöille; toteaa, että vaikka etätyön huomattava lisääntyminen voi hyödyttää työntekijöitä ja yrityksiä, myös oikeus fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen on turvattava ja sitä on edistettävä tässä yhteydessä;

| E. | ottaa huomioon, että psykososiaaliset riskit ovat yleisimpiä etätyöhön liittyviä riskejä; ottaa huomioon, että etätyön yleistyminen on johtanut pitkiin työpäiviin ja työperäiseen stressiin; ottaa huomioon, että EU-OSHA:n mukaan psykososiaaliset riskit voivat johtaa kielteisiin henkisiin, fyysisiin ja sosiaalisiin seurauksiin, kuten työhön liittyvään ahdistukseen, työuupumukseen tai masennukseen; ottaa huomioon, että psykososiaalisiin riskeihin johtavia työoloja voivat olla liiallinen työmäärä, ristiriitaiset vaatimukset, epäselvä tehtävänkuva, heikot mahdollisuudet osallistua työntekijää itseään koskeviin päätöksiin tai vaikuttaa siihen, miten työ tehdään, huonosti hallittu organisaatiomuutos, työn epävarmuus, toimimaton viestintä, johdon tai kollegojen tuen puute, työpaikkakiusaaminen ja seksuaalinen häirintä sekä kolmansien osapuolten harjoittama väkivalta; toteaa, että jäsenvaltioilla ei ole samoja psykososiaalisia riskejä koskevia oikeudellisesti sitovia yhteisiä normeja eikä periaatteita, mikä johtaa käytännössä työntekijöiden epätasa-arvoiseen oikeussuojaan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että psykososiaaliset riskit ovat yleisimpiä etätyöhön liittyviä riskejä; ottaa huomioon, että etätyön yleistyminen on johtanut pitkiin työpäiviin ja työperäiseen stressiin; ottaa huomioon, että EU-OSHA:n mukaan psykososiaaliset riskit voivat johtaa kielteisiin henkisiin, fyysisiin ja sosiaalisiin seurauksiin, kuten työhön liittyvään ahdistukseen, työuupumukseen tai masennukseen; ottaa huomioon, että psykososiaalisiin riskeihin johtavia työoloja voivat olla liiallinen työmäärä, ristiriitaiset vaatimukset, epäselvä tehtävänkuva, heikot mahdollisuudet osallistua työntekijää itseään koskeviin päätöksiin tai vaikuttaa siihen, miten työ tehdään, huonosti hallittu organisaatiomuutos, työn epävarmuus, toimimaton viestintä, johdon tai kollegojen tuen puute, työpaikkakiusaaminen ja seksuaalinen häirintä sekä kolmansien osapuolten harjoittama väkivalta; toteaa, että jäsenvaltioilla ei ole samoja psykososiaalisia riskejä koskevia oikeudellisesti sitovia yhteisiä normeja eikä periaatteita, mikä johtaa käytännössä työntekijöiden epätasa-arvoiseen oikeussuojaan;

| F. | ottaa huomioon, että yhä useammat työnantajat käyttävät työntekijöidensä johtamiseen digitaalisia välineitä, kuten sovelluksia, ohjelmistoja ja tekoälyä; ottaa huomioon, että algoritmijohtaminen aiheuttaa uusia haasteita työnteon tulevaisuudelle, kuten teknologiavälitteistä kontrollia ja valvontaa käyttäytymistä ennakoimaan tarkoitettujen ennakointi- ja liputusvälineiden, suoritusten ja edistymisen reaaliaikaisen etäseurannan ja ajanseurantaohjelmistojen avulla, ja että se aiheuttaa merkittäviä riskejä työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle, erityisesti mielenterveydelle ja oikeudelle yksityisyyteen ja ihmisarvoon; ottaa huomioon, että digitalisaatio ja kehittyneet uudet teknologiat, kuten tekoäly ja tekoälypohjaiset laitteet, muuttavat työn luonnetta; ottaa huomioon, että noin 40 prosenttia kansainvälisten yritysten henkilöstöosastoista käyttää nyt tekoälysovelluksia ja 70 prosenttia pitää niitä erittäin tärkeinä niiden organisaatiolle; katsoo, että uutta digitaalitaloutta on säänneltävä, jotta voidaan edistää yhteistä vaurautta ja varmistaa koko yhteiskunnan hyvinvointi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yhä useammat työnantajat käyttävät työntekijöidensä johtamiseen digitaalisia välineitä, kuten sovelluksia, ohjelmistoja ja tekoälyä; ottaa huomioon, että algoritmijohtaminen aiheuttaa uusia haasteita työnteon tulevaisuudelle, kuten teknologiavälitteistä kontrollia ja valvontaa käyttäytymistä ennakoimaan tarkoitettujen ennakointi- ja liputusvälineiden, suoritusten ja edistymisen reaaliaikaisen etäseurannan ja ajanseurantaohjelmistojen avulla, ja että se aiheuttaa merkittäviä riskejä työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle, erityisesti mielenterveydelle ja oikeudelle yksityisyyteen ja ihmisarvoon; ottaa huomioon, että digitalisaatio ja kehittyneet uudet teknologiat, kuten tekoäly ja tekoälypohjaiset laitteet, muuttavat työn luonnetta; ottaa huomioon, että noin 40 prosenttia kansainvälisten yritysten henkilöstöosastoista käyttää nyt tekoälysovelluksia ja 70 prosenttia pitää niitä erittäin tärkeinä niiden organisaatiolle; katsoo, että uutta digitaalitaloutta on säänneltävä, jotta voidaan edistää yhteistä vaurautta ja varmistaa koko yhteiskunnan hyvinvointi;

| G. | katsoo, että tämä uusi tilanne edellyttää, että työterveydelle ja -turvallisuudelle laaditaan uusi, entistä laajempi määritelmä, jota ei voida enää erottaa mielenterveydestä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että tämä uusi tilanne edellyttää, että työterveydelle ja -turvallisuudelle laaditaan uusi, entistä laajempi määritelmä, jota ei voida enää erottaa mielenterveydestä;

| H. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vaikuttanut suhteettomasti terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon työntekijöiden – joista suurin osa on naisia – sekä haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien, kuten etnisten vähemmistöjen, hlbtiq+-yhteisön, ikääntyneiden, yksinhuoltajien, vammaisten henkilöiden, jo ennen pandemiaa mielenterveysongelmista kärsineiden, sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien henkilöiden, työttömien sekä syrjäisimmillä alueilla ja syrjäisillä ja heikot yhteydet omaavilla alueilla asuvien ihmisten, henkiseen hyvinvointiin; ottaa huomioon, että nuorten mielenterveys on heikentynyt merkittävästi pandemian aikana, koska mielenterveyteen liittyvät ongelmat ovat kaksinkertaistuneet useissa jäsenvaltioissa, ja niillä on ollut vakavia vaikutuksia nuorten työllisyyteen ja heidän tulojensa pienenemiseen, työpaikkojen menetykset mukaan lukien; ottaa huomioon, että yhdeksällä miljoonalla eurooppalaisella 10–19-vuotiaalla nuorella on jokin mielenterveyshäiriö, ja että tapauksista yli puolessa on kyse ahdistuksesta tai masennuksesta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vaikuttanut suhteettomasti terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon työntekijöiden – joista suurin osa on naisia – sekä haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien, kuten etnisten vähemmistöjen, hlbtiq+-yhteisön, ikääntyneiden, yksinhuoltajien, vammaisten henkilöiden, jo ennen pandemiaa mielenterveysongelmista kärsineiden, sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien henkilöiden, työttömien sekä syrjäisimmillä alueilla ja syrjäisillä ja heikot yhteydet omaavilla alueilla asuvien ihmisten, henkiseen hyvinvointiin; ottaa huomioon, että nuorten mielenterveys on heikentynyt merkittävästi pandemian aikana, koska mielenterveyteen liittyvät ongelmat ovat kaksinkertaistuneet useissa jäsenvaltioissa, ja niillä on ollut vakavia vaikutuksia nuorten työllisyyteen ja heidän tulojensa pienenemiseen, työpaikkojen menetykset mukaan lukien; ottaa huomioon, että yhdeksällä miljoonalla eurooppalaisella 10–19-vuotiaalla nuorella on jokin mielenterveyshäiriö, ja että tapauksista yli puolessa on kyse ahdistuksesta tai masennuksesta;

| I. | ottaa huomioon, että liian monella ihmisellä EU:ssa ei ole mahdollisuutta saada julkisia mielenterveys- ja työterveyspalveluja; ottaa huomioon, että henkinen hyvinvointi on saavuttanut alimman tasonsa kaikissa ikäryhmissä pandemian puhkeamisen jälkeen ja että mielenterveyden heikkeneminen johtuu katkoista mielenterveyspalvelujen saatavuudessa, työmäärän lisääntymisestä ja työmarkkinakriisistä, jotka ovat vaikuttaneet suhteettomasti nuoriin; ottaa huomioon, että julkiset mielenterveys- ja työterveyspalvelut ovat räikeästi alirahoitettuja; ottaa huomioon, että työperäinen stressi voi johtua useista tekijöistä, kuten aikarajoitteista, pitkistä tai epäsäännöllisistä työajoista sekä heikosta viestinnästä ja yhteistyöstä organisaation sisällä; ottaa huomioon, että migreenien tai vakavien päänsärkyjen sekä masennuksen ja ahdistuneisuuden ja muiden psyykkisten häiriöiden yhteisesiintymisen välillä on vahva korrelaatio, jolla on kerrannaisvaikutus työntekijöiden työsuoritukseen ja poissaoloihin; ottaa huomioon, että myös mielenterveysongelmien ennaltaehkäisyä, diagnosointia ja hoitoa koskevan kliinisen ja soveltavan tutkimuksen rahoitus on selkeästi riittämätöntä; ottaa huomioon, että mielenterveysongelmat ovat tällä hetkellä suurin syy maailmanlaajuiseen sairastuvuuteen ja että itsemurhat ovat toiseksi suurin nuorten kuolinsyy Euroopassa; toteaa, että ennaltaehkäisy, tietoisuuden lisääminen, hyvinvointitoimet sekä mielenterveyden ja terveen työkulttuurin edistäminen voivat tuottaa myönteisiä tuloksia pyrittäessä parantamaan työntekijöiden terveyttä (19); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että liian monella ihmisellä EU:ssa ei ole mahdollisuutta saada julkisia mielenterveys- ja työterveyspalveluja; ottaa huomioon, että henkinen hyvinvointi on saavuttanut alimman tasonsa kaikissa ikäryhmissä pandemian puhkeamisen jälkeen ja että mielenterveyden heikkeneminen johtuu katkoista mielenterveyspalvelujen saatavuudessa, työmäärän lisääntymisestä ja työmarkkinakriisistä, jotka ovat vaikuttaneet suhteettomasti nuoriin; ottaa huomioon, että julkiset mielenterveys- ja työterveyspalvelut ovat räikeästi alirahoitettuja; ottaa huomioon, että työperäinen stressi voi johtua useista tekijöistä, kuten aikarajoitteista, pitkistä tai epäsäännöllisistä työajoista sekä heikosta viestinnästä ja yhteistyöstä organisaation sisällä; ottaa huomioon, että migreenien tai vakavien päänsärkyjen sekä masennuksen ja ahdistuneisuuden ja muiden psyykkisten häiriöiden yhteisesiintymisen välillä on vahva korrelaatio, jolla on kerrannaisvaikutus työntekijöiden työsuoritukseen ja poissaoloihin; ottaa huomioon, että myös mielenterveysongelmien ennaltaehkäisyä, diagnosointia ja hoitoa koskevan kliinisen ja soveltavan tutkimuksen rahoitus on selkeästi riittämätöntä; ottaa huomioon, että mielenterveysongelmat ovat tällä hetkellä suurin syy maailmanlaajuiseen sairastuvuuteen ja että itsemurhat ovat toiseksi suurin nuorten kuolinsyy Euroopassa; toteaa, että ennaltaehkäisy, tietoisuuden lisääminen, hyvinvointitoimet sekä mielenterveyden ja terveen työkulttuurin edistäminen voivat tuottaa myönteisiä tuloksia pyrittäessä parantamaan työntekijöiden terveyttä (19);

| J. | ottaa huomioon, että työpaikalla mielenterveyteen vaikuttavat esimerkiksi työuupumus, työssä tylsistyminen, stressi, häirintä, väkivalta, leimautuminen, syrjintä ja rajalliset kehittymis- tai ylenemismahdollisuudet, jotka voivat kärjistyä entisestään verkossa; ottaa huomioon, että WHO raportoi viime vuonna, että yli 300 miljoonaa ihmistä maailmassa kärsi työhön liittyvistä mielenterveyden häiriöistä, kuten työuupumuksesta, ahdistuksesta, masennuksesta tai traumaperäisestä stressistä, mikä korreloi sen kanssa, että joka neljäs eurooppalainen työntekijä kokee, että työllä on kielteinen vaikutus heidän terveyteensä (20); ottaa huomioon, että lannistava työympäristö voi johtaa fyysisiin ja mielenterveyden ongelmiin, päihteiden tai alkoholin ongelmakäyttöön, poissaoloihin ja tuottavuuden menetykseen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että työpaikalla mielenterveyteen vaikuttavat esimerkiksi työuupumus, työssä tylsistyminen, stressi, häirintä, väkivalta, leimautuminen, syrjintä ja rajalliset kehittymis- tai ylenemismahdollisuudet, jotka voivat kärjistyä entisestään verkossa; ottaa huomioon, että WHO raportoi viime vuonna, että yli 300 miljoonaa ihmistä maailmassa kärsi työhön liittyvistä mielenterveyden häiriöistä, kuten työuupumuksesta, ahdistuksesta, masennuksesta tai traumaperäisestä stressistä, mikä korreloi sen kanssa, että joka neljäs eurooppalainen työntekijä kokee, että työllä on kielteinen vaikutus heidän terveyteensä (20); ottaa huomioon, että lannistava työympäristö voi johtaa fyysisiin ja mielenterveyden ongelmiin, päihteiden tai alkoholin ongelmakäyttöön, poissaoloihin ja tuottavuuden menetykseen;

| K. | ottaa huomioon, että heikon mielenterveyden kustannukset olivat vuonna 2015 kaikissa EU:n jäsenvaltioissa arviolta yli 4 prosenttia BKT:stä; toteaa, että työperäinen masennus on yksi yleisimmistä vammaisuuden syistä ja että masennuksen on arvioitu maksavan 620 miljardia euroa vuodessa ja aiheuttavan 240 miljardin euron suuruisen taloudellisen tuottavuuden menetyksen (21); ottaa huomioon, että kaikkien päänsärkyjen arvioidut kustannukset EU:ssa ovat vuosittain yli 110 miljardia euroa, josta noin 50 miljardia euroa liittyy migreeneihin; ottaa huomioon, että ennaltaehkäisyyn liittyvät talousarviot ovat kaikissa EU:n jäsenvaltioissa edelleen alhaiset eli 3 prosenttia kaikista terveydenhuoltomenoista; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että heikon mielenterveyden kustannukset olivat vuonna 2015 kaikissa EU:n jäsenvaltioissa arviolta yli 4 prosenttia BKT:stä; toteaa, että työperäinen masennus on yksi yleisimmistä vammaisuuden syistä ja että masennuksen on arvioitu maksavan 620 miljardia euroa vuodessa ja aiheuttavan 240 miljardin euron suuruisen taloudellisen tuottavuuden menetyksen (21); ottaa huomioon, että kaikkien päänsärkyjen arvioidut kustannukset EU:ssa ovat vuosittain yli 110 miljardia euroa, josta noin 50 miljardia euroa liittyy migreeneihin; ottaa huomioon, että ennaltaehkäisyyn liittyvät talousarviot ovat kaikissa EU:n jäsenvaltioissa edelleen alhaiset eli 3 prosenttia kaikista terveydenhuoltomenoista;

| L. | ottaa huomioon, että EU:n työterveys- ja työturvallisuussäännösten (22) mukaan työnantajilla on velvollisuus suojella työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta kaikissa heidän työhönsä liittyvissä tehtävissä; ottaa huomioon, että työnantajat ovat vastuussa työterveydestä ja -turvallisuudesta myös etätyön yhteydessä; ottaa huomioon, että ammattiliitoilla ja työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaavilla elimillä on ratkaiseva rooli työntekijöiden perusihmisoikeuksiin kuuluvan oikeuden turvalliseen työympäristöön puolustamisessa myös etätyön yhteydessä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU:n työterveys- ja työturvallisuussäännösten (22) mukaan työnantajilla on velvollisuus suojella työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta kaikissa heidän työhönsä liittyvissä tehtävissä; ottaa huomioon, että työnantajat ovat vastuussa työterveydestä ja -turvallisuudesta myös etätyön yhteydessä; ottaa huomioon, että ammattiliitoilla ja työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaavilla elimillä on ratkaiseva rooli työntekijöiden perusihmisoikeuksiin kuuluvan oikeuden turvalliseen työympäristöön puolustamisessa myös etätyön yhteydessä;

| M. | ottaa huomioon, että vakaa työllisyys, terveys (mielenterveys mukaan luettuna), täysipainoisen kehityksen edellytykset sekä nuorten vaikutusvallan ja osallistumisen tunne ovat perusedellytyksiä kriisistä selviytymiselle, yhteiskuntien vahvistamiselle ja talouksien jälleenrakentamiselle; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vakaa työllisyys, terveys (mielenterveys mukaan luettuna), täysipainoisen kehityksen edellytykset sekä nuorten vaikutusvallan ja osallistumisen tunne ovat perusedellytyksiä kriisistä selviytymiselle, yhteiskuntien vahvistamiselle ja talouksien jälleenrakentamiselle;

Mielenterveys ja digitaalinen työelämä: covid-19-pandemiasta saadut kokemukset

| 1. | pitää valitettavana, että covid-19-pandemian aikana työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien mielenterveyteen vaikuttivat monien palvelujen, kuten koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalisen tuen, katkokset ja lisääntyneet stressitekijät, kuten taloudellinen epävarmuus, työttömäksi joutumisen pelko, terveydenhuollon rajallinen saatavuus, eristyneisyys, teknologiaan liittyvä stressi, työaikamuutokset, työn riittämätön organisointi ja etätyö; kehottaa puuttumaan mielenterveyteen kiireellisesti monialaisilla ja yhdennetyillä toimintapolitiikoilla osana kattavaa EU:n mielenterveysstrategiaa ja eurooppalaista hoito- ja hoivastrategiaa, joita täydennetään kansallisilla toimintasuunnitelmilla; muistuttaa komissiota erityisesti siitä, että työntekijöiden terveyden suojelun olisi oltava olennainen osa EU-OSHA:n valmiussuunnitelmia tulevien terveyskriisien ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että covid-19-pandemia ja sitä seurannut talouskriisi ovat rasittaneet valtavasti kaikkien kansalaisten ja ennen kaikkea työntekijöiden, itsenäisten ammatinharjoittajien, nuorten, työvoimaan siirtyvien opiskelijoiden ja ikääntyneiden mielenterveyttä ja hyvinvointia ja että työhön liittyvät psykososiaaliset riskit sekä stressi, ahdistus ja masennus ovat lisääntyneet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että covid-19-pandemialla on ollut kielteinen vaikutus koulutuksesta työelämään siirtymiseen ja niinpä se voi aiheuttaa suurta stressiä, ahdistusta ja epävarmuutta nuorille heidän uransa alussa, mikä todennäköisesti myös heikentää heidän työllistymismahdollisuuksiaan ja ruokkii mielenterveyteen ja hyvinvointiin liittyvien ongelmien noidankehää; kehottaa lisäämään tukea mielenterveydelle, myös julkisille työvoimapalveluille, jotta voidaan käsitellä työttömien hyvinvointia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää valitettavana, että mielenterveyttä ei ole käsitelty painopisteenä fyysisen terveyden tavoin, että alalta on puuttunut rahoitusta ja alalla on ollut pulaa pätevästä henkilöstöstä kaikissa jäsenvaltioissa, vaikka terveyden ja hyvinvoinnin paranemiseen liittyy luontaisia etuja ja mielenterveyteen tehdyillä julkisilla investoinneilla saadaan aikaan merkittävää taloudellisen tuottavuuden kasvua ja työhön osallistuminen lisääntyy; katsoo, että nykytilanteen parantamiseksi tarvitaan nopeita toimia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon työperäisten mielenterveysongelmien suuren määrän EU:n jäsenvaltioissa ja sitoutumaan voimakkaasti toimiin sellaisen digitaalisen työelämän sääntelemiseksi ja toteuttamiseksi, jossa autetaan ennaltaehkäisemään mielenterveysongelmia, suojelemaan mielenterveyttä ja työ- ja yksityiselämän tervettä tasapainoa ja lujittamaan sosiaalista suojelua koskevia oikeuksia työpaikalla; kehottaa käymään vuoropuhelua ja pyrkimään siihen yhdessä työnantajien ja työntekijöiden edustajien, myös ammattiliittojen, kanssa; korostaa tässä yhteydessä, että kaikilla työpaikoilla on tarpeen hyväksyä mielenterveysriskejä koskevia ennaltaehkäisysuunnitelmia; pyytää seuraamaan WHO:n mielenterveyttä koskevan eurooppalaisen toimintakehyksen 2021-2025 täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää valitettavana, että terveyden alalla tosiasiallisesti toteutettujen EU:n toimien määrä ei vastaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksessa tarkoitettua soveltamisalaa, ja kehottaa toteuttamaan lisää EU:n toimia tämän toimivallan puitteissa; katsoo, että mielenterveys muodostaa seuraavan terveyskriisin ja että komission olisi ryhdyttävä toimiin ja puututtava kaikkiin mahdollisiin riskeihin tarvittaessa sitovilla ja muilla kuin sitovilla toimenpiteillä ja laadittava kattava EU:n mielenterveysstrategia hyvinvointitaloudesta 24. lokakuuta 2019 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että EU:n mielenterveysstrategialla olisi pyrittävä vaatimaan jäsenvaltioita sisällyttämään mielenterveyspalvelut fyysiseen hoitoon, kun otetaan huomioon näiden kahden läheinen yhteys, tarjoamaan tehokasta hoitoa näytön ja ihmisoikeuksien pohjalta, lisäämään tarjottavien palvelujen määrää, jotta useammat ihmiset voivat saada hoitoa, ja tukemaan ihmisiä työpaikan löytämisessä tai työskentelyn jatkamisessa; korostaa, että heikko mielenterveys vaikuttaa työntekijöiden hyvinvointiin ja aiheuttaa kustannuksia hyvinvointijärjestelmille ja lisää terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamenoja; korostaa työnantajan vastuuta ja sekä työnantajan että työmarkkinaosapuolten keskeistä roolia tällaisten aloitteiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että pandemia on tuonut esiin laajalle levinneen mielenterveyskriisin koko Euroopassa ja jäsenvaltioiden erilaiset toimet siihen vastaamiseksi ja osoittanut, että on tärkeää jakaa parhaita käytäntöjä terveysuhkiin vastaamiseksi, ja paljastanut puutteita ennakoinnissa, mukaan lukien valmiudet, reagointivälineet ja riittävä rahoitus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään mielenterveysvaikutukset terveyskriisiin ja pandemiaan liittyviä hätätilanteita koskeviin valmiussuunnitelmiinsa; katsoo, että nykyistä mielenterveyskriisiä olisi pidettävä terveyshätätilana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti käynnissä oleviin neuvotteluihin asetuksesta, jolla kumotaan valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista 22. lokakuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU (23), sekä käynnissä oleviin neuvotteluihin Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen uudistamisesta ja Euroopan lääkeviraston toimeksiannon laajentamisesta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | antaa tunnustusta keskeisille ja etulinjan työntekijöille, jotka uhrasivat oman hyvinvointinsa pelastaakseen ihmishenkiä pandemian aikana; on huolissaan terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon työntekijöiden suurista työperäisistä mielenterveysriskeistä; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota keskeisiin ja etulinjan työntekijöihin tulevissa mielenterveyttä työelämässä koskevissa ehdotuksissa; kehottaa jäsenvaltioita parantamaan työolojaan, puuttumaan henkilöstöpulaan ja sitomaan tarvittavat resurssit sen varmistamiseksi, että tällaisia uhrauksia ei enää tarvita, ja varmistamaan, että työntekijöillä on välittömästi käytettävissään riittävät mielenterveyden resurssit ja suoja sekä psykososiaaliset interventiot, joita olisi jatkettava akuutin kriisin jälkeen; korostaa, että suurin osa keskeisistä ja etulinjan työntekijöistä on naisia, jotka ovat usein pienituloisia ja heihin kohdistuu suuria työhön liittyviä mielenterveysriskejä; |
| --- | --- |

10.

Digitaalinen siirtymä ja mielenterveys

| 11. | toteaa, että laadukkaat työpaikat voivat auttaa antamaan ihmisille merkityksellisyyden tunteen sekä tarjoamaan taloudellisen turvan ja riippumattomuuden; korostaa hyvän mielenterveyden, hyvien työolojen, riittävän palkan, työn tuottavuuden, hyvinvoinnin ja elämänlaadun myönteistä suhdetta; toteaa, että työntekijöiden merkityksellisyyden tunne ja identiteetti voidaan asettaa kyseenalaiseksi lisääntyvän digitalisaation yhteydessä, mikä voi johtaa fyysisiin ja mielenterveyden ongelmiin; toteaa, että ennaltaehkäisy on siksi avainasemassa; katsoo, että asianmukaiset työolot ja aktiiviset työmarkkinaohjelmat voisivat auttaa torjumaan psykososiaalisia riskejä tarjoamalla mahdollisuuksia laadukkaisiin työpaikkoihin ja sosiaaliseen suojeluun; toteaa, että masennus ja mielenterveyshäiriöt voivat olla este työpaikassa pysymiselle ja työpaikan saamiselle ja että työnhakijat tarvitsevat lisätukea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tiedostaa mahdollisuudet, joita digitalisaatio voi tarjota vammaisten henkilöiden työllistämiselle avoimilla työmarkkinoilla; korostaa tässä yhteydessä, että digitalisaatio ei saisi johtaa eristäytymiseen eikä sosiaaliseen syrjäytymiseen; korostaa lisäksi ikääntyneiden kohtaamia vaikeuksia, sillä he ovat erityisen alttiita digitaaliselle syrjäytymiselle muuttuvien työolojen ja uusien digitaalisten välineiden vuoksi; korostaa, että on tärkeää, että kaikilla työntekijöillä ja ennen kaikkea ikääntyneillä on mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen ja ammatilliseen kehitykseen, joka on mukautettu heidän yksilöllisiin tarpeisiinsa; kehottaa jäsenvaltioita laajentamaan ikääntyneille suunnattua digitaalista koulutusta; korostaa sukupolvien välisen vaihdon merkitystä työympäristössä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että digitalisaatioon liittyvillä ennakoivilla toimintatavoilla, kuten digiosaamisen parantamisella työpaikalla tai joustavalla työajalla, voidaan auttaa lievittämään työperäistä stressiä; huomauttaa, että tekoälyllä voidaan parantaa työoloja ja elämänlaatua, mukaan lukien työ- ja yksityiselämän parempi tasapaino ja parempi esteettömyys vammaisille henkilöille, ennustaa työmarkkinoiden kehitystä ja tukea henkilöstöhallintoa inhimillisten ennakkoluulojen ehkäisemisessä; varoittaa kuitenkin, että tekoäly myös herättää huolta yksityisyydestä sekä työterveydestä ja -turvallisuudesta, kuten oikeudesta olla tavoittamattomissa, ja voi johtaa työntekijöiden suhteettomaan ja laittomaan valvontaan ja seurantaan, joka loukkaa heidän ihmisarvoaan ja yksityisyyttään, sekä syrjivään kohteluun työhönottomenettelyissä ja muilla aloilla puolueellisten algoritmien seurauksena, jotka koskevat esimerkiksi sukupuolta, rotua tai etnistä taustaa; on lisäksi huolissaan siitä, että tekoäly voi heikentää ihmisten vapautta ja itsenäisyyttä esimerkiksi ennakointi- ja liputusvälineiden, reaaliaikaisen seurannan ja automaattisten käyttäytymissysäysten avulla ja lisätä työntekijöiden mielenterveysongelmia, kuten työuupumusta, teknologiaan liittyvää stressiä, psykologista ylikuormitusta ja väsymystä; korostaa, että työpaikan tekoälyratkaisujen on oltava avoimia ja oikeudenmukaisia ja niissä on vältettävä työntekijöille aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia ja että niistä on neuvoteltava työnantajien ja työntekijöiden edustajien, myös ammattiliittojen, kesken; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan tekoälyä työpaikalla koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jolla varmistetaan työntekijöiden oikeuksien ja hyvinvoinnin asianmukainen suojelu, mukaan lukien heidän mielenterveytensä ja perusoikeudet, kuten syrjimättömyys, yksityisyys ja ihmisarvo yhä digitalisoituneemmassa työpaikassa; toteaa, että verkossa tapahtuvalla häirinnällä on yleensä suhteeton vaikutus heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten nuoriin, naispuolisiin ja hlbtiq+-työntekijöihin; korostaa, että vain 60 prosentilla jäsenvaltioista on erityislainsäädäntöä työpaikkakiusaamiseen ja -väkivaltaan puuttumiseksi, ja kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan kohdennettuja pakollisia toimenpiteitä tämän kasvavan työpaikkaongelman korjaamiseksi ja ratkaisemiseksi ja uhrien suojelemiseksi kaikin tarvittavin resurssein; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että ennaltaehkäisy- ja suojelutoimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan väkivalta, syrjintä ja häirintä työelämästä, mukaan lukien ja soveltuvissa tapauksissa kolmansien osapuolten (esim. asiakkaiden, vierailijoiden tai potilaiden) harjoittama väkivalta ja häirintä, sovelletaan riippumatta häirinnän syystä tai aiheesta ja rajoittamatta tapauksia syrjintätapauksiin; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan väkivallan ja häirinnän poistamisesta työelämässä tehdyn Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen (nro 190) ja väkivaltaa ja häirintää koskevan suosituksen (nro 206) ja ottamaan käyttöön tarvittavat lait ja toimintapoliittiset toimenpiteet työelämässä tapahtuvan väkivallan ja häirinnän kieltämiseksi, ehkäisemiseksi ja käsittelemiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että naisiin kohdistuvan väkivallan ja lähisuhdeväkivallan torjumista koskevan direktiiviehdotuksen (24) soveltamisala kattaa täysimääräisesti väkivallan ja häirinnän työpaikalla rikoksena ja että työntekijät saavat asianmukaista suojelua ammattiliittojen osallistumisen myötä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa tarvetta suojella työntekijöitä heidän työnantajiensa harjoittamalta hyväksikäytöltä tekoälyn ja algoritmijohtamisen avulla, mukaan lukien ennakointi- ja liputusvälineet, joilla voidaan ennustaa työntekijöiden käyttäytymistä ja tunnistaa tai estää työntekijöiden sääntöjen rikkominen tai petokset, suoritusten ja edistymisen reaaliaikainen seuranta, ajanseurantaohjelmistot ja automatisoidut käyttäytymissysäykset; kehottaa kieltämään työntekijöiden valvonnan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että on kehitettävä uusi malli, jossa otetaan huomioon nykyaikaisen työpaikan monimutkaisuus suhteessa mielenterveyteen, koska tällä hetkellä voimassa olevat sääntelyvälineet eivät riitä takaamaan työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta, vaan niitä on päivitettävä ja parannettava; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että teknologiaa ja tekoälyä ei saisi koskaan käyttää työpaikalla siten, että käytöstä aiheutuu haittaa työntekijöiden mielenterveydelle ja hyvinvoinnille; toteaa, että tekoälyn käyttöönotto työssä ei saa johtaa liialliseen seurantaan tuottavuuden tai työntekijöiden valvonnan nimissä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille, että sukupuolten välinen digitaalinen kuilu on leveä erityistaitojen ja työllisyyden osalta tieto- ja viestintätekniikan alalla, jolla vain 18 prosenttia työntekijöistä on naisia ja 82 prosenttia miehiä (25); pitää olennaisen tärkeänä, että teknologiset järjestelmät suunnitellaan osallistavalla tavalla, jotta estetään syrjintä, mielenterveysongelmat ja muut ei-osallistavan suunnittelun haitalliset vaikutukset; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä sukupuolten välisen digitaalisen kuilun kaventamiseksi luonnontieteissä, teknologiassa, insinööritieteissä ja matematiikassa (STEM-aineet) ja harkitsemaan kannustimien tarjoamista tieto- ja viestintätekniikan organisaatioille, jotta ne palkkaisivat monimuotoista työvoimaa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on tyytyväinen vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta annettuun direktiiviin (EU) 2019/1158, sillä se tuo joustoa ja helpotusta työhön liittyviin kysymyksiin; korostaa kuitenkin, että ongelmat koskettavat edelleenkin suhteettomasti naisia, kuten pandemia on osoittanut; toteaa, että vaikka etätyö tarjoaa monia mahdollisuuksia, siihen liittyy myös sosiaalisia, ammatillisia ja digitaalista kuilua koskevia haasteita; korostaa, että naiset pitävät yhä suurimman osan perhevapaista, millä on edelleen kielteinen vaikutus naisten urakehitykseen ja henkilökohtaiseen kehitykseen sekä palkka- ja eläkeoikeuksiin; kehottaa jäsenvaltioita menemään direktiivin vaatimuksia pidemmälle ja lisäämään omaishoitovapaaksi myönnettävien päivien määrää ja tarjoamaan omaishoitajille loman ajalta maksettavan korvauksen; kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan voimakkaasti työntekijöiden perheen kanssa vietettävän ajan suojeluun ja työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen; kehottaa jäsenvaltioita edistämään hoitovelvollisuuksien tasapuolista jakautumista naisten ja miesten välillä sellaisten palkallisten vapaiden avulla, joita ei voida siirtää vanhempien välillä, mikä antaisi naisille mahdollisuuden tehdä nykyistä enemmän kokopäivätyötä; korostaa, että naiset ovat suuremmassa vaarassa joutua stressin, uupumuksen, työuupumuksen ja henkisen väkivallan kohteeksi uusien etätyöjärjestelyjen ja epäasiallisten työelämän käytäntöjen valvontaa koskevan sääntelyn puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille siirtymisen etätyöhön pandemian aikana ja sen monille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille tarjoaman jouston; toteaa kuitenkin, että etätyö on myös osoittautunut erityisen haastavaksi kaikkein heikoimmassa asemassa oleville henkilöille ja yksinhuoltajatalouksille; toteaa, että etätyön ja lastenhoidon yhdistäminen erityisesti erityistarpeisten lasten tapauksessa voi uhata perhe-elämää ja sekä vanhempien että lasten hyvinvointia; kannustaa työnantajia antamaan selkeät ja avoimet säännöt etätyöjärjestelyistä sen varmistamiseksi, että työaikaa noudatetaan, ja ehkäisemään sosiaalisen ja ammatillisen eristyneisyyden ja työajan ja muun kotona vietetyn ajan välisen rajan hämärtymisen kanssa; panee merkille, että etätyöllä on osoitettu olevan merkittävä vaikutus työajan järjestämiseen, koska se lisää joustavuutta ja mahdollistaa sen, että työntekijät ovat jatkuvasti saatavilla, mikä on usein johtanut työ- ja yksityiselämän välisiin konflikteihin; muistuttaa kuitenkin, että jos etätyö on asianmukaisesti säänneltyä ja toteutettua, työntekijät voivat joustavasti mukauttaa työaikaansa ja aikataulujaan omiin henkilökohtaisiin tarpeisiinsa ja perheidensä tarpeisiin; korostaa tässä yhteydessä, että kokonaan tai osittain etätyöhön siirtymisen olisi perustuttava työnantajan ja työntekijöiden edustajien väliseen sopimukseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee huolestuneena merkille, että etätyö ei ole vielä kaikkien työntekijöiden saatavilla; korostaa etätyöhön siirtymisen vaikutusta digitaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien mielenterveyteen; korostaa, että on tärkeää torjua digitaalista kuilua Euroopassa ja että nuoria ja ikääntyneitä on koulutettava uudelleen, jotta varmistetaan kaikkien työntekijöiden riittävä digiosaaminen; kehottaa investoimaan kohdennetummin digiosaamisen tarjontaan, erityisesti digitaalisesti syrjäytyneemmille ryhmille, kuten henkilöille, joiden sosioekonominen asema on heikko ja joilla on rajallinen koulutustaso, ikääntyneille sekä maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuville ihmisille; kehottaa komissiota ehdottamaan lainsäädäntökehystä, jossa vahvistetaan etätyötä koskevat vähimmäisvaatimukset kaikkialla EU:ssa ilman, että heikennetään etätyöntekijöiden työoloja; korostaa, että tällaisella lainsäädäntökehyksellä olisi selkeytettävä työoloja ja varmistettava, että tällainen työ tehdään vapaaehtoisuuden pohjalta ja että etätyöntekijöiden oikeudet, työ- ja yksityiselämän tasapaino, työmäärä ja tuloksellisuusvaatimukset vastaavat vastaavien paikan päällä työskentelevien työntekijöiden oikeuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan vammaisten henkilöiden esteettömyyteen ja osallistavaan teknologiaan liittyviä toimenpiteitä; toteaa, että tämä kehys olisi kehitettävä jäsenvaltioita ja eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia kuullen, kansallisia työmarkkinamalleja täysimääräisesti kunnioittaen ja ottaen huomioon Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimukset etätyöstä ja digitalisaatiosta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota henkilöihin, joilla on henkisiä tai fyysisiä vammoja; korostaa, että etätyöntekijöiden työolot vastaavat paikan päällä työskentelevien työntekijöiden työoloja ja -ehtoja ja että on toteutettava erityistoimenpiteitä etätyöntekijöiden hyvinvoinnin seuraamiseksi ja tukemiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että oikeus olla tavoittamattomissa on olennaisen tärkeä työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien, erityisesti naistyöntekijöiden ja epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden, henkisen hyvinvoinnin varmistamiseksi, ja sitä olisi täydennettävä ennaltaehkäisevällä ja kollektiivisella lähestymistavalla työhön liittyviin psykososiaalisiin riskeihin; kehottaa komissiota työmarkkinaosapuolia kuullen ehdottamaan direktiiviä vähimmäisnormeista ja edellytyksistä, joilla varmistetaan, että kaikki työntekijät voivat tosiasiallisesti harjoittaa oikeuttaan olla tavoittamattomissa, ja säännellään olemassa olevien ja uusien digitaalisten välineiden käyttöä työntekoon noudattaen parlamentin 21. tammikuuta 2021 antamaa päätöslauselmaa suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa siten, että otetaan huomioon Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimus digitalisaatiosta; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita koordinoimaan paremmin parhaiden käytäntöjen vaihtoa, koska jotkin niistä ovat toteuttamassa hyvin innovatiivisia toimintapolitiikkoja ja hankkeita; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että jos neuvoston direktiivit 89/654/ETY ja 90/270/ETY, joissa vahvistetaan työpaikoille ja näyttöpäätetyölle asetettavat turvallisuutta ja terveyttä koskevat vähimmäisvaatimukset, tarkistetaan ja saatetaan ajan tasalle, ne voivat auttaa suojelemaan kaikkia työntekijöitä, myös alustatalouden työntekijöitä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia, yhdessä EU:n virastojen ja jäsenvaltioiden kehittämien erilaisten hankkeiden kanssa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että esteettömyyden ja kohtuullisen mukauttamisen tarjoamista voidaan soveltaa työhön liittyviin digitaalisiin ympäristöihin ja että siksi työnantajien olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla mukautetaan vammaisten henkilöiden, myös mielenterveysongelmista kärsivien henkilöiden, oikeudenmukaiset ja yhdenvertaiset työolot ja -ehdot ja varmistetaan ne, mukaan lukien direktiivistä (EU) 2019/882 johtuvien digitaalisten esteettömyysstandardien noudattaminen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut nykyaikaistamaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa lainsäädäntökehystä tarkistamalla neuvoston direktiivejä 89/654/ETY ja 90/270/ETY, joissa vahvistetaan työpaikoille ja näyttöpäätetyölle asetettavat turvallisuutta ja terveyttä koskevat vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

25.

Työpaikkaterveys ja -turvallisuus

| 26. | on huolissaan nykyisen mielenterveyttä koskevan toimintapolitiikan ja työpaikalla vallitsevien asenteiden välisestä kuilusta, mikä ei kuvasta asianmukaisesti sitä, että työntekijöiden suojelu on EU:n johtajien keskeinen voimavara vuosikymmenen loppuajaksi; korostaa, että työntekijät eivät leimaamisen ja syrjinnän pelossa usein koe voivansa puhua ongelmista; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että työnantajat täyttävät velvoitteensa tarjota tukea ja selkeää tietoa kaikille työntekijöille ja että asianomaiset työntekijät integroidaan oikeudenmukaisesti takaisin työelämään; vaatii, että työpaikoilla helpotetaan mielenterveystukipalvelujen ja ulkopuolisten tarjoamien palvelujen saatavuutta sekä ennaltaehkäisyä, varhaista toteamista ja hoitoa työntekijöille, joilla voi olla mielenterveyshäiriöitä, ja tuetaan heidän integroitumistaan uudelleen työelämään ja autetaan ehkäisemään ongelmien uusiutumista sekä laatimaan yrityksille suunnitelmia mielenterveyshäiriöiden, myös itsemurhien, ennaltaehkäisemiseksi; kehottaa lisäksi hyväksymään selkeitä ja tehokkaita ennaltaehkäisystrategioita sekä tukistrategioita pitkän poissaolon jälkeen työhön palaaville työntekijöille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa, että työntekijöihin kohdistuu kiusaamista ja moniperusteista syrjintää ja että ne aiheuttavat usein stressiä ja etääntymistä työpaikasta; muistuttaa erityisesti, että ikään, vammaisuuteen, biologiseen tai sosiaaliseen sukupuoleen, seksuaaliseen suuntautumiseen, rotuun, koulutukseen tai sosioekonomiseen asemaan ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuulumiseen perustuva syrjintä on laajalle levinnyttä ja että työnantajien olisi puututtava siihen; korostaa, että on tärkeää sisällyttää häirinnän vastainen politiikka terveys- ja turvallisuustoimenpiteisiin digitaalisessa työelämässä ja tukea yrityksiä, erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), jotta niitä voidaan auttaa ottamaan käyttöön toimia häirinnän ja kiusaamisen torjumiseksi; kehottaa käynnistämään EU:n laajuisen tiedotuskampanjan mielenterveyskysymyksistä, jotta voidaan puuttua leimautumiseen, väärinkäsityksiin ja sosiaaliseen syrjäytymiseen, jotka liittyvät usein heikkoon mielenterveyteen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että nykyiset toimenpiteet työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi ovat riittämättömiä erityisesti psykososiaalisten riskien arvioinnin ja hallinnan osalta; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön mekanismeja, joilla ehkäistään ahdistusta, masennusta ja työuupumusta ja edistetään psykososiaalisista ongelmista kärsivien henkilöiden paluuta työelämään; muistuttaa, että yksilöllinen ja organisatorinen lähestymistapa työhön (26) on ratkaisevan tärkeä tässä tarkoituksessa; toteaa kuitenkin, että nämä terveysongelmat voivat riippua useista tekijöistä; kehottaa komissiota työmarkkinaosapuolia kuullen tarkistamaan 19. syyskuuta 2003 antamaansa suositusta eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta (27) ja lisäämään siihen esimerkiksi työperäiset tuki- ja liikuntaelinsairaudet, työperäiset mielenterveyden häiriöt, erityisesti masennuksen, työuupumuksen, ahdistuksen ja stressin, kaikki asbestiin liittyvät sairaudet ja ihosyövän sekä reumaattisen ja kroonisen tulehduksen; kehottaa komissiota työmarkkinaosapuolia kuultuaan muuttamaan tämän suosituksen direktiiviksi, jolla luodaan ammattitautien vähimmäisluettelo ja vahvistetaan niiden tunnustamista ja asianmukaista korvaamista asianomaisille henkilöille koskevat vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että osana psykososiaalisten riskien torjuntatoimia kansallisilla työsuojeluviranomaisilla voi olla tärkeä rooli ennaltaehkäisevien ja/tai korjaavien toimien täytäntöönpanossa työn yhteydessä; kehottaa Euroopan työviranomaista laatimaan kansallisille työsuojeluviranomaisille yhteisen strategian psykososiaalisten riskien torjumiseksi, mukaan lukien psykososiaalisten riskien arviointia ja hallintaa koskevan yhteisen kehyksen laatiminen ja työsuojelutarkastajien erilaisiin koulutustarpeisiin vastaaminen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | huomauttaa, että vaikka EU:n uudessa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa strategiakehyksessä vuosiksi 2021–2027 todetaan perustellusti, että työympäristöä on muutettava psykososiaaliseen hyvinvointiin kohdistuvien vaarojen torjumiseksi, siinä keskitytään vain yksittäisiin toimiin, jotka ovat rajallinen osa psykososiaalisten riskien vähentämistä; korostaa, että tarvitaan kiireellisesti yhteinen perusta kaikkien työntekijöiden mielenterveyden turvaamiseksi kaikkialla EU:ssa, koska heitä ei suojella yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa eikä edes nykyisessä EU:n lainsäädännössä; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ehdottamaan työmarkkinaosapuolia kuullen lainsäädäntöaloitetta psykososiaalisten riskien ja työhyvinvoinnin hallinnasta, jotta voidaan tehokkaasti ehkäistä psykososiaalisia riskejä työpaikalla, myös verkossa, tarjota koulutusta johdolle ja työntekijöille, arvioida säännöllisesti edistymistä ja parantaa työympäristöä; katsoo, että työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvissä ennaltaehkäisevissä toimissa olisi myös otettava työmarkkinaosapuolet mukaan tunnistamaan ja ehkäisemään psykososiaalisia riskejä; toteaa, että työntekijöille osoitettavien nimettöminä vastattavien kyselyjen, kuten kyselytutkimusten ja muiden tiedonkeruutoimien, avulla voidaan saada hyödyllistä tietoa siitä, kuinka stressaantuneita työntekijät ovat ja minkä vuoksi, jolloin johdon on helpompi tunnistaa ongelmat ja tehdä tarvittaessa mukautuksia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon mielenterveyttä koskevan uusimman tieteellisen näytön ja tutkimuksen, erityisesti mielenterveyden hoitoon liittyvien innovatiivisten lähestymistapojen potentiaalin osalta; kannustaa komissiota seuraamaan ja tarkkailemaan tiiviisti parhaita käytäntöjä, jotka on jo pantu onnistuneesti täytäntöön tällä alalla, ja helpottamaan näiden parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti varmistamaan, että niillä on käytössään tehokkaita työterveyttä ja -turvallisuutta käsitteleviä komiteoita, jotta ne voivat tehdä tiheämpiä ja tarkempia riskinarviointeja ja vahvistaa nykyisten terveys- ja turvallisuuskomiteoiden oikeuksia antamalla niille oikeuden käyttää ulkopuolista asiantuntemusta, myös riippumattomia kolmansien osapuolten arviointeja työhön liittyville psykososiaalisille riskeille altistumisesta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää välttämättömänä, että johdolle annetaan tarvittavaa psykososiaalista koulutusta, jotta voidaan mukauttaa työn organisoinnin käytäntöjä ja edistää syvällistä ymmärrystä heikon mielenterveyden ja työpaikan välisestä suhteesta; pitää yhtä tärkeänä, että työntekijöille annetaan myös asiaankuuluvaa koulutusta työhön liittyvien psykososiaalisten riskien ehkäisemisestä; kannustaa työnantajia edistämään hyvää mielenterveyttä ja hyvinvointia työelämässä koskevia myönteisiä lähestymistapoja, politiikkoja ja käytäntöjä; korostaa tässä yhteydessä, että yritykset voisivat harkita mielenterveyttä käsittelevän vertailutyöntekijän nimeämistä ja kouluttamista tai erityisen osaston laatimista työpaikan sisäiseen viestintäalustaan, jossa työntekijöille annetaan tietoa mielenterveyspalveluista; katsoo, että työmarkkinaosapuolilla voisi olla keskeinen rooli tällaisen koulutuksen suunnittelussa ja toteuttamisessa, ja korostaa, että työsuojeluviranomaisille on annettava koulutusta sen varmistamiseksi, että ne voivat suojella työntekijöitä asianmukaisesti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan erittäin yleisten ja invalidisoivien neurologisten häiriöiden, kuten migreenien, vaikutuksen työntekijöiden mielenterveyteen ja lisäämään tietoisuutta siitä; toteaa, että on tärkeää lisätä työpaikalla tietoisuutta siitä, että on tärkeää tunnistaa migreenit ja ehkäistä niitä välttämällä niitä laukaisevia tekijöitä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa EU:n työsuojeluviranomaisia kiinnittämään tarkastuksissaan huomiota psykososiaaliseen työympäristöön; kehottaa komission johtavien työsuojelutarkastajien komiteaa esittämään uuden psykososiaalisia riskejä koskevan kampanjan vuoden 2012 kampanjan tulosten ja viimeaikaisen kehityksen pohjalta; |
| --- | --- |

34.

Nykyaikainen työelämä työntekijöiden hyvinvoinnin tukemiseksi

| 35. | korostaa, että koska työpaikoilla ei ole riittävästi mielenterveystukea eikä ennaltaehkäiseviä toimintapolitiikkoja, työntekijöiden on usein turvauduttava kalliisiin yksityisiin palveluihin sekä kansalaisjärjestöjen ja kansallisten sairaaloiden palveluihin, joilla voi olla pitkät odotusajat ja joilta itseltään puuttuu tuki ja resurssit; kehottaa varmistamaan työpaikoilla, että työntekijöillä on pääsy esteettömään, ammattimaiseen ja puolueettomaan mielenterveyden tukeen ja hoitoon työntekijöiden yksityisyyttä ja luottamuksellisuutta kunnioittaen, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että julkiseen terveydenhuoltoon sisältyy helppo pääsy etäneuvontaan; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kannustaa komissiota käynnistämään mielenterveyttä koskevia koulutus- ja valistusaloitteita työpaikoilla ja opetussuunnitelmissa ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään EU:n varoja mielenterveyttä koskevien digitaalisten alustojen ja sovellusten perustamiseksi; kehottaa komissiota tutkimaan, onko mahdollista perustaa yhteinen EU:n auttava puhelin mielenterveystukea varten; kehottaa tässä yhteydessä komissiota osoittamaan riittävät määrärahat asiaankuuluville EU:n ohjelmille; kehottaa komissiota nimeämään vuoden 2023 EU:n hyvän mielenterveyden teemavuodeksi, jotta edellä mainitut mielenterveyttä koskevat koulutus- ja valistusaloitteet voidaan toteuttaa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että paikallisilla ja muilla asiaankuuluvilla viranomaisilla on riittävästi henkilöstöä ja julkisia resursseja mielenterveystuen ja -palvelujen tarjoamiseksi kaikille niitä tarvitseville; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tiedostaa, että mielenterveysongelmien yleisyydestä työpaikoilla ja erityisesti pk-yrityksissä ja niiden omistajien ja itsenäisten ammatinharjoittajien keskuudessa ei ole tilastoja, mikä edellyttää kiireellisiä toimia; kehottaa jäsenvaltioita, Eurostatia, julkisia laitoksia, asiantuntijoita, työmarkkinaosapuolia ja tutkimusyhteisöä tekemään yhteistyötä ja keräämään ajantasaista tietoa mielenterveyteen liittyvistä riskeistä ja niiden kielteisistä vaikutuksista sukupuolen ja muiden asiaankuuluvien näkökohtien mukaan eriteltynä sekä tietoja erityyppisten toimien tehokkuudesta, jotta voidaan edistää mielenterveyttä työpaikalla yhdenmukaisella tavalla; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan mahdollisuutta perustaa psykososiaalisia riskejä käsitteleviä paikallisia tai alueellisia sovittelupalveluja, jotka tarjoaisivat neuvoja ja teknistä tukea itsenäisille ammatinharjoittajille sekä mikro- ja pk-yritysten työnantajille, johtajille ja työntekijöille psykososiaalisten riskien ennaltaehkäisystä ja psykososiaalisista konflikteista työpaikalla sekä levittäisivät tietoa psykososiaalisista riskeistä ja niiden ehkäisemisestä; on huolissaan siitä, että yrittäjät ja pk-yritykset tarvitsevat erityistä tukea, jotta ne voivat hallita jokapäiväisten paineiden ja stressitekijöiden vaikutuksia ja edistää mielenterveyttä koskevaa tietoisuutta työpaikoilla, ja kehottaa toteuttamaan EU:n aloitteita, joilla niitä autetaan riskinarviointi-, ennaltaehkäisy- ja valistuskampanjoissa ja hyvien käytäntöjen käyttöönotossa; korostaa EU-OSHA:n roolia sellaisten välineiden ja normien tarjoamisessa mikroyrityksille ja pk-yrityksille, joita ne tarvitsevat työvoimaansa kohdistuvien riskien arviointiin ja asianmukaisten ennaltaehkäisevien toimenpiteiden toteuttamiseen; katsoo, että EU-OSHA:a olisi vahvistettava, jotta voidaan paremmin edistää terveellisiä ja turvallisia työpaikkoja kaikkialla EU:ssa ja edelleen kehittää aloitteita työsuojelun parantamiseksi kaikilla toiminnan aloilla; |
| --- | --- |

39.

| 40. | huomauttaa, että nuorten mielenterveys on heikentynyt huomattavasti pandemian aikana ja että pandemia on vaikuttanut vakavimmin nuoriin naisiin ja syrjäytyneisiin nuoriin; pitää valitettavana, että nuoret eivät ole mielenterveyden tutkimukseen tehtävien investointien kohteena, vaikka varhaisten interventioiden pitkän aikavälin edut ovat selvät; huomauttaa, että 64 prosenttia 18–34-vuotiaista nuorista oli vaarassa sairastua masennukseen vuonna 2021, mikä johtui työllistymis-, talous- ja koulutusnäkymien puutteesta sekä yksinäisyydestä ja sosiaalisesta eristyneisyydestä; korostaa, että yksi parhaista välineistä nuorten mielenterveysongelmiin puuttumiseksi (28) on tarjota nuorille mielekkäitä mahdollisuuksia laadukkaaseen koulutukseen ja työllisyyteen; kehottaa komissiota puuttumaan työmarkkinoille pääsyn vaikeutumiseen, joka on lisännyt nuorten keskuudessa mielenterveysongelmien riskiä, ja toteuttamaan toimia, joilla tuetaan nuoria asianmukaisen työpaikan saamisessa ja säilyttämisessä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan yhteistyössä parlamentin kanssa ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen yhteistä oikeudellista kehystä, jolla varmistetaan oikeudenmukainen korvaus harjoittelusta ja oppisopimuskoulutuksesta, jotta vältetään hyväksikäyttöön perustuvat käytännöt; kehottaa komissiota laatimaan suosituksen sen varmistamiseksi, että työharjoittelut, oppisopimuskoulutukset ja työnvälitys lasketaan työkokemukseksi ja että ne antavat siten oikeuden sosiaalietuuksiin; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

(2)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

(3)  EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70.

(4)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(5)  EUVL L 299, 18.11.2003, s. 9.

(6)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

(7)  EYVL L 393, 30.12.1989, s. 1.

(8)  EYVL L 156, 21.6.1990, s. 14.

(9)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

(10)  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 102.

(11)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 161.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0045.

(13)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 53.

(14)  EUVL C 400, 26.11.2019, s. 9.

(15)  EUVL C 44, 15.2.2013, s. 36.

(16)  WHO:n tiedote, Mental Health: strengthening our response, 17. kesäkuuta 2022.

(17)  International Classification of Diseases for Mortality and Morbidity Statistics, ”Problems associated with employment or unemployment”.

(18)  List of mental disorders as per WHO fact sheet on mental disorders, 8. kesäkuuta 2022.

(19)  Ennen pandemiaa arvioitiin, että 25 prosenttia EU:n kansalaisista kärsii elämänsä aikana jostakin mielenterveysongelmasta. Lähde: European Network for Workplace Health Promotion, A guide for employers to promotion mental health in the workplace, maaliskuu 2011.

(20)  Eurofound, Euroopan kuudes työolotutkimus, 2017.

(21)  Tehokkaita keinoja panostaa terveyteen käsittelevän komission asiantuntijalautakunnan lausunto, Supporting mental health of health workforce and other essential workers, 23. kesäkuuta 2021.

(22)  EU-OSHA:n yhteenveto neuvoston direktiivistä 89/391/ETY, päivitetty viimeksi 3. toukokuuta 2021.

(23)  EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1.

(24)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja lähisuhdeväkivallan torjumisesta, 8. maaliskuuta 2022 (COM(2022)0105).

(25)  Euroopan komissio, Women in Digital Scoreboard, 2020.

(26)  EU-OSHA, Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications, 22. lokakuuta 2021.

(27)  EUVL L 238, 25.9.2003, s. 28.

(28)  OECD, Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis, 12. toukokuuta 2021, ja European Youth Forum, Beyond Lockdown: the ”pandemic scar” on young people, 17. kesäkuuta 2021.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/75

---

P9_TA(2022)0280

Pankkiunionia koskeva vuosikertomus 2021

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2021 (2021/2184(INI))

(2023/C 47/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan, 127 artiklan 6 kohdan ja 140 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan, 127 artiklan 6 kohdan ja 140 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020 (1),

| — | ottaa huomioon jatkotoimet, joilla komissio on noudattanut 7. lokakuuta 2021 annettua parlamentin päätöslauselmaa pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jatkotoimet, joilla komissio on noudattanut 7. lokakuuta 2021 annettua parlamentin päätöslauselmaa pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin (EKP) asiakirjan ”Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its ’Resolution on Banking Union – Annual Report 2020’” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin (EKP) asiakirjan ”Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its ’Resolution on Banking Union – Annual Report 2020’” (2),

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2021 julkaistun EKP:n pankkivalvonnan toimintakertomuksen 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2021 julkaistun EKP:n pankkivalvonnan toimintakertomuksen 2020 (3),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2021 julkaistut EKP:n valvontaprioriteetit vuosille 2022–2024 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2021 julkaistut EKP:n valvontaprioriteetit vuosille 2022–2024 (4),

| — | ottaa huomioon yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) vastauksen 7. lokakuuta 2021 annettuun parlamentin päätöslauselmaan pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) vastauksen 7. lokakuuta 2021 annettuun parlamentin päätöslauselmaan pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman ”Rahoitusalan digitalisaatioprosessi: kryptovarojen kehittymässä olevat riskit – rahoituspalveluihin, -laitoksiin ja -markkinoihin liittyvät sääntely- ja valvontahaasteet” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman ”Rahoitusalan digitalisaatioprosessi: kryptovarojen kehittymässä olevat riskit – rahoituspalveluihin, -laitoksiin ja -markkinoihin liittyvät sääntely- ja valvontahaasteet” (5),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman ”Pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkamisesta: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman ”Pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkamisesta: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen” (6),

| — | ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2015 julkistetun viiden puheenjohtajan kertomuksen ”Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2015 julkistetun viiden puheenjohtajan kertomuksen ”Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely”,

| — | ottaa huomioon 27. lokakuuta 2021 hyväksytyn komission pankkipaketin (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. lokakuuta 2021 hyväksytyn komission pankkipaketin (7),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2021 alkaen järjestetyn komission kohdennetun kuulemisen EU:n pankkialan makrovakauskehyksen parantamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2021 alkaen järjestetyn komission kohdennetun kuulemisen EU:n pankkialan makrovakauskehyksen parantamisesta (8),

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2021 annetun komission lainsäädäntöpaketin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2021 annetun komission lainsäädäntöpaketin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta (9),

| — | ottaa huomioon EKP:n marraskuussa 2021 julkaiseman rahoitusjärjestelmän vakautta koskevan selonteon (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n marraskuussa 2021 julkaiseman rahoitusjärjestelmän vakautta koskevan selonteon (10),

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan pyytämän digitaalista euroa koskevan tutkimuksen ”The digital euro: policy implications and perspectives”, jonka parlamentin sisäasioiden pääosasto julkaisi tammikuussa 2022 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan pyytämän digitaalista euroa koskevan tutkimuksen ”The digital euro: policy implications and perspectives”, jonka parlamentin sisäasioiden pääosasto julkaisi tammikuussa 2022 (11),

| — | ottaa huomioon 2. lokakuuta 2020 julkaistun digitaalista euroa käsittelevän EKP:n raportin (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. lokakuuta 2020 julkaistun digitaalista euroa käsittelevän EKP:n raportin (12),

| — | ottaa huomioon EKP:n raportin aiheesta ”Digital euro experimentation scope and key learnings” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n raportin aiheesta ”Digital euro experimentation scope and key learnings” (13),

| — | ottaa huomioon EKP:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välisen yhteisymmärryspöytäkirjan, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välisen yhteisymmärryspöytäkirjan, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 (14),

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2021 julkaistun EKP:n / Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) asiakirjan ”Climate-related risk and financial stability” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2021 julkaistun EKP:n / Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) asiakirjan ”Climate-related risk and financial stability” (15),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2021 tehdyn EKP:n koko talouden kattavan ilmastostressitestin (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2021 tehdyn EKP:n koko talouden kattavan ilmastostressitestin (16),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2021 julkaistun EKP:n sisäisten mallien erityisarvioinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2021 julkaistun EKP:n sisäisten mallien erityisarvioinnin,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2021 annetun EKP:n raportin ”The state of climate and environmental risk management in the banking sector: Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks” (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2021 annetun EKP:n raportin ”The state of climate and environmental risk management in the banking sector: Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks” (17),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen puitteissa hyväksytyn Pariisin sopimuksen ja Glasgow’n ilmastosopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen puitteissa hyväksytyn Pariisin sopimuksen ja Glasgow’n ilmastosopimuksen,

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun SRB:n vuoden 2020 kertomuksen (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun SRB:n vuoden 2020 kertomuksen (18),

| — | ottaa huomioon SRB:n vuosien 2021–2023 monivuotisen työohjelman ja vuoden 2021 työohjelman (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SRB:n vuosien 2021–2023 monivuotisen työohjelman ja vuoden 2021 työohjelman (19),

| — | ottaa huomioon SRB:n vuoden 2022 työohjelman (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SRB:n vuoden 2022 työohjelman (20),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 julkaistun Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) raportin aiheesta ”IFRS 9 implementation by EU institutions – monitoring report” (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 julkaistun Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) raportin aiheesta ”IFRS 9 implementation by EU institutions – monitoring report” (21),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 annetun EKP:n suosituksen osingonjaosta covid-19-pandemian aikana (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 annetun EKP:n suosituksen osingonjaosta covid-19-pandemian aikana (22),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon järjestämättömien lainojen käsittelystä covid-19-pandemian jälkeen (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon järjestämättömien lainojen käsittelystä covid-19-pandemian jälkeen (COM(2020)0822),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta nimettäessä ehdokkaita talous- ja rahapolitiikkaa koskeviin EU-tehtäviin (23),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman euron kansainvälisen aseman vahvistamisesta (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman euron kansainvälisen aseman vahvistamisesta (24),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2021 julkaistun SRB:n seurantakertomuksen riskien vähentämistä koskevista indikaattoreista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2021 julkaistun SRB:n seurantakertomuksen riskien vähentämistä koskevista indikaattoreista,

| — | ottaa huomioon EKP:n palautteen panoksesta, jonka parlamentti on antanut osana 7. lokakuuta 2021 antamaansa päätöslauselmaa pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n palautteen panoksesta, jonka parlamentti on antanut osana 7. lokakuuta 2021 antamaansa päätöslauselmaa pankkiunionia koskevasta vuosikertomuksesta 2020,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamiseksi (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamiseksi (COM(2015)0586),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2021 julkaistun Euroopan valvontaviranomaisten toisen yhteisen riskinarviointiraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2021 julkaistun Euroopan valvontaviranomaisten toisen yhteisen riskinarviointiraportin,

| — | ottaa huomioon EPV:n raportin Euroopan pankkijärjestelmän riskienarvioinnista ”Risk Assessment of the European Banking System – December 2021” (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EPV:n raportin Euroopan pankkijärjestelmän riskienarvioinnista ”Risk Assessment of the European Banking System – December 2021” (25),

| — | ottaa huomioon EPV:n 16. joulukuuta 2021 julkaistun tutkimuksen aiheesta ”Guidelines on cooperation and information exchange between prudential supervisors, AML / CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU” (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EPV:n 16. joulukuuta 2021 julkaistun tutkimuksen aiheesta ”Guidelines on cooperation and information exchange between prudential supervisors, AML / CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU” (26),

| — | ottaa huomioon EJRK:n asiakirjan ”Monitoring the financial stability implications of COVID-19 support measures”, joka perustuu EJRK:n 25. maaliskuuta ja 24. kesäkuuta 2021 pidettyjen kokousten muistioihin (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EJRK:n asiakirjan ”Monitoring the financial stability implications of COVID-19 support measures”, joka perustuu EJRK:n 25. maaliskuuta ja 24. kesäkuuta 2021 pidettyjen kokousten muistioihin (27),

| — | ottaa huomioon EJRK:n joulukuussa 2021 julkaistun raportin ”Report of the Expert Group on Macroprudential Stance – Phase II (implementation)” (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EJRK:n joulukuussa 2021 julkaistun raportin ”Report of the Expert Group on Macroprudential Stance – Phase II (implementation)” (28),

| — | ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2021 annetun finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän loppuraportin ”Evaluation of the Effects of Too-Big-To-Fail Reforms” (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2021 annetun finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän loppuraportin ”Evaluation of the Effects of Too-Big-To-Fail Reforms” (29),

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan lokakuussa 2021 teettämän perusteellisen analyysin ”Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic” (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan lokakuussa 2021 teettämän perusteellisen analyysin ”Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic” (30),

| — | ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston talouden hallinnan tukiyksikön (EGOV) lokakuussa 2021 julkaiseman analyysin aiheesta ”Preventing money laundering in the banking sector – reinforcing the supervisory and regulatory framework” (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston talouden hallinnan tukiyksikön (EGOV) lokakuussa 2021 julkaiseman analyysin aiheesta ”Preventing money laundering in the banking sector – reinforcing the supervisory and regulatory framework” (31),

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan lokakuussa 2021 teettämän perusteellisen analyysin ”Did the pandemic lead to structural changes in the banking sector?” (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan lokakuussa 2021 teettämän perusteellisen analyysin ”Did the pandemic lead to structural changes in the banking sector?” (32),

| — | ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston talouden hallinnan tukiyksikön (EGOV) lokakuussa 2021 julkaiseman analyysin aiheesta ”Impediments to resolvability – what is the status quo” (33), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston talouden hallinnan tukiyksikön (EGOV) lokakuussa 2021 julkaiseman analyysin aiheesta ”Impediments to resolvability – what is the status quo” (33),

| — | ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston talouden hallinnan tukiyksikön (EGOV) lokakuussa 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Review of the crisis management and deposit insurance framework – Summary of some related issues” (34), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin sisäasioiden pääosaston talouden hallinnan tukiyksikön (EGOV) lokakuussa 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Review of the crisis management and deposit insurance framework – Summary of some related issues” (34),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0186/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0186/2022),

| A. | ottaa huomioon, että pankkiunioni, jonka perustana on yhteinen säännöstö, koostuu tällä hetkellä yhteisestä valvontamekanismista (YVM) ja yhteisestä kriisinratkaisumekanismista ja että sillä varmistetaan pankkitoiminnan valvonta ja pankkikriisien ja pankkien konkurssien hallinnan täysi yhdenmukaisuus pankkiunionin jäsenten välillä, ja toteaa, että pankkiunioni on lisäksi olennainen osa unionin rahoitusvakautta; toteaa, että vaikka talletussuojadirektiivissä (35) säädetään tallettajien suojan tiukoista vähimmäisvaatimuksista, pankkiunioni on vailla viimeistelyä, koska kolmatta pilaria eli eurooppalaista talletussuojajärjestelmää (EDIS) ei ole vielä luotu; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että pankkiunioni, jonka perustana on yhteinen säännöstö, koostuu tällä hetkellä yhteisestä valvontamekanismista (YVM) ja yhteisestä kriisinratkaisumekanismista ja että sillä varmistetaan pankkitoiminnan valvonta ja pankkikriisien ja pankkien konkurssien hallinnan täysi yhdenmukaisuus pankkiunionin jäsenten välillä, ja toteaa, että pankkiunioni on lisäksi olennainen osa unionin rahoitusvakautta; toteaa, että vaikka talletussuojadirektiivissä (35) säädetään tallettajien suojan tiukoista vähimmäisvaatimuksista, pankkiunioni on vailla viimeistelyä, koska kolmatta pilaria eli eurooppalaista talletussuojajärjestelmää (EDIS) ei ole vielä luotu;

| B. | ottaa huomioon, että vakaampi, kilpailukykyisempi ja yhtenäisempi talous- ja rahaliitto (EMU) edellyttää vakaata pankkiunionia ja kehittyneempää ja turvallisempaa pääomamarkkinaunionia; korostaa, että nämä kaksi hanketta liittyvät toisiinsa ja että yhdessä saavutetun kehityksen olisi johdettava edistymiseen ja kehitykseen toisessa; katsoo, että sekä pankkiunioni että pääomamarkkinaunioni ovat välttämättömiä unionin talouden vahvistamiseksi covid-19-pandemian jälkeisenä aikana; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vakaampi, kilpailukykyisempi ja yhtenäisempi talous- ja rahaliitto (EMU) edellyttää vakaata pankkiunionia ja kehittyneempää ja turvallisempaa pääomamarkkinaunionia; korostaa, että nämä kaksi hanketta liittyvät toisiinsa ja että yhdessä saavutetun kehityksen olisi johdettava edistymiseen ja kehitykseen toisessa; katsoo, että sekä pankkiunioni että pääomamarkkinaunioni ovat välttämättömiä unionin talouden vahvistamiseksi covid-19-pandemian jälkeisenä aikana;

| C. | ottaa huomioon, että yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestely otetaan käyttöön vuoteen 2022 mennessä eli kaksi vuotta suunniteltua aiemmin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestely otetaan käyttöön vuoteen 2022 mennessä eli kaksi vuotta suunniteltua aiemmin;

| D. | ottaa huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot voivat liittyä pankkiunioniin; toteaa, että Bulgaria ja Kroatia ovat liittyneet Euroopan valuuttakurssimekanismiin (ERM II) ja siten pankkiunioniin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot voivat liittyä pankkiunioniin; toteaa, että Bulgaria ja Kroatia ovat liittyneet Euroopan valuuttakurssimekanismiin (ERM II) ja siten pankkiunioniin;

| E. | toteaa, että Venäjän Ukrainaan kohdistamalla hyökkäyksellä ja sen taloudellisilla seurauksilla on suora ja välillinen vaikutus EU:n pankkialaan; katsoo, että tämän vaikutuksen laajuutta ja suuruusluokkaa on tällä hetkellä vaikea mitata; toteaa, että EU:n pankeilla on keskeinen rooli EU:n Venäjälle hyökkäyksen johdosta asettamien pakotteiden täytäntöönpanon ja noudattamisen varmistamisessa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Venäjän Ukrainaan kohdistamalla hyökkäyksellä ja sen taloudellisilla seurauksilla on suora ja välillinen vaikutus EU:n pankkialaan; katsoo, että tämän vaikutuksen laajuutta ja suuruusluokkaa on tällä hetkellä vaikea mitata; toteaa, että EU:n pankeilla on keskeinen rooli EU:n Venäjälle hyökkäyksen johdosta asettamien pakotteiden täytäntöönpanon ja noudattamisen varmistamisessa;

| F. | ottaa huomioon, että EU:n pankkialan vastaus covid-19-pandemian aiheuttamaan kriisiin on todistanut alan häiriönsietokyvyn, ja katsoo, että tämä perustuu maailmanlaajuisen finanssikriisin jälkeen toteutettuun sääntelyn tarkistamiseen, jota on helpotettu yhteisellä sääntökirjalla ja koordinoidulla valvonnalla pankkiunionissa; ottaa huomioon, että pankkialaa on myös tuettu merkittävästi poikkeuksellisilla ja tarpeellisilla julkisen politiikan tukitoimenpiteillä ja pääoman ylläpitämistä koskevilla käytännöillä; ottaa huomioon, että järjestämättömien lainojen kokonaisosuus laski edelleen 2,17 prosenttiin vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä, vaikka joissakin jäsenvaltioissa järjestämättömien lainojen absoluuttinen määrä on edelleen suuri; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:n pankkialan vastaus covid-19-pandemian aiheuttamaan kriisiin on todistanut alan häiriönsietokyvyn, ja katsoo, että tämä perustuu maailmanlaajuisen finanssikriisin jälkeen toteutettuun sääntelyn tarkistamiseen, jota on helpotettu yhteisellä sääntökirjalla ja koordinoidulla valvonnalla pankkiunionissa; ottaa huomioon, että pankkialaa on myös tuettu merkittävästi poikkeuksellisilla ja tarpeellisilla julkisen politiikan tukitoimenpiteillä ja pääoman ylläpitämistä koskevilla käytännöillä; ottaa huomioon, että järjestämättömien lainojen kokonaisosuus laski edelleen 2,17 prosenttiin vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä, vaikka joissakin jäsenvaltioissa järjestämättömien lainojen absoluuttinen määrä on edelleen suuri;

| G. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aikana annetun oikea-aikaisen ja kohdennetun tuen avulla pankit ovat voineet jatkaa talouden luotottamista, suojella työpaikkoja ja yrityksiä ja edistää talouskasvua; katsoo, että nämä toimet ovat olleet hyvä ensimmäinen väline kriisin hillitsemiseksi; ottaa huomioon, että on mahdollista luopua vähitellen tukitoimenpiteistä ja korvata ne koko taloutta koskevilla elvytysvälineillä; katsoo, että on tarpeen vähentää edelleen olemassa olevia EU:n pankkijärjestelmän sidoksista ja monitahoisuudesta johtuvia järjestelmäriskejä, joihin liian suuri kaatumaan -ongelma perustuu; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aikana annetun oikea-aikaisen ja kohdennetun tuen avulla pankit ovat voineet jatkaa talouden luotottamista, suojella työpaikkoja ja yrityksiä ja edistää talouskasvua; katsoo, että nämä toimet ovat olleet hyvä ensimmäinen väline kriisin hillitsemiseksi; ottaa huomioon, että on mahdollista luopua vähitellen tukitoimenpiteistä ja korvata ne koko taloutta koskevilla elvytysvälineillä; katsoo, että on tarpeen vähentää edelleen olemassa olevia EU:n pankkijärjestelmän sidoksista ja monitahoisuudesta johtuvia järjestelmäriskejä, joihin liian suuri kaatumaan -ongelma perustuu;

| H. | ottaa huomioon, että EKP:n pankkivalvonta on ilmoittanut, että se sallii pankkien alittavan toiminnassaan toisen pilarin mukaisen pääomavaatimuksen ja yhteenlasketun puskurivaatimuksen tason ainakin vuoden 2022 loppuun asti käynnistämättä automaattisesti valvontatoimia; ottaa huomioon, että tämän päätöksen tarkoituksena on varmistaa, että pankit voivat jatkaa lainanantoa reaalitaloudelle; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EKP:n pankkivalvonta on ilmoittanut, että se sallii pankkien alittavan toiminnassaan toisen pilarin mukaisen pääomavaatimuksen ja yhteenlasketun puskurivaatimuksen tason ainakin vuoden 2022 loppuun asti käynnistämättä automaattisesti valvontatoimia; ottaa huomioon, että tämän päätöksen tarkoituksena on varmistaa, että pankit voivat jatkaa lainanantoa reaalitaloudelle;

| I. | katsoo, että pandemiasta selviytymisen myötä unionin on pidettävä kiinni tiukoista normeista erityisesti pääomavaatimusten ja riskienhallintakäytäntöjen osalta, jotta varmistetaan alan häiriönsietokyky tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että pandemiasta selviytymisen myötä unionin on pidettävä kiinni tiukoista normeista erityisesti pääomavaatimusten ja riskienhallintakäytäntöjen osalta, jotta varmistetaan alan häiriönsietokyky tulevaisuudessa;

| J. | ottaa huomioon, että huolimatta pankkialan hyvästä häiriönsietokyvystä covid-19-kriisin aikana on olemassa riski siitä, että ala voi altistua haavoittuvuuksille, jotka liittyvät erityisesti omaisuuserien laatuun, esimerkiksi järjestämättömiin lainoihin, kun tilapäisistä tukitoimenpiteistä luovutaan asteittain, ja toteaa, että tätä on seurattava ja hallittava tiiviisti; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että huolimatta pankkialan hyvästä häiriönsietokyvystä covid-19-kriisin aikana on olemassa riski siitä, että ala voi altistua haavoittuvuuksille, jotka liittyvät erityisesti omaisuuserien laatuun, esimerkiksi järjestämättömiin lainoihin, kun tilapäisistä tukitoimenpiteistä luovutaan asteittain, ja toteaa, että tätä on seurattava ja hallittava tiiviisti;

| K. | katsoo, että pankkiunionin olisi autettava puuttumaan pankkien ja valtion välistä negatiivista yhteyttä koskevaan ongelmaan, joka on edelleen olemassa; ottaa huomioon, että joissakin pankeissa valtiovastuiden määrä on ollut kasvussa; katsoo, että valtionvelan vakavaraisuuskohtelun olisi oltava kansainvälisten normien mukainen; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että pankkiunionin olisi autettava puuttumaan pankkien ja valtion välistä negatiivista yhteyttä koskevaan ongelmaan, joka on edelleen olemassa; ottaa huomioon, että joissakin pankeissa valtiovastuiden määrä on ollut kasvussa; katsoo, että valtionvelan vakavaraisuuskohtelun olisi oltava kansainvälisten normien mukainen;

| L. | katsoo, että pankkialalla sekä rahoitusmarkkina-alalla on ratkaisevan tärkeä rooli elpymisessä ja hiilineutraaliin ja digitalisoituun talouteen siirtymisessä erityisesti siksi, että ne kanavoivat keskeistä rahoitusta investointien edistämiseen (erityisesti pk-yrityksille); katsoo, että tällainen haaste edellyttää vahvaa, vakaata, häiriönsietokykyistä ja hyvin pääomitettua pankkialaa yhdistettynä yhdennettyihin pääomamarkkinoihin; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että pankkialalla sekä rahoitusmarkkina-alalla on ratkaisevan tärkeä rooli elpymisessä ja hiilineutraaliin ja digitalisoituun talouteen siirtymisessä erityisesti siksi, että ne kanavoivat keskeistä rahoitusta investointien edistämiseen (erityisesti pk-yrityksille); katsoo, että tällainen haaste edellyttää vahvaa, vakaata, häiriönsietokykyistä ja hyvin pääomitettua pankkialaa yhdistettynä yhdennettyihin pääomamarkkinoihin;

| M. | ottaa huomioon, että siirtyminen hiilineutraaliin talouteen on otettava huomioon arvioitaessa pankkien taseiden kestävyyttä, sillä niihin liittyy riskejä, jotka saattavat vaikuttaa eri alueilla ja aloilla tehtäviin investointeihin; katsoo, että näitä mahdollisia riskejä on arvioitava tarkemmin ja että on otettava käyttöön tulevaisuuteen suuntautuneita riskinhallintavälineitä, joilla voidaan kattaa pidemmän aikavälin ilmasto- ja ympäristöriskit; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että siirtyminen hiilineutraaliin talouteen on otettava huomioon arvioitaessa pankkien taseiden kestävyyttä, sillä niihin liittyy riskejä, jotka saattavat vaikuttaa eri alueilla ja aloilla tehtäviin investointeihin; katsoo, että näitä mahdollisia riskejä on arvioitava tarkemmin ja että on otettava käyttöön tulevaisuuteen suuntautuneita riskinhallintavälineitä, joilla voidaan kattaa pidemmän aikavälin ilmasto- ja ympäristöriskit;

| N. | ottaa huomioon, että rahoituksen digitalisointiin liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ja se on tuottanut merkittävää teknologista edistystä EU:n pankkialalla tehostamalla pankkipalvelujen tarjoamista ja lisäämällä innovointihalukkuutta; ottaa huomioon, että rahoituksen digitalisointi asettaa haasteita EU:n pankkialalle myös kyberturvallisuusriskien, tietosuojan, rahanpesun torjuntaan liittyvien riskien ja kuluttajansuojaan liittyvien huolenaiheiden vuoksi; toteaa, että EU:n pankkialan on lisättävä kyberuhkien sietokykyään sen varmistamiseksi, että tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmät kestävät erityyppisiä kyberturvallisuusuhkia; toteaa, että rahoituksen digitalisoinnilla on merkittävä vaikutus henkilökohtaisiin pankkipalveluihin sekä pankkipalvelujen saatavuuteen maaseutualueilla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että rahoituksen digitalisointiin liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ja se on tuottanut merkittävää teknologista edistystä EU:n pankkialalla tehostamalla pankkipalvelujen tarjoamista ja lisäämällä innovointihalukkuutta; ottaa huomioon, että rahoituksen digitalisointi asettaa haasteita EU:n pankkialalle myös kyberturvallisuusriskien, tietosuojan, rahanpesun torjuntaan liittyvien riskien ja kuluttajansuojaan liittyvien huolenaiheiden vuoksi; toteaa, että EU:n pankkialan on lisättävä kyberuhkien sietokykyään sen varmistamiseksi, että tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmät kestävät erityyppisiä kyberturvallisuusuhkia; toteaa, että rahoituksen digitalisoinnilla on merkittävä vaikutus henkilökohtaisiin pankkipalveluihin sekä pankkipalvelujen saatavuuteen maaseutualueilla;

| O. | ottaa huomioon, että haasteisiin kuuluvat kryptovarat ja kryptovaluutat, jotka ovat monimutkaisia ilmiöitä ja edellyttävät järkeviä poliittisia vastauksia, joilla löydetään tasapaino innovointikannustimien ja sijoittajien ja kuluttajien suojelun välille; ottaa huomioon, että pankeilla on kasvava vastuu tällä alalla; katsoo, että on otettava huomioon kryptovaluutan louhinnan ympäristövaikutukset sekä turvallisuusuhat silloin, kun kryptolompakot ovat nimettömiä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että haasteisiin kuuluvat kryptovarat ja kryptovaluutat, jotka ovat monimutkaisia ilmiöitä ja edellyttävät järkeviä poliittisia vastauksia, joilla löydetään tasapaino innovointikannustimien ja sijoittajien ja kuluttajien suojelun välille; ottaa huomioon, että pankeilla on kasvava vastuu tällä alalla; katsoo, että on otettava huomioon kryptovaluutan louhinnan ympäristövaikutukset sekä turvallisuusuhat silloin, kun kryptolompakot ovat nimettömiä;

| P. | ottaa huomioon, että rahanpesun torjuntaa koskevan EU:n kehyksen jäljellä olevien puutteiden vuoksi tarvitaan tehostettua, yhdenmukaistettua ja tehokasta rahanpesun torjuntaa koskevaa valvontaa ja täytäntöönpanoa, mikä on tarpeen EU:n rahoitusjärjestelmän eheyden turvaamiseksi ja suuririskistä kolmansista maista peräisin olevilta uhilta suojautumiseksi; ottaa huomioon edelleen olemassa olevat merkittävät erot EU:n kansallisten viranomaisten lähestymistavoissa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontaan ja rahanpesun torjuntaa koskevan EU:n sääntelyn soveltamisessa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että rahanpesun torjuntaa koskevan EU:n kehyksen jäljellä olevien puutteiden vuoksi tarvitaan tehostettua, yhdenmukaistettua ja tehokasta rahanpesun torjuntaa koskevaa valvontaa ja täytäntöönpanoa, mikä on tarpeen EU:n rahoitusjärjestelmän eheyden turvaamiseksi ja suuririskistä kolmansista maista peräisin olevilta uhilta suojautumiseksi; ottaa huomioon edelleen olemassa olevat merkittävät erot EU:n kansallisten viranomaisten lähestymistavoissa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontaan ja rahanpesun torjuntaa koskevan EU:n sääntelyn soveltamisessa;

| Q. | ottaa huomioon, että EU ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat tällä hetkellä sitoutuneet jatkamaan sääntely- ja valvontayhteistyötä rahoituspalvelujen alalla, ja katsoo, että tällä yhteistyöhön perustuvalla lähestymistavalla olisi vahvistettava EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisiä pitkän aikavälin suhteita; ottaa huomioon, että komissio pidentää sellaisen myöntämänsä väliaikaisen luvan voimassaoloa, jonka nojalla eurooppalaiset pankit ja rahastonhoitajat voivat käyttää Yhdistyneen kuningaskunnan selvitysyhtiöitä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että EU ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat tällä hetkellä sitoutuneet jatkamaan sääntely- ja valvontayhteistyötä rahoituspalvelujen alalla, ja katsoo, että tällä yhteistyöhön perustuvalla lähestymistavalla olisi vahvistettava EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisiä pitkän aikavälin suhteita; ottaa huomioon, että komissio pidentää sellaisen myöntämänsä väliaikaisen luvan voimassaoloa, jonka nojalla eurooppalaiset pankit ja rahastonhoitajat voivat käyttää Yhdistyneen kuningaskunnan selvitysyhtiöitä;

| R. | ottaa huomioon, että kuluttajia, sijoittajia ja kaikkia tallettajia olisi suojeltava asianmukaisesti pankkiunionissa ja että heidät olisi pidettävä hyvin perillä kaikista heihin vaikuttavista päätöksistä; katsoo, että kuluttajien ja sijoittajien suojelu on erittäin tärkeää pääomamarkkinaunionin syventämisessä; toteaa, että EU:n lainsäädäntö tarjoaa kaikille EU:ssa asuville kuluttajille yhteisen perustasoisen suojelun; ottaa huomioon, että EU:n kuluttajansuojavaatimusten täytäntöönpanoa koskevat kansalliset säännöt vaihtelevat pankkiunionin eri alueilla, minkä vuoksi kaikkialla EU:ssa tarvitaan yhdenmukaisempaa ja parempaa kuluttajansuojaa; ottaa huomioon, että pankkiunionilla ei edelleenkään ole tehokkaita välineitä, joilla voitaisiin puuttua kuluttajien kohtaamiin ongelmiin, kuten keinotekoiseen monimutkaisuuteen, sopimattomiin kaupallisiin menettelyihin ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien sulkemiseen peruspalvelujen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että kuluttajia, sijoittajia ja kaikkia tallettajia olisi suojeltava asianmukaisesti pankkiunionissa ja että heidät olisi pidettävä hyvin perillä kaikista heihin vaikuttavista päätöksistä; katsoo, että kuluttajien ja sijoittajien suojelu on erittäin tärkeää pääomamarkkinaunionin syventämisessä; toteaa, että EU:n lainsäädäntö tarjoaa kaikille EU:ssa asuville kuluttajille yhteisen perustasoisen suojelun; ottaa huomioon, että EU:n kuluttajansuojavaatimusten täytäntöönpanoa koskevat kansalliset säännöt vaihtelevat pankkiunionin eri alueilla, minkä vuoksi kaikkialla EU:ssa tarvitaan yhdenmukaisempaa ja parempaa kuluttajansuojaa; ottaa huomioon, että pankkiunionilla ei edelleenkään ole tehokkaita välineitä, joilla voitaisiin puuttua kuluttajien kohtaamiin ongelmiin, kuten keinotekoiseen monimutkaisuuteen, sopimattomiin kaupallisiin menettelyihin ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien sulkemiseen peruspalvelujen ulkopuolelle;

| S. | ottaa huomioon, että yksi pankkiunionin päätavoitteista on, että veronmaksajien ei pitäisi vastata korjaavista toimenpiteistä aiheutuvista kustannuksista, jos pankki kaatuu; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että yksi pankkiunionin päätavoitteista on, että veronmaksajien ei pitäisi vastata korjaavista toimenpiteistä aiheutuvista kustannuksista, jos pankki kaatuu;

| T. | ottaa huomioon, että kriisinhallintaa ja talletussuojaa koskevalla kehyksellä olisi varmistettava kaikkien pankkien johdonmukainen ja tehokas käsittely koosta tai liiketoimintamallista riippumatta sekä edistettävä rahoitusvakauden säilyttämistä, veronmaksajien rahojen käytön minimoimista ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamista kaikkialla EU:ssa toissijaisuusperiaate asianmukaisesti huomioon ottaen; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että kriisinhallintaa ja talletussuojaa koskevalla kehyksellä olisi varmistettava kaikkien pankkien johdonmukainen ja tehokas käsittely koosta tai liiketoimintamallista riippumatta sekä edistettävä rahoitusvakauden säilyttämistä, veronmaksajien rahojen käytön minimoimista ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamista kaikkialla EU:ssa toissijaisuusperiaate asianmukaisesti huomioon ottaen;

Yleisiä huomioita

| 1. | muistuttaa, että pankkiunioni, jossa yhdenmukaistetaan vastuu euroalueen pankkien valvonnasta ja kriisinratkaisusta ja edellytetään, että pankit koko EU:n pankkijärjestelmässä toimivat samojen sääntöjen mukaisesti, on olennainen tekijä talous- ja rahaliiton ja sisämarkkinoiden toteuttamisen kannalta; panee merkille, että pankkiunionin kaksi ensimmäistä pilaria – yhteinen valvontamekanismi ja yhteinen kriisinratkaisumekanismi – ovat nyt käytössä ja täysin toimintakykyisiä; toteaa kuitenkin, että yhteistä talletussuojajärjestelmää (EDIS) ei ole vielä luotu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että pankkiunionin keskeisenä tavoitteena on pankkijärjestelmän turvallisuus ja vakaus euroalueella ja laajemmin EU:ssa sekä sen estäminen, ettei pankkeja pelasteta veronmaksajien kustannuksella; palauttaa mieliin, että vuoden 2008 rahoituskriisin jälkeen on saatu aikaan merkittävää edistystä yhteisen valvontamekanismin ja yhteisen kriisinratkaisumekanismin luomisen ansiosta; toteaa, että Euroopan pankit ovat nyt vahvemmassa asemassa kestääkseen rahoitusmarkkinahäiriöitä, ja käytössä on kriisinratkaisumekanismeja sen varmistamiseksi, että kaatuneiden pankkien toiminta lopetetaan käyttämättä veronmaksajien rahoja; kannattaa pyrkimyksiä vahvistaa pankkiunionia ja saattaa se valmiiksi ja korostaa, että eri aloilla on samanaikaisesti pyrittävä saavuttamaan edistystä; korostaa, että pankkiunionin perustamiseksi tehty merkittävä työ on lisännyt luottamusta EU:n pankkialaan ja vahvistanut sen kilpailukykyä ja häiriönsietokykyä ja että tästä syystä pankit pysyivät koko covid-19-pandemian aikana vankkoina, paremmin pääomitettuina ja kykenevämpinä toimimaan keskeisessä asemassa rahoituksen saatavuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palauttaa mieliin, että kaikki euroalueen jäsenvaltiot ovat osa pankkiunionia ja että euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot voivat myös liittyä siihen; katsoo, että pankkiunioni olisi rakennettava avoimella, johdonmukaisella ja vakaalla tavalla myös euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden osalta; huomauttaa, että myös pankkiunioniin kuulumattomia jäsenvaltioita sitovat yhteisen sääntökirjan säännöt, jotka syntyivät EU:n pankkijärjestelmän yhdenmukaistamis- ja yhdentymisprosessin seurauksena, ja että niiden pankkijärjestelmät ovat tosiasiallisesti vahvasti yhteydessä pankkiunioniin; pitää myönteisenä Bulgarian ja Kroatian liittymistä pankkiunioniin ja Bulgarian levin ja Kroatian kunan sisällyttämistä ERM II -mekanismiin; ottaa huomioon, että osallistuminen pankkiunioniin edellyttää EU:n normien ja säädöksien noudattamista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ilmaisee syvän huolensa Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan ja sen taloudellisista vaikutuksista Euroopan talouteen; huomauttaa, että tämän sodan suorat ja välilliset seuraukset vaikuttavat EU:n talouteen tavalla, joka on tällä hetkellä vaikeasti arvioitavissa ja että ne voivat aiheuttaa mahdollisia riskejä EU:n pankkialan vakaudelle; kehottaa siksi EKP:tä, Euroopan valvontaviranomaisia ja kansallisia toimivaltaisia viranomaisia seuraamaan tiiviisti sodan vaikutusta EU:n pankkialaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että pankkiala on osoittautunut kestävän suhteellisen hyvin covid-19-kriisiä ja että sillä on ollut merkittävä rooli pandemian kielteisten taloudellisten vaikutusten minimoinnissa; huomauttaa, että tämä kestävyys johtuu edellisen maailmanlaajuisen finanssikriisin jälkeen hyväksytyistä sääntelyuudistuksista; korostaa myös väliaikaisten toimenpiteiden merkitystä, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 575/2013 (36) (vakavaraisuusasetuksen pikaratkaisupaketti) mukaiset toimenpiteet, joiden avulla pankit voivat jatkaa luotonantoa kotitalouksille ja yrityksille, ja EKP:n tarjoaman lisäpääomatilan merkitystä; painottaa, että vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen toteutettuja sääntelyuudistuksia olisi suojattava ja että sääntelyn puutteet olisi korjattava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että hätätoimenpiteet, joilla tuetaan pankkien luotonantokykyä kotitalouksille ja yrityksille, olisi pidettävä voimassa niin kauan kuin se on tarpeen; huomauttaa, että on tärkeää varmistaa hyvin koordinoitu, varovainen, asteittainen ja kohdennettu siirtyminen pandemiatuesta elpymisen tukivälineisiin, mukaan lukien uudistukset, joita toteutetaan jäsenvaltioissa elpymistä ja palautumista koskevien kansallisten uudistussuunnitelmien välityksellä; korostaa, että on mahdollista luopua asteittain hätätoimenpiteistä; korostaa tässä yhteydessä, että Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen aiheuttama suuri epävakaus on otettava huomioon päätettäessä siitä, luovutaanko näistä toimenpiteistä asteittain; panee merkille EKP:n neuvoston 16. joulukuuta 2021 tekemän päätöksen lopettaa pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettavan osto-ohjelman (PEPP) kautta tehtävät omaisuuserien netto-ostot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa EU:n pankkialan ja pääomamarkkinoiden keskeistä roolia Euroopan talouden häiriönsietokyvyn, elpymisen sekä vihreän ja digitaalisen muutoksen rahoittamisessa, mukaan lukien pk-yritysten luotonsaannin varmistaminen; muistuttaa, että EU:n pankkialan on oltava vahva, häiriönsietokykyinen, hyvin säännelty ja hyvin pääomitettu, jotta se voi selviytyä näistä tehtävistä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että vahva ja hyvin jäsennelty pääomamarkkinaunioni auttaa pankkiunionin kehittämisen ohella luomaan paremmat edellytykset Euroopan talouden rahoitukselle sekä kotitalouksien että yritysten osalta, jotka ovat edelleen pitkälti riippuvaisia pankkilainoista investointien ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi, samalla kun edistetään Euroopan talouden häiriönsietokykyä ja vihreää siirtymää; korostaa, että pääomamarkkinaunionin täydentämistä varten on varmistettava hyväksyttyjen sääntöjen oikeasuhteisuus ja yksityisasiakkaiden suojelu; suhtautuu myönteisesti 25. marraskuuta 2021 esitettyihin lainsäädäntöehdotuksiin pääomamarkkinaunionin edistämiseksi; kehottaa komissiota ja Euroopan valvontaviranomaisia arvioimaan tarvetta parantaa varjopankkialan sääntelyä ja esittämään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia sekä seuraamaan jatkuvasti pääomamarkkinoiden häiriönsietokykyä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti EKP:n vuosien 2022–2024 valvontaprioriteetteihin, jotka ovat seuraavat: 1) pyritään toipumaan ennalleen pandemiasta, 2) tartutaan tilaisuuteen puuttua rakenteellisiin heikkouksiin tehokkaiden digitalisointistrategioiden ja tehostetun hallinnon avulla ja 3) puututaan kehittymässä oleviin riskeihin, kuten ilmastoon, ympäristöön ja tietotekniikkaan liittyviin riskeihin ja kyberriskeihin; panee merkille pankkialan viime vuosina toteuttamat merkittävät toimet näiden haasteiden ratkaisemiseksi ja saavutetut tulokset; pitää tässä yhteydessä myönteisenä järjestämättömien lainojen kokonaisosuuksien pienenemistä; korostaa, että EU:n ja kansallisten valvontaviranomaisten on seurattava riskejä tiiviisti, kun julkiset hätätukitoimenpiteet lopetetaan asteittain; korostaa varovaisen riskinhallinnan ja asianmukaisen varautumisen merkitystä; palauttaa mieliin, että riskien vähentäminen samoin kuin riskinjako pankkialalla edistäisi vakaampaa, vahvempaa ja talouskasvuun suuntautuneempaa pankkiunionia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osoittaa tukensa meneillään olevalle työlle Basel III -sääntöjen täytäntöönpanemiseksi ja suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti 27. lokakuuta 2021 hyväksyttyyn pankkialaa koskevaan komission lainsäädäntöpakettiin; katsoo, että unionin on varmistettava täytäntöönpanoprosessissa Baselin sopimuksen normien täysimittainen noudattaminen ja otettava samalla huomioon suhteellisuusperiaate, ja sen olisi kunnioitettava soveltuvin osin EU:n pankkialan erityispiirteitä ja monimuotoisuutta sekä varmistettava, että EU:n pankit pystyvät edelleen kilpailemaan maailmanlaajuisten kilpailijoidensa kanssa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti siihen, että pankkiala on mukautumassa digitalisaation haasteisiin ja mahdollisuuksiin, minkä myötä pankit voivat tarjota asiakkaille paremmin etäpalveluja, uusia tuotteita ja mahdollisuuksia kustannustehokkuuden parantamiseksi; panee merkille, että pankkiala on erityisen altis kyberhyökkäysten uhalle; suhtautuu tältä osin myönteisesti edistykseen, jota on saavutettu rahoitusalan digitaalista häiriönsietokykyä koskevien asetusehdotuksen ja direktiiviehdotuksen sekä toimenpiteitä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 (NIS 2.0) kumoamista koskevan direktiiviehdotuksen suhteen, ja toteaa, että ne muodostavat perustan sääntelykehykselle, jolla helpotetaan kyberrikollisuuden torjuntaa pankkialalla; kehottaa Euroopan valvontaviranomaisia ja ENISAa tehostamaan toimiaan EU:n ulkopuolisten maiden tieto- ja viestintätekniikan alan kolmansia osapuolia koskevien riskien valvomiseksi ja lieventämiseksi; korostaa, että tarvitaan lisää investointeja ja tutkimusta, jotta voidaan kehittää innovatiivisia tapoja vahvistaa pankkialan kyberturvallisuutta; katsoo, että ensisijaisina tavoitteina olisi oltava asiakkaiden turvallisuus, rahoitusvakaus ja rahoitusjärjestelmän eheys sekä teknologianeutraalius; kehottaa edistämään taloudellista osallisuutta, erityisesti sellaisten haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien kohdalla, joiden digitaalisen lukutaidon tai finanssiosaamisen taso on heikko; suhtautuu myönteisesti digitaalisen rahoituksen paketin osalta saavutettuun edistykseen; painottaa, että pankkien on säilytettävä laajat henkilökohtaiset pankkipalvelut erityisesti maaseutualueilla; panee kiinnostuneena merkille käteisen rinnalla toimivaa digitaalista euroa koskevan työn; kehottaa EKP:tä tarkastelemaan tulevassa työssään digitaalisen euron mahdollista vaikutusta maksuihin, pankkien lainanantokapasiteettiin ja rahoitusvakauteen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että YVM:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan finanssivalvontaviranomaisen Financial Conduct Authorityn välisen yhteistyön perustana on EKP:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välinen yhteisymmärryspöytäkirja, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2021; toteaa, että komissio ilmoitti hiljattain pidentävänsä sellaisen myöntämänsä väliaikaisen luvan voimassaoloa, jonka nojalla EU:n pankit ja rahastonhoitajat voivat käyttää Yhdistyneen kuningaskunnan selvitysyhtiöitä ja välttää näin lyhyen aikavälin tavanomaista jyrkemmät vaikutukset; kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla helpotetaan selvitystoimintaa EU:ssa keskipitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää valitettavana, että sukupuolten tasapuolista edustusta EU:n rahoituslaitoksissa ja -elimissä ei ole onnistuttu varmistamaan ja erityisesti sitä, että naiset ovat edelleen aliedustettuina pankkitoiminnan ja rahoituspalvelujen alan johtotehtävissä; katsoo, että EU:n rahoituslaitosten ja -elinten ehdokasvalinnat on toteutettava ansioihin, monimuotoisuuteen ja osaamiseen perustuvien kriteerien perusteella ja että niillä on pyrittävä siihen, että kyseisen laitoksen tai elimen toiminta olisi mahdollisimman tehokasta; kehottaa hallituksia ja kaikkia toimielimiä ja elimiä esittämään ehdokasluetteloita, joissa sukupuolet ovat tasapuolisesti edustettuina, kaikkiin tuleviin nimityksiin EU:n elimissä ja muistuttaa sitoumuksestaan olla ottamatta huomioon ehdokasluetteloita, joita laadittaessa ei ole noudatettu sukupuolten tasapuolisen edustuksen periaatetta; pitää erittäin valitettavana, että euroryhmän Euroopan vakausmekanismin seuraavaa johtokuntaa varten laatimassa luettelossa ei ole yhtä naispuolista ehdokasta; painottaa, että sukupuolten tasapuolinen edustus johtokunnissa ja työntekijöiden keskuudessa tuottaa sekä yhteiskunnallista että taloudellista hyötyä; kehottaa rahoituslaitoksia päivittämään säännöllisesti monimuotoisuutta ja osallistavuutta koskevia toimintapolitiikkojaan ja edistämään terveitä työkulttuureja, joissa osallistavuus asetetaan etusijalle; |
| --- | --- |

13.

Valvonta

| 14. | kehottaa EKP:tä, EPV:tä ja EJRK:ta seuraamaan huolellisesti riskejä, joita Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistama hyökkäys aiheuttaa pankkialalle, ja sen taloudellisia seurauksia; toteaa, että on tarkasteltava erilaisia skenaarioita ja varauduttava erilaisiin mahdollisiin vaihtoehtoihin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että luottoriskien hallinnan, seurannan ja järjestämättömien lainojen vähentämisen olisi oltava edelleen yksi keskeisistä painopisteistä; pitää myönteisenä, että järjestämättömien lainojen kokonaisosuus laski euroalueella edelleen 2,17 prosenttiin vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä; toteaa, että vaikka tilanne on tällä hetkellä vakaa, sitä olisi seurattava huolellisesti, kun otetaan huomioon hätätoimenpiteiden asteittainen lopettaminen; kiinnittää huomiota siihen, että on tärkeää noudattaa vakavaraisuussääntöjä, tunnistaa järjestämättömät lainat varhaisessa vaiheessa ja hallinnoida niitä ennakoivasti sekä varautua asianmukaisella tavalla; korostaa, että on tehtävä yhteistyötä haavoittuvassa asemassa olevien velallisten kanssa, ja antaa samalla tunnustusta toimenpiteistä, joita pankkiala on ottanut käyttöön tähän liittyen pandemian aikana (kuten lainojen takaisinmaksun lykkäykset); pitää myönteisenä luotonhallinnoijista ja luotonostajista 24. marraskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/2167 (37) hyväksymistä, koska se auttaa pankkeja vähentämään järjestämättömien lainojen määrää EU:n pankkien taseissa ja edistää järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että valtionvelka lisääntyy huomattavasti pankkiunioniin kuuluvien useiden pankkien taseissa; ottaa huomioon Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) valtion riskin parissa tältä osin tekemän työn ja painottaa, että valtiovastuiden sääntelykohtelua koskeva kysymys edellyttää perusteellista tarkastelua kansainvälisillä foorumeilla ottaen huomioon eri lähestymistapojen seuraukset ja että EU:ssa täytäntöönpantavan ratkaisun olisi oltava kansainvälisten normien mukainen; katsoo, että mahdollisen ratkaisun olisi oltava tasapainoinen ja kohdeltava kaikkia EU:n jäsenvaltioita oikeudenmukaisesti varmistaen samalla riittävän likviditeetin valtionvelkamarkkinoilla; korostaa, että EU:n turvallisen sijoitusvälineen luominen voisi auttaa lieventämään valtionlainan liikkeeseenlaskijoiden ja kotimaisten pankkialojen välisiä negatiivisia palautesilmukoita; suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin elpymisvälineen perustamiseen ja katsoo, että se tarjoaa vähäriskisiä eurooppalaisia varoja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että siirtyminen hiilineutraaliin talouteen tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia talouskasvuun useilla eri aloilla; toteaa, että tällainen siirtymä edellyttää mittavia investointeja julkiselta ja yksityiseltä sektorilta, mutta kuten myös EKP on todennut, sen kustannukset ovat toimimatta jättämisen kustannuksia pienemmät; korostaa pankkialan merkitystä hiilineutraaliin talouteen siirtymisen rahoittamisessa ja sen varmistamisessa, että EU pystyy täyttämään ympäristösitoumuksensa; pyytää pankkeja sisällyttämään nämä seikat siirtymäsuunnitelmiinsa; painottaa luokitusjärjestelmäasetuksen (38) merkitystä tällaisen pyrkimyksen kannalta, koska sen täytäntöönpanon olisi oltava Pariisin sopimuksen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaista; on huolestunut siitä, että pankkien taseisiin kohdistuvat ilmastoriskit saattavat ajan mittaan aiheuttaa pankeille taloudellisia vaikeuksia; katsoo, että näitä riskejä olisi vähennettävä pankkien kaatumisen estämiseksi; kehottaa antamaan tässä yhteydessä pankeille luotettaviin taloustietoihin perustuvat selkeät suuntaviivat; pitää myönteisinä pyrkimyksiä antaa pankeille yhteisen valvontamekanismin puitteissa ohjausta ja selkeyttä, jotta ne voivat itse arvioida ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviä riskejä; palauttaa mieliin, että EKP on saattanut päätökseen ensimmäisen laajamittaisen arviointinsa EU:n pankkien ilmasto- ja ympäristöriskien hallinnasta vuonna 2021, ja suhtautuu myönteisesti EKP:n sitoutumiseen ilmastostressitestien toteuttamiseen vuonna 2022 tärkeänä tekijänä, jolla torjutaan ilmastoriskejä; vaatii, että tällaisten testien on perustuttava realistisiin tietoihin ja oletuksiin; on huolestunut järjestämättömien lainojen määrän kasvusta, joka johtuu hukkainvestoinneista fossiilisiin polttoaineisiin; kehottaa tunnistamaan riskialttiit omaisuuserät varhaisessa vaiheessa ja hallinnoimaan niitä ennakoivasti; kannustaa jatkamaan ja vahvistamaan tämänsuuntaista työtä yhteisen valvontamekanismin avulla; kehottaa sisällyttämään ympäristö- ja siirtymäriskit asianmukaisesti luottoluokitusmalleihin; painottaa tarvetta parantaa entisestään pankkien ilmasto- ja ympäristöriskien julkistamista sekä yhteisöjen siirtymästrategioiden julkistamista, jotta helpotetaan pankkien ja valvojien riskinarviointia; kehottaa pankkeja huomioimaan kaksinkertaisen olennaisuuden näkökulman arvioidessaan ilmastoriskejään; korostaa selkeän lainsäädännön merkitystä viherpesun ehkäisemiseksi; panee merkille vihreään siirtymään liittyvät pankkialan uudet haasteet, riskit ja mahdollisuudet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palauttaa mieliin, että yksittäisten jäsenvaltioiden hallitusten pandemian aikana toteuttamien erityistoimenpiteiden vaikutus olisi otettava huomioon pankkien nykytilaa arvioitaessa; ottaa huomioon EKP:n 17. marraskuuta 2021 julkaiseman Financial Stability Review -selonteon, jossa todetaan, että voi kestää vielä kaksi vuotta, ennen kuin pandemian täysimittainen vaikutus pankkien omaisuuserien laatuun voidaan tuntea; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että kotitalouksille ja pk-yrityksille tarjottavat lainakorot vaihtelevat suuresti eri jäsenvaltioissa; kehottaa painokkaasti komissiota ja pankkivalvontaviranomaisia harkitsemaan toimenpiteitä, joilla helpotetaan kiinnelainojen haltijoiden ja pk-yritysten taakkaa jäsenvaltioissa, joissa lainakorot ovat korkeammat, jotta varmistetaan, että kaikki kansalaiset ja yritykset voivat saada tarvitsemaansa pääomaa kohtuullisin ja kilpailukykyisin koroin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille voimistuvan konsolidointisuuntauksen Euroopan pankkialalla viime vuosina ja toteaa, että Euroopan pankkialan fuusio- ja yrityskauppatoiminta oli vuonna 2021 ylittämässä sekä vuoden 2020 että vuoden 2019 tason monien eri tekijöiden, kuten kustannuspaineiden, alhaisten korkojen ja digitalisaation, vuoksi (39); panee merkille pankkialan konsolidoinnin mahdolliset hyödyt, mukaan lukien pankkialan heikkoon kannattavuuteen, ylikapasiteettiin ja pirstaloitumiseen puuttuminen, ja panee myös merkille järjestelmän kannalta merkittävien suurten instituutioiden pankkivalvonnalle asettamat haasteet, sillä niiden mahdolliset ongelmat voivat vaikuttaa rahoitusvakauteen monilla lainkäyttöalueilla; suhtautuu myönteisesti EKP:n ”Guide on the supervisory approach to consolidation in the banking sector” -ohjeistukseen, jossa esitetään konsolidointihankkeisiin liittyvät valvontaa koskevat odotukset (40); korostaa sellaisen Euroopan monipuolistetun ja kilpailukykyisen pankkialan etuja, joka koostuu pankeista, jotka eroavat toisistaan liiketoimintamalliltaan, oikeudelliselta rakenteeltaan ja kooltaan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille koti-/isäntävaltiokysymyksiin liittyvät ongelmat ja haasteet; toteaa, että rajatylittävän yhdentymisen vahvistaminen ja pääomavirtojen joustavuuden lisääminen pankkiryhmien välillä, ottaen samalla huomioon tytäryritysten riskiprofiilit, edellyttävät uskottavia ja tehokkaita suojatoimia isäntävaltioille erityisesti sen varmistamiseksi, että merkittäviä tytäryhtiöitä tuetaan vaikeissa tilanteissa; painottaa, että pankkiunionin viimeistely on erittäin tärkeää koti-/isäntävaltiokysymyksiin liittyvien huolenaiheiden ratkaisemiseksi; painottaa, että rajat ylittävää palvelujen tarjontaa on kohennettava, jotta voidaan luoda aidosti EU:n laajuinen pankkiala ja parantaa sen kilpailukykyä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että tarvitaan hyvin toimivia rahoituspalvelujen vähittäiskaupan sisämarkkinoita; kehottaa komissiota arvioimaan esteitä, joita kuluttajille aiheutuu, kun he käyttävät asuntoluottojen kaltaisia vähittäispankkitoiminnan tuotteita rajat ylittävältä pohjalta, ja ehdottamaan ratkaisuja, joilla varmistetaan, että kuluttajat voivat hyödyntää vähittäisrahoituspalveluja rajojen yli; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että tarvitaan tehokkaampaa rahanpesun torjuntaa koskevaa valvontaa, koska nykyisessä kehyksessä on edelleen useita puutteita; pitää valitettavana, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole saattaneet rahanpesun vastaista direktiiviä V (41) kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja muistuttaa, että rahanpesun selvittelykeskusten koordinointia on parannettava kaikkialla Euroopassa; korostaa, että pankit toimivat rahanpesun torjunnassa portinvartijoina, minkä vuoksi niillä on oltava vankat riskinhallintakehykset ja niitä on valvottava tehokkaasti, ja huomauttaa, että vakavaraisuusvalvojien, rahanpesun torjunnan valvojien ja rahanpesun selvittelykeskusten on tehtävä yhteistyötä ja koordinoitava toimintaansa; suhtautuu myönteisesti EKP:n kahden viime vuoden aikana toteuttamiin toimiin yhteisen valvontamekanismin ja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien välisen tietojenvaihdon tehostamiseksi; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on hyväksynyt rahanpesun torjuntaa koskevan paketin ja kehottaa hyväksymään nopeasti kaikki ehdotukset; suhtautuu myönteisesti erityisesti ehdotukseen uudesta rahanpesuntorjuntaviranomaisesta, joka valvoo suoraan tiettyjä pankkeja ja koordinoi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; korostaa, että rahanpesuntorjuntaviranomaisen toiminnan tosiasiallinen tehokkuus edellyttää, että sille myönnetään tarpeeksi resursseja; korostaa rahanpesun torjuntaa koskevan vahvan kehyksen merkitystä Venäjän Ukrainaa vastaan toteuttaman hyökkäyksen yhteydessä ja pakotteiden tehokkuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää myönteisinä tiukempia pankkivalvonnan avoimuusvaatimuksia esimerkiksi vakavaraisuuden arviointiprosessin tulosten osalta, jotka voivat vahvistaa luottamusta pääoma- ja rahoitusmarkkinoihin ja varmistaa johdonmukaisen kohtelun kaikissa jäsenvaltioissa; pitää valitettavana, että luottolaitosten hallintoelimien jäsenten sopivuutta ja luotettavuutta koskevia vaatimuksia pannaan epäyhtenäisesti täytäntöön eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että reaalitalouden kuluttajien ja yritysten olisi oltava pankkiunionin lopullisia edunsaajia; korostaa, että on tärkeää vahvistaa kuluttajien ja sijoittajien suojaa väärinkäytöksiltä, haitallisilta käytännöiltä ja haitallisilta tuotteilta; kehottaa varmistamaan, että rajatylittävät vähittäisrahoituspalvelut ovat kuluttajien saatavilla; toteaa, että EU:n vahvoista kuluttajansuojasäännöistä huolimatta EU:n kuluttajansuojavaatimusten täytäntöönpanoa koskevat kansalliset säännöt vaihtelevat pankkiunionin eri alueilla, joten yhdenmukaistamisen lisääminen on siksi tarpeen; |
| --- | --- |

25.

Kriisinratkaisu

| 26. | suhtautuu myönteisesti yhteinen kriisinratkaisuneuvoston (SRB) vuoden 2021 toimintaan; suhtautuu myönteisesti siihen, että SRB:n vastuualueeseen kuuluvat pankit ovat edistyneet hyvin purkamismahdollisuuksien ja tappionsietokyvyn kehittämisen osalta; panee merkille tulevien vuosien SRB:n työohjelman, joka sisältää kaikkien pankkien tehokkaan kriisinratkaisun mahdollistamisen SRB:n puitteissa vuoteen 2023 mennessä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palauttaa mieliin yhteisen kriisinratkaisumekanismin tärkeän roolin vakauden ja selkeyden tarjoamisessa pankkialalle, sijoittajille ja kuluttajille sekä veronmaksajien suojelemisessa; suhtautuu myönteisesti siihen, että yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestely otettiin käyttöön vuonna 2022 eli kaksi vuotta alun perin suunniteltua aikaisemmin sellaisen Euroopan vakausmekanismin uusiutuvan luottojärjestelyn muodossa, joka tarjoaa siten turvaverkon pankkiunionissa toteutettavaa pankkien kriisinratkaisua varten; painottaa yhteisen kriisinratkaisurahaston merkitystä kriisinhallintakehyksen vahvistamisessa ja tärkeänä toimena kohti pankkiunionin viimeistelyä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää myönteisinä SRB:n Sberbankin suhteen toteuttamia toimia; korostaa, että tarvitaan nopeita ja asianmukaisia toimia, jos EU:n pankkisektorille ja rahoitusvakaudelle aiheutuu merkittävä riski Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman hyökkäyksen seurausten vuoksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kannattaa yleisen edun arviointiperusteiden uudelleentarkastelemista ja selventämistä niin, että yhteistä kriisinratkaisumekanismia sovelletaan johdonmukaisemmin ja ennakoidummin ja perustuen objektiivisiin kynnysarvoihin; kehottaa tutkimaan tarvetta yhdenmukaistaa maksukyvyttömyyslainsäädännön tiettyjä näkökohtia myös maksukyvyttömyyttä koskevan vaihtoehtoisen tilanteen määrittämiseksi kriisinratkaisussa kannustimien yhdenmukaistamiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi; toteaa, että on tärkeää, että SRB noudattaa pankkeihin nähden oikeasuhtaista lähestymistapaa niiden omien varojen ja hyväksyttävien velkojen määrää koskevan vähimmäisvaatimuksen (MREL) laatimiseksi; painottaa, että jotta kriisinratkaisusuunnitelmat olisivat täysin oikeudellisten vaatimusten mukaisia, SRB:n on annettava kattava arviointi kunkin pankin purkamismahdollisuuksista; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kannattaa ajatusta konsernin elvytys- ja kriisinratkaisusuunnitelmien roolin ottamisesta huomioon kriisinhallintakehyksessä siten, että eri turvaverkkoihin tehtyjen MREL-vähimmäisvaatimuksen ja pankkien panosten kalibrointi perustuisi tosiasiallisesti riskeihin, jolloin ilmennettäisiin näiden turvaverkkojen käytön todennäköisyyttä ja laajuutta etusijalle asetetussa kriisinhallintastrategiassa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa, että talletussuojajärjestelmiin sisältyvillä vaihtoehtoisilla toimenpiteillä talletuskirjojen siirtojen rahoittamiseksi voi olla suuri merkitys maksukyvyttömyystapauksissa, erityisesti pienten ja keskisuurten pankkien kannalta, kunhan niihin sovelletaan samoja ehtoja kuin kriisinratkaisun yhteydessä tehtäviin talletuskirjan siirtoihin ja kunhan ne eivät haittaa tallettajien suojaa ja talletussuojajärjestelmän rahoitus on riittävä, ja ne tarjoavat keinon minimoida veronmaksajien maksuosuuden ja arvonmenetyksen ja varmistaa rahoitusvakauden, ja toteaa, että niillä voidaan muissa tapauksissa myös kuroa umpeen kriisinratkaisurahaston käytön edellytyksenä olevan 8 prosentin alaskirjausvaatimuksen ja pankin tosiasiallisen tappionkattamiskyvyn välinen kuilu, siirrettäviksi tarkoitettuja talletuksia lukuun ottamatta; korostaa, että tällaisten toimien ehdoksi olisi asetettava tiukan edullisuustestin soveltaminen; kehottaa siksi komissiota selventämään mahdollisimman pieniä kustannuksia koskevaa periaatetta ja talletussuojajärjestelmien varojen käytön edellytyksiä; korostaa kuitenkin, että näissä tapauksissa valtiontukisääntöjä voidaan joutua tarkistamaan johdonmukaisen kehyksen säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kannattaa valtiontukisääntöjen päivittämistä, mukaan lukien 30. heinäkuuta 2013 annetun komission pankkitiedonannon (42) tarkistaminen, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat yhdenmukaisia yhteisen kriisinratkaisumekanismin kehyksen kanssa, ja vähentää eroja maksuvalmiustuen alalla sovellettavien valtiontukisääntöjen ja pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin (43) (BRRD) mukaisen kriisinratkaisujärjestelmän välillä; korostaa, että tällaisen päivityksen yhtenä tavoitteena olisi oltava nopeiden ja tehokkaiden toimien mahdollistaminen yhteisen kriisinratkaisumekanismin puitteissa tai vaihtoehtoisessa likvidaatiojärjestelmässä ja kannustimien vähentäminen joko kriisinratkaisun tai likvidaation välttämiseksi samalla kun säilytetään kilpailu ja pankkiunionin eheys; |
| --- | --- |

32.

| 33. | suhtautuu myönteisesti neuvoston ja parlamentin saavuttamaan niin sanottua ketjutusmenetelmää koskevaan väliaikaiseen sopimukseen keinona parantaa kriisinratkaisukehystä ja luoda valvontaan liittyvät tasapuoliset toimintaedellytykset eri kriisinratkaisustrategioita varten; |
| --- | --- |

33.

Talletussuoja

| 34. | muistuttaa, että yhteistä valvontamekanismia ja yhteistä kriisinratkaisumekanismia käytetään pankkiunionissa ja että talletussuojajärjestelmiä käytetään ja rahoitetaan tällä hetkellä kansallisella tasolla; huomauttaa, että enintään 100 000 euron pankkitalletukset takaavan talletussuojadirektiivin täytäntöönpanolla otetaan käyttöön tallettajien suojan vähimmäistaso; painottaa, että on tärkeää, että tallettajien säästöille taataan kaikkialla pankkiunionissa samantasoinen tehokas suoja tallettajien pankin sijainnista riippumatta; korostaa, että eurooppalainen talletussuojajärjestelmä parantaisi tallettajien suojaa EU:ssa ja heidän luottamustaan pankkialaan ja auttaisi vahvistamaan pankkiunionia vähentämällä valtionlainan liikkeeseenlaskijoiden ja pankkien välisiä kytköksiä; suhtautuu myönteisesti eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamista koskevan asetusehdotuksen sisällyttämiseen EU:n toimielinten yhteiseen julkilausumaan, jossa määritellään lainsäädännön keskeiset painopisteet vuodeksi 2022; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että parlamentti on toinen lainsäädäntövallan käyttäjä eurooppalaista talletussuojajärjestelmää koskevassa lainsäädännössä ja että parlamentin kanta tähän asiaan olisi otettava huomioon; suhtautuu myönteisesti pankkiunionin edistämiseen liittyviin euroryhmän uusiin pyrkimyksiin yhteisymmärryksen saavuttamiseksi eri työvirroista ja -asiakirjoista, mukaan lukien eurooppalainen talletussuojajärjestelmä; toteaa jälleen, että parlamentti on sitoutunut pyrkimään sopimukseen eurooppalaisesta talletussuojajärjestelmästä ja tarjoamaan edelleen tukea tarvittaville riskinvähentämistoimenpiteille; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ottaa huomioon euroryhmän 16. joulukuuta 2021 pitämässään kokouksessa hyväksymän julkilausuman, jossa palautetaan mieliin sen täydellinen poliittinen sitoutuminen pankkiunioniin, ja pyytää pankkiunionin viimeistelyä koskevaa aikasidonnaista työsuunnitelmaa; pyytää pitämään parlamentin ajan tasalla euroryhmässä ja eurooppalaista talletussuojajärjestelmää käsittelevän korkean tason työryhmässä parhaillaan käytävistä keskusteluista; pitää valitettavana, että jäsenvaltiot toimivat edelleen EU:n kehyksen ulkopuolella, mikä heikentää parlamentin roolia eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän toisena lainsäätäjänä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | painottaa, että on tärkeää, että talletussuojajärjestelmiin suoritettavat maksut ovat oikeasuhteisia riskeihin nähden; varoittaa, että riskiperusteisen lähestymistavan soveltamatta jättäminen voi aiheuttaa moraalikatoon ja vapaamatkustukseen liittyviä riskejä, mikä johtaa siihen, että maltilliset liiketoimintamallit tukevat keinotteluun perustuvia liiketoimintamalleja; painottaa, että myös tulevan EDIS-järjestelmän maksujen on oltava oikeasuhteisia riskeihin nähden; huomauttaa, että pankkiunionissa eri laitosten epäsystemaattiset riskit eroavat edelleen toisistaan; toteaa jälleen, että kaikkien pankkiunionin jäsenten on saatettava pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi ja talletussuojadirektiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään, jotta varmistetaan yhdenmukainen riskien vähentäminen koko pankkiunionissa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | huomauttaa, että kaikessa talletussuojajärjestelmien syvennetyssä yhdenmukaistamisessa olisi vahvistettava EU:n pankkijärjestelmän rahoitusvakautta ja otettava huomioon euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden osallistumista tai osallistumatta jättämistä koskevat selkeät säännöt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kannattaa kriisinhallintakehyksen päivittämistä; korostaa, että kriisinhallintajärjestelmän suunniteltujen kohdennettujen mukautusten olisi tehtävä siitä johdonmukaisempi, uskottavampi ja tehokkaampi; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan keskuspankille, kaikille Euroopan keskuspankkijärjestelmän jäsenpankeille, Euroopan pankkiviranomaiselle ja yhteiselle kriisinratkaisuneuvostolle. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  EUVL C 132, 24.3.2022, s. 151.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm~59811d5fb7.feedback_ ar2020.pdf

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2020~1a59f5757c.fi.html

(4)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/priorities/html/ssm.supervisory_ priorities2022~0f890c6b70.fi.html

(5)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 72.

(6)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 89.

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/211027-banking-package_fi

(8)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-banking-macroprudential-framework_fi

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/210720-anti-money-laundering-countering-financing-terrorism_fi

(10)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ecb.pr211117~43fea9f9ce.en.html

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/703337/IPOL_STU(2022) 703337_EN.pdf

(12)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458.en. pdf

(13)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/ecb.digitaleuroscopekeylearnings202107~ 564d89045e.en.pdf

(14)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/legalframework/mous/html/ssm.mou_2019_pra~fbad08a4bc.en.pdf?57221907ef3ce290b35bd2ab650868bb

(15)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2021/esrb.climateriskfinancial stability202107_annex~35e1822ff7.en.pdf

(16)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op281~05a7735b1c.en.pdf

(17)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.202111guideonclimate-relatedandenvironmentalrisks~4b25454055.en.pdf

(18)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/Annual%20Report%202020_ Final_web.pdf

(19)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2020-11-30%20SRB%20Multi-Annual%20Work%20Programme%202021-2023.pdf

(20)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2021-11-26_Work-Programme-2022.pdf

(21)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2021/1024609/IFRS9 %20monitoring%20report.pdf

(22)  EUVL C 437, 18.12.2020, s. 1.

(23)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 105.

(24)  EUVL C 494, 8.12.2021, s. 118.

(25)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/EU%20Wide%20Transparency%20Exercise/2021/1025102/Risk_Assessment_Report_December_2021.pdf

(26)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/ Guidelines/2021/EBA-GL-2021-15%20GL%20on%20CFT%20cooperation/1025384/Final%20AML-CFT%20Cooperation%20Guidelines.pdf

(27)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.20210908.monitoring_the_financial_stability_implications_of_COVID-19_support_measures~3b86797376.en.pdf

(28)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.report_of_the_Expert_Group_on_Macroprudential_Stance_Phase_II202112~e280322d28.en.pdf

(29)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(30)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689461/IPOL_IDA(2021) 689461_EN.pdf

(31)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/659654/IPOL_IDA(2021 )659654_EN.pdf

(32)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689460/IPOL_IDA(2021) 689460_EN.pdf

(33)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689468/IPOL_IDA(2021) 689468_EN.pdf

(34)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/659632/IPOL_BRI(2021) 659632_EN.pdf

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/49/EU, annettu 16. huhtikuuta 2014, talletusten vakuusjärjestelmistä (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 149).

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

(37)  EUVL L 438, 8.12.2021, s. 1.

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(39)  https://www.spglobal.com/marketintelligence/en/news-insights/blog/a-new-dawn-for-european-bank-ma-top-5-trends

(40)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ssm. pr210112~920b511a1c.fi.html

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/843, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43).

(42)  EUVL C 216, 30.7.2013, s. 1.

(43)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15. toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

---

Keskiviikko 6. heinäkuuta 2022

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/87

---

P9_TA(2022)0283

Bosnia ja Hertsegovinaa koskeva vuoden 2021 kertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2245(INI))

(2023/C 47/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan ensimmäisen kokouksen 5.–6. marraskuuta 2015 ja sen toisen kokouksen 17. kesäkuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan ensimmäisen kokouksen 5.–6. marraskuuta 2015 ja sen toisen kokouksen 17. kesäkuuta 2021,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan kolmannen kokouksen 13. heinäkuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan kolmannen kokouksen 13. heinäkuuta 2018,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan neljännen kokouksen 7. marraskuuta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan neljännen kokouksen 7. marraskuuta 2019,

| — | ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan 15. helmikuuta 2016 jättämän Euroopan unionin jäsenyyshakemuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan 15. helmikuuta 2016 jättämän Euroopan unionin jäsenyyshakemuksen,

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2018 pidetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokouksessa annetun Sofian julistuksen ja siihen sisältyvän Sofian prioriteettiagendan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2018 pidetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokouksessa annetun Sofian julistuksen ja siihen sisältyvän Sofian prioriteettiagendan,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 Zagrebissa pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen ja sen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 Zagrebissa pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen ja sen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 Sofiassa pidetyn huippukokouksen sekä yhteisistä alueellisista markkinoista annetun julkilausuman ja Länsi-Balkanin vihreästä toimintaohjelmasta annetun julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 Sofiassa pidetyn huippukokouksen sekä yhteisistä alueellisista markkinoista annetun julkilausuman ja Länsi-Balkanin vihreästä toimintaohjelmasta annetun julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2021 pidetyn Berliinin prosessin kahdeksannen huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2021 pidetyn Berliinin prosessin kahdeksannen huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 Brdo pri Kranjussa pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen ja sen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 Brdo pri Kranjussa pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen ja sen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Euroopan rauhanrahastosta rahoitettavasta avustustoimenpiteestä, jolla tuetaan Bosnia ja Hertsegovinan asevoimien valmiuksien kehittämistä, 4. marraskuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2021/1923 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan rauhanrahastosta rahoitettavasta avustustoimenpiteestä, jolla tuetaan Bosnia ja Hertsegovinan asevoimien valmiuksien kehittämistä, 4. marraskuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2021/1923 (1),

| — | ottaa huomioon 18. lokakuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät Bosnia ja Hertsegovinasta ja EUFOR Althea -operaatiosta operaation kolmannen strategisen tarkastelun jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. lokakuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät Bosnia ja Hertsegovinasta ja EUFOR Althea -operaatiosta operaation kolmannen strategisen tarkastelun jälkeen,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista,

| — | ottaa huomioon 24. ja 25. maaliskuuta 2022 annetut neuvoston päätelmät Bosnia ja Hertsegovinan pitkittyneestä poliittisesta kriisistä ja siitä, että maan johtajien on osoitettava olevansa vahvasti sitoutuneita perustuslaki- ja vaaliuudistuksen pikaiseen päätökseen saattamiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. ja 25. maaliskuuta 2022 annetut neuvoston päätelmät Bosnia ja Hertsegovinan pitkittyneestä poliittisesta kriisistä ja siitä, että maan johtajien on osoitettava olevansa vahvasti sitoutuneita perustuslaki- ja vaaliuudistuksen pikaiseen päätökseen saattamiseen,

| — | ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15. syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15. syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (2),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (COM(2020)0057),

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2019 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2019 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2019)0260),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Komission lausunto Bosnia ja Hertsegovinan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi” (COM(2019)0261) sekä siihen liittyvän analyyttisen kertomuksen (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Komission lausunto Bosnia ja Hertsegovinan hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi” (COM(2019)0261) sekä siihen liittyvän analyyttisen kertomuksen (SWD(2019)0222),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä,

| — | ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma vuosiksi 2020–2025” (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma vuosiksi 2020–2025” (COM(2020)0608),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641),

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva EU:n strategia vuosiksi 2021–2025” (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva EU:n strategia vuosiksi 2021–2025” (COM(2021)0170),

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ihmiskaupan torjuntaa koskeva EU:n strategia 2021–2025” (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ihmiskaupan torjuntaa koskeva EU:n strategia 2021–2025” (COM(2021)0171),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2021)0664) sekä siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Bosnia and Herzegovina 2021 Report” (SWD(2021)0291), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2021)0664) sekä siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Bosnia and Herzegovina 2021 Report” (SWD(2021)0291),

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2019 annetun asiantuntijalausunnon oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvistä kysymyksistä Bosnia ja Hertsegovinassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2019 annetun asiantuntijalausunnon oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvistä kysymyksistä Bosnia ja Hertsegovinassa,

| — | ottaa huomioon 10. tammikuuta 2022 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 01/2022 ”EU:n tuki oikeusvaltioperiaatteen edistämiselle Länsi-Balkanilla: perustavanlaatuiset ongelmat istuvat edistämispyrkimyksistä huolimatta sitkeässä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. tammikuuta 2022 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 01/2022 ”EU:n tuki oikeusvaltioperiaatteen edistämiselle Länsi-Balkanilla: perustavanlaatuiset ongelmat istuvat edistämispyrkimyksistä huolimatta sitkeässä”,

| — | ottaa huomioon 11. ja 12. maaliskuuta 2005 Venetsiassa pidetyssä Venetsian komission 62. täysistunnossa hyväksytyn lausunnon Bosnia ja Hertsegovinan perustuslaillisesta tilanteesta ja korkean edustajan valtuuksista sekä Venetsian komission myöhemmät Bosnia ja Hertsegovinan perustuslakiasioita koskevat suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. ja 12. maaliskuuta 2005 Venetsiassa pidetyssä Venetsian komission 62. täysistunnossa hyväksytyn lausunnon Bosnia ja Hertsegovinan perustuslaillisesta tilanteesta ja korkean edustajan valtuuksista sekä Venetsian komission myöhemmät Bosnia ja Hertsegovinan perustuslakiasioita koskevat suositukset,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2020 julkaistun koosteen Venetsian komission lausunnoista ja raportit vaalilainsäädännön vakaudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2020 julkaistun koosteen Venetsian komission lausunnoista ja raportit vaalilainsäädännön vakaudesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa kantajien hyväksi ratkaistut asiat, muun muassa Azra Zornićin, Dervo Sejdićin ja Jakob Fincin tapaukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa kantajien hyväksi ratkaistut asiat, muun muassa Azra Zornićin, Dervo Sejdićin ja Jakob Fincin tapaukset,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ja naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaavan komission jäsenen Olivér Várhelyin 21. joulukuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman paikallisvaalien järjestämisestä Mostarissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ja naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaavan komission jäsenen Olivér Várhelyin 21. joulukuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman paikallisvaalien järjestämisestä Mostarissa,

| — | ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan korkean edustajan 60. raportin ja aiemmat raportit YK:n pääsihteerille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan korkean edustajan 60. raportin ja aiemmat raportit YK:n pääsihteerille,

| — | ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan tilanteesta 3. marraskuuta 2021 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2604 (2021), jolla jatketaan Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation (EUFOR Althea) toimeksiantoa marraskuuhun 2022 saakka, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan tilanteesta 3. marraskuuta 2021 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2604 (2021), jolla jatketaan Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin sotilasoperaation (EUFOR Althea) toimeksiantoa marraskuuhun 2022 saakka,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltain viranomaisten 5. tammikuuta 2022 tekemän päätöksen määrätä pakotteita Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvoston serbijäsenelle sen vuoksi, että hän on syyllistynyt lahjusten vastaanottamiseen ja esittänyt toistuvasti uhkauksia Bosnia ja Hertsegovinan vakautta ja alueellista koskemattomuutta vastaan, ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten 11. huhtikuuta 2022 tekemän päätöksen määrätä pakotteita presidenttineuvoston serbijäsenelle ja Serbitasavallan presidentille sen vuoksi, että he ovat syyllistyneet vakautta horjuttavaan toimintaan Bosnia ja Hertsegovinassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltain viranomaisten 5. tammikuuta 2022 tekemän päätöksen määrätä pakotteita Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvoston serbijäsenelle sen vuoksi, että hän on syyllistynyt lahjusten vastaanottamiseen ja esittänyt toistuvasti uhkauksia Bosnia ja Hertsegovinan vakautta ja alueellista koskemattomuutta vastaan, ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten 11. huhtikuuta 2022 tekemän päätöksen määrätä pakotteita presidenttineuvoston serbijäsenelle ja Serbitasavallan presidentille sen vuoksi, että he ovat syyllistyneet vakautta horjuttavaan toimintaan Bosnia ja Hertsegovinassa,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 12. kesäkuuta 2022 hyväksytyn poliittisen sopimuksen periaatteista, joilla varmistetaan, että Bosnia ja Hertsegovina etenee funktionaalisena eurooppalaisella tiellä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 12. kesäkuuta 2022 hyväksytyn poliittisen sopimuksen periaatteista, joilla varmistetaan, että Bosnia ja Hertsegovina etenee funktionaalisena eurooppalaisella tiellä,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 23. kesäkuuta 2022 antamat päätelmät Ukrainasta, Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian jäsenyyshakemuksista, Länsi-Balkanista ja ulkosuhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 23. kesäkuuta 2022 antamat päätelmät Ukrainasta, Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian jäsenyyshakemuksista, Länsi-Balkanista ja ulkosuhteista,

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 1991 hyväksytyn yleissopimuksen valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 1991 hyväksytyn yleissopimuksen valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista,

| — | ottaa huomioon Länsi-Balkanin kahdeksannen kansalaisyhteiskuntafoorumin 1. lokakuuta 2021 annetun loppujulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Länsi-Balkanin kahdeksannen kansalaisyhteiskuntafoorumin 1. lokakuuta 2021 annetun loppujulistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2019 annetun Poznanin julistuksen romanien integraation edistämisestä EU:n laajentumisprosessissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2019 annetun Poznanin julistuksen romanien integraation edistämisestä EU:n laajentumisprosessissa,

| — | ottaa huomioon 16. toukokuuta 2005 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen, joka koskee rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista sekä terrorismin rahoittamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2005 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen, joka koskee rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista sekä terrorismin rahoittamista,

| — | ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan federaation ja Serbitasavallan perustuslait, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan federaation ja Serbitasavallan perustuslait,

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Srebrenican muistotilaisuudesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Srebrenican muistotilaisuudesta (3),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman Daytonin rauhansopimuksen 20. vuosipäivästä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman Daytonin rauhansopimuksen 20. vuosipäivästä (4),

| — | ottaa huomioon neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen Länsi-Balkanista vuoden 2020 huippukokouksen jälkeen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen Länsi-Balkanista vuoden 2020 huippukokouksen jälkeen (5),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteistyöstä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi Länsi-Balkanilla (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteistyöstä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi Länsi-Balkanilla (6),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2021 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2021 (7),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman ulkomaisesta sekaantumisesta kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvästä disinformaatiosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman ulkomaisesta sekaantumisesta kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvästä disinformaatiosta (8),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bosnia ja Hertsegovinasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bosnia ja Hertsegovinasta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0188/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0188/2022),

| A. | toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan kansalaiset toivovat euroatlanttista yhdentymistä kestävän rauhan, demokratian ja vaurauden turvaamiseksi; toteaa, että Länsi-Balkanin tulevaisuus on EU:ssa ja että vuonna 2003 pidetyssä Thessalonikin huippukokouksessa Länsi-Balkanin, Bosnia ja Hertsegovina mukaan luettuna, kansalaisille väläyteltiin tulevaa EU:hun yhdentymistä koskevaa mahdollisuutta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan kansalaiset toivovat euroatlanttista yhdentymistä kestävän rauhan, demokratian ja vaurauden turvaamiseksi; toteaa, että Länsi-Balkanin tulevaisuus on EU:ssa ja että vuonna 2003 pidetyssä Thessalonikin huippukokouksessa Länsi-Balkanin, Bosnia ja Hertsegovina mukaan luettuna, kansalaisille väläyteltiin tulevaa EU:hun yhdentymistä koskevaa mahdollisuutta;

| B. | toteaa, että EU ja Euroopan parlamentti ovat jatkuvasti tukeneet Bosnia ja Hertsegovinan lähentymistä EU:hun ja sen demokraattista muutosta, jota pönkittävät sen strateginen linjaus ja sitoutuminen EU:n yhdentymiseen; toteaa, että EU:hun liittyminen edellyttää, että kaikki Bosnia ja Hertsegovinan poliittiset johtajat, viranomaiset, toimielimet ja viranhaltijat ovat siihen sitoutuneita; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU ja Euroopan parlamentti ovat jatkuvasti tukeneet Bosnia ja Hertsegovinan lähentymistä EU:hun ja sen demokraattista muutosta, jota pönkittävät sen strateginen linjaus ja sitoutuminen EU:n yhdentymiseen; toteaa, että EU:hun liittyminen edellyttää, että kaikki Bosnia ja Hertsegovinan poliittiset johtajat, viranomaiset, toimielimet ja viranhaltijat ovat siihen sitoutuneita;

| C. | toteaa, että EU on Bosnia ja Hertsegovinan suurin kauppa- ja investointikumppani ja merkittävin rahoitustuen antaja erityisesti liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) kautta; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EU on Bosnia ja Hertsegovinan suurin kauppa- ja investointikumppani ja merkittävin rahoitustuen antaja erityisesti liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) kautta;

| D. | toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan edistyminen EU:hun liittymisessä riippuu siitä, miten se täyttää 14 tärkeintä painopistettä, jotka esitetään komission lausunnossa Bosnia ja Hertsegovinan EU-jäsenyyshakemuksesta, ja katsoo, että EU:n tuella olisi puututtava siihen, että Bosnia ja Hertsegovinaa edustavat osapuolet eivät ole vieläkään edistyneet asiassa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan edistyminen EU:hun liittymisessä riippuu siitä, miten se täyttää 14 tärkeintä painopistettä, jotka esitetään komission lausunnossa Bosnia ja Hertsegovinan EU-jäsenyyshakemuksesta, ja katsoo, että EU:n tuella olisi puututtava siihen, että Bosnia ja Hertsegovinaa edustavat osapuolet eivät ole vieläkään edistyneet asiassa;

| E. | toteaa, että laajentumisprosessin uskottavuus perustuu selkeään edistymiseen keskeisillä aloilla, joita ovat oikeusvaltioperiaate ja oikeuslaitoksen uudistus, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ja turvallisuus, perusoikeudet, demokraattiset instituutiot, julkishallinnon uudistus sekä talouskehitys ja kilpailukyky; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että laajentumisprosessin uskottavuus perustuu selkeään edistymiseen keskeisillä aloilla, joita ovat oikeusvaltioperiaate ja oikeuslaitoksen uudistus, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta ja turvallisuus, perusoikeudet, demokraattiset instituutiot, julkishallinnon uudistus sekä talouskehitys ja kilpailukyky;

| F. | katsoo, että Daytonin rauhansopimuksen perintöä on edelleen kunnioitettava; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Daytonin rauhansopimuksen perintöä on edelleen kunnioitettava;

| G. | ottaa huomioon, että kansainvälisen korkean edustajan ja hänen toimistonsa tehtävänä on Daytonin rauhansopimuksen liitteen 10 mukaan edelleen valvoa rauhansopimusten siviilinäkökohtien täytäntöönpanoa, kunnes vuonna 2008 vahvistettu 5+2-toimintasuunnitelma on saatu valmiiksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kansainvälisen korkean edustajan ja hänen toimistonsa tehtävänä on Daytonin rauhansopimuksen liitteen 10 mukaan edelleen valvoa rauhansopimusten siviilinäkökohtien täytäntöönpanoa, kunnes vuonna 2008 vahvistettu 5+2-toimintasuunnitelma on saatu valmiiksi;

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on vuodesta 2004 toteuttanut sotilasoperaatiota eli EUFOR Althea -operaatiota Bosnia ja Hertsegovinassa ja että operaatiolla on YK:n turvallisuusneuvoston antama toimeenpanovaltuus tukea viranomaisia turvallisen ympäristön ylläpitämisessä; katsoo, että EUFOR Althea -operaatiota olisi vahvistettava edelleen, jotta se olisi todella tehokas; ottaa huomioon, että on olemassa konkreettinen riski siitä, ettei YK:n turvallisuusneuvosto jatka sen toimeksiantoa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on vuodesta 2004 toteuttanut sotilasoperaatiota eli EUFOR Althea -operaatiota Bosnia ja Hertsegovinassa ja että operaatiolla on YK:n turvallisuusneuvoston antama toimeenpanovaltuus tukea viranomaisia turvallisen ympäristön ylläpitämisessä; katsoo, että EUFOR Althea -operaatiota olisi vahvistettava edelleen, jotta se olisi todella tehokas; ottaa huomioon, että on olemassa konkreettinen riski siitä, ettei YK:n turvallisuusneuvosto jatka sen toimeksiantoa;

| I. | ottaa huomioon, että korkean edustajan toimistolla ja EUFOR Althea -operaatiolla on toimeksiantojensa mukaisesti olennainen rooli rauhan, turvallisuuden ja vakauden säilyttämisessä Bosnia ja Hertsegovinassa ja alueella ja Daytonin rauhansopimuksen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että korkean edustajan toimistolla ja EUFOR Althea -operaatiolla on toimeksiantojensa mukaisesti olennainen rooli rauhan, turvallisuuden ja vakauden säilyttämisessä Bosnia ja Hertsegovinassa ja alueella ja Daytonin rauhansopimuksen täytäntöönpanossa;

| J. | ottaa huomioon, että korkea edustaja käytti Bonnin valtuuksia keskeyttääkseen Serbitasavallan kiinteästä omaisuudesta säädetyn lain täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että korkea edustaja käytti Bonnin valtuuksia keskeyttääkseen Serbitasavallan kiinteästä omaisuudesta säädetyn lain täytäntöönpanon;

| K. | ottaa huomioon, että vahvan kansainvälisen valvontamekanismin vahvistamisen myötä kansainväliselle yhteisölle, myös EU:lle, on asetettu huomattava vastuu Bosnia ja Hertsegovinan demokraattisesta toiminnasta ja vauraasta ja rauhanomaisesta tulevaisuudesta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vahvan kansainvälisen valvontamekanismin vahvistamisen myötä kansainväliselle yhteisölle, myös EU:lle, on asetettu huomattava vastuu Bosnia ja Hertsegovinan demokraattisesta toiminnasta ja vauraasta ja rauhanomaisesta tulevaisuudesta;

| L. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen mukaan kaikilla Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisilla olisi etnisestä taustastaan riippumatta oltava yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet kaikkialla Bosnia ja Hertsegovinan alueella; toteaa, että maa on sitoutunut kansainvälisiin ja kansallisiin velvoitteisiin, joiden tarkoituksena on lopettaa etniseen taustaan ja asuinpaikkaan perustuva järjestelmällinen syrjintä ja varmistaa kansalaisten yhdenvertaisuus lain edessä kunnioittaen samalla maan perustuslaillista järjestystä, jota on kehitettävä kaikilta osin eurooppalaisten normien ja periaatteiden mukaiseksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen mukaan kaikilla Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisilla olisi etnisestä taustastaan riippumatta oltava yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet kaikkialla Bosnia ja Hertsegovinan alueella; toteaa, että maa on sitoutunut kansainvälisiin ja kansallisiin velvoitteisiin, joiden tarkoituksena on lopettaa etniseen taustaan ja asuinpaikkaan perustuva järjestelmällinen syrjintä ja varmistaa kansalaisten yhdenvertaisuus lain edessä kunnioittaen samalla maan perustuslaillista järjestystä, jota on kehitettävä kaikilta osin eurooppalaisten normien ja periaatteiden mukaiseksi;

| M. | katsoo, että on erittäin tärkeää varmistaa riittävän monipuolinen edustus kaikilla hallintotasoilla; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että on erittäin tärkeää varmistaa riittävän monipuolinen edustus kaikilla hallintotasoilla;

| N. | ottaa huomioon, että Bosnia ja Hertsegovinalla on vielä panematta täytäntöön lukuisia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita asioissa, jotka on ratkaistu syrjintää kohdanneiden Bosnian kansalaisten hyväksi; toteaa, että tällaisten päätösten ansiosta kaikki Bosnia ja Hertsegovinan kansalaiset voivat tosiasiallisesti käyttää perustavia kansalaisoikeuksiaan ja poliittisia oikeuksiaan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Bosnia ja Hertsegovinalla on vielä panematta täytäntöön lukuisia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita asioissa, jotka on ratkaistu syrjintää kohdanneiden Bosnian kansalaisten hyväksi; toteaa, että tällaisten päätösten ansiosta kaikki Bosnia ja Hertsegovinan kansalaiset voivat tosiasiallisesti käyttää perustavia kansalaisoikeuksiaan ja poliittisia oikeuksiaan;

| O. | katsoo, että perustuslain ja vaalilainsäädännön muutoksissa olisi vahvistettava Bosnia ja Hertsegovinan asemaa monietnisenä, osallistavana ja demokraattisena valtiona sekä poistettava syrjintä ja korruptio vaalijärjestelmästä; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että perustuslain ja vaalilainsäädännön muutoksissa olisi vahvistettava Bosnia ja Hertsegovinan asemaa monietnisenä, osallistavana ja demokraattisena valtiona sekä poistettava syrjintä ja korruptio vaalijärjestelmästä;

| P. | katsoo, että Bosnia ja Hertsegovinan oikeudellista rakennetta olisi tarkistettava kansainvälisen oikeuskäytännön valossa; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että Bosnia ja Hertsegovinan oikeudellista rakennetta olisi tarkistettava kansainvälisen oikeuskäytännön valossa;

| Q. | katsoo, että Bosnia ja Hertsegovinan siirtyminen Daytonin rauhansopimuksen kehyksestä EU-kehykseen on ennakkoedellytys maan itsemääräämisoikeuden säilyttämiselle ja sen demokraattisen muutoksen ylläpitämiselle; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että Bosnia ja Hertsegovinan siirtyminen Daytonin rauhansopimuksen kehyksestä EU-kehykseen on ennakkoedellytys maan itsemääräämisoikeuden säilyttämiselle ja sen demokraattisen muutoksen ylläpitämiselle;

| R. | ottaa huomioon, että YK:n tutkimusten mukaan 47 prosenttia 18–29-vuotiaista bosnialaisista harkitsee joko tilapäistä tai pysyvää maastamuuttoa, koska heillä ei ole tulevaisuudennäkymiä kotimaassaan; ottaa huomioon, että YK:n väestörahaston (UNFPA) raportin mukaan Bosnia ja Hertsegovinasta muuttaa vuosittain pois keskimäärin 50 000 – 55 000 henkilöä, jotka ovat enimmäkseen ammattitaitoisia työntekijöitä ja eri alojen ammattilaisia; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että YK:n tutkimusten mukaan 47 prosenttia 18–29-vuotiaista bosnialaisista harkitsee joko tilapäistä tai pysyvää maastamuuttoa, koska heillä ei ole tulevaisuudennäkymiä kotimaassaan; ottaa huomioon, että YK:n väestörahaston (UNFPA) raportin mukaan Bosnia ja Hertsegovinasta muuttaa vuosittain pois keskimäärin 50 000 – 55 000 henkilöä, jotka ovat enimmäkseen ammattitaitoisia työntekijöitä ja eri alojen ammattilaisia;

| S. | toteaa, että tuomittujen sotarikollisten virallinen tai epävirallinen ihannointi, etninen tai uskonnollinen erottelu ja syrjintä ovat vastoin Eurooppa-hankkeen ydinperiaatteita; katsoo, että on ehdottoman välttämätöntä kieltää tosiasiallisesti holokaustin, kansanmurhan, sotarikosten ja ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten kiistäminen; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että tuomittujen sotarikollisten virallinen tai epävirallinen ihannointi, etninen tai uskonnollinen erottelu ja syrjintä ovat vastoin Eurooppa-hankkeen ydinperiaatteita; katsoo, että on ehdottoman välttämätöntä kieltää tosiasiallisesti holokaustin, kansanmurhan, sotarikosten ja ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten kiistäminen;

| T. | toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan tilanne on nyt epävakaampi kuin kertaakaan vuosien 1992–1995 sodan jälkeen; ottaa huomioon, että tietyt Bosnia ja Hertsegovinan Serbitasavallan poliittiset johtajat käyttävät provosoivaa kieltä ja horjuttavat vakautta toimilla, joiden tavoitteena on valmistella irtaantumista valtion instituutioista (mukaan lukien puolustusvoimat sekä vero- ja oikeusjärjestelmä) ja perustaa riippumattomia viranomaisia, mikä on vastoin Daytonin rauhansopimusta; ottaa huomioon, että tietyt ulkomaiset poliittiset toimijat tukevat aktiivisesti Bosnian serbijohtajien Milorad Dodikin johdolla toteuttamia häiriöitä aiheuttavia ja separatistisia toimia; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan tilanne on nyt epävakaampi kuin kertaakaan vuosien 1992–1995 sodan jälkeen; ottaa huomioon, että tietyt Bosnia ja Hertsegovinan Serbitasavallan poliittiset johtajat käyttävät provosoivaa kieltä ja horjuttavat vakautta toimilla, joiden tavoitteena on valmistella irtaantumista valtion instituutioista (mukaan lukien puolustusvoimat sekä vero- ja oikeusjärjestelmä) ja perustaa riippumattomia viranomaisia, mikä on vastoin Daytonin rauhansopimusta; ottaa huomioon, että tietyt ulkomaiset poliittiset toimijat tukevat aktiivisesti Bosnian serbijohtajien Milorad Dodikin johdolla toteuttamia häiriöitä aiheuttavia ja separatistisia toimia;

| U. | ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi 18. maaliskuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/450 (9), jolla jatketaan nykyistä pakotekehystä sellaisten henkilöiden osalta, jotka horjuttavat Bosnia ja Hertsegovinan suvereniteettia, alueellista koskemattomuutta ja perustuslaillista järjestystä tai Daytonin rauhansopimusta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että neuvosto hyväksyi 18. maaliskuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/450 (9), jolla jatketaan nykyistä pakotekehystä sellaisten henkilöiden osalta, jotka horjuttavat Bosnia ja Hertsegovinan suvereniteettia, alueellista koskemattomuutta ja perustuslaillista järjestystä tai Daytonin rauhansopimusta;

| V. | ottaa huomioon, että neuvosto on ilmaissut säännöllisesti tukensa Bosnia ja Hertsegovinan suvereniteetille, yhtenäisyydelle ja alueelliselle koskemattomuudelle; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että neuvosto on ilmaissut säännöllisesti tukensa Bosnia ja Hertsegovinan suvereniteetille, yhtenäisyydelle ja alueelliselle koskemattomuudelle;

| W. | toteaa, että vahingollisen suoran ja välillisen ulkomaisen sekaantumisen ja disinformaation avulla pyritään kylvämään eripuraa eri yhteisöjen välille ja horjuttamaan aluetta, ottaen erityisesti huomioon Venäjän hyökkäys Ukrainaan; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että vahingollisen suoran ja välillisen ulkomaisen sekaantumisen ja disinformaation avulla pyritään kylvämään eripuraa eri yhteisöjen välille ja horjuttamaan aluetta, ottaen erityisesti huomioon Venäjän hyökkäys Ukrainaan;

Demokraattisten instituutioiden toiminta

| 1. | korostaa, että EU:hun liittymisen tahti määräytyy sen mukaan, miten pannaan täytäntöön uudistukset, joilla pyritään takaamaan demokraattisten instituutioiden oikeusvaltioperiaatteeseen, hyvään hallintoon ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva moitteeton toiminta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa painokkaasti Bosnia ja Hertsegovinaa ja kaikkia sen poliittisia johtajia osoittamaan sitoutumista ja edistämään merkittävästi EU:n jäsenyyttä viemällä eteenpäin 14:ää tärkeintä painopistettä ja erityisesti palauttamalla oikeuslaitoksen riippumattomuus, vahvistamalla oikeusvaltiota ja sen arvoja ja periaatteita valtion instituutioissa ja tehostamalla ja lujittamalla korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa siten, että edistetään tiedotusvälineiden vapautta ja kansalaisyhteiskuntaa tukevaa toimintaympäristöä ja tuetaan niitä ja suojellaan haavoittuvia ryhmiä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää valitettavana, että vaikka sodan päättymisestä on kulunut yli 25 vuotta, maa on edelleen jakautunut poliittisten eliittien tukemana ja maassa on edelleen separatistisia pyrkimyksiä ja korkea korruption taso, mikä edistää valtavaa aivovuotoa ja väestökatoa tulevaisuudennäkymien puuttuessa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen 17. kesäkuuta 2021 pidettyyn EU:n ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan kokoukseen ja sen työjärjestyksen hyväksymiseen ja korostaa, että on tärkeää varmistaa sen toiminta osallistavan poliittisen vuoropuhelun ja säännöllisen yhteistyön avulla; pitää valitettavana, että bosnialaiset osapuolet eivät ole aidosti sitoutuneet sellaisen rakentavan parlamentaarisen yhteistyön ennakoivaan vakiinnuttamiseen, jolla edistettäisiin 14:ään tärkeimpään painopisteeseen kuuluvaa painopistettä 3; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toistaa antavansa selkeän tuen Bosnia ja Hertsegovinan EU:hun yhdentymisen kautta tapahtuvalle yhteiskunnan demokraattiselle muutokselle, joka perustuu yhtenäisyyteen, suvereniteettiin ja alueelliseen koskemattomuuteen sekä perustuslaissa vahvistettuihin ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten mukaisiin kaikkien Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten yhdenvertaisuutta ja syrjimättömyyttä koskeviin periaatteisiin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää tärkeänä kunnioittaa Daytonin rauhansopimuksen perintöä ja palauttaa mieliin sen tarkoituksen, joka oli sodan lopettaminen ja rauhan turvaaminen; panee merkille kansanryhmien käsitteen mutta korostaa, ettei se saisi millään tavoin johtaa muiden kansalaisten syrjintään eikä merkitä mitään lisäoikeuksia henkilöille, jotka samastuvat yhteen näistä ryhmistä, muihin Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisiin verrattuna; tuomitsee lausunnot ja ehdotukset, joilla pyritään heikentämään Bosnia ja Hertsegovinan valtion asemaa ja perustuslaillisia arvoja, ja muistuttaa, että Bosnia ja Hertsegovinan on puututtava perustuslakikehyksensä puutteisiin ja kehitettävä se eurooppalaisten normien ja periaatteiden mukaiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa, että velvollisuus panna täytäntöön korkean edustajan päätökset on osa Daytonin rauhansopimuksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kipeästi kaivattujen poliittisten ja rakenteellisten uudistusten täytäntöönpanoon maassa; korostaa tarvetta vahvistaa Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten ja poliitikkojen sitoutumista maan kehitykseen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ilmaisee horjumattoman tukensa korkean edustajan toimiston täysimittaiselle toimeksiannolle, mukaan lukien Bonnin valtuuksien käyttö viimeisenä keinona, jotta voidaan tarvittaessa varmistaa Daytonin rauhansopimuksen kaikkinainen kunnioittaminen sekä Bosnia ja Hertsegovinan suvereniteetti ja koskemattomuus; kehottaa painokkaasti komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja jäsenvaltioita ilmaisemaan julkisesti vankkumattoman tukensa korkean edustajan täysimittaiselle toimeksiannolle ja tekemään tiivistä yhteistyötä korkean edustajan tukemiseksi 5+2-toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa; kehottaa kaikkia YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä varmistamaan korkean edustajan toimiston toimeksiannon uusiminen ja jatkaminen Bosnia ja Hertsegovinan vakauden kannalta keskeisenä tekijänä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille korkean edustajan jonkin aikaa sitten tekemän päätökseen, jolla keskeytetään kiinteästä omaisuudesta säädetyn lain täytäntöönpano Serbitasavallassa ja laajennetaan valtion omaisuuden hukkaamiskieltoa; tuomitsee erittäin voimakkaasti kaiken korkeaan edustajaan kohdistetun vihapuheen ja väkivallalla uhkailun, kuten Banja Lukassa 20. huhtikuuta 2022 pidetyssä tapahtumassa tapahtui Serbitasavallan johdon läsnä ollessa; kehottaa viranomaisia estämään tällaisten uhkailujen esittämisen ja nostamaan uhkailijoita vastaan syytteitä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vastustaa kaikkia haitallisia myönnytyksiä valtion ja puolustusvoimien omaisuutta koskevassa kysymyksessä; kehottaa kansainvälisiä osapuolia, eritoten komissiota ja EU:n paikallisedustustoa, tukemaan korkean edustajan toimistoa ja hänen asiantuntijaryhmäänsä niiden pyrkiessä saavuttamaan koko maata ja kaikkia kansalaisia hyödyttävän kestävän ratkaisun sekä reagoimaan Serbitasavallan johdon separatistisiin pyrkimyksiin voimakkaammin ja uskottavammin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että Bosnia ja Hertsegovinan perustuslain uudistusta ja vaaliuudistusta koskevat neuvottelut ovat umpikujassa ja että tilanteen ratkaisemiseen ei ole poliittista tahtoa, ja pitää valitettavana sitä, ettei uudistusta kyetä toteuttamaan ennen lokakuussa 2022 pidettäviä vaaleja huolimatta useista EU:n ja Yhdysvaltain välitysyrityksistä; kehottaa kaikkia toimijoita tekemään viipymättä demokraattisen ja ihmisoikeuksiin perustuvan sopimuksen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten ja Venetsian komission suositusten mukaisesti, täyttämään demokraattista hallintoa koskevan perustuslaillisen velvollisuuden ja varmistamaan vaaliprosessin läpinäkyvyyden ja koskemattomuuden; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuomitsee jyrkästi erityisesti Serbitasavallan johdon piittaamattomuuden kansainvälisistä ja kansallisista normeista ja velvoitteista, kaiken vihamielisen retoriikan ja hajottavan toiminnan, mukaan lukien valtion instituutioista irrottautuminen ja niiden tästä johtuva saarto, boikotointi ja toiminnan estäminen, joka horjuttaa maan vakautta, heikentää sen asemaa itsenäisenä valtiona vastoin perustuslakia ja heikentää Daytonin rauhansopimusta ja vaikeuttaa järjestelmällisesti päätösten tekemistä keskeisistä laeista ja uudistuksista, jotka ovat olennaisen tärkeitä EU:hun yhdentymisen edistämiseksi, sekä estää niiden toteuttamisen; ei hyväksy yrityksiä muodostaa puolivaltiollisia instituutioita, jotka heikentävät valtion instituutioita, perustuslaillista järjestystä ja oikeusjärjestystä, oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja suvereniteettia; vaatii Serbitasavaltaa välittömästi peruuttamaan ja kumoamaan tällaiset lait; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuomitsee Serbitasavallan kansalliskokouksen 10. joulukuuta 2021 antamat päätelmät valtion instituutioista irrottautumisesta, viranomaistoiminnassa käytetystä kiinteästä omaisuudesta säädetyn lain, jonka Serbitasavallan kansalliskokous hyväksyi 10. helmikuuta 2022, ja kansalliskokouksen äänestyksen, jonka tarkoituksena oli hyväksyä erillisen korkean tason tuomari- ja syyttäjäneuvoston perustaminen; on huolissaan väitteistä, jotka koskevat naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaavan komission jäsenen roolia Serbitasavallan kansalliskokouksen äänestyksessä, joka koski etenemissuunnitelmaa sen eroamiseksi Bosnia ja Hertsegovinan valtion instituutioista; palauttaa mieliin komission jäsenten toimintasääntöjen mukaiset komission jäsenten kunniallisuutta, pidättyvyyttä ja riippumattomuutta koskevat velvoitteet ja kehottaa siksi komissiota arvioimaan tässä valossa komission jäsenen Várhelyin viimeaikaisia toimia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kaikkia toimijoita Bosnia ja Hertsegovinassa lopettamaan monitasoisen saarron ja palaamaan välittömästi, ehdoitta, tosiasiallisesti, täysimittaisesti ja valikoimatta töihin kaikkiin valtion instituutioihin, lopettamaan maassa vallitsevan jatkuvan poliittisen pattitilanteen ja palauttamaan hallinnon ja elinten toiminnan ennalleen kaikkien kansalaisten hyödyttämiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa painokkaasti EU:ta, sen jäsenvaltioita ja EUH:ta välittömästi keskittämään myös Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan ja Serbitasavallan johdon Venäjä-mielisen asenteen aiheuttamien separatististen uhkien valossa tärkeimmät toimensa turvallisen ympäristön varmistamiseen ja keskipitkän ja pitkän aikavälin turvallisuuden takaamiseen maassa; kehottaa kansainvälistä yhteisöä osallistumaan kokonaisvaltaisen ratkaisun etsimiseen Bosnia ja Hertsegovinan nykyiseen monimutkaiseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä seuraamaan Yhdysvaltojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan esimerkkiä ja käyttämään kaikkia hyödynnettävissä olevia välineitä, esimerkiksi kohdennettuja pakotteita ja rahoituksen keskeyttämistä, maan vakautta horjuttavia toimijoita vastaan, mukaan lukien Bosnia ja Hertsegovinan alueellista järjestystä uhkaavat toimijat ja etenkin Milorad Dodik; kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että neuvosto voi hyväksyä tällaisia pakotteita; pitää tässä suhteessa valitettavana, että päätöksentekomenettelyä muutettiin samassa yhteydessä, kun Bosnia ja Hertsegovinaa koskevien EU:n pakotejärjestelyjen voimassaoloa jatkettiin maaliskuussa 2022; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on tyytyväinen Brysselissä 12. kesäkuuta 2022 saavutettuun poliittiseen yhteisymmärrykseen; kehottaa painokkaasti kaikkia Bosnia ja Hertsegovinan poliittisia toimijoita noudattamaan sopimusta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee tyytyväisenä merkille, että Eurooppa-neuvosto kehotti 23. kesäkuuta 2022 antamissaan päätelmissä kaikkia Bosnia ja Hertsegovinan poliittisia johtajia toteuttamaan nopeasti 12. kesäkuuta 2022 tehdyssä poliittisessa sopimuksessa vahvistetut sitoumukset ja saattamaan kiireellisesti päätökseen perustuslaki- ja vaaliuudistuksen, mikä auttaa maata etenemään määrätietoisesti eurooppalaisella tiellä komission lausunnon mukaisesti; |
| --- | --- |

18.

Sovinto

| 19. | ilmaisee solidaarisuutensa sotarikoksista ja ihmisyyttä vastaan kohdistuvista rikoksista, pakkosiirroista, katoamisista, surmaamisesta, kidutuksesta, seksuaaliseen tekoon pakottamisesta, kansanmurhista ja etnisistä puhdistuksista pelastuneita ja heidän perheitään kohtaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että Bosnia ja Hertsegovinan tuleva liittyminen EU:hun riippuu kestävästä ja pysyvästä rauhasta, jossa otetaan huomioon menneisyys ja joka mahdollistaa aidon sovinnon niin kansalaisten kuin korkean tason poliitikkojen keskuudessa, ja että näin varmistetaan maan demokraattisuus, osallistavuus, moniarvoisuus ja monietnisyys; kehottaa painokkaasti Bosnia ja Hertsegovinaa jouduttamaan sotarikoksia koskevia tehokkaita ja puolueettomia syytetoimia sotarikosten käsittelyä koskevan tarkistetun kansallisen strategian mukaisesti; kehottaa kaikkia alueellisia hallituksia, parlamentteja ja poliittisia johtajia perustamaan nopeasti RECOM-koalition merkittävän työn pohjalta entisen Jugoslavian alueella tehtyjen sotarikosten ja muiden ihmisoikeusrikkomusten kaikkia uhreja käsittelevän alueellisen komission (RECOM); |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että sovintoprosessin jatkuviin haasteisiin olisi vastattava päättäväisemmin; kehottaa komissiota luomaan puitteita menneisyyden perinnöstä käytävälle vuoropuhelulle; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa kaikkia viranomaisia noudattamaan kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteitaan, jotta edistetään sovintoa, ja varmistamaan, että uhrit, seksuaalisesta väkivallasta selvinneet mukaan lukien, saavat kuulla totuuden ja heille taataan oikeussuojan saatavuus ja oikeus tosiasialliseen ja ei-selektiiviseen korvaukseen, sekä toteuttamaan koulutuksen, kulttuurin, ihmisoikeuksien suojelun ja toimielintarkastusten, jälleenrakennustuen, sosiaalisten toimenpiteiden ja terveydenhuollon saatavuuden alalla toimenpiteitä, joilla tapahtumien toistuminen estetään, sekä varmistamaan, että sotarikoksiin syyllistyneitä estetään pääsemästä julkisiin virkoihin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa viranomaisia tehostamaan kadonneisiin henkilöihin liittyvää yhteistyötä ja tiedonvaihtoa ja varmistamaan siviiliuhrien perheiden mahdollisuus saada korvausta sekä takaamaan pakolaisten ja maan sisäisesti siirtymään joutuneiden turvallinen ja pysyvä paluu, heidän oikeuksiensa täysimittainen kunnioittaminen ja heidän omaisuutensa palauttaminen tai oikeus saada korvausta omaisuudesta, jota ei pystytä palauttamaan, sekä kansallisesti että alueellisesti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suhtautuu myönteisesti paikallisten ja kansainvälisten järjestöjen, kuten kansainvälisen kadonneiden henkilöiden komission, pyrkimyksiin selvittää 1990-luvulla konfliktien aikana entisen Jugoslavian alueella kadonneiden yli 30 000 henkilön kohtalot ja Srebrenican kansanmurhan yli 8 000 uhrin kohtalot; palauttaa mieliin, että kadoksissa on edelleen 7 200 ihmistä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | suhtautuu myönteisesti Bosnia ja Hertsegovinan rikoslain muutoksiin, joita korkea edustaja on esittänyt ja joilla kielletään sotarikollisten ihannointi ja kansanmurhan, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja sotarikosten kiistäminen, ja tukee niitä, vaikka paikalliset toimijat eivät ehdotusta hyväksyneet; pitää valitettavana yrityksiä laiminlyödä tämän päätöksen täytäntöönpano ja suhtautuu niihin torjuvasti; tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen historian uudelleenkirjoittamisen ja sotarikosten kiistämisen, vähättelyn tai ihannoinnin, mukaan lukien kansainvälisten ja kansallisten tuomioistuinten päätösten noudattamatta jättäminen; kehottaa panemaan muutokset täytäntöön nopeasti ja todella tutkimaan kansanmurhan kieltämistä sekä nostamaan sen johdosta syytteitä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palauttaa mieliin, että kansanmurhien kieltäminen, sotarikosten ja sotarikollisten ylistäminen ja alueellisen vakauden ja sovinnon vaarantaminen ovat vastoin eurooppalaisia arvoja ja pyrkimyksiä; tuomitsee tätä taustaa vasten voimakkaasti nk. Serbitasavallan päivän viettoon 9. tammikuuta 2022 liittyneet provosoivat tapahtumat, joissa rikottiin Bosnia ja Hertsegovinan perustuslakia; tuomitsee niin ikään Mostarissa sijaitsevan partisaanien muistohautausmaan häpäisemisen ja kehottaa viranomaisia tutkimaan asian perusteellisesti ja saattamaan syylliset oikeuden eteen; |
| --- | --- |

26.

Uudistusprosessi

| 27. | kehottaa painokkaasti Bosnia ja Hertsegovinan poliittisia toimijoita edistämään tarvittavia oikeus-, vaali-, hallinto- ja talousuudistuksia maan lähentämiseksi EU:hun ja ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan prosessiin; tuomitsee kaikki yritykset viivyttää näitä uudistuksia ja toteaa, että viivyttäminen hidastaa EU:n liittymisperusteiden täyttymistä Bosnia ja Hertsegovinassa ja vaarantaa IPA III -välineestä myönnettävän EU:n rahoituksen saannin, jonka on perustuttava tiukkoihin ehtoihin ja joka riippuu eri viranomaisten yhteistyöstä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että IPA III -rahoitusta on mukautettava tai se on jopa keskeytettävä, jos oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien, mukaan lukien korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, sekä tiedotusvälineiden vapauden alalla tapahtuu merkittävää taantumista tai jos edistyminen keskeytyy pysyvästi, ja kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat sen soveltamisesta Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 1/2022 suositusten mukaisesti; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta ja Länsi-Balkanin maita luomaan puitteet hedelmälliselle yhteistyölle Euroopan syyttäjänviraston kanssa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee tyytyväisenä merkille, että Serbitasavallassa sijaitsevaa 5c-liikennekäytävää koskevat hankkeet, joiden arvo on 600 miljoonaa euroa, on jokin aika sitten keskeytetty ja palauttaa mieliin, että nämä varat kohdennetaan vasta sen jälkeen, kun Serbitasavallan edustajat palaavat täysin valtion instituutioihin; kehottaa tarkastelemaan huolellisesti uudelleen ja valvomaan kaikkia EU:n rahoittamia hankkeita ja tukea Serbitasavallalle ja sen sisällä, mukaan lukien makrotaloudellinen rahoitusapu, jotta voidaan jäädyttää sen viranomaisia hyödyttävä suora ja epäsuora rahoitus; panee merkille, että Saksan hallitus on päättänyt keskeyttää Serbitasavallassa toteutettavien neljän infrastruktuurihankkeen täytäntöönpanon ja että nämä hankkeet ovat arvoltaan 105 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on syvästi pahoillaan voimakkaan maanjäristyksen aiheuttamista tuhoista ja ihmishenkien menetyksistä 22. huhtikuuta 2022 lähellä Stolacia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että on tärkeää kunnioittaa demokraattista periaatetta säännöllisistä vaaleista; pitää tärkeänä järjestää oikeudenmukaiset, avoimet, läpinäkyvät ja osallistavat vaalit suunnitellusti vuonna 2022, ja vaatii kaikkia poliittisia toimijoita pidättäytymään vaatimasta vaalien saartoa ja antamaan kansalaisille mahdollisuuden ilmaista demokraattisen kantansa; kehottaa lisäksi parlamenttia hyväksymään hyvissä ajoin lainsäädäntöä vaalien rehellisyydestä; muistuttaa ja pitää valitettavana, että koska valtion talousarvion hyväksyminen on viivästynyt jatkuvasti, vaalirahoitusta ei turvattu ajoissa; korostaa, että uskottavien vaalien toimittaminen ja niiden tulosten täytäntöönpano on toimivan demokratian keskeinen piirre sekä edellytys kaikille EU:n jäsenyyttä tavoitteleville maille; panee tyytyväisenä merkille korkean edustajan toimiston 7. kesäkuuta 2022 tekemän päätöksen hyödyntää täysimittaisesti toimeksiantoaan, jotta varmistetaan Bosnian kansalaisten poliittiset perusoikeudet vapaisiin ja oikeudenmukaisiin vaaleihin, hyväksymällä tarvittavan talousarvion, koska kansalliset viranomaiset eivät ole sitä tehneet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tukee läpinäkyviä ja osallistavia perustuslaki- ja vaaliuudistuksia, joilla varmistetaan kaikkien kansalaisten yhdenvertaisuus ja syrjimättömyys, lisätään vastuuvelvollisuutta ja tehdään Bosnia ja Hertsegovinasta täysin toimiva ja osallistava valtio panemalla viipymättä täytäntöön toimivaltaisten kansallisten ja kansainvälisten tuomioistuinten ja elinten päätökset, lausunnot ja suositukset varmistaen näin vaalien ja prosessin rehellisyyden; korostaa, että instituutioiden uudistukset ovat riippuvaisia maan poliittisten johtajien tahdosta ja sitoutumisesta sekä maan instituutioiden demokraattisesta suuntautumisesta; panee merkille tähän liittyvät transatlanttiset välitysyritykset ja tuomitsee poliittisten toimijoiden harjoittaman häirinnän ja passiivisuuden tältä osin; kehottaa tarkistamaan EUH:n ja EU:n edustuston välitysyrityksiä ja hyödyntämään niistä saatuja kokemuksia ja kehottaa EUH:ta ja EU:n edustustoa toimimaan aina EU:n korkeimpien demokraattisten normien mukaisesti; kehottaa ottamaan pysyvästi huomioon kansalaisten ehdotukset ja sovittamaan ne yhteen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pitää erittäin valitettavana, että Bosnia ja Hertsegovina rikkoo edelleen Euroopan ihmisoikeussopimusta, sillä maa ei ole pannut täytäntöön asioissa Sejdić-Finci, Zornić, Pilav ja Šlaku annettuja tuomioita; pitää valitettavana, että Bosnia ja Hertsegovina ei ole edelleenkään pannut täytäntöön asiassa Ljubić annettua Bosnia ja Hertsegovinan perustuslakituomioistuimen tuomiota; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää tärkeänä panna täytäntöön Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (Etyj/ODIHR), Venetsian komission ja Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) suositukset; |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa, että osallistavan vaaliuudistuksen yhteydessä olisi poistettava kaikenlainen eriarvoisuus, syrjintä ja vääristymä vaaliprosessista ja vahvistettava kilpailulle avointen vaalien edellytykset; palauttaa mieliin, että tämä olisi tehtävä yhdenmukaistamalla puolueiden rekisteröintiä koskevia sääntöjä ja varmistamalla poliittisten puolueiden rahoituksen avoimuus sekä vaalilautakuntien riippumattomuus ja valmiudet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa kaikkia sidosryhmiä pääsemään sopimukseen vaalilakiuudistuksesta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja perustuslakituomioistuimen tuomioiden mukaisesti, jotta varmistetaan riittävän monipuolinen poliittinen edustus kaikilla hallinnon tasoilla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vaatii soveltamaan virkamieskuntaan ansioihin perustuvia yhtenäisiä, maanlaajuisia normeja, jotka mahdollistavat toimivan, epäpoliittisen ja vastuuvelvollisen julkishallinnon ja joiden avulla voidaan vähentää korruptiota lietsovien klientelististen palkkauskäytäntöjen vaikutusta; korostaa, että kaikilla kansalaisilla olisi oltava syrjimättömät mahdollisuudet olla edustettuina julkisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

37.

Talous, energia, ympäristö, kestävä kehitys ja toimivat yhteydet

| 38. | korostaa, että sisäistä ja alueellista talouden yhtenäistämistä on tehostettava ja sisäisiä ja alueellisia yhteyksiä on parannettava; suhtautuu myönteisesti Bosnia ja Hertsegovinassa maantie- ja rautatieinfrastruktuuriin tehtyihin unionin investointeihin, kuten Keski-Euroopan ja Adrianmeren rannikolla sijaitsevan Pločen sataman yhdistävän Vc-liikennekäytävän kehittäminen, ja korostaa tarvetta varmistaa, että yhteyksien parantamiseksi myönnettyjen kansainvälisten varojen avulla kavennetaan eroja ja kohennetaan tilannetta koko maassa toissijaisuusperiaatetta noudattaen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa viranomaisia hyväksymään maanlaajuisia strategioita, parantamaan strategista suunnittelua, varainhoitoa, seurantaa ja arviointia ja luomaan valvonta- ja tarkastusrakenteita; korostaa kiireellistä tarvetta varmistaa talouden vastuuvelvollisuus ja avoimuus sekä suojella valtiollisia ja yksityisiä yrityksiä klientelististen ja rikollisverkostojen vaikutukselta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kannustaa hyödyntämään digitalisaatioon liittyviä mahdollisuuksia hallinnollisten, vaaleihin liittyvien, oikeudellisten, verotuksellisten ja taloudellisten prosessien nykyaikaistamiseksi, minkä avulla voitaisiin torjua hajautumista, byrokratiaa, epävirallista taloutta, tulli- ja veropetoksia ja rahanpesua sekä parantaa pk-yritysten kilpailukykyä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä alueella sijaitsevien naapurivaltioiden toimiin maan auttamiseksi covid-19-pandemian seurausten lievittämisessä; painottaa, että on tärkeää toteuttaa koko maan laajuisia strategisia koordinointitoimia, jotta autetaan korottamaan yhtä Euroopan alhaisimmista rokotusasteista; |
| --- | --- |

41.

| 42. | suhtautuu myönteisesti verkkovierailumaksujen poistamiseen kuuden Länsi-Balkanin valtion välillä; kehottaa kaikkia asianomaisia osapuolia neuvottelemaan suunnitelman, joka johtaisi verkkovierailumaksujen poistamiseen kuuden Länsi-Balkanin valtion ja EU:n jäsenvaltioiden välillä; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa ja sen naapureita parantamaan suhteita ja mahdollistamaan viisumivapaan matkustamisen Bosnia ja Hertsegovinan ja Kosovon välillä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa Bosnian viranomaisia lisäämään toimia yhteisten alueellisten markkinoiden luomiseksi, jotta syvennetään yhdentymistä Länsi-Balkanin alueella, sekä henkilöiden, tavaroiden, palvelujen ja pääoman vapaan liikkuvuuden toteuttamiseksi ja takaamiseksi alueella liittymisprosessin ensiaskeleena; korostaa, että kaikkien Länsi-Balkanin alueellisen taloudellisen yhteistyön järjestelmien olisi oltava osallistavia ja kaikkien kuuden maan kannalta hyväksyttäviä ja että niiden pohjalta olisi tehtävä tasavertaisesti yhteistyötä ja samalla lisättävä yhdenmukaistamista EU:n normien ja säännöstön kanssa; ilmaisee tässä yhteydessä suhtautuvansa varovaisuudella Open Balkan -aloitteeseen, joka ei kata kaikkia kuutta maata, ja on vakuuttunut, että sen olisi perustuttava EU:n sääntöihin ja sillä olisi edistettävä EU:n yhdentymisprosesseja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa, että on tarpeen hyväksyä kaasua ja sähköä, uusiutuvia energialähteitä, energiatehokkuutta ja ilmastoa koskevaa parannettua valtiotason lainsäädäntöä, jotta voidaan toteuttaa kestävä sosioekonominen siirtymä hiilestä ja lievittää merkittävästi energiaköyhyyttä, sekä tehostaa ympäristön- ja luonnonsuojelua sekä pyrkimistä vihreään siirtymään yhdenmukaistamalla ympäristölainsäädäntöä ja hyväksymällä ympäristönsuojelustrategia; kehottaa painokkaasti Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia varmistamaan paremman mukautumisen ilmastonsuojelua ja energiaa koskeviin EU:n normeihin ja politiikkatavoitteisiin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Länsi-Balkanin vihreän toimintaohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa saattamaan kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman valmistelun valmiiksi vuoteen 2030 ulottuvien välttämättömien energia- ja ilmastotavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toteaa, että ympäristönsuojelun alalla on saavutettu myönteistä edistystä, jonka alullepanijoina ovat useimmiten paikalliset ympäristöjärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt; vaatii Bosnia ja Hertsegovinaa kunnioittamaan kansalaistensa kehotuksia suojella jokia erityisesti infrastruktuurihankkeiden ja muiden julkishyödykkeiden rakentamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ilmaisee huolensa parhaillaan toteutettavista suunnitelmista lisätä hiilienergian tuotantokapasiteettia; kehottaa toteuttamaan lisätoimia, jotta saadaan aikaan ilmastonmuutokseen sopeutuva ja kestävä energiakäänne, joka perustuu uusiutuviin energialähteisiin, energiatehokkuuteen ja energiamarkkinoiden yhdentämiseen, investointien ohjaamiseen ja uudelleenkoulutusta tarvitsevien työntekijöiden tukemiseen; kehottaa painokkaasti Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia olemaan osallistumatta toimiin, jotka liittyvät Kiinan rahoittamiin uusiin hiilentuotantolaitoksiin, jotka ovat ristiriidassa valtiontukea koskevien EU:n sääntöjen ja maan vihreän toimintaohjelman puitteissa tekemien sitoumusten kanssa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | suosittaa kohdistamaan julkiset investoinnit kestäviin hankkeisiin, joilla pyritään edistämään sosiaalista markkinataloutta, helpottamaan vihreää ja digitaalista siirtymää ja vähentämään vakavaa ilman pilaantumista ottaen myös huomioon sen luonteeltaan rajat ylittävä vaikutus ja hyödyntäen täysimittaisesti Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelmaa; korostaa tarvetta parantaa merkittävästi ennakoivia ympäristövaikutusten arviointeja ja ottamaan paikallisyhteisöt, kansalaisyhteiskunta ja riippumattomat asiantuntijat toimiin mukaan merkityksellisellä tavalla, jotta lisätään avoimuutta, ja korostaa tarvetta tehostaa syytteiden nostamista ympäristörikoksista; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää tärkeänä kunnioittaa Bosnia ja Hertsegovinan itsemääräämisoikeutta pantaessa täytäntöön infrastruktuurihankkeita Bosnia ja Hertsegovinassa, erityisesti hankkeita, joihin osallistuu kolmansien maiden yrityksiä; |
| --- | --- |

49.

Oikeusvaltioperiaate

| 50. | korostaa, että oikeusvaltioperiaate ja oikeuslaitoksen uudistus ovat sellaisen demokraattisen muutoksen tukiranka, jolla varmistetaan oikeusvarmuus, avoimuus, oikeussuojan saatavuus ja syrjimättömyys; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vaatii toteuttamaan pikaisesti toimia, joilla puututaan laajalle levinneeseen valikoivaan oikeudenkäyttöön, valtiovallan toimiin vaikuttamiseen, nepotismiin, ystävyyssuhteiden hyödyntämiseen, laajamittaiseen korruptioon ja rikollisten soluttautumiseen, myös toteuttamalla kauan kaivattuja toimia, joilla lainsäädäntö saatetaan ajan tasalle oikeuslaitoksen lahjomattomuuden, varallisuuden tarkastamisen, eturistiriitojen, julkisten hankintojen, tiedonsaannin, todistajansuojelun sekä valtion omistamien yritysten rakenneuudistusten suhteen; muistuttaa, että Bosnia ja Hertsegovinan oikeuslaitosta on uudistettava pikaisesti sen ammattimaisuuden ja lahjomattomuuden parantamiseksi 14 tärkeimmän painopisteen ja vuonna 2019 laaditun Priebe-raportin suositusten perusteella ja jotta varmistetaan sen täysi institutionaalinen ja taloudellinen riippumattomuus, puretaan tuomioistuinkäsittelyä odottavien lukuisten asioiden suma ja vahvistetaan oikeuslaitoksen toimijoiden toiminnan seurantaa; pitää valitettavana, että poliittiset ja oikeudelliset viranhaltijat ovat estäneet tämän uudistuksen toteuttamisen; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa painokkaasti viranomaisia hyväksymään uuden oikeusalaa koskevan strategian ja toimintasuunnitelman ja hyväksymään muutoksen lakiin korkean tason tuomari- ja syyttäjäneuvostosta ja Bosnia ja Hertsegovinan tuomioistuimista säädetyn uuden lain eurooppalaisten normien mukaisesti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa varmistamaan kaikkien tuomioistuinpäätösten voimaansaattamisen ja täytäntöönpanon ja palauttaa mieliin, että oikeusvaltioperiaate liittyy olennaisesti maan edistymiseen euroatlanttisessa yhdentymisessä; huomauttaa, että ympäristöasioissa annettujen tuomioiden täytäntöönpanoaste on erityisen alhainen; kehottaa nopeuttamaan viranomaisten laitonta toimintaa koskevien asioiden käsittelyä tuomioistuimissa, joilla on toimivalta käsitellä hallinnollisia riita-asioita; |
| --- | --- |

53.

| 54. | muistuttaa, että on tarpeen päivittää rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia lakeja ja saattaa ne vastaamaan EU:n lainsäädäntöä ja että on perustettava varallisuuden takaisin hankinnasta vastaava toimisto; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa painokkaasti Bosnia ja Hertsegovinaa vahvistamaan eturistiriidat ja lobbauksen kattavia korruption vastaisia rakenteita ja huolehtimaan niiden riittävästä organisoinnista ja rahoituksesta; palauttaa mieliin tarpeen tutkia esteettömästi viranomaisten laitonta vaurastumista; pitää tärkeänä noudattaa GRECOn suosituksia paljastamisen ja vastuuvelvollisuuden mahdollistamiseksi; muistuttaa, että on tarpeen päivittää väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevia lakeja ja saattaa ne vastaamaan EU:n lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toteaa jälleen, että on tarpeen tutkia poliittisia ja hallinnollisia kytköksiä järjestäytyneeseen rikollisuuteen; kehottaa uudistamaan hallintoa korruption kitkemiseksi ja parantamaan korruption seurantamekanismeja sekä nostamaan tosiasiallisesti syytteitä korkean tason korruptiotapausten johdosta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa riskejä, jotka liittyvät siihen, että Bosnia ja Hertsegovinan lainvalvontaviranomaisten yhteistyö on heikkoa ja etteivät ne ole tehneet tehokasta yhteistyötä Europolin, Eurojustin ja Euroopan syyttäjänviraston kanssa; suhtautuu myönteisesti Europolin ja Eurojustin tukemiin kahdenvälisiin toimiin, joilla pyritään hajottamaan ihmiskauppaverkostoja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa laajentamaan tätä yhteistyötä, jotta myös Länsi-Balkanin yhteinen terrorisminvastainen toimintasuunnitelma voitaisiin kaikilta osin ottaa käyttöön; kannustaa perustamaan ampuma-aseita koskevan yhteyspisteen; |
| --- | --- |

58.

Perusoikeudet

| 59. | pitää valitettavana, ettei tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta ole edelleenkään turvattu; vaatii lopettamaan poliittisen sekaantumisen ja suojelemaan toimittajien turvallisuutta ja hyvinvointia, työelämäoikeudet mukaan lukien, suojelemaan heitä pelottelulta sekä suojaamaan heitä strategisilta häirintätarkoituksesta nostetuilta kanteilta (SLAPP-kanteet) nostamalla järjestelmällisesti ja tehokkaasti syytteitä, mukaan lukien välittömät ja tehokkaat tutkintatoimet kaikkien toimittajiin kohdistuvien uhkailujen ja hyökkäysten johdosta; kehottaa viranomaisia varmistamaan, että rikoslakeihin sisällytetään erityistoimia toimittajien suojelemiseksi; pitää valitettavana naistoimittajiin kohdistuvan sukupuolistuneen väkivallan lisääntymistä, mukaan lukien uhkailu ja työpaikalla tapahtuva syrjintä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä, joilla varmistetaan julkisen palvelun yleisradiotoiminnan harjoittajien talouden kestävyys ja poliittinen riippumattomuus, erityisesti Bosnia ja Hertsegovinan kansallisen julkisen palvelun yleisradioyhtiön (BHRT) tapauksessa; kehottaa painokkaasti viranomaisia toteuttamaan toimia kestävän ratkaisun määrittämiseksi BHRT:n rahoitusongelmiin ja sen toiminnan lopettamisen estämiseksi sekä hyväksymään sääntelyä median omistussuhteiden avoimuudesta; panee huolestuneena merkille tiedotusvälineiden moniarvoisuuden puutteen ja sen, että uusien toimijoiden on vaikea saada toimintalupia ja täyttää muut televiestintämarkkinoiden välttämättömät toimintaedellytykset; ilmaisee huolestumisensa erilaisten perinteisten mediakanavien puutteesta, myös siitä, että sisältöä ei ole saatavilla kaikilla virallisilla kielillä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pitää valitettavana viranomaisten kansalaisyhteiskuntaan kohdistamaa uhkailua; tuomitsee sananvapauden ja kokoontumisvapauden alituiset rajoitukset Bosnia ja Hertsegovinassa sekä näiden oikeuksien lisääntyvät rajoitukset Serbitasavallassa; tuomitsee tässä yhteydessä Prijedorin paikallisviranomaisten päätöksen kieltää ilmoitettu valkoisen nauhan päivän rauhanomainen marssi, jolla juhlistetaan vuosien 1992–1995 sodan siviiliuhreja; kehottaa hyväksymään puitteet, joilla varmistetaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rahoituksen avoimuus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa tarvetta varmistaa kansalaisten osallistuminen maan demokraattiseen toimintaan ottamalla kansalaisyhteiskunnan järjestöt tehokkaalla, merkityksellisellä ja osallistavalla tavalla mukaan EU:n yhdentymisprosessiin; kehottaa viranomaisia varmistamaan kansalaisyhteiskunnan toiminnan mahdollistavan ympäristön, jossa toimitaan kansainvälisten normien mukaisesti, ja kehittämään ja ottamaan käyttöön strategiset yhteistyöpuitteet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota kohdentamaan IPA III -välineestä myönnettävän tuen uudelleen siten, että sillä tuetaan maan sisäisten demokraattisten voimien, normien, instituutioiden ja menettelyiden, oikeusvaltion, aidon sovinnon ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen vahvistamista ja toimivan moniarvoisuuden, riippumattoman kansalaisyhteiskunnan ja median sekä markkinatalouden kannalta suotuisan ympäristön edistämistä; kehottaa edistämään paikallis- ja aluehallinnossa varojen parempaa hyödyntämistä; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa komissiota ottamaan kantaa ja tekemään selväksi, että kestävä rauha ja aito sovinto ovat yksi edellytyksistä sille, että Bosnia ja Hertsegovina saa EU:n rahoitustukea; |
| --- | --- |

64.

Sosiaalinen toimintaohjelma

| 65. | korostaa, että uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen, kuten romanien, oikeudet ja haavoittuvien väestöryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, sosiaalinen osallisuus on turvattava; vaatii laatimaan entistä vahvempia maan laajuisia ihmisoikeusstrategioita ja syrjinnänvastaisia strategioita, toteuttamaan toimenpiteitä, joilla torjutaan uskontojen ja etnisten ryhmien välistä suvaitsemattomuutta, edistämään julkisen terveydenhuollon saatavuutta ja panemaan täytäntöön ihmisoikeusrikkomusten ja -kysymysten käsittelyyn liittyvät ihmisoikeusasiamiehen suositukset; kehottaa painokkaasti ehkäisemään viharikoksia, vihapuhetta, syrjintää ja disinformaatiota sekä sukupuolistunutta ja seksuaalista väkivaltaa ja toteuttamaan niitä koskevia ennakoivia syytteeseenpanotoimia; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palauttaa mieliin, että naiset ovat aliedustettuina politiikassa ja julkisessa elämässä, ja kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia ja EU:ta ulkoisissa rahoitusvälineissään lisäämään sukupuolten tasa-arvoon ja naisten oikeuksiin tähtääviä toimia muun muassa asettamalla etusijalle sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen ja yhteistyön lisäämisen kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti naisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa yhdenmukaistamaan sukupuolten tasa-arvoa koskevaa lainsäädäntöä ja panemaan sen tosiasiallisesti täytäntöön koko maassa ja kehottaa viranomaisia parantamaan merkittävästi institutionaalista toimia, joilla torjutaan sukupuolistunutta väkivaltaa, erityisesti suojelu- ja ehkäisytoimia, toimia uhrien tukemiseksi, oikeusapua ja turvallista majoitusta, sekä nostamaan syytteitä seksuaaliseen väkivaltaan liittyvistä rikoksista, myös sotarikosten uhreiksi joutuneiden naisten osalta, ja varmistamaan todistajien suojelun; kehottaa muuttamaan rikoslakeja Bosnia ja Hertsegovinan federaatiossa ja Brčkon alueella siten, että laajennetaan vihaan ja väkivaltaan yllyttämistä koskevien säännöksien soveltamisalaa kattamaan seksuaalisen suuntautumisen, sukupuoli-identiteetin ja sukupuoliominaisuudet suojattuina perusteina; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa antamaan sääntelyä, jolla suojataan hlbti+-henkilöitä, nostetaan syytteitä heihin kohdistuneiden väkivaltaisuuksien ja viharikosten johdosta ja edistetään heidän sosiaalista osallisuuttaan; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa hyväksymään hlbti-henkilöiden tasa-arvoa koskevan toimintasuunnitelman vuosiksi 2021–2023, jonka käsittely on ollut seisahtuneena vuodesta 2020; suhtautuu myönteisesti samaa sukupuolta olevien henkilöiden oikeuksia ja parisuhdetta käsittelevän monialaisen työryhmän, joka esitti virallisesti suosituksen samaa sukupuolta olevien henkilöiden parisuhdetta koskevan lain luonnostelemisesta, antamiin päätelmiin; kehottaa hallitusta noudattamaan suositusta viipymättä; |
| --- | --- |

68.

| 69. | suhtautuu myönteisesti Sarajevon toisen Pride-kulkueen rauhanomaiseen järjestämiseen 14. elokuuta 2021 ja siihen, että Sarajevon kantonihallitus kattoi tapahtuman turvallisuusmenot; on myös tyytyväinen Sarajevon kolmannen Pride-kulkueen rauhanomaiseen järjestämiseen 25. kesäkuuta 2022; tuomitsee kuitenkin aiemmat vastamielenosoitukset ja myös poliitikkojen antamat lausunnot, joilla pyritään heikentämään hlbti+-henkilöiden oikeuksia Bosnia ja Hertsegovinassa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa tarvetta ehkäistä asianmukaisesti romanien ja muiden etnisten vähemmistöjen syrjintää, parantaa heidän mahdollisuuksiaan terveydenhuoltoon ja koulutukseen sekä työmarkkinoilla ja kehittää ja panna täytäntöön sosiaalista osallisuutta koskevia strategioita; |
| --- | --- |

70.

| 71. | toteaa jälleen, että Bosnia ja Hertsegovinan on vielä kehitettävä ja hyväksyttävä uusi lastensuojelua koskeva toimintasuunnitelma; korostaa tässä yhteydessä, että lasten hyväksikäyttö ja lasten harjoittama kerjääminen herättävät edelleen huolta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pitää valitettavana, että vammaisten henkilöiden oikeuksien käsittelyssä ei ole edistytty; kannustaa Bosnia ja Hertsegovinaa toteuttamaan toimia vammaisten henkilöiden suojelemiseksi ja kehittämään ja hyväksymään laitoshoidosta luopumista koskevan strategian; tuomitsee sen, että lain mukaan vammaisilta henkilöiltä voidaan evätä heidän oikeuskelpoisuutensa, mikä rikkoo selvästi vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta, jonka maa on allekirjoittanut; tähdentää, ettei ole hyväksyttävää, että annettu tuki eriytetään vammaisuuden tyypin mukaan; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa, että koulutusuudistus on peruspilari, jotta luodaan pohja vauraalle ja osallistavalle moniarvoiselle yhteiskunnalle, jossa ei esiinny minkäänlaista erottelua eikä syrjäyttämistä ja jossa toteutuvat poliittiset vapaudet; toteaa jälleen, että sovinnontekoprosessiin liittyvässä työssä on keskityttävä maan nuoriin jo varhaisessa vaiheessa ja että sovinnonteko on sisällytettävä koulutusprosessiin; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa jälleen lopettamaan kiireellisesti koulutuksessa esiintyvän erottelun ja syrjinnän, muun muassa panemalla täytäntöön tuomioistuimen päätökset syrjivän ja laittoman ”kaksi koulua saman katon alla” -käytännön lopettamiseksi; korostaa tarvetta investoida enemmän koulutusalaan, jotta kaikilla kansalaisilla olisi paremmat ja yhtäläiset mahdollisuudet; kehottaa laatimaan osallistavia opetussuunnitelmia, edistämään kriittistä ajattelua ja parantamaan koulutuksen laatua ottaen huomioon kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus ja poistamaan jaottelua edistävän vaihtoehtoisen sisällön; |
| --- | --- |

74.

| 75. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Bosnia ja Hertsegovina jatkaa osallistumistaan Erasmus+-, Luova Eurooppa – ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelmiin; painottaa, että koulutus- ja kulttuurivaihdot sekä yhteiset hankkeet ovat olennainen osa Bosnia ja Hertsegovinan ja EU:n kansalaisten lähentämistä; |
| --- | --- |

75.

| 76. | on edelleen huolissaan maasta lähtevien nuorten suuresta määrästä ja korostaa, että on tärkeää hyväksyä kiireellisesti toimenpiteitä nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi ja nuorten tulevaisuuden varmistamiseksi maassa muun muassa perustamalla ja panemalla täytäntöön nuorisotakuu EU:n mallin ja ohjeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | panee merkille vakavat haasteet, joihin ei ole puututtu ja jotka koskevat työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta ja suojelua sekä köyhyyden vähentämistä; painottaa, että hyvinvointivaltion lujittaminen on tärkeä edellytys sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle; kehottaa viranomaisia edistämään työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua; kehottaa komissiota ottamaan vuotuisessa kertomuksessaan asianmukaisesti huomioon työehtosopimusneuvottelut, sosiaaliset oikeudet ja niiden suojelun ja täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ilmaisee syvän huolensa pakolaisten käännyttämisestä Serbiaan ja Montenegroon sekä heidän liikkumisrajoituksistaan ja julkisen liikenteen rajoittamisesta maan sisällä; pitää valitettavana, että viranomaiset eivät puuttuneet muuttoliikkeeseen liittyvään vakavaan humanitaariseen rajakriisiin; toteaa jälleen olevansa erittäin huolestunut Bosnia ja Hertsegovinaa kauttakulkumaana käyttävien henkilöiden oikeuksista ja tilanteesta; korostaa, että EU:n rajaturvallisuuden ylläpitäminen Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisten taholta on huolestuttavaa, kun otetaan huomioon ihmisoikeusloukkaukset, jotka johtuvat erityisesti äskettäin perustetun rajamekanismin riippumattomuuden, uskottavuuden ja tehokkuuden puutteesta; korostaa, että EU on velvollinen noudattamaan muuttoliikettä koskevaa inhimillistä lähestymistapaa, jolla pyritään suojelemaan kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden perusoikeuksia Bosnia ja Hertsegovinan kaltaisissa kauttakulkumaissa; muistuttaa, että muuttoliike- ja turvapaikka-asioissa sekä asioissa, jotka koskevat kyseisten EU:n ulkorajoilla sijaitsevien unionin jäsenvaltioiden kanssa koordinoidusti ja yhteistyössä varmistettavaa rajaturvallisuutta, tarvitaan ihmisoikeuksiin ja yhteisvastuuseen perustuvia ratkaisuja, joilla varmistetaan riittävä humanitaarinen apu ja asianmukaiset vastaanottovalmiudet koko maassa; kehottaa painokkaasti Bosnia ja Hertsegovinaa tekemään sopimuksen Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston kanssa; pitää myönteisenä, että Lipaan on avattu EU:n rahoittama keskus, mutta pitää valitettavana, että se ei edelleenkään ole esteetön ja on edelleen huolestunut raporteista, joiden mukaan vastaanotto-olosuhteet ovat riittämättömät; tuomitsee Miralin leirin sulkemisen 28. huhtikuuta 2022 ja sen, että siellä asuneet ihmiset siirrettiin väkisin Lipan leiriin, jonka perus-infrastruktuuri ei ole lähestulkoonkaan kunnossa; |
| --- | --- |

78.

| 79. | tuomitsee poliisin 28. huhtikuuta 2022 suorittamat pakkohäädöt, joita tapahtui ihmisten nukkuessa; tuomitsee ihmisten siirtämisen Lipan leirille; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palauttaa mieliin, että maahan on perustettava esteetön ja tehokas turvapaikkajärjestelmä sekä kattava valikoima turvapaikanhakijoiden kotouttamispalveluja; korostaa tarvetta lisätä avoimuutta ja valvontaa EU:n varojen jakamisessa ja käytössä muuttoliikkeen alalla, erityisesti Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön käyttämien varojen suuren määrän osalta; ilmaisee huolensa lukuisista todentuntuisista raporteista, joiden mukaan Bosnia ja Hertsegovinaan on tehty käännytyksiä; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa painokkaasti Bosnia ja Hertsegovinaa tehostamaan rajat ylittävän rikollisuuden ja erityisesti ihmis- ja asekaupan ja luvattomien rajanylitysten torjuntaa koskevia toimiaan ja suosittelee, että Bosnia ja Hertsegovina tekee nopeasti Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) kanssa asemaa koskevan sopimuksen, joka auttaisi sitä suojelemaan ja valvomaan rajojaan paremmin; vaatii sekä virastoa että Bosnia ja Hertsegovinaa varmistamaan rajaturvallisuuden perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen; |
| --- | --- |

81.

Ulkopolitiikka ja turvallisuusasiat

| 82. | kehottaa alueen kaikkia johtajia edistämään vakautta ja liennytystä ja välttämään ei-toivottujen ja tulenarkojen huomautusten esittämistä, joilla on lisäksi haitallinen vaikutus maan vakauteen, demokratisoitumiseen ja meneillään olevaan uudistusprosessiin, sekä vahvistamaan hyviä naapuruussuhteita ja työskentelemään käynnissä olevien kahdenvälisten kysymysten ratkaisemiseksi; ilmaisee huolensa poliittisen tilanteen epävakautta Bosnia ja Hertsegovinassa ja Länsi-Balkanin alueella koskevista uhista Venäjän äskettäin Ukrainaa vastaan aloittaman hyökkäyssodan seurauksena; |
| --- | --- |

82.

| 83. | on tyytyväinen siihen, että Bosnia ja Hertsegovina on lähentynyt enemmän EU:n yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa äänestyksissä, joissa tuomitaan Venäjän hyökkäys Ukrainaan; pitää kuitenkin valitettavana, että eräät poliittiset toimijat estävät Venäjälle ja Valko-Venäjälle Ukrainaan tapahtuneen hyökkäyksen johdosta asetettujen pakotteiden täytäntöönpanon; vaatii näin ollen näitä toimijoita Bosnia ja Hertsegovinassa noudattamaan maan kansainvälisiä sitoumuksia ja varmistamaan, että maan kansalliset politiikat vastaavat Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen liittyviä rajoittavia toimenpiteitä koskevia neuvoston asiaankuuluvia päätöksiä; |
| --- | --- |

83.

| 84. | on tyytyväinen Bosnia ja Hertsegovinan ministerineuvoston päätöksiin helpottaa ukrainalaisten pakolaisten maahantuloa ja pidentää heidän oleskeluaan; |
| --- | --- |

84.

| 85. | varoittaa, että Venäjä haluaa edelleen horjuttaa alueen vakautta ja vaikeuttaa EU-jäsenyysprosessia; tuomitsee Venäjän tuen Serbitasavallan separatistisille politiikoille ja on edelleen huolestunut Bosnia ja Hertsegovinan ja Kremlin merkittävien poliittisten toimijoiden jatkuvasta lähentymisestä ja ystävällisistä suhteista; vaatii kaikkia toimijoita ottamaan nopeasti ja epäröimättä etäisyyttä presidentti Putinin hallintoon; on huolestunut Venäjän suunnitelmasta avata Banja Lukaan ”humanitaarinen keskus”, jota voitaisiin käyttää sotilaallisen yhteistyön naamioimiseen siviilitoiminnaksi, ja kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia kumoamaan kaikki keskuksen avaamista koskevat sopimukset; |
| --- | --- |

85.

| 86. | on erittäin huolestunut siitä, että liittymisneuvotteluja Länsi-Balkanin alueella käyviä maita vastaan on hyökätty erityisen voimakkaasti Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevien ulkomaisen sekaantumisen ja disinformaatiokampanjoiden muodossa; pitää hälyttävänä, että Unkari ja Serbia auttavat Kiinaa ja Venäjää niiden geopoliittisissa tavoitteissa; on erittäin huolestunut Venäjän hyökkäystä Ukrainaan koskevan disinformaation leviämisestä; kehottaa viranomaisia toteuttamaan EU:n kanssa koordinoituja toimia disinformaation ja muiden hybridiuhkien torjumiseksi; suosittelee käymään vuoropuhelua Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin kanssa disinformaation vastaisten toimien koordinoimiseksi alueella ja alueellisten asiantuntijoiden mukaan ottamista; korostaa, että EU:n on tehostettava ennakoivaa strategista viestintäänsä; kehottaa tässä mielessä komissiota rakentamaan tarvittavan infrastruktuurin, jonka avulla voidaan torjua disinformaatiouhkia, ja EUH:ta laajentamaan StratCom-seurantaa siten, että siinä keskitytään Länsi-Balkanin maista ja niiden naapureista lähtöisin oleviin rajat ylittäviin disinformaatiouhkiin; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kehottaa painokkaasti EU:ta toteuttamaan konkreettisia toimia Länsi-Balkanin ja Bosnia ja Hertsegovinan liittämiseksi laajempaan strategiseen ja turvallisuusyhteyteen, myös ottaen huomioon Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys, disinformaatio ja maan ja alueen vakautta horjuttava vihamielinen sekaantuminen; painottaa, että EU:n on annettava Bosnia ja Hertsegovinalle lisää apua ja teknistä asiantuntemusta kyberturvallisuuden alalla; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston valmiutta myöntää Bosnia ja Hertsegovinalle ehdokasmaan asema, kuten sen 23. kesäkuuta 2022 antamissa päätelmissä todetaan, ja panee merkille Eurooppa-neuvoston komissiolle esittämän kehotuksen raportoida neuvostolle viipymättä sen lausunnossa esitettyjen 14 keskeisen prioriteetin täytäntöönpanosta ja kiinnittämään erityistä huomiota niihin, jotka muodostavat merkittävän joukon uudistuksia, jotta Eurooppa-neuvosto voi palata asiaan; korostaa, että ehdokasvaltion aseman myöntäminen voisi osaltaan lieventää kansallismielistä retoriikkaa, kaventaa etnisiä jakolinjoja, innostaa optimismiin ja tarjota parempia eurooppalaisia tulevaisuudennäkymiä Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisille; tähdentää ilmaistun tuen ja uskottavien liittymisnäkymien merkitystä Bosnia ja Hertsegovinalle; |
| --- | --- |

88.

| 89. | suhtautuu myönteisesti Naton pääsihteerin 4. maaliskuuta ja 24. maaliskuuta 2022 antamiin lausuntoihin, jotka koskevat tarvetta jatkaa Bosnia ja Hertsegovinan tukemista muun muassa ylläpitämällä sen suvereniteettia ja vahvistamalla sen selviytymiskykyä; myöntää, että Bosnia ja Hertsegovinan Nato-jäsenyydestä koituisi lisäarvoa; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ilmaisee huolestumisensa Ukrainan sodan vaikutuksista Bosnia ja Hertsegovinaan ja erityisesti inflaatioon, energiatoimituksiin, polttoaineen hintoihin ja elintarviketurvaan; kehottaa painokkaasti EU:ta auttamaan Bosnia ja Hertsegovinaa lisäämään vihreään energiaan liittyvää energiaturvallisuutta energian hintojen vaihdellessa; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ottaa huomioon, että toistuvat erilaiset kannat ovat heikentäneet Bosnia ja Hertsegovinan vuosien 2018–2023 ulkopoliittisen strategian täytäntöönpanoa, strategian, johon sisältyy EU:n täysjäsenyys, Naton jäsenyyttä koskevan toimintasuunnitelman aktivoiminen, terrorismin torjunta, alueellinen yhteistyö sekä kahden- ja monenvälinen yhteistyö; kehottaa painokkaasti viranomaisia tehostamaan sen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pitää myönteisenä, että Euroopan rauhanrahaston varoja otetaan käyttöön 10 miljoonan euron verran ja että näin rahoitetaan 150 metallinpaljastimen ja 68 erityisajoneuvon hankintaa, jotta kehitetään valmiuksia tehostaa miinojen raivaamista ja aseiden, ampumatarvikkeiden ja räjähteiden hävittämistä; korostaa, että Bosnia ja Hertsegovina noudattaa virallisesti aseiden vientiä koskevan yhteisen kannan kriteereitä ja periaatteita ja on useimpien aseriisunta-, asesulku- ja asevalvontasopimusten sopimusvaltio, ja kehottaa antamaan merkityksellistä tukea pienaseiden ja kevyiden aseiden valvonnasta vastaavan Kaakkois-Euroopan selvitystoimiston toimille; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pitää myönteisenä, että EUFOR Althea -operaatiota jatketaan maassa edelleen ja että YK:n turvallisuusneuvosto jatkoi sen toimeksiantoa 3. marraskuuta 2021; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pitää myönteisenä EUFOR Althea -operaation viimeaikaista vahvistamista keskittämällä varotoimenpiteenä noin 500 henkilöstön jäsentä Bosnia ja Hertsegovinan ulkopuolella sijaitsevista operaation reserveistä ja on tyytyväinen Bosnia ja Hertsegovinan asevoimien miinanraivauspataljoonan vahvistamiseen Euroopan rauhanrahaston tuella; palauttaa mieliin, että operaatiolla on edelleen tärkeä rooli maan turvallisuuden ja vakauden turvaamisen kannalta; korostaa Brčkon alueen strategista merkitystä ja kehottaa harkitsemaan joukkojen sijoittamisen jatkamista realistisen uhka-arvion perusteella; |
| --- | --- |

94.

| 95. | painottaa, että EUFOR Althea -operaation toimeksiantoa on ehdottomasti jatkettava marraskuusta 2022 eteenpäin; kehottaa siksi jäsenvaltioita tekemään YK:n kanssa yhteistyötä toimeksiannon jatkamiseksi ja korostaa, että on ensiarvoisen tärkeää, että on olemassa vaihtoehtoisia ratkaisuja, jos toimeksiantoa ei jatketa; kehottaa siksi EU:ta ja sen kansainvälisiä kumppaneita, Nato mukaan luettuna, kehittämään asianmukaisia vaihtoehtoja, jotta Bosnia ja Hertsegovinassa voidaan ylläpitää rauhaanpakottamismekanismia, jos YK:n turvallisuusneuvoston operaatiolle antamaa toimeksiantoa ei jatketa; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle ja komissiolle sekä Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvostolle, Bosnia ja Hertsegovinan ministerineuvostolle, Bosnia ja Hertsegovinan parlamentille sekä Bosnia ja Hertsegovinan federaation ja Serbitasavallan sekä Brčkon alueen hallituksille ja parlamenteille, Bosnia ja Hertsegovinan kymmenen kantonin hallituksille sekä korkean edustajan toimistolle. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  EUVL L 391, 5.11.2021, s. 45.

(2)  EUVL L 330, 20.9.2021, s. 1.

(3)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 142.

(4)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 176.

(5)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 129.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0506.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0039.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0064.

(9)  EUVL L 91, 18.3.2022, s. 22.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/102

---

P9_TA(2022)0284

Serbiaa koskeva vuoden 2021 kertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 Serbiaa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2249(INI))

(2023/C 47/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Serbian tasavallan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (1), joka tuli voimaan 1. syyskuuta 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Serbian tasavallan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (1), joka tuli voimaan 1. syyskuuta 2013,

| — | ottaa huomioon Serbian 19. joulukuuta 2009 jättämän Euroopan unionin jäsenyyshakemuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Serbian 19. joulukuuta 2009 jättämän Euroopan unionin jäsenyyshakemuksen,

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2011 annetun komission lausunnon Serbian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi (COM(2011)0668), 1. maaliskuuta 2012 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen myöntää Serbialle ehdokasmaan asema ja 27.–28. kesäkuuta 2013 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen avata EU-jäsenyysneuvottelut Serbian kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2011 annetun komission lausunnon Serbian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi (COM(2011)0668), 1. maaliskuuta 2012 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen myöntää Serbialle ehdokasmaan asema ja 27.–28. kesäkuuta 2013 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen avata EU-jäsenyysneuvottelut Serbian kanssa,

| — | ottaa huomion 19.–20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomion 19.–20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmät,

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2018 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Sofian julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2018 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Sofian julistuksen,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Zagrebin julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Zagrebin julistuksen,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Brdon julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Brdon julistuksen,

| — | ottaa huomioon 28. elokuuta 2014 käynnistetyn Berliinin prosessin ja 5. heinäkuuta 2021 pidetyn kahdeksannen Berliinin prosessin huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. elokuuta 2014 käynnistetyn Berliinin prosessin ja 5. heinäkuuta 2021 pidetyn kahdeksannen Berliinin prosessin huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 Sofiassa pidetyn huippukokouksen, yhteisistä alueellisista markkinoista 9. marraskuuta 2020 annetun Länsi-Balkanin johtajien julkilausuman ja Länsi-Balkanin vihreästä toimintaohjelmasta 10. marraskuuta 2020 annetun Sofian julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 Sofiassa pidetyn huippukokouksen, yhteisistä alueellisista markkinoista 9. marraskuuta 2020 annetun Länsi-Balkanin johtajien julkilausuman ja Länsi-Balkanin vihreästä toimintaohjelmasta 10. marraskuuta 2020 annetun Sofian julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 1999 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244, 22. heinäkuuta 2010 annetun Kansainvälisen tuomioistuimen neuvoa-antavan lausunnon Kosovon yksipuolisen itsenäisyysjulistuksen kansainvälisen oikeuden mukaisuudesta ja 9. syyskuuta 2010 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 64/298, jossa pantiin merkille Kansainvälisen tuomioistuimen lausunnon sisältö ja pidettiin myönteisenä EU:n valmiutta helpottaa Serbian ja Kosovon välistä vuoropuhelua, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 1999 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244, 22. heinäkuuta 2010 annetun Kansainvälisen tuomioistuimen neuvoa-antavan lausunnon Kosovon yksipuolisen itsenäisyysjulistuksen kansainvälisen oikeuden mukaisuudesta ja 9. syyskuuta 2010 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 64/298, jossa pantiin merkille Kansainvälisen tuomioistuimen lausunnon sisältö ja pidettiin myönteisenä EU:n valmiutta helpottaa Serbian ja Kosovon välistä vuoropuhelua,

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2013 tehdyn ensimmäisen sopimuksen Serbian ja Kosovon hallitusten välisten suhteiden normalisointia koskevista periaatteista ja 25. elokuuta 2015 tehdyt sopimukset sekä käynnissä olevan EU:n tuella käytävän vuoropuhelun suhteiden normalisoimiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2013 tehdyn ensimmäisen sopimuksen Serbian ja Kosovon hallitusten välisten suhteiden normalisointia koskevista periaatteista ja 25. elokuuta 2015 tehdyt sopimukset sekä käynnissä olevan EU:n tuella käytävän vuoropuhelun suhteiden normalisoimiseksi,

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (COM(2020)0057),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641) ja 6. lokakuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans” (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641) ja 6. lokakuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans” (SWD(2020)0223),

| — | ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15. syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15. syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (2),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2021)0644) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Serbia 2021 Report” (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2021)0644) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Serbia 2021 Report” (SWD(2021)0288),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2021 annetun komission arvion Serbian talousuudistusohjelmasta 2021–2023 (SWD(2021)0096) sekä neuvoston 12. heinäkuuta 2021 antamat EU:n sekä Länsi-Balkanin maiden ja Turkin välisen talous- ja rahoitusalan vuoropuhelun yhteiset päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2021 annetun komission arvion Serbian talousuudistusohjelmasta 2021–2023 (SWD(2021)0096) sekä neuvoston 12. heinäkuuta 2021 antamat EU:n sekä Länsi-Balkanin maiden ja Turkin välisen talous- ja rahoitusalan vuoropuhelun yhteiset päätelmät,

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä (COM(2020)0315),

| — | ottaa huomioon Serbian liittymiskonferenssin 12. ja 13. ministerikokouksen, jotka pidettiin 22. kesäkuuta ja 14. joulukuuta 2021 ja jotka johtivat vihreää toimintaohjelmaa ja kestäviä yhteyksiä koskevan neljännen temaattisen kokonaisuuden avaamiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Serbian liittymiskonferenssin 12. ja 13. ministerikokouksen, jotka pidettiin 22. kesäkuuta ja 14. joulukuuta 2021 ja jotka johtivat vihreää toimintaohjelmaa ja kestäviä yhteyksiä koskevan neljännen temaattisen kokonaisuuden avaamiseen,

| — | ottaa huomioon vaaliprosessin parantamiseen tähtäävät toimenpiteet, joista välittäjät sopivat 18. syyskuuta 2021 Euroopan parlamentin tuella käytävän puolueiden välisen vuoropuhelun toisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vaaliprosessin parantamiseen tähtäävät toimenpiteet, joista välittäjät sopivat 18. syyskuuta 2021 Euroopan parlamentin tuella käytävän puolueiden välisen vuoropuhelun toisessa vaiheessa,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 25. tammikuuta 2022 järjestetyn EU:n ja Serbian vakautus- ja assosiaationeuvoston kuudennen kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 25. tammikuuta 2022 järjestetyn EU:n ja Serbian vakautus- ja assosiaationeuvoston kuudennen kokouksen,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista,

| — | ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta 8. huhtikuuta 2022 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2022/576 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta 8. huhtikuuta 2022 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2022/576 (3),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 2. maaliskuuta 2022 antaman päätöslauselman ES-1/1 hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 2. maaliskuuta 2022 antaman päätöslauselman ES-1/1 hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan,

| — | ottaa huomioon 10. tammikuuta 2022 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”EU:n tuki oikeusvaltioperiaatteen edistämiselle Länsi-Balkanilla: perustavanlaatuiset ongelmat istuvat edistämispyrkimyksistä huolimatta sitkeässä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. tammikuuta 2022 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”EU:n tuki oikeusvaltioperiaatteen edistämiselle Länsi-Balkanilla: perustavanlaatuiset ongelmat istuvat edistämispyrkimyksistä huolimatta sitkeässä”,

| — | ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”Disinformaation vaikutus Euroopan unioniin: ongelmaan on tartuttu, mutta sitä ei ole vielä taltutettu”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”Disinformaation vaikutus Euroopan unioniin: ongelmaan on tartuttu, mutta sitä ei ole vielä taltutettu”,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2022 hyväksytyn Euroopan neuvoston korruption vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) neljännen arviointikierroksen Serbian etenemistä koskevan toisen väliraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2022 hyväksytyn Euroopan neuvoston korruption vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) neljännen arviointikierroksen Serbian etenemistä koskevan toisen väliraportin,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kyseisestä maasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kyseisestä maasta,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle Länsi-Balkanista vuoden 2020 huippukokouksen jälkeen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle Länsi-Balkanista vuoden 2020 huippukokouksen jälkeen (4),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman Serbiaa koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman Serbiaa koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (5),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteistyöstä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi Länsi-Balkanilla (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteistyöstä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi Länsi-Balkanilla (6),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman pakkotyöstä Linglongin tehtaalla ja ympäristömielenosoituksista Serbiassa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman pakkotyöstä Linglongin tehtaalla ja ympäristömielenosoituksista Serbiassa (7),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman ulkomaisesta sekaantumisesta kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvästä disinformaatiosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman ulkomaisesta sekaantumisesta kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvästä disinformaatiosta (8),

| — | ottaa huomioon EU:n ja Serbian parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan 28. lokakuuta 2021 Brysselissä ja etänä pidetyn 13. kokouksen julkilausuman ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Serbian parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan 28. lokakuuta 2021 Brysselissä ja etänä pidetyn 13. kokouksen julkilausuman ja suositukset,

| — | ottaa huomioon yhteisen julkilausuman, joka annettiin Euroopan parlamentin puhemiehen koolle kutsumassa, Länsi-Balkanin maiden parlamenttien johtajien kanssa järjestetyssä Euroopan parlamentin ja edellä mainittujen maiden parlamenttien 28. kesäkuuta 2021 pidetyssä toisessa puhemiesten huippukokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen julkilausuman, joka annettiin Euroopan parlamentin puhemiehen koolle kutsumassa, Länsi-Balkanin maiden parlamenttien johtajien kanssa järjestetyssä Euroopan parlamentin ja edellä mainittujen maiden parlamenttien 28. kesäkuuta 2021 pidetyssä toisessa puhemiesten huippukokouksessa,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (Etyj/ODIHR) kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan antaman lausunnon alustavista tuloksista ja päätelmistä Serbian 3. huhtikuuta 2022 toimitetuista ennenaikaisista parlamentti- ja presidentinvaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (Etyj/ODIHR) kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan antaman lausunnon alustavista tuloksista ja päätelmistä Serbian 3. huhtikuuta 2022 toimitetuista ennenaikaisista parlamentti- ja presidentinvaaleista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0178/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0178/2022),

| A. | ottaa huomioon, että kutakin laajentumisprosessissa mukana olevaa maata arvioidaan sen omien ansioiden perusteella ja että laajentumiskriteerien täyttäminen, tarvittavien uudistusten toteuttaminen, etenkin ”perusasioissa”, ja lainsäädännön mukauttaminen EU:n säännöstöön määräävät liittymisen aikataulun ja edistymisen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kutakin laajentumisprosessissa mukana olevaa maata arvioidaan sen omien ansioiden perusteella ja että laajentumiskriteerien täyttäminen, tarvittavien uudistusten toteuttaminen, etenkin ”perusasioissa”, ja lainsäädännön mukauttaminen EU:n säännöstöön määräävät liittymisen aikataulun ja edistymisen;

| B. | ottaa huomioon, että Serbia on suostunut Euroopan unionin tavoitteiden ja politiikkojen asteittaiseen hyväksymiseen neuvotteluprosessin aikana; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Serbia on suostunut Euroopan unionin tavoitteiden ja politiikkojen asteittaiseen hyväksymiseen neuvotteluprosessin aikana;

| C. | toteaa, että demokratia, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja oikeusvaltio ovat EU:n arvopohjan muodostavat perusarvot; katsoo, että tarvitaan kestäviä uudistuksia, jotka on myös pantava täytäntöön, jotta voidaan vastata näillä aloilla vielä jäljellä oleviin haasteisiin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että demokratia, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja oikeusvaltio ovat EU:n arvopohjan muodostavat perusarvot; katsoo, että tarvitaan kestäviä uudistuksia, jotka on myös pantava täytäntöön, jotta voidaan vastata näillä aloilla vielä jäljellä oleviin haasteisiin;

| D. | ottaa huomioon, että Serbian kanssa käytävien neuvottelujen käynnistämisen jälkeen on avattu 22 neuvottelulukua ja niistä kaksi on suljettu väliaikaisesti; ottaa huomioon, että edistyminen neuvotteluluvuissa on ollut viime vuosina melko hidasta; ottaa huomioon, että Serbia avasi vihreää toimintaohjelmaa ja kestäviä yhteyksiä koskevan neljännen temaattisen kokonaisuuden joulukuussa 2021; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Serbian kanssa käytävien neuvottelujen käynnistämisen jälkeen on avattu 22 neuvottelulukua ja niistä kaksi on suljettu väliaikaisesti; ottaa huomioon, että edistyminen neuvotteluluvuissa on ollut viime vuosina melko hidasta; ottaa huomioon, että Serbia avasi vihreää toimintaohjelmaa ja kestäviä yhteyksiä koskevan neljännen temaattisen kokonaisuuden joulukuussa 2021;

| E. | ottaa huomioon, että Freedom House pitää Serbiaa edelleen ”osittain vapaana” maana, ja panee merkille, että maan demokratiapisteet ovat laskeneet viimeisen vuosikymmenen aikana enemmän kuin juuri millään maalla maailmassa; ottaa huomioon, että Serbian lehdistönvapauden tila on huolestuttava ja että Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2021 lehdistönvapausindeksissä maa sijoittui 180 maan joukossa sijalle 93; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Freedom House pitää Serbiaa edelleen ”osittain vapaana” maana, ja panee merkille, että maan demokratiapisteet ovat laskeneet viimeisen vuosikymmenen aikana enemmän kuin juuri millään maalla maailmassa; ottaa huomioon, että Serbian lehdistönvapauden tila on huolestuttava ja että Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2021 lehdistönvapausindeksissä maa sijoittui 180 maan joukossa sijalle 93;

| F. | ottaa huomioon, että 30. maaliskuuta 2022 julkaistun GRECOn neljännen kierroksen arviointiraportin mukaan Serbia on pannut tyydyttävästi täytäntöön kahdeksan kolmestatoista suosituksesta tai käsitellyt niitä tyydyttävällä tavalla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 30. maaliskuuta 2022 julkaistun GRECOn neljännen kierroksen arviointiraportin mukaan Serbia on pannut tyydyttävästi täytäntöön kahdeksan kolmestatoista suosituksesta tai käsitellyt niitä tyydyttävällä tavalla;

| G. | ottaa huomioon, että Serbian edistyminen ja sitoutuminen Kosovon kanssa käytävissä, avoimia kysymyksiä koskevissa neuvotteluissa on edelleen tärkeä vertailuarvo EU:n kanssa käytävien liittymisneuvottelujen tulevalle edistymiselle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Serbian edistyminen ja sitoutuminen Kosovon kanssa käytävissä, avoimia kysymyksiä koskevissa neuvotteluissa on edelleen tärkeä vertailuarvo EU:n kanssa käytävien liittymisneuvottelujen tulevalle edistymiselle;

| H. | katsoo, että Serbian on kunnioitettava kaikkien naapurimaiden täydellistä koskemattomuutta ja itsemääräämisoikeutta ja pidättäydyttävä vaikuttamasta niiden sisäisiin poliittisiin asioihin; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Serbian on kunnioitettava kaikkien naapurimaiden täydellistä koskemattomuutta ja itsemääräämisoikeutta ja pidättäydyttävä vaikuttamasta niiden sisäisiin poliittisiin asioihin;

| I. | ottaa huomioon, että Serbia ei ole noudattanut toistuvia kehotuksia yhdenmukaistaa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaansa EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa eikä määrännyt pakotteita Venäjälle Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen vuoksi; katsoo, että sen asema kansainvälisissä suhteissa on este sen liittymiselle; ottaa huomioon, että Serbia on mukauttanut ulko- ja turvallisuuspolitiikkansa vain vähäisesti EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Serbia ei ole noudattanut toistuvia kehotuksia yhdenmukaistaa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaansa EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa eikä määrännyt pakotteita Venäjälle Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen vuoksi; katsoo, että sen asema kansainvälisissä suhteissa on este sen liittymiselle; ottaa huomioon, että Serbia on mukauttanut ulko- ja turvallisuuspolitiikkansa vain vähäisesti EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP);

| J. | ottaa huomioon, että YK:n yleiskokouksessa Serbia on äänestänyt niiden päätöslauselmien puolesta, joissa tuomitaan Venäjän hyökkäys Ukrainaan ja vaaditaan voimakkaasti Ukrainan alueellisen koskemattomuuden ja suvereniteetin kunnioittamista kansainvälisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että YK:n yleiskokouksessa Serbia on äänestänyt niiden päätöslauselmien puolesta, joissa tuomitaan Venäjän hyökkäys Ukrainaan ja vaaditaan voimakkaasti Ukrainan alueellisen koskemattomuuden ja suvereniteetin kunnioittamista kansainvälisen oikeuden mukaisesti;

| K. | ottaa huomioon, että EU on Serbian suurin rahoitustuen antaja IPA-välineen kautta; ottaa huomioon, että Serbia on hyötynyt EU:n tuesta IPA II -välineessä ja saanut rahoitusta yhteensä 1 539 miljardia euroa vuoden 2014 jälkeen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU on Serbian suurin rahoitustuen antaja IPA-välineen kautta; ottaa huomioon, että Serbia on hyötynyt EU:n tuesta IPA II -välineessä ja saanut rahoitusta yhteensä 1 539 miljardia euroa vuoden 2014 jälkeen;

| L. | ottaa huomioon, että EU on Serbian merkittävin sijoittaja ja kauppakumppani ja että EU:lla on laajin vertaissuhde Serbian kanssa, sillä vuonna 2020 sen osuus Serbian kokonaisviennistä oli 65 prosenttia ja kokonaistuonnista 59 prosenttia; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU on Serbian merkittävin sijoittaja ja kauppakumppani ja että EU:lla on laajin vertaissuhde Serbian kanssa, sillä vuonna 2020 sen osuus Serbian kokonaisviennistä oli 65 prosenttia ja kokonaistuonnista 59 prosenttia;

| M. | ottaa huomioon, että EU otti käyttöön 3,3 miljardia euroa terveyskriisin välittömään ratkaisemiseen ja covid-19-pandemian taloudellisten ja sosiaalisten seurausten lieventämiseen; ottaa huomioon, että komissio hyväksyi IPA II -välineessä 70 miljoonan euron paketin, jolla autetaan rahoittamaan Länsi-Balkanin maiden mahdollisuuksia päästä osallisiksi EU:n jäsenvaltioiden covid-19-rokotehankinnoista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU otti käyttöön 3,3 miljardia euroa terveyskriisin välittömään ratkaisemiseen ja covid-19-pandemian taloudellisten ja sosiaalisten seurausten lieventämiseen; ottaa huomioon, että komissio hyväksyi IPA II -välineessä 70 miljoonan euron paketin, jolla autetaan rahoittamaan Länsi-Balkanin maiden mahdollisuuksia päästä osallisiksi EU:n jäsenvaltioiden covid-19-rokotehankinnoista;

| N. | ottaa huomioon, että IPA III -välineestä annettavaan tukeen liittyy tiukkoja ehtoja ja tukea voidaan muuttaa tai se voidaan keskeyttää, jos demokratian, ihmisoikeuksien tai oikeusvaltioperiaatteen suhteen tapahtuu taantumista; ottaa huomioon, että EU myönsi vuosina 2007–2020 yhteensä 2,79 miljardia euroa aiemmista IPA-ohjelmista; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että IPA III -välineestä annettavaan tukeen liittyy tiukkoja ehtoja ja tukea voidaan muuttaa tai se voidaan keskeyttää, jos demokratian, ihmisoikeuksien tai oikeusvaltioperiaatteen suhteen tapahtuu taantumista; ottaa huomioon, että EU myönsi vuosina 2007–2020 yhteensä 2,79 miljardia euroa aiemmista IPA-ohjelmista;

| O. | ottaa huomioon, että naisten tilanne Serbiassa on erittäin huolestuttava, sillä puolet naisista on joutunut jonkinlaisen väkivallan kohteeksi ja sukupuolistuneen väkivallan seurauksena on viime vuosina kuollut yli 300 naista; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että naisten tilanne Serbiassa on erittäin huolestuttava, sillä puolet naisista on joutunut jonkinlaisen väkivallan kohteeksi ja sukupuolistuneen väkivallan seurauksena on viime vuosina kuollut yli 300 naista;

| P. | ottaa huomioon, että Serbia on ratifioinut kaikki Kansainvälisen työjärjestön keskeiset yleissopimukset; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Serbia on ratifioinut kaikki Kansainvälisen työjärjestön keskeiset yleissopimukset;

Sitoutuminen EU-jäsenyyteen

| 1. | ilmaisee tukensa Serbian tulevalle EU-jäsenyydelle ja muistuttaa, että uskottavat jäsenyysnäkymät edellyttävät poliittista tahtoa, kestäviä toimia ja peruuttamattomia uudistuksia kaikilla, etenkin oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvillä aloilla sekä järkkymätöntä sitoutumista eurooppalaisiin normeihin ja arvoihin; kehottaa Serbian viranomaisia toteuttamaan aidosti tarvittavat uudistukset ja palauttamaan maan oikealle tielle kohti EU:n yhdentymistä ja siten täyttämään Serbian Eurooppa-pyrkimykset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että liittymisprosessin edistyminen edellyttää tuloksia ja uudistuksia ja perustuu yhdenmukaistamisen jatkamiseen oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallintotavan, perusoikeuksien sekä eurooppalaisten oikeuksien ja arvojen kunnioittamisen suhteen; korostaa Euroopan unionin ja Serbian kansojen välillä olevia siteitä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee tyytyväisenä merkille neljännen temaattisen kokonaisuuden avaamisen joulukuussa 2021; muistuttaa, että edistyminen oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevissa luvuissa, täysimääräinen yhdentyminen EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan ja Venäjän vastaisiin pakotteisiin sekä edistyminen Serbian ja Kosovon suhteiden normalisoinnissa määräävät liittymisvauhdin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (Etyj/ODIHR) kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan lausunnon alustavat päätelmät, joiden mukaan 3. huhtikuuta 2022 järjestetyissä parlamenttivaaleissa esitettiin erilaisia poliittisia vaihtoehtoja, mutta monet puutteet aiheuttivat sen, että toimintaedellytykset eivät olleet tasapuoliset, ja suosivat vallassa jo olleita toimijoita; korostaa tässä yhteydessä sellaisten valtion tukemien disinformaatiokampanjoiden roolia, joilla pyritään muuttamaan mielipiteitä suhteessa vaaleihin; kehottaa Serbian viranomaisia ottamaan kaikki ODIHR:n suositukset huomioon täysimääräisesti ja hyvissä ajoin ennen seuraavia vaaleja; korostaa, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, joilla on vaaleihin liittyvää asiantuntemusta, olisi edelleen oltava mukana tässä prosessissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee tyytyväisenä merkille, että äänestysaktiivisuus kasvoi 3. huhtikuuta 2022 toimitetuissa vaaleissa ja että palattiin moniarvoisempaan kansalliskokoukseen, johon kuuluu nyt useita kansallisia vähemmistöjä edustavia puolueita; pitää valitettavana kampanjan erittäin polarisoitunutta poliittista ympäristöä, jolle oli ominaista tasapuolisten toimintaedellytysten puuttuminen, tiedotusvälineiden vähäinen moniarvoisuus ja äänestäjiin kohdistuva laajamittainen painostus; pitää valitettavana, että hallitsevan puolueen jäsenten harjoittama julkisessa tehtävässä olevan henkilön aseman väärinkäyttö oli jatkuva ongelma koko kampanjan ajan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuomitsee opposition jäseniin, toimittajiin, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen jäseniin ja eri vaalitarkkailuvaltuuskuntien jäseniin kohdistuvat hyökkäykset sekä muut vaaliprosessin rehellisyyttä heikentäneet välikohtaukset; tuomitsee yhteen oppositiojohtajista, Pavle Grbovićiin, kohdistuneen väkivaltaisen hyökkäyksen ja kehottaa viranomaisia saattamaan sen tekijät vastuuseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ilmaisee huolensa siitä, että Serbian keskusvaalilautakunnalla ja Belgradin kaupungin vaalilautakunnalla ei ollut ennakoivampaa ja aktiivisempaa roolia vaalien tulosten määrittämisessä ja niistä tiedottamisessa; ilmaisee huolensa siitä, että Belgradin paikallisvaalien täydelliset alustavat tulokset julkaistiin vasta yli kaksi viikkoa vaalien jälkeen; pitää valitettavana, että kolmen kuukauden kuluttua 3. huhtikuuta 2022 pidetyistä parlamenttivaaleista lopullisia tuloksia ei ole vielä saatavilla eikä kansalliskokousta ole vielä kutsuttu koolle; toteaa, että tämä saattaa heikentää kansalaisten luottamusta vaalihallinnon riippumattomuuteen; pitää valitettavana, että keskusvaalilautakunta tiedotti epäselvästi alustavista vaalituloksista äänestyspaikkojen sulkemisen jälkeen; korostaa, että tietyissä yksittäisissä äänestyspaikoissa tapahtuneet moninkertaiset äänestämiset viittaavat siihen, että vaaliprosessin oikeudellinen ja organisatorinen kehys on kokonaisuudessaan riittämätön, mikä heikentää vaalien legitimiteettiä ja herättää epäilyksiä tuloksista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että keskitetyn vaaliluettelon paikkansapitävyyteen liittyviä ongelmia ei ollut ratkaistu ennen tätä vaalikautta, mikä mahdollisti sen väärinkäytön; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa uutta enemmistöä kunnioittamaan aiemmin hyväksyttyjä liittymisprosessia koskevia poliittisia päätöksiä ja nopeuttamaan Serbian mukautumista EU:n politiikkoihin ja arvoihin; kehottaa jakamaan parlamentin tehtävät siten, että ne heijastavat kansalliskokouksen poliittista moniarvoisuutta; huomauttaa, että kymmenen viime vuoden aikana kaikki Serbian parlamentit yhtä lukuun ottamatta on hajotettu ja että uudet tarpeettomat ennenaikaiset vaalit eivät edistäisi poliittista vakautta; korostaa olevansa valmis jatkamaan työtä kansalliskokouksen ja sen parlamentaaristen ryhmien kanssa puolueiden välisen vuoropuhelun puitteissa mutta korostaa samalla, että selkeät poliittiset päätökset Serbian strategisesta suunnasta ovat tarpeen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää erittäin valitettavana, että Serbia ei ole vieläkään yhtynyt EU:n pakotteisiin Venäjän hyökättyä Ukrainaan; korostaa, että Serbia on yksi niistä hyvin harvoista Euroopan maista, jotka eivät ole yhtyneet EU:n Venäjälle asettamiin pakotteisiin; kehottaa vastavalittuja päättäjiä osoittamaan pikaisesti yksiselitteistä sitoutumista EU:n arvoihin, normeihin ja sääntöihin ja yhtymään viipymättä EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisiin päätöksiin ja kantoihin, mukaan lukien nopea ja kattava yhtyminen Venäjää ja Valko-Venäjää vastaan asetettuihin rajoittaviin toimenpiteisiin, mukaan lukien yksityishenkilöitä, ryhmiä ja yhteisöjä koskevat pakotteet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille Serbian Ukrainan alueelliselle koskemattomuudelle ja suvereniteetille antaman tuen ja sen äänestyksen YK:n yleiskokouksessa, jossa tuomittiin Venäjän hyökkäys, sekä sen 7. huhtikuuta 2022 antaman tuen Venäjän erottamiselle YK:n ihmisoikeusneuvostosta; panee merkille, että Serbian edustajat eivät kuitenkaan osallistuneet äänestykseen Venäjän erottamiseksi Euroopan neuvostosta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että on tärkeää mukautua EU:n YUTP:hen, josta on asteittain tultava erottamaton osa Serbian ulkopolitiikkaa ehtona liittymisprosessille; on huolissaan Serbian mukautumisasteesta, joka on alueen alhaisin; pitää valitettavana poliittisten johtajien satunnaisia lausuntoja, joissa Serbian ulkopoliittinen linjaus asetetaan kyseenalaiseksi; korostaa, että 3. huhtikuuta 2022 pidettyjen vaalien antamien uusien valtuuksien luoma dynamiikka on Serbialle tilaisuus edistyä merkittävästi EU:n jäsenyyttä koskevien näkymien osalta; kehottaa Serbian poliittisia toimijoita katkaisemaan yhteistyösuhteensa Venäjän autoritaaristen puolueiden kanssa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suosittaa uusien neuvottelulukujen avaamista vasta sitten, kun Serbia toteuttaa tarvittavat tätä koskevat toimenpiteet, myös oikeusvaltion suhteen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa Serbiaa arvioimaan uudelleen taloudellista yhteistyötään Venäjän kanssa ja pitää valitettavana, että Belgradin ja Moskovan väliset lennot jatkuvat, kun EU:n ilmatila on suljettu Venäjälle ja Venäjältä suuntautuvien lentojen osalta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että vuosina 2015–2021 Serbian sotilasmenot kasvoivat 70 prosenttia, mikä johtui pääasiassa Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Kiinasta tehdyistä ostoista; ilmaisee huolensa Serbian tiiviistä yhteistyöstä Venäjän federaation kanssa sotilaallisissa asioissa; kehottaa Serbiaa harkitsemaan uudelleen suhteitaan Venäjään puolustuspolitiikan osalta ja lopettamaan kaiken sotilaallisen yhteistyön Venäjän kanssa, kuten Nišin ”alueellisen humanitaarisen keskuksen”; on myös huolissaan Serbian lisääntyvästä yhteistyöstä Kiinan kanssa, mukaan lukien Kiinasta ostetun massavalvontajärjestelmän asentaminen Belgradiin, hiljattain toimitettu ilmatorjuntaohjusjärjestelmä, kiinalaisten sota-aseiden ja -tarvikkeiden hankinta sekä yhteiset harjoitukset Kiinan turvallisuusjoukkojen kanssa Serbian alueella; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ilmaisee huolestuneisuutensa väitteistä, joiden mukaan Serbian viranomaiset ovat salakuunnelleet venäläisiä opposition edustajia Belgradissa ja toimittaneet näin hankitun aineiston Venäjän turvallisuuspalveluille; korostaa, että kaikki yhteistyö, joka saattaa edistää autoritaarisia ja epädemokraattisia käytäntöjä joko Venäjällä tai Serbiassa, haittaisi EU:n ja Serbian tulevia suhteita; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on lisäksi huolissaan siitä, että Serbian ja Venäjän hallitukset ovat perustaneet ”värivallankumousten” torjuntaa käsittelevän työryhmän, jonka tarkoitus ja tavoitteet ovat edelleen epäselviä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää myönteisenä, että ennen huhtikuun 2022 vaaleja hyväksyttiin vaalien edellytyksiä ja tiedotusvälineiden toimintatilaa parantavia toimenpiteitä Euroopan parlamentin tuella käydyn puolueiden välisen vuoropuhelun tuloksena; panee merkille sovittujen toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymisen ja kehottaa vahvistamaan edelleen tiedotusvälineiden moniarvoisuutta ja yhtäläistä pääsyä tiedotusvälineisiin; pitää valitettavana, että monet toimenpiteet on toteutettu myöhässä ja ilman kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden osallistumista; pitää valitettavana, ettei hyväksytty kunnianhimoisempia toimenpiteitä, joilla vaalien edellytyksiä olisi voitu parantaa enemmän; |
| --- | --- |

18.

| 19. | suhtautuu myönteisesti parlamentin ulkopuolisen opposition päätökseen osallistua huhtikuun 2022 vaaleihin; muistuttaa, että ainoa tapa taata poliittinen edustus on osallistua poliittisiin ja vaaliprosesseihin; kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita osallistumaan jatkossakin näihin prosesseihin ja tekemään yhteistyötä vaalien edellytysten ja vaalilainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi edelleen; kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita toimimaan avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja osallistavuuden periaatteiden mukaisesti; kehottaa vastavalittua kansalliskokousta hyödyntämään tarjoutunutta tilaisuutta ja aloittamaan hallituksen työn täysimääräisen lainsäädännöllisen valvonnan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toistaa tukevansa Euroopan tason poliittisten säätiöiden työtä Serbian demokraattisten prosessien vahvistamiseksi ja uuden sukupolven poliittisten johtajien tukemiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ilmaisee huolensa Euroopan yhdentymisprosessin erittäin vähäisestä näkyvyydestä Serbiassa; kehottaa jälleen Serbiaa, komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja EU:n jäsenvaltioita noudattamaan aktiivisempaa ja tehokkaampaa viestintästrategiaa EU:n laajentumisen hyödyistä ja EU:n rahoituksesta myönnetystä tuesta sekä esittämään myönteisen esimerkin Serbian naapurimaista, jotka ovat jo EU:n jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ilmaisee huolensa siitä, että kansalaisten tuki EU-jäsenyydelle Serbiassa on ollut huomattavasti vähäisempää kuin muualla alueella ja että viimeisimpien mielipidemittausten mukaan suurin osa Serbian kansalaisista vastustaa liittymistä Euroopan unioniin; kehottaa Serbian poliittisia johtajia tiedottamaan aktiivisemmin ja yksiselitteisemmin sitoutumisestaan EU:n arvoihin julkisessa keskustelussa ja viestimään Serbian kansalaisille myös suurimpien kaupunkien ulkopuolella EU-jäsenyyden konkreettisista hyödyistä; toistaa huolensa julkisesti rahoitettujen tiedotusvälineiden roolista EU:n vastaisen retoriikan levittämisessä; kehottaa uutta kansalliskokousta tukemaan Serbian tulevaisuutta Euroopan unionissa muun muassa oman strategisen viestintänsä avulla; toistaa, että Euroopan parlamentti on valmis osallistumaan viestintätoimiin yhdessä Serbian parlamentin jäsenten kanssa EU:n ja Serbian lähentämiseksi; kehottaa tiettyjä Serbian valtion virkamiehiä lopettamaan EU:n vastaisten disinformaatiokampanjoiden tukemisen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää myönteisenä, että EU-jäsenyys on yhä Serbian strateginen tavoite; pitää kuitenkin valitettavana, että monilla Serbian uudistusohjelman osa-alueilla ei ole edistytty ja että EU:hun liittymisen kannalta perustavanlaatuisissa kysymyksissä on jopa taannuttu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee merkille, että uuden liittymismenetelmän hyväksyminen ei ole vauhdittanut merkittävästi Serbian liittymisprosessia, ja kehottaa panemaan sen täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaavaa Euroopan komission jäsentä toimimaan ennakoivammin Serbian liittymisprosessissa erityisesti perusvapauksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan aloilla; on huolissaan julkisista väitteistä, joiden mukaan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaava komission jäsen vähättelee joitakin oikeusvaltioon liittyviä ongelmia ehdokasmaissa, ja kannustaa komissiota toteuttamaan asianmukaisia jatkotoimia parlamentin tältä osin esittämien pyyntöjen johdosta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää valitettavana, että Serbian liittymisprosessi ei ole riittävän avoin, koska tärkeitä asiakirjoja, kuten raportteja EU:n säännöstön hyväksymistä koskevan kansallisen ohjelman täytäntöönpanosta, ei ole julkaistu vuosiin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että EU on Serbian suurin kauppakumppani, mikä vahvistaa niiden luottamukseen ja jäsenyysnäkymiin perustuvia keskinäisiä suhteita, ja pitää siksi valitettavana, että Serbian hallitus on ajoittain painottanut enemmän siteitään Kiinaan ja Venäjään kuin EU:hun; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Ranskan aloitteen järjestää EU:n ja Länsi-Balkanin maiden konferenssi ja toivoo, että sitä hyödynnetään laajentumisprosessin elvyttämiseen ja selkeiden liittymisnäkymien antamiseen Länsi-Balkanin maille; odottaa Tšekin puheenjohtajakautta EU:n neuvostossa ja sen myötä lisätukea EU:n laajentumispolitiikalle; suhtautuu myönteisesti Serbian 52 suosituksen muodossa Euroopan tulevaisuuskonferenssiin antamaan panokseen; |
| --- | --- |

27.

Demokratia ja oikeusvaltioperiaate

| 28. | kehottaa vastavalittua enemmistöä keskittymään oikeusvaltioperiaatteeseen, perusoikeuksiin, sananvapauteen, tiedotusvälineiden vapauteen, korruption ja disinformaation torjuntaan sekä demokraattisten instituutioiden ja julkishallinnon toimintaan liittyvien rakenteellisten puutteiden korjaamiseen ja näitä seikkoja koskevien konkreettisten tulosten aikaansaamiseen; on huolissaan siitä, että toimeenpanovallan valvonnan ja merkityksellisen julkisen kuulemisen puute on useaan otteeseen vaikuttanut lainsäädännön laatuun ja johtanut vallanjaon vääristymiseen; kehottaa Serbiaa panemaan täysimääräisesti täytäntöön vallanjaon maan perustuslain ja demokraattisten normien mukaisesti; korostaa, että keskinäisen valvontajärjestelmän luominen on ennakkoedellytys poliittisen vallan liiallisen keskittymisen estämiselle, ja muistuttaa, että riippumattomat tiedotusvälineet ovat terveen demokraattisen keskustelun kulmakivi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee tyytyväisenä merkille perustuslakiin tammikuussa 2022 järjestetyn kansanäänestyksen seurauksena äskettäin tehdyt muutokset, joilla pyritään lisäämään oikeusjärjestelmän riippumattomuutta; korostaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistamista koskevaa uudistusprosessia olisi jatkettava erityisesti lainsäädäntömuutoksilla, jotta nämä perustuslakimuutokset pannaan tehokkaasti täytäntöön parhaiden eurooppalaisten käytäntöjen ja normien sekä Venetsian komission suositusten mukaisesti avoimella ja osallistavalla tavalla; pitää valitettavana oikeuslaitokseen kohdistuvaa jatkuvaa painostusta ja tuomitsee sotarikoksista annettujen kansainvälisten tuomioiden julkisen kiistämisen; kehottaa vastavalittua enemmistöä ensi sijassa vahvistamaan takeita oikeuslaitoksen riippumattomuudesta ja tehokkuudesta; korostaa, että tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla taataan täysin oikeuslaitoksen riippumattomuus viimeaikaisten perustuslaillisten muutosten mukaisesti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa hallinnon hajauttamisen etuja ja kehottaa vahvistamaan Vojvodinan autonomisen maakunnan toimivaltaa; muistuttaa, että Serbian perustuslain mukaan laki Vojvodinan autonomisen maakunnan rahoituksesta olisi pitänyt hyväksyä vuoden 2008 loppuun mennessä, ja kannustaa tulevaa hallitusta saattamaan asian kansalliskokouksen käsiteltäväksi viipymättä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille eräät kansalliskokouksen työhön liittyvät parannukset, etenkin kiireellisten menettelyjen käytön vähenemisen ja yhteistyössä GRECOn kanssa laadittujen kansalliskokouksen jäsenten uusien menettelysääntöjen hyväksymisen; on kuitenkin huolissaan siitä, että parlamentin keskusteluissa jopa valtion virkamiehet käyttävät edelleen provosoivaa kieltä eriäviä poliittisia näkemyksiä esittäviä poliittisia vastustajia, kansalaisyhteiskuntaa, tiedotusvälineitä ja muiden toimielinten edustajia kohtaan; kehottaa uutta kansalliskokousta olemaan suvaitsematta tällaisia käytäntöjä ja valvomaan tehokkaasti menettelysääntöjensä noudattamista; toivoo, että aiemmille kansalliskokouksille ominaiset kielteiset käytännöt, kuten kiireellisten lainsäädäntömenettelyjen liiallinen käyttö ja jarrutustaktiikka, eivät enää jatku, ja kannustaa hallitusta osallistumaan säännöllisemmin kansalliskokouksen istuntoihin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää valitettavana, että kansalliskokouksen työtä haittasi enemmistön ja oppositiopuolueiden välisen aidon poliittisen keskustelun puuttuminen; korostaa, että on tärkeää saavuttaa puolueiden välinen yksimielisyys EU:hun liittyvistä uudistuksista, jotta varmistetaan Serbian edistyminen kohti EU:n jäsenyyttä; on huolissaan siitä, että kansalliskokous ei hoida valvontatehtäväänsä ja että lainsäädäntöohjelman sanelee yksinomaan hallitus; kehottaa parlamentin uutta johtoa ja parlamenttiryhmiä keskittymään rakentaviin keskusteluihin kansalliskokouksessa kansalaisten hyödyksi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on tyytyväinen siihen, että Serbian uuden kansalliskokouksen vähemmistöpuolueilla ja -koalitioilla on yhteensä 13 edustajaa, jotka edustavat bosnialaisten, unkarilaisten ja kroatialaisten kansallisia yhteisöjä; on huolissaan siitä, että romaneilla ei ole omia edustajia kansalliskokouksessa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa Serbian kansalliskokousta varmistamaan, että riippumattomilla sääntelyelimillä on valtuudet hoitaa valvontatehtävänsä tehokkaasti, tukemalla ja seuraamalla riippumattomien sääntelyelinten havaintojen ja suositusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toistaa huolensa vähäisestä edistyksestä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa ja useista korkean tason korruptioskandaaleista, jotka viittaavat todennäköisiin yhteyksiin valtion virkamiesten ja järjestäytyneen rikollisuuden välillä; kehottaa Serbiaa tehostamaan toimiaan näiden kysymysten ratkaisemiseksi tehokkaasti; kehottaa viranomaisia olemaan kommentoimatta käynnissä olevia tutkimuksia ja oikeudenkäyntejä ja painostamatta oikeuslaitosta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | suhtautuu myönteisesti GRECOn neljännen arviointikierroksen toiseen Serbian etenemistä koskevaan väliraporttiin, jossa käsitellään kansalliskokouksen jäsenten, tuomareiden ja syyttäjien korruption ehkäisemistä ja todetaan, että Serbia on pannut tyydyttävästi täytäntöön tai käsitellyt tyydyttävällä tavalla kahdeksaa neljännen arviointikierroksen raportin 13 suosituksesta; kehottaa panemaan jäljellä olevat suositukset täytäntöön; panee merkille korruption torjuntaa koskevan uuden lain hyväksymisen ja toteaa, että lakia on hiljattain muutettu GRECOn suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa Serbiaa saamaan aikaan vakuuttavia tuloksia, kuten tuloksia tehokkaista tutkimuksista korruption torjunnan alalla erityisesti tapauksissa, joihin liittyy merkittävä yleinen etu, ja parantamaan korkean tason korruptiotapausten tutkintaa koskevia tuloksia, mukaan lukien rikoksella hankittujen varojen takavarikointi ja menetetyksi tuomitseminen; panee huolestuneena merkille, että Krušik- ja Telekom Srbija -tapauksissa ei ole saatavilla tietoja virallisista tutkimuksista; panee merkille, että Jovanjican tapausta käsitellään kahdessa erillisessä syytteessä ja että tutkivissa tiedotusvälineissä on tuotu esiin uusia korkean tason korruptiotapauksia, erityisesti niin kutsutut Pandoran paperit; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toistaa kehotuksensa varmistaa oikeuden toteutuminen yksityisomaisuuden laitonta purkamista koskevassa tapauksessa Belgradin Savamalan kaupunginosassa; panee merkille tuomitun poliisin esittämät väitteet, joiden mukaan hänet pakotettiin ottamaan yksin vastuu koko tapauksesta; toistaa olevansa huolissaan siitä, että tämä prosessi voi raueta lähivuosina; kehottaa viranomaisia suorittamaan täysimittaisen tutkinnan tapauksesta ja asettamaan kaikki siitä vastuussa olevat henkilöt syytteeseen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa viranomaisia tutkimaan kaikki väitetyt siteet Belivuk-rikollisryhmään ja asettamaan asianomaiset henkilöt syytteeseen; ilmaisee huolensa tuoreista väitteistä, joiden mukaan Darko Saric johti kansainvälistä rikollisjärjestöä ollessaan vankilassa Serbiassa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että IPA III -välineessä määrätään varojen mukauttamisesta tai jopa keskeyttämisestä, jos perustekijät, kuten korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, sekä tiedotusvälineiden vapaus heikkenevät merkittävästi tai niissä ei edistytä jatkuvasti; kehottaa tässä yhteydessä EU:ta ja Länsi-Balkanin maita luomaan puitteet Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) ja Länsi-Balkanin maiden väliselle hedelmälliselle yhteistyölle, jotta voidaan varmistaa, että EPPO voi käyttää tehokkaasti toimivaltaansa IPA III -rahoituksen suhteen Länsi-Balkanin maissa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suhtautuu myönteisesti yleisen edun kannalta merkittävien tietojen vapaasta saatavuudesta annettuun lakiin hyväksyttyihin muutoksiin, joilla vastataan julkisen päätöksenteon avoimuuden lisäämistä koskeviin pyyntöihin ja annetaan kansalaisille mahdollisuus saada yleistä etua koskevaa tietoa ilman tarpeettomia esteitä, ja vaatii lain pikaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | panee merkille, että kansalaisyhteiskunnan kehittämisstrategia hyväksyttiin, mutta pitää valitettavana, että siihen ei ole liitetty toimintasuunnitelmaa; kehottaa komissiota ja EUH:ta jatkamaan tiivistä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden kanssa Serbiassa ja tukemaan niiden toimintaa; muistuttaa, että vahva ja riippumaton kansalaisyhteiskunta on kaikkien demokratioiden olennainen osa; kehottaa Serbian viranomaisia ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan poliittiseen ja muuhun päätöksentekoon, pidättymään torjumasta kansalaisyhteiskunnan kritiikkiä ulkomaisena sekaantumisena ja edistämään ilmapiiriä, joka edistää kaikkien kansalaisjärjestöjen työtä, jotta ne voivat toimia ilman pelkoa uhkailusta tai jopa kriminalisoinnista; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota panemaan täytäntöön Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 01/2022 esitetyt suositukset ja varmistamaan, että EU:n rahoitustuella tuetaan tehokkaasti oikeusvaltioperiaatteen toteutumista Länsi-Balkanilla, erityisesti laatimalla suuntaviivat IPA III -välineen mukauttamista koskevien säännösten soveltamisesta ja varoja koskevasta tiukemmasta parlamentaarisesta valvonnasta; kehottaa komissiota yhdistämään rahoituksen tiiviimmin oikeusvaltioperiaatteessa tapahtuvaan edistymiseen, lisäämään tukea kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja riippumattomille tiedotusvälineille sekä parantamaan hankkeita koskevaa raportointia ja seurantaa, kuten Euroopan parlamentti on toistuvasti pyytänyt; kehottaa tässä yhteydessä varmistamaan kansainvälisten avunantajien tukemien oikeusvaltio-ohjelmien paremman koordinoinnin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää valitettavana, että tiettyjä entisen Jugoslavian historiallisten arkistojen osia on edelleenkin heikosti saatavilla; kehottaa jälleen viranomaisia helpottamaan pääsyä näihin arkistoihin, erityisesti entisen Jugoslavian salaisen palvelun (UDBA) ja Jugoslavian kansanarmeijan salaisen palvelun (KOS) arkistoihin, jotta kommunistihallinnon aikaisia rikoksia voidaan tutkia ja käsitellä perusteellisesti ja sovintoprosessia helpottaa, ja kehottaa palauttamaan nämä arkistot seuraajavaltioiden hallituksille, jos ne sitä pyytävät; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa Serbiaa noudattamaan velvoitteitaan ja tekemään täysimääräisesti yhteistyötä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICTY) ja kansainvälisiä rikostuomioistuimia koskevan mekanismin (IRMCT) kanssa ja panemaan täytäntöön kaikki niiden päätökset; |
| --- | --- |

45.

Perusvapaudet ja ihmisoikeudet

| 46. | tuomitsee tiedotusvälineiden vapauteen ja riippumattomuuteen kohdistuvat rajoitukset ja valtaapitävän enemmistön harjoittaman tiedotusvälineiden väärinkäytön epäreilun poliittisen edun tavoitteluun, poliittisiin vastustajiin suunnattuihin hyökkäyksiin ja disinformaation levittämiseen; korostaa näiden rajoitusten kielteisiä vaikutuksia maan demokraattisiin prosesseihin; toteaa, että kilpailu media-alalla lisää tiedotusvälineiden moniarvoisuutta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suhtautuu myönteisesti hallituksen pyrkimyksiin panna täytäntöön mediastrategiansa mutta pitää samalla valitettavina käytäntöjä, joiden mukaan viranomaiset viivyttävät tarkoituksellisesti strategian täytäntöönpanoa; toteaa, että olisi toteutettava lisätoimia tiedotusvälineiden vapauden lisäämiseksi entisestään, ja kehottaa Serbian viranomaisia ryhtymään välittömiin toimiin sananvapauden, tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | toteaa, että julkisten varojen väärinkäyttöä tiedotusvälineiden omistuksen hankkimiseksi pidetään yhtenä tiedotusvälineiden haltuunoton päämekanismeista Serbiassa; muistuttaa, että tiedotusvälineiden omistajuutta koskevien tietojen olisi oltava yleisön saatavilla, ja kehottaa lisäämään tiedotusvälineiden omistajuutta ja rahoitusta koskevaa avoimuutta sekä luomaan ympäristön, jossa riippumattomat ja tutkivat tiedotusvälineet voivat saada rahoitusta ja toimia turvallisesti; kehottaa lisäämään tiedotusvälineiden julkisen rahoituksen avoimuutta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toteaa, että useita sähköisten tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisen (REM) jäsenten äskettäisiä valintoja sekä Serbian yleisradioyhtiön hallintoneuvoston jäsenten valintaa kesäkuussa 2021 on pidetty kiistanalaisina; panee huolestuneena merkille eräät julkisuudessa esitetyt arviot, joiden mukaan REM:n päätöksenteko on poliittisesti puolueellista; panee merkille äskettäisen avoimen kilpailun kansallisista televisiotaajuuksista ja toimiluvista ja korostaa tasapuolisen ja avoimen prosessin merkitystä; on edelleen huolissaan tiedotusvälineiden keskittymiseen liittyvistä ongelmista Telekom Srbijan tapauksessa; korostaa, että on tärkeää parantaa REM:n toimintaa ja riippumattomuutta puolueiden välisen vuoropuhelun suositusten mukaisesti tiedotusvälineiden moniarvoisuuden vahvistamiseksi ja mediastrategian täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee merkille, että Serbia on antanut suhteettomasti näkyvyyttä kolmansille maille ja että jotkin tiedotusvälineet ovat EU-vastaisten ja Venäjä-myönteisten narratiivien tärkein lähde Serbiassa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pitää valitettavina toimittajiin ja kansalaisyhteiskuntaan kohdistuvia jatkuvia fyysisiä hyökkäyksiä, pelottelua, vihapuhetta ja poliittista mustamaalausta, joiden takana on myös parlamentin jäseniä ja valtion viranhaltijoita; kehottaa viranomaisia tutkimaan kaikki tällaiset hyökkäykset, rankaisemaan syyllisiä asianmukaisesti ja parantamaan toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien turvallisuutta; ilmaisee huolensa hallituksen politiikkaa arvostelevien ihmisoikeuksien puolustajien, tutkivien journalistien, tiedotusvälineiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen jatkuvasta leimaamisesta ja maalittamisesta; kehottaa Serbiaa vahvistamaan ihmisoikeusinstituutioita, takaamaan niiden riippumattomuuden, osoittamaan niille tarvittavat taloudelliset ja henkilöresurssit ja varmistamaan niiden suositusten oikea-aikaisen seurannan; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa Serbian viranomaisia varmistamaan sähköisen viestinnän ja postipalvelujen sääntelyviranomaisen (RATEL) ja REM:n täyden taloudellisen ja toiminnallisen riippumattomuuden EU:n säännöstön mukaisesti; kehottaa edistämään mediastrategiaan perustuvan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa viivytyksettä avoimella ja osallistavalla tavalla; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa kunnioittamaan yleisesti perusoikeutta rauhanomaisiin kokoontumisiin ja kehottaa lainvalvontaviranomaisia pidättäytymään liiallisesta voimankäytöstä; tuomitsee ääriryhmien ja huligaanien harjoittaman väkivallan rauhanomaisten mielenosoitusten, kuten Belgradissa marraskuussa 2021 järjestetyn Ratko Mladićia esittävän seinämaalauksen vastaisen mielenosoituksen ja Šabacissa ja Belgradissa joulukuussa 2021 järjestettyjen ympäristömielenosoitusten aikana; on edelleen huolissaan raporteista, joiden mukaan poliisi ei hoitanut suojelutehtäväänsä näiden ympäristömielenosoitusten aikana; kehottaa hallitusta varmistamaan, että tuomittuja sotarikollisia ihannoivat seinämaalaukset poistetaan ja että mielenosoittajiin kohdistuneet hyökkäykset tutkitaan tehokkaasti, myös niihin mahdollisesti osallistuneiden viranhaltijoiden osalta; kehottaa tutkimaan perusteellisesti huligaanien ja poliisin välisiä yhteyksiä; pitää valitettavana, että monet kansalaiset joutuivat syytteeseen rikkomuksista; kehottaa lopettamaan nämä suhteettomat rajoitukset, jotka koskevat oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on tyytyväinen sukupuolten tasa-arvoa koskevan lain hyväksymiseen ja syrjinnän kieltämistä koskevan lain muutosten hyväksymiseen ja kehottaa hallitusta varmistamaan, että nämä lait pannaan viipymättä täytäntöön; muistuttaa, että koordinointi, tehokas institutionaalinen rakenne ja yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa ovat välttämättömiä naisten ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien ihmisoikeuksia ja poliittisia vapauksia koskevan tilanteen parantamiseksi; kehottaa Serbiaa parantamaan sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksien tilannetta muun muassa asettamalla etusijalle sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen ja yhteistyön lisäämisen kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti naisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää myönteisenä naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjuntaa koskevan uuden strategian hyväksymistä; korostaa kuitenkin, että täytäntöönpano ja parannukset ovat tarpeen, ja kehottaa soveltamaan Istanbulin yleissopimuksen täytäntöönpanoon johdonmukaista toimintapoliittista lähestymistapaa, joka perustuu priorisointiin ja riittävien resurssien osoittamiseen sukupuolistuneen väkivallan ehkäisemiseksi, rikosten uhrien suojelemiseksi ja tekijöiden asettamiseksi syytteeseen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pitää valitettavana, että kansalliskokous ei edellisellä vaalikaudella hyväksynyt ihmisoikeuksista ja vähemmistöjen oikeuksista sekä sosiaalisesta vuoropuhelusta vastaavan ministeriön laatimaa samaa sukupuolta olevien henkilöiden parisuhteita koskevaa lakia; kehottaa uutta ja moniarvoisempaa kansalliskokousta hyväksymään sen; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa Serbian viranomaisia tehostamaan pyrkimyksiään varmistaa etnisten, uskonnollisten ja sukupuolivähemmistöjen ja muiden haavoittuvien ryhmien syrjimätön kohtelu ja jatkamaan asiaa koskevan myönteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa noudattaen kaikilta osin EU:n periaatteita ja lainsäädäntöä; kehottaa viranomaisia aktiivisesti tutkimaan viharikoksia ja antamaan niistä tuomioita; tuomitsee sen, että jotkut hallituksen virkamiehet ja poliitikot lietsovat etnistä vihaa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa Serbiaa varmistamaan, että vähemmistöryhmillä on yhtäläiset mahdollisuudet erityisesti koulutuksessa, vähemmistökielten käytössä, tiedotusvälineiden ja uskonnollisten palvelujen saatavuudessa vähemmistökielillä, riittävässä edustuksessa poliittisessa ja kulttuurielämässä, julkisessa omistuksessa olevissa tiedotusvälineissä, hallinnossa ja oikeuslaitoksessa, sekä luomaan myönteisen ilmapiirin vähemmistökielillä tapahtuvalle opetukselle ja tehostamaan oppikirjojen painamista vähemmistökielillä; kehottaa Serbiaa suojelemaan ja edistämään kansallisten vähemmistöjensä kulttuuriperintöä, kieliä ja perinteitä; kehottaa Serbiaa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikkien hallintotasojen kokoonpano heijastaa kunkin alueen väestön kansallista koostumusta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuomitsee vähemmistöryhmien hajanaisuutta koskevan manipuloinnin ja ilmaisee huolensa Serbian viranomaisten haluttomuudesta panna johdonmukaisesti ja täysimääräisesti täytäntöön vähemmistöjen suojelua koskeva hallitustenvälinen sopimus; panee merkille, että syrjinnän vastaisen lainsäädännön aktiivinen täytäntöönpano edellyttää lisätoimia; |
| --- | --- |

59.

| 60. | suhtautuu myönteisesti Serbian viranomaisten sitoumukseen tukea EuroPride-tapahtuman järjestämistä Belgradissa ja pitää sitä hlbti+-yhteisön kannalta tärkeänä hetkenä Serbiassa ja koko alueella; kehottaa hallitusta ja poliisivoimia varmistamaan ohjelman kitkattoman suunnittelun ja toteuttamisen sekä takaamaan osallistujien turvallisuuden ja hyvinvoinnin; kehottaa lisäämään toimia hlbti+-henkilöihin kohdistuvan häirinnän, vihapropagandan ja viharikosten torjumiseksi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | muistuttaa tuomitsevansa noin 500 Vietnamin kansalaisen väitetyn pakkotyön, ihmisoikeuksien loukkaamisen ja ihmiskaupan kiinalaisen Linglongin tehtaan rakennustyömaalla Serbiassa; panee merkille, että alustavia toimia on toteutettu ja tarkastuksia tehty, ja kehottaa Serbian viranomaisia tutkimaan tapauksen ja varmistamaan, että kansalaisten ja asukkaiden kohdalla noudatetaan työntekijöiden oikeuksia; kehottaa Serbiaa parantamaan lainsäädäntönsä mukauttamista EU:n työlainsäädäntöön ja noudattamaan asiaankuuluvia Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksia, jotka se on ratifioinut; korostaa, että Serbian työ- ja ympäristölainsäädäntöä olisi sovellettava myös maassa toimiviin kiinalaisiin yrityksiin; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pitää valitettavana erään Bahrainin kansalaisen karkottamista kotimaahansa huolimatta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen välitoimesta, jonka mukaan hänen luovuttamistaan olisi lykättävä; muistuttaa, että Serbian on kunnioitettava kaikkien ihmisten perusoikeuksia alueellaan; kehottaa Serbian viranomaisia noudattamaan kansainvälisiä velvoitteitaan ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön kaikki Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot; |
| --- | --- |

62.

| 63. | panee merkille EU:n kanssa tehtävän yhteistyön merkityksen Balkanin reitillä esiintyvän ihmiskaupan ja maahantulijoiden salakuljetuksen torjunnassa; pitää myönteisenä Serbian yhteistyötä muuttoliikkeen hallinnassa sen naapurien ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa ja korostaa, että ihmisoikeuksia ja kansainvälisiä normeja ja periaatteita on kunnioitettava täysimääräisesti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | on erittäin huolissaan muun muassa hallitusta lähellä olevien tiedotusvälineiden levittämästä disinformaatiosta, joka koskee Venäjän hyökkäystä Ukrainaan; kehottaa Serbian viranomaisia vastustamaan määrätietoisesti disinformaatiota ja torjumaan yleisimmin levitettyjä valeuutisia; kehottaa Serbiaa ja komissiota vahvistamaan infrastruktuuria disinformaation, Venäjän propagandan ja muiden hybridiuhkien torjumiseksi ja tukemaan näyttöön perustuvia toimia sekä lyhyen että pitkän aikavälin disinformaatiouhkia vastaan Länsi-Balkanilla; korostaa, että kaikilla poliittisilla johtajilla on velvollisuus estää Venäjän hyökkäystä Ukrainaan koskevan vihamielisen disinformaation leviäminen; toteaa, että suvaitseva asenne pahantahtoisiin ulkoisiin vaikutuksiin voi vaikuttaa erittäin kielteisesti Serbian EU-jäsenyysnäkymiin; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on erityisen huolestunut Venäjän johdosta peräisin olevista disinformaatiota sisältävistä narratiiveista, joita Sputnik Serbia ja muut serbialaiset toimijat levittävät; kehottaa Serbian viranomaisia yhtymään EU:n pakotteisiin ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla estetään Russia Todaytä ja Sputnik Serbiaa levittämästä valeuutisia ja disinformaatiota; on syvästi huolissaan siitä, että tärkeimpiä disinformaation lähteitä ovat hallituksen rahoittamat tai tukemat iltapäivälehdet ja eräät valtakunnalliset televisiokanavat; pitää valitettavana, että maan yleisradioyhtiö on käyttänyt Venäjän propagandan ilmauksia, kuten ”sotilaallista erityisoperaatiota”, Venäjän Ukrainaa vastaan tekemän provosoimattoman hyökkäyksen alkamisesta lähtien; |
| --- | --- |

65.

| 66. | on erittäin huolestunut siitä, että liittymisneuvotteluja käyviin Länsi-Balkanin maihin on kohdistettu erityisen voimakkaasti Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevia ulkomaista sekaantumista ja disinformaatiota koskevia kampanjoita; pitää huolestuttavana, että Serbia ja Unkari auttavat Venäjää ja Kiinaa niiden geopoliittisissa tavoitteissa; kehottaa EUH:ta omaksumaan ennakoivamman asenteen ja keskittymään EU:n uskottavuuden lisäämiseen alueella ja laajentamaan EUH:n strategisen viestinnän työryhmän (StratCom) seurantatoimia siten, että niissä keskitytään Länsi-Balkanin maista ja niiden naapureista lähtöisin oleviin rajat ylittäviin disinformaatiouhkiin; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa Serbian kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin kanssa käytävän vuoropuhelun merkitystä, jotta disinformaation vastaisia toimia voidaan koordinoida sekä Serbiassa että koko alueella; huomauttaa tässä yhteydessä, että Serbia hyötyisi laajemmasta osallistumisesta Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) asiantuntijaryhmiin; |
| --- | --- |

67.

| 68. | arvostaa EUH:n Länsi-Balkania käsittelevän StratCom-työryhmän työtä, jonka tarkoituksena on varmistaa koordinoitu ja johdonmukainen EU:n viestintä, parantaa häiriönsietokykyä ja käsitellä EU:n vastaista disinformaatiota ja tiedon manipulointia; kehottaa vahvistamaan strategisia viestintätoimia ja lisäämään henkilöstön määrää, muun muassa perustamalla mahdollisesti Länsi-Balkanin alueelle alueellinen strategisen viestinnän keskus; |
| --- | --- |

68.

Sovinto ja hyvät naapuruussuhteet

| 69. | pitää myönteisenä Serbian osallistumista alueellisiin yhteistyömekanismeihin ja kannustaa sitä lisäämään pyrkimyksiään parantaa kahdenvälisiä suhteita muihin laajentumismaihin ja sen naapureina oleviin EU:n jäsenvaltioihin; kiittää sitä sen päätöksestä lahjoittaa noin 600 000 covid-19-rokoteannosta alueelle, muun muassa Pohjois-Makedoniaan, Montenegroon sekä Bosnia ja Hertsegovinaan; kannustaa sitä työskentelemään kaikilla tasoilla sovinnon edistämiseksi ja hyvien naapuruussuhteiden parantamiseksi, kahdenvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi ja jäljellä olevien kahdenvälisten kysymysten ratkaisemiseksi sen naapurimaiden kanssa, erityisesti rajojen merkitsemisen, perimyksen, kulttuuriomaisuuden palauttamisen ja sotilasarkistojen avaamisen osalta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa Serbian sitoutumista yhteistyöhön naapurimaiden kanssa kadonneita henkilöitä koskevan kysymyksen ratkaisemiseksi ja korostaa, että sovinto naapurimaiden kanssa on ennakkoedellytys alueellisten suhteiden normalisoimiselle; on huolissaan kulttuuriperintöä koskevan lain hyväksymisestä; kehottaa kunnioittamaan täysimääräisesti kulttuuriperintöä ja edistämään kulttuuriyhteistyötä ja toistaa, että on tärkeää suojella Serbian kansallisten vähemmistöjen kieliä lakien ja naapurimaiden kanssa tehtyjen kahdenvälisten sopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pitää myönteisenä, että Serbian viranomaiset ovat vaatineet Bosnian serbien paluuta Bosnia ja Hertsegovinan valtiollisten elinten toimintaan; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vahvistaa yksiselitteisen tukensa EU:n edistämälle Belgradin ja Pristinan väliselle vuoropuhelulle ja kiittää Miroslav Lajčákia, joka on EU:n erityisedustaja tätä vuoropuhelua varten, hänen tekemästään työstä; ottaa jälleen esille Serbian ja Kosovon viranomaisten rakentavan sitoutumisen merkityksen siinä, että voidaan saada aikaan kattava, oikeudellisesti sitova ja vastavuoroiseen tunnustamiseen perustuva normalisointisopimus, mikä on ratkaisevan tärkeää molemmille maille niiden edistymiseksi kohti EU-jäsenyyttä ja edistää alueellista vakautta ja vaurautta; kehottaa noudattamaan kaikkia aiempia Belgradin ja Pristinan välisiä sopimuksia ja panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön vilpittömässä mielessä ja oikea-aikaisesti, mukaan lukien serbienemmistöisten kuntien liitto/yhteisö; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa EUH:ta perustamaan mekanismin, jolla seurataan ja valvotaan kaikkien tähän mennessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa, ja raportoimaan tilanteesta säännöllisesti Euroopan parlamentille; kehottaa EU:n toimijoita tukemaan paikallisviranomaisia pyrittäessä toteuttamaan serbienemmistöisten kuntien liitto/yhteisö osana keskinäistä sopimusta; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa jatkamaan aktiivista ja rakentavaa osallistumista EU:n tuella käytävään vuoropuheluun; vaatii Serbian ja Kosovon hallituksia pidättymään kaikista toimista, jotka voisivat heikentää osapuolten välistä luottamusta ja vaarantaa vuoropuhelun rakentavan jatkamisen; kehottaa jälleen parantamaan vuoropuheluprosessin laatua lisäämällä naisten osallistumista, avoimuutta kansalaisia kohtaan ja kansalaisyhteiskunnan mielekästä osallistumista; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa Serbian ja Kosovon viranomaisia edistämään ihmisten välisiä yhteyksiä paikallisyhteisöjen välillä, jotta vuoropuhelu vahvistuisi myös muulla kuin hallitusten tasolla; antaa tunnustusta kulttuuri- ja nuorisoalan aloitteille, kuten vuosittaiselle rajatylittävälle ”Mirëdita, Dobar Dan!” -taidefestivaalille, joka edistää Kosovon albaanien ja serbien välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pitää myönteisenä, että Serbia ja Kosovo ovat hyväksyneet energiasopimusten täytäntöönpanoa koskevan etenemissuunnitelman, joka on tärkeä edistysaskel EU:n tukemassa vuoropuhelussa konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi kaikille kansalaisille; kehottaa sekä Serbiaa että Kosovoa tehostamaan kadonneita henkilöitä ja Jugoslavian 1990-luvun sotien aikaisten sotarikosten saattamista oikeuteen koskevia toimia ja tarjoamaan ratkaisuja näihin ongelmiin; kehottaa hallitusta käsittelemään näitä aiheita myös osana Belgradin ja Pristinan välistä vuoropuhelua ja aloittamaan Serbian ja Kosovon välisen yhteistyön; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pitää valitettavana Kosovon hallituksen päätöstä hylätä kansainvälisten välittäjien ehdotus, joka olisi mahdollistanut vaalikelpoisten äänestäjien äänestyslippujen keräämisen, jotta he olisivat voineet äänestää Kosovon alueella 16. tammikuuta 2022 toimitetussa perustuslakia koskeneessa kansanäänestyksessä ja 3. huhtikuuta 2022 toimitetuissa Serbian vaaleissa, kuten aiemmin oli käytäntönä; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pitää valitettavina Pohjois-Kosovon rajalla syyskuussa 2021 toteutettuja vakautta horjuttavia toimia ja kehottaa Serbian ja Kosovon hallituksia käsittelemään kaikkia kysymyksiä vuoropuhelun avulla; pitää valitettavana, että työryhmässä, jonka tehtävänä oli löytää ratkaisu ajoneuvojen rekisterikilpien käyttöä koskevaan kysymykseen, ei saatu aikaan sopimusta; kehottaa molempia osapuolia löytämään asiaan mahdollisimman pian pysyvän ratkaisun, jolla edistetään taloudellisten ja poliittisten suhteiden normalisointia EU:n tuella käytävän vuoropuhelun puitteissa; pitää valitettavina useita tapauksia, joissa virkamiehiä ei ole päästetty Kosovon tai Serbian alueelle; kehottaa molempia osapuolia kohtelemaan kaikkia vierailuja tavalla, joka hyödyttää normalisointiprosessia; |
| --- | --- |

78.

| 79. | panee merkille Presevon laakson etnisten albaanien valitukset, joiden mukaan he eivät saaneet äänestää ja heidät ilmeisesti poistettiin asuinpaikkansa väestörekisteristä, jolloin Serbian viranomaiset riistivät heiltä heidän perusoikeutensa ja poliittiset oikeutensa; on erittäin huolissaan väitteistä ja tutkimuksista, joiden mukaan Serbian viranomaiset käyttävät järjestelmällisesti ja syrjivällä tavalla väärin kansalaisten oleskeluoikeutta koskevaa lakia ja poistavat Etelä-Serbiassa asuvien etnisesti albanialaisten kansalaisten kotiosoitteita rekistereistä; kehottaa tutkimaan näitä väitteitä riippumattomasti ja perusteellisesti ja kehottaa Serbian viranomaisia lopettamaan kaikki syrjivät käytännöt ja maalittamisen; |
| --- | --- |

79.

| 80. | suhtautuu myönteisesti siihen, että sotarikoksista syyttämistä koskeva kansallinen strategia on hyväksytty vuosiksi 2021–2026 ja siihen liittyvien eri elinten ja raportointimekanismien työ on aloitettu äskettäin; painottaa strategian avoimen ja osallistavan täytäntöönpanon merkitystä; kehottaa Serbian viranomaisia toteuttamaan päättäväisiä toimia tuomittujen sotarikollisten ihannointia vastaan ja luopumaan kaikesta vastakkainasettelua aiheuttavasta retoriikasta ja toimista, jotka heikentävät naapurialueen maiden koskemattomuutta ja uhkaavat alueellista vakautta ja sovintoa; kehottaa Serbian viranomaisia osoittamaan aitoa sitoutumista sotarikostapausten tutkintaan ja käsittelyyn tuomioistuimissa; toistaa, että Euroopassa ei ole sijaa kansanmurhan kieltämiselle; |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa alueellisen yhteistyön merkitystä sotarikosten ja kadonneiden henkilöiden suhteen; kehottaa Serbian viranomaisia tuomitsemaan kaikenlaisen vihapuheen, pelottelukampanjat sekä kansanmurhan, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja sotarikosten yleisen hyväksynnän ja niiden kiistämisen; pitää valitettavana, että jotkut Serbian viranomaiset ja eräät serbipoliitikot kiistävät edelleen Srebrenican kansanmurhan; kehottaa Serbian viranomaisia varmistamaan sotarikosoikeudenkäyntien jatkumisen myös paikallistasolla ja antamaan oikeutta uhreille tunnustamalla ja kunnioittamalla sotarikoksia koskevia tuomioistuimen tuomioita, torjumalla sotarikosten rankaisemattomuutta, tutkimalla kadonneita henkilöitä koskevia tapauksia ja hautapaikkoja sekä tukemalla kansallisia syyttäjiä rikoksentekijöiden saattamisessa oikeuden eteen; |
| --- | --- |

81.

| 82. | tuomitsee tuomittujen sotarikollisten, kuten Veselin Šljivančanin, Dragoljub Ojdanićin ja Nikola Šainovićin, lisääntyvän läsnäolon tiedotusvälineissä, joita he käyttävät levittääkseen vihaa ja suvaitsemattomuutta Serbian kansallisia vähemmistöjä kohtaan; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kehottaa EU:ta ja sen liittolaisia vahvistamaan edelleen sovintoon tähtäävää työtä; pitää myönteisenä EU:n liittolaisten uudistettua sitoutumista, erityisesti Yhdysvaltojen, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Saksan erityislähettiläiden nimittämistä Länsi-Balkanille, ja kehottaa heitä sitoutumaan tiiviiseen yhteistyöhön ja koordinointiin EU:n lähettilään kanssa, jotta voidaan vahvistaa vipuvaikutusta ja tarjota johdonmukaista neuvontaa ja tukea; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vahvistaa tukensa aloitteelle, joka koskee entisen Jugoslavian alueella tehtyjä sotarikoksia ja muita räikeitä ihmisoikeusloukkauksia käsittelevän alueellisen totuuskomission perustamista; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pitää myönteisenä, että koko Länsi-Balkanin alueella otettiin 1. heinäkuuta 2021 alkaen käyttöön verkkovierailumaksuista vapaa alue, mikä parantaa yhteyksiä ja hyödyttää konkreettisesti alueen kansalaisia ja yrityksiä; suhtautuu myönteisesti EU:n virkamiesten ja Länsi-Balkanin maiden johtajien allekirjoittamaan Brdon julistukseen, jossa myös tunnustetaan tämän saavutuksen merkitys; kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään yhteistyötä Länsi-Balkanin maiden viranomaisten kanssa, jotta verkkovierailumaksut voidaan poistaa Länsi-Balkanin ja Euroopan unionin välillä; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa Serbian viranomaisia tukemaan yksiselitteisesti yhteisten alueellisten markkinoiden luomista Berliinin prosessin puitteissa liittymisprosessin ensiaskeleena; korostaa, että kaikkien Länsi-Balkanin alueellisten taloudellisen yhteistyön järjestelmien olisi oltava osallistavia ja kaikkien kuuden maan kannalta hyväksyttäviä ja että järjestelmien avulla olisi aloitettava tasavertainen yhteistyö kaikkien kuuden maan välillä ja samalla lisättävä yhdenmukaistamista EU:n normien ja säännöstön kanssa; |
| --- | --- |

86.

Sosioekonomiset uudistukset

| 87. | on tyytyväinen edistymiseen toimivan markkinatalouden kehittämisessä, vaikka valtion ote onkin yhä vahva, sekä siihen, että covid-19-kriisin vaikutuksia talouteen on onnistuttu lieventämään muun muassa oikea-aikaisilla finanssi- ja rahapoliittisilla tukitoimenpiteillä; kehottaa tästä huolimatta Serbian viranomaisia myöntämään pandemiaan liittyvää kohdennettua tukea haavoittuvassa asemassa oleville kotitalouksille ja yrityksille; panee merkille, että EU on antanut edelleen oleellista tukea Serbialle sen sosioekonomiseen elpymiseen ja välittömiin lääketieteellisiin tarpeisiin, 10 miljoonan euron lisätuki mukaan lukien; |
| --- | --- |

87.

| 88. | panee huolestuneena merkille, että mitään niistä väitteistä, jotka mainittiin tutkivien journalistien laatimassa aiemmassa raportissa hallituksen harjoittamasta covid-19-tilastojen manipuloinnista poliittisiin tarkoituksiin, ei ole tutkittu; korostaa, että luottamus ja avoimuus ovat erityisen tärkeitä hallituksen toimissa covid-19-pandemian torjumiseksi, ja kehottaa siksi Serbian hallitusta toimittamaan kansalaisille kaikki asiaa koskevat tilastot; |
| --- | --- |

88.

| 89. | toteaa, että parannuksista huolimatta työmarkkinoilla on edelleen rakenteellisia ongelmia sekä väestörakenteeseen ja muuttoliikkeeseen liittyviä haasteita; kehottaa Serbiaa parantamaan naisten asemaa työmarkkinoilla ja räätälöimään koulutusta vielä paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin, erityisesti ammatillisen koulutuksen alalla ja vihreän ja digitaalisen siirtymän yhteydessä; |
| --- | --- |

89.

| 90. | on erittäin huolestunut sosioekonomisesta tilanteesta useilla Etelä-Serbian alueilla; kehottaa Serbian hallitusta tutkimaan kaikki väitteet, jotka koskevat sosiaalihuollon välineiden käyttöä äänestäjien painostamiseksi erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien ja romanivähemmistöön kuuluvien keskuudessa; kehottaa Serbian hallitusta vastaamaan köyhyyden ja työttömyyden asettamiin haasteisiin näissä ja muissa maan osissa ja varmistamaan, että sosiaali- ja työllisyyspolitiikoilla on riittävät taloudelliset ja institutionaaliset resurssit; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa Serbiaa parantamaan valmiuksiaan tuottaa tilastoja ja suorittamaan väestönlaskennan noudattaen tiukimpia kansainvälisiä normeja ja ottaen työhön mukaan riippumattomia tarkkailijoita; |
| --- | --- |

91.

| 92. | on erittäin huolissaan Serbiaa vaivaavasta väestökadosta ja sen inhimillisen pääoman jatkuvasta poismuutosta; pitää myönteisinä Serbian hallituksen aloitteita ja innovatiivisia toimintatapoja näiden suuntausten, muun muassa väestörakenteen muutoksen, torjumiseksi tekemällä yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen kanssa eri alojen kohdennetuilla toimilla väestörakenteeseen liittyvien uhkien torjumiseksi, koska väkiluvun jatkuva pieneneminen on edelleen talouskehityksen keskeinen haaste; kehottaa uutta hallitusta kiinnittämään enemmän huomiota nuorisopolitiikkaan; toteaa, että raja-alueiden sosioekonomista kehitystä on pyrittävä entisestään edistämään niiden väestökadon ehkäisemiseksi; muistuttaa, että IPA III -välineen rajatylittävää yhteistyötä koskevia ohjelmia voitaisiin käyttää tähän tarkoitukseen; |
| --- | --- |

92.

| 93. | panee tyytyväisenä merkille pieniä ja keskisuuria yrityksiä tukevien ohjelmien täytäntöönpanon ja erityisesti pk-yritysten lainanottokustannusten pienentämisen; kehottaa Serbiaa puuttumaan jäljellä oleviin puutteisiin, kuten epävakaaseen liiketoimintaympäristöön ja epäreiluun kilpailuun; pitää myönteisenä Serbian osallistumista Länsi-Balkanin alueellisten markkinoiden yhdentymisprosessiin, jonka lisäksi pidemmälle menevällä taloudellisella yhdentymisellä EU:n sisämarkkinoihin houkutellaan tarvittavia investointeja ja luodaan uusia mahdollisuuksia kansalaisille ja elinkeinoelämälle; |
| --- | --- |

93.

| 94. | toteaa jälleen olevansa huolestunut Serbian kasvavasta riippuvuudesta Kiinan investoinneista ja niistä suurista lainoista, jotka Serbian on maksettava takaisin Kiinalle; kehottaa Serbian viranomaisia parantamaan strategisesta yhteistyöstä tehtyihin kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvien Kiinan, Venäjän ja muiden ei-demokraattisten ulkomaisten investointien avoimuutta erittäin saastuttavilla teollisuudenaloilla ja vahvistamaan ympäristövaikutusten arviointia koskevien vaatimusten lakisääteistä noudattamista; pitää valitettavana kiinalaisten ohjusjärjestelmien äskettäistä toimittamista Serbiaan; |
| --- | --- |

94.

| 95. | korostaa, että Länsi-Balkanin maat on asetettava keskeiselle sijalla EU:n Global Gateway -aloitteessa ja niille on tarjottava avoin ja kestävä investointivaihtoehto Kiinan ja muiden autoritaaristen hallintojen investoinneille ja lainoille; |
| --- | --- |

95.

| 96. | panee merkille pakkolunastusta koskevan lain muutosten peruuttamisen ja kehottaa käymään asiasta laajemman julkisen keskustelun; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pitää myönteisinä parannuksia rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnassa mutta kehottaa parantamaan tuloksia rahanpesutapausten tutkinnassa; toteaa, että infrastruktuuri ja rakennusala ovat merkittäviä laittomien varojen lähteitä, ja kannustaa Serbiaa minimoimaan laittomien rahavirtojen riskin rakennusalalla sekä vähentämään verovilppiä ja korruptiota infrastruktuurialalla; kehottaa Serbiaa varmistamaan, että rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) suosituksia hyödynnetään vilpittömässä mielessä; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ilmaisee huolensa siitä, ettei nk. luetteloa koskevassa tapauksessa, jossa on kyse valtion viranomaisten harjoittamasta oikeudellisen kehyksen väärinkäytöstä tiettyjä hallituksen politiikkaan kriittisesti suhtautuvia kansalaisjärjestöjä ja tiedotusvälineitä vastaan, ole edistytty; muistuttaa Serbian valtiovarainministeriön rahanpesun torjunnasta vastaavalle Serbian hallinnolle esitetystä kehotuksesta tutkia nämä kysymykset perusteellisesti; |
| --- | --- |

98.

| 99. | muistuttaa IPA III -välineestä ja Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelmasta myönnettävän rahoituksen ehdollisuudesta; tunnustaa IPA III -välineen ja talous- ja investointisuunnitelman merkityksen uudistusprosessin, vihreän siirtymän, kestävien yhteyksien, inhimillisen pääoman, kilpailukyvyn ja osallistavan kasvun tukemisessa sekä alueellisen ja rajat ylittävän yhteistyön vahvistamisessa; |
| --- | --- |

99.

Ympäristö, energia ja liikenne

| 100. | suhtautuu myönteisesti konkreettisiin toimiin, joita on toteutettu hiilivoimaloiden asteittaiseksi sulkemiseksi; on erittäin huolestunut siitä, että nykyisistä ilmasto- ja ympäristöhaasteista huolimatta Serbia investoi edelleen uuteen hiilivoimalaan; kehottaa viranomaisia hyväksymään yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman, joka on Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vuodeksi 2050 asetetun nollapäästötavoitteen ja Länsi-Balkanin vihreän toimintaohjelman mukainen; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kehottaa kansallisia viranomaisia panemaan nopeasti täytäntöön uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevan lain ja käymään laajempaa julkista keskustelua energiakäänteestä ja meneillään olevasta kymmenien pienten vesivoimalaitosten rakentamisesta; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kehottaa Serbiaa tehostamaan toimia energiahuoltonsa ja energialähteiden yhdistelmänsä monipuolistamiseksi ja erityisesti vähentämään riippuvuuttaan Venäjästä sekä lisäämään investointeja ja nykyaikaistamaan energiainfrastruktuuria, jotta tarvittava siirtyminen fossiilisista polttoaineista uusiutuviin energialähteisiin voidaan toteuttaa; korostaa tässä yhteydessä Bulgarian kanssa rakennettavan yhdysputken merkitystä; kehottaa komissiota varmistamaan, että IPA-varoilla edistetään ilmastoneutraalin talouden kehittämistä Serbiaan täysin Pariisin sopimusten ja EU:n hiilestä irtautumista koskevien tavoitteiden mukaisesti, ja antamaan tarvittavaa teknistä tukea tämän tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

102.

| 103. | korostaa, että energia-alan tehottomuus vaikuttaa ratkaisevasti maan yleiseen taloudelliseen kilpailukykyyn, ja kehottaa maata pyrkimään määrätietoisesti siirtymään vihreään ja kiertotalouteen poistamalla asteittain käytöstä fossiiliset energialähteet ja lisäämällä merkittävästi resurssien ja materiaalien kierrätysastetta; |
| --- | --- |

103.

| 104. | panee huolestuneena merkille, että Serbia on jatkuvasti jättänyt noudattamatta ja näin ollen rikkonut energiayhteisösopimusta, ja kehottaa Serbiaa noudattamaan tätä sopimusta ja saattamaan energia-alan toimensa kolmannen energiapaketin ja EU:n energiapolitiikan mukaisiksi; |
| --- | --- |

104.

| 105. | toteaa jälleen olevansa huolissaan ilmansaasteiden suuresta määrästä ja kehottaa viranomaisia nopeuttamaan ilmanlaatusuunnitelmien täytäntöönpanoa; pitää valitettavana, että monet paikat Serbiassa, kuten Belgrad, Smederevo ja Bor sekä Kolubaran ja Tamnavan laaksot, ovat usein ilmanlaadun suhteen maailman saastuneimpien alueiden luettelossa; kehottaa viranomaisia ryhtymään nopeasti toimiin ilmanlaadun parantamiseksi erityisesti suurkaupungeissa ja teollisuusalueilla; korostaa, että on tärkeää löytää kestäviä ratkaisuja ja rajoittaa ruskohiilen ja muun vähäenergisen hiilen käyttöä energiantuotannossa sekä lämmityksessä; |
| --- | --- |

105.

| 106. | on erittäin huolissaan Kiinan rahoittamista hiilivoiman tuotantohankkeista ja niiden vaikutuksesta ympäristöön ja ilmanlaatuun; panee merkille, että ilmansuojeluohjelman hyväksymisprosessi on parhaillaan käynnissä, ja suhtautuu myönteisesti pienimuotoisiin avustuksiin kunnille ilmanlaadun ja jätehuollon parantamiseksi sekä ilman pilaantumisen vähentämiseen tähtäävien hankkeiden täytäntöönpanon rahoittamiseksi Serbiassa; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pitää edelleen valitettavana, että alueella toimivien kaivosten aiheuttamaan Dragovištitsa-joen saastumiseen ei ole puututtu ja että tällä on haitallinen vaikutus paikallisten ihmisten terveyteen ja ympäristöön; |
| --- | --- |

107.

| 108. | korostaa tarvetta parantaa jätehuoltolainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa ja vauhdittaa jätehierarkiaa ja kiertotaloutta koskevien toimenpiteiden käyttöönottoa ja toteuttamista; |
| --- | --- |

108.

| 109. | panee merkille, että litiumin louhinta- ja jalostushankkeelta Länsi-Serbiassa on peruutettu etsintäluvat; kehottaa Serbian viranomaisia olemaan täysin avoimia tässä prosessissa ja tekemään kattavan vaikutustenarvioinnin, mukaan lukien asianomaisten paikallisyhteisöjen julkiset kuulemiset lupien myöntämisen yhteydessä; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ilmaisee syvän huolensa vakavista korruptio- ja oikeusvaltio-ongelmista ympäristökysymyksissä sekä infrastruktuurihankkeiden yleisestä avoimuuden puutteesta ja niiden ympäristövaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten arviointien puuttumisista; panee tässä yhteydessä merkille EU:n liittymisneuvottelujen neljännen kokonaisuuden ”Vihreä toimintaohjelma ja kestävät yhteydet” avaamisen; kehottaa seuraamaan ympäristömielenosoituksissa esiin tuotuja oikeutettuja huolenaiheita ja puuttumaan näihin ongelmiin neuvottelujen aikana; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kehottaa lisäämään suojeltujen Serbian alueiden kokonaispinta-alaa ja varmistamaan toimenpiteiden täytäntöönpanon ja riittävän rahoituksen luonnonsuojelun alalla; kehottaa soveltamaan johdonmukaisesti luonnonsuojelulakia ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevaa lakia, jotta voidaan pysäyttää kaikki haitalliset hankkeet suojelualueilla; |
| --- | --- |

111.

| 112. | suhtautuu myönteisesti jätehuolto-ohjelman hyväksymiseen ja panee merkille, että jätehuolto-ohjelman vuosiksi 2022–2024 hyväksytyn toimintasuunnitelman julkinen esittelyprosessi on käynnissä; toteaa, että on otettu käyttöön ekologinen tietojärjestelmä, jonka avulla kansalaiset voivat ilmoittaa ympäristöongelmista; |
| --- | --- |

112.

| 113. | kehottaa tarkastelemaan kaikkia tähän mennessä rakennettuja pieniä vesivoimalaitoshankkeita ja sitä, onko lainsäädäntöä ja menettelyjä noudatettu asianmukaisesti kaikissa myönnetyissä luvissa; vaatii välittömiä toimenpiteitä jokien ennallistamiseksi tilaan, jossa ne olivat ennen pienten vesivoimalaitosten rakentamista, kaikissa tapauksissa, joissa on selvästi rikottu lakia, kuten Rakitan tapauksessa; kehottaa poistamaan käytöstä laitokset, jotka ovat vaaraksi rannoille, järville, vesistöille ja pohjavedelle; korostaa tarvetta valvoa kaikkia vesivaroja vaarantavia hankkeita, jotka olisi sisällytettävä niiden hankkeiden luetteloon, joista on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi; kehottaa harkitsemaan uudelleen Jaroslav Cernin vesihuoltoinstituutin yksityistämistä; |
| --- | --- |

113.

| 114. | suhtautuu myönteisesti Serbian edistymiseen rautatiejärjestelmän uudistamisessa; kehottaa Serbiaa varmistamaan, että sen liikenneinfrastruktuuriin tehtävät investoinnit ovat EU:n kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategian mukaisia ja tuottavat Serbian taloudelle mahdollisimman suuren hyödyn; |
| --- | --- |

114.

o

o o

| 115. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Serbian presidentille, hallitukselle ja kansalliskokoukselle. |
| --- | --- |

115.

---

(1)  EUVL L 278, 18.10.2013, s. 16.

(2)  EUVL L 330, 20.9.2021, s. 1.

(3)  EUVL L 111, 8.4.2022, s. 1.

(4)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 129.

(5)  EUVL C 494, 8.12.2021, s. 172.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0506.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0511.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0064.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/118

---

P9_TA(2022)0285

Kosovoa koskeva vuoden 2021 kertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 Kosovoa koskevasta komission vuoden 2021 kertomuksesta (2021/2246(INI))

(2023/C 47/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Kosovon välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (1), joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Kosovon välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (1), joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2016,

| — | ottaa huomioon 1 päivästä elokuuta 2017 voimassa olleen Euroopan unionin ja Kosovon välisen puitesopimuksen (2) yleisistä periaatteista Kosovon osallistumiselle unionin ohjelmiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1 päivästä elokuuta 2017 voimassa olleen Euroopan unionin ja Kosovon välisen puitesopimuksen (2) yleisistä periaatteista Kosovon osallistumiselle unionin ohjelmiin,

| — | ottaa huomioon 19. ja 20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. ja 20. kesäkuuta 2003 Thessalonikissa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmät,

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2018 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Sofian julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2018 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Sofian julistuksen,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Zagrebin julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Zagrebin julistuksen,

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Brdon julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2021 pidetyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksen antaman Brdon julistuksen,

| — | ottaa huomioon 28. elokuuta 2014 käynnistetyn Berliinin prosessin ja 5. heinäkuuta 2021 pidetyn kahdeksannen Berliinin prosessin huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. elokuuta 2014 käynnistetyn Berliinin prosessin ja 5. heinäkuuta 2021 pidetyn kahdeksannen Berliinin prosessin huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 Sofiassa pidetyn huippukokouksen, yhteisistä alueellisista markkinoista 9. marraskuuta 2020 annetun Länsi-Balkanin johtajien julkilausuman ja Länsi-Balkanin vihreästä toimintaohjelmasta 10. marraskuuta 2020 annetun Sofian julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 Sofiassa pidetyn huippukokouksen, yhteisistä alueellisista markkinoista 9. marraskuuta 2020 annetun Länsi-Balkanin johtajien julkilausuman ja Länsi-Balkanin vihreästä toimintaohjelmasta 10. marraskuuta 2020 annetun Sofian julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 1999 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244, 22. heinäkuuta 2010 annetun Kansainvälisen tuomioistuimen neuvoa-antavan lausunnon Kosovon yksipuolisen itsenäisyysjulistuksen kansainvälisen oikeuden mukaisuudesta ja 9. syyskuuta 2010 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 64/298, jossa pantiin merkille Kansainvälisen tuomioistuimen lausunnon sisältö ja pidettiin myönteisenä EU:n valmiutta helpottaa Serbian ja Kosovon välistä vuoropuhelua, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 1999 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244, 22. heinäkuuta 2010 annetun Kansainvälisen tuomioistuimen neuvoa-antavan lausunnon Kosovon yksipuolisen itsenäisyysjulistuksen kansainvälisen oikeuden mukaisuudesta ja 9. syyskuuta 2010 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 64/298, jossa pantiin merkille Kansainvälisen tuomioistuimen lausunnon sisältö ja pidettiin myönteisenä EU:n valmiutta helpottaa Serbian ja Kosovon välistä vuoropuhelua,

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2013 tehdyn ensimmäisen sopimuksen Serbian ja Kosovon hallitusten välisten suhteiden normalisointia koskevista periaatteista ja 25. elokuuta 2015 tehdyt sopimukset sekä käynnissä olevan EU:n tukeman vuoropuhelun suhteiden normalisoimiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2013 tehdyn ensimmäisen sopimuksen Serbian ja Kosovon hallitusten välisten suhteiden normalisointia koskevista periaatteista ja 25. elokuuta 2015 tehdyt sopimukset sekä käynnissä olevan EU:n tukeman vuoropuhelun suhteiden normalisoimiseksi,

| — | ottaa huomioon Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta (EULEX Kosovo) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP muuttamisesta 3. kesäkuuta 2021 tehdyn neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/904 (3), jolla jatkettiin operaation toimeksiantoa 14 päivään kesäkuuta 2023 saakka, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta (EULEX Kosovo) hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP muuttamisesta 3. kesäkuuta 2021 tehdyn neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/904 (3), jolla jatkettiin operaation toimeksiantoa 14 päivään kesäkuuta 2023 saakka,

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (COM(2020)0057),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641) ja 6. lokakuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans” (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma” (COM(2020)0641) ja 6. lokakuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans” (SWD(2020)0223),

| — | ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15. syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta 15. syyskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1529 (4),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2021)0644) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Kosovo 2021 Report” (SWD(2021)0292), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2021)0644) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Kosovo 2021 Report” (SWD(2021)0292),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2021 annetun komission arvion Kosovon talousuudistusohjelmasta 2021–2023 (SWD(2021)0093) sekä neuvoston 12. heinäkuuta 2021 antamat EU:n sekä Länsi-Balkanin maiden ja Turkin välisen talous- ja rahoitusalan vuoropuhelun yhteiset päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2021 annetun komission arvion Kosovon talousuudistusohjelmasta 2021–2023 (SWD(2021)0093) sekä neuvoston 12. heinäkuuta 2021 antamat EU:n sekä Länsi-Balkanin maiden ja Turkin välisen talous- ja rahoitusalan vuoropuhelun yhteiset päätelmät,

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon Länsi-Balkanin tukemisesta covid-19:n torjunnassa ja pandemian jälkeisessä elpymisessä (COM(2020)0315),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta (Kosovo) (COM(2016)0277) ja 28. maaliskuuta 2019 vahvistamansa kannan komission ehdotuksesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta (Kosovo) (COM(2016)0277) ja 28. maaliskuuta 2019 vahvistamansa kannan komission ehdotuksesta (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunnan Kosovossa 2021 pidettyjä kunnallisvaaleja koskevan loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunnan Kosovossa 2021 pidettyjä kunnallisvaaleja koskevan loppuraportin,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 7. joulukuuta 2021 pidetyn EU:n ja Kosovon vakautus- ja assosiaationeuvoston neljännen kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 7. joulukuuta 2021 pidetyn EU:n ja Kosovon vakautus- ja assosiaationeuvoston neljännen kokouksen,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista,

| — | ottaa huomioon 10. tammikuuta 2022 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”EU:n tuki oikeusvaltioperiaatteen edistämiselle Länsi-Balkanilla: perustavanlaatuiset ongelmat istuvat edistämispyrkimyksistä huolimatta sitkeässä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. tammikuuta 2022 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”EU:n tuki oikeusvaltioperiaatteen edistämiselle Länsi-Balkanilla: perustavanlaatuiset ongelmat istuvat edistämispyrkimyksistä huolimatta sitkeässä”,

| — | ottaa huomioon neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen Länsi-Balkanista vuoden 2020 huippukokouksen jälkeen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen Länsi-Balkanista vuoden 2020 huippukokouksen jälkeen (6),

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kosovon parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan 4. ja 5. marraskuuta 2021 ja 9. ja 10. maaliskuuta 2022 pidettyjen seitsemännen ja kahdeksannen kokouksen julkilausuman ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kosovon parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan 4. ja 5. marraskuuta 2021 ja 9. ja 10. maaliskuuta 2022 pidettyjen seitsemännen ja kahdeksannen kokouksen julkilausuman ja suositukset,

| — | ottaa huomioon yhteisen julkilausuman, joka annettiin Euroopan parlamentin puhemiehen koolle kutsumassa, Länsi-Balkanin maiden parlamenttien johtajien kanssa järjestetyssä Euroopan parlamentin ja edellä mainittujen maiden parlamenttien 28. kesäkuuta 2021 pidetyssä toisessa puhemiesten huippukokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen julkilausuman, joka annettiin Euroopan parlamentin puhemiehen koolle kutsumassa, Länsi-Balkanin maiden parlamenttien johtajien kanssa järjestetyssä Euroopan parlamentin ja edellä mainittujen maiden parlamenttien 28. kesäkuuta 2021 pidetyssä toisessa puhemiesten huippukokouksessa,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kyseisestä maasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kyseisestä maasta,

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman Kosovoa koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman Kosovoa koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (7),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteistyöstä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi Länsi-Balkanilla (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhteistyöstä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi Länsi-Balkanilla (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0179/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0179/2022),

| A. | ottaa huomioon, että kutakin laajentumisprosessissa mukana olevaa maata arvioidaan sen omien ansioiden perusteella ja että tarvittavien uudistusten toteuttaminen määräävät liittymisen aikataulun ja edistymisen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kutakin laajentumisprosessissa mukana olevaa maata arvioidaan sen omien ansioiden perusteella ja että tarvittavien uudistusten toteuttaminen määräävät liittymisen aikataulun ja edistymisen;

| B. | ottaa huomioon, että viisi jäsenvaltiota ei ole tunnustanut Kosovoa itsenäiseksi valtioksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että viisi jäsenvaltiota ei ole tunnustanut Kosovoa itsenäiseksi valtioksi;

| C. | toteaa, että demokratia ja oikeusvaltio ovat EU:n arvopohjan muodostavat perusarvot; katsoo, että tarvitaan perusteellisia ja kattavia uudistuksia, jotta voidaan vastata näillä aloilla vielä jäljellä oleviin haasteisiin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että demokratia ja oikeusvaltio ovat EU:n arvopohjan muodostavat perusarvot; katsoo, että tarvitaan perusteellisia ja kattavia uudistuksia, jotta voidaan vastata näillä aloilla vielä jäljellä oleviin haasteisiin;

| D. | ottaa huomioon, että Serbian ja Kosovon välinen kattava, oikeudellisesti sitova normalisointisopimus on ratkaisevan tärkeä molemmille maille niiden edistymiseksi kohti EU-jäsenyyttä; katsoo, että tällainen sopimus edistäisi merkittävästi alueen yleistä vakautta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Serbian ja Kosovon välinen kattava, oikeudellisesti sitova normalisointisopimus on ratkaisevan tärkeä molemmille maille niiden edistymiseksi kohti EU-jäsenyyttä; katsoo, että tällainen sopimus edistäisi merkittävästi alueen yleistä vakautta;

| E. | ottaa huomioon, että Kosovolle ei ole myönnetty viisumivapautta, vaikka kaikki arviointiperusteet on täytetty vuodesta 2018; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Kosovolle ei ole myönnetty viisumivapautta, vaikka kaikki arviointiperusteet on täytetty vuodesta 2018;

| F. | ottaa huomioon, että Kosovo on edistynyt merkittävästi korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Kosovo on edistynyt merkittävästi korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on Kosovon tärkein kauppakumppani – vuonna 2020 sen osuus maan kokonaisviennistä oli 33 prosenttia ja sen osuus kokonaistuonnista 50 prosenttia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on Kosovon tärkein kauppakumppani – vuonna 2020 sen osuus maan kokonaisviennistä oli 33 prosenttia ja sen osuus kokonaistuonnista 50 prosenttia;

| H. | toteaa, että EU on yhä Kosovon tärkein strateginen kumppani ja tukee Kosovon sitoutumista Euroopan yhdentymiseen, erityisesti IPA III:n, Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman ja makrotaloudellisen rahoitusavun avulla; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että EU on yhä Kosovon tärkein strateginen kumppani ja tukee Kosovon sitoutumista Euroopan yhdentymiseen, erityisesti IPA III:n, Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman ja makrotaloudellisen rahoitusavun avulla;

| I. | ottaa huomioon, että EU on Kosovon suurin rahoitustuen antaja ja että Kosovo sai IPA-välineestä vuosina 2007–2020 yhteensä 1,21 miljardia euroa liittymistä valmistelevaa tukea; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU on Kosovon suurin rahoitustuen antaja ja että Kosovo sai IPA-välineestä vuosina 2007–2020 yhteensä 1,21 miljardia euroa liittymistä valmistelevaa tukea;

| J. | ottaa huomioon, että komissio hyväksyi IPA II-välineessä 70 miljoonan euron paketin, jolla autetaan rahoittamaan Länsi-Balkanin maiden mahdollisuuksia päästä osallisiksi EU:n jäsenvaltioiden covid-19-rokotehankinnoista; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio hyväksyi IPA II-välineessä 70 miljoonan euron paketin, jolla autetaan rahoittamaan Länsi-Balkanin maiden mahdollisuuksia päästä osallisiksi EU:n jäsenvaltioiden covid-19-rokotehankinnoista;

| K. | ottaa huomioon, että IPA III-välineestä annettavaan tukeen liittyy tiukkoja ehtoja ja että välineessä määrätään tuen mukauttamisesta ja keskeyttämisestä, jos demokratia-, ihmisoikeus- ja oikeusvaltiokehitys taantuu; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että IPA III-välineestä annettavaan tukeen liittyy tiukkoja ehtoja ja että välineessä määrätään tuen mukauttamisesta ja keskeyttämisestä, jos demokratia-, ihmisoikeus- ja oikeusvaltiokehitys taantuu;

Sitoutuminen laajentumiseen

| 1. | suhtautuu myönteisesti Kosovon jatkuvaan sitoumukseen edistää EU:hun liittyviä uudistuksia sekä siihen, että sen poliittiset puolueet tukevat ylivoimaisen yksimielisesti lähentymistä Eurooppaan ja eurooppalaista identiteettiä, kuten myös väestöstä ylivoimainen enemmistö; panee merkille Kosovon parlamentin vahvan enemmistön parlamenttivaalien jälkeen ja kehottaa hallitusta hyödyntämään vakaata enemmistöään edistääkseen kiireellisesti tarvittavia uudistuksia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita asettamaan laajentumisen etusijalle ja toteuttamaan luvatut edut, kun ehdot on täytetty, sekä parantamaan EU:n kansalaisten kanssa tapahtuvaa tiedonvaihtoa laajentumisesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää myönteisenä, että poliittinen vakaus on lisääntynyt ja hallitus on sitoutunut vahvasti etenemään edelleen kohti EU:n jäsenyyttä, mistä on osoituksena eurooppalaisen uudistusohjelman II toimintasuunnitelman ja vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoa koskevan kansallisen ohjelman vuosiksi 2022–2026 hyväksyminen; korostaa tarvetta vahvistaa hallinnollisia valmiuksia ja ottaa Kosovon toimielimissä käyttöön johdonmukainen koordinointirakenne niiden tehokasta täytäntöönpanoa varten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | antaa tunnustusta siitä, että 14. helmikuuta 2021 pidetyt ennenaikaiset parlamenttivaalit sekä 17. lokakuuta ja 14. marraskuuta 2021 pidetyt kunnallisvaalit sujuivat rauhanomaisesti ja järjestäytyneesti; pitää kuitenkin valitettavana naisten vähäistä edustusta ehdokasluetteloissa sekä poliittisen kilpailun ja valinnan- ja ilmaisunvapauden rajallisuutta Kosovon serbien asuttamissa kunnissa, kuten EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan raporteissa todetaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää myönteisenä, että Kosovon kansalliskokous asetti 13. huhtikuuta 2021 vaaliuudistusta käsittelevän tilapäisen valiokunnan; kehottaa Kosovoa korjaamaan vaaliprosessin pitkäaikaiset puutteet kiireellisesti erityisesti kampanjasääntöjen, ulkomailla asuvien kansalaisten äänestämisen ja äänestäjäluetteloiden oikeellisuuden osalta; pitää valitettavana, että monet EU:n aiempien vaalitarkkailuvaltuuskuntien vuoden 2013 jälkeen antamista suosituksista ovat jääneet toteuttamatta, ja korostaa, että nämä vakavasti myöhässä olevat uudistukset edellyttävät poliittisten puolueiden ja kansalaisyhteiskunnan vahvaa poliittista sitoutumista ja merkityksellistä osallistumista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää erittäin valitettavana, että neuvosto ei ole onnistunut toteuttamaan Kosovoa koskevaa viisumivapausjärjestelmää; korostaa täyttä solidaarisuutta ja myötätuntoa maan kansalaisia kohtaan; kehottaa jälleen jäsenvaltioita neuvostossa etenemään pikaisesti Kosovon kansalaisia koskevan viisumivapausjärjestelmän hyväksymisessä, koska Kosovo on edelleen ainoa Länsi-Balkanin maa, jolla ei ole viisumivapausjärjestelmää, vaikka se on täyttänyt kaikki vaatimukset vuodesta 2018 alkaen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että viisumivapauden puute haittaa EU:n ohjelmien täytäntöönpanoa ja vaikuttaa suoraan Kosovon kansalaisiin ja vahvistaa samalla rikollisverkostoja; toteaa, että lisäviivästykset heikentävät EU:n uskottavuutta ja mainetta luotettavana kumppanina ja vakavana geopoliittisena toimijana ja voisivat vaikuttaa siten myös Kosovon ja Serbian väliseen vuoropuheluun; korostaa viisumivapauden mahdollisuuksia tuoda Kosovoa lähemmäksi EU:ta helpottamalla matkustamista, kulttuuri- ja koulutusvaihtoa sekä liiketoimintaa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tukee täysin Kosovon hakemusta liittyä Euroopan neuvoston jäseneksi ja kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita tukemaan sen liittymispyrkimyksiä, kuten myös pyrkimyksiä liittyä muihin kansainvälisiin järjestöihin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee myös merkille Kosovon aikomuksen hakea Euroopan unionin jäsenyyttä vuonna 2022 ehdokasmaan aseman saamiseksi, mutta korostaa, että mitään ehdokasmaata tai mahdollista ehdokasmaata koskevaa nopeutettua menettelyä ei ole, ja muistuttaa, että kaikkia jäseniksi pyrkiviä maita arvioidaan niiden omien ansioiden perusteella siltä osin kuin on kyse kriteerien ja yhteisten eurooppalaisten arvojen täyttämisestä, täytäntöönpanosta ja noudattamisesta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että edistyminen Serbian-suhteiden normalisoinnissa vastavuoroisen tunnustamisen pohjalta on välttämätön ennakkoedellytys sille, että molemmat maat voivat edistyä kohti EU-jäsenyyttä; panee merkille, että Kosovo on täysin sitoutunut edistymään Serbian kanssa käytävissä neuvotteluissa vielä kesken olevien kysymysten ratkaisemiseksi molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla ja kannustaa Kosovon viranomaisia keskittämään ponnistelunsa Pristinan ja Belgradin välisen vuoropuhelun edistämiseen ja toteuttamiseen ja välttämään luomasta kansalaisille uutta pettymyksen aihetta hakemalla EU:n jäsenyyttä ennenaikaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että Kosovon itsenäisyys on peruuttamaton; pitää myönteisenä, että Israel on tunnustanut Kosovon 4. syyskuuta 2020; pitää valitettavana, että viisi EU:n jäsenvaltiota ei ole vielä tunnustanut Kosovoa, ja kehottaa jälleen niitä tekemään niin välittömästi ja vahvistamaan sen EU-jäsenyyttä koskevia näkymiä; toteaa, että EU on Kosovon suurin avunantaja, kauppakumppani ja sijoittaja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan on erittäin huolestuttava Länsi-Balkanin maiden ja erityisesti Kosovon kansalaisten kannalta; suhtautuu myönteisesti Kosovon kansalliskokouksen hyväksymään päätöslauselmaan, jossa tuomitaan voimakkaasti Venäjän federaation sotilaallinen hyökkäys ja tunkeutuminen Ukrainaan, ja kiittää Kosovoa sen nopeasta mukautumisesta EU:n noudattamaan linjaan ottamalla käyttöön Venäjän vastaisia pakotteita ja sen osoittamasta vahvasta solidaarisuudesta Ukrainaa kohtaan, mikä tekee Kosovosta erittäin luotettavan kumppanin, joka on ankkuroitunut lujasti eurooppalaisiin ja transatlanttisiin liittolaisiin; pitää myönteisenä Kosovon valmiutta ottaa vastaan ukrainalaisia pakolaisia ja toimien toteuttamista heidän tukemisekseen, mukaan lukien ”Journalists in Residence” -ohjelman täytäntöönpano, jonka avulla ukrainalaiset toimittajat voivat asua ja työskennellä Kosovossa; panee helpottuneena merkille, että viime aikoina ei ole raportoitu Kosovon turvallisuuteen ja alueelliseen koskemattomuuteen kohdistuvista vakavista uhista; korostaa, että pohjoisen yhdentyminen ja lisätoimet Kosovon serbien jokapäiväisen elämän parantamiseksi voivat edistää olennaisesti maan yleistä vakaus- ja turvallisuustilannetta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti EU:n ehdokasmaan aseman myöntämiseen Ukrainalle ja Moldovalle Eurooppa-neuvoston kokouksessa 23. ja 24. kesäkuuta 2022; muistuttaa, että EU:n laajentumisprosessin uskottavuuden säilyttämiseksi pitkään jatkuneen sitoutumisen kaikkiin kuuteen Länsi-Balkanin maahan on säilyttävä ja että niiden rinnakkaisen etenemisen on jatkuttava järkkymättä ansioiden, poliittisen yhdenmukaistamisen, kansainvälisissä asioissa osoitettavan solidaarisuuden ja sovittujen sitoumusten pohjalta; kehottaa lisäämään laajentumisprosessin dynaamisuutta; |
| --- | --- |

13.

Demokratia ja oikeusvaltioperiaate

| 14. | pitää myönteisenä, että terrorismin torjuntaa pyritään tehostamaan muun muassa hyväksymällä oikeusvaltiostrategia ja toimintasuunnitelma vuosiksi 2021–2026, ja korostaa täytäntöönpanon keskeistä merkitystä; kiittää Kosovoa siitä, että se on noussut 17 sijaa vuoden 2021 Transparency Internationalin korruptioindeksissä; kannustaa Kosovoa parantamaan edelleen tuloksiaan korkean tason korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa ja tutkimaan täysimääräisesti kaikki mahdolliset yhteydet poliittiseen valtaan; kehottaa Kosovon viranomaisia tehostamaan edelleen järjestäytyneeseen rikollisuuteen, myös ihmiskauppaan ja huumausainekauppaan, liittyvien tapausten tutkintaa ja syytteeseenpanoa ja olemaan aktiivisempi rahanpesun torjunnassa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on tyytyväinen Kosovon pyrkimyksiin torjua terrorismia ja väkivaltaista ääriliikehdintää ja palauttaa kotimaihinsa ja kotouttaa ulkomaisia taistelijoita; kannustaa Kosovoa hyväksymään uuden strategian terrorismiin johtavan väkivaltaisen ääriliikehdinnän ja radikalismin ehkäisemiseksi ottaen huomioon, että edellisen strategian täytäntöönpano kärsi instituutioiden välisen koordinoinnin ja rahoitusvälineiden puutteesta; kehottaa tekemään aktiivista alueellista yhteistyötä mahdollisen terroritoiminnan torjumiseksi ja terrorismin rahoitukseen tarkoitettujen rahavirtojen katkaisemiseksi sekä lisäämään koordinointia ja tietojenvaihtoa Kosovon tasavallan ja EU:n asiaankuuluvien turvallisuusyksiköiden ja virastojen välillä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on huolissaan siitä, että oikeuslaitos on edelleen tehoton ja altis poliittiselle vaikuttamiselle; suhtautuu tältä osin myönteisesti syyttäjäjärjestelmän uudistamista koskeviin ehdotuksiin ja korostaa, että Venetsian komission lausunto olisi otettava täysimääräisesti huomioon niiden täytäntöönpanossa; korostaa, että tämä on äärimmäisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa oikeuslaitoksen peruuttamaton poliittinen riippumattomuus ja koskemattomuus ja parantaa Kosovon oikeusjärjestelmän vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kannustaa Kosovoa tehostamaan toimia lainvalvontaviranomaisten valmiuksien lisäämiseksi, varallisuudesta ilmoittamisen täytäntöönpanemiseksi ja rikoksella saatujen varojen takavarikoimiseksi; panee tässä yhteydessä merkille ehdotuksen varojen menetetyksi tuomitsemista koskevasta uudesta virastosta ja muistuttaa, että Venetsian komission lausunto on otettava täysimääräisesti huomioon ennen lainsäädännön etenemistä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille hallituksen suunnitelmat tuomareiden ja syyttäjien tarkastamiseksi ja korostaa Venetsian komission lausunnon merkitystä; korostaa, että tarkastuksia olisi käytettävä viimeisenä keinona, ja vaatii, että EU:n ja Yhdysvaltojen esittämiä varaumia oikeusjärjestelmän mahdollisesta halvaantumisesta ei pidä jättää huomiotta; kannustaa painokkaasti Kosovon viranomaisia hyödyntämään täysimääräisesti jo olemassa olevia mekanismeja ja välineitä oikeusjärjestelmän riippumattomuuden, ammattimaisuuden, tehokkuuden ja tinkimättömyyden parantamiseksi välittömästi; pitää myönteisenä Kosovon viranomaisten ja EU:n välistä yhteistyötä tässä asiassa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää valitettavana, että huolimatta EU:n toistuvista kehotuksista varmistaa ylimmän syyttäjän oikeudenmukainen, avoin ja ansioihin perustuva valinta, Kosovon syyttäjäneuvosto vei valintaprosessin päätökseen huomioimatta näitä periaatteita; |
| --- | --- |

19.

| 20. | suhtautuu myönteisesti ponnisteluihin Kosovon virkamieskunnan ja julkishallinnon muuttamiseksi epäpoliittiseksi ja ammattimaiseksi ja kehottaa Kosovoa tehostamaan julkishallinnon ja julkisen talouden uudistuksia asteittain ja oikeasuhteisesti; muistuttaa kilpailukykyisen, ansioihin perustuvan, avoimen ja oikeudenmukaisen prosessin kautta nimitetyn terveen, epäpoliittisen ja kansalaiskeskeisen julkishallinnon tärkeydestä; pitää myönteisenä edistymistä EU:n tukeman kansallisen keskitetyn rikosrekisterien rekisterin perustamisessa ja kehottaa Kosovoa vastaamaan jäljellä oleviin haasteisiin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää myönteisenä, että Kosovon kansalliskokous on viimein hyväksynyt puolueiden rahoitusta ja varallisuudesta ilmoittamista koskevat lait, ja kehottaa panemaan ne määrätietoisesti täytäntöön; pitää valitettavana, että Srpska Listan edustajat boikotoivat jatkuvasti Kosovon kansalliskokouksen puheenjohtajuutta ja että kansalliskokouksen kokouksista poissaolevien kansanedustajien määrä on suuri, mikä johtaa joidenkin esityslistan kohtien jumiutumiseen; pitää myönteisenä, että täysistunnon uusi asetus, jolla otetaan käyttöön taloudellisia seuraamuksia parlamentin jäsenille, jotka eivät perustele poissaoloaan, hyväksyttiin ensimmäisessä käsittelyssä, ja kehottaa hyväksymään sen lopullisesti ja panemaan sen täytäntöön nopeasti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiittää Kosovon elinvoimaista ja rakentavaa kansalaisyhteiskuntaa sen toiminnasta ja sitoutumisesta; kannustaa hallitusta luomaan sen kanssa keskinäiseen luottamukseen perustuvat yhteistyösuhteet ja kunnioittamaan samalla sen riippumattomuutta ja varmistamaan sen merkityksellisen osallistumisen uudistushankkeisiin erityisesti keskeisen lainsäädännön osalta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa hallitusta käsittelemään huolenaiheita asianmukaisesti ja panemaan täytäntöön perustuslakituomioistuimen vuonna 2016 tekemän päätöksen, jossa Visoki Dečanin luostarille myönnetään maa-alueita; on huolissaan siitä, että viranomaiset eivät ole vieläkään panneet täytäntöön tätä tuomioistuimen päätöstä, mikä heikentää hallituksen sitoutumista oikeusvaltioperiaatteen täytäntöönpanoon ja riippumattoman oikeuslaitoksen kunnioittamiseen sekä maan kansainvälistä mainetta; korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön kaikki perustuslakituomioistuimen päätökset; kehottaa hallitusta soveltamaan oikeusvaltioperiaatteen käsitteeseen ei-valikoivaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kiittää Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX) työtä Kosovossa, jonka viranomaisia se on auttanut perustamaan kestäviä ja riippumattomia oikeusvaltioperiaatteen mukaisia toimielimiä; pitää myönteisenä EULEX-operaation toimeksiannon jatkamista sekä väliaikaisen yksikön lähettämistä hiljattain EULEX-operaation yhteydessä muodostetun poliisijoukon valmiuksien vahvistamiseksi; kannustaa Kosovoa jatkamaan yhteistyötään EULEXin sekä tuomioistuimen erityisjaostojen ja erityissyyttäjänviraston kanssa tärkeänä osoituksena Kosovon sitoutumisesta oikeusvaltioperiaatteeseen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee tyytyväisenä merkille Kosovon poliisin ja Europolin heinäkuussa 2020 sopiman työjärjestelyn, joka muodostaa perustan tiiviimmälle yhteistyölle terrorismin ja ääriliikkeiden sekä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, ja kehottaa Kosovon viranomaisia hyödyntämään tätä potentiaalia täysimääräisesti; korostaa tässä yhteydessä, että Interpol on tärkeä väline järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa; pitää valitettavana, että Kosovo ei ole vielä Interpolin jäsen, vaikka se on monin tavoin yrittänyt liittyä siihen, ja kehottaa ottamaan Kosovon mukaan Interpoliin ja EU:n jäsenvaltioita tukemaan ennakoivasti Kosovon pyrkimyksiä liittyä tähän järjestöön; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota panemaan täytäntöön Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 01/2022 esitetyt suositukset ja varmistamaan, että EU:n rahoitustuella tuetaan tehokkaasti oikeusvaltioperiaatteen toteutumista Länsi-Balkanilla, erityisesti laatimalla suuntaviivat IPA III -välineen mukauttamista koskevien säännösten soveltamisesta ja varoja koskevasta tiukemmasta parlamentaarisesta valvonnasta; kehottaa komissiota yhdistämään rahoituksen tiiviimmin oikeusvaltioperiaatteessa tapahtuvaan edistymiseen, lisäämään tukea kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja riippumattomille tiedotusvälineille sekä parantamaan hankkeita koskevaa raportointia ja seurantaa, kuten Euroopan parlamentti on toistuvasti pyytänyt; kehottaa tässä yhteydessä varmistamaan kansainvälisten avunantajien tukemien oikeusvaltio-ohjelmien paremman koordinoinnin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa EU:ta ja Länsi-Balkanin maita luomaan puitteet Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) ja Länsi-Balkanin maiden väliselle hedelmälliselle yhteistyölle, jotta voidaan varmistaa, että EPPO voi käyttää tehokkaasti toimivaltaansa EU:n varojen ja etenkin IPA III:n varojen suhteen; |
| --- | --- |

27.

Perusvapauksien ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen

| 28. | panee merkille, että Kosovon oikeudellinen ja institutionaalinen kehys takaa yleisesti ottaen ihmisoikeuksien, vähemmistöjen oikeuksien ja perusoikeuksien suojelun, mutta huomauttaa, että täytäntöönpano on keskeistä; kehottaa Kosovoa integroimaan vammaiset lapset paremmin oppilaitoksiin; korostaa, että tarvitaan lisätoimia, jotta vammaisille lapsille voidaan tarjota laadukasta koulutusta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää valitettavana, että Kosovon kansalliskokous ei hyväksynyt ehdotusta siviililaiksi ensimmäisessä käsittelyssä, ja kehottaa hyväksymään sen, kun se on toimitettu uudelleen kansalliskokouksen käsiteltäväksi, mikä toisi Kosovon kansalaisille kipeästi kaivattua edistystä, erityisesti parantamalla Kosovon yhteiskunnan kaikkein haavoittuvimpien ryhmien, kuten naisten, lasten ja hblti+-henkilöiden, olosuhteita ja vaikuttaisi myönteisesti Kosovon taloudelliseen kehitykseen; ilmaisee tukensa samaa sukupuolta olevien henkilöiden parisuhteiden sisällyttämiselle lainsäädäntöön Kosovon perustuslain mukaisesti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on huolissaan siitä, että vaikka hlbti+-henkilöitä koskeva lainsäädäntö ja politiikat ovat edenneet, täytäntöönpano on puutteellista; tuomitsee tässä yhteydessä kaiken halventavan, syrjivän ja alentavan puheen hlbti+-yhteisöä ja myös eräitä korkean tason poliitikkoja kohtaan; kehottaa tässä yhteydessä Kosovon johtoa osallistumaan julkisemmin kaikkien Kosovon kansalaisten, myös hlbti+-henkilöiden, perusihmisoikeuksien edistämiseen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää valitettavana, että aloitteet serbiyhteisön ottamiseksi mukaan Kosovon poliittisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin rakenteisiin ovat vain hyvin rajallisia; kehottaa Kosovon hallitusta ja Kosovon serbien edustajia täyttämään lupauksensa sitoutua sisäiseen vuoropuheluun ja olla aidosti yhteydessä riippumattomiin kansalaisyhteiskunnan järjestöihin serbiyhteisöissä, erityisesti pohjoisessa, niiden integroimiseksi menestyksekkäästi; kehottaa EU:ta helpottamaan ja tukemaan edelleen yhteisöjen välisiä ohjelmia; suhtautuu myönteisesti Kosovon viranomaisten pyrkimyksiin torjua rasismia ja puuttua etnisten ryhmien välisiin välikohtauksiin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että Kosovon virallisten kielten oppimisen institutionalisointi ja palvelujen ja tietojen yhtäläinen saatavuus virallisilla kielillä ovat olennaisen tärkeitä; suhtautuu tältä osin myönteisesti Balkanin alueen tutkimuksen osaston perustamiseen Pristinan yliopistoon ja päätökseen avata kielikeskus Kosovon virallisten kielten opiskelua varten; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jälleen lisäämään vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, kuten romanien, aškaalien, egyptiläisten, bosnialaisten, turkkilaisten ja goranien yhteisöjen, sekä vammaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden osallisuutta tarjoamalla heille riittävä terveydenhuolto ja sosiaalinen suojelu, koulutus, oikeussuoja, asuminen, työllistymismahdollisuudet ja muut sosiaaliset ja julkiset palvelut sekä mahdollisuudet osallistua poliittiseen ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon sekä puuttumalla tehokkaasti näiden ryhmien kohtaamiin monialaisiin syrjinnän muotoihin systeemisen institutionaalisen lähestymistavan avulla; kehottaa tehostamaan toimia romanivastaisuuden torjumiseksi; kannustaa hallitusta nopeuttamaan työtä Kosovon romanien, aškaalien ja egyptiläisten yhteisöjen osallistamista koskevaa uutta strategiaa ja toimintasuunnitelmaa 2021–2026 varten; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa uudistamaan kiireellisesti lukion oppikirjoja, joissa annetaan väärää tietoa ja käytetään syrjivää kieltä ja syrjiviä kuvauksia etnisistä vähemmistöistä, seksuaalivähemmistöistä ja naisista; kannustaa viranomaisia jatkamaan EU:n tukemaa aloitetta, joka koskee Euroopan unionin tukea perusopetukselle ja toisen asteen koulutukselle ja joka aloitettiin vuoden 2021 lopulla ja jonka tarkoituksena on saattaa näitä oppikirjoja ajan tasalle; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kiittää Kosovoa uskonnollisten yhteisöjen rauhanomaisesta rinnakkaiselosta ja kehottaa sitä tehostamaan pyrkimyksiään tarjota vähemmistöryhmille yhtäläiset mahdollisuudet, riittävä edustus politiikassa ja kulttuurielämässä sekä suojella ja edistää sen kansallisten ja uskonnollisten vähemmistöjen kulttuuriperintöä, kieliä ja perinteitä; pitää myönteisenä Kosovon hallituksen aloitetta kuulla ja tavata säännöllisesti kaikkia Kosovossa asuvia yhteisöjä osana sisäistä vuoropuhelua ja pitää myönteisenä vähemmistöasioista ja ihmisoikeuksista vastaavan varapääministerin viran luomista uuteen hallitukseen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että Kosovon perustuslaki on vähemmistöjen oikeuksien osalta hyvin progressiivinen; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että vetoomusta, jonka on allekirjoittanut lähes 500 itsensä bulgarialaiseksi määrittelevää henkilöä ja joka rekisteröitiin Kosovon kansalliskokouksessa toukokuussa 2018, ei ole vieläkään otettu huomioon, ja suosittelee, että nämä oikeudet vahvistetaan lainsäädännössä ja varmistetaan käytännössä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että vapaat tiedotusvälineet ovat yksi demokratian keskeisistä pilareista ja että toimittajia on suojeltava poliittiselta painostukselta; tuomitsee heihin kohdistuvan poliittisen painostuksen sekä heidän pelottelemisekseen tarkoitettujen strategisten häirintätarkoituksessa nostettujen kanteiden käytön, joka johtaa myös itsesensuuriin; korostaa, että loukkaavaa kielenkäyttöä toimittajia vastaan ei voida hyväksyä; varoittaa erityisesti virkamiehiä ja julkisuuden henkilöitä, joiden olisi näytettävä esimerkkiä, antamasta tiedotusvälineitä leimaavia lausuntoja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | panee merkille, että tiedotusvälineiden toimintaympäristö on vääristynyt viime vuosina ja että laajamittaiset investoinnit ovat johtaneet yksityisen sektorin vaikutusvallan lisääntymiseen tärkeimmissä tiedotusvälineissä ja verkkomediaa käytetään yhä useammin kaupallisessa ja poliittisessa kiristyksessä; toistaa, että on taattava tiedotusvälineiden avoimuus, myös tiedotusvälineiden omistajuuden osalta; suhtautuu myönteisesti yleisradiotoimija RTK:n uuden hallintoneuvoston nimittämiseen avoimen ja ansioihin perustuvan prosessin kautta; kehottaa etsimään kestävän ratkaisun RTK:n toimituksellisen riippumattomuuden turvaamiseksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on syvästi huolissaan siitä, että Kosovossa esiintyy hyvin paljon perheväkivaltaa, sukupuolistunutta väkivaltaa, lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa ja naismurhatapauksia, ja että oikeuslaitoksen toiminta on heikkoa naismurhien ja sukupuolistuneen väkivallan tehokkaan syytteeseenpanon osalta; kehottaa panemaan tehokkaasti täytäntöön kansallisen strategian perheväkivallan ja sukupuolistuneen väkivallan torjumiseksi; korostaa, että koulutus on avainasemassa sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjunnassa; korostaa tarvetta varmistaa kaikkia sukupuolistuneen väkivallan muotoja koskevan suojelu-, ehkäisy- ja ratkaisujärjestelmän asianmukainen toiminta muun muassa lisäämällä sukupuolinäkökulman huomioon ottavien lainvalvontaviranomaisten ja tuomareiden määrää, tukemalla naisten turvakoteja ja uhreille annettavaa oikeusapua sekä tiedotuskampanjoita; |
| --- | --- |

39.

| 40. | suhtautuu myönteisesti perheväkivallan ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevan kansallisen strategian hyväksymiseen, rikoksen uhrien korvauksia koskevaan lakiehdotukseen ja maksutonta oikeusapua koskeviin tarkistuksiin, joilla taataan maksuton oikeusapu perheväkivallan, sukupuolistuneen väkivallan ja seksuaalisen väkivallan uhreille; suhtautuu myönteisesti Kosovon pyrkimyksiin parantaa sukupuolten tasa-arvon yleistä koordinointia ja kehottaa Kosovoa edistymään lisää sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa ja naisten oikeuksien edistämisessä muun muassa asettamalla etusijalle sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen ja yhteistyön lisäämisen kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti naisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on erittäin huolestunut siitä, että liittymisneuvotteluja käyviin maihin on kohdistettu erityisen voimakkaasti Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevia ulkomaisia sekaantumista ja disinformaatiota koskevia kampanjoita; pitää hälyttävänä, että Unkari ja Serbia auttavat Kiinaa ja Venäjää niiden geopoliittisissa tavoitteissa; tuomitsee erityisesti pitkäaikaiset disinformaatiokampanjat, joita on toteuttanut Venäjän valtion omistama serbiankielinen Sputnik Serbia, joka levittää säännöllisesti väärää tietoa aiheuttaakseen etnisiä jännitteitä, heikentääkseen Kosovon valtion legitimiteettiä, horjuttaakseen sen hallintoa ja heikentääkseen Kosovon suhteita EU:hun; |
| --- | --- |

41.

| 42. | suosittelee käymään vuoropuhelua Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin kanssa disinformaation vastaisten toimien koordinoimiseksi alueella korostaen tutkimusta ja analyysia sekä alueellisten asiantuntijoiden mukaan ottamista; kehottaa komissiota rakentamaan infrastruktuurin, jonka avulla voidaan tuottaa näyttöön perustuvia toimia sekä lyhyen että pitkän aikavälin disinformaatiouhkia vastaan Länsi-Balkanilla; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) omaksumaan ennakoivamman asenteen ja keskittymään EU:n uskottavuuden puolustelun sijaan sen lisäämiseen alueella ja EUH:n strategisen viestinnän työryhmän (StratCom) seurantatoimien laajentamiseen siten, että niissä keskitytään Länsi-Balkanin maista ja niiden naapureista lähtöisin oleviin rajat ylittäviin disinformaatiouhkiin; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa tämän vuoksi EU:ta vahvistamaan tukeaan Kosovolle ja sen kanssa tehtävää yhteistyötä disinformaation torjumiseksi ja alueen eurooppalaista tulevaisuutta haittamaan pyrkivien, erityisesti Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevien vihamielisten hybriditoimien torjumiseksi; |
| --- | --- |

43.

Sovinto ja hyvät naapuruussuhteet

| 44. | suhtautuu myönteisesti Kosovon aktiiviseen osallistumiseen alueellisiin yhteistyömekanismeihin, kuten yhteisiin alueellisiin markkinoihin ja Länsi-Balkania koskevaan vihreään toimintaohjelmaan; suhtautuu myönteisesti Kosovon ja Pohjois-Makedonian ja Albanian välisiin erilaisiin kahdenvälisiin yhteistyösopimuksiin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | suhtautuu myönteisesti kuuden Länsi-Balkanin maan yhteistyöhön yhteisillä alueellisilla markkinoilla; panee merkille, että yhteisillä alueellisilla markkinoilla luodaan 18 miljoonan ihmisen yhdentyneet markkinat ja että ne ovat erittäin kilpailukykyiset; kehottaa Kosovon hallitusta osallistumaan rakentavasti yhteisiä alueellisia markkinoita koskevan etenemissuunnitelman täytäntöönpanoon ja erityisesti ratkaisemattomiin neuvotteluihin neljästä liikkuvuutta ja tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta sopimuksesta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että kaiken Länsi-Balkanin alueellisen taloudellisen yhteistyön olisi oltava osallistavaa ja kaikkien kuuden maan kannalta hyväksyttävää ja että sen pohjalta olisi tehtävä tasavertaisesti yhteistyötä ja samalla lisättävä yhdenmukaistamista EU:n normien ja säännöstön kanssa; ilmaisee tässä yhteydessä varovaisen kantansa avoimen Balkanin aloitteeseen, joka ei kata kaikkia kuutta maata, ja on ehdottomasti sitä mieltä, että sen olisi perustuttava EU:n sääntöihin ja sillä olisi oltava vain myönteisiä vaikutuksia EU:n yhdentymisprosessiin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vahvistaa yksiselitteisen tukensa EU:n edistämälle Belgradin ja Pristinan väliselle vuoropuhelulle ja kiittää Miroslav Lajčákia, joka on EU:n erityisedustaja tätä vuoropuhelua varten, hänen tekemästään työstä; ottaa jälleen esille Serbian ja Kosovon viranomaisten rakentavan sitoutumisen merkityksen siinä, että voidaan saada aikaan kattava, oikeudellisesti sitova ja vastavuoroiseen tunnustamiseen perustuva normalisointisopimus, mikä on ratkaisevan tärkeää molemmille maille niiden edistymiseksi kohti EU-jäsenyyttä ja edistää alueellista vakautta ja vaurautta; odottaa EU:n toimivan tehokkaammin välittäjänä osapuolten välillä, jotta voidaan päästä nykyisestä umpikujasta, ja kehottaa noudattamaan kaikkia aikaisempia Belgradin ja Pristinan välisiä sopimuksia ja panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön vilpittömässä mielessä ja oikea-aikaisesti, mukaan lukien serbienemmistöisten kuntien liitto/yhteisö, joka on tärkeä osa täyttä normalisointiprosessia serbiyhteisön tarpeisiin vastaamiseksi mutta joka ei saisi heikentää Kosovon instituutioiden toimintaa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa EUH:ta perustamaan mekanismin, jolla seurataan ja valvotaan kaikkien tähän mennessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa ja raportoimaan tilanteesta säännöllisesti Euroopan parlamentille; kehottaa EU:n toimijoita tukemaan Kosovon viranomaisia tarjoamalla muun muassa konkreettisia turvallisuustakeita ja mahdollisuuksia sosioekonomiseen yhdentymiseen, kun pyritään toteuttamaan Kosovon perustuslain mukainen serbienemmistöisten kuntien liitto/yhteisö osana keskinäistä sopimusta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa Kosovon edustajia osallistumaan aktiivisesti, rakentavasti ja aidommin EU:n erityisedustajan johdolla ja EU:n tuella käytävään vuoropuheluun, jolla pyritään kattavaan, kestävään ja oikeudellisesti sitovaan sopimukseen kansainvälisen oikeuden mukaisesti; kehottaa jälleen parantamaan vuoropuheluprosessin laatua lisäämällä naisten osallistumista, myös neuvotteluryhmään, avoimuutta kansalaisia kohtaan ja kansalaisyhteiskunnan mielekästä osallistumista; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää edelleen valitettavana, että Mitrovican siltaa ei ole vielä avattu kaikelle liikenteelle kunnostustöiden loppuunsaattamisesta huolimatta; korostaa, että sillan avaaminen uudelleen on äärimmäisen tärkeää kansalaisten vapaan liikkuvuuden kannalta ja yhteisöjen välisten erimielisyyksien voittamiseksi ja sovintoprosessin edistämiseksi; kehottaa komissiota panostamaan entistä enemmän tämän EU:n rahoittaman hankkeen viimeistelyyn ja täysimääräiseen täytäntöönpanoon; kehottaa Serbian ja Kosovon viranomaisia edistämään ihmisten välisiä yhteyksiä paikallisyhteisöjen välillä, jotta vuoropuhelu vahvistuisi myös muulla kuin hallitusten tasolla; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pitää valitettavana Kosovon hallituksen päätöstä hylätä kansainvälisten välittäjien ehdotus, joka olisi mahdollistanut vaalikelpoisten äänestäjien äänestyslippujen keräämisen, jotta he olisivat voineet äänestää Kosovon alueella 3. huhtikuuta 2022 toimitetuissa Serbian vaaleissa, kuten aiemmin oli ollut käytäntönä, mikä heikentää hallituksen sitoumusta suojella kaikkien kansalaistensa, myös vähemmistöryhmien jäsenten, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa Serbiaa ja Kosovoa tehostamaan toimia ja tarjoamaan ratkaisuja kadonneita henkilöitä ja sotarikoksista tuomitsemista koskeviin kysymyksiin sekä sallimaan pääsyn asiaankuuluviin paikkoihin, joissa kadonneiden henkilöiden jäännökset sijaitsevat; kehottaa Kosovon hallitusta käsittelemään näitä aiheita myös osana Belgradin ja Pristinan välistä vuoropuhelua ja aloittamaan Kosovon ja Serbian välisen yhteistyön; korostaa, että erityisen sodanjälkeisiä rikoksia käsittelevän tuomioistuimen perustamisen ja sen kanssa tehtävän yhteistyön olisi oltava etusijalla; ilmaisee syvän myötätuntonsa kadonneiden henkilöiden perheille ja kehottaa hallitusta kiinnittämään erityistä huomiota heille tiedottamiseen ja soveltamaan hienotunteisempaa viestintätapaa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää valitettavina Pohjois-Kosovon rajalla syyskuussa 2021 toteutettuja vakautta horjuttavia toimia; tuomitsee voimakkaasti Serbian harjoittaman sotilaallisen uhkailun ja kehottaa Kosovoa ja Serbiaa käsittelemään kaikkia kysymyksiä vuoropuhelun kautta; pitää valitettavina useita tapauksia, joissa virkamiehiä ei ole päästetty Kosovon tai Serbian alueelle; kehottaa molempia osapuolia kohtelemaan kaikkia vierailuja tavalla, joka hyödyttää normalisointiprosessia; |
| --- | --- |

53.

| 54. | muistuttaa tarpeesta avata Jugoslavian salaisen palvelun (UDBA) ja Jugoslavian kansanarmeijan salaisen palvelun (KOS) arkistot, jotta kommunistihallinnon aikaisia rikoksia ja rikollisjärjestöjä voidaan tutkia ja käsitellä perusteellisesti; toteaa, että menneisyyden avoin käsittely on askel kohti demokratisoitumista, vastuuvelvollisuutta ja institutionaalista vahvuutta koko Länsi-Balkanin alueella; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vahvistaa jälleen tukensa aloitteelle, joka koskee entisen Jugoslavian alueella tehtyjä sotarikoksia ja muita vakavia räikeitä ihmisoikeusrikkomusloukkauksia käsittelevän alueellisen totuuskomission (RECOM) perustamista; korostaa alueellisen nuorisoalan yhteistyöjärjestön (Regional Youth Cooperation Office, RYCO) tekemän työn merkitystä ja suhtautuu myönteisesti Kosovon aktiiviseen osallistumiseen; pitää myönteisenä RYCO:n toteuttaman Länsi-Balkanin koululuokkien kahdenvälistä vaihtoa koskevan ohjelman viimeaikaista menestyksekästä alkua; muistuttaa tarpeesta tavoittaa pohjoisten kuntien nuoret ja integroida heidät maan sosioekonomisiin rakenteisiin; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pitää erittäin myönteisenä, että Kosovo ja Serbia ovat hyväksyneet energiasopimusten täytäntöönpanoa koskevan etenemissuunnitelman, joka on tärkeä edistysaskel EU:n tukemassa vuoropuhelussa konkreettisten tulosten aikaansaamiseksi kaikille kansalaisille; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pitää myönteisenä, että Kosovon ja koko Länsi-Balkanin alueella otettiin 1. heinäkuuta 2021 alkaen käyttöön verkkovierailumaksuista vapaa alue, mikä parantaa yhteyksiä ja hyödyttää konkreettisesti alueen kansalaisia ja yrityksiä; kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään yhteistyötä Länsi-Balkanin maiden viranomaisten kanssa, jotta verkkovierailumaksut voidaan poistaa Länsi-Balkanin ja Euroopan unionin välillä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | antaa tunnustusta kulttuuri- ja nuorisoalan aloitteille, kuten vuosittaiselle rajatylittävälle ”Mirëdita, dobar dan!” -taidefestivaalille, joka edistää Kosovon ja Serbian taiteilijoiden ja aktivistien välistä yhteistyötä; kannustaa Kosovon ja Serbian viranomaisia, myös paikallisviranomaisia, kehittämään edelleen tällaisia myönteisiä aloitteita ja käyttämään kulttuuriperintöä keinona yhdistää eri yhteisöjä; kannustaa perustamaan monikansallisen ja monikielisen julkisen yleisradioyhtiön, joka edistäisi rauhaa ja sovintoa Länsi-Balkanin valtioiden välillä ARTE-kanavan esimerkin mukaisesti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa EU:ta vahvistamaan edelleen ulkopolitiikkaa ja turvallisuusyhteistyötä, julkista diplomatiaa ja kansainvälisiä kumppanuuksia sovinnon edistämiseksi; pitää myönteisenä EU:n liittolaisten uudistettua sitoutumista ja erityisesti Yhdysvaltojen, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Saksan erityislähettiläiden nimittämistä Länsi-Balkanille; kehottaa niitä tekemään tiivistä yhteistyötä ja koordinoimaan toimintaansa EU:n erityislähettilään kanssa, jotta voidaan vahvistaa vipuvaikutusta ja tarjota johdonmukaista neuvontaa ja tukea; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tunnustaa KFOR-joukkojen ja osallistuvien valtioiden merkittävän panoksen kaikkien Kosovon kansalaisten turvallisen ja varman ympäristön rakentamisessa ja ylläpitämisessä sekä Länsi-Balkanin euroatlanttisen yhdentymisen helpottamisessa; muistuttaa KFOR-joukkojen merkityksestä Kosovon turvallisuusjoukkojen jatkuvalle kehittämiselle tarjoamalla neuvontaa, koulutusta ja valmiuksien kehittämistä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota ja EU:n Kosovon edustustoa tehostamaan toimiaan EU:n ja Kosovon tiiviimmän kumppanuuden roolin, toimien ja etujen näkyvyyden lisäämiseksi ja edistämiseksi; |
| --- | --- |

61.

Sosioekonomiset uudistukset

| 62. | panee tyytyväisenä merkille Kosovon talouskasvun myönteisen kehityksen; suhtautuu myönteisesti siihen, että Kosovo hyötyy myös EU:n digitaalisista sisämarkkinoista, kun otetaan huomioon digitalisaation suuri potentiaali Kosovon talouden kehittämisessä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | suhtautuu myönteisesti hallituksen toimiin epävirallisen talouden supistamiseksi; pitää kuitenkin valitettavana, että Kosovon suuri epävirallinen talous estää edelleen sen yksityisen sektorin kehittymistä; panee merkille, että on olemassa strategia ja vastaava toimintasuunnitelma, joilla puututaan epävirallisen talouden taustalla oleviin syihin, mutta kehottaa tehostamaan täytäntöönpanoa; panee merkille, että henkilökohtaisina rahalähetyksinä saapuvien varojen osuus Kosovon BKT:stä on suuri; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kiittää Kosovoa covid-19-pandemian onnistuneesta hallinnasta rokotusprosessi mukaan luettuna; panee merkille, että Kosovo on hankkinut vain EU:n, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen tuottamia ja sertifioimia covid-19-rokotteita ja että työ etenee, jotta Kosovo täyttäisi EU:n digitaalisen koronatodistuksen vaatimukset; |
| --- | --- |

64.

| 65. | suhtautuu myönteisesti hallituksen hätätoimenpiteisiin ja 25 000 uuden työpaikan luomiseen sen elvytyspaketin avulla; korostaa kuitenkin, että apu pandemiasta eniten kärsiville ryhmille oli vähäistä; kannustaa Kosovoa tarjoamaan hyvin kohdennettua ja tilapäistä pandemiaan liittyvää verotukea heikossa asemassa oleville kotitalouksille ja yrityksille; korostaa, että pandemian jälkeinen elpyminen riippuu merkittävästi viranomaisten kyvystä vastata rakenteellisiin haasteisiin ja taloudellisten tukipakettien tehokkaasta täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | suhtautuu myönteisesti covid-19-pandemiaan liittyvään makrotaloudelliseen rahoitusapupakettiin, jolla pyritään lieventämään pandemian taloudellisia vaikutuksia ja säilyttämään makrotalouden vakaus, sekä 14,2 miljardin euron käyttöönottoon IPA III -välineestä Länsi-Balkanin kumppaneiden tukemiseksi Euroopan unionin jäsenyysvaatimusten täyttämisessä; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa, että sekä perus- että rakenneuudistusten täytäntöönpano on edelleen olennaisen tärkeää talouden elpymisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta, koska toimet korruption torjumiseksi, oikeusvaltiotilanteen parantamiseksi, avoimuuden lisäämiseksi ja toimielinten ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamiseksi auttavat myös houkuttelemaan maahan suoria ulkomaisia investointeja; kehottaa Kosovoa jatkamaan lainsäädäntönsä mukauttamista EU:n sisämarkkinasäännöstöön ja kehottaa Kosovon viranomaisia ja komissiota tukemaan edelleen pieniä ja keskisuuria yrityksiä vahvemman ja kestävämmän talouden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | korostaa, että riittämätön ja epäluotettava sähkönjakelu on yksi Kosovon kilpailukyvyn rajoitteista ja että energiavarmuuden puute aiheuttaa merkittäviä kustannuksia yrityksille ja muodostaa suuren esteen laadukkaiden suorien ulkomaisten investointien houkuttelemiselle; kehottaa Kosovoa tehostamaan toimiaan energiatehokkuuden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa viranomaisia jatkamaan koulutusjärjestelmän uudistamista siten, että se antaa opiskelijoille työmarkkinoiden edellyttämät taidot ja tiedot; korostaa tarvetta parantaa koulutusjärjestelmän laatua ja merkityksellisyyttä työllisyyden lisäämiseksi ja taitojen kysynnän ja tarjonnan epäsuhdan lieventämiseksi; kehottaa asianomaisia viranomaisia ottamaan vähemmistöryhmiin kuuluvat ihmiset mukaan työllisyystoimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon ja tarjoamaan tasa-arvoista ja syrjimätöntä julkista koulutusta vähemmistökielillä; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa lisäämään toimia naisten integroimiseksi työmarkkinoille ja erityisesti puuttumaan naisten työmarkkinaoikeuksien puutteelliseen täytäntöönpanoon, sukupuolistereotypioihin, sukupuolten epätasapuoliseen edustukseen ja sukupuolten palkkaeroihin työmarkkinoilla; viittaa merkittäviin sukupuolieroihin työmarkkinoihin osallistumisessa ja työn laadussa, seksuaalista häirintää työpaikalla koskevien toimien riittämättömyyteen, äitiyslomaan liittyvien säännösten syrjivyyteen sekä lastenhoidon ja esikoulukapasiteetin puutteeseen; panee tyytyväisenä merkille, että STEM-aineita (luonnontieteitä, tekniikkaa, insinööritieteitä ja matematiikkaa) opiskelevien naisten apurahoja on lisätty; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on huolissaan jatkuvasta maastamuutosta ja väestön vähenemisestä, jotka vievät Kosovolta kipeästi kaivattuja korkean osaamistason työntekijöitä, myös terveydenhuollon työntekijöitä, millä on haitallinen vaikutus terveydenhuoltojärjestelmään, ja kehottaa Kosovoa ottamaan käyttöön kattavia sosioekonomisia toimenpiteitä näihin haasteisiin vastaamiseksi; panee tyytyväisenä merkille Kosovon työvoimapalvelujen valmiuksien parantamiseen tähtäävien uudistusten käynnistämisen ja asiaankuuluvien aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen täytäntöönpanon, mukaan lukien osaamisen kehittäminen ja työpaikkakoulutus; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa jälleen komissiota laatimaan alueellisen strategian, jossa puututaan hellittämättömään nuorisotyöttömyyteen ja lisääntyvään maastamuuttoon torjumalla koulutusjärjestelmän ja työmarkkinoiden välistä osaamisen kohtaanto-ongelmaa, parantamalla opetuksen laatua ja varmistamalla aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden ja ammattikoulutusjärjestelmien riittävä rahoitus sekä asianmukaiset lastenhoito- ja esikouluopetuspalvelut; kannustaa laajentamaan College of Europen apurahaohjelmaa niin, että se kattaa myös Länsi-Balkanin maista ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvista maista tulevat opiskelijat; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa tarvetta investoida digitalisointiin keinona minimoida digitaalinen kuilu ja varmistaa yhdenvertainen pääsy internetiin myös heikoimmassa asemassa oleville ryhmille ja maaseutualueiden ihmisille; panee merkille Kosovon nuoreen väestöön ja digitalisaatioon liittyvät suuret mahdollisuudet Kosovon talouden kehityksen kannalta; arvostaa sitä, että Kosovon nuorella väestöllä on edistynyttä tieto- ja viestintätekniikan osaamista ja että Kosovosta voi näin ollen tulla Euroopan seuraava Piilaakso; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kannustaa Kosovoa muuttamaan maatalousalansa paikallisen elintarviketuotannon lisäämiseksi ja peruselintarvikkeiden tuonnin vähentämiseksi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa tarvetta virtaviivaistaa sosiaaliturvajärjestelmää ja ottaa käyttöön johdonmukainen, oikeudenmukainen ja verotuksen kannalta kohtuuhintainen julkisen työn korvausjärjestelmä; suhtautuu myönteisesti Kosovon hallituksen aikomukseen käsitellä sotaveteraanien eläkejärjestelmän tarkistamista; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ilmaisee huolensa sopimuksesta, joka koskee tuomittujen rikollisten siirtämistä Tanskasta suorittamaan rangaistuksiaan Kosovon vankeuslaitoksissa vuodesta 2023 alkaen; kehottaa tekemään tämän sopimuksen ehdoista ja hallinnoinnista täysin avoimia ja kannustaa Kosovon toimivaltaisia viranomaisia puuttumaan mahdollisiin eroihin tanskalaisten ja kosovolaisten vankien vankilaoloissa Kosovon laitoksissa; |
| --- | --- |

76.

Ympäristö, energia ja liikenne

| 77. | korostaa tarvetta torjua ilmastonmuutosta EU:n ilmastoon liittyvien tavoitteiden mukaisesti ja nopeuttaa siirtymistä ilmastoneutraaliin, selviytymiskykyiseen, kestävään ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen, koska edistyminen näillä aloilla sekä yhdenmukaistaminen EU:n normeihin on pysynyt vähäisenä; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa hallitusta nopeuttamaan energiastrategiaan 2022–2030 liittyvää työtään yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa keskittymällä erityisesti kestävään ja kohtuuhintaiseen energiahuoltoon, energiatehokkuuden parantamiseen ja energialähteiden monipuolistamisen jatkamiseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pariisin sopimuksen mukaisesti; pitää valitettavana strategian julkaisemisen jatkuvaa viivästymistä; |
| --- | --- |

78.

| 79. | toistaa huolensa siitä, että ylivoimaisesti suurin osa Kosovon energiasta on peräisin kivihiilestä, ja kehottaa poistamaan kaikki vaatimustenvastaiset kivihiilituet, hajauttamaan energiantuotantoa ja siirtymään kohti uusiutuvia energialähteitä; toteaa, että Kosovon pohjoisosa on sisällytettävä täysimääräisesti maan laskutusjärjestelmään; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kannustaa Kosovoa vapauttamaan ja avaamaan energiamarkkinansa, mukaan lukien sähkön vähittäiskaupan, jotta kuluttajat saavat valinnanvapautta ja alan nykyinen monopoli voidaan rikkoa; pitää myönteisenä, että Gjakovaan on avattu uusi kaukolämpölaitos, jota rahoitetaan EU:n varoilla ja joka on ainoa biomassalla toimiva laitos Kosovossa ja jonka odotetaan vähentävän alueen saasteita yli 90 prosentilla; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ilmaisee syvän huolensa ilmanlaadusta useimmilla Kosovon kaupunkialueilla; korostaa erityisesti, että Kosovo on rikkonut viime vuosina ilman epäpuhtauksien enimmäisarvoja, mikä on aiheuttanut vakavia uhkia Kosovon kansalaisten terveydelle; kehottaa Kosovoa noudattamaan kansallista päästövähennyssuunnitelmaansa, joka täyttää suuria polttolaitoksia koskevan direktiivin vaatimukset (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | korostaa, että tarvitaan tervettä ympäristöä sekä vesivarojen ja ekosysteemien suojelua, jossa keskitytään erityisesti jokiin maatalouden kehittämiseksi ja elintarvike- ja vesiturvallisuuden vahvistamiseksi; on tyytyväinen pyrkimyksiin parantaa pohjavesialueiden hoidon laatua ja siihen liittyviä lupia; suhtautuu myönteisesti Kosovon korkeimman oikeuden päätökseen lykätä vesivoimalan vesilupaa Štrpcessä; kehottaa lopettamaan kaikki patohankkeet suojelualueilla, mukaan lukien tulevat Natura 2000 -alueet (Emerald); |
| --- | --- |

82.

| 83. | korostaa tarvetta parantaa jätehuoltoa, erityisesti jätteiden erottelua ja kierrätystä, sekä tarvetta ottaa käyttöön kiertotaloustoimenpiteitä jätteiden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kehottaa jälleen panemaan täytäntöön kestävää joukkoliikennettä ja liikkumista koskevia politiikkoja ja puuttumaan pitkäaikaisiin puutteisiin infrastruktuurissa; suhtautuu myönteisesti suunnitelmiin nykyaikaistaa rautateitä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin lainoilla ja EU:n avustuksilla; |
| --- | --- |

84.

| 85. | suhtautuu myönteisesti Länsi-Balkanin 3,2 miljardin euron talous- ja investointisuunnitelman hyväksymiseen ja kehottaa Kosovoa hyödyntämään sitä tehokkaasti; panee tyytyväisenä merkille, että parhaillaan valmistellaan viittä lippulaivahanketta, jotka koskevat energiaa, infrastruktuuria sekä puhdasta vettä ja ilmaa, mukaan lukien Pristina-Merdare-osa ”rauhan moottoritiellä”, ja valmistellaan uusia investointeja vesihuoltoon ja jäteveden käsittelyyn; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pitää myönteisinä Kosovon poliisin yhteistyössä EULEXin kanssa toteuttamia operaatioita laittomien hakkuiden estämiseksi koko Kosovossa; kannustaa maan pohjois- ja eteläosien toimivaltaisia viranomaisia ja lainvalvontaviranomaisia lisäämään yhteistyötään tämän ja muiden rikosten torjumiseksi; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kosovon presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  EUVL L 71, 16.3.2016, s. 3.

(2)  EUVL L 195, 27.7.2017, s. 3.

(3)  EUVL L 197, 4.6.2021, s. 114.

(4)  EUVL L 330, 20.9.2021, s. 1.

(5)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 877.

(6)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 129.

(7)  EUVL C 494, 8.12.2021, s. 149.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0506.

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24. marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/130

---

P9_TA(2022)0286

EU ja monenvälisyyden puolustaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 EU:sta ja monenvälisyyden puolustamisesta (2020/2114(INI))

(2023/C 47/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon EU:n vahvemmasta panostuksesta sääntöihin perustuvaan monenvälisyyteen (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon EU:n vahvemmasta panostuksesta sääntöihin perustuvaan monenvälisyyteen (JOIN(2021)0003),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”EU:n ja Yhdysvaltojen uusi toimintasuunnitelma kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”EU:n ja Yhdysvaltojen uusi toimintasuunnitelma kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi” (JOIN(2020)0022),

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2021 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n painopisteistä YK:ssa sen yleiskokouksen 76. istunnossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2021 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n painopisteistä YK:ssa sen yleiskokouksen 76. istunnossa,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission 25. maaliskuuta 2020 antaman yhteisen tiedonannon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta 2020–2024 (JOIN(2020)0005), erityisesti sen III luvun, joka koskee maailmanlaajuisen ihmisoikeus- ja demokratiajärjestelmän edistämistä, ja sen monenvälistä yhteistyötä koskevan A jakson, jossa vahvistetaan EU:n sitoutuminen vahvaan monenväliseen ihmisoikeusjärjestelmään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission 25. maaliskuuta 2020 antaman yhteisen tiedonannon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta 2020–2024 (JOIN(2020)0005), erityisesti sen III luvun, joka koskee maailmanlaajuisen ihmisoikeus- ja demokratiajärjestelmän edistämistä, ja sen monenvälistä yhteistyötä koskevan A jakson, jossa vahvistetaan EU:n sitoutuminen vahvaan monenväliseen ihmisoikeusjärjestelmään,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevan suhteen kehystä koskevan poliittisen julkilausuman tarkistetun tekstin sellaisena kuin siitä on sovittu neuvottelijoiden tasolla 17. lokakuuta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevan suhteen kehystä koskevan poliittisen julkilausuman tarkistetun tekstin sellaisena kuin siitä on sovittu neuvottelijoiden tasolla 17. lokakuuta 2019,

| — | ottaa huomioon naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman (WPS) 2019–2024 sekä 25. marraskuuta 2020 esitetyn sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman (GAP III), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman (WPS) 2019–2024 sekä 25. marraskuuta 2020 esitetyn sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman (GAP III),

| — | ottaa huomioon 22. helmikuuta 2021 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n prioriteeteista YK:n ihmisoikeusfoorumeilla vuonna 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. helmikuuta 2021 hyväksytyt neuvoston päätelmät EU:n prioriteeteista YK:n ihmisoikeusfoorumeilla vuonna 2021,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin vuonna 2021 julkaiseman raportin ”Our Common Agenda”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin vuonna 2021 julkaiseman raportin ”Our Common Agenda”,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä laajemman transatlanttisen kumppanuuden edistämisessä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä laajemman transatlanttisen kumppanuuden edistämisessä (1),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (2),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa suosituksen neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 75. ja 76. istunnosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa suosituksen neuvostolle Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 75. ja 76. istunnosta (3),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2003 hyväksytyn joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan EU:n strategian ja 17. joulukuuta 2008 hyväksytyt neuvoston päätelmät Euroopan unionin uusista toimintalinjoista joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2003 hyväksytyn joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan EU:n strategian ja 17. joulukuuta 2008 hyväksytyt neuvoston päätelmät Euroopan unionin uusista toimintalinjoista joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa suosituksen komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa suosituksen komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ja Taiwanin poliittisista suhteista ja yhteistyöstä (4),

| — | ottaa huomioon 24. tammikuuta 2022 hyväksytyt neuvoston päätelmät YK:n ja EU:n rauhanoperaatioiden ja kriisinhallinnan alan strategisen kumppanuuden viemisestä seuraavalle tasolle: Ensisijaiset tavoitteet vuosiksi 2022–2024, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. tammikuuta 2022 hyväksytyt neuvoston päätelmät YK:n ja EU:n rauhanoperaatioiden ja kriisinhallinnan alan strategisen kumppanuuden viemisestä seuraavalle tasolle: Ensisijaiset tavoitteet vuosiksi 2022–2024,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn YK:n neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja naisten voimaannuttamista koskevan toimintaohjelman sekä myöhemmin YK:n Peking + 5 -erityisistunnossa 9. kesäkuuta 2000, Peking + 10 -erityisistunnossa 11. maaliskuuta 2005, Peking + 15 -erityisistunnossa 2. maaliskuuta 2010 ja Peking + 20 -erityisistunnossa 9. maaliskuuta 2015 hyväksytyt päätösasiakirjat, jotka koskivat uusia toimia ja aloitteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman toteuttamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn YK:n neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja naisten voimaannuttamista koskevan toimintaohjelman sekä myöhemmin YK:n Peking + 5 -erityisistunnossa 9. kesäkuuta 2000, Peking + 10 -erityisistunnossa 11. maaliskuuta 2005, Peking + 15 -erityisistunnossa 2. maaliskuuta 2010 ja Peking + 20 -erityisistunnossa 9. maaliskuuta 2015 hyväksytyt päätösasiakirjat, jotka koskivat uusia toimia ja aloitteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman toteuttamiseksi,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2006 hyväksymän maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian, joka on määrä saattaa pian ajan tasalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2006 hyväksymän maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian, joka on määrä saattaa pian ajan tasalle,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 31. lokakuuta 2000 antaman YK:n päätöslauselman 1325 (2000), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 31. lokakuuta 2000 antaman YK:n päätöslauselman 1325 (2000),

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 65/276 EU:n osallistumisesta YK:n työhön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 65/276 EU:n osallistumisesta YK:n työhön,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa syyskuussa 2018 annetut neljä EU:n ja YK:n yhteistä julkilausumaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa syyskuussa 2018 annetut neljä EU:n ja YK:n yhteistä julkilausumaa,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman autonomisista asejärjestelmistä (5),

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2020 esitetyn ehdotuksen Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseksi keskinäisen tuen antamisesta niiden kenttäoperaatioiden yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2020 esitetyn ehdotuksen Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseksi keskinäisen tuen antamisesta niiden kenttäoperaatioiden yhteydessä,

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan (6),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 24.–25. maaliskuuta 2022 pidetyn kokouksen päätelmistä, mukaan lukien Ukrainaa vastaan käytävän sodan viimeisin kehitys ja EU:n pakotteet Venäjälle ja niiden täytäntöönpano (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 24.–25. maaliskuuta 2022 pidetyn kokouksen päätelmistä, mukaan lukien Ukrainaa vastaan käytävän sodan viimeisin kehitys ja EU:n pakotteet Venäjälle ja niiden täytäntöönpano (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0172/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0172/2022),

| A. | ottaa huomioon, että maailmanjärjestys on yhä epävakaampi, polarisoituu yhä enemmän ja sitä leimaavat kilpailevat ohjelmat ja poliittiset kannat sekä sääntelyn hajanaisuuden ja sääntelystandardeja koskevan kilpailun kasvava riski; toteaa, että demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuu yhä suurempi uhka maailman eri alueilla; toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajat ja kansalaisyhteiskunnan aktivistit kohtaavat laillisessa työssään yhä enemmän uhkia ja riskejä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maailmanjärjestys on yhä epävakaampi, polarisoituu yhä enemmän ja sitä leimaavat kilpailevat ohjelmat ja poliittiset kannat sekä sääntelyn hajanaisuuden ja sääntelystandardeja koskevan kilpailun kasvava riski; toteaa, että demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuu yhä suurempi uhka maailman eri alueilla; toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajat ja kansalaisyhteiskunnan aktivistit kohtaavat laillisessa työssään yhä enemmän uhkia ja riskejä;

| B. | ottaa huomioon, että monenvälinen järjestys on rakennettu vastaamaan aikamme haasteisiin, kuten nälkään ja äärimmäiseen köyhyyteen, eriarvoisuuteen, ympäristön pilaantumiseen, sairauksiin, taloudellisiin häiriöihin ja konfliktien ehkäisemiseen, ja ratkaisemaan niitä; ottaa huomioon, että merkittävästä edistyksestä huolimatta useilla aloilla on taannuttu viime vuosikymmenen aikana; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että monenvälinen järjestys on rakennettu vastaamaan aikamme haasteisiin, kuten nälkään ja äärimmäiseen köyhyyteen, eriarvoisuuteen, ympäristön pilaantumiseen, sairauksiin, taloudellisiin häiriöihin ja konfliktien ehkäisemiseen, ja ratkaisemaan niitä; ottaa huomioon, että merkittävästä edistyksestä huolimatta useilla aloilla on taannuttu viime vuosikymmenen aikana;

| C. | katsoo, että yhteiskuntasopimus on uusittava ja luottamus on palautettava; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että yhteiskuntasopimus on uusittava ja luottamus on palautettava;

| D. | ottaa huomioon, että syyskuussa 2015 kaikki maat sitoutuivat kunnianhimoiseen toimintasuunnitelmaan siitä, miten maailmanlaajuisiin haasteisiin voidaan vastata yhdessä, eli YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että syyskuussa 2015 kaikki maat sitoutuivat kunnianhimoiseen toimintasuunnitelmaan siitä, miten maailmanlaajuisiin haasteisiin voidaan vastata yhdessä, eli YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan;

| E. | katsoo, että vaikka monenvälisyys on edelleen paras organisaatiojärjestelmä maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi, on tunnustettava, että sillä on vaikeuksia löytää tietä tehokkaaseen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että vaikka monenvälisyys on edelleen paras organisaatiojärjestelmä maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi, on tunnustettava, että sillä on vaikeuksia löytää tietä tehokkaaseen täytäntöönpanoon;

| F. | ottaa huomioon, että maailma on siirtynyt uuteen, myllerryksille, vastakkainasettelulle ja epävakaudelle erittäin alttiiseen moninapaiseen aikakauteen, jolle on ominaista voimakas geopoliittinen kilpailu, johon liittyy muita kuin perinteisiä uhkia ja konflikteja, kuten hybridi- ja kyberhyökkäyksiä, hybridisotaa ja disinformaatiota, jotka usein tapahtuvat osaksi julkisuudelta piilossa mutta joilla on merkittäviä vaikutuksia EU:n ja maailmanlaajuisen turvallisuuden kannalta ja joiden torjuntaan ja joihin reagoimiseen meillä ei ole asianmukaisia välineitä; katsoo, että nykyisen monenvälisen järjestelmän valmiudet löytää tehokkaita ja osallistavia ratkaisuja eivät ehkä riitä vastaamaan nykyisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että maailma on siirtynyt uuteen, myllerryksille, vastakkainasettelulle ja epävakaudelle erittäin alttiiseen moninapaiseen aikakauteen, jolle on ominaista voimakas geopoliittinen kilpailu, johon liittyy muita kuin perinteisiä uhkia ja konflikteja, kuten hybridi- ja kyberhyökkäyksiä, hybridisotaa ja disinformaatiota, jotka usein tapahtuvat osaksi julkisuudelta piilossa mutta joilla on merkittäviä vaikutuksia EU:n ja maailmanlaajuisen turvallisuuden kannalta ja joiden torjuntaan ja joihin reagoimiseen meillä ei ole asianmukaisia välineitä; katsoo, että nykyisen monenvälisen järjestelmän valmiudet löytää tehokkaita ja osallistavia ratkaisuja eivät ehkä riitä vastaamaan nykyisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin;

| G. | ottaa huomioon, että samaan aikaan maailmanjärjestykseen kohdistuu yhä enemmän toimintapoliittisia kysymyksiä ja haasteita, jotka edellyttävät kansainvälisen tason toimia, kuten tehokasta maailmanlaajuista politiikkavuoropuhelua, yhteistyötä ja kantojen lähentämistä, jotta voidaan kehittää tuloksellisia ja kestäviä ratkaisuja, koordinoituja toimia ja sääntöihin perustuvaan järjestelmään sisältyviä yhteisesti sovittuja standardeja, jotka voivat toimia tehokkaasti kaikkien edun mukaisesti ja edistää ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta; katsoo, että näiden normien olisi edistettävä kansainvälistä rauhaa, vakautta ja kestävää kehitystä; ottaa huomioon, että EU tukee kansainvälisiä lakeja ja normeja; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että samaan aikaan maailmanjärjestykseen kohdistuu yhä enemmän toimintapoliittisia kysymyksiä ja haasteita, jotka edellyttävät kansainvälisen tason toimia, kuten tehokasta maailmanlaajuista politiikkavuoropuhelua, yhteistyötä ja kantojen lähentämistä, jotta voidaan kehittää tuloksellisia ja kestäviä ratkaisuja, koordinoituja toimia ja sääntöihin perustuvaan järjestelmään sisältyviä yhteisesti sovittuja standardeja, jotka voivat toimia tehokkaasti kaikkien edun mukaisesti ja edistää ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta; katsoo, että näiden normien olisi edistettävä kansainvälistä rauhaa, vakautta ja kestävää kehitystä; ottaa huomioon, että EU tukee kansainvälisiä lakeja ja normeja;

| H. | ottaa huomioon, että maailmasta on tullut entistä yhteenliitetympi, jolloin kansainvälisen näyttämön toimijoista on tullut toisistaan riippuvaisempia ja haasteista monimutkaisempia; katsoo, että tästä johtuvat monitasoiset ongelmat edellyttävät yhteisiä toimia, joustavia rakenteita ja kaikkien sidosryhmien osallistumista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että maailmasta on tullut entistä yhteenliitetympi, jolloin kansainvälisen näyttämön toimijoista on tullut toisistaan riippuvaisempia ja haasteista monimutkaisempia; katsoo, että tästä johtuvat monitasoiset ongelmat edellyttävät yhteisiä toimia, joustavia rakenteita ja kaikkien sidosryhmien osallistumista;

| I. | ottaa huomioon, että nykyinen monenvälinen järjestys perustuu vuoden 1945 jälkeiseen maailmanjärjestykseen, joka ei välttämättä täysin kuvasta nykymaailmaa, koska kaikkia nykyisiä maailmanlaajuisia toimijoita ei otettu asianmukaisesti huomioon monenvälisen rakenteen suunnittelussa, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että nykyinen monenvälinen järjestys perustuu vuoden 1945 jälkeiseen maailmanjärjestykseen, joka ei välttämättä täysin kuvasta nykymaailmaa, koska kaikkia nykyisiä maailmanlaajuisia toimijoita ei otettu asianmukaisesti huomioon monenvälisen rakenteen suunnittelussa,

| J. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesta asevalvonta-, aseriisunta- ja asesulkupolitiikasta ja -normeista luovutaan ja niitä heikennetään aikana, jolloin tavanomaisten aseiden myynti lisääntyy, asejärjestelmien riippumattomuus lisääntyy ja uusiin joukkotuhoaseisiin investoidaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesta asevalvonta-, aseriisunta- ja asesulkupolitiikasta ja -normeista luovutaan ja niitä heikennetään aikana, jolloin tavanomaisten aseiden myynti lisääntyy, asejärjestelmien riippumattomuus lisääntyy ja uusiin joukkotuhoaseisiin investoidaan;

| K. | ottaa huomioon, että monenvälisyyteen itsenäisten valtioiden välisten suhteiden rauhanomaisena organisointikeinona kohdistuu haasteita, jotka johtuvat osittain kansainvälisen järjestelmän muutoksista, kuten uusien toimijoiden ilmaantumisesta maailmannäyttämölle ja niiden aiheuttamista hybridiuhista, monenvälisten instituutioiden luonteesta johtuvista jännitteistä ja vuosikymmeniä vanhojen instituutioiden uudistamisen tarpeesta, kasvavasta kuilusta yleisen mielipiteen ja instituutioiden välillä, globalisaation vastaisten tunteiden noususta, perinteisesti hallitsevien geopoliittisten voimatekijöiden taantumisesta ja sitä seuranneesta maailmanlaajuisten vapauksien ja demokratian heikkenemisestä; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja sen ennennäkemätön vaikutus kansainväliseen yhteisöön ovat sekä voimistaneet että nopeuttaneet näitä muutoksia; ottaa huomioon, että edessämme on uusi aikakausi, joka uhkaa vaarantaa yli 70 vuotta jatkuneen edistyksen ja suhteellisen rauhan ja tuoda mukanaan voimapolitiikan aikakauden, joka pyrkii heikentämään kansainvälistä sääntöihin perustuvaa järjestystä, jonka pohjana ovat kansainvälinen oikeus ja oikeusvaltioperiaate, vastuullisuus, demokratia ja ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo ja monimuotoisuus; katsoo, että kansallisten populististen impulssien, toisistaan poikkeavien ja muuttuvien tavoitteiden sekä täytäntöönpano- ja vastuuvelvollisuusmenetelmien puuttumisen yhdistelmä pakottaa monenvälisen järjestelmän kohtaamaan kolme toisiinsa liittyvää kriisiä: valta-, merkityksellisyys- ja legitimiteettikriisit, jotka johtuvat lähinnä länsimaissa vallitsevasta poliittisen tahdon ja koordinoinnin puutteesta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että monenvälisyyteen itsenäisten valtioiden välisten suhteiden rauhanomaisena organisointikeinona kohdistuu haasteita, jotka johtuvat osittain kansainvälisen järjestelmän muutoksista, kuten uusien toimijoiden ilmaantumisesta maailmannäyttämölle ja niiden aiheuttamista hybridiuhista, monenvälisten instituutioiden luonteesta johtuvista jännitteistä ja vuosikymmeniä vanhojen instituutioiden uudistamisen tarpeesta, kasvavasta kuilusta yleisen mielipiteen ja instituutioiden välillä, globalisaation vastaisten tunteiden noususta, perinteisesti hallitsevien geopoliittisten voimatekijöiden taantumisesta ja sitä seuranneesta maailmanlaajuisten vapauksien ja demokratian heikkenemisestä; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia ja sen ennennäkemätön vaikutus kansainväliseen yhteisöön ovat sekä voimistaneet että nopeuttaneet näitä muutoksia; ottaa huomioon, että edessämme on uusi aikakausi, joka uhkaa vaarantaa yli 70 vuotta jatkuneen edistyksen ja suhteellisen rauhan ja tuoda mukanaan voimapolitiikan aikakauden, joka pyrkii heikentämään kansainvälistä sääntöihin perustuvaa järjestystä, jonka pohjana ovat kansainvälinen oikeus ja oikeusvaltioperiaate, vastuullisuus, demokratia ja ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo ja monimuotoisuus; katsoo, että kansallisten populististen impulssien, toisistaan poikkeavien ja muuttuvien tavoitteiden sekä täytäntöönpano- ja vastuuvelvollisuusmenetelmien puuttumisen yhdistelmä pakottaa monenvälisen järjestelmän kohtaamaan kolme toisiinsa liittyvää kriisiä: valta-, merkityksellisyys- ja legitimiteettikriisit, jotka johtuvat lähinnä länsimaissa vallitsevasta poliittisen tahdon ja koordinoinnin puutteesta;

| L. | katsoo, että monenvälisyyden kriisi voi tarjota tilaisuuden rakentaa uudelleen yhteisymmärrys monenvälisyyteen ja oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvasta kansainvälisestä järjestyksestä tehokkaan yhteistyön, solidaarisuuden ja koordinoinnin avulla; katsoo, että EU:n olisi tuettava aloitteita, joilla pyritään sisällyttämään kansalaisyhteiskunnan näkemykset Yhdistyneiden kansakuntien kaltaisten monenvälisten foorumien päätöksentekoprosesseihin; katsoo, että EU:n olisi edistettävä YK:n parlamentaarisen yleiskokouksen perustamista YK:n järjestelmään, jotta voidaan lisätä globaalin hallinnon demokraattista luonnetta, demokraattista vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että monenvälisyyden kriisi voi tarjota tilaisuuden rakentaa uudelleen yhteisymmärrys monenvälisyyteen ja oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvasta kansainvälisestä järjestyksestä tehokkaan yhteistyön, solidaarisuuden ja koordinoinnin avulla; katsoo, että EU:n olisi tuettava aloitteita, joilla pyritään sisällyttämään kansalaisyhteiskunnan näkemykset Yhdistyneiden kansakuntien kaltaisten monenvälisten foorumien päätöksentekoprosesseihin; katsoo, että EU:n olisi edistettävä YK:n parlamentaarisen yleiskokouksen perustamista YK:n järjestelmään, jotta voidaan lisätä globaalin hallinnon demokraattista luonnetta, demokraattista vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta;

| M. | katsoo, että monenvälisyys on elvytettävä nopeasti tämän moniulotteisen ja monitahoisen kriisin ratkaisemiseksi; ottaa huomioon, että rauhaan ja turvallisuuteen, perusvapauksiin ja demokratiaan kohdistuvat uhat, ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden katoaminen, ympäristön tilan heikkeneminen, katastrofien riskinhallinta, maailmanlaajuiset kansanterveyshaasteet, protektionismin lisääntyminen, disinformaatio, ulkomainen sekaantuminen, sukupuolten tasa-arvo, kestävä kehitys sekä köyhyyden ja eriarvoisuuden syveneminen maailmanlaajuisella tasolla ovat kiireellisiä haasteita, joita maailmalla on nyt edessään; katsoo, että ainoastaan vahvistetun monenvälisen järjestyksen ja poliittisen johtajuuden avulla kansainvälinen yhteisö voi löytää pysyviä ja kestäviä ratkaisuja näihin ja tuleviin haasteisiin; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että monenvälisyys on elvytettävä nopeasti tämän moniulotteisen ja monitahoisen kriisin ratkaisemiseksi; ottaa huomioon, että rauhaan ja turvallisuuteen, perusvapauksiin ja demokratiaan kohdistuvat uhat, ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden katoaminen, ympäristön tilan heikkeneminen, katastrofien riskinhallinta, maailmanlaajuiset kansanterveyshaasteet, protektionismin lisääntyminen, disinformaatio, ulkomainen sekaantuminen, sukupuolten tasa-arvo, kestävä kehitys sekä köyhyyden ja eriarvoisuuden syveneminen maailmanlaajuisella tasolla ovat kiireellisiä haasteita, joita maailmalla on nyt edessään; katsoo, että ainoastaan vahvistetun monenvälisen järjestyksen ja poliittisen johtajuuden avulla kansainvälinen yhteisö voi löytää pysyviä ja kestäviä ratkaisuja näihin ja tuleviin haasteisiin;

| N. | katsoo, että monenvälisyyden elvyttämiseksi ja puolustamiseksi EU:n on autettava pitämään monenväliset instituutiot ja kansainväliset järjestöt elossa ja toiminnassa ja pyrittävä samalla syventämään yhteistyötä samanmielisten kumppaneiden kanssa, jotta se voi taistella arvojensa ja etujensa puolesta; toteaa, että nämä koalitiot muuttuvat kulloisenkin tapauksen mukaan eivätkä ne saisi heikentää olemassa olevia instituutioita; katsoo, että EU:n olisi pyrittävä rakentamaan avoimia koalitioita poissulkevien ryhmittymien sijaan; katsoo, että EU:n on löydettävä uusia tapoja tehdä yhteistyötä globaalin etelän maiden kanssa ja tehdä se samalla tasolla niiden kanssa tasavertaisina kumppaneina; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että monenvälisyyden elvyttämiseksi ja puolustamiseksi EU:n on autettava pitämään monenväliset instituutiot ja kansainväliset järjestöt elossa ja toiminnassa ja pyrittävä samalla syventämään yhteistyötä samanmielisten kumppaneiden kanssa, jotta se voi taistella arvojensa ja etujensa puolesta; toteaa, että nämä koalitiot muuttuvat kulloisenkin tapauksen mukaan eivätkä ne saisi heikentää olemassa olevia instituutioita; katsoo, että EU:n olisi pyrittävä rakentamaan avoimia koalitioita poissulkevien ryhmittymien sijaan; katsoo, että EU:n on löydettävä uusia tapoja tehdä yhteistyötä globaalin etelän maiden kanssa ja tehdä se samalla tasolla niiden kanssa tasavertaisina kumppaneina;

| O. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja covid-19-pandemia ovat osoittaneet globaalien julkishyödykkeiden, kuten terveydenhuollon, puhtaan ilman, veden, ruoan ja luonnonvarojen, koulutuksen, teknologian ja kyberavaruuden osallistavan, turvallisen ja vakaan saatavuuden merkityksen ja toimintapoliittisen ensisijaisuuden; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on muistuttanut meitä ilmeisestä seikasta: pandemiatilanteessa terveys- ja turvallisuusketjumme on vain yhtä vahva kuin heikoin terveydenhuoltojärjestelmä; ottaa huomioon, että covid-19 on kaikkialla uhka ihmisille ja talouksille; katsoo, että globaalien julkishyödykkeiden saatavuus ja politiikkatoimet, joilla pyritään standardoimaan ja laajentamaan tällaista saatavuutta eri maissa ja yhteisöissä, edellyttävät maailmanlaajuista yhteistyötä tavoitteiden, yhteisten vaatimusten ja heikoimmassa asemassa olevien maiden ja yhteisöjen aktiivisen tuen osalta; katsoo, että tämä edellyttää tehokasta monenvälistä ohjelmaa, jossa keskitytään globaaleihin julkishyödykkeisiin ja hallintorakenteisiin, joilla vahvistetaan tällaisten tavaroiden saatavuutta; katsoo, että globaalien julkishyödykkeiden saatavuutta koskevaa tehokasta politiikkavuoropuhelua, yhteistyötä ja toteutusta ei voida eikä saa missään tapauksessa erottaa perusoikeuksien edistämisestä ja suojelusta ja ihmisarvosta sekä kaikkien ja erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevien ihmisten voimaannuttamisesta; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että WHO:n työ ja WHO:n valmiudet hallinnoida pandemian johdosta toteutettavia toimia nopeasti ja tehokkaasti ovat tärkeitä ja että samalla on tuotu esiin huolenaiheita, kuten pyrkimyksiä häiritä ja manipuloida WHO:n pandemiatoimia; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja covid-19-pandemia ovat osoittaneet globaalien julkishyödykkeiden, kuten terveydenhuollon, puhtaan ilman, veden, ruoan ja luonnonvarojen, koulutuksen, teknologian ja kyberavaruuden osallistavan, turvallisen ja vakaan saatavuuden merkityksen ja toimintapoliittisen ensisijaisuuden; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on muistuttanut meitä ilmeisestä seikasta: pandemiatilanteessa terveys- ja turvallisuusketjumme on vain yhtä vahva kuin heikoin terveydenhuoltojärjestelmä; ottaa huomioon, että covid-19 on kaikkialla uhka ihmisille ja talouksille; katsoo, että globaalien julkishyödykkeiden saatavuus ja politiikkatoimet, joilla pyritään standardoimaan ja laajentamaan tällaista saatavuutta eri maissa ja yhteisöissä, edellyttävät maailmanlaajuista yhteistyötä tavoitteiden, yhteisten vaatimusten ja heikoimmassa asemassa olevien maiden ja yhteisöjen aktiivisen tuen osalta; katsoo, että tämä edellyttää tehokasta monenvälistä ohjelmaa, jossa keskitytään globaaleihin julkishyödykkeisiin ja hallintorakenteisiin, joilla vahvistetaan tällaisten tavaroiden saatavuutta; katsoo, että globaalien julkishyödykkeiden saatavuutta koskevaa tehokasta politiikkavuoropuhelua, yhteistyötä ja toteutusta ei voida eikä saa missään tapauksessa erottaa perusoikeuksien edistämisestä ja suojelusta ja ihmisarvosta sekä kaikkien ja erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevien ihmisten voimaannuttamisesta; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että WHO:n työ ja WHO:n valmiudet hallinnoida pandemian johdosta toteutettavia toimia nopeasti ja tehokkaasti ovat tärkeitä ja että samalla on tuotu esiin huolenaiheita, kuten pyrkimyksiä häiritä ja manipuloida WHO:n pandemiatoimia;

| P. | ottaa huomioon, että terrorismi on edelleen yksi vakavimmista uhkista rauhalle ja kansainväliselle turvallisuudelle; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että terrorismi on edelleen yksi vakavimmista uhkista rauhalle ja kansainväliselle turvallisuudelle;

| Q. | ottaa huomioon, että autoritaaristen ja totalitarististen hallintojen ja epäliberaalien valtiokoneistojen kasvava määrätietoisuus monenvälisillä foorumeilla ja kansainvälisissä järjestöissä, mukaan lukien yritykset heikentää ja muuttaa kansainvälisiä normeja sekä vahva osallisuus asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen ja monenvälisten foorumien hallinto- ja päätöksentekoprosesseissa, voi johtaa epäsymmetrisiin ja tehottomampiin tai jopa puolueellisiin politiikkatoimiin, jos kaikille kansainvälisen yhteisön jäsenille ei ole tasapuolisia toimintaedellytyksiä, ja kansainvälisen yhteisön paljon heikompaan sitoutumiseen yleismaailmallisten arvojen ja yleismaailmallisten oikeuksien puolustamiseen; ottaa huomioon, että omat ohjelmat, yksipuoliset toimet sekä monenvälisiin ratkaisuihin sitoutumisen ja niiden tukemisen puute voivat heikentää entisestään monenvälisyyttä keskeisenä järjestelyperiaatteena ylikansallisiin haasteisiin vastaamiseksi; katsoo, että tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää vahvistaa sääntöihin perustuvan hallinnon, kansainvälisen yhteistyön, perusoikeuksiin sitoutumisen ja kansainvälisen yhteisön kaikkien jäsenten aidosti tasapuolisten toimintaedellytysten arvo; katsoo, että asiaankuuluvat kansainväliset järjestöt ja monenväliset foorumit ovat avainasemassa näiden tavoitteiden saavuttamisessa; katsoo, että nämä tavoitteet paitsi mahdollistavat tehokkaamman myönteisen poliittisen vaikutuksen maailmanlaajuisiin haasteisiin niin myös hillitsevät ja ehkäisevät konfliktiriskiä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että autoritaaristen ja totalitarististen hallintojen ja epäliberaalien valtiokoneistojen kasvava määrätietoisuus monenvälisillä foorumeilla ja kansainvälisissä järjestöissä, mukaan lukien yritykset heikentää ja muuttaa kansainvälisiä normeja sekä vahva osallisuus asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen ja monenvälisten foorumien hallinto- ja päätöksentekoprosesseissa, voi johtaa epäsymmetrisiin ja tehottomampiin tai jopa puolueellisiin politiikkatoimiin, jos kaikille kansainvälisen yhteisön jäsenille ei ole tasapuolisia toimintaedellytyksiä, ja kansainvälisen yhteisön paljon heikompaan sitoutumiseen yleismaailmallisten arvojen ja yleismaailmallisten oikeuksien puolustamiseen; ottaa huomioon, että omat ohjelmat, yksipuoliset toimet sekä monenvälisiin ratkaisuihin sitoutumisen ja niiden tukemisen puute voivat heikentää entisestään monenvälisyyttä keskeisenä järjestelyperiaatteena ylikansallisiin haasteisiin vastaamiseksi; katsoo, että tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää vahvistaa sääntöihin perustuvan hallinnon, kansainvälisen yhteistyön, perusoikeuksiin sitoutumisen ja kansainvälisen yhteisön kaikkien jäsenten aidosti tasapuolisten toimintaedellytysten arvo; katsoo, että asiaankuuluvat kansainväliset järjestöt ja monenväliset foorumit ovat avainasemassa näiden tavoitteiden saavuttamisessa; katsoo, että nämä tavoitteet paitsi mahdollistavat tehokkaamman myönteisen poliittisen vaikutuksen maailmanlaajuisiin haasteisiin niin myös hillitsevät ja ehkäisevät konfliktiriskiä;

| R. | katsoo, että EU:n olisi investoitava enemmän kuin koskaan monenvälisten järjestöjen vahvistamiseen yhtenä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) prioriteeteista; ottaa huomioon, että EU:n strategisessa kompassissa kiinnitetään erityistä huomiota kansainvälisiin ja monenvälisiin kumppanuuksiin yhtenä YTPP:n peruspilareista; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että EU:n olisi investoitava enemmän kuin koskaan monenvälisten järjestöjen vahvistamiseen yhtenä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) prioriteeteista; ottaa huomioon, että EU:n strategisessa kompassissa kiinnitetään erityistä huomiota kansainvälisiin ja monenvälisiin kumppanuuksiin yhtenä YTPP:n peruspilareista;

| S. | katsoo, että tarvitaan samanmielisten kumppaneiden monenvälistä yhteistyötä vastaamaan ulkomaiseen pahantahtoiseen sekaantumiseen; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että tarvitaan samanmielisten kumppaneiden monenvälistä yhteistyötä vastaamaan ulkomaiseen pahantahtoiseen sekaantumiseen;

| T. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin raportti ”Our Common Agenda”, joka esiteltiin YK:n yleiskokoukselle syyskuussa 2021 ja johon yleiskokous suhtautui myönteisesti marraskuussa 2021 ja joka laadittiin laaja-alaisessa kuulemisprosessissa, johon osallistui YK:n jäsenvaltioita, mielipidevaikuttajia, nuoria, kansalaisyhteiskuntaa, asiaankuuluvia sidosryhmiä ja kansalaisia sekä YK:n järjestelmän ja sen monien kumppaneiden edustajia, osoittaa, että tulevaisuudessa tarvitaan tehokkaampaa, osallistavampaa, sääntöihin perustuvampaa ja verkottuneempaa monenvälisyyttä; katsoo, että tämä on olennaisen tärkeää YK:n järjestelmälle ja muille monenvälisille foorumeille, jotta ne voivat edelleen toimia tehokkaan maailmanlaajuisen kuulemisen ja päätöksenteon foorumina; ottaa huomioon, että EU:lla on tässä yhteydessä ainutlaatuinen tilaisuus auttaa YK:ta ja muita asiaankuuluvia kansainvälisiä järjestöjä uudistumaan ja elvyttämään tuloksentekokykykään ja valmiuksiaan olla yhteydessä myös paikallisen ja alueellisen tason asiaankuuluviin sidosryhmiin, kuten nuoriin tai yhteisöihin, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa eniten; katsoo, että tässä yhteydessä EU:n olisi tartuttava tilaisuuteen toimia rakentavasti ja tehokkaasti kilpailevien voimien kanssa samalla kun se säilyttää vankan kannan perusoikeuksiin ja vapauksiin, edistää yleismaailmallisiin arvoihin perustuvaa sosiaalista ja poliittista mallia ja pyrkii tiiviimpään yhteistyöhön ja koordinointiin samanmielisten maiden kanssa vahvistaakseen yleismaailmallisten arvojen ja perusoikeuksien ensisijaisuutta ja löytääkseen tehokkaita ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin; ottaa huomioon, että parlamentaarinen diplomatia on keskeinen tekijä sääntöihin perustuvan, osallistavan, verkottuneen ja tehokkaan monenvälisyyden vahvistamisessa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin raportti ”Our Common Agenda”, joka esiteltiin YK:n yleiskokoukselle syyskuussa 2021 ja johon yleiskokous suhtautui myönteisesti marraskuussa 2021 ja joka laadittiin laaja-alaisessa kuulemisprosessissa, johon osallistui YK:n jäsenvaltioita, mielipidevaikuttajia, nuoria, kansalaisyhteiskuntaa, asiaankuuluvia sidosryhmiä ja kansalaisia sekä YK:n järjestelmän ja sen monien kumppaneiden edustajia, osoittaa, että tulevaisuudessa tarvitaan tehokkaampaa, osallistavampaa, sääntöihin perustuvampaa ja verkottuneempaa monenvälisyyttä; katsoo, että tämä on olennaisen tärkeää YK:n järjestelmälle ja muille monenvälisille foorumeille, jotta ne voivat edelleen toimia tehokkaan maailmanlaajuisen kuulemisen ja päätöksenteon foorumina; ottaa huomioon, että EU:lla on tässä yhteydessä ainutlaatuinen tilaisuus auttaa YK:ta ja muita asiaankuuluvia kansainvälisiä järjestöjä uudistumaan ja elvyttämään tuloksentekokykykään ja valmiuksiaan olla yhteydessä myös paikallisen ja alueellisen tason asiaankuuluviin sidosryhmiin, kuten nuoriin tai yhteisöihin, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa eniten; katsoo, että tässä yhteydessä EU:n olisi tartuttava tilaisuuteen toimia rakentavasti ja tehokkaasti kilpailevien voimien kanssa samalla kun se säilyttää vankan kannan perusoikeuksiin ja vapauksiin, edistää yleismaailmallisiin arvoihin perustuvaa sosiaalista ja poliittista mallia ja pyrkii tiiviimpään yhteistyöhön ja koordinointiin samanmielisten maiden kanssa vahvistaakseen yleismaailmallisten arvojen ja perusoikeuksien ensisijaisuutta ja löytääkseen tehokkaita ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin; ottaa huomioon, että parlamentaarinen diplomatia on keskeinen tekijä sääntöihin perustuvan, osallistavan, verkottuneen ja tehokkaan monenvälisyyden vahvistamisessa;

| U. | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat edelleen täysin sitoutuneita monenvälisyyteen, maailmanlaajuiseen hallintotapaan, YK:n perusarvojen edistämiseen olennaisena osana EU:n ulkopolitiikkaa ja YK:n järjestelmän kolmeen pilariin, jotka ovat ihmisoikeudet, rauha ja turvallisuus sekä kehitys; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat edelleen täysin sitoutuneita monenvälisyyteen, maailmanlaajuiseen hallintotapaan, YK:n perusarvojen edistämiseen olennaisena osana EU:n ulkopolitiikkaa ja YK:n järjestelmän kolmeen pilariin, jotka ovat ihmisoikeudet, rauha ja turvallisuus sekä kehitys;

| V. | ottaa huomioon, että EU ja YK tekevät edelleen tiivistä yhteistyötä yli 170 maassa kaikkien ihmisten ihmisoikeuksien suojelun parantamiseksi, nälän ja aliravitsemuksen vähentämiseksi, kriisien ehkäisemiseksi ja voittamiseksi, demokraattisten ja osallistavien yhteiskuntien rakentamiseksi, keskeisten palvelujen tarjoamiseksi, vihreän kasvun ja ihmisarvoisten työpaikkojen edistämiseksi sekä luonnonvarojen kestävän hoidon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että EU ja YK tekevät edelleen tiivistä yhteistyötä yli 170 maassa kaikkien ihmisten ihmisoikeuksien suojelun parantamiseksi, nälän ja aliravitsemuksen vähentämiseksi, kriisien ehkäisemiseksi ja voittamiseksi, demokraattisten ja osallistavien yhteiskuntien rakentamiseksi, keskeisten palvelujen tarjoamiseksi, vihreän kasvun ja ihmisarvoisten työpaikkojen edistämiseksi sekä luonnonvarojen kestävän hoidon varmistamiseksi;

| W. | toteaa, että parlamentin rooli ja välineet parlamentaarisen diplomatian, välitystoiminnan ja vuoropuhelun alalla voivat aktiivisesti edesauttaa monenvälisyyden lujittamista; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että parlamentin rooli ja välineet parlamentaarisen diplomatian, välitystoiminnan ja vuoropuhelun alalla voivat aktiivisesti edesauttaa monenvälisyyden lujittamista;

| X. | ottaa huomioon, että uusi ”Globaali Eurooppa – Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline” (Globaali Eurooppa -rahoitusväline) yhdistettynä Team Europe -lähestymistapaan ja Global Gateway -strategiaan antaa EU:lle ja sen jäsenvaltioille mahdollisuuden yhdistää resursseja synergisesti ja koordinoida paremmin apua ja saada aikaan myönteisiä vaikutuksia EU:n ulkoisissa toimissa myös monenvälisillä foorumeilla kumppanimaiden tarpeet huomioon ottaen, myös YK:n kanssa paikan päällä tapahtuva jatkuva ja lujitettu yhteistyö mukaan lukien; katsoo, että EU:n olisi asetettava etusijalle avun antaminen maille, jotka noudattavat hyvää hallintotapaa ja jotka ovat sitoutuneet demokratian periaatteisiin ja ihmisoikeuksiin; ottaa huomioon, että uusi Globaali Eurooppa -rahoitusväline mahdollistaa komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ja parlamentin välisen korkean tason poliittisen vuoropuhelun ohjelmasuunnittelun painopisteistä ja antaa parlamentille mahdollisuuden kytkeä tämä toimintapoliittisia linjauksia ja ohjelmasuunnittelua koskeva vuoropuhelu uudelleen poliittiseen tiedottamiseen ja kolmansien maiden kanssa käytäviin kuulemisiin, mikä sen parlamentaarisen diplomatian ja tiedotustoiminnan avulla vahvistaa EU:n kykyä avustaa asianomaisia kolmansia maita ja vaikuttaa niihin myönteisesti; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että uusi ”Globaali Eurooppa – Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline” (Globaali Eurooppa -rahoitusväline) yhdistettynä Team Europe -lähestymistapaan ja Global Gateway -strategiaan antaa EU:lle ja sen jäsenvaltioille mahdollisuuden yhdistää resursseja synergisesti ja koordinoida paremmin apua ja saada aikaan myönteisiä vaikutuksia EU:n ulkoisissa toimissa myös monenvälisillä foorumeilla kumppanimaiden tarpeet huomioon ottaen, myös YK:n kanssa paikan päällä tapahtuva jatkuva ja lujitettu yhteistyö mukaan lukien; katsoo, että EU:n olisi asetettava etusijalle avun antaminen maille, jotka noudattavat hyvää hallintotapaa ja jotka ovat sitoutuneet demokratian periaatteisiin ja ihmisoikeuksiin; ottaa huomioon, että uusi Globaali Eurooppa -rahoitusväline mahdollistaa komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ja parlamentin välisen korkean tason poliittisen vuoropuhelun ohjelmasuunnittelun painopisteistä ja antaa parlamentille mahdollisuuden kytkeä tämä toimintapoliittisia linjauksia ja ohjelmasuunnittelua koskeva vuoropuhelu uudelleen poliittiseen tiedottamiseen ja kolmansien maiden kanssa käytäviin kuulemisiin, mikä sen parlamentaarisen diplomatian ja tiedotustoiminnan avulla vahvistaa EU:n kykyä avustaa asianomaisia kolmansia maita ja vaikuttaa niihin myönteisesti;

| Y. | katsoo, että jotta EU voisi puhua yhdellä äänellä, on tehtävä huomattavia muutoksia ulkoasioita koskevaan päätöksentekoprosessiin; ottaa huomioon, että yksimielinen päätöksenteko ainoastaan haittaa EU:n kykyä toimia vahvana toimijana kansainvälisellä näyttämöllä ja että EUH:n ja jäsenvaltioiden olisi sovittava määräenemmistöpäätöksistä ulkopoliittisissa asioissa, koska se on tehokkaampi päätöksenteon muoto; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että jotta EU voisi puhua yhdellä äänellä, on tehtävä huomattavia muutoksia ulkoasioita koskevaan päätöksentekoprosessiin; ottaa huomioon, että yksimielinen päätöksenteko ainoastaan haittaa EU:n kykyä toimia vahvana toimijana kansainvälisellä näyttämöllä ja että EUH:n ja jäsenvaltioiden olisi sovittava määräenemmistöpäätöksistä ulkopoliittisissa asioissa, koska se on tehokkaampi päätöksenteon muoto;

Rakennetaan uudelleen EU:n arvojen ytimeen kirjattu monenvälisyys

| 1. | pitää myönteisenä komission ja varapuheenjohtajan / korkean edustajan yhteistä tiedonantoa Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n vahvemmasta panostuksesta sääntöihin perustuvaan monenvälisyyteen; katsoo, että tämä tiedonanto edistää hyvin suoraan ja vie pidemmälle pohdintaa EU:n ulkopolitiikan suunnasta alkaen sen tärkeästä mutta yleisemmästä sitoutumisesta Euroopan vuoden 2003 turvallisuusstrategiassa määriteltyyn tehokkaaseen monenvälisyyteen ja siirtyen tarpeeseen yhdistää tehokkaan monenvälisyyden arvo ja tavoite periaatteelliseen pragmaattisuuteen sekä tarpeeseen edistää ja säilyttää EU:n etuja ja arvoja EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevassa vuoden 2016 globaalistrategiassa todetulla tavalla; muistuttaa, että paras strategia monenvälisyyden puolustamiseksi on rakentaa se uudelleen tekemällä siitä merkityksellisempi, häiriönsietokykyisempi ja tuloksellisempi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tukee yhteisen tiedonannon lausumaa, jonka mukaan neuvoston on käytettävä perussopimusten määräyksiä, jotka mahdollistavat rakentavan äänestämästä pidättymisen ja päätösten tekemisen määräenemmistöllä yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa; korostaa tarvetta ankkuroida määräenemmistöpäätöksenteko ulkopoliittisissa asioissa tulevissa EU:n perussopimusten muutoksissa, jolloin EU:sta voisi tulla vaikuttavampi globaali toimija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on komission ja varapuheenjohtajan / korkean edustajan kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n on toimittava määrätietoisemmin ajaessaan etujaan ja edistäessään yleismaailmallisia arvoja, joiden perustalle se on rakennettu, ja on siksi samaa mieltä siitä, että EU:n on puolustettava ja vahvistettava näihin arvoihin ja sääntöihin perustuvaa järjestystä ja monenvälisyyttä keinona varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset kansainväliselle yhteisölle, tarjota foorumi osallistavalle politiikkavuoropuhelulle, yhteistyölle ja lähentymiselle sekä saada aikaan kansainvälisen yhteisön yleisesti tukemia poliittisia toimia, joilla voidaan todella saavuttaa tuloksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että on ensiarvoisen tärkeää, että EU lujittaa ulkoisen toiminnan ja diplomatian välineistöään omilla itsenäisillä välineillä, joilla lisätään sen kykyä olla globaali toimija ja ”puhua yhdellä äänellä” monenvälisyyden puolustamiseksi ja joihin olisi sisällyttävä eurooppalaisen diplomaattiakatemian perustaminen Euroopan parlamentin äskettäin ehdottamalla tavalla; toistaa kehotuksensa sisällyttää ”Uusi eurooppalainen Bauhaus” uutena välineenä EU:n ulkoisen toiminnan välineistöön sekä hyödyllisenä kulttuurisena ja julkisena diplomaattisena työkaluna, joka on olennaisen tärkeä arvoihin perustuvan monenvälisen järjestyksen edistämiseksi ja kansainvälisten kumppanuuksien lujittamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa EU:n kyvystä laatia erittäin tehokkaita ja osallistavia sääntelystandardeja sisämarkkinoitaan varten ja katsoo, että EU:n olisi myös pyrittävä edistämään tällaisia standardeja ulkoisen toimintansa puitteissa mallina ja panoksena keskusteluun tehokkaista maailmanlaajuisista sääntelystandardeista; palauttaa mieliin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan, jonka mukaan ”jäsenvaltiot tukevat aktiivisesti ja varauksettomasti unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa uskollisuuden ja keskinäisen yhteisvastuullisuuden hengessä” ja ”pidättyvät kaikista toimista, jotka ovat unionin etujen vastaisia tai jotka ovat omiaan haittaamaan sen tehokkuutta yhtenäisenä voimana kansainvälisissä suhteissa”; on huolissaan eräiden jäsenvaltioiden toimista, kuten kolmansien maiden kanssa käynnistetyistä kahdenvälisistä diplomaattisista aloitteista, jotka voivat olla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan määräysten vastaisia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että EU:n on jatkossakin toimittava monenvälisyyden vankkumattomana ja keskeisenä puolustajana maailmassa ja vältettävä toimia, jotka heikentävät näitä tavoitteita; toteaa kuitenkin, että säilyttääkseen kilpailuetunsa EU:n on vastattava maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten hajanaisuuden lisääntymiseen sekä kaupan ja protektionismin käyttämiseen välineenä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että EU:n olisi pyrittävä löytämään ratkaisuja maailmanlaajuisiin ongelmiin, kuten ilmastonmuutokseen, tai edistämään vakautta ja rauhaa, jotta voidaan luoda laajempia diplomaattisia suhteita kolmansiin maihin, joiden kanssa vuoropuhelu ja yhteistyö muiden politiikan alojen kanssa ei aina ole välittömästi mahdollista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EU:ta käsittelemään entistä määrätietoisemmin ja strategisemmin kasvavia globaaleja uhkia; korostaa, että nopeasti muuttuvassa geopoliittisessa maisemassa maailma on tienhaarassa ja vaarana on, että epädemokraattiset hallinnot pääsevät vallalle monenvälisissä instituutioissa; peräänkuuluttaa vahvaa, toimintaperusteista sitoutumista demokratian ja perusoikeuksien suojeluun monenvälisillä foorumeilla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että EU on pelkästään tarkkailijan asemassa lähes kaikissa kansainvälisissä järjestöissä ja monenvälisillä foorumeilla ja että tämä tilanne ei kuvasta EU:n toimivallan laajuutta eikä ylikansallisten alueellisten järjestöjen kasvavaa merkitystä globaalissa päätöksenteossa; uskoo, että EU:n vaikuttavuus globaalilla näyttämöllä on tiiviisti sidoksissa sen asemaan monenvälisillä foorumeilla ja järjestöissä; kehottaakin jäsenvaltioita keräämään poliittista tahtoa lujittaa EU:n asemaa monenvälisissä järjestöissä ja foorumeilla ja hakemaan tukea kolmansilta mailta tähän arvoaseman muutokseen, jotta EU voi aidosti täyttää sitoumuksensa puolustaa monenvälisyyttä tuloksellisella tavalla; |
| --- | --- |

9.

Lujitetaan Yhdistyneitä kansakuntia ja Euroopan unionin osallistumista sen järjestelmään

| 10. | toistaa tukevansa voimakkaasti YK:n pääsihteerin António Guterresin käynnistämää uudistusohjelmaa ja tuo esille tarpeen edetä vielä pidemmälle, varsinkin kun on kyse naisten, nuorten ja haavoittuvassa tilanteessa olevien ihmisten osallistamisesta sekä intersektionaalisuutta koskevan tietoisuuden lisäämisestä YK:n rakenteissa; pitää tärkeänä YK:n järjestelmää, joka voi edelleen tuottaa tuloksia tehokkaasti; pitää arvokkaana YK:n pääsihteerin YK-järjestelmää koskevaa ”One UN” -visiota, jossa YK:n eri virastot ja osat voidaan aidosti yhdistää toisiinsa ja ne voivat toimia yhdessä yhtenäisen talousarvio- ja hallintorakenteen pohjalta ja vahvistaa YK:n tavoitteiden saavuttamista; huomauttaa erityisesti, että YK:n kehitysjärjestelmän uudistamisen myötä YK:n maakoordinaattorien rooli on vahvistunut, ja katsoo, että näiden nykyisin yli 130 maassa toimivien YK:n maakoordinaattorien olisi paitsi johdettava YK:n ohjelmien täytäntöönpanon koordinointia paikan päällä YK:n toimien yhtenäisyyden vahvistamiseksi niin myös pidettävä yhteyttä EU:lla asianomaisessa YK:n jäsenvaltiossa oleviin edustustoihin ja kuultava niitä tiiviisti, jotta voidaan pyrkiä synergioihin ja keskinäiseen vahvistamiseen EU:n kyseistä maata koskevien temaattisten ja maantieteellisten ohjelmien kanssa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vahvistaa, että EU:n ja YK:n olisi työskenneltävä tiiviisti päämajatasolla sekä alueilla ja maissa, joihin ne toimittavat tukea analyysien vaihtamiseksi ja sovitettava yhteen toimintapoliittinen ja ohjelmasuunnittelu ihmisten ja maapallon hyvinvointiin kohdistuvan vaikutuksen maksimoimiseksi; muistuttaa, että EU voi vahvistaa merkittävästi YK:n ohjelmien tavoittavuutta ja vaikutusta kolmansissa maissa ja että se voi määritellä ohjelmasuunnittelunsa ja apunsa synergisellä ja vahvistavalla tavalla YK:n tavoitteiden mukaisesti; korostaa siksi EU:n ja YK:n tiiviin kuulemisen ja yhteistyön merkitystä ja kehottaa komissiota ja EUH:ta samoin kuin EU:n edustustoja kolmansissa maissa aktiivisesti lähestymään YK:ta ja kuulemaan sitä YK:n toimintapolitiikasta ja ohjelmasuunnittelusta vuosiksi 2021–2027 ja sen jälkeen; kehottaa YK:ta kuulemaan säännöllisesti EU:ta YK:n päämajassa mutta myös kentällä kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että EU:n ja YK:n olisi järjestettävä vuotuisia huippukokouksia, joissa YK:n pääsihteerillä olisi mahdollisuus keskustella neuvoston, komission, EUH:n ja parlamentin kanssa; kehottaa YK:ta varmistamaan YK:n korkean tason keskustelukumppaneiden jatkuvan läsnäolon parlamentissa jäsennellyn ja johdonmukaisen politiikkavuoropuhelun edistämiseksi ja YK:n toimien näkyvyyden lisäämiseksi; korostaa tarvetta parantaa YK:n poliittista toimivuutta ja kehottaa vahvistamaan rajapintaa YK:n ja alueellisten järjestöjen välillä, kuten YK:n pääsihteeri Guterres painotti; korostaa tarvetta lujittaa YK:n virastojen koordinointia kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa YK:n talous- ja sosiaalineuvoston (Ecosoc) kautta; tukee YK:n pääsihteerin Guterresin ehdotuksia antaa nuorille ja kansalaisyhteiskunnalle kuuluvampi ääni YK:n järjestelmässä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että jotta EU:sta voisi tulla vaikuttavampi globaali kumppani, joka pystyy puolustamaan monenvälistä järjestystä, EU:n kykyä toimia varmasti ja ripeästi luotettavana turvallisuustoimijana on tehostettava; kehottaa siksi neuvostoa ja komissiota perusteellisesti arvioimaan, tutkimaan ja kehittämään vaihtoehtoja perustaa pysyviä monikansallisia sotilasyksikköjä, jotka olisivat pysyvästi sijoitettuina ja harjoittelevat yhdessä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa YK:n pääsihteeriä tehostamaan toimiaan sukupuolten tasa-arvoa koskevan YK:n strategian täytäntöönpanossa, koska se on tärkeä väline naisten tasapuolisen edustuksen varmistamiseksi YK:n järjestelmän kaikilla hierarkiatasoilla; muistuttaa, että sitten YK:n perustamisen vuonna 1945 sen pääsihteeriksi ei ole nimitetty yhtään naista; tuo esille yleisluonteisen tarpeen varmistaa naisten ja marginalisoitujen ryhmien tasapuolinen edustus sekä lisätä monimuotoisuutta kansainvälisissä järjestöissä; tukee voimakkaasti nuoriso-, rauha- ja turvallisuusagendaa ja sen tavoitetta, jonka mukaan nuoria on kuultava enemmän päätöksenteossa paikallisella, kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että EU:n olisi yksilöitävä YK:n elimet ja muut monenväliset järjestöt, jotka ovat keskeisiä edistettäessä politiikkavuoropuhelua, lähentymistä ja maailmanlaajuisten haasteiden toimintapoliittisia ratkaisuja ja asetettaessa standardeja sekä määriteltävä selkeät tavoitteet ja selkeät painopisteet vuoropuhelulle tällaisten elinten ja järjestöjen kanssa ja niille annettavalle tuelle, myös talousarviotuelle; muistuttaa tässä yhteydessä, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat jo nyt YK:n, monien sen virastojen ja ohjelmien johtavia avunantajia mutta tämä sitoutuminen ja YK:n tukeminen ei aina merkitse EU:n, sen jäsenvaltioiden ja samanmielisten kumppanien vahvempaa vaikuttavuutta YK:n virastojen toimien suhteen tai monenvälisillä foorumeilla, mikä on erityisen huolestuttavaa aikana, jona Venäjän kaltaisten autoritaaristen ja totalitaaristen hallintojen määrätietoisuus tällaisilla foorumeilla kasvaa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille standardien kasvaneen geopoliittisen merkityksen, etenkin teknologian alalla, ja kehottaa EU:ta toimimaan strategisesti, jotta siitä tulisi standardien asettamisen suurvalta monenvälisillä foorumeilla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja samanmielisiä kumppaneita parantamaan edelleen koordinointiaan etsittäessä yhteistä tukea johtotehtäviin pyrkiville ehdokkaille monenvälisillä foorumeilla; korostaa tarvetta harjoittaa koordinointia muiden maailman alueiden samanmielisten kumppanien kanssa ja tarkastella johtoasemien tasapuolisen maantieteellisen jakautumisen periaatteen merkitystä siten, että demokraattiset arvot pidetään vahvasti keskiössä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa tältä osin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) keskeistä roolia Euroopan turvallisuuden pilarina ja kehottaa entisestään lujittamaan järjestön kattavaa turvallisuustoimintamallia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:ta tekemään yhteistyötä YK:n, alueellisten järjestöjen, kansainvälisten foorumien, kuten G7- ja G20-ryhmien, ja tilapäisten liittoumien kanssa globaaleihin haasteisiin vastaamisessa nyt ja tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa kehittämään edelleen strategiaa monenvälisyyden edistämiseksi, mukaan lukien päivitetyt suuntaviivat siitä, miten olisi edettävä eri foorumeilla YK:n järjestelmän uudistuksen kaltaisten kysymysten suhteen, ja miten visiota uudeksi globaaliksi järjestykseksi voitaisiin muovata tavalla, jolla voitaisiin elvyttää monenvälisyys; uskoo, että EU:n on tarpeen muodostaa liittoumia samanmielisten kumppanien kanssa monenvälisen yhteistyön kehittämiseksi erilaisilla foorumeilla mutta että näihin liittoumiin ei aina tarvitse kuulua samoja toimijoita, ja huomauttaa, että tavoitteena on aina oltava tuloksellisen, sääntöihin perustuvan globaalin hallinnan järjestelmän vaaliminen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toistaa aiemmissa päätöslauselmissa esittämänsä kannan Venäjän hyökkäyssotaan Ukrainaa vastaan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuomitsee mitä jyrkimmin Venäjän federaation hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan sekä Valko-Venäjän osallistumisen tähän sotaan ja vaatii Venäjää lopettamaan välittömästi kaikki sotatoimet Ukrainassa ja vetämään ehdoitta kaikki joukot ja sotilastarvikkeet Ukrainan koko kansainvälisesti tunnustetulta alueelta; korostaa, että sotilaallinen hyökkäys ja maahantunkeutuminen rikkovat törkeästi kansainvälistä oikeutta; pitää Venäjän hyökkäystä Ukrainaan hyökkäyksenä suvereenia maata vastaan mutta myös Euroopan yhteistyön ja turvallisuuden periaatteita ja mekanismia sekä sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä vastaan, sellaisina kuin ne on määritelty YK:n peruskirjassa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää myönteisenä Venäjän sulkemista YK:n ihmisoikeusneuvoston ulkopuolelle; pitää myönteisinä kansainvälisten järjestöjen myös kulttuurin ja urheilun alalla tekemiä päätöksiä Venäjän osallistumisen keskeyttämisestä; kehottaa EU:n johtajia ja muiden valtioiden johtajia sulkemaan Venäjän pois G20-järjestöstä ja muista monenvälisistä yhteistyöjärjestöistä, kuten Maailman kauppajärjestöstä, Unescosta ja muista, sillä se olisi tärkeä merkki siitä, että kansainvälinen yhteisö ei palaa tavanomaiseen toimintaan tämän hyökkääjävaltion kanssa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että nykyisten pakotteiden täysipainoinen ja tehokas täytäntöönpano kaikkialla EU:ssa ja EU:n kansainvälisten liittolaisten keskuudessa on nyt asetettava etusijalle; kehottaa EU:ta käyttämään monenvälisiä foorumeita näiden pakotteiden tehokkuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vaatii, että venäläisen öljyn, hiilen, ydinpolttoaineen ja kaasun tuonti kielletään välittömästi kokonaisuudessaan ja että kaasuputkista Nordstream 1 ja 2 luovutaan täysin ja että esitetään suunnitelma, jolla jatketaan EU:n energian toimitusvarmuuden turvaamista lyhyellä aikavälillä; kehottaa EU:ta varmistamaan monenvälisten foorumien kautta tuen kolmansille maille, jotka haluavat asettaa venäläisen energian tuontikieltoon; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja sen jäsenvaltioiden kykyyn työskennellä koordinoidusti ja esittää yhtenäisiä kantoja YK:n järjestelmässä erityisesti YK:n yleiskokouksen, YK:n turvallisuusneuvoston ja YK:n ihmisoikeusneuvoston osalta; antaa tässä yhteydessä tunnustusta EU:n New Yorkissa ja Genevessä olevien YK-edustustojen arvokkaille koordinointiponnisteluille; katsoo, että tämä yhtenäinen ja synerginen lähestymistapa olisi toistettava kaikissa YK:n elimissä, virastoissa tai muissa kansainvälisissä järjestöissä, jotta EU voi toimia yhtenä kokonaisuutena monenvälisillä foorumeilla; pitää valitettavana, että turvallisuusneuvosto on jatkuvasti kykenemätön tekemään päätöksiä eikä siksi reagoi yhtä tehokkaasti Ukrainan, Syyrian, Etiopian ja Sudanin kriiseihin kuin muihin aikaisempiin kriiseihin ja että tällä on ollut kielteinen vaikutus näiden kriisien ehkäisemiseen, hallintaan ja ratkaisemiseen laajan veto-oikeuden takia; korostaa, että on anteeksiantamatonta, että yksi valtio voi pysäyttää torjuntatoimet, kun tehdään kansanmurhia, rikoksia ihmisyyttä vastaan tai sotarikoksia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa YK:ta nimittämään erityislähettilään Libyaan, sillä tehtävä on ollut avoinna marraskuun 2021 jälkeen, ja demokraattinen prosessi Libyassa on käännekohdassa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää valitettavana, että vuonna 2022 vain kaksi EU:n jäsenvaltiota on turvallisuusneuvostossa; katsoo, että EU:n olisi edistettävä mahdollisuutta uudistaa turvallisuusneuvostoa ehdoin, jotka voivat palauttaa sen kyvyn käsitellä kriisejä oikea-aikaisesti ja tehokkaasti, rajoittaa perusteellisesti veto-oikeutta ja muuttaa turvallisuusneuvoston kokoonpanoa niin, että se vastaa paremmin nykymaailmaa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toistaa tässä yhteydessä näkemyksensä, jonka mukaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi pyrittävä pääsemään laajaan yhteisymmärrykseen turvallisuusneuvoston uudistamisesta muun muassa antamalla EU:lle pysyvä paikka EU:n jäsenvaltioiden jo olemassa olevien paikkojen lisäksi; kannustaa EU:n jäsenvaltioita olemaan kilpailematta toisiaan vastaan, kun halutaan turvata paikka turvallisuusneuvostossa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on huolissaan nykyisen asevalvonta- ja aseriisuntajärjestelmän ja sen oikeudellisten välineiden heikkenemisestä; tukee kaikkia toimia, joilla asevalvonta- ja aseistariisuntaohjelma pyritään saattamaan takaisin kansainväliseksi tavoitteeksi, myös aseidenriisuntakonferenssin palauttamista käyttöön; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarkastelemaan ja päivittämään joukkotuhoaseiden leviämisen vastaista EU:n strategiaa niin, että siinä otetaan huomioon viimeaikainen geopoliittinen, teknologinen ja oikeudellinen kehitys sekä luodaan ajantasainen ja kunnianhimoinen perusta EU:n monenväliselle sitoutumiselle asesulkuun ja aseistariisuntaan; on huolissaan uusien sotilasteknologioiden, kuten tekoälyn, ulkoavaruuteen sijoitettavien aseiden, bioteknologioiden ja hypersoonisten aseiden kehittämisestä ja tukee aktiivisesti toimia ja aloitteita, joilla pyritään pysäyttämään joidenkin YK:n jäsenvaltioiden käynnissä olevat aseohjelmat; tukee YK:n aseidenriisuntatoimikunnan ulkoavaruustyöryhmän työtä avoimuuden ja luottamusta lisäävien toimien käytännön toteuttamisesta ulkoavaruustoiminnassa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tukee YK:n pääsihteerin rauhanturvatoimia koskevaa aloitetta päivittämällä YK:n ja EU:n kriisinhallinnan ja rauhanoperaatioiden alan kumppanuutta ja selvittämällä mahdollisuuksia uusiin kumppanuuksiin, mukaan lukien EU, YK ja Afrikan unioni sekä yhteistyö muiden alueellisten järjestöjen kanssa; tuo jälleen esille naisten keskeisen roolin konfliktien sovittelussa ja rauhanturvaoperaatioissa ja muistuttaa, että he ovat aliedustettuina kaikilla tasoilla YK:ssa, EU:ssa ja muissa monenvälisissä järjestöissä ja tehtävissä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita parantamaan valmiuksiaan tietojen jakamiseen sekä strategioita, politiikkoja ja kantoja koskevaan kuulemiseen ja koordinointiin myös monenvälisten elinten hallintoelimissä ja johtokunnissa, joissa EU ei ole suoraan edustettuna, alkaen YK:n turvallisuusneuvostosta; yhtyy varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja komission näkemykseen, jonka mukaan EU:n olisi perustettava koordinointimekanismeja kaikissa kansainvälisissä instituutioissa, myös rahoituslaitoksissa; katsoo, että samoja koordinointivalmiuksia olisi laajennettava kaikkien YK:n elinten johtokuntiin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että uusi Globaali Eurooppa -rahoitusväline ja Team Europe -lähestymistapa maantieteelliseen ja temaattiseen apuun ja ohjelmasuunnitteluun sekä Global Gateway -strategia yhdistävien infrastruktuurien kehittämisestä tarjoavat ainutlaatuisen tilaisuuden määritellä yhteinen toimielinten välinen ohjelma, jossa annetaan asianmukaista huomiota ja arvoa EU:n jäsenvaltioiden panokselle tavalla, joka tuo lisäarvoa monenväliseen tapaan lähestyä haasteita ja kriisejä maailmassa ja vahvistaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden vipuvoimaa; vahvistaa olevansa sitoutunut tasapainoiseen ja painopistevetoiseen maantieteelliseen lähestymistapaan EU:n rajojen ulkopuolella käynnistetyissä EU:n toimissa, avussa ja ohjelmissa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | varoittaa, että joidenkin epäliberaalien hallitusten tai autoritaaristen ja totalitaaristen hallintojen pyrkimykset saada ja vakiinnuttaa vipuvaikutusta rahoittamalla kansainvälisiä järjestöjä nostaa esiin kysymyksen rahoitukseen liittyvästä vastakkainasettelusta monenvälisillä foorumeilla, ja kehottaa pohtimaan maailmanlaajuisella ja EU:n tasolla, miten voidaan varmistaa asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen ja monenvälisten foorumien riippumattomuus ja tehokkuus käyttämällä kaikkia EU:n toimielinten käytettävissä olevia välineitä, aiheellisissa ja relevanteissa tapauksissa myös asianmukaisen EU:n rahoituksen ja muista lähteistä saatavan rahoituksen avulla; muistuttaa, että useiden jäsenvaltioiden vahvistettujen rahoitusosuuksien maksuviivästyksillä on erittäin kielteisiä vaikutuksia kansainvälisten järjestöjen työhön eikä niitä voida siksi hyväksyä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että EU:n humanitaarinen apu ja kehitysapu kolmansille maille kanavoidaan hyvin usein YK:n järjestelmän kautta; tukee tätä EU:n ja YK:n kumppanuutta mutta kehottaa EU:ta varmistamaan suuremman näkyvyyden erityisroolilleen ja -panoksilleen YK:n piirissä; pitää tässä yhteydessä tärkeänä tehdä EU:n tasolla perusteellinen arviointi sekä nykyisistä että suunnitelluista EU:n ja YK:n kumppanuuksista sen arvioimiseksi, onko EU:n panos riittävän näkyvä, antaako se vastinetta veronmaksajien rahoille unionin arvoja vastaavasti ja ovatko EU:lle ja sen jäsenvaltioille annetut johtotehtävät oikeassa suhteessa EU:n vahvaan sitoutumiseen ja omistautumiseen YK-järjestelmään; kehottaa komissiota ja EUH:ta toteuttamaan tämän uudelleentarkastelun ja keskustelemaan parlamentin kanssa havainnoistaan ja etenemistavoista sen varmistamiseksi, että EU:n YK-järjestelmään antamalle panokselle, rahoitusosuudelle, sitoutumiselle ja omistautumiselle annetaan riittävä tunnustus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että EU:n tuen kansainvälisille järjestöille ja läsnäolon monenvälisillä foorumeilla olisi oltava kansalaisten nähtävissä EU:n jäsenvaltioissa; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa käynnistämään EU:n laajuisen tiedotuskampanjan EU:n kansainvälisille järjestöille antamasta tuesta ja sen näkyvyyttä koskevista tavoitteista ja toiminnasta monenvälisillä foorumeilla; kehottaa yhtä lailla komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita edistämään EU:n aktiivista roolia monenvälisillä foorumeilla ja antamaan enemmän tietoa EU:n panoksesta ja saavutuksista kansainvälisissä järjestöissä myös YK:n päätöslauselmia koskevien yhteisten narratiivien, kantojen ja lausuntojen avulla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden on tehostettava YK:n rahastojen ja ohjelmien koordinointia ja määriteltävä keskeiset tavoitteet ja yhteinen lähestymistapa johtokuntien ohjaamiseen; pitää tärkeänä varmistaa monenvälisten järjestöjen rahoituksen ja varainkäytön avoimuus ja vastuullisuus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | antaa tunnustusta ”monenvälisyysallianssille” (Alliance for Multilateralism) maiden epävirallisena verkostona, jonka jäsenet ovat yhtä mieltä siitä, että sääntöihin perustuva monenvälinen järjestys on kansainvälisen vakauden ja rauhan ainoa luotettava tae ja että yhteiset haasteet voidaan ratkaista vain yhteistyön avulla; |
| --- | --- |

38.

Monenvälisyyden palauttaminen tehostamalla maailmanlaajuisia kumppanuuksia yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi

| 39. | korostaa tarvetta pyrkiä tehokkaaseen, tuloskeskeiseen, arvopohjaiseen ja osallistavaan monenvälisyyteen, jossa hallitukset, kansalaisyhteiskunta, uskonnolliset toimijat, yksityinen sektori, tiedeyhteisö ja muut asiaankuuluvat sidosryhmät voivat työskennellä tehokkaasti yhdessä maailmanlaajuisten tavoitteiden, arvojen ja etujen saavuttamiseksi; toteaa, että on tärkeää sovittaa yhteen kaksi kriittistä EU:n tavoitetta, jotka ovat EU:n näkyvyyden ja vipuvaikutuksen lisääminen maailmanlaajuisena toimijana ja monenvälisten foorumien roolin tukeminen; muistuttaa, että näihin jännitteisiin on puututtava ja niitä on hallittava ja että on tuotava esiin näiden kahden tavoitteen välinen periaatteellinen ja vakaa kanta EU:n perusarvojen, ajatusten ja etujen mukaisesti; huomauttaa, että näiden kahden kriittisen eurooppalaisen tavoitteen välisistä näennäisistä jännitteistä huolimatta ne tarjoavat myös uusia mahdollisuuksia, sillä EU:n lisääntynyt strateginen riippumattomuus voi antaa mahdollisuuden solmia liittoumia kahdenvälisten kumppaneiden kanssa monenvälisissä neuvotteluissa sekä edistää ja puolustaa monenvälisiä sitoumuksia kahdenvälisten neuvottelujen jatkuessa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita puolustamaan johdonmukaisesti ja aktiivisesti monenvälisyyttä ja asiaankuuluvia monenvälisiä instituutioita aina, kun niitä heikennetään millään tavalla tai keinolla; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että on tärkeää jatkaa monenvälistä yhteistyötä turvallisuus- ja puolustusasioissa; korostaa EU:n ja Naton kumppanuuden puitteissa tehtävää työtä sekä EU:n ja Etyjin yhteistyötä, jotka perustuvat yhteiseen tukeen demokratian, vapauden, ihmisoikeuksien ja ihmisarvon kunnioittamisen, oikeusvaltion sekä rauhan ja kansainvälisen yhteistyön edistämisen jaetuille perusarvoille samalla, kun suojellaan sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä; kehottaa niitä EU:n ja Naton jäseniä, jotka eivät ole jo EU:n turvallisuus- ja puolustusaloitteiden jäseniä, liittymään niihin yhteisen yhteistyön täydentämiseksi ja vahvistamiseksi entisestään; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että monenvälisyyden ja nykyisen järjestelmän uudistamisen olisi keskityttävä avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseen sekä yhteistyöhön valtiosta riippumattomien toimijoiden kanssa, jotta voidaan palauttaa kansalaisten luottamus näihin instituutioihin ja antaa niille lisää legitimiteettiä; korostaa tarvetta vastata haasteisiin, jotka liittyvät laittomien rahavirtojen ehkäisemiseen ja torjumiseen sekä kansainvälisen yhteistyön ja hyvien käytäntöjen vahvistamiseen varojen palauttamisen ja takaisinperinnän alalla, mukaan lukien tehokkaammat toimenpiteet, joilla pannaan täytäntöön korruption vastainen YK:n yleissopimus ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK:n yleissopimus; korostaa tarvetta toteuttaa tehokkaita, osallistavia ja kestäviä toimenpiteitä korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi Agenda 2030:n puitteissa; korostaa, että laittomien rahavirtojen torjuntaa on virtaviivaistettava maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että on tärkeää edelleen tavoittaa liittolaiset ja samanmieliset kumppanit kansainvälisissä järjestöissä ja monenvälisillä foorumeilla, jotta voidaan vahvistaa samanmielisten maiden koalitio, joka on sitoutunut yhteisiin arvoihin ja tavoitteisiin sekä politiikkavuoropuheluun ja tehokkaaseen yhteistyöhön maailmanlaajuisesti; korostaa tarvetta lisätä EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopolitiikkaa ja turvallisuusyhteistyötä koskeva sopimus EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen liitteeksi, jotta molemmat osapuolet voisivat paremmin vastata yhteisiin maailmanlaajuisiin turvallisuus- ja ulkopoliittisiin haasteisiin; korostaa, että tällainen sopimus helpottaisi myös yhteistyötä monenvälisissä järjestöissä ja erityisesti YK:ssa, kun otetaan huomioon osapuolten monet yhteiset arvot ja edut; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pitää erityisen tärkeänä perinteisten transatlanttisten tai eurooppalaisten kumppanien, kuten Yhdysvaltain ja Kanadan, sekä Yhdistyneen kuningaskunnan, Länsi-Balkanin ja muiden eteläisten ja itäisten naapurimaiden lisäksi myös muita samanmielisiä demokraattisia liittolaisia Latinalaisessa Amerikassa, indopasifisella alueella ja Afrikassa, jotka voivat luoda kumppanuudessa laajemman yhteisten arvojen ja normien alueen ja sitoutua edistämään maailmanlaajuisia vastauksia maailmanlaajuisiin haasteisiin sekä samanmielisten kumppanien laajemman kansainvälisen liittouman merkitystä; pitää tässä suhteessa tärkeänä vuoropuhelun ja yhteistyön lisäämistä samanmielisten Afrikan maiden kanssa sekä niiden tukemista demokratiaan, osallisuuteen ja vaurauteen perustuvan tulevaisuuden rakentamisessa Afrikalle, samalla kun otetaan huomioon tarve torjua ilmastonmuutoksen, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamia haasteita ja turvallisuusuhkia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että EU:n suhteilla Afrikan unioniin (AU) sekä Latinalaiseen Amerikkaan ja Karibian alueeseen on itsessään oma arvonsa ja että ne ovat ratkaisevan tärkeitä uudistetun monenvälisyyden näkökulmasta; muistuttaa, että yhteisessä julkilausumassaan ”Afrikka ja Eurooppa: kaksi maanosaa, joilla on yhteinen visio vuodelle 2030”, EU ja AU sitoutuivat työskentelemään yhdessä tehokkaan monenvälisyyden edistämiseksi sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen puitteissa siten, että YK on sen ytimessä, ja sitoutuivat pyrkimään lähentämään kantojaan monenvälisillä foorumeilla maailmanlaajuisen eriarvoisuuden vähentämiseksi, solidaarisuuden vahvistamiseksi, ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja ”maailmanlaajuisten julkishyödykkeiden” saatavuuden parantamiseksi kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja AU:n Agenda 2063 -toimintaohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tukee siksi varapuheenjohtajan / korkean edustajan, neuvoston ja komission pyrkimyksiä vahvistaa edelleen EU:n kumppanuutta Afrikan unionin sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden yhteisön kanssa; korostaa, että on tärkeää lähentää EU:n sekä liittymisneuvotteluja käyvien maiden ja kumppanimaiden kantoja YK:ssa ja muilla monenvälisillä foorumeilla; kehottaa EU:ta laajentamaan valmiuksiaan auttaa kumppanimaita ja samanmielisiä maita muun muassa valmiuksien kehittämisen, tietämyksen jakamisen, koulutuksen ja ystävyyskaupunkitoiminnan avulla, jotta ne voivat osallistua tehokkaammin monenväliseen järjestelmään, sekä vaihtamalla niiden kanssa parhaita käytäntöjä, jotta voidaan myös oppia niiden kokemuksista; toistaa, että on tärkeää vahvistaa nykyisiä monenvälisiä foorumeja samanmielisten kumppanien kanssa, erityisesti EU:n ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden välisiä huippukokouksia; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että EU:n ja ASEANin on tehtävä yhteistyötä keinona vastata Aasian ja Tyynenmeren alueen yhteisiin haasteisiin; korostaa tarvetta vahvistaa alueellisten järjestöjen roolia YK:n järjestelmässä ehdottamalla alueellisten järjestöjen johtajien vuosittaista huippukokousta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota ja EUH:ta ehdottamaan uusia aloitteita, joilla vastataan ilmastoon liittyviin turvallisuusriskeihin ja edistetään samalla Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa kansainvälisillä foorumeilla; katsoo, että EU:n olisi tuettava kunnianhimoisia hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteita kolmansissa maissa, ja korostaa, että ilmastodiplomatia on asetettava EU:n ulkoisen toiminnan keskiöön maailmanlaajuisen rauhan ja turvallisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tukee sitä, että EU väsymättä edistää ja puolustaa yleismaailmallisia ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, tukee vankkumatta kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön yleismaailmalliseksi saattamista, tukee ja käyttää aktiivisesti YK:n ihmisoikeusfoorumeita kiireellisten ihmisoikeuskysymysten käsittelemiseksi, tukee määrätietoisesti vastuuvelvollisuuden ja kansainvälisen oikeuden mekanismien vahvistamista ja taistelee rankaisemattomuutta vastaan ja valtioiden itsemääräämisoikeuden ja alueellisen koskemattomuuden kunnioittamisen puolesta; korostaa tässä yhteydessä EU:n tukea vakiintuneille ja tunnustetuille kansainvälisille rajoille ja torjuu kaikki yritykset muuttaa niitä voimakeinoin; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tukee varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja komissiota näiden pyrkiessä varmistamaan, että YK:n ihmisoikeusneuvosto toimii tehokkaammin, käsittelee nopeasti kaikkia ihmisoikeuskysymyksiä ja maakohtaisia tilanteita tehokkaasti, uskottavasti ja puolueettomasti ja varmistaa synergiat muiden monenvälisten ihmisoikeusfoorumien kanssa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa pyrkimään mahdollisimman suureen puolueettomuuteen ihmisoikeuksia puolustavissa elimissä ja suojelemaan niitä sellaisten valtioiden mahdollisilta toimilta, joiden ihmisoikeusloukkaukset ovat tiedossa; korostaa siksi tarvetta määritellä selkeät normit ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien kunnioittamiselle, jotta maa voidaan hyväksyä ihmisoikeusneuvoston jäseneksi, ja katsoo, että EU:n olisi toimittava tässä suhteessa ennakoivammin ja tuettava ihmisoikeusneuvoston kattavaa uudistusta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | antaa tunnustusta YK:n ihmisoikeusvaltuutetun työlle ja katsoo, että ihmisoikeusvaltuutetun toimisto tarjoaa ainutlaatuisia tilaisuuksia osallistua tehokkaaseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön siinä, miten YK:n ihmisoikeusjärjestelmän valmiuksia voidaan virtaviivaistaa ja vahvistaa käyttämällä keinoina muun muassa sitä, että lisätään ihmisoikeusneuvoston jäsenvelvoitteiden julkista valvontaa ja vastuita ja velvoitetaan ihmisoikeusneuvoston jäsenehdokkaat esittämään lupauksensa YK:n yleiskokouksessa, kuten varapuheenjohtaja / korkea edustaja ja komissio ovat ehdottaneet yhteisessä tiedonannossaan; pitää myönteisenä, että 12. lokakuuta 2021 käynnistettiin vuotuinen strateginen vuoropuhelu YK:n kanssa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | panee merkille, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun työhön osoitetut taloudelliset resurssit ovat huomattavan riittämättömät ja että monet maat pyrkivät vähentämään niitä, vaikka EU on jo pitkään vaatinut YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston rahoituksen lisäämistä; suhtautuu myönteisesti ihmisoikeuksia koskeviin EU:n aloitteisiin ja toimiin YK:n yleiskokouksen kolmannessa komiteassa ja YK:n turvallisuusneuvostossa sekä EU:n ja YK:n väliseen yhteistyöhön monissa aihe- ja maakohtaisissa ihmisoikeuskysymyksissä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa luomaan enemmän synergioita UPR-mekanismin (yleinen määräaikaisarviointi) suositusten ja kestävän kehityksen tavoitteiden puitteissa toteutettavien vapaaehtoisten maakatsausten (VNR) välille ja yhdistämään ne EU:n erityisten ihmisoikeushankkeiden ohjelmasuunnitteluun; kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan, joilla torjutaan autoritaaristen maiden pyrkimyksiä tuottaa vastapropagandaa, jolla pyritään muuttamaan käsitystä ihmisoikeuksista korostamalla kollektiivisia oikeuksia yksilön oikeuksien ylitse; kehottaa EU:ta tukemaan kansalaisjärjestöjen ja ihmisoikeuksien puolustajien työtä ihmisoikeusneuvostossa, sillä autoritaariset valtiot painostavat ja uhkaavat niitä yhä enemmän; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pitää valitettavana, että autoritaariset ja totalitaariset hallinnot edelleen käyttävät ihmisoikeusneuvostoa väärin omiin tarkoituksiinsa erityisesti heikentääkseen sen toimintaa ja ihmisoikeusnormijärjestelmää; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan ihmisoikeusneuvoston kokonaisvaltaista uudistamista; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ja sukupuolten tasa-arvoa koskeva EU:n kolmas toimintasuunnitelma (GAP III) on pantava pikaisesti täysimääräisesti täytäntöön ja sisällytettävä järjestelmällisesti kaikkiin ulkoisiin toimiin; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan johtoaseman naisista, rauhasta ja turvallisuudesta annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) täytäntöönpanossa; korostaa, että naisilla on keskeinen rooli konfliktien ehkäisemisessä, rauhanneuvotteluissa, rauhanrakentamisessa, rauhanturvaamisessa, humanitaarisessa toiminnassa ja konfliktin jälkeisessä jälleenrakentamisessa; korostaa näin ollen, että EU:n on varmistettava naisten tasavertainen osallistuminen ja täysipainoinen osallistuminen kaikkiin rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseen tähtääviin toimiin ja sisällytettävä sukupuolinäkökulma kaikkiin ulkoisiin toimiinsa; |
| --- | --- |

55.

Euroopan parlamentin osallistumisen lisääminen

| 56. | muistuttaa, että sääntöihin perustuvan, tehokkaan, tuloskeskeisen ja verkottuneen monenvälisyyden kukoistamiseksi on tärkeää, että demokraattisesti valitut parlamentit otetaan mukaan, jotta varmistetaan laajempi pääsy laajalle sidosryhmäjoukolle ja laajennetaan vuoropuhelua ja yhteistyötä valtiosta riippumattomiin yksiköihin, kuten aluehallintoihin, kuntiin, tutkijoihin. kansalaisyhteiskuntaan ja talouselämään; tukee kansainvälisiä aloitteita kutsua Taiwan osallistumaan merkityksellisellä tavalla tarkkailijana monenvälisten elinten, kuten Maailman terveysjärjestön (WHO), Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO), Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (Interpol) ja ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen, kokouksiin, mekanismeihin ja toimintaan; muistuttaa, että demokraattisesti valitut parlamentit voivat antaa näkyvyyttä ja voimaannuttaa monenvälisyyttä tukevia ääniä keinona toteuttaa tehokkaita politiikkatoimia, jotka hyödyttävät koko ihmiskuntaa, ja ne voivat edelleen varmistaa tarvittavan yhteyden kansainvälisten järjestöjen ja monenvälisten päätöksentekofoorumien ja kansalaisten välillä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että EU:n olisi edistettävä sellaisen elimen perustamista YK:n järjestelmään, jolla voidaan lisätä globaalin hallinnon demokraattista luonnetta, demokraattista vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | muistuttaa synergiaroolista, joka parlamentilla voi olla sen säännöllisessä poliittisessa ja toimintapoliittisessa tiedottamisessa EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden parlamenteille, koska tällainen tiedotus voi vahvistaa ja laajentaa edelleen samanmielisten maiden koalitiota kansainvälisissä järjestöissä ja monenvälisillä foorumeilla ja lisäämään sen kykyä saada aikaan myönteisiä muutoksia; katsoo, että parlamentin olisi harkittava mahdollisuutta perustaa erityinen YK-valtuuskunta, jossa otetaan erityisesti huomioon YK:n yleiskokous ja muut kansainvälisten järjestöjen ja monenvälisten foorumien parlamentaariset ulottuvuudet, jotta voidaan vahvistaa parlamentaarista yhteyttä ja vuoropuhelua YK:n järjestelmän ja muiden asiaankuuluvien monenvälisten foorumien kanssa ja varmistaa demokraattinen vuoropuhelu ja strateginen keskustelu EU:n toimielinten välisellä tasolla; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että EU:n olisi tuettava aloitteita, joilla pyritään sisällyttämään kansalaisyhteiskunnan näkemykset paremmin YK:n päätöksentekoprosessiin; kehottaa perustamaan YK:n järjestelmään uusia foorumeita, jotka antaisivat kansalaisyhteiskunnalle mahdollisuuden käydä poliittista vuoropuhelua YK:n kanssa, ja kehottaa käyttämään jo olemassa olevia foorumeita tehokkaasti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | katsoo, että YK:n elinten tai EU:n ulkosuhteiden kannalta merkityksellisten kansainvälisten järjestöjen isäntäkaupungeissa toimivien parlamentin edustustojen olisi pyrittävä tavoittamaan ja kattamaan näiden elinten ja järjestöjen toiminta, jotta voidaan luoda tiiviimpi yhteys monenvälisyyteen liittyviin toimiin, sitoumuksiin ja visioihin EU:n ja parlamentin tasolla; katsoo, että olisi pohdittava, miten parlamentti voi maksimoida parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien, valiokuntien ja vaalitarkkailusta ja demokratiatuesta vastaavien parlamentin yksiköiden väliset synergiat, jotta EU:n ulkoista toimintaa voidaan vahvistaa entisestään näiden parlamentin elinten toiminnan avulla; korostaa parlamenttien välisen liiton (IPU) työn merkitystä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ilmaisee tukensa parlamentin roolille sekä parlamentaarisen toiminnan vahvistamisessa, valmiuksien kehittämisessä, maailmanlaajuisessa demokratiatuessa että sen erityisessä roolissa parlamentaarisessa sovittelussa ja vuoropuhelussa muun muassa Jean Monnet -vuoropuhelun kautta; korostaa parlamentin erityisen roolin tuomaa lisäarvoa vuoropuhelun edistämisessä sekä parhaiden käytäntöjen ja demokraattisten normien jakamisessa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | muistuttaa parlamentin tärkeästä roolista demokraattisena ja kokoavana toimielimenä, joka voi tarjota ainutlaatuisen julkisen foorumin ja ainutlaatuisen perspektiivin monenvälisyyden edistämiseksi; katsoo, että parlamentin olisi edelleen kutsuttava säännöllisesti asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen korkean tason johtajia keskustelemaan yhteisistä eduista ja prioriteeteista; katsoo, että monenvälisten foorumien parlamentaarisen ulottuvuuden vahvistamiseksi parlamentin olisi järjestettävä tiloissaan vuosittain G7- ja G20-maiden edustajien konferenssi; kehottaa vahvistamaan parlamentin ja YK:n järjestelmän välistä jäsenneltyä vuoropuhelua; pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että järjestetään säännöllisiä kokouksia, joissa vaihdetaan näkemyksiä ulkoasiainvaliokunnan ja muiden asiaankuuluvien valiokuntien sekä EU:lla New Yorkissa ja Genevessä olevien YK-edustustojen päälliköiden kanssa sekä näiden valiokuntien ja YK:n turvallisuusneuvoston pysyviä tai vaihtuvia jäseniä olevien EU:n jäsenvaltioiden edustustojen päälliköiden välillä; korostaa, että ulkoasiainvaliokunnan ja sen alivaliokuntien vuotuisilla valtuuskuntamatkoilla YK:n päämajaan New Yorkissa on myönteinen vaikutus; kehottaa virallistamaan osan EU:n ja YK:n turvallisuusneuvoston välisistä epävirallisista kokouksista; kannustaa luomaan virallisen yhteyden parlamentin ja YK:n yleiskokouksen välille; |
| --- | --- |

62.

Monenvälisyys kiireellisten maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisen vauhdittajana

| 63. | korostaa monenvälisen järjestelmän ratkaisevaa panosta ilmastonmuutoksen ratkaisemisessa; kehottaa tehostamaan, vahvistamaan ja vakiinnuttamaan entisestään nykyisiä monenvälisiä puitteita, joilla pyritään torjumaan ilmastonmuutosta, kuten YK:n ilmastonmuutoskokousta, jolla on 197 sopimuspuolta, mukaan lukien kaikki YK:n jäsenvaltiot, ja jonka jäsenyys on siten lähes yleismaailmallinen, ottamalla käyttöön vastuumekanismeja ja konkreettisia periaatteita, joilla varmistetaan niiden toimeksiantojen tehokkuus; korostaa tarvetta tehostaa maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi, sillä vain yhteisten, välittömien ja kunnianhimoisten maailmanlaajuisten toimien avulla maailma voi rajoittaa lämpötilan nousun 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna; |
| --- | --- |

63.

| 64. | katsoo, että ilmaston lämpenemisen torjunnassa teollisuusmaiden olisi tuettava kehitysmaita siirtymisessä fossiilisista polttoaineista vihreään energiaan siirtämällä rahoituksen lisäksi myös asiantuntemusta ja teknologiaa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | muistuttaa, että on tärkeää keskittyä kansallisen tason täytäntöönpanoon siten, että hyväksytään ja pannaan täytäntöön kansallisesti määritellyt panokset samalla kun varmistetaan, että kansainvälinen yhteisö on kollektiivisesti saavuttamassa Pariisin sopimuksen tavoitteet monenvälisellä tasolla; kehottaa hallituksia asettamaan kunnianhimoiset kansallisesti määritellyt panokset, joita ilman 1,5 asteen tavoitetta ei saavuteta, ja kehottaa niitä kannustamaan toisiaan pysymään aikataulussa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | muistuttaa, että on tärkeää tehdä tiivistä yhteistyötä suurimpien päästöjen aiheuttajien, ilmaston kannalta haavoittuvien maiden ja transatlanttisten kumppanien kanssa, jotta YK:n vuoden 2022 ilmastonmuutoskonferenssissa edistytään vuoden 2030 tavoitteen saavuttamisessa; vaatii jatkuvia monenvälisiä ponnisteluja, jotta kestävän kehityksen tavoitteita ja ilmastoa varten saadaan rahoitusta, mukaan luettuna se, että 50 prosenttia ilmastorahoituksesta osoitetaan ilmastonmuutokseen sopeutumiseen; suhtautuu myönteisesti YK:n vuoden 2021 ilmastonmuutoskonferenssin (COP26) pyrkimyksiin vahvistaa määritelmät ilmastonmuutokseen liittyvälle disinformaatiolle; |
| --- | --- |

66.

| 67. | muistuttaa, että ympäristöoikeuksien loukkauksilla on syvällinen vaikutus monenlaisiin ihmisoikeuksiin, mukaan lukien oikeus elämään, itsemääräämisoikeuteen, ruokaan, veteen ja terveyteen sekä kansalaisoikeudet ja kulttuuriset ja poliittiset oikeudet; korostaa, että luonnon monimuotoisuus ja ihmisoikeudet ovat yhteydessä toisiinsa ja toisistaan riippuvaisia, ja muistuttaa valtioiden ihmisoikeusvelvoitteista suojella luonnon monimuotoisuutta, josta nämä oikeudet ovat riippuvaisia, muun muassa mahdollistamalla kansalaisten osallistuminen luonnon monimuotoisuuteen liittyviin päätöksiin ja tarjoamalla tehokkaita toimenpidevaihtoehtoja, joilla voidaan puuttua luonnon monimuotoisuuden vähenemiseen ja häviämiseen; ilmaisee tukensa uusille ympäristörikoksia koskeville kansainvälisen tason normatiivisille toimille; kannustaa tässä yhteydessä EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään ympäristötuhoa aiheuttavien rikosten tunnustamista Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mukaisiksi kansainvälisiksi rikoksiksi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | muistuttaa monenvälisten foorumien keskeisestä roolista covid-19-pandemian haasteisiin vastaamisessa ja korostaa tätä esimerkkinä niiden merkityksestä maailmanlaajuisen kansanterveyden ja yleisen sairausvakuutusturvan edistämisessä ja suojelemisessa; antaa tunnustusta covid-19-rokotteiden maailmanlaajuista saatavuutta koskevalle aloitteelle (COVAX), joka on ennennäkemätön kansainvälisen solidaarisuuden osoitus, ja kiittää sen avunantajia ja tukijoita ja korostaa samalla tarvetta jatkaa lahjoittamista ja resurssien lisäämistä sekä rokotteiden valmistamiseen ja jakeluun liittyvien valmiuksien kehittämistä, jotta rokotteita ja hoitoja voidaan tarjota ilmaiseksi kaikille maille siten, että kaikki maat tavoitetaan hyvissä ajoin; |
| --- | --- |

68.

| 69. | antaa tunnustusta WHO:n työlle pandemian torjumiseksi sen tieteelliseen tietoon ja näyttöön perustuvien päätösten avulla ja siten, että varmistetaan samalla WHO:n covid-19-pandemian hallinnan riippumaton valvonta ja vastuuvelvollisuus; korostaa, että sen toimeksiantoa ja toimeenpanovalmiuksia on vahvistettava erityisesti tietojen jakamisen ja resurssien käyttöönoton osalta ja sen hätätilakomitean päätöksentekoprosessia on uudistettava ja sen päätöksiä ja määräyksiä varten on luotava täytäntöönpanomekanismeja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pitää myönteisenä uuden kansainvälisen pandemiasopimuksen valmistelun aloittamista sen jälkeen, kun kaikki 194 WHO:n jäsentä olivat hyväksyneet päätöksen 31. toukokuuta 2021; kehottaa unionia työskentelemään monenvälisten järjestöjen puitteissa, jotta voidaan parantaa pandemioiden maailmanlaajuisia ehkäisy- ja torjuntamekanismeja covid-19-pandemian kansainvälisistä toimista saadun kokemuksen pohjalta; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa vahvistamaan lainsäädäntö- ja sääntelykehyksiä ja edistämään politiikan johdonmukaisuutta terveyspalvelujen todellisen saatavuuden varmistamiseksi muun muassa lainsäädännöllä ja panemalla täytäntöön toimintapolitiikkoja, joilla taataan terveyspalvelujen ja -tuotteiden sekä rokotteiden parempi saatavuus erityisesti kaikkein heikommassa asemassa oleville; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vaatii kansainvälistä yhteistyötä, jotta sukupuolinäkökulma voidaan valtavirtaistaa koko järjestelmän laajuisesti terveyspolitiikkaa suunniteltaessa, toteutettaessa ja valvottaessa ottaen huomioon kaikkien naisten ja tyttöjen erityistarpeet sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi terveyspolitiikassa ja terveydenhuoltojärjestelmien toteuttamisessa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vaatii unionia edistämään YK:ssa tehtävää työtä terrorismin torjumiseksi panemalla täytäntöön YK:n yleiskokouksen syyskuussa 2006 hyväksymän maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian neljä pilaria ja saattamalla ne ajan tasalle; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vaatii erityisiä toimia suojelemaan lapsia, joiden haavoittuvuutta covid-19-pandemia saattaa erityisesti pahentaa, mukaan lukien heidän mahdollisuutensa saada terveydenhuoltoa, koulutusta, kohtuuhintaisia elintarvikkeita, puhdasta vettä, saniteettitiloja ja asianmukaiset asumisolot; muistuttaa ilmastonmuutoksen ja ympäristöhaittojen kielteisistä vaikutuksista lasten oikeuksien toteutumiseen; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että talouden ohjausjärjestelmässä tarvitaan lisää monenvälisiä toimia erityisesti verotuksen alalla; pitää myönteisenä suuntaa, johon OECD:n / G20:n osallistava BEPS-toimenpiteitä koskeva täytäntöönpanokehys osoitti viimeisimmällä ehdotuksellaan 15 prosentin vähimmäisyhtiöverokannaksi ja tulevaksi pilariksi, joka mahdollistaa verotusoikeuksien oikeudenmukaisemman kohdentamisen; panee merkille komission ehdotuksen omista varoista, jotka vastaavat 15:tä prosenttia suurimpien ja kannattavimpien monikansallisten yritysten jäännösvoitoista, jotka siirretään EU:n jäsenvaltioille tämän sopimuksen mukaisesti; kannustaa kansainvälistä yhteisöä jatkamaan yhdentymiseen pyrkimistä tällä alalla, jotta vältetään epäoikeudenmukaiset käytännöt ja väärinkäytökset; kehottaa kansainvälisten standardien ja normien panemista laajemmin täytäntöön tällä toimintapolitiikan alalla; muistuttaa Maailman kauppajärjestön (WTO) keskeisestä merkityksestä maailmankaupan sääntelyssä ja helpottamisessa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | toteaa, että EU:n on tehtävä tiivistä yhteistyötä samanmielisten kumppanien kanssa, jotta WTO voidaan nykyaikaistaa ja sille voidaan tarjota välineitä, joilla voidaan vastata 2000-luvun kaupan haasteisiin, muun muassa digitaaliseen vallankumoukseen sekä vihreään, oikeudenmukaiseen ja kestävään siirtymään; kehottaa EU:ta tekemään yhteistyötä kaikkien WTO:n jäsenten kanssa myönteisen uudistusohjelman ja konkreettisen työsuunnitelman esittämiseksi 12. ministerikokouksessa; toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltain yhteistyö on ollut monenvälisten kauppaneuvottelujen edistymisen liikkeellepaneva voima; |
| --- | --- |

76.

| 77. | korostaa, että on tärkeää toteuttaa ja tukea aloitteita veronkierron, rahanpesun ja korruption torjumiseksi; tuetaan verotusta koskevaa työtä YK:n tasolla, jotta kehitysmaat saavat äänensä kuuluviin verotusasioissa; pyritään nopeuttamaan neuvotteluja tehokkaista käytännesäännöistä kansainvälisen veronkierron torjumiseksi verotietojen vaihtoa koskevien sopimusten avulla; |
| --- | --- |

77.

| 78. | panee merkille monenvälisyyden tärkeyden selvitettäessä uusia haasteita ja realiteetteja, kuten luonnon monimuotoisuus, kyberturvallisuus, bioteknologia, digitalisaatio, geopoliittiset toimet ja napaseutujen hallinta, tekoäly sekä uudet uhat, kuten valeuutisten teknologiapohjainen kirjo, valetiede ja disinformaatio; katsoo, että asiantuntijoiden, tutkijoiden ja asianomaisten kansalaisyhteiskunnan edustajien olisi oltava osapuolena monenvälisissä monen sidosryhmän järjestelyissä; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pitää myönteisenä EU:n ja Yhdysvaltain kauppa- ja teknologianeuvoston perustamista; |
| --- | --- |

79.

| 80. | muistuttaa, että on tärkeää valtavirtaistaa sukupuolten tasa-arvon periaate ja tavoite kaikilla politiikan aloilla; |
| --- | --- |

80.

| 81. | suhtautuu myönteisesti YK:n pääsihteerin pyrkimyksiin tehostaa ja koordinoida Yhdistyneiden kansakuntien digitalisaatiota, jotta internet palvelee YK:n pilareja: rauhaa ja turvallisuutta, ihmisoikeuksia ja kehitystä; |
| --- | --- |

81.

| 82. | korostaa, että uudistettu monenvälisyys voi edistää digitalisaatiota paitsi toimimalla vahvana vipuna kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa niin myös vaikuttamalla kiireelliseen tarpeeseen asettaa perusstandardeja ja -normeja sekä puuttua sen riskeihin ja haasteisiin; |
| --- | --- |

82.

| 83. | muistuttaa, että yhä kunnianhimoisemman, määrätietoisemman ja aggressiivisemman Kiinan edessä EU:n ja sen demokraattisten samanmielisten kumppanien olisi koordinoitava toimintaansa monenvälisillä foorumeilla demokratioiden teknologisessa liittoumassa, jotta voidaan ylläpitää sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestelmää, torjua autoritaarista koordinointia, jolla pyritään kaappaamaan kansainvälisiä foorumeita, ja varmistaa standardien asettamisen ja maailmanlaajuisten sääntöjen avulla, että uudet teknologiat ovat ihmiskeskeisiä; |
| --- | --- |

83.

| 84. | huomauttaa, että digitaalista maailmaa olisi käsiteltävä myös erittäin tärkeänä uutena verolähteenä; |
| --- | --- |

84.

| 85. | korostaa monenvälisyyden keskeistä merkitystä ulkoavaruuden järjestyksen tehokkaassa ylläpidossa ja tarvetta syventää nykyisiä aloitteita ja käynnistää uusia aloitteita ulkoavaruuden rauhanomaisen käytön säilyttämiseksi; korostaa, että ulkoavaruuden käyttöä olisi säänneltävä parannetuilla kansainvälisillä säännöillä ja normeilla sekä järjestelmällä, jolla pyritään takaamaan avaruuden pitkäaikainen, kestävä, vastuullinen ja rauhanomainen käyttö; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa EU:ta toimimaan aktiivisemmin ja kehittämään kansainvälistä kehystä ihmiskeskeisille ja luotettaville tekoälyteknologioille erityisesti autonomisten asejärjestelmien osalta; |
| --- | --- |

86.

| 87. | korostaa samanmielisten kumppanien monenvälisen yhteistyön merkitystä valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden levittämän pahantahtoisen ja manipuloivan disinformaation torjunnassa; korostaa, että EU:n on tärkeää ottaa maailmanlaajuinen johtoasema, kun laaditaan kansainvälisiä määritelmiä, normeja ja periaatteita näiden kysymysten ratkaisemiseksi, mukaan lukien ulkomainen sekaantuminen vaaleihin; |
| --- | --- |

87.

| 88. | korostaa, että parlamentilla on tärkeä rooli kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen biologisen monimuotoisuuden, luonnonympäristön ja luonnonvarojen säilyttämistä koskevien tavoitteiden täytäntöönpanoprosessin tarkassa seurannassa ja tukemisessa, muun muassa siten, että se ei ainoastaan seuraa edistymistä vaan myös tehostaa resurssien kohdentamista ja ehdottaa parannuksia tai konkreettisia ehdotuksia; korostaa YK:n pääsihteerin Antonio Guterresin yhteistä toimintaohjelmaa koskevan ehdotuksen kahta keskeistä strategista ajatusta, jotka ovat Global New Deal -sopimuksen ja uuden yhteiskuntasopimuksen tarve; huomauttaa, että nämä voitaisiin muuntaa hyvin konkreettisiksi toimenpiteiksi, kuten vahvemmaksi Global Green -rahastoksi ja taloudellisen tuen mekanismiksi erittäin velkaantuneille maille edellyttäen, että ne panevat täytäntöön kestävän kehityksen tavoitteet ja torjuvat köyhyyttä; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa unionia varmistamaan Euroopan kulttuuriperinnön ja historiallisen perinnön suojelun, säilyttämisen ja puolustamisen kaikilla monenvälisillä foorumeilla, kuten Unescossa; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pitää elintärkeänä puolustaa maailmanlaajuisesti sukupuolten tasa-arvoa sekä naisten, tyttöjen ja syrjäytyneiden ryhmien syrjimättömyyttä ja perusoikeuksia, mukaan luettuina seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet; odottaa, että komissio, jäsenvaltiot ja EUH sisällyttävät sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan EU:n kolmannen toimintasuunnitelman (GAP III) järjestelmällisesti kaikkeen ulkoiseen toimintaansa myös monenvälisellä tasolla ja tekevät tiivistä yhteistyötä kumppanimaiden hallitusten, kansalaisyhteiskunnan, yksityisen sektorin ja muiden keskeisten sidosryhmien kanssa; kehottaa komissiota ja EUH:ta vahvistamaan synergioita kumppanien kanssa, jotta voidaan yhdessä edistää sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista ja saavuttaa menestyksekkäästi kansainväliset tasa-arvotavoitteet; painottaa, että EU:n olisi näytettävä kansainvälisessä yhteisössä esimerkkiä ja tehostettava pyrkimyksiä lopettaa seksuaalisen ja sukupuolistuneen väkivallan käyttö aseellisissa selkkauksissa; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa ratifioimaan kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja panemaan sen tehokkaasti täytäntöön; kehottaa kiireellisesti poistamaan kaikki rotusyrjinnän muodot kaikin asianmukaisin keinoin, myös lainsäädännöllä; tunnustaa koulutuksen ja kulttuurin ensisijaisen aseman ihmisoikeuksien edistämisessä ja rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden moniperustaisessa torjunnassa, erityisesti etniseen alkuperään, uskontoon ja kulttuuriin liittyvään monimuotoisuuteen kohdistuvan suvaitsevaisuuden, osallisuuden ja kunnioittamisen periaatteiden edistämisessä sekä rasististen ja muukalaisvihamielisten ääriliikkeiden ja ajatusten leviämisen ehkäisemisessä; vahvistaa tarpeen varmistaa alkuperäiskansoille, myös naisille ja tytöille, yhtäläinen lain suoja ja yhdenvertaisuus tuomioistuimissa, vaikutusmahdollisuuksien lisääminen sekä täysipainoinen ja tehokas osallistuminen poliittiseen, taloudelliseen, sosiaaliseen ja kulttuurisen elämään; vaatii suojelemaan paremmin vammaisia henkilöitä ja kiinnittämään huomiota intersektionaalista syrjintää kohtaaviin henkilöihin, erityisesti vammaisiin naisiin ja alkuperäiskansoihin kuuluviin vammaisiin henkilöihin; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pyytää EU:ta lisäämään kansainvälistä oikeutta koskevaa monenvälistä yhteistyötä, koska kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön ja humanitaarisen oikeuden loukkaukset lisääntyvät; kehottaa EU:ta ja sen kumppaneita kehittämään ja käyttämään kansainvälisten elinten, kuten ihmisoikeusneuvoston, YK:n erityismenettelyjen, YK:n erityisraportoijien, Etyjin mekanismien, Euroopan neuvoston tai kansainvälisten tuomioistuinten välineitä, jotta voidaan tehostaa sitä, että valtiolliset ja valtiosta riippumattomat toimijat noudattavat kansainvälistä oikeutta, ja edistää yleismaailmallisen toimivallan periaatteen soveltamista kansallisissa oikeusjärjestelmissä; kehottaa EU:ta vahvistamaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen ja sen henkilöstön asemaa antamalla sille vahvaa diplomaattista, poliittista ja taloudellista tukea; pyytää komissiota, varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita kehottamaan kaikkia niitä monenvälisten instituutioiden jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä ratifioineet Rooman perussääntöä, tekemään niin; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kehottaa komissiota saattamaan nopeasti päätökseen yritysten huolellisuusvelvoitetta koskevan kehyksen laatimisen ja työskentelemään samanmielisten kumppanien kanssa autoritaaristen ja totalitaaristen hallintojen tekemien vakavien ihmisoikeusrikkomusten torjumiseksi ja siten kestävien ja kestävien globaalien toimitusketjujen turvaamiseksi autoritaaristen ja totalitaaristen hallintojen pahantahtoiselta vaikutukselta; |
| --- | --- |

93.

| 94. | vaatii kansainvälistä politiikkaa, jolla suojellaan ja tuetaan vaarassa olevia ihmisoikeuksien puolustajia; tuomitsee joidenkin hallitusten kansalaisjärjestöjä, aktivisteja ja ihmisoikeuksien puolustajia vastaan toteuttamat vastatoimet, joilla puututaan näiden legitiimiin vuorovaikutukseen kansainvälisten elinten kanssa, ja kehottaa neuvostoa ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa reagoimaan järjestelmällisesti ja näkyvästi kaikkiin tällaisiin tapauksiin; kehottaa EU:ta tukemaan vaatimusta perustaa pysyvä YK:n mekanismi toimittajiin kohdistuvien rikosten tutkimiseksi ja määrätä kohdennettuja pakotteita niille, jotka ovat vastuussa toimittajiin kohdistuvalla väkivallalla uhkailusta tai sen määräämisestä, jotta voidaan lopettaa rankaisemattomuus, estää toimittajiin kohdistuva väkivalta ja edistää heidän turvallisuuttaan parantavia toimia; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kehottaa jälleen EU:ta vaatimaan vahvempia monenvälisiä sitoumuksia kestävien poliittisten ratkaisujen löytämiseksi nykyisiin konflikteihin ja sen varmistamiseksi, että ihmisoikeudet ovat konfliktinesto- ja välityspolitiikan ytimessä; muistuttaa kansainvälisen rauhanturvaamisen ja konfliktinratkaisun merkityksestä sekä EU:n tuesta asiaankuuluville operaatioille; korostaa, että tarvitaan selkeät tavoitteet, selkeät toteutusvalmiudet ja tehokkaat mekanismit, mukaan lukien naisten näkymät YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 ja kaikkien sitä seuraavien päätöslauselmien mukaisesti; kehottaa uudistamaan asiaankuuluvia rakenteita siten, että lopetetaan sotilas- ja siviilioperaatioissa sekä muissa monenvälisissä virastoissa, toimistoissa ja elimissä tapahtuvaan hyväksikäyttöön ja seksuaaliseen väkivaltaan syyllistyvän henkilöstön rankaisemattomuus ja perustetaan toimivia ja avoimia valvonta- ja vastuumekanismeja; |
| --- | --- |

95.

| 96. | korostaa, että monenvälisten järjestöjen menestyksellä on ratkaiseva merkitys, kun pyritään palauttamaan kansalaisten luottamus demokratiaan, liberalismiin ja sääntöihin perustuvan maailmanjärjestyksen merkitykseen; |
| --- | --- |

96.

| 97. | korostaa, että avoimen, osallistavan, sääntöihin perustuvan ja syrjimättömän monenvälisen kauppajärjestelmän on oltava keskeinen tekijä maailmanlaajuisen kaupan vapauttamisessa ja johdettava parempaan talouskasvuun, kilpailukykyyn ja innovointiin, työpaikkojen luomiseen, elintason parantumiseen, tulojen kasvuun ja kestävään talouskehitykseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan ja vahvistettava siten vaurautta, rauhaa ja turvallisuutta kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; panee lisäksi merkille sen roolin ennakoitavan kauppaympäristön edistämisessä kauppaa koskevien vastavuoroisten, avoimempien ja oikeudenmukaisten sääntöjen ja määräysten kehittämisen kautta johdonmukaisella, täytäntöönpantavalla ja yhdenmukaisella tavalla; palauttaa mieleen marraskuussa 2021 julkaistun raportin ”EU exports to the world: effects on employment” tulokset, joiden mukaan 38 miljoonaa työpaikkaa EU:ssa on viennin varassa; kehottaa komissiota jatkamaan työtään näistä tuloksista tiedottamiseksi sekä lisäämään tietoisuutta kansainvälisen kaupan hyödyistä ja myönteisistä näkökohdista; katsoo kuitenkin, että on kiireesti palautettava luottamus monenvälisiin instituutioihin maailmanlaajuisten haasteiden edessä, erityisesti kun otetaan huomioon yhteisten aloitteiden täytäntöönpano globaalien julkishyödykkeiden tarjoamiseksi maailman valtadynamiikan muutosten keskellä; muistuttaa EU:n roolista tässä prosessissa; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pitää valitettavana protektionismin voimistumista ja kaupan käyttämistä yhä enemmän pakottamisen välineenä joissakin maailmantalouden osissa, mikä on johtanut vääristymiin ja geopoliittisiin jännitteisiin; muistuttaa, että kansallismielinen talouspolitiikka on globalisoituneen kauppajärjestelmämme täydellinen vastakohta, rikkoo kansainvälisen kauppaoikeuden vakiintuneita sääntöjä ja yllyttää kauppakumppaneita vastatoimiin; vaatii näihin uusiin haasteisiin vastaamista varten edelleen vahvistamaan EU:n kauppasopimusten täytäntöönpanon valvontaa ja kehittämään autonomisia kaupan välineitä, kuten pakottamistoimien ja vääristävien tukien vastaiset välineet ja kansainvälisten julkisten hankintojen väline sekä kauppasopimusten valvojan toimen perustaminen; toteaa, että tavoitteena on uudistettu ja hyvin toimiva monenvälinen säännöstö, jonka keskiössä on tehokkaasti toimiva WTO:n riitojenratkaisujärjestelmä; korostaa kuitenkin, että on jatkettava täysipainoista sitoutumista pyrkimyksiin WTO:n uudistamiseksi sen tehokkuuden, osallistavuuden, avoimuuden ja legitimiteetin parantamiseksi avoimen, oikeudenmukaisen ja kestävän sääntöihin perustuvan maailmantalouden kulmakivenä ja vastattava muiden kuin markkinatalouksien asettamiin haasteisiin ja riskeihin; pitää tässä yhteydessä myönteisenä helmikuussa 2021 julkaistun ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelun” liitettä, jossa hahmotellaan kattava lähestymistapa WTO:n nykyaikaistamiseen; korostaa, että sääntöihin perustuvan maailmanlaajuisen kaupan edistämiseksi EU:n tehokas sitoutuminen edellyttää tulevaisuuteen suuntautuvaa lähestymistapaa kauppaan; |
| --- | --- |

98.

| 99. | suhtautuu myönteisesti WTO:n 12. ministerikokouksen onnistuneeseen päätökseen ja toistaa antavansa täyden tukensa sääntöihin perustuvalle kauppajärjestelmälle, jonka olisi osaltaan autettava vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin ja tukemaan vihreää siirtymää, digitaalista vallankumousta ja eriarvoisuuden torjuntaa; kehottaa WTO-maita panemaan tehdyt päätökset viipymättä täytäntöön ja pyrkimään järjestön uudistamiseen ennen 13. ministerikokousta, jotta WTO olisi täysin toimintakykyinen ja tarkoituksenmukainen; pitää valitettavana, että 12. ministerikokoukseen ei sisältynyt sukupuoli- ja kauppaulottuvuutta, ja kehottaa asettamaan tämän kysymyksen keskeiselle sijalle 13. ministerikokouksessa; |
| --- | --- |

99.

| 100. | korostaa, että demokraattisen, legitiimin, vastuullisen ja avoimen globaalihallinnan olisi sisällettävä parlamentaaristen elinten laajempi osallistuminen, sillä suorilla vaaleilla valitut parlamentin jäsenet voivat toimia ratkaisevana linkkinä kansalaisten ja monenvälisen järjestelmän välillä; pitää tässä yhteydessä merkittävänä horisontaalista ja johdonmukaista monenvälisyyttä sekä Euroopan parlamentin ja Parlamenttienvälisen liiton (IPU) yhteisen WTO:ta käsittelevän parlamentaarisen konferenssin työtä; pitää tärkeänä varmistaa, että parlamenttien jäsenet voivat entistä paremmin osallistua kauppaneuvotteluihin ja että heidät otetaan mukaan WTO:n päätöksiin sisältyvien toimeksiantojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon sekä neuvotteluihin kauppaan liittyvistä kysymyksistä muiden monenvälisten elinten ja instituutioiden kanssa; toistaa, että EU:n ja kaikkien WTO:n jäsenten on tehostettava yhteydenpitoaan sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, liike-elämän järjestöjen ja laajemman liike-elämän kanssa; kehottaa komissiota syventämään yhteistyötään kaikkien asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen, kuten Kansainvälisen työjärjestön, YK:n järjestelmän, G7-maiden, OECD:n, Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa, ja korostaa niiden roolia avoimen ja sääntöihin perustuvan kauppajärjestelmän edistämisessä; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pitää myönteisenä WTO:n sekä Maailman terveysjärjestön ja muiden kansainvälisten järjestöjen tiivistä yhteistyötä, jolla varmistetaan kaupan myönteinen rooli pandemioiden ja niitä seuranneiden kriisien torjunnassa ja maailmantalouden elpymisen tukemisessa; toteaa covid-19-pandemian osoittaneen, että kansainvälisissä instituutioissamme on puutteita; kehottaa komissiota tarkastelemaan covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja tekemään yhteistyötä maailmanlaajuisten kumppaneiden kanssa näiden kokemusten käsittelemiseksi uudistusohjelmassa; kehottaa toteuttamaan kaupan ja terveyden alalla kunnianhimoisen aloitteen; panee merkille WTO:n pyrkimykset laajentaa toimeksiantoaan, jotta se voisi kasvattaa merkitystään julkisessa toiminnassa sitoutumalla voimakkaammin esimerkiksi terveyttä, kestävää kehitystä, vaurauden epätasaista jakautumista, sukupuolta ja naisten voimaannuttamista koskeviin aiheisiin kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen mukaisesti; katsoo näiden toimien olevan merkittäviä WTO:n uudistusprosessissa samalla kun se keskittyy ydintehtäviinsä eli monenvälisten kauppasääntöjen vahvistamiseen, kaupan esteiden vähentämiseen sekä tarjoamaan keinoja WTO:n jäsenten välisten kauppariitojen säänneltyä ratkaisemista varten; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kehottaa neuvostoa vahvistamaan pyrkimyksiään vapaakauppasopimusten tekemiseksi kolmansien maiden kanssa; toteaa, että vapaakauppasopimukset lisäävät maiden välisiä taloudellisia vuorovaikutus- ja riippuvuussuhteita ja voivat näin ollen toimia aktiivisemman ja kunnianhimoisemman monenvälisen sitoutumisen edelläkävijöinä; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ottamaan tämän mietinnön asianmukaisesti huomioon määriteltäessä EU:n painopisteitä YK:n 77. yleiskokoukseen sekä muissa kansainvälisissä organisaatioissa ja monenvälisillä foorumeilla; |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle ja tiedoksi Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokoukselle ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  EUVL C 65, 19.2.2016, s. 120.

(2)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

(3)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 150.

(4)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 170.

(5)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 86.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0052.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0121.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/149 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/149

---

P9_TA(2022)0287

Ruokaturva kehitysmaissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 ruokaturvasta kehitysmaissa (2021/2208(INI))

(2023/C 47/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 25 artiklan sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 11 artiklan, joissa todetaan, että oikeus ravintoon on osa oikeutta riittävään elintasoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 25 artiklan sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 11 artiklan, joissa todetaan, että oikeus ravintoon on osa oikeutta riittävään elintasoon,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklan, jossa vahvistetaan, että unionin on otettava huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklan, jossa vahvistetaan, että unionin on otettava huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin,

| — | ottaa huomioon SEUT 214 artiklan, jossa vahvistetaan humanitaariseen apuun liittyvien EU:n toimien periaatteet ja tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 214 artiklan, jossa vahvistetaan humanitaariseen apuun liittyvien EU:n toimien periaatteet ja tavoitteet,

| — | ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta, päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta ja kumoamisesta sekä asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (1),

| — | ottaa huomioon humanitaarisesta avusta 20. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon humanitaarisesta avusta 20. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (2),

| — | ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2010 annetut komission tiedonannot humanitaarisesta elintarvikeavusta (COM(2010)0126) ja EU:n poliittisesta toimintakehyksestä kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2010 annetut komission tiedonannot humanitaarisesta elintarvikeavusta (COM(2010)0126) ja EU:n poliittisesta toimintakehyksestä kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista (COM(2010)0127),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”EU:n lähestymistapa: selviytymiskyvyn kehittäminen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”EU:n lähestymistapa: selviytymiskyvyn kehittäminen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia” (COM(2012)0586),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Ulkomaanavulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Ulkomaanavulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” (COM(2013)0141),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n humanitaarinen toiminta: uudet haasteet, samat periaatteet” (COM(2021)0110), jossa hahmotellaan muun muassa keskeisiä toimia humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan muodostaman kokonaisuuden vahvistamiseksi, jotta kiireellinen hätäapu ja pidemmän aikavälin ratkaisut voidaan yhdistää paremmin toisiinsa, sekä 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n humanitaarisen toiminnan uudesta suunnasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n humanitaarinen toiminta: uudet haasteet, samat periaatteet” (COM(2021)0110), jossa hahmotellaan muun muassa keskeisiä toimia humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan muodostaman kokonaisuuden vahvistamiseksi, jotta kiireellinen hätäapu ja pidemmän aikavälin ratkaisut voidaan yhdistää paremmin toisiinsa, sekä 15. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n humanitaarisen toiminnan uudesta suunnasta (3),

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon elintarviketurvan varmistamisesta ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamisesta (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon elintarviketurvan varmistamisesta ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamisesta (COM(2022)0133),

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä ulkoisissa toimissa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2021–2025 (GAP III) ja siitä antamansa päätöslauselman (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä ulkoisissa toimissa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2021–2025 (GAP III) ja siitä antamansa päätöslauselman (4),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2014 hyväksytyn ravitsemusta koskevan komission toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena on vähentää pienikasvuisten alle viisivuotiaiden lasten määrää 7 miljoonalla vuoteen 2025 mennessä (SWD(2014)0234), ja aiheesta 12. elokuuta 2021 annetun kuudennen tilannekatsauksen (SWD(2021)0229), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2014 hyväksytyn ravitsemusta koskevan komission toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena on vähentää pienikasvuisten alle viisivuotiaiden lasten määrää 7 miljoonalla vuoteen 2025 mennessä (SWD(2014)0234), ja aiheesta 12. elokuuta 2021 annetun kuudennen tilannekatsauksen (SWD(2021)0229),

| — | ottaa huomioon ruokaturvasta ja ravitsemuksesta antamansa päätöslauselmat ja erityisesti 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman lasten aliravitsemuksesta ja virheravitsemuksesta kehitysmaissa (5), 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta kumppanuudesta elintarviketurvan ja ravitsemuksen parantamiseksi (6) ja 5. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevien globaalien tavoitteiden ja unionin sitoumusten saavuttamisen edellyttämistä seuraavista toimista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ruokaturvasta ja ravitsemuksesta antamansa päätöslauselmat ja erityisesti 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman lasten aliravitsemuksesta ja virheravitsemuksesta kehitysmaissa (5), 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta kumppanuudesta elintarviketurvan ja ravitsemuksen parantamiseksi (6) ja 5. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevien globaalien tavoitteiden ja unionin sitoumusten saavuttamisen edellyttämistä seuraavista toimista (7),

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:n kiireellisen toimintasuunnitelman tarpeesta elintarviketurvan varmistamiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella Venäjän hyökättyä Ukrainaan (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:n kiireellisen toimintasuunnitelman tarpeesta elintarviketurvan varmistamiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella Venäjän hyökättyä Ukrainaan (8),

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät elintarvike- ja ravitsemusturvasta ulkoisessa avussa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät elintarvike- ja ravitsemusturvasta ulkoisessa avussa,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät maailmanlaajuisen elintarvike- ja ravitsemusturvan vahvistamisesta, 25. marraskuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät ravitsemusta koskevan toimintasuunnitelman neljännestä tilannekatsauksesta, 20. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n prioriteeteista YK:n ruokajärjestelmähuippukokousta 2021 varten, 14. kesäkuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät Team Europen inhimilliseen kehitykseen sitoutumisen vahvistamisesta ja 19. marraskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät vedestä ulkoisessa toiminnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät maailmanlaajuisen elintarvike- ja ravitsemusturvan vahvistamisesta, 25. marraskuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät ravitsemusta koskevan toimintasuunnitelman neljännestä tilannekatsauksesta, 20. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n prioriteeteista YK:n ruokajärjestelmähuippukokousta 2021 varten, 14. kesäkuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät Team Europen inhimilliseen kehitykseen sitoutumisen vahvistamisesta ja 19. marraskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät vedestä ulkoisessa toiminnassa,

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteisen julkilausuman vuodelta 2008 humanitaarista apua koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta (9) sekä kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen vuodelta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission yhteisen julkilausuman vuodelta 2008 humanitaarista apua koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta (9) sekä kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen vuodelta 2017,

| — | ottaa huomioon Maailman terveyskokouksessa vuonna 2012 asetetut kuusi äitien, imeväisten ja pikkulasten ravitsemusta koskevaa maailmanlaajuista tavoitetta, jotka halutaan saavuttaa vuoteen 2025 mennessä ja jotka ovat i) pienikasvuisten alle viisivuotiaiden lasten määrän vähentäminen 40 prosentilla, ii) hedelmällisessä iässä olevien naisten anemiatapausten vähentäminen 50 prosentilla, iii) alipainoisina syntyneiden lasten määrän vähentäminen 30 prosentilla, iv) lapsuusajan ylipainon lisääntymisen estäminen, v) ensimmäisten kuuden kuukauden aikaisen täysimetyksen lisääminen vähintään 50 prosentilla ja vi) lasten riutumistapausten vähentäminen alle 5 prosenttiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveyskokouksessa vuonna 2012 asetetut kuusi äitien, imeväisten ja pikkulasten ravitsemusta koskevaa maailmanlaajuista tavoitetta, jotka halutaan saavuttaa vuoteen 2025 mennessä ja jotka ovat i) pienikasvuisten alle viisivuotiaiden lasten määrän vähentäminen 40 prosentilla, ii) hedelmällisessä iässä olevien naisten anemiatapausten vähentäminen 50 prosentilla, iii) alipainoisina syntyneiden lasten määrän vähentäminen 30 prosentilla, iv) lapsuusajan ylipainon lisääntymisen estäminen, v) ensimmäisten kuuden kuukauden aikaisen täysimetyksen lisääminen vähintään 50 prosentilla ja vi) lasten riutumistapausten vähentäminen alle 5 prosenttiin,

| — | ottaa huomioon raportit ruokaturva- ja ravitsemustilanteesta maailmassa, raportin maailman ruokakriiseistä ja raportin maailman ravitsemustilanteesta, mukaan lukien niiden vuoden 2021 painokset, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) oikeutta ravintoon koskevan ohjeiston, FAO:n Maailman ruokaturvakomitean vapaaehtoiset ruokajärjestelmiä ja ravitsemusta koskevat ohjeistot, siirtymistä kestävään elintarvike- ja maatalousjärjestelmään ohjaavat 10 agroekologian osa-aluetta (FAO) sekä pitkittyneiden kriisien ruokaturvaa ja ravitsemusta koskevan vuoden 2014 toimintakehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon raportit ruokaturva- ja ravitsemustilanteesta maailmassa, raportin maailman ruokakriiseistä ja raportin maailman ravitsemustilanteesta, mukaan lukien niiden vuoden 2021 painokset, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) oikeutta ravintoon koskevan ohjeiston, FAO:n Maailman ruokaturvakomitean vapaaehtoiset ruokajärjestelmiä ja ravitsemusta koskevat ohjeistot, siirtymistä kestävään elintarvike- ja maatalousjärjestelmään ohjaavat 10 agroekologian osa-aluetta (FAO) sekä pitkittyneiden kriisien ruokaturvaa ja ravitsemusta koskevan vuoden 2014 toimintakehyksen,

| — | ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelyalan tilaa maailmassa käsittelevän FAO:n raportin vuodelta 2020 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelyalan tilaa maailmassa käsittelevän FAO:n raportin vuodelta 2020 (10),

| — | ottaa huomioon EU:n ja kolmansien maiden väliset kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja kolmansien maiden väliset kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset,

| — | ottaa huomioon Global Network Against Food Crises -verkoston, joka on humanitaaristen ja kehitysalan toimijoiden liittouma, joka pyrkii vahvistamaan humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan muodostamaan kokonaisuuteen kuuluvien toimien koordinointia yhteisten analyysien ja tietojen avulla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Global Network Against Food Crises -verkoston, joka on humanitaaristen ja kehitysalan toimijoiden liittouma, joka pyrkii vahvistamaan humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan muodostamaan kokonaisuuteen kuuluvien toimien koordinointia yhteisten analyysien ja tietojen avulla,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2007 annetun YK:n julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista sekä 28. syyskuuta 2018 annetun YK:n julistuksen pienviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2007 annetun YK:n julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista sekä 28. syyskuuta 2018 annetun YK:n julistuksen pienviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 antaman päätöslauselman kestävän kehityksen toimintaohjelmasta ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 antaman päätöslauselman kestävän kehityksen toimintaohjelmasta ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 1. huhtikuuta 2016 antaman päätöslauselman ravitsemusta koskevan toiminnan vuosikymmenestä ”United Nations Decade of Action on Nutrition (2016-2025)”, jonka tarkoituksena on käynnistää tehostettuja toimia nälän ja virheravitsemuksen poistamiseksi maailmasta ja varmistaa, että kaikilla ihmisillä on mahdollisuus terveellisempään ja kestävämpään ruokavalioon – riippumatta siitä, keitä he ovat ja missä he asuvat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 1. huhtikuuta 2016 antaman päätöslauselman ravitsemusta koskevan toiminnan vuosikymmenestä ”United Nations Decade of Action on Nutrition (2016-2025)”, jonka tarkoituksena on käynnistää tehostettuja toimia nälän ja virheravitsemuksen poistamiseksi maailmasta ja varmistaa, että kaikilla ihmisillä on mahdollisuus terveellisempään ja kestävämpään ruokavalioon – riippumatta siitä, keitä he ovat ja missä he asuvat,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja niiden läheisesti toisiinsa kytkeytyvän ja integroidun luonteen, erityisesti tavoitteen 1 poistaa köyhyys sen kaikissa muodoissa kaikkialta, tavoitteen 2 poistaa nälkä, saavuttaa ruokaturva, parantaa ravitsemusta ja edistää kestävää maataloutta, tavoitteen 3 taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaikille ja kaiken ikäisille, tavoitteen 5 saavuttaa sukupuolten välinen tasa-arvo sekä vahvistaa naisten ja tyttöjen oikeuksia ja mahdollisuuksia, tavoitteen 6 varmistaa veden saanti ja sanitaatio kaikille, tavoitteen 10 vähentää eriarvoisuutta maiden sisällä ja niiden välillä, tavoitteen 12 varmistaa kulutus- ja tuotantotapojen kestävyys, tavoitteen 13 toimia kiireellisesti ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia vastaan ja tavoitteen 17 tukea vahvemmin kestävän kehityksen toimeenpanoa ja globaalia kumppanuutta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja niiden läheisesti toisiinsa kytkeytyvän ja integroidun luonteen, erityisesti tavoitteen 1 poistaa köyhyys sen kaikissa muodoissa kaikkialta, tavoitteen 2 poistaa nälkä, saavuttaa ruokaturva, parantaa ravitsemusta ja edistää kestävää maataloutta, tavoitteen 3 taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaikille ja kaiken ikäisille, tavoitteen 5 saavuttaa sukupuolten välinen tasa-arvo sekä vahvistaa naisten ja tyttöjen oikeuksia ja mahdollisuuksia, tavoitteen 6 varmistaa veden saanti ja sanitaatio kaikille, tavoitteen 10 vähentää eriarvoisuutta maiden sisällä ja niiden välillä, tavoitteen 12 varmistaa kulutus- ja tuotantotapojen kestävyys, tavoitteen 13 toimia kiireellisesti ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia vastaan ja tavoitteen 17 tukea vahvemmin kestävän kehityksen toimeenpanoa ja globaalia kumppanuutta,

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2417, jossa tuomitaan siviilien nälkään näännyttäminen sodankäynnin menetelmänä ja siviiliväestölle tarkoitetun humanitaarisen avun toimittamisen laiton epääminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2417, jossa tuomitaan siviilien nälkään näännyttäminen sodankäynnin menetelmänä ja siviiliväestölle tarkoitetun humanitaarisen avun toimittamisen laiton epääminen,

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen foorumin (IPBES) ja hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) kesäkuussa 2020 antaman raportin (11), jossa korostetaan ilmastonmuutoksen torjunnan ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen keskinäistä yhteyttä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen foorumin (IPBES) ja hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) kesäkuussa 2020 antaman raportin (11), jossa korostetaan ilmastonmuutoksen torjunnan ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen keskinäistä yhteyttä,

| — | ottaa huomioon Maailman ruokaturvakomitean (CFS) vapaaehtoiset maa- ja luonnonvaraoikeuksien hyvää hallintaa kansallisen ruokaturvan yhteydessä koskevat ohjeistot (2012) sekä sen esittämät vastuullisia investointeja maatalouteen ja ruokajärjestelmiin koskevat periaatteet (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman ruokaturvakomitean (CFS) vapaaehtoiset maa- ja luonnonvaraoikeuksien hyvää hallintaa kansallisen ruokaturvan yhteydessä koskevat ohjeistot (2012) sekä sen esittämät vastuullisia investointeja maatalouteen ja ruokajärjestelmiin koskevat periaatteet (2015),

| — | ottaa huomioon Scaling Up Nutrition -liikkeen ja sen työn virheravitsemuksen poistamiseksi sen kaikissa muodoissa tukemalla asianomaisten maiden valtiojohtoisia aloitteita ja painopisteitä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan, YK:n, avunantajien, yritysten ja tutkijoiden kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Scaling Up Nutrition -liikkeen ja sen työn virheravitsemuksen poistamiseksi sen kaikissa muodoissa tukemalla asianomaisten maiden valtiojohtoisia aloitteita ja painopisteitä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan, YK:n, avunantajien, yritysten ja tutkijoiden kanssa,

| — | ottaa huomioon komission Tokiossa joulukuussa 2021 pidetyssä kasvua edistävää ravitsemusta käsitelleessä huippukokouksessa antaman lupauksen osoittaa 2,5 miljardia euroa aliravitsemuksen torjuntaan vuosina 2021–2024 ja EU:n jatkuvan sitoutumisen pienikasvuisten lasten määrän vähentämiseen vähintään 7 miljoonalla vuoteen 2025 mennessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Tokiossa joulukuussa 2021 pidetyssä kasvua edistävää ravitsemusta käsitelleessä huippukokouksessa antaman lupauksen osoittaa 2,5 miljardia euroa aliravitsemuksen torjuntaan vuosina 2021–2024 ja EU:n jatkuvan sitoutumisen pienikasvuisten lasten määrän vähentämiseen vähintään 7 miljoonalla vuoteen 2025 mennessä,

| — | ottaa huomioon Cornwallissa 13. kesäkuuta 2021 pidetyssä G7-huippukokouksessa hyväksytyn nälänhädän ehkäisemistä ja humanitaarisia kriisejä koskevan G7-ryhmän sopimuksen, jossa G7-maat sitoutuivat torjumaan nälkää ja estämään nälänhätää yhteisten toimien avulla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cornwallissa 13. kesäkuuta 2021 pidetyssä G7-huippukokouksessa hyväksytyn nälänhädän ehkäisemistä ja humanitaarisia kriisejä koskevan G7-ryhmän sopimuksen, jossa G7-maat sitoutuivat torjumaan nälkää ja estämään nälänhätää yhteisten toimien avulla,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0195/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0195/2022),

| A. | ottaa huomioon, että melko tai erittäin heikko ruokaturva on lisääntynyt vähitellen vuodesta 2014 lähtien ja että maailman ihmisistä lähes joka kolmas – 2,37 miljardia – ei saanut riittävästi ruokaa vuonna 2020 (12); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että melko tai erittäin heikko ruokaturva on lisääntynyt vähitellen vuodesta 2014 lähtien ja että maailman ihmisistä lähes joka kolmas – 2,37 miljardia – ei saanut riittävästi ruokaa vuonna 2020 (12);

| B. | ottaa huomioon, että ruokakriisien vakavuus ja laajuus ovat kasvaneet vuodesta 2020 konfliktien, talouden häiriöiden ja vakavien sään ääri-ilmiöiden tai näiden tekijöiden yhteisvaikutuksen vuoksi ja että lähes 193 miljoonaa ihmistä kärsi vuonna 2021 akuutisti heikosta ruokaturvasta ja tarvitsi kiireellistä ruoka-apua, mikä on kaikkein suurin akuutisti heikosta ruokaturvasta maailmassa kärsivien ihmisten lukumäärä niiden kuuden vuoden aikana, joina maailman ruokakriisejä koskeva raportti on annettu; ottaa huomioon, että 720–811 miljoonaa ihmistä näkee nälkää ja että nälänhädän katsottiin uhkaavan viittä maata eli Etelä-Sudania, Etiopiaa, Madagaskaria, Nigeriaa (16 osavaltiota ja liittovaltion pääkaupunkialue) ja Jemeniä (13); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ruokakriisien vakavuus ja laajuus ovat kasvaneet vuodesta 2020 konfliktien, talouden häiriöiden ja vakavien sään ääri-ilmiöiden tai näiden tekijöiden yhteisvaikutuksen vuoksi ja että lähes 193 miljoonaa ihmistä kärsi vuonna 2021 akuutisti heikosta ruokaturvasta ja tarvitsi kiireellistä ruoka-apua, mikä on kaikkein suurin akuutisti heikosta ruokaturvasta maailmassa kärsivien ihmisten lukumäärä niiden kuuden vuoden aikana, joina maailman ruokakriisejä koskeva raportti on annettu; ottaa huomioon, että 720–811 miljoonaa ihmistä näkee nälkää ja että nälänhädän katsottiin uhkaavan viittä maata eli Etelä-Sudania, Etiopiaa, Madagaskaria, Nigeriaa (16 osavaltiota ja liittovaltion pääkaupunkialue) ja Jemeniä (13);

| C. | ottaa huomioon, että oikeus ruokaan viittaa saatavuuteen, saavutettavuuteen ja riittävyyteen (riittävä määrä ja saannin vakaus); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että oikeus ruokaan viittaa saatavuuteen, saavutettavuuteen ja riittävyyteen (riittävä määrä ja saannin vakaus);

| D. | ottaa huomioon, että FAO:n mukaan ruokaturva toteutuu silloin, kun kaikilla ihmisillä on jatkuvasti fyysiset ja taloudelliset mahdollisuudet saada riittävästi turvallista ja ravitsevaa ruokaa, joka vastaa heidän ravitsemuksellisia tarpeitaan ja ruokatottumuksiaan ja mahdollistaa aktiivisen ja terveen elämän (14); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että FAO:n mukaan ruokaturva toteutuu silloin, kun kaikilla ihmisillä on jatkuvasti fyysiset ja taloudelliset mahdollisuudet saada riittävästi turvallista ja ravitsevaa ruokaa, joka vastaa heidän ravitsemuksellisia tarpeitaan ja ruokatottumuksiaan ja mahdollistaa aktiivisen ja terveen elämän (14);

| E. | ottaa huomioon, että Venäjän laiton, provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainassa on entisestään horjuttanut jo ennestään hauraita maatalousmarkkinoita ja pahentanut covid-19-pandemiasta johtuvaa jo entuudestaan vakavaa tilannetta ja aiheuttanut nykyisiin ruokakriiseihin ja globaaliin ruokaturvaan liittyviä lisäpaineita ja nostanut kansainvälisiä elintarvikkeiden ja rehujen hintoja selvästi niiden jo ennalta korkealta tasolta; ottaa huomioon, että tämä todennäköisesti heikentää ruokaturvaa edelleen ja lisää köyhyyttä, yhteiskunnallista levottomuutta ja epävakautta monissa kehitysmaissa, jotka ovat erittäin riippuvaisia Ukrainasta ja Venäjältä tuotavasta vehnästä, sillä 40 prosenttia Ukrainan vehnän ja maissin viennistä suuntautuu Lähi-itään ja Afrikkaan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Venäjän laiton, provosoimaton ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainassa on entisestään horjuttanut jo ennestään hauraita maatalousmarkkinoita ja pahentanut covid-19-pandemiasta johtuvaa jo entuudestaan vakavaa tilannetta ja aiheuttanut nykyisiin ruokakriiseihin ja globaaliin ruokaturvaan liittyviä lisäpaineita ja nostanut kansainvälisiä elintarvikkeiden ja rehujen hintoja selvästi niiden jo ennalta korkealta tasolta; ottaa huomioon, että tämä todennäköisesti heikentää ruokaturvaa edelleen ja lisää köyhyyttä, yhteiskunnallista levottomuutta ja epävakautta monissa kehitysmaissa, jotka ovat erittäin riippuvaisia Ukrainasta ja Venäjältä tuotavasta vehnästä, sillä 40 prosenttia Ukrainan vehnän ja maissin viennistä suuntautuu Lähi-itään ja Afrikkaan;

| F. | ottaa huomioon, että FAO:n mukaan on lähes 50 maata, joiden vehnän tuontitarpeista vähintään 30 prosenttia nojautuu Venäjältä ja Ukrainasta tuotavaan vehnään, ja että näiden maiden joukosta 26 hankkii yli 50 prosenttia tuontivehnästään kyseisistä kahdesta maasta; ottaa huomioon, että Maailman elintarvikeohjelma osti aiemmin lähes puolet maailmanlaajuisista vehnätoimituksistaan Ukrainasta ja se on todennut, että kaikkein eniten tilanne tulee vaikuttamaan nykyisiin ruokakriiseihin Afganistanin, Etiopian, Syyrian ja Jemenin kaltaisissa maissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että FAO:n mukaan on lähes 50 maata, joiden vehnän tuontitarpeista vähintään 30 prosenttia nojautuu Venäjältä ja Ukrainasta tuotavaan vehnään, ja että näiden maiden joukosta 26 hankkii yli 50 prosenttia tuontivehnästään kyseisistä kahdesta maasta; ottaa huomioon, että Maailman elintarvikeohjelma osti aiemmin lähes puolet maailmanlaajuisista vehnätoimituksistaan Ukrainasta ja se on todennut, että kaikkein eniten tilanne tulee vaikuttamaan nykyisiin ruokakriiseihin Afganistanin, Etiopian, Syyrian ja Jemenin kaltaisissa maissa;

| G. | ottaa huomioon, että sekä Ukraina että Venäjä ovat maataloustuotteiden nettoviejiä ja että ne molemmat ovat johtavia toimittajia elintarvikkeiden ja lannoitteiden maailmanmarkkinoilla, joilla tuotteita riittää vientiin usein vain muutamissa maissa; katsoo, että tämä keskittyminen saattaa tehdä näistä markkinoista entistä haavoittuvampia ja epävakaampia; ottaa huomioon, että Venäjä on synteettisten typpilannoitteiden ja niiden ainesosien suurin viejä ja että Valko-Venäjä on merkittävä potaskalannoitteiden viejä; ottaa huomioon, että typpilannoitteiden hinnat riippuvat suuresti maakaasun hinnoista ja että Venäjällä on maakaasun osalta merkittävä markkina-asema; ottaa huomioon, että monet kehitysmaista olivat jo ennen konfliktia kamppailleet elintarvikkeiden ja lannoitteiden korkeiden kansainvälisten hintojen kielteisten vaikutusten kanssa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sekä Ukraina että Venäjä ovat maataloustuotteiden nettoviejiä ja että ne molemmat ovat johtavia toimittajia elintarvikkeiden ja lannoitteiden maailmanmarkkinoilla, joilla tuotteita riittää vientiin usein vain muutamissa maissa; katsoo, että tämä keskittyminen saattaa tehdä näistä markkinoista entistä haavoittuvampia ja epävakaampia; ottaa huomioon, että Venäjä on synteettisten typpilannoitteiden ja niiden ainesosien suurin viejä ja että Valko-Venäjä on merkittävä potaskalannoitteiden viejä; ottaa huomioon, että typpilannoitteiden hinnat riippuvat suuresti maakaasun hinnoista ja että Venäjällä on maakaasun osalta merkittävä markkina-asema; ottaa huomioon, että monet kehitysmaista olivat jo ennen konfliktia kamppailleet elintarvikkeiden ja lannoitteiden korkeiden kansainvälisten hintojen kielteisten vaikutusten kanssa;

| H. | ottaa huomioon, että FAO:n elintarvikehintaindeksi, jolla seurataan elintarvikkeiden ja rehujen kansainvälisiä hintoja, on noussut uudelle ennätyksellisen korkealle tasolle ja että uudet hinnannousut ovat todennäköisiä ja elintarvikkeiden inflaatio nostaa todennäköisesti niiden hintoja selvästi niiden jo ennalta korkealta tasolta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että FAO:n elintarvikehintaindeksi, jolla seurataan elintarvikkeiden ja rehujen kansainvälisiä hintoja, on noussut uudelle ennätyksellisen korkealle tasolle ja että uudet hinnannousut ovat todennäköisiä ja elintarvikkeiden inflaatio nostaa todennäköisesti niiden hintoja selvästi niiden jo ennalta korkealta tasolta;

| I. | ottaa huomioon, että FAO:n mukaan elintarvikehintaindeksi ylsi uuteen ennätykseen helmikuussa 2022; ottaa huomioon sen todenneen, että elintarvikkeiden hintainflaation taustatekijät eivät rajoitu pelkkiin viljelyolosuhteisiin ja vientimahdollisuuksiin, vaan elintarvikkeiden hintainflaatiota vauhdittavat paljon enemmän elintarviketuotannon ulkopuoliset tekijät, erityisesti energia-, lannoite- ja rehualaan liittyvät tekijät; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että FAO:n mukaan elintarvikehintaindeksi ylsi uuteen ennätykseen helmikuussa 2022; ottaa huomioon sen todenneen, että elintarvikkeiden hintainflaation taustatekijät eivät rajoitu pelkkiin viljelyolosuhteisiin ja vientimahdollisuuksiin, vaan elintarvikkeiden hintainflaatiota vauhdittavat paljon enemmän elintarviketuotannon ulkopuoliset tekijät, erityisesti energia-, lannoite- ja rehualaan liittyvät tekijät;

| J. | ottaa huomioon, että heikko ruokaturva on yleisintä Afrikassa, sillä 60 prosenttia Afrikan väestöstä (799 miljoonaa ihmistä) kärsi melko tai erittäin heikosta ruokaturvasta vuonna 2020 (15); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että heikko ruokaturva on yleisintä Afrikassa, sillä 60 prosenttia Afrikan väestöstä (799 miljoonaa ihmistä) kärsi melko tai erittäin heikosta ruokaturvasta vuonna 2020 (15);

| K. | katsoo, että Euroopan unionin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota maihin, jotka kärsivät nälänhädästä, jota luonnonkatastrofit pahentavat, esimerkkinä Madagaskar, jota koettelivat äskettäin ankarat hirmumyrskyt ja jossa kaksi viidestä asukkaasta kärsii akuutisti heikosta ruokaturvasta, erityisesti maan eteläisellä alueella, jossa yli 300 000 lasta on vakavasti aliravittuja; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Euroopan unionin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota maihin, jotka kärsivät nälänhädästä, jota luonnonkatastrofit pahentavat, esimerkkinä Madagaskar, jota koettelivat äskettäin ankarat hirmumyrskyt ja jossa kaksi viidestä asukkaasta kärsii akuutisti heikosta ruokaturvasta, erityisesti maan eteläisellä alueella, jossa yli 300 000 lasta on vakavasti aliravittuja;

| L. | ottaa huomioon, että monilla kehitysmaiden pienviljelijöillä ei ole mahdollisuutta terveelliseen, ravitsevaan ja kestävään ruokavalioon syrjäisen sijainnin ja alhaisten tulojen vuoksi sekä siksi, ettei heidän ulottuvillaan ole monipuolisten elintarvikkeiden lähteitä; toteaa olevan näyttöä siitä, että investoinnit pienviljelijöihin ja alueellisiin rakenteisiin tuottavat parhaita tuloksia köyhyyden vähentämisen ja kasvun kannalta, mikä korostaa tarvetta keskittää toimet pienviljelijöiden ja erityisesti naispuolisten pienviljelijöiden tulojen lisäämiseen ja haavoittuvassa asemassa olevien yhteisöjen selviytymiskyvyn vahvistamiseen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että monilla kehitysmaiden pienviljelijöillä ei ole mahdollisuutta terveelliseen, ravitsevaan ja kestävään ruokavalioon syrjäisen sijainnin ja alhaisten tulojen vuoksi sekä siksi, ettei heidän ulottuvillaan ole monipuolisten elintarvikkeiden lähteitä; toteaa olevan näyttöä siitä, että investoinnit pienviljelijöihin ja alueellisiin rakenteisiin tuottavat parhaita tuloksia köyhyyden vähentämisen ja kasvun kannalta, mikä korostaa tarvetta keskittää toimet pienviljelijöiden ja erityisesti naispuolisten pienviljelijöiden tulojen lisäämiseen ja haavoittuvassa asemassa olevien yhteisöjen selviytymiskyvyn vahvistamiseen;

| M. | ottaa huomioon, että noin kolmella miljardilla ihmisellä maailmassa ei vuonna 2020 ollut varaa terveelliseen ruokavalioon ja että lihavuus lisääntyy jyrkästi kaikilla alueilla (16); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että noin kolmella miljardilla ihmisellä maailmassa ei vuonna 2020 ollut varaa terveelliseen ruokavalioon ja että lihavuus lisääntyy jyrkästi kaikilla alueilla (16);

| N. | ottaa huomioon, että virheravitsemus on epänormaali fysiologinen tila, joka aiheutuu aliravitsemuksesta samoin kuin ylipainosta ja lihavuudesta; ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen terveys on läheisesti kytköksissä heidän tulevien lastensa fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen sekä ravitsemustilaan; ottaa huomioon, että raskaana olevien naisten ja äitien aliravitsemus lisää komplikaatioiden riskiä raskauden aikana, äitiyskuolleisuutta sekä lasten aliravitsemusta ja kuolleisuutta; ottaa huomioon, että aivan liian suuri määrä lapsia kärsii edelleen aliravitsemuksesta: kaikista alle viisivuotiaista lapsista 22 prosenttia on pienikasvuisia kroonisen aliravitsemuksen vuoksi, 6,7 prosenttia kärsii riutumisesta, joka on akuutin aliravitsemuksen muoto, ja 5,7 prosenttia on ylipainoisia (17) ja pienikasvuisuutta ja riutumista koskevien lukemien odotetaan kasvavan pandemian vaikutuksesta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että virheravitsemus on epänormaali fysiologinen tila, joka aiheutuu aliravitsemuksesta samoin kuin ylipainosta ja lihavuudesta; ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen terveys on läheisesti kytköksissä heidän tulevien lastensa fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen sekä ravitsemustilaan; ottaa huomioon, että raskaana olevien naisten ja äitien aliravitsemus lisää komplikaatioiden riskiä raskauden aikana, äitiyskuolleisuutta sekä lasten aliravitsemusta ja kuolleisuutta; ottaa huomioon, että aivan liian suuri määrä lapsia kärsii edelleen aliravitsemuksesta: kaikista alle viisivuotiaista lapsista 22 prosenttia on pienikasvuisia kroonisen aliravitsemuksen vuoksi, 6,7 prosenttia kärsii riutumisesta, joka on akuutin aliravitsemuksen muoto, ja 5,7 prosenttia on ylipainoisia (17) ja pienikasvuisuutta ja riutumista koskevien lukemien odotetaan kasvavan pandemian vaikutuksesta;

| O. | ottaa huomioon, että turvallinen ja vakaa vedensaanti liittyy läheisesti ruokaturvan ja ravitsemuksen parantamiseen; ottaa huomioon, että YK:n tuoreimman vesivarojen kehittämistä maailmassa koskevan raportin (2021) mukaan yli 40 prosentilla maailman väestöstä on pulaa vedestä ja yli kahdella miljardilla ihmisellä maailmassa ei ole suoraa ja turvattua mahdollisuutta saada turvallista juomavettä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että turvallinen ja vakaa vedensaanti liittyy läheisesti ruokaturvan ja ravitsemuksen parantamiseen; ottaa huomioon, että YK:n tuoreimman vesivarojen kehittämistä maailmassa koskevan raportin (2021) mukaan yli 40 prosentilla maailman väestöstä on pulaa vedestä ja yli kahdella miljardilla ihmisellä maailmassa ei ole suoraa ja turvattua mahdollisuutta saada turvallista juomavettä;

| P. | ottaa huomioon, että yli 10 prosenttia maailman väestöstä on selviytyäkseen riippuvainen kalastuksesta ja vesiviljelystä (18) ja että YK:n mukaan yli kolme miljardia ihmistä on riippuvaisia valtameristä, sillä heidän pääasialliset proteiininlähteensä ovat kalat ja äyriäiset; ottaa huomioon, että yli 90 prosenttia maailman kalastajista ja kalastusalalla työskentelevistä elää pienimuotoisen kalastuksen varassa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että yli 10 prosenttia maailman väestöstä on selviytyäkseen riippuvainen kalastuksesta ja vesiviljelystä (18) ja että YK:n mukaan yli kolme miljardia ihmistä on riippuvaisia valtameristä, sillä heidän pääasialliset proteiininlähteensä ovat kalat ja äyriäiset; ottaa huomioon, että yli 90 prosenttia maailman kalastajista ja kalastusalalla työskentelevistä elää pienimuotoisen kalastuksen varassa;

| Q. | ottaa huomioon, että epidemioiden säännöllinen puhkeaminen koettelee terveydenhuoltojärjestelmiä, jotka eivät ole kovin muutosjoustavia ja vahvoja, erityisesti kun on kyse niiden kyvystä varmistaa perusterveydenhuollon jatkuvuus; ottaa huomioon, että kahden viime vuoden aikana terveydenhuoltojärjestelmän resursseja on ohjattu covid-19-pandemian torjuntaan erilaisista ravitsemusasioiden kannalta tärkeistä toiminnoista ja olennaisista aliravitsemukseen liittyvistä terveyspalveluista – mukaan lukien äitiyshuolto, hivenainelisäohjelmat sekä lasten ripulin, infektioiden ja akuutin aliravitsemuksen ehkäisy ja hoito – ja toteaa, että aliravitsemuksen hoitoa ja aliravitsemusta ennaltaehkäiseviä palveluja ei ole sisällytetty riittävästi kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien olennaiseen hoitotarjontaan ja että hoitopalvelujen tasapuolinen saatavuus on edelleen riittämätöntä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että epidemioiden säännöllinen puhkeaminen koettelee terveydenhuoltojärjestelmiä, jotka eivät ole kovin muutosjoustavia ja vahvoja, erityisesti kun on kyse niiden kyvystä varmistaa perusterveydenhuollon jatkuvuus; ottaa huomioon, että kahden viime vuoden aikana terveydenhuoltojärjestelmän resursseja on ohjattu covid-19-pandemian torjuntaan erilaisista ravitsemusasioiden kannalta tärkeistä toiminnoista ja olennaisista aliravitsemukseen liittyvistä terveyspalveluista – mukaan lukien äitiyshuolto, hivenainelisäohjelmat sekä lasten ripulin, infektioiden ja akuutin aliravitsemuksen ehkäisy ja hoito – ja toteaa, että aliravitsemuksen hoitoa ja aliravitsemusta ennaltaehkäiseviä palveluja ei ole sisällytetty riittävästi kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien olennaiseen hoitotarjontaan ja että hoitopalvelujen tasapuolinen saatavuus on edelleen riittämätöntä;

| R. | ottaa huomioon, että krooninen köyhyys, suuri ja jatkuva eriarvoisuus ja kestämättömät ruokajärjestelmät sekä erityisesti ilmastonmuutokseen kytköksissä olevat yhä yleistyvät luonnonkatastrofit ovat heikon ruokaturvan ja aliravitsemuksen perimmäisiä syitä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että krooninen köyhyys, suuri ja jatkuva eriarvoisuus ja kestämättömät ruokajärjestelmät sekä erityisesti ilmastonmuutokseen kytköksissä olevat yhä yleistyvät luonnonkatastrofit ovat heikon ruokaturvan ja aliravitsemuksen perimmäisiä syitä;

| S. | ottaa huomioon, että IPCC:n vuonna 2022 julkaiseman kuudennen raportin mukaan ilmastonmuutos, mukaan lukien ääri-ilmiöiden kasvava esiintymistiheys ja voimakkuus, heikentää ruokaturvaa ja veden saatavuutta, heikentää satoja, muuttaa laitumia ja laiduntamisreittejä sekä heikentää elintarvikkeiden ravintoarvoa, mikä haittaa Agenda 2030:n ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että IPCC:n vuonna 2022 julkaiseman kuudennen raportin mukaan ilmastonmuutos, mukaan lukien ääri-ilmiöiden kasvava esiintymistiheys ja voimakkuus, heikentää ruokaturvaa ja veden saatavuutta, heikentää satoja, muuttaa laitumia ja laiduntamisreittejä sekä heikentää elintarvikkeiden ravintoarvoa, mikä haittaa Agenda 2030:n ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista;

| T. | ottaa huomioon, että naiset ovat ilmastonmuutoksen vuoksi entistä riskialttiimmassa ja haavoittuvammassa asemassa; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos pahentaa nykyisiä haasteita, kuten äkillinen elintarviketuotannon väheneminen ja ruoan saantimahdollisuuksien heikkeneminen, ja taustalla olevia haavoittuvuuksia, muun muassa pahentamalla köyhyyttä ja heikentämällä ruokaturvaa, ja yhteisöt joutuvat näin kohtaamaan toisiaan voimistavia kriisejä; ottaa huomioon, että ruokavalion yksipuolistuminen on lisännyt aliravitsemusta monissa yhteisöissä, etenkin alkuperäiskansojen, pienviljelijöiden ja pienituloisten kotitalouksien keskuudessa, ja että tämä koskee erityisesti lapsia, vanhuksia ja raskaana olevia naisia; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että naiset ovat ilmastonmuutoksen vuoksi entistä riskialttiimmassa ja haavoittuvammassa asemassa; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos pahentaa nykyisiä haasteita, kuten äkillinen elintarviketuotannon väheneminen ja ruoan saantimahdollisuuksien heikkeneminen, ja taustalla olevia haavoittuvuuksia, muun muassa pahentamalla köyhyyttä ja heikentämällä ruokaturvaa, ja yhteisöt joutuvat näin kohtaamaan toisiaan voimistavia kriisejä; ottaa huomioon, että ruokavalion yksipuolistuminen on lisännyt aliravitsemusta monissa yhteisöissä, etenkin alkuperäiskansojen, pienviljelijöiden ja pienituloisten kotitalouksien keskuudessa, ja että tämä koskee erityisesti lapsia, vanhuksia ja raskaana olevia naisia;

| U. | toteaa, että FAO:n arvioiden mukaan noin 75 prosenttia kasvien geneettisestä monimuotoisuudesta on menetetty maailmanlaajuisesti; toteaa, että laajamittaisen geneettisen köyhtymisen takia olemme entistä haavoittuvampia ilmaston muuttuessa ja tilanteessa, jossa ilmaantuu uusia tuholaisia ja tauteja; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että FAO:n arvioiden mukaan noin 75 prosenttia kasvien geneettisestä monimuotoisuudesta on menetetty maailmanlaajuisesti; toteaa, että laajamittaisen geneettisen köyhtymisen takia olemme entistä haavoittuvampia ilmaston muuttuessa ja tilanteessa, jossa ilmaantuu uusia tuholaisia ja tauteja;

| V. | ottaa huomioon, että biologinen monimuotoisuus ja siihen liittyvät ekosysteemipalvelut – pölytys, tuholaisia syövät petohyönteiset, maatalouden ekosysteemien parempi sietokyky eroosiota, kuivuutta ja tulvia vastaan, maaperän muodostuminen ja hiilinielut – ovat olennaisen tärkeitä kestävän elintarviketuotannon kannalta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että biologinen monimuotoisuus ja siihen liittyvät ekosysteemipalvelut – pölytys, tuholaisia syövät petohyönteiset, maatalouden ekosysteemien parempi sietokyky eroosiota, kuivuutta ja tulvia vastaan, maaperän muodostuminen ja hiilinielut – ovat olennaisen tärkeitä kestävän elintarviketuotannon kannalta;

| W. | ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden kestävyyttä vahvistamalla ja ekosysteemin eheyttä tukemalla voidaan ylläpitää ihmisille koituvia hyötyjä, mukaan lukien toimeentulo, ihmisten terveys ja hyvinvointi sekä elintarvikkeiden tarjonta; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden kestävyyttä vahvistamalla ja ekosysteemin eheyttä tukemalla voidaan ylläpitää ihmisille koituvia hyötyjä, mukaan lukien toimeentulo, ihmisten terveys ja hyvinvointi sekä elintarvikkeiden tarjonta;

| X. | ottaa huomioon, että kiireellistä ruoka-, ravitsemus- ja toimeentuloapua tarvitsevien ihmisten määrä on kasvussa (19); ottaa huomioon, että heikentyvän ruoka- ja ravitsemusturvan sekä aliravitsemuksen tärkeimpiä syitä ovat konfliktit, ilmastonmuutos ja sään ääri-ilmiöt, ympäristön tilan heikkeneminen, energian hintojen nousu, rajallinen vedensaanti, talouden häiriöt, krooninen köyhyys ja suuri ja jatkuva eriarvoisuus, mukaan lukien sukupuolten eriarvoisuus, sosiaali- ja terveydenhuollon peruspalvelujen puutteellinen saatavuus, maailmanlaajuinen väestönkasvu ja epäonnistunut hallinto, jotka voivat johtaa tarpeeseen siirtyä muualle; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että kiireellistä ruoka-, ravitsemus- ja toimeentuloapua tarvitsevien ihmisten määrä on kasvussa (19); ottaa huomioon, että heikentyvän ruoka- ja ravitsemusturvan sekä aliravitsemuksen tärkeimpiä syitä ovat konfliktit, ilmastonmuutos ja sään ääri-ilmiöt, ympäristön tilan heikkeneminen, energian hintojen nousu, rajallinen vedensaanti, talouden häiriöt, krooninen köyhyys ja suuri ja jatkuva eriarvoisuus, mukaan lukien sukupuolten eriarvoisuus, sosiaali- ja terveydenhuollon peruspalvelujen puutteellinen saatavuus, maailmanlaajuinen väestönkasvu ja epäonnistunut hallinto, jotka voivat johtaa tarpeeseen siirtyä muualle;

| Y. | ottaa huomioon, että konfliktit vaikeuttavat ruoan saantia ja perussosiaalipalvelujen saatavuutta, mikä vaikuttaa terveydentilan vakauteen, mukaan lukien ravitsemuspalvelut, vesi, sanitaatio ja hygienia, ja että ne aiheuttavat vahinkoa luonnonvaroille, infrastruktuurille, tuotantovälineille ja karjalle; ottaa huomioon, että heikko ruokaturva voi aiheuttaa konflikteja siitä kärsivien yhteisöjen välillä ja pahentaa siten resurssien niukkuuteen liittyviä nykyisiä haasteita ja jännitteitä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että konfliktit vaikeuttavat ruoan saantia ja perussosiaalipalvelujen saatavuutta, mikä vaikuttaa terveydentilan vakauteen, mukaan lukien ravitsemuspalvelut, vesi, sanitaatio ja hygienia, ja että ne aiheuttavat vahinkoa luonnonvaroille, infrastruktuurille, tuotantovälineille ja karjalle; ottaa huomioon, että heikko ruokaturva voi aiheuttaa konflikteja siitä kärsivien yhteisöjen välillä ja pahentaa siten resurssien niukkuuteen liittyviä nykyisiä haasteita ja jännitteitä;

| Z. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on johtanut arvoketjujen häiriöihin tuotannosta ja kuljetuksesta aina elintarvikkeiden varastointiin ja myyntiin ja että liikkumisrajoitukset ovat heikentäneet viljelijöiden ja kuluttajien pääsyä markkinoille, mikä on heikentänyt entisestään kaikkien tasa-arvoisia mahdollisuuksia saada riittävästi ruokaa ja ravintoa ja tuonut esille tuontiin perustuvien ruokajärjestelmien puutteellisen häiriönsietokyvyn ja kestävien maatalouselintarvikejärjestelmien merkityksen; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on johtanut arvoketjujen häiriöihin tuotannosta ja kuljetuksesta aina elintarvikkeiden varastointiin ja myyntiin ja että liikkumisrajoitukset ovat heikentäneet viljelijöiden ja kuluttajien pääsyä markkinoille, mikä on heikentänyt entisestään kaikkien tasa-arvoisia mahdollisuuksia saada riittävästi ruokaa ja ravintoa ja tuonut esille tuontiin perustuvien ruokajärjestelmien puutteellisen häiriönsietokyvyn ja kestävien maatalouselintarvikejärjestelmien merkityksen;

| AA. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on lisännyt köyhyyttä yleisten sosiaalisen suojelun vähimmäistasojen puuttuessa; ottaa huomioon, että rajoitukset ovat vaikuttaneet jokapäiväiseen taloudelliseen toimintaan, jonka varassa monet kotitaloudet ovat, mikä on johtanut vaikeuksiin saada terveellistä ja ravitsevaa ruokaa tai vastata terveystarpeisiin; ottaa huomioon, että laadukkaan terveydenhuollon saatavuus on monissa kehitysmaissa erittäin rajallinen erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ja marginalisoitujen ihmisten kannalta; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on lisännyt köyhyyttä yleisten sosiaalisen suojelun vähimmäistasojen puuttuessa; ottaa huomioon, että rajoitukset ovat vaikuttaneet jokapäiväiseen taloudelliseen toimintaan, jonka varassa monet kotitaloudet ovat, mikä on johtanut vaikeuksiin saada terveellistä ja ravitsevaa ruokaa tai vastata terveystarpeisiin; ottaa huomioon, että laadukkaan terveydenhuollon saatavuus on monissa kehitysmaissa erittäin rajallinen erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ja marginalisoitujen ihmisten kannalta;

| AB. | ottaa huomioon, että osallistavat, tehokkaat, häiriönsietokykyiset ja kestävät ruokajärjestelmät ovat ratkaisevan tärkeitä Agenda 2030:n ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; toteaa, että covid-19-pandemia on paljastanut maailmanlaajuisten ruokajärjestelmien heikkouksia, se on pahentanut eriarvoisuutta ja se uhkaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien henkeä ja toimeentuloa; ottaa huomioon, että YK:n toiminnan vuosikymmenellä kehotetaan vauhdittamaan käänteentekeviä ratkaisuja, joilla voidaan vastata ihmisiin ja maapalloon kohdistuviin maailmanlaajuisiin haasteisiin, olipa kyse köyhyydestä, sukupuolten tasa-arvosta, ilmastonmuutoksesta, eriarvoisuudesta tai rahoitusvajeen kuromisesta umpeen; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että osallistavat, tehokkaat, häiriönsietokykyiset ja kestävät ruokajärjestelmät ovat ratkaisevan tärkeitä Agenda 2030:n ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; toteaa, että covid-19-pandemia on paljastanut maailmanlaajuisten ruokajärjestelmien heikkouksia, se on pahentanut eriarvoisuutta ja se uhkaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien henkeä ja toimeentuloa; ottaa huomioon, että YK:n toiminnan vuosikymmenellä kehotetaan vauhdittamaan käänteentekeviä ratkaisuja, joilla voidaan vastata ihmisiin ja maapalloon kohdistuviin maailmanlaajuisiin haasteisiin, olipa kyse köyhyydestä, sukupuolten tasa-arvosta, ilmastonmuutoksesta, eriarvoisuudesta tai rahoitusvajeen kuromisesta umpeen;

| AC. | ottaa huomioon, että ravitsemus on tärkeä asia, joka määrittää ja ohjaa vähintään 12 kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamista 17:stä ja on kiinteästi kytköksissä muihin kestävän kehityksen keskeisiin kysymyksiin joko siksi, että se on riippuvainen niistä (vesi, sanitaatio ja hygienia sekä maatalous), tai siksi, että se mahdollistaa ne (terveys ja työllisyys), tai molemmista syistä (sukupuolten tasa-arvo ja koulutus); |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että ravitsemus on tärkeä asia, joka määrittää ja ohjaa vähintään 12 kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamista 17:stä ja on kiinteästi kytköksissä muihin kestävän kehityksen keskeisiin kysymyksiin joko siksi, että se on riippuvainen niistä (vesi, sanitaatio ja hygienia sekä maatalous), tai siksi, että se mahdollistaa ne (terveys ja työllisyys), tai molemmista syistä (sukupuolten tasa-arvo ja koulutus);

| AD. | ottaa huomioon, että vuoden 1994 Marrakeshin sopimus ja erityisesti Maailman kauppajärjestön (WTO) maataloussopimus ovat edistäneet maatalousalueiden erikoistumista; ottaa huomioon, että tämä erikoistuminen on johtanut siihen, että joillakin alueilla on paljon vientiä ja osa alueista on lähes täysin riippuvaisia tuonnista; toteaa, että tämä tilanne ei kestä sotien kaltaisia kriisejä ja että se on yksi tekijöistä, joka edesauttaa nykyistä maailmanlaajuista puutteellista ruokaturvaa; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että vuoden 1994 Marrakeshin sopimus ja erityisesti Maailman kauppajärjestön (WTO) maataloussopimus ovat edistäneet maatalousalueiden erikoistumista; ottaa huomioon, että tämä erikoistuminen on johtanut siihen, että joillakin alueilla on paljon vientiä ja osa alueista on lähes täysin riippuvaisia tuonnista; toteaa, että tämä tilanne ei kestä sotien kaltaisia kriisejä ja että se on yksi tekijöistä, joka edesauttaa nykyistä maailmanlaajuista puutteellista ruokaturvaa;

| AE. | ottaa huomioon, että suuri riippuvuus elintarvikkeiden tuonnista altistaa väestön voimakkaasti maailmanmarkkinoiden heilahteluille, mikä koskee etenkin niitä, jotka käyttävät merkittävän osan tuloistaan päivittäisiin elintarviketarpeisiin; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että suuri riippuvuus elintarvikkeiden tuonnista altistaa väestön voimakkaasti maailmanmarkkinoiden heilahteluille, mikä koskee etenkin niitä, jotka käyttävät merkittävän osan tuloistaan päivittäisiin elintarviketarpeisiin;

| AF. | ottaa huomioon, että kansainvälisten markkinoiden epävakaus heikentää ruokaturvaa maissa, joissa ei ole vahvaa maatalouspolitiikkaa, sillä alhaisten hintojen kaudet vaikuttavat kielteisesti tuotantokapasiteettiin ja lisäävät tuontia, mikä tekee kaupunkiväestöstä haavoittuvan maailmanmarkkinahintojen äkillisesti noustessa; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että kansainvälisten markkinoiden epävakaus heikentää ruokaturvaa maissa, joissa ei ole vahvaa maatalouspolitiikkaa, sillä alhaisten hintojen kaudet vaikuttavat kielteisesti tuotantokapasiteettiin ja lisäävät tuontia, mikä tekee kaupunkiväestöstä haavoittuvan maailmanmarkkinahintojen äkillisesti noustessa;

| AG. | ottaa huomioon, että maatalouspolitiikka on makrotalouden peruspolitiikkaa ja että koska maailmanmarkkinahintojen äärimmäistä heilahtelua vastaan ei ole suojaa, inflaation aiheuttamat vahingot ovat tuhoisia kehittyville talouksille; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että maatalouspolitiikka on makrotalouden peruspolitiikkaa ja että koska maailmanmarkkinahintojen äärimmäistä heilahtelua vastaan ei ole suojaa, inflaation aiheuttamat vahingot ovat tuhoisia kehittyville talouksille;

| AH. | ottaa huomioon, että ruokasuvereniteetti tarkoittaa kansojen ja maiden oikeutta määritellä oma maatalous- ja elintarvikepolitiikkansa; ottaa huomioon, että tämän käsitteen tarkoituksena on antaa kullekin maalle mahdollisuus ruokkia oma väestönsä ja olla omavarainen ja riippumaton; ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategian tavoite vähentää viljelijöiden riippuvuutta ulkoisista tuotoksista vastaa tätä määritelmää; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että ruokasuvereniteetti tarkoittaa kansojen ja maiden oikeutta määritellä oma maatalous- ja elintarvikepolitiikkansa; ottaa huomioon, että tämän käsitteen tarkoituksena on antaa kullekin maalle mahdollisuus ruokkia oma väestönsä ja olla omavarainen ja riippumaton; ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategian tavoite vähentää viljelijöiden riippuvuutta ulkoisista tuotoksista vastaa tätä määritelmää;

| AI. | ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Pellolta pöytään -strategiassa omaksutaan kokonaisvaltaisia lähestymistapoja maatalouteen, jotta voidaan sekä ehkäistä ilmasto- ja biodiversiteettikriisiä Euroopassa että varmistaa ruokaturva ja parantaa ravitsemusta ja kansanterveyttä; ottaa huomioon, että tämä toimii mallina kehitysrahoituksen alalla tehtäville investoinneille, joiden tarkoituksena on parantaa kehitysmaiden selviytymiskykyä ja elintarvikeomavaraisuutta; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Pellolta pöytään -strategiassa omaksutaan kokonaisvaltaisia lähestymistapoja maatalouteen, jotta voidaan sekä ehkäistä ilmasto- ja biodiversiteettikriisiä Euroopassa että varmistaa ruokaturva ja parantaa ravitsemusta ja kansanterveyttä; ottaa huomioon, että tämä toimii mallina kehitysrahoituksen alalla tehtäville investoinneille, joiden tarkoituksena on parantaa kehitysmaiden selviytymiskykyä ja elintarvikeomavaraisuutta;

| AJ. | ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategian tavoitteena on vähentää tuotantopanosten käyttöä maatiloilla ja erityisesti vähentää kemiallisten torjunta-aineiden kokonaiskäyttöä 50 prosentilla, kaikkein vaarallisimpien torjunta-aineiden käyttöä 50 prosentilla ja lannoitteiden käyttöä vähintään 20 prosentilla vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategian tavoitteena on vähentää tuotantopanosten käyttöä maatiloilla ja erityisesti vähentää kemiallisten torjunta-aineiden kokonaiskäyttöä 50 prosentilla, kaikkein vaarallisimpien torjunta-aineiden käyttöä 50 prosentilla ja lannoitteiden käyttöä vähintään 20 prosentilla vuoteen 2030 mennessä;

| AK. | ottaa huomioon, että ravitsemukseen investoiminen on tärkeää, koska hyvä ravinto lapsen elämän ensimmäisten tuhannen päivän aikana on ratkaisevan tärkeää täyden fyysisen, älyllisen ja inhimillisen potentiaalin saavuttamiseksi; ottaa huomioon, että nälkä ja aliravitsemus vaikuttavat kielteisesti lasten kykyyn oppia, niillä on vaikutus koulunkäynnin keskeyttämiseen, ne muodostavat elinikäisen rasitteen yksilöille ja yhteiskunnille ja ne vaikuttavat kielteisesti ihmisten ja maiden talouden kehittymiseen; toteaa, että hyvä ravitsemus onkin yhteiskuntien vaurauden kulmakivi; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että ravitsemukseen investoiminen on tärkeää, koska hyvä ravinto lapsen elämän ensimmäisten tuhannen päivän aikana on ratkaisevan tärkeää täyden fyysisen, älyllisen ja inhimillisen potentiaalin saavuttamiseksi; ottaa huomioon, että nälkä ja aliravitsemus vaikuttavat kielteisesti lasten kykyyn oppia, niillä on vaikutus koulunkäynnin keskeyttämiseen, ne muodostavat elinikäisen rasitteen yksilöille ja yhteiskunnille ja ne vaikuttavat kielteisesti ihmisten ja maiden talouden kehittymiseen; toteaa, että hyvä ravitsemus onkin yhteiskuntien vaurauden kulmakivi;

| AL. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian ollessa pahimmillaan 370 miljoonaa lasta jäi koulujen sulkemisen vuoksi vaille taattua kouluateriaa, joka on usein heidän ainoa lämmin ateriansa päivässä, ja toteaa, että kouluruokaohjelmat ovat tärkeä tekijä lasten nälän ja aliravitsemuksen moninaisten muotojen torjunnassa; ottaa huomioon, että heikko ruokaturva toisaalta häiritsee yhteiskunnan toimintaa, muun muassa heikentää perheiden kykyä lähettää lapsensa kouluun, ja että lisäämällä perheiden stressiä se voi edistää perheväkivaltaa ja sukupuolistunutta väkivaltaa; ottaa huomioon, että jokainen ravitsemuksellisiin toimiin käytetty dollari voi poikia 16 dollaria tuottoa; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian ollessa pahimmillaan 370 miljoonaa lasta jäi koulujen sulkemisen vuoksi vaille taattua kouluateriaa, joka on usein heidän ainoa lämmin ateriansa päivässä, ja toteaa, että kouluruokaohjelmat ovat tärkeä tekijä lasten nälän ja aliravitsemuksen moninaisten muotojen torjunnassa; ottaa huomioon, että heikko ruokaturva toisaalta häiritsee yhteiskunnan toimintaa, muun muassa heikentää perheiden kykyä lähettää lapsensa kouluun, ja että lisäämällä perheiden stressiä se voi edistää perheväkivaltaa ja sukupuolistunutta väkivaltaa; ottaa huomioon, että jokainen ravitsemuksellisiin toimiin käytetty dollari voi poikia 16 dollaria tuottoa;

| AM. | ottaa huomioon, että kuten muillakin humanitaarisen avun ja kehitysavun aloilla, kasvavia tarpeita varten ei ole riittävästi resursseja, mikä johtaa nopeasti kasvavaan rahoitusvajeeseen, minkä vuoksi tarvitaan älykkäämpiä ja systeemisempiä lähestymistapoja, systeemistä muutosta kohti sosiaalisesti oikeudenmukaisia ruokajärjestelmiä, sillä nykyiset ruokajärjestelmät pahentavat sosioekonomista ja sukupuolten eriarvoisuutta, joka ehkäisee mahdollisuuksia terveelliseen, oikeudenmukaiseen ja kestävään ravitsemukseen; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että kuten muillakin humanitaarisen avun ja kehitysavun aloilla, kasvavia tarpeita varten ei ole riittävästi resursseja, mikä johtaa nopeasti kasvavaan rahoitusvajeeseen, minkä vuoksi tarvitaan älykkäämpiä ja systeemisempiä lähestymistapoja, systeemistä muutosta kohti sosiaalisesti oikeudenmukaisia ruokajärjestelmiä, sillä nykyiset ruokajärjestelmät pahentavat sosioekonomista ja sukupuolten eriarvoisuutta, joka ehkäisee mahdollisuuksia terveelliseen, oikeudenmukaiseen ja kestävään ravitsemukseen;

| AN. | ottaa huomioon, että naisilla on keskeinen rooli maailman ruokkimisessa viljelijöinä, hoivaajina ja tuottajina – he tuottavat 60–80 prosenttia kehitysmaiden elintarvikkeista – mutta heillä on eriarvoiset mahdollisuudet saada ruokaa, resursseja ja palveluja sekä saada käyttöönsä varoja, jotka lisäävät heidän tuottoaan ja tulojaan; ottaa huomioon, että naiset tekevät 75 prosenttia palkattomasta hoiva- ja kotitaloustyöstä ja että maaseutuyhteisöissä ja alhaisen tulotason maissa naiset käyttävät jopa 14 tuntia päivässä hoivatyöhön; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että naisilla on keskeinen rooli maailman ruokkimisessa viljelijöinä, hoivaajina ja tuottajina – he tuottavat 60–80 prosenttia kehitysmaiden elintarvikkeista – mutta heillä on eriarvoiset mahdollisuudet saada ruokaa, resursseja ja palveluja sekä saada käyttöönsä varoja, jotka lisäävät heidän tuottoaan ja tulojaan; ottaa huomioon, että naiset tekevät 75 prosenttia palkattomasta hoiva- ja kotitaloustyöstä ja että maaseutuyhteisöissä ja alhaisen tulotason maissa naiset käyttävät jopa 14 tuntia päivässä hoivatyöhön;

| AO. | ottaa huomioon, että sukupuolten eriarvoisuus vaikuttaa työn jakautumiseen ja johtaa siihen, että naisten ja tyttöjen harteille kaatuu kohtuuton ja palkaton hoivataakka; |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että sukupuolten eriarvoisuus vaikuttaa työn jakautumiseen ja johtaa siihen, että naisten ja tyttöjen harteille kaatuu kohtuuton ja palkaton hoivataakka;

| AP. | katsoo, että on tarpeen varmistaa naisten ja tyttöjen oikeuksien suojelu kaikilla tasoilla ja antaa heille tilaa päätöksentekoprosesseissa; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja katastrofit vaikuttavat eniten naisiin ja tyttöihin, mikä lisää haavoittuvuutta toisiaan täydentävien riskien vuoksi; |
| --- | --- |

AP.

katsoo, että on tarpeen varmistaa naisten ja tyttöjen oikeuksien suojelu kaikilla tasoilla ja antaa heille tilaa päätöksentekoprosesseissa; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja katastrofit vaikuttavat eniten naisiin ja tyttöihin, mikä lisää haavoittuvuutta toisiaan täydentävien riskien vuoksi;

| AQ. | ottaa huomioon, että sukupuolten eriarvoisuus vaikuttaa suoraan ravitsemukseen ja muovaa ruokaan liittyvää dynamiikkaa kotitalouksissa ja yhteisössä tavoilla, jotka vaikuttavat siihen, miten naiset ja tytöt pystyvät tuottamaan, saamaan ja tarjoamaan ruokaa, hoivaa ja terveys- ja sanitaatiopalveluja itselleen ja miten heillä on varaa niihin; toteaa, että se saattaa myös lisätä heihin kohdistuvan sukupuolistuneen väkivallan ja parisuhdeväkivallan uhkaa; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että sukupuolten eriarvoisuus vaikuttaa suoraan ravitsemukseen ja muovaa ruokaan liittyvää dynamiikkaa kotitalouksissa ja yhteisössä tavoilla, jotka vaikuttavat siihen, miten naiset ja tytöt pystyvät tuottamaan, saamaan ja tarjoamaan ruokaa, hoivaa ja terveys- ja sanitaatiopalveluja itselleen ja miten heillä on varaa niihin; toteaa, että se saattaa myös lisätä heihin kohdistuvan sukupuolistuneen väkivallan ja parisuhdeväkivallan uhkaa;

| AR. | ottaa huomioon, että sukupuolten välisen kuilun kurominen umpeen nais- ja miespuolisten viljelijöiden välillä voisi lisätä maataloustuotantoa 2,5–4 prosenttia köyhimmillä alueilla ja vähentää nälkää maailmassa 17 prosenttia; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että sukupuolten välisen kuilun kurominen umpeen nais- ja miespuolisten viljelijöiden välillä voisi lisätä maataloustuotantoa 2,5–4 prosenttia köyhimmillä alueilla ja vähentää nälkää maailmassa 17 prosenttia;

| AS. | ottaa huomioon, että naisten osuus kumppanimaiden maataloustyövoimasta on 43 prosenttia ja että joissakin Aasian ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maissa naisten osuus on 50 prosenttia tai enemmän ja että vain alle 20 prosenttia maanomistajista on naisia; |
| --- | --- |

AS.

ottaa huomioon, että naisten osuus kumppanimaiden maataloustyövoimasta on 43 prosenttia ja että joissakin Aasian ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maissa naisten osuus on 50 prosenttia tai enemmän ja että vain alle 20 prosenttia maanomistajista on naisia;

| AT. | ottaa huomioon, että maailmassa on 608 miljoonaa perhetilaa, joiden hallussa on 70-80 prosenttia maailman maatalousmaasta ja jotka edustavat yli 90:tä prosenttia maailman kaikista maatiloista ja tuottavat noin 80 prosenttia maailman elintarvikkeista kaupan arvossa laskettuna; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että maailmassa on 608 miljoonaa perhetilaa, joiden hallussa on 70-80 prosenttia maailman maatalousmaasta ja jotka edustavat yli 90:tä prosenttia maailman kaikista maatiloista ja tuottavat noin 80 prosenttia maailman elintarvikkeista kaupan arvossa laskettuna;

| AU. | ottaa huomioon, että kolmasosa maailmassa tuotetuista elintarvikkeista menee joko hukkaan tai jätteeksi; katsoo, että lisätoimet ruokahävikin ja elintarvikejätteen vähentämiseksi panemalla kiertotalous täytäntöön maatalouden tuotantojärjestelmissä maataloustuotannon kestävyyden ja resurssitehokkuuden lisäämiseksi ovat avainasemassa, jotta voidaan puuttua heikkoon ruokaturvaan ja aliravitsemukseen sekä suojella biologista monimuotoisuutta maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että kolmasosa maailmassa tuotetuista elintarvikkeista menee joko hukkaan tai jätteeksi; katsoo, että lisätoimet ruokahävikin ja elintarvikejätteen vähentämiseksi panemalla kiertotalous täytäntöön maatalouden tuotantojärjestelmissä maataloustuotannon kestävyyden ja resurssitehokkuuden lisäämiseksi ovat avainasemassa, jotta voidaan puuttua heikkoon ruokaturvaan ja aliravitsemukseen sekä suojella biologista monimuotoisuutta maailmanlaajuisesti;

| AV. | katsoo, että ruoka- ja ravitsemusturvaan liittyvien ongelmien ratkaiseminen edellyttää rahoituksen lisäämisen lisäksi myös määrätietoista poliittista fokusta ja toimintaa; |
| --- | --- |

AV.

katsoo, että ruoka- ja ravitsemusturvaan liittyvien ongelmien ratkaiseminen edellyttää rahoituksen lisäämisen lisäksi myös määrätietoista poliittista fokusta ja toimintaa;

| AW. | ottaa huomioon, että jotkin kolmannet maat ovat panneet alulle erinäisiä innovatiivisia hankkeita, kuten Afrikassa käynnistetty Suuri vihreä muuri -aloite, jolla edistetään agroekologisia hankkeita; |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon, että jotkin kolmannet maat ovat panneet alulle erinäisiä innovatiivisia hankkeita, kuten Afrikassa käynnistetty Suuri vihreä muuri -aloite, jolla edistetään agroekologisia hankkeita;

| AX. | ottaa huomioon, että Maailman ruokaturvakomitea on tärkein osallistava kansainvälinen ja hallitustenvälinen foorumi, jossa kaikki sidosryhmät voivat tehdä yhteistyötä yhteisen tavoitteen eli ruokaturvan ja ravitsemuksen varmistamiseksi kaikille; |
| --- | --- |

AX.

ottaa huomioon, että Maailman ruokaturvakomitea on tärkein osallistava kansainvälinen ja hallitustenvälinen foorumi, jossa kaikki sidosryhmät voivat tehdä yhteistyötä yhteisen tavoitteen eli ruokaturvan ja ravitsemuksen varmistamiseksi kaikille;

| AY. | ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous hyväksyi 20. joulukuuta 2017 hankkeen, jonka yhteydessä se julisti vuodet 2019–2028 YK:n perheviljelmien vuosikymmeneksi; |
| --- | --- |

AY.

ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous hyväksyi 20. joulukuuta 2017 hankkeen, jonka yhteydessä se julisti vuodet 2019–2028 YK:n perheviljelmien vuosikymmeneksi;

| AZ. | ottaa huomioon, että viljelijöiden oikeudet on kirjattu elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevaan FAO:n kansainväliseen sopimukseen vuonna 2004, mutta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt ovat usein olleet ristiriidassa niiden kanssa ja vaarantaneet paikalliset, perinteiset ja alkuperäiset kylvömenetelmät; |
| --- | --- |

AZ.

ottaa huomioon, että viljelijöiden oikeudet on kirjattu elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevaan FAO:n kansainväliseen sopimukseen vuonna 2004, mutta teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt ovat usein olleet ristiriidassa niiden kanssa ja vaarantaneet paikalliset, perinteiset ja alkuperäiset kylvömenetelmät;

| BA. | katsoo, että EU:n aktiivinen rooli puutteellisen ruokaturvan torjumisessa on olennaisen tärkeää, koska se antaa lähes puolet maailmanlaajuisesta virallisesta kehitysavusta; |
| --- | --- |

BA.

katsoo, että EU:n aktiivinen rooli puutteellisen ruokaturvan torjumisessa on olennaisen tärkeää, koska se antaa lähes puolet maailmanlaajuisesta virallisesta kehitysavusta;

Ruokaturva ja ravitsemus covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen ytimessä

| 1. | pitää hälyttävänä, ettemme ole saavuttamassa ravitsemustavoitteita vuoteen 2025 mennessä emmekä poistamassa nälkää vuoteen 2030 mennessä ja että näihin tavoitteisiin pääseminen on erittäin epätodennäköistä, vaikka kestävän kehityksen tavoite 2 on ”ei nälkää”; muistuttaa, että nälkä ja heikko ruokaturva ovat jälleen yleistymässä eri puolilla maailmaa; panee huolestuneena merkille, että noin 660 miljoonaa ihmistä saattaa edelleen kärsiä nälkää vuonna 2030, myös covid-19-pandemian seurausten vuoksi; muistuttaa, että tarvitaan järeitä toimia, varsinkin ruoan saantiin liittyvän eriarvoisuuden osalta, jotta voidaan nopeuttaa edistymistä kohti ”ei nälkää” -tavoitetta; muistuttaa, että kaikissa politiikkatoimissa olisi asetettava etusijalle aliravitsemuksen poistaminen sen kaikissa muodoissa ja kestävän kehityksen tavoite 2 ja kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvimmassa asemassa oleviin ihmisiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että ruokajärjestelmillä on keskeinen rooli köyhyyden poistamisessa ja kestävän kehityksen tavoitteen 1 saavuttamisessa ja että on puututtava myös virheravitsemuksen kanssa samanaikaisesti esiintyvään liika- ja aliravitsemukseen, mikä on olennaisen tärkeää kestävän kehityksen tavoitteen 3 terveystavoitteiden saavuttamiseksi; painottaa, että on mahdotonta hoitaa kestävästi vesivaroja kestävän kehityksen tavoitteen 6 saavuttamiseksi ilman, että maataloudella on tässä keskeinen rooli, ja että kestävä kalastuksenhoito on ratkaisevan tärkeää merten säilyttämisen ja kestävän käytön sekä kestävän kehityksen tavoitteen 14 saavuttamisen kannalta; palauttaakin mieliin, että ruokajärjestelmissä on myös laajemmin otettava huomioon sitoutumisemme kestävään kulutukseen ja tuotantoon kestävän kehityksen tavoitteessa 12, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillintään tavoitteessa 13 sekä maaekosysteemien suojeluun, ennallistamiseen ja kestävään hoitoon tavoitteessa 15; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa pienimuotoisen kalastuksen ratkaisevasta merkityksestä ruokaturvan ja ravitsemuksen kannalta; korostaa, että kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten on oltava parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen mukaisia eivätkä ne saa heikentää paikallista ruokaturvaa eivätkä uhata pienimuotoista kalastusta EU:n ulkopuolisissa maissa saattamalla sitä suoraan kilpailuasetelmaan EU:n alusten kanssa; kehottaa sovittamaan sopimukset yhteen kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä EU:n ympäristövelvoitteiden ja yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa lisäämällä alakohtaista tukea ja kestävyyttä koskevia määräyksiä ylijäämien, poisheitettyjen saaliiden ja ennalta varautuvan lähestymistavan osalta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että covid-19-pandemia ja siitä seurannut talouskriisi ja rajojen sulkeminen sekä Ukrainan tämänhetkinen konflikti ovat tuoneet esiin maailmanlaajuisen ruokajärjestelmän haavoittuvuudet; korostaa ja muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että on tärkeää luoda vahvempia yhteyksiä lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin politiikkatoimien välille, jotta voidaan varmistaa covid-19-elpymissuunnitelmien osallistavuus kiinnittäen myös erityistä huomiota haavoittuvimpiin ryhmiin, kuten lapsiin, nuoriin, naisiin, vanhuksiin ja alkuperäiskansoihin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa EU:ta turvaamaan kehitysmaiden oikeuden ruokaan ja omavaraisuuden keinona saavuttaa ravitsemusturva, vähentää köyhyyttä sekä saavuttaa osallistavat, kestävät ja oikeudenmukaiset globaalit toimitusketjut ja kestävämmät ruokajärjestelmät samoin kuin tukea paikallisia ja alueellisia markkinoita, kiinnittäen erityistä huomiota naisten harjoittamaan ja perheviljelyyn, jotta voidaan turvata kohtuuhintaisten ja helposti saatavilla olevien elintarvikkeiden tarjonta ja vahvemmat sosiaaliset turvaverkot sen varmistamiseksi, että kaikkein haavoittuvimmillakin on saatavillaan ruokaa myös hätä- tai kriisitilanteissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palauttaa mieliin, että Ukraina ja Venäjä ovat tärkeitä toimijoita globaaleilla elintarvikkeiden vientimarkkinoilla; toteaa, että sen vuoksi Ukrainalla ja Venäjällä on suhteeton vaikutus tiettyihin maihin, joissa nähdään paljon nälkää, sillä nämä tuovat merkittävän osan vehnästään Ukrainasta tai Venäjältä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että hallitusten olisi tässä tilanteessa vältettävä vientikieltoja ja yksilöitävä toimenpiteitä, joilla tuetaan maatalousmarkkinoiden uudelleenjärjestelyä ja niiden sääntelyä lisäämällä niiden avoimuutta ja ottamalla käyttöön uusia sääntöjä, jotta voidaan estää liiallista keinottelua pahentamasta entisestään elintarvikkeiden hintojen epävakautta, ja toteaa, että keinottelu voi erityisesti sodan yhteydessä keinotekoisesti nostaa tukkuhintoja ja johtaa markkinoiden epävakauteen ja vaikuttaa erityisesti kehitysmaihin ja haavoittuvimpiin väestöryhmiin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää erittäin valitettavana maatalous- ja elintarvikehyödykkeisiin kohdistuvaa taloudellista keinottelua ja kehottaa komissiota esittämään kiireellisesti ehdotuksia tällaisen keinottelun lopettamiseksi erityisesti sodan yhteydessä, jotta voidaan varmistaa markkinoiden ja maataloustuotannon vakaus; muistuttaa tässä yhteydessä, että kansainvälisten maatalousmarkkinoiden rakenteellinen epävakaus aiheuttaa uhan globaalille ruokaturvalle ja poliittiselle vakaudelle monissa kehitysmaissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kansainvälisiä sääntöjä, joiden tarkoituksena on lopettaa maatalous- ja elintarvikehyödykkeisiin kohdistuva taloudellinen keinottelu sekä spekulatiiviset käytännöt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että oikeus ruokaan on ihmisoikeus; peräänkuuluttaa kattavia ja tehokkaita EU:n toimia, joilla seurataan tämän oikeuden täysimääräistä ja asteittaista toteutumista keinona saavuttaa ruokaturva kaikille; on huolissaan heikon ruokaturvan rajusta lisääntymisestä viime vuosina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että energiakriisi ja epäsuotuisat ilmastoilmiöt ennen Ukrainan sotaa ovat nostaneet jyrkästi maataloushyödykkeiden hintoja maailmanmarkkinoilla, ja kehottaa tässä yhteydessä lisäämään ja tehostamaan elintarvikeapua, jotta kiireellinen hätäapu ja pidemmän aikavälin ratkaisut voidaan yhdistää paremmin toisiinsa; kehottaa erityisesti komissiota ja EU:n jäsenvaltioita lisäämään rahoitustaan Maailman ruokaohjelmaan ja peräänkuuluttaa toimia, joiden tarkoituksena on ruokajärjestelmiemme muuttaminen tukemalla maataloustuotannon ja jalostuksen monimuotoisuutta ja laatua kumppanimaissa sekä toteuttamalla toimenpiteitä, joilla puututaan rakenteelliseen köyhyyteen ja sitkeään eriarvoisuuteen heikon ruokaturvan taustalla olevina syinä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee huolestuneena merkille, että Venäjän hyökkäyksellä Ukrainaan on laajemmassa merkityksessäkin valtavia vaikutuksia, sillä se pahentaa jo ennestään heikkoa ruokaturvaa ja covid-19-pandemian vaikutuksia; on vieläkin huolestuneempi sen vuoksi, että Ukraina on keskeinen peruselintarvikkeiden, kuten vehnän, maissin ja kasviöljyjen, tuottaja; kehottaa komissiota kehittämään kauaskantoisia toimenpiteitä ruokaturvaa varten ja panemaan ne täytäntöön lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; muistuttaa, että EU:n on varmistettava, ettei oikeus ruokaan kaikille ole markkinahyödyke; palauttaa mieliin, että nälänhätä on yksi niistä mahdollisista seurauksista, jotka on otettava vakavasti huomioon sodan lopputuloksena, elleivät maailman johtajat ryhdy vastatoimiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että Ukrainan sota osoittaa, miten riippuvaisia alhaisen tulotason maat ovat maailmanmarkkinoista peruselintarvikkeiden toimituksissa, sillä niiden ruokaturva perustuu kouralliseen viljan vientimaita, mikä tekee näistä maista äärimmäisen haavoittuvia markkinahäiriöille ja hinnannousulle; muistuttaa, että ruokkiakseen väestönsä 14 alhaisen tulotason tai alemman keskitulotason maata tuo yli 50 prosenttia vehnästään Venäjältä ja Ukrainasta ja osassa niistä on jo edessään nälänhätää muistuttava tilanne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tähdentää, että voidakseen selviytyä konfliktien aiheuttamista häiriöistä ja säilyttääkseen häiriönsietokykynsä Ukrainasta ja Venäjän federaatiosta tuotavista elintarvikkeista riippuvaisten maiden olisi monipuolistettava elintarviketoimitustensa lähteitä turvautumalla muihin vientimaihin tai olemassa oleviin elintarvikevarastoihin tai parantamalla kotimaisen tuotantoperustansa monipuolisuutta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita välittömästi paikkaamaan rahoitusvajeen YK:n vuoden 2022 humanitaarisen avun vetoomuksissa Itä-Afrikalle ja Lähi-idälle, sillä näille kahdelle alueelle annettava tuki on tällä hetkellä 99-prosenttisesti alirahoitettua; palauttaa mieliin, että Maailman ruokaohjelmassa on jo jouduttu pienentämään ruoka-annoksia pakolaisille ja muille haavoittuville väestöryhmille Itä-Afrikassa ja Lähi-idässä, mihin ovat syynä rahoituksen puute, hintojen nousu ja hyödykkeiden supistunut tarjonta markkinoilla, niin ikään Ukrainan sodan takia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että ruokaa ja ravitsemusta koskevan ohjelmasuunnittelun, johon annetaan runsaasti rahoitusta, olisi oltava pandemian jälkeisten elpymissuunnitelmien ytimessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta priorisoimaan ruoan ja kestävän maatalouden kansainvälisessä kehitysohjelmasuunnittelussaan ja varmistamaan rahoituksen saannin paikallisille yhteisöille ja järjestöille; kehottaa EU:ta kumppanuuksissa kehitysmaiden kanssa investoimaan toimenpiteisiin ja interventioihin, joilla turvataan monipuolisten, kohtuuhintaisten, turvallisten, kestävien ja riittävän ravitsevien elintarvikkeiden saanti, koska investoiminen ruokaan ja ravitsemukseen on avainasemassa inhimillisen pääoman ja myös kilpailukyvyn kehittämisessä sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että toimintapolitiikkojen pitää olla maalähtöisiä, tarpeisiin perustuvia ja tilanteeseen sopivia, koska ruokajärjestelmät ovat hyvin erilaisia; muistuttaa, että etusijalle olisi asetettava lähiruokatuotanto pienviljelijöiden rahoituksen, ihmisoikeuksien suojelun sekä pienmaatalouden järjestelmien, osuuskuntien ja alueellisten toimitusketjujen lujittamisen kautta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | huomauttaa, että pienviljelijät ovat tärkeimpiä ruoantuottajia kehitysmaissa ja heillä on keskeinen rooli näiden maiden ruokaturvassa ja ravitsemuksessa; kehottaa EU:ta kehitysavussaan tukemaan ja edistämään erityisesti pien- ja perheviljelyä ja osuuskuntia keskittyen myös ihmisarvoiseen työhön; korostaa, että pienviljelijöiden maataloustuotantoa edistämällä voidaan tuottaa maailmanmarkkinoille enemmän ruokaa, mikä johtaa alempiin elintarvikehintoihin ja parempiin ruokavalioihin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että paikalliset viljelyperinteet yhdistettyinä nykyaikaiseen teknologiaan voivat edesauttaa terveellisen ja ravitsevan ruoan tuotantoa; katsoo, että kehitysmaiden olisi voitava suojella julkista maatalouspolitiikkaansa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että lähiruokatuotannolla ja paikallisella kulutuksella, joilla tuetaan pienviljelyä ja taataan oikeudenmukaiset tuottaja- ja kuluttajahinnat, vähennetään maiden riippuvuutta tuonnista ja niiden alttiutta kansainvälisille hinnanvaihteluille; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että strategiset investoinnit kestäviin maatalouskäytäntöihin voivat olla keskeisessä asemassa varmistettaessa häiriönsietokykyisemmät ja kestävämmät maatalouselintarvikejärjestelmät; korostaa, että EU:n investointien on oltava Agenda 2030:n, Pariisin ilmastosopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisia; pitää myönteisinä ja kannustaa kumppanuuksissa kehitysmaiden kanssa tekemään EU:n investointeja agroekologiaan, peltometsäviljelyyn ja viljelyn monipuolistamiseen ja toistaa, että EU:n tukemissa maa-, metsä- tai kalatalouteen tai yrityksiin tehtävissä investoinneissa, jotka vaikuttavat maaperään, nurmialueisiin, metsiin, vesistöihin tai meriin, on noudatettava muun muassa FAO:n ja CFS:n vapaaehtoisia maa- ja luonnonvaraoikeuksien hyvää hallintaa kansallisen ruokaturvan yhteydessä koskevia ohjeistoja sekä FAO:n ja CFS:n vastuullisia investointeja maatalouteen ja ruokajärjestelmiin koskevia periaatteita; tukee EU:n rahoitusta tuottajille ja maatalouselintarvikeyrityksille, jotta ne voivat tehdä vaara-analyysin ja kriittisten hallintapisteiden järjestelmän vaatimusten noudattamisessa tarvittavat investoinnit toteuttamalla toimenpiteitä mahdollisten ruokaturvariskien poistamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että lyhyillä toimitusketjuilla voidaan merkittävässä määrin korjata ruokajärjestelmän nykyisiä puutteita, ja muistuttaa, että ilmastoystävällinen maatalous tarkoittaa muun muassa riippuvuuden vähentämistä fossiilisista polttoaineista, mukaan lukien kemiallisten torjunta-aineiden ja lannoitteiden käyttö; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suhtautuu myönteisesti kaikkiin aloitteisiin, joilla pannaan täytäntöön tai vahvistetaan kansallisella tai alueellisella tasolla sellaista maatalouspolitiikkaa, jolla pyritään varmistamaan suurempi elintarvikeomavaraisuus ja edistetään kehitysmaiden siirtymää kohti suurempaa omavaraisuutta, jolloin lisätään viljelijöiden vastuuta, omavastuullisuutta ja riippumattomuutta kestävien maatalouselintarvikejärjestelmien ja entistä omavaraisempien tuotantojärjestelmien luomisessa; kehottaa keskittymään maataloutta koskevissa toimissa siihen, että varmistetaan kehitysmaiden oikeus ruokaturvaan täydennyksenä oikeudelle ruokasuvereniteettiin (20) sekä tehostetaan niiden valmiuksia vastata väestönsä ravinnontarpeeseen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että on tärkeää suojella ja edistää paikallisyhteisöjen oikeutta käyttää ja hallita luonnonvaroja, kuten maata ja vettä; pitää valitettavana, että maananastus on yleistä monissa kehitysmaissa; huomauttaa, että se on häikäilemätön käytäntö, joka heikentää ruokaturvaa ja ruokasuvereniteettia ja vaarantaa maaseutuyhteisöjen selviytymisen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että esimerkiksi laiduntamisoikeudet ja yhteislaitumet ovat perinteisiä maankäyttöoikeuksia, jotka perustuvat tapaoikeuteen eivätkä asiakirjoin vahvistettuihin omistusoikeuksiin; painottaa kuitenkin, että näiden tapaoikeuteen perustuvien oikeuksien suojeleminen on keskeisen tärkeää maaseudun väestölle; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa puuttumaan paikallaan pysyvän maatalousväestön ja kiertävien paimentolaisyhteisöjen välisiin sosiaalisiin jännitteisiin erityisesti alueilla, joilla on etnis-uskonnollisia konflikteja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on syvästi huolissaan siitä, että kehitysmaat ovat hyvin riippuvaisia elintarvikkeiden tuonnista varsinkin EU:sta, erityisesti tapauksissa, joissa tuodut elintarvikkeet ovat tuettuja tuotteita, joiden alhaiset hinnat aiheuttavat haitallista kilpailua paikalliselle pienviljelylle; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa tarvetta suojella viljelijöiden oikeuksia geenivarojen säilyttämiseksi ruokaturvaa ja ilmastonmuutokseen sopeutumista varten; kehottaa komissiota sen kehitysapu- ja kauppa- ja investointipolitiikan yhteydessä tukemaan viljelyjärjestelmiä, joissa noudatetaan elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen määräyksiä, ja toteaa, että tällä sopimuksella turvataan viljelijöiden oikeudet säilyttää, valvoa, suojella ja kehittää omia siemeniä ja perinteistä tietoa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa tarvetta tehdä johdonmukaisesti yhteistyötä eri maiden, kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen, yksityisen sektorin, viljelijöiden ja pienviljelijöiden sekä paikallisen kansalaisyhteiskunnan ja paikallisyhteisöjen kanssa, jotta voidaan tukea tilannekohtaisten, toteuttamiskelpoisten ja vahvojen kansallisten ravitsemustavoitteiden suunnittelua, täytäntöönpanoa ja seurantaa; tunnustaa kansalaisyhteiskunnan keskeisen roolin erityisesti pienviljelijöiden tavoittamisessa luomalla heille yhteyksiä koulutukseen, resursseihin, markkinoihin ja arvoketjuihin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että on ratkaisevan tärkeää asettaa etusijalle äitien ja imeväisten ravitsemustarpeet, jotta voidaan taata vahva ja häiriönsietokykyinen ruokaturva, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kansallisia viranomaisia kehitysmaissa ravitsemuspalvelujen integroimisessa terveydenhuoltojärjestelmiin niin, että voidaan puuttua aliravitsemukseen sen kaikissa muodoissa ja varmistaa ravitsemuspalvelujen jatkuvuus, erityisesti akuutin aliravitsemuksen varhainen havaitseminen ja yhteisölähtöinen hoito sekä sylilasten ja pienten lasten ruokinta sekä siihen liittyvät äitien ravitsemusohjelmat; on tässä yhteydessä ilahtunut SUN-liikkeen saavutuksista ja sen tekemästä työstä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa EU:ta suojelemaan pienviljelijöiden maaresurssien ja muiden resurssien, mukaan lukien viljelijöiden siemenet, saatavuutta ja hallintaa, veden saantia sekä pääsyä infrastruktuuriin, joka liittää maaseutuyhteisöt alueellisiin markkinoihin, mukaan lukien kaupunkialueet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa EU:ta varmistamaan tietämyksen ja teknisten innovaatioiden asianmukaisen rahoituksen ja yhteiskehittämisen viljelijälähtöisen tutkimuksen kautta, mukaan lukien tuki pienviljelijöiden järjestöille ja naisten yhdistyksille sekä niiden yhteiselle jalostus- ja kaupanpitämistoiminnalle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota luomaan tiiviitä yhteyksiä kumppanimaihin maataloutta koskevan tietämyksen vaihtamiseksi; korostaa Euroopan maatalousalan asiantuntemusta ja painottaa tarvetta asettaa etusijalle maatalouden tutkimus- ja innovaatiokumppanuudet, myös Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kautta, ja vauhdittaa vastuullisia ja eettisiä innovaatioita kestävien maatalouskäytäntöjen edistämiseksi, jotta satomääriä ja tilojen tuotantoa voidaan kasvattaa; kehottaa tältä osin tukeutumaan oikeudenmukaisessa siirtymässä enemmän perinteiseen paikalliseen tietämykseen, erityisesti maatalouskäytäntöjen, kalastuksen ja metsien suojelun osalta, ja näin lisäämään paikallisten ihmisten ja yhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | panee merkille budjettituesta saadut myönteiset tulokset, joita kuvataan ravitsemusta koskevan toimintasuunnitelman kuudennessa tilannekatsauksessa, ja huomauttaa, että kyseessä on mekanismi kestäviä, vaikuttavia ja maalähtöisiä ravitsemusinvestointeja varten; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa EU:ta sisällyttämään maailmanlaajuiset ja kansalliset ravitsemustavoitteet asiaankuuluviin kehitysohjelmiin ja maakohtaisiin strategioihin; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vauhdittamaan pitkän aikavälin taloudellisia investointeja ruoka- ja ravitsemusturvaan ja kestävään maatalouteen, kalatalouteen ja vesiviljelyyn sekä kannustamaan kumppanimaita, jotta nämä investoisivat enemmän näihin aloihin kansallisista talousarvioistaan; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa EU:ta priorisoimaan ruokaturvan, biologisen monimuotoisuuden suojelun ja kestävän maatalouden kansainvälisessä kehitysohjelmasuunnittelussaan kumppanimaiden kanssa siten, että otetaan huomioon niiden erityiset paikalliset tarpeet ja varmistetaan samalla rahoituksen saanti niitä tukeville paikallisille yhteisöille ja järjestöille; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita arvioimaan ja seuraamaan yhdessä kansalaisyhteiskunnan kanssa investointejaan sen varmistamiseksi, että niillä konkreettisesti torjutaan köyhyyttä ja heikkoa ruokaturvaa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa EU:n roolia mahdollistajana muutettaessa globaaleja ruokajärjestelmiä siten, että niiden häiriönsietokyky paranee ja niistä tulee kestävämpiä ja oikeudenmukaisempia; korostaa, että Pellolta pöytään -strategia on kunnianhimoinen EU:n toimintakehys, jolla edistetään kestävämpää ja häiriönsietokykyisempää EU:n maatalouselintarvikejärjestelmää ja tuetaan maailmanlaajuista oikeudenmukaista siirtymää kestäviin maatalouselintarvikejärjestelmiin, jotka hyödyttävät ihmisiä, luontoa ja talouskasvua ja joilla suojellaan luonnonvaroja biodiversiteettistrategian tavoitteiden mukaisesti; palauttaa mieliin Pellolta pöytään -strategian tavoitteen vähentää viljelijöiden riippuvuutta ulkoisista tuotoksista; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita noudattamaan edelleen täysin ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta koskevia kansainvälisiä sitoumuksiaan, vihreän kehityksen ohjelmaa ja Pellolta pöytään -strategiaa ja panemaan sen mukaisesti täytäntöön ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat IPCC:n suositukset, erityisesti tilanteessa, jossa pandemiakriisi ja Ukrainan sota ovat osoittaneet, kuinka alttiita maailman elintarvikemarkkinat ovat häiriöille; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota vauhdittamaan toimia, joilla kumppanimaita autetaan vähentämään pienikasvuisten alle viisivuotiaiden lasten määrää 7 miljoonalla vuoteen 2025 mennessä, ravitsemusta koskevan EU:n toimintasuunnitelman sitoumuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa EU:ta edelleen tukemaan kumppanimaita siinä, että kouluikäisten lasten saatavilla olisi taas monipuolisia ja ravitsevia elintarvikkeita kouluateriaohjelmien kautta, ja samalla edistämään paikallisesti ja kestävästi tuotettua ruokaa sekä kiinnittämään erityistä huomiota haavoittuvimmassa asemassa oleviin lapsiin; korostaa lisäksi julkisten hankintojen ohjelmien hyödyllisyyttä pyrittäessä edistämään julkista tukea sille, että hankintoja tehdään pienviljelijöiltä ja paikallisilta tuottajilta, kun ostetaan ravitsevia elintarvikkeita jakelua varten; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suhtautuu myönteisesti komission ja useiden jäsenvaltioiden tukeen kouluruokakoalitiolle ruokajärjestelmähuippukokouksen jatkotoimena; toteaa, että on tärkeää varmistaa, että ravitsemuksellisiin toimiin ja muihin terveydellisiin toimiin kehitysmaissa yhdistetään ravitsemuksen huomioon ottavia toimintatapoja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | muistuttaa, että peräti 811 miljoonaa ihmistä maailmassa näkee nälkää ja että noin kaksi miljardia ihmistä on kroonisesti aliravittuja, etenkin Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Aasiassa, sillä heiltä puuttuu tärkeitä vitamiineja ja kivennäisaineita; palauttaa mieliin, että nämä vaikutukset ovat erityisen tuhoisia lapsille heidän tuhannen ensimmäisen elinpäivänsä aikana, sillä jos heillä on puutetta olennaisista hivenravinteista, kuten A-vitamiinista, raudasta tai sinkistä, nämä vaikutukset kestävät koko eliniän heikentäen fyysistä kasvua ja henkistä kehitystä, jolloin ne eivät vaikuta vain yksittäisiin ihmisiin vaan kokonaisiin talouksiin; korostaa, että nälkä ja aliravitsemus ovat sen vuoksi suurimpia kehityksen esteitä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee tyytyväisenä merkille EU:n kasvua edistävää ravitsemusta käsitelleessä huippukokouksessa antaman lupauksen investoida 2,5 miljardia euroa vuosina 2021–2024 aliravitsemuksen torjuntaan; kehottaa EU:ta osoittamaan johtajuutta tämän tavoitteen saavuttamisessa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | huomauttaa, että covid-19-pandemia on tuonut esille kytkökset ihmisten, kasvien ja eläinten terveyden, ympäristön terveyden ja ruokaturvan välillä; toteaa, että myös eläimiin ja kasveihin vaikuttavat taudit heikentävät edelleen ruokaturvaa, kun ne katkaisevat elintarviketoimituksia maailmanlaajuisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhdistämään voimansa kansainvälisen yhteisön kanssa yhteinen terveys -periaatteen pohjalta, jotta voidaan suunnitella uudelleen ruokajärjestelmiä, parantaa niiden häiriönsietokykyä ja saavuttaa parempi terveys ja ruokaturva kaikille; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palauttaa mieliin, että tutkimusten mukaan ruokajärjestelmiä muuttamalla voitaisiin saada takaisin 12 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria niistä rahoista, jotka maailmassa käytetään ruoan piilokustannuksiin, ja että kohdentamalla uudelleen osa näistä varoista voitaisiin olla aiheuttamatta enempää vahinkoa ympäristölle ja ihmisten terveydelle, kun näin voitaisiin pikemminkin auttaa lisäämään sitoumuksia sopeutumisrahoitukseen, kuten jäsenvaltiot ja johtajat kehottivat tekemään COP26-kokouksessa Glasgow’ssa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | muistuttaa, että ilmastonmuutos lisää ruokatuotantoon ja ruoan saatavuuteen kohdistuvaa painetta erityisesti haavoittuvilla alueilla ja heikentää ruokaturvaa ja ravitsemusta; nostaa esille IPCC:n vuoden 2022 raportin päätelmät, joiden mukaan ilmaston lämpeneminen heikentää vähitellen maaperän terveyttä ja ekosysteemipalveluja, kuten pölytystä, lisää tuholaisten ja tautien aiheuttamia paineita ja vähentää merieläinten biomassaa, mikä taas haittaa ruokatuotantoa monilla alueilla maalla ja valtamerissä; on ilahtunut sen suosituksista sopeutua ilmastonmuutokseen edistämällä agroekologisia periaatteita ja käytäntöjä, peltometsätaloutta, yhteisölähtöistä sopeutumista, ekosysteemilähtöistä hoitoa kalastuksessa ja vesiviljelyssä sekä muita lähestymistapoja, jotka yhdessä luontaisten prosessien kanssa tukevat ruokaturvaa, ravitsemusta, terveyttä ja hyvinvointia; |
| --- | --- |

46.

Häiriönsietokyvyn parantaminen tulevien häiriöiden varalta

| 47. | muistuttaa, että häiriönsietokyvyn parantamisessa on otettava huomioon konfliktien ja luonnonkatastrofien, varsinkin kuivuuden, hirmumyrskyjen ja tulvien, sekä terveyskriisien, luontokadon, rakenteellisen eriarvoisuuden ja talouden häiriöiden kasvava esiintymistiheys ja voimakkuus ja se, että niillä on usein moninaisia yhteisvaikutuksia kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin; korostaa, että strategiset investoinnit kestäviin maatalouskäytäntöihin voivat olla keskeisessä asemassa varmistettaessa häiriönsietokykyisemmät ja kestävämmät maatalouselintarvikejärjestelmät; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa EU:ta edistämään ennustettavaa, erityistä ja kohdennettua rahoitusta ennakoiviin ja varhaisvaiheen toimiin, joiden tavoitteena on ehkäistä heikkoa ruokaturvaa, vähentää sen vaikutuksia ja kiinnittää enemmän huomiota paikallislähtöiseen sopeutumiseen ja häiriönsietokykyyn sekä rahoittaa näitä; kehottaa EU:ta lujittamaan toimeentulon turvaamiseen tarkoitettuja ohjelmia, jotta voidaan tukea ruokaturvaa ja varmistaa ihmisten kyky huolehtia toimeentulostaan ja näin parantaa omaa hyvinvointiaan samoin kuin tulevien sukupolvien hyvinvointia; kehottaa EU:ta suojelemaan pienviljelijöiden maaresurssien ja muiden resurssien, mukaan lukien viljelijöiden siemenet, saatavuutta ja hallintaa sekä pääsyä infrastruktuuriin, joka liittää maaseutuyhteisöt alueellisiin markkinoihin, mukaan lukien kaupunkialueet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | huomauttaa, että ruokaturvalla on myönteinen vaikutus koko väestön häiriönsietokykyyn ja se auttaa ihmisiä selviytymään paremmin häiriöistä, ääri-ilmiöistä ja pitkittyneistä kriiseistä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota tarkastelemaan nykyisiä kriisinhallintasuunnitelmia, erityisesti ruokatuotannon osalta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevissa strategioissa olisi pyrittävä vähentämään ruokahävikkiä ja elintarvikejätettä; muistuttaa, että vähiten kehittyneillä ja alhaisen tulotason mailla on runsaasti mahdollisuuksia vähentää elintarvikejätettä investoimalla enemmän varastointi-, pakkaus- ja kuljetusinfrastruktuuriin; painottaa kiertotalouden täytäntöönpanon merkitystä maatalouden tuotantojärjestelmissä, jotta lisätään niiden kestävyyttä ja resurssitehokkuutta ja vähennetään mahdollisimman paljon ruokahävikkiä ja elintarvikejätettä; kehottaa komissiota ja kaikkia jäsenvaltioita laatimaan ja panemaan täytäntöön elintarvikejätteen syntymistä ehkäiseviä ohjelmia, joihin sisältyy lyhyiden elintarvikeketjujen edistäminen, jotta voidaan pienentää elintarvikejätteen syntymisriskiä; korostaa, että on tärkeää kehittää toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä oleva maailmanlaajuinen tietokanta, jossa pidetään kirjaa toimitusvarastoista, erityisesti viljavarastoista, ja pitää se ajan tasalla, jotta voidaan luoda perusta järjestelmälle, jolla varmistetaan jatkuva ruokaturva asianmukaisella tasolla ja minimoidaan elintarvikejäte; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että ruokaturva edellyttää ilmastotavoitteiden saavuttamista, luontokadon torjumista ja terveiden maa-, rannikko- ja meriekosysteemien varmistamista; huomauttaa, että sen vuoksi on olennaisen tärkeää torjua muovisaastetta ja hajakuormitusta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että biopolttoaineiden tuotanto vaikuttaa ruokaturvaan, sillä se siirtää pois ruokatuotannosta maataloushyödykkeitä, kuten viljoja, soijaa, rapsiöljyä, maissia ja sokeriruokoa; katsoo, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa joustavampi ja paremmin koordinoitu biopolttoainepolitiikka kansainvälisellä tasolla, kun halutaan optimoida elintarvikkeiden käyttötarkoitukset, jolloin voidaan myös hyötyä tämän vaihtoehtoisen mahdollisuuden vakauttavasta potentiaalista; kehottaa EU:ta asettamaan ruokatuotannon ravintokasveista tapahtuvan biopolttoaineiden tuotannon edelle, kunnioittaen samalla jätehierarkiaa ja ottaen huomioon kaskadikäytön periaatteen, jotta voidaan turvata elintarvikkeiden lisätoimitukset ja vakauttaa maailmanlaajuiset elintarvikehyödykkeiden markkinat; |
| --- | --- |

53.

| 54. | panee merkille Afrikan ja Euroopan välisten strategisten yhteyksien merkityksen ja sen, että ne perustuvat maaseudun muutosta koskevassa Afrikan unionin ja EU:n toimintaohjelmassa saavutettuun edistykseen; palauttaa mieliin EU:n ja Afrikan turvallisuusyhteistyöstä Sahelin alueella, Länsi-Afrikassa ja Afrikan sarvessa 16. syyskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman, jossa muistutettiin, että heikko ruokaturva on usein yhtenä perimmäisenä syynä terrorismiin ja aseellisiin konflikteihin; kehottaa sen vuoksi sisällyttämään humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhanrakentamisen muodostaman kokonaisuuden kaikilta osin turvallisuusstrategioihin kolmansissa maissa, mikä edellyttää, että tuetaan peruspalvelujen järjestämistä, ruokaturva mukaan lukien, yhdessä paikallisyhteisöjen kanssa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palauttaa mieliin, että Suuri vihreä muuri -aloitteessa Afrikan Sahelin alueella aiotaan vuoteen 2030 mennessä ennallistaa 100 miljoonaa hehtaaria tällä hetkellä pilaantunutta maata, sitoa 250 miljoonaa tonnia hiiltä ja luoda 10 miljoonaa työpaikkaa maaseudulla ja että näillä toimilla yhdessä on tarkoitus tukea 15:tä yhteensä 17:stä kestävän kehityksen tavoitteesta, vähentää köyhyyttä ja nälkää, kehittää paikallista ilmastokestävyyttä, parantaa terveyttä ja hyvinvointia, luoda työpaikkoja ja vauhdittaa talouskasvua; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa EU:ta laajentamaan kansallisille sosiaalisen suojelun järjestelmille annettavaa tukea, mukaan lukien käteisperusteinen ja häiriöihin varautuva toimeentulotuki, jotta voidaan puuttua tuloeroihin konfliktisensitiivisellä tavalla ja vahingon välttämisen periaatetta noudattaen, ja suojelemaan haavoittuvimmassa asemassa olevien ihmisten ruoan saantia lisäämällä heidän ostovoimaansa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tukee rahoitusvälineen perustamista Afrikan maiden auttamiseksi kuromaan umpeen nykyinen rahoitusvaje, jotta ne voivat kiireellisesti kehittää sosiaalisen suojelun järjestelmiä, joko tulevan globaalin työpaikkojen ja sosiaalisen suojelun kiihdytinohjelman tai globaalin sosiaalisen suojelun rahaston perustamisen kautta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että on tärkeää tukea ja edistää tietämyksen jakamista ja vertaisoppimista esimerkiksi viljelijöiden kesken ja yritysten välillä tuotannon, jalostuksen ja markkinoinnin aloilla; korostaa maatalous- ja elintarvikealojen keskeistä merkitystä taloudessa sekä ihmisarvoisten ja kestävien työtilaisuuksien tarjoamisessa maaseudulla; korostaa, että useimmissa tapauksissa on kyse pien- ja perhetiloista; toteaa, että on tärkeää edistää ja tehostaa toimenpiteitä ja välineitä, joilla tuetaan tuotteiden laadun parantamista, tuotteiden monipuolistamista, maatalouskäytäntöjen kestävää nykyaikaistamista, turvallisia työoloja ja maanviljelijöiden selviytymiskyvyn vahvistamiseksi toteutettavia toimia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | huomauttaa, että sukupuolten eriarvoisuus rajoittaa maatalouden tuottavuutta ja tehokkuutta ja siten heikentää kehitystä; muistuttaa, että naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisääminen on ratkaisevan tärkeää ravitsemuksen, terveyden ylläpitämisen, ruokaturvan ja häiriönsietokyvyn parantamisen kannalta; huomauttaa, että naisten ja tyttöjen aseman vahvistaminen on yhä haaste maataloudessa sekä ruoka- ja ravitsemusturvan kannalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan naisten yrittäjyyttä, työllistymistä ja poliittista edustusta, varmistamaan sukupuolinäkökulman sisällyttämisen ruokaturvan hallintaan ja varmistamaan naisten, myös syrjittyihin vähemmistöihin kuuluvien naisten, osallistumisen tämän alan päätöksentekoprosessiin; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita pyrkimään varsinkin kehitysavun kautta puuttumaan syrjintään, jota naiset kohtaavat, erityisesti kun on kyse naisviljelijöiden maan, tuotantoresurssien ja rahoituspalvelujen saannista; muistuttaa, että esimerkiksi Afrikassa naiset tekevät miltei puolet maataloustyöstä mutta naisviljelijät ovat useimmiten pien- tai kotitarveviljelijöitä, joiden saatavilla ei ole tarvittavia tietoja, lainoja, maata, resursseja tai teknologiaa; kannustaa parantamaan naisten ja tyttöjen perintöoikeuksia ja kehottaa EU:ta tukemaan kumppanimaita erityisesti kun on kyse naisten täysimääräisten maaoikeuksien tunnustamisesta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sukupuolijärjestystä muuttavia lähestymistapoja maatalous-, kalastus- ja ruokajärjestelmiin maaseudun naisille tarkoitetulla valmiuksien kehittämisellä, erityisillä toimintapoliittisilla uudistuksilla, joilla maanhallintalaeista pyritään tekemään oikeudenmukaisempia, sekä taloudelliseen voimaannuttamiseen ja rahoituksen saantiin keskittyvillä erityisaloitteilla, kuten sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa kolmannessa toimintasuunnitelmassa todettiin; |
| --- | --- |

60.

| 61. | huomauttaa, että maaseudun naiset tuottavat yli puolet maailman elintarvikkeista rakenteellisista haitoista huolimatta; korostaa, että on kiireellisesti parannettava maaseudun naisten pääsyä ja hallintaa maan, tuotantoresurssien, omaisuuden ja markkinoiden suhteen, sillä se on välttämätön edellytys ruokaturvan parantamiseksi maailmanlaajuisesti; kehottaa EU:ta kiinnittämään erityistä huomiota maaseudun naisiin ja heidän taloudelliseen, sosiaaliseen ja poliittiseen voimaannuttamiseensa; palauttaa mieliin CFS:n vapaaehtoiset maa- ja luonnonvaraoikeuksien hyvää hallintaa koskevat ohjeistot ja pitää niitä hyvänä välineenä, jonka avulla voidaan puuttua esteisiin tavanomaisissa ja perinteisissä perimysjärjestelmissä ja varmistaa, että naiset ovat paremmin tietoisia lakisääteisistä oikeuksistaan (21); |
| --- | --- |

61.

| 62. | muistuttaa, että investoinneilla tilatason maatalouden biologiseen monimuotoisuuteen on strategista merkitystä, kun halutaan varmistaa terveellinen ruokavalio, ruokavalion laatu ja monipuolistaminen sekä riittävä ravinteiden saanti; korostaa, että erityisesti naisilla ja tytöillä on suurempi todennäköisyys saavuttaa minimaalisesti monimuotoinen ja hivenravinteiden suhteen riittävä ruokavalio maatalouden monipuolistamisen ja erilaisten ravintokasvien kotitarvetuotannon kautta (22); |
| --- | --- |

62.

| 63. | muistuttaa maaseudun muutoksen ja paikallisten, alueellisten ja avointen arvoketjujen vahvistamisen merkityksestä kestävien työpaikkojen luomiselle, ihmisoikeuksien loukkausten välttämiselle ja ilmastonmuutoksen hillitsemiselle; korostaa, että nuoria ja naisia on autettava erityisesti koulutuksen, lainansaannin ja markkinoille pääsyn kautta; kehottaa ottamaan heidät mukaan maatalouspolitiikan muotoiluun ja tukemaan kollektiivisia toimia pientuottajajärjestöjen kautta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | muistuttaa, että aliravitsemuksen uhatessa koulutus ja valitus ovat välttämätön edellytys kestävälle elämäntavalle ja menestyksekkäälle yhteiskunnalle; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on tyytyväinen Maailman ruokaturvakomitean meneillään olevaan työhön, joka koskee sen vapaaehtoisia sukupuolten tasa-arvoa sekä naisten ja tyttöjen voimaannuttamista koskevia ohjeistoja ruokaturvan ja ravitsemuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palauttaa mieliin, että muiden tekijöiden ohella ilmastonmuutos ja luontokato uhkaavat kykyämme varmistaa globaali ruokaturva ja aiheuttavat lisäpaineita jo hauraille ruokajärjestelmille peräänkuuluttaa ympäristön kannalta järkevää ruokatuotantoa, kuten agroekologiaa ja ilmastokestävää sopeutumista, sekä luonnon ekosysteemien säilyttämistä ja ennallistamista, jotta voidaan vähentää ilmastoriskejä, kohdata ilmastokriisi, pysäyttää luontokato ja siten lujittaa kestävien maatalouselintarvikejärjestelmien häiriönsietokykyä; pyytää tältä osin komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kumppanimaita, kun nämä ottavat käyttöön kestäviä maatalouskäytäntöjä ja innovatiivisia ratkaisuja, mukaan lukien päästökauppajärjestelmän huutokaupoista ja CBAM-todistuksista saatavien tulojen käyttö niiden ilmastokestävyys-, sopeutumis- ja hillintävalmiuksien parantamiseksi siten, että tavoitteena on kehittää entistä kestävämpiä ruokajärjestelmiä; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että uudesta NDICI-välineestä myönnettävään rahoitukseen sisältyy ihmisoikeusperustainen lähestymistapa, jossa paikallisyhteisöt ja alkuperäiskansat ovat keskeisessä asemassa ilmasto-, ympäristö- ja kehitystoimissa; katsoo, että on tärkeää kiinnittää erityistä huomiota pienviljelijöihin, joilla on yleensä heikommat valmiudet sopeutua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin; pitää tässä suhteessa myönteisenä tulevaa YK:n toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on saavuttaa äärimmäisiä sääoloja ja ilmastonmuutosta koskevien varhaisvaroituspalvelujen yleismaailmallinen kattavuus seuraavien viiden vuoden aikana ja jonka Maailman ilmatieteellinen järjestö aikoo esittää YK:n ilmastokokouksessa (COP27) Egyptissä; palauttaa mieliin, että YK:n ruokajärjestelmähuippukokouksen erityislähettiläs painotti ilmaston ja ruoan välistä syvällistä yhteyttä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa komissiota antamaan tukea kehitysmaille, jotta voidaan kehittää ja suojella niiden arkoja ja kehittymässä olevia teollisuudenaloja, edistää ruokaturvaa, tukea ilmastonmuutoksen hillintää maataloudessa sekä täyttää EU:n ja kansainväliset kestävyysnormit niiden maataloustuotteiden viennissä; |
| --- | --- |

68.

| 69. | katsoo, että on tärkeää auttaa kehitysmaita ottamaan käyttöön maatalous- ja elintarvikepolitiikkoja, joiden avulla voidaan täyttää maiden nopeasti kasvavien väestöjen tarpeet; korostaa, että ruokaturvaa koskevan toimintapolitiikan ensisijaisena tavoitteena on oltava tarjota riittävä määrä ravitsevia, turvallisia ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita ympäri vuoden maan väestölle kestävällä tavalla ja taata kohtuullinen tulo- ja elintaso viljelijöille; panee merkille, että kautta yhteisen maatalouspolitiikan historian vientitukien poistaminen ja suorien tukien irrottaminen tuotannosta ovat merkittävästi pienentäneet polkumyynnin riskiä kolmansien maiden markkinoilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan lisää tukea maatalouden kehittämiseen, jolla pystytään varmistamaan ruokaturva kehitysmaissa, ja lisäämään määrätietoisesti investointejaan alueelliseen maaseudun kehittämiseen; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa, että ruokajärjestelmät ovat merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajia; huomauttaa, että ruokajärjestelmien ilmastokestävyyden parantaminen edellyttää ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja katastrofiriskien vähentämisen ja hallinnan sisällyttämistä lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin politiikkatoimiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kehitysmaita tässä prosessissa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa EU:ta suojelemaan pienviljelijöiden maaresurssien ja muiden resurssien, mukaan lukien siemenet, infrastruktuuri ja vesi, saatavuutta ja hallintaa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa EU:ta varmistamaan julkiset hankinnat, joissa suositaan paikallista agroekologista tuotantoa, pienimuotoiseen tuotantoon soveltuvat elintarviketurvallisuussäännöt, kotimaan markkinoiden suojaamisen halvoilta tuontituotteilta sekä kuluttajien valistuksen ja sosiaalisen suojelun ravitsevan lähiruoan kulutuksen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa EU:ta räätälöimään naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa mukaista ohjelmasuunnitteluaan siten, että tuetaan aktiivisesti maailmanlaajuista siirtymistä kestäviin ruokajärjestelmiin, jotka tarjoavat mahdollisuuden noudattaa kohtuuhintaista, terveellistä ja ravitsevaa ruokavaliota ja ovat oikeudenmukaisia, häiriönsietokykyisiä, oikeusperustaisia ja ekologisesti kestäviä, joissa kiinnitetään erityistä huomiota naisten tarpeisiin ja joilla vähennetään ruokatuotannon maan- ja vedenkäyttöön kohdistuvia paineita; |
| --- | --- |

73.

| 74. | painottaa, että ilmastonmuutoksella on kriittinen kielteinen vaikutus ruokaturvaan kehitysmaissa ja että ilmastonmuutokseen sopeutuminen on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa häiriönsietokykyiset ja kestävät ruokajärjestelmät; pitää valitettavana, etteivät kehittyneet maat ole pitäneet vuoden 2009 Kööpenhaminan sopimuksessa tekemäänsä sitoumusta tarjota ilmastotoimiin kehitysmaissa, varsinkin sopeutumistarpeita varten, ennakoitavaa ja riittävää rahoitusta, jonka olisi pitänyt yltää 100 miljardiin dollariin vuonna 2020; kehottaa EU:ta lisäämään ilmastorahoitusta NDICI – Globaali Eurooppa -välineen ulkopuolella, myös käyttämällä kunnianhimoisesti päästökauppajärjestelmän huutokaupoista ja CBAM-todistuksista saatavia tuloja; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa komissiota tukemaan agroekologista siirtymää kumppanimaissa, jotta voidaan turvata ravitseva, turvallinen, monipuolinen ja kohtuuhintainen ruoka kaikille ympäri vuoden siten, että säilytetään biologista monimuotoisuutta, lisätään ilmastokestävyyttä ja lujitetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta vähentämällä sosiaalista eriarvoisuutta; kehottaa komissiota tukemaan lähiruokaverkostojen kehittämistä, jotta voidaan taata paikallinen tuotanto ja kulutus, joilla edistetään paikallisten työpaikkojen luomista, taataan oikeudenmukaiset tuottaja- ja kuluttajahinnat sekä vähennetään maiden riippuvuutta tuonnista ja niiden alttiutta kansainvälisille hinnanvaihteluille; |
| --- | --- |

75.

| 76. | korostaa, että EU:n investointien ja toimien olisi perustuttava tiukkoihin ennakkoarviointeihin, täyteen avoimuuteen sekä kaikkien niiden sidosryhmien osallistumiseen, joihin kyseiset investoinnit ja toimet vaikuttavat, kansalaisyhteiskunnan järjestöt mukaan lukien, jotta voidaan suunnitella tasapuolisia toimia ja vahvistaa valmiuksia kansallisella ja paikallisella tasolla, mukaan lukien valtiosta riippumattomat toimijat; kehottaa ottamaan huomioon tarpeen toteuttaa tilannekohtaisia toimenpiteitä, jotta voidaan luoda kestävämpiä maatalous- ja ruokajärjestelmiä kumppanimaissa; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa tarkistamaan ravitsemusta koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa, jotta voidaan käsitellä kaikkia aliravitsemuksen muotoja humanitaarisessa ja kehityskontekstissa ja sisällyttää siihen uusia, kunnianhimoisia poliittisia ja taloudellisia sitoumuksia; |
| --- | --- |

77.

| 78. | toteaa, että 45 miljoonaa alle viisivuotiasta lasta kärsii akuutista aliravitsemuksesta johtuvasta riutumisesta eli he painavat pituuteensa nähden vähän; palauttaa mieliin, että liikapaino ja lihavuus aikuisten, murrosikäisten ja lasten keskuudessa ovat kasvamassa ennätyslukemiin, sillä ne koskettavat maailmassa kahta miljardia ihmistä, joista 70 prosenttia asuu alhaisen ja keskitulotason maissa; muistuttaa, että liikapaino ja lihavuus ovat yhteydessä ruokavalioon liittyvien sairauksien ja ei-tarttuvien tautien riskiin, sillä virheravitsemus on haaste kaikille maille niiden kehitysvaiheesta riippumatta; toteaa, että monissa maissa on sen vuoksi nyt ”kaksinkertainen rasite” eli vähintään kahden tyyppistä virheravitsemusta, jossa aliravitsemusta sekä liikapainoa ja lihavuutta esiintyy samanaikaisesti; kehottaa komissiota tarkistamaan vuoden 2010 ruokaturvan toimintakehystä ja vuoden 2013 ravitsemuksen toimintakehystä, kuten EU:n jäsenvaltiot kehottivat tekemään vuonna 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä maailmanlaajuisen elintarvike- ja ravitsemusturvan vahvistamisesta; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa komissiota varmistamaan, että ravitsemus otetaan kaikilta osin huomioon aina, kun EU investoi maatalouteen, talouskehitykseen, ilmastonsuojeluun ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, terveyden suojeluun sekä terveydenhuoltoalalle ja muille aloille; tukee vuoden 2010 maailmanlaajuisen terveysstrategian tarkistamista ja kehottaa sisällyttämään tarkistettuun asiakirjaan aliravitsemuksen torjunnan; kehottaa lisäämään rahoitustukea, jotta voidaan rakentaa vahvoja ja häiriönsietokykyisiä terveydenhuoltojärjestelmiä ja siten murtaa virhe- ja aliravitsemuksen ylisukupolvinen noidankehä; |
| --- | --- |

79.

EU:n täydentävät humanitaariset ja kehityspoliittiset toimet

| 80. | vaatii lisäämään humanitaarista apua ruokakriisistä kärsiville tai konfliktin runtelemille maille; huomauttaa, että kansainvälisen yhteisön, Euroopan unioni mukaan lukien, on pyrittävä kuromaan umpeen kasvava kuilu humanitaaristen tarpeiden ja maailmanlaajuisesti saatavilla olevien resurssien välillä; tuomitsee kaikki toimet, joissa ruoan saantia käytetään sortovälineenä tai sota-aseena, ja palauttaa mieliin neljä humanitaarista periaatetta: humaanisuus, puolueettomuus, tasapuolisuus ja riippumattomuus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa, että välittömästi henkeä uhkaaviin tilanteisiin puuttumiseksi voidaan antaa humanitaarista apua, kun olemassa olevat valmiudet eivät riitä, mutta samanaikaisesti on toteutettava muuntyyppisellä avulla rahoitettavia ratkaisuja, joilla ehkäistään ja käsitellään heikkoa ruokaturvaa ja aliravitsemusta pitkällä aikavälillä edistäviä tekijöitä; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pitää myönteisenä ensimmäisen Euroopan humanitaarisen avun foorumin järjestämistä, sillä näin voidaan entisestään tehostaa humanitaarisen avun vaikutusta ja varmistaa tuloksellisuus ja tehokkuus avun toimittamisessa, ja on ilahtunut päätöksestä tehdä siitä vuotuinen tapahtuma humanitaarisessa kalenterissa; korostaa, että on tärkeää työskennellä yhdessä Team Europe -lähestymistapaa noudattaen humanitaarisen globaalin ruokaturvakriisin ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kehottaa EU:n jäsenvaltioiden hallituksia diplomatian keinoin ehkäisemään konflikteja, poistamaan aliravitsemuksen kaikki muodot ja investoimaan enemmän konfliktinestoon keskittyen erityisesti naisiin ja tyttöihin ja soveltaen huolellisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1325; muistuttaa, että humanitaarinen apu on jätettävä kansainvälisten pakotteiden ulkopuolelle; korostaa tarvetta löytää kehitysyhteistyössä kestäviä keskipitkän ja pitkän aikavälin ratkaisuja, joilla puututaan heikon ruokaturvan juurisyihin; |
| --- | --- |

83.

| 84. | muistuttaa, että Ukrainan ja Venäjän osuus on noin 30 prosenttia vehnän, 32 prosenttia ohran, 17 prosenttia maissin ja yli 50 prosenttia auringonkukkaöljyn ja 20 prosenttia auringonkukansiementen maailmankaupasta; korostaa, että Ukrainasta tuotavien tuotteiden vähentyminen tai menettäminen vaikuttaa niiden tuotannosta vahvasti riippuvaisiin maihin, mukaan lukien heikosta ruokaturvasta jo kärsivät maat, jotka ovat alttiita toimitushäiriöille ja hinnankorotuksille, kuten Afrikassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan kiireellisesti yhteistyössä kansainvälisten kumppaniensa ja asiaankuuluvien kansainvälisten instituutioiden kanssa kaikkia käytettävissä olevia keinoja, joilla voidaan välttää mahdolliset häiriöt elintarvikkeita tuovien maiden maksutaseessa, mukaan lukien suora rahoitus ja velkojen uudelleenjärjestely; korostaa, että on tärkeää pitää avustuksiin perustuvaa rahoitusta ensisijaisena ja oletusvaihtoehtona erityisesti vähiten kehittyneille maille; |
| --- | --- |

84.

| 85. | tukee humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhanrakentamisen muodostaman kokonaisuuden jatkuvaa toteuttamista; korostaa, että tämä periaate olisi jatkossakin sisällytettävä humanitaariseen apuun sekä ruokaturvan ja ravitsemuksen ohjelmasuunnitteluun ja sitä olisi tuettava näyttöön perustuvia parhaita käytäntöjä koskevilla selkeillä suuntaviivoilla; |
| --- | --- |

85.

| 86. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja YK:n Roomassa sijaitsevien virastojen, nimittäin FAO:n, WFP:n ja IFAD:n, työhön ennakoivien toimien toteuttamiseksi, jotta voidaan estää kriisit ennen niiden puhkeamista ja suojella kaikkein haavoittuvimpia ryhmiä ilmastoon liittyviltä ja ihmisen aiheuttamilta katastrofeilta; kehottaa vahvistamaan koordinointimekanismeja paikalla olevien paikallisten toimijoiden kanssa ja lisäämään yhteyksiä lyhyen aikavälin ennakoivien toimien ja pidemmän aikavälin valtiollisten ohjelmien välillä; muistuttaa, että osallistavien ennakoivien toimien olisi oltava tilannekohtaisia ja paikallislähtöisiä ja niillä olisi varmistettava, että myös kaikkein haavoittuvimmilla ryhmillä on ääni päätöksentekotasolla, jotta niiden erityistarpeet voidaan ottaa huomioon; |
| --- | --- |

86.

| 87. | tukee EU:n aktiivista roolia Global Network Against Food Crises -verkostossa ja kehottaa tekemään verkostosta nykyistä operatiivisemman erityisesti alueellisissa ja kansallisissa yhteyksissä; kehottaa jäsenvaltioita lujittamaan tätä verkostoa sen työssä ruokakriiseihin puuttumiseksi monitahoisilla ja -alaisilla toimilla, kehittämällä häiriönsietokykyä ja tietämystä sekä panemalla täytäntöön humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhanrakentamisen muodostaman kokonaisuuden; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kehitysmaiden kanssa, kun suunnitellaan ja pannaan täytäntöön maalähtöisiä innovatiivisia politiikkatoimia ja strategioita, joilla puututaan heikkoon ruokaturvaan, parannetaan taloudellista osallisuutta ja saadaan aikaan kestävämpiä ruokajärjestelmiä; |
| --- | --- |

87.

| 88. | muistuttaa tarpeesta parantaa varhaisvaroitusjärjestelmiä, varhaisen vaiheen toimintaprotokollia ja valvontamekanismeja, jotta voidaan varmistaa oikea-aikainen toiminta riittävän varhain erilaisten vaarojen ruokaturvaan kohdistuvan vaikutuksen lieventämiseksi ja siirtyä reaktiivisista proaktiivisiin ihmishenkiä säästäviin toimiin ennakoivan humanitaarisen toiminnan kautta; tukee Maailman ruokaturvakomiteaa ensisijaisena osallistavana kansainvälisenä ja hallitustenvälisenä toimintafoorumina ruokaturvan ja ravitsemuksen alalla; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa komissiota varmistamaan monialaisen lähestymistavan ravitsemukseen ja asettamaan etusijalle ruokaturvan ja ravitsemuksen sisällyttämisen terveydenhuoltoon, koulutukseen, veteen, sanitaatioon ja hygieniaan liittyviin toimiin sen varmistamiseksi, että vähintään 20 prosenttia naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa kautta annettavasta virallisesta kehitysavusta osoitetaan sosiaaliseen osallisuuteen ja inhimilliseen kehitykseen; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kehottaa sisällyttämään ravitsemuksen yleiseen sairausvakuutusturvaan, sillä se on olennaisen tärkeää aliravitsemuksen poistamiseksi eikä yleistä sairausvakuutusturvaa voida saavuttaa, ellei välttämättömiä ravitsemuksellisia toimia sisällytetä tehokkaasti terveydenhuoltojärjestelmiin välttämättöminä terveyspalveluina ja priorisoida niissä; muistuttaa, että yleinen sairausvakuutusturva on ensiarvoisen tärkeä ihmisille koko elinaikana, etenkin vähäosaisimpien ja marginalisoiduimpien keskuudessa, ja se olisi räätälöitävä väestön terveystarpeisiin; muistuttaa, että sitä voidaan tukea varmistamalla optimaalinen ja turvallinen imeväisten ja pikkulasten ruokinta, myös rintaruokinnan avulla, pyrkimällä varmistamaan tasapainoinen ja terveellinen ruokavalio esimerkiksi kouluaterioiden kautta, tarjoamalla asiantuntevaa ravitsemuskasvatusta ja -neuvontaa asiaan liittyvää käyttäytymisen muutosta varten, sisällyttämällä ravitsemus terveydenhuoltoalan talousarvioon, rakentamalla terveystietojärjestelmiä niin, että niissä voidaan toteuttaa oikea-aikaisia toimia, ja edistämällä toimivien ja kohtuuhintaisten ravitsemukseen liittyvien tuotteiden saantia vähentäen samalla epäterveellisten elintarvikkeiden markkinointia; |
| --- | --- |

90.

| 91. | toteaa, että ravitsemus olisi otettava terveydenhuoltojärjestelmiä koskevien strategioiden, suunnitelmien ja talousarvioiden keskiöön yleisen sairausvakuutusturvan saavuttamiseksi; kehottaa lisäämään terveyteen liittyvää rahoitustukea, jotta voidaan rakentaa vahvoja ja häiriönsietokykyisiä terveydenhuoltojärjestelmiä ja siten murtaa aliravitsemuksen ylisukupolvinen noidankehä sekä ehkäistä terveyskriisejä ja reagoida niihin; tukee aliravitsemuksen hoito- ja ennaltaehkäisypalvelujen sekä terveyteen liittyvien toimien, kuten perhesuunnittelun, mielenterveyshoidon sekä äitiyshuollon ja synnytyksen jälkeisen hoidon, sisällyttämistä kansallisten terveysjärjestelmien välttämättömiin hoitokokonaisuuksiin yleisen sairausvakuutusturvan saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

91.

| 92. | huomauttaa, että ruokaturva liittyy läheisesti veden saantiin; kehottaa sen vuoksi komissiota sisällyttämään oikeuden veteen sekä vesi- ja vedenkäsittelyinfrastruktuurien kehittämisen sen ruokaturvatoimenpiteisiin kehitysmaissa; |
| --- | --- |

92.

| 93. | panee merkille, että ruokatuotannon ja maatalouden biologinen monimuotoisuus parantaa häiriönsietokykyä ja helpottaa sopeutumista, ylläpitää vakautta ja tukee elpymistä; muistuttaa, että agroekologian tarjoamat mahdollisuudet sovittaa yhteen taloudelliset, ympäristölliset ja sosiaaliset kestävän kehityksen ulottuvuudet on laajalti tunnustettu varsinkin IPCC:n ja IPBES:n keskeisissä raporteissa samoin kuin Maailmanpankin ja FAO:n johtamassa maatalouden maailmanlaajuisessa arvioinnissa (IAASTD); korostaa, että on tärkeää edistää agroekologiaa, peltometsäviljelyä, paikallista tuotantoa ja kestäviä ruokajärjestelmiä, joissa keskitytään lyhyiden toimitusketjujen kehittämiseen, sekä kansallisissa politiikoissa että kansainvälisillä foorumeilla, jotta voidaan varmistaa ruoka- ja ravitsemusturva kaikille ja lisätä maatalousalan tuottavuutta kestävällä tavalla sekä sen kykyä sopeutua ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kehottaa komissiota tukemaan kumppanimaita kestävien maatalouskäytäntöjen kehittämisessä, myös agroekologian alalla, jotta voidaan parantaa maan hedelmällisyyttä, maksimoida biologinen monimuotoisuus ja parantaa vedenkäytön tehokkuutta keskeisinä osatekijöinä ruokaturvan parantamisessa; panee merkille ilmastonmuutoksen ja luontokadon aiheuttamat haasteet ja niiden haitalliset vaikutukset ruoka- ja ravitsemusturvaan sekä tarpeen osoittaa tarvittavat resurssit ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillintää koskeviin toimiin; |
| --- | --- |

94.

| 95. | toteaa, että on olemassa monia agronomisia ja agroekologisia lähestymistapoja, joista voi olla hyötyä muissa ilmasto-oloissa ja tilanteissa, kuten yhdistetty viljely, seosviljely ja peltometsäviljely, mukaan lukien sellaisten palkokasvipuulajien käyttö, jotka ovat erityisen hyödyllisiä, koska ne varjostavat ja suojelevat muita kasveja ja eläimiä sekä houkuttelevat tai lisäävät veden kiertoa; |
| --- | --- |

95.

| 96. | muistuttaa, että sademetsien tuhoutuminen johtaa biologisen monimuotoisuuden ja hiilinielujen sekä metsissä asuvien alkuperäisyhteisöjen kotien ja elämäntapojen peruuttamattomaan katoamiseen; muistuttaa, että metsät edistävät merkittävästi ilmastotavoitteiden saavuttamista ja biologisen monimuotoisuuden suojelemista sekä estävät aavikoitumista ja maaperän äärimmäistä eroosiota; katsoo, että suojelutoimia, muun muassa metsien, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien sekä meren ja rannikkojen ekosysteemien suojelua, on tehostettava sääntelykehysten, riittävien resurssien ja tieteellisen tiedon avulla ja niihin on liitettävä ekosysteemien ennallistamis- ja hoitotoimia; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kehottaa ottamaan huomioon kansanterveyden ja biologisen monimuotoisuuden välisen yhteyden yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisesti; kehottaa EU:ta ja kaikkia kumppanimaita tunnustamaan alkuperäiskansojen perinteiset omistusoikeudet sekä maan ja luonnonvarojen hallintaoikeudet, sellaisina kuin ne määritellään YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksessa ja Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksessa nro 169, ja suojelemaan niitä sekä noudattamaan vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen periaatetta; |
| --- | --- |

97.

| 98. | palauttaa mieliin, että kestämättömät maatalouden tehostamiskäytännöt ovat merkittäviä syitä biologisen monimuotoisuuden heikkenemiseen kaikkialla maailmassa, mukaan lukien viljelykasvilajikkeiden ja tuotantoeläinkantojen geneettinen köyhtyminen; muistuttaa, että Pellolta pöytään -strategian tavoitteena on vähentää asteittain vuoteen 2030 mennessä maatalouden kemiallisten ja vaarallisten torjunta-aineiden kokonaiskäyttöä ja niiden aiheuttamaa riskiä sekä edistää vaihtoehtoisia käytäntöjä; korostaa, että merkittävä osa vaarallisista aineista viedään köyhiin maihin; pitää sen vuoksi myönteisenä komission aikomusta esittää ehdotus tämän käytännön lopettamisesta kestävyyttä edistävän EU:n kemikaalistrategian puitteissa; kehottaa kuitenkin komissiota edistämään kestävien ja kohtuuhintaisten vaihtoehtojen määrittämistä näiden torjunta-aineiden käytölle, jotta voidaan estää ruokaturvan vakavat häiriöt kehitysmaissa ja siten nälänhädän paheneminen haavoittuvimpien väestöryhmien keskuudessa; kehottaa antamaan erityistukea koulutukseen kestävästä kasvinsuojelusta ja torjunta-aineiden vaihtoehdoista sekä minimoimaan vaarallisille aineille altistumisen; |
| --- | --- |

98.

| 99. | tuomitsee torjunta-aineita koskevat EU:n kaksinaismoralistiset normit, jotka sallivat EU:ssa kiellettyjen vaarallisten aineiden viennin EU:sta; korostaa, että joidenkin torjunta-aineiden käyttö kehitysmaiden tehomaataloudessa vaikuttaa työntekijöiden terveyteen sen lisäksi, että se aiheuttaa ympäristövahinkoja; kehottaa antamaan kestäviä kasvinsuojelukäytäntöjä sekä agroekologisia ja luonnonmukaisia käytäntöjä koskevaa koulutusta; |
| --- | --- |

99.

| 100. | muistuttaa, että viimeaikaisten tietojen mukaan ruokajärjestelmät aiheuttavat jopa kolmasosan kasvihuonekaasupäästöistä ja peräti 80 prosenttia luontokadosta ja ne käyttävät jopa 70 prosenttia makeasta vedestä; korostaa kuitenkin, että kestävät ruokatuotantojärjestelmät olisi tunnustettava välttämättömänä ratkaisuna näihin olemassa oleviin haasteisiin ja että on mahdollista ruokkia kasvava globaali väestö ja samalla suojella maapalloamme; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kehottaa EU:ta täyttämään aktiivisesti ravitsemusta koskevan toiminnan teemavuoden 2021 sitoumukset, erityisesti YK:n ruokajärjestelmähuippukokouksesta ja kasvua edistävää ravitsemusta käsittelevästä huippukokouksesta johtuvat sitoumukset, ja ottamaan keskeisen roolin näihin toimiin liittyvässä yhteistyössä alkuperäisyhteisöjen kanssa sen oman Pellolta pöytään -strategian mukaisesti; on ilahtunut komission päätöksestä olla merkittävä kumppani YK:n ruokajärjestelmähuippukokouksen kahdeksassa koalitiossa; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita olemaan yhteydessä Afrikan unioniin, jotta voidaan varmistaa vahvempi sitoutuminen ja investoinnit alueen tämänhetkisten ravitsemushaasteiden ratkaisemiseksi ja tukea Afrikan unionin julistamaa ravitsemuksen teemavuotta, jonka tarkoituksena on lujittaa ravitsemus- ja ruokaturvaan liittyvää häiriönsietokykyä Afrikan mantereella ja lujittaa maatalouselintarvikejärjestelmiä sekä terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmiä inhimillisen, sosiaalisen ja taloudellisen pääoman kehittämisen nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

102.

| 103. | korostaa, että digitaaliteknologia sekä älykäs viljely ja täsmäviljely tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia kestävien maatalouselintarvikejärjestelmien kehittämiseen ja oikeudenmukaisen ja osallistavan talouskasvun edistämiseen kehitysmaiden maaseutualueilla; |
| --- | --- |

103.

| 104. | huomauttaa, että kehitysmaiden ruokaturvaa ja ravitsemustilannetta on parannettava ruokajärjestelmää koskevan kokonaisvaltaisen ja kestävän lähestymistavan avulla; kehottaa komissiota hyväksymään osallistavan ja monenvälisen oikeusperustaisen strategian; kehottaa komissiota varmistamaan, että ravitsemus otetaan kaikilta osin huomioon EU:n investoinneissa maatalouteen, talouskehitykseen, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillintään, vettä ja riittävää sanitaatiota ja hygieniaa koskeviin palveluihin sekä terveydenhuoltoalalle ja muille aloille sisällyttämällä niihin suunnitteluvaiheessa mitattavissa olevia ravitsemustuloksia; |
| --- | --- |

104.

| 105. | korostaa, että EU:n on puolustettava ihmisoikeuksia ja oikeutta riittävään ruokaan ruokajärjestelmien keskeisenä periaatteena ja painopisteenä, jotta voidaan varmistaa kaikkein marginalisoiduimpien oikeudet saada ravitsevaa ruokaa, ja tunnustaa pienviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista annetun YK:n julistuksen merkityksen; |
| --- | --- |

105.

| 106. | tukee EU:n ja kehitysmaiden välisten kaupankäyntimahdollisuuksien kehittämistä, sillä ne voivat edistää paikallista maataloutta; muistuttaa, että perhe- ja pienviljelijät ovat osoittaneet pystyvänsä tarjoamaan monipuolisia tuotteita ja lisäämään ruokatuotantoa kestävästi; |
| --- | --- |

106.

| 107. | painottaa, että viljelijöiden sekä tuottajajärjestöjen ja niiden edustajien johtava rooli on tunnustettava kaikissa ruokaturvan parantamista koskevissa strategioissa, ja korostaa, että on tuettava osuuskuntien ja tuottajaryhmien perustamista kehitysmaissa, jotta voidaan lujittaa niiden yhteisiä valmiuksia järjestäytyä tehokkaammin, hyötyä paremmasta asemasta elintarvikeketjuissa ja jakaa vientituotteista saatavaa lisäarvoa; |
| --- | --- |

107.

| 108. | korostaa, että kaupan vapauttaminen vaikuttaa metsäkatoon, ilmastonmuutokseen ja luontokatoon sekä ruokatuotantoon ja ruoan saatavuuteen; katsoo, että EU:n kauppa- ja investointipolitiikan suhteessa kehitysmaihin olisi perustuttava kauppapolitiikkaan, jolla edistetään metsien ja biologisen monimuotoisuuden puolustamista, paikallisen maatalouden kehittämistä sekä paikallisia tuottajia ja viljelijöitä, jotta voidaan edistää täysimääräistä ruokasuvereniteettia ja vähentää maatalouden vientikäyttöön tapahtuvaan maananastukseen ja metsäkatoon liittyvää ilmiötä; |
| --- | --- |

108.

| 109. | katsoo, että unionin ja jäsenvaltioiden olisi edistettävä erilaisia reilun kaupan aloitteita ja sisällytettävä kaikkien kauppasopimusten määräyksiin ympäristötavoitteita ja sosiaalisia tavoitteita kattavalla ja kokonaisvaltaisella tavalla; |
| --- | --- |

109.

| 110. | muistuttaa, että siementen monimuotoisuus on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan parantaa maatalouden kykyä sietää ilmastonmuutosta; muistuttaa, että tilojen omien siementen arvioidaan muodostavan yli 80 prosenttia viljelijöiden käyttämien siementen kokonaismäärästä joissakin Afrikan maissa; kehottaakin EU:ta tukemaan kauppasopimuksissa teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmiä, joilla tehostetaan paikallisiin oloihin soveltuvien siemenlajikkeiden ja viljelijöiden säästämien siementen kehittämistä, mutta pidättymään vaikuttamasta siemenlainsäädännön uudistukseen, varsinkin Afrikassa, vuoden 1991 UPOV-määräysten käyttöönoton kautta, siltä osin kuin tämä on yhteensopimatonta elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen määräysten kanssa; |
| --- | --- |

110.

| 111. | korostaa, että kalastus- ja vesiviljelytuotteet kuuluvat terveellisimpiin elintarvikkeisiin ja niillä on vähäisin vaikutus luonnonympäristöön; huomauttaa, että niiden avulla voidaan saavuttaa useita kestävän kehityksen tavoitteita, erityisesti tavoite 2 eli ”ei nälkää”; kehottaa sen vuoksi komissiota ottamaan huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotteet, kun se hyväksyy ruokaturvastrategioita, myös kehitysmaiden osalta; |
| --- | --- |

111.

| 112. | kannustaa EU:ta jatkamaan työtä, jotta voidaan saattaa päätökseen monenväliset neuvottelut kalastustuista Maailman kauppajärjestössä kestävän kehityksen tavoitteen 14.6 täytäntöönpanemiseksi ja kieltää tietyt kalastustukien muodot, joilla edistetään liikakapasiteettia ja liikakalastusta, poistaa tuet, jotka edesauttavat LIS-kalastusta, ja pidättyä ottamasta käyttöön uusia tällaisia tukia, noudattaen täysin Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, kahdeksannessa ympäristöalan toimintaohjelmassa ja Pariisin sopimuksessa asetettuja tavoitteita; |
| --- | --- |

112.

| 113. | kehottaa tukemaan biodiversiteettistrategian maailmanlaajuisen ulottuvuuden yhteydessä oikeutta riittävään ruokaan, panemaan täytäntöön YK:n julistuksen pienviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien henkilöiden oikeuksista niiden toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla parannetaan maailmanlaajuisesti maataloustyöntekijöiden työoloja ja kansainvälisiin elintarvikeketjuihin kuuluvien pienviljelijöiden tuloja, ja varmistamaan, että ennalta varautumisen periaate sisällytetään kaikkiin elintarviketurvallisuutta koskeviin vaatimuksiin; kehottaa lisäksi EU:ta mukauttamaan kauppapolitiikkansa Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian tavoitteisiin sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman hiilineutraaliutta koskevaan tavoitteeseen; |
| --- | --- |

113.

| 114. | painottaa, että kestävyystavoitteiden onnistunut saavuttaminen edellyttää, että globaalisti aktiiviset kolmannet maat osallistuvat siihen; |
| --- | --- |

114.

| 115. | painottaa ruoan arvoa, joka on myös ymmärrettävä paljon laajemmin kuin pelkkänä hyödykkeenä eli ihmisten oikeutena, jonka on toteuduttava, ja korostaa, että taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset ja ulkoisvaikutukset on arvioitava paremmin ja niitä on lievennettävä tai hyödynnettävä tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

115.

| 116. | peräänkuuluttaa tehostettuja toimia kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan varmistaa, että toimintapoliittisen päätöksenteon keskiöön otetaan ruokaturva niin, että vältetään niukkuus ja varmistetaan ravitsemusturva kaikkein haavoittuvimmissa maissa; |
| --- | --- |

116.

| 117. | kehottaa jatkamaan toimia, joilla varmistetaan EU:n politiikkojen johdonmukaisuus kestävää kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden periaatteen mukaisesti; kehottaa varmistamaan, etteivät eurooppalaiset vientituotteet haittaa paikallisen tuotannon ja paikallisten markkinoiden kehittämistä; korostaa, että EU:n vapaakauppasopimukset eivät saisi horjuttaa paikallista maataloutta, vahingoittaa pientuottajia tai lisätä riippuvuutta tuontielintarvikkeista; kehottaa tukemaan paikallista tuotantoa ja kulutusta, joilla voidaan varmistaa paikallinen työpaikkojen luominen, varmistaa oikeudenmukaiset hinnat, taata työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelu sekä vähentää maiden riippuvuutta tuonnista ja niiden alttiutta kansainvälisille hinnanvaihteluille; |
| --- | --- |

117.

| 118. | huomauttaa, että tarvitaan selkeitä suuntaviivoja siitä, miten kehityspolitiikan johdonmukaisuus voidaan saavuttaa EU:n tasolla ja samalla käsitellä mahdollisesti ristiriitaisia toimintapoliittisia tavoitteita; kehottaa EU:ta takaamaan EU:n maatalous- ja kauppapolitiikan johdonmukaisuuden, jotta voidaan tukea ruokaturvaa ja ruokasuvereniteettia sekä suojella paikallisia ja alueellisia markkinoita; |
| --- | --- |

118.

o

o o

| 119. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

119.

---

(1)  EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1.

(2)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0505.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0073_FI.html

(5)  EUVL C 289, 9.8.2016, s. 71.

(6)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 10.

(7)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 10.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0099.

(9)  EUVL C 25, 30.1.2008, s. 1.

(10)  FAO, The State of World Fisheries and Aquaculture 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(11)  IPBES-IPCC Co-Sponsored Workshop, Biodiversity and Climate Change, Workshop Report.

(12)  ”The State of Food Security and Nutrition in the World”, vuoden 2021 raportti.

(13)  ”Global Report on Food Crises 2021”, päivitetty syyskuussa.

(14)  Vapaaehtoinen ohjeisto, joka koskee oikeutta riittävään ruokaan koskevan tavoitteen asteittaisen toteutumisen tukemista kansallisen elintarviketurvan puitteissa (”Voluntary Guidelines to support the progressive realization of the right to adeguate food in the context of national food security”).

(15)  ”The State of Food Security and Nutrition in the World”, vuoden 2021 raportti: https://www.fao.org/3/cb4474en/cb4474en.pdf

(16)  ”The State of Food Security and Nutrition in the World”, vuoden 2021 raportti.

(17)  Unicefin, Maailman terveysjärjestön ja Maailmanpankin yhteiset lasten virheravitsemusta koskevat arviot, Levels and trends in child malnutrition, 2021.

(18)  FAO, The State of World Fisheries and Aquaculture 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(19)  ”Global Report on Food Crises 2021”.

(20)  Ruokasuvereniteetilla tarkoitetaan Via Campesinan määritelmän mukaisesti ”ihmisten oikeutta terveelliseen ja kulttuurisesti sopivaan ruokaan, joka on tuotettu ekologisesti kestävällä tavalla, ja heidän oikeuttaan määritellä omat ruoka- ja maatalousjärjestelmänsä”. Ruokaturva toteutuu Maailman ruokaturvakomitean mukaan silloin, kun ”kaikilla ihmisillä kaikkina aikoina on fyysiset ja taloudelliset mahdollisuudet saada riittävästi turvallista ja ravitsevaa ruokaa, joka vastaa heidän ruokatottumuksiaan sekä mahdollistaa aktiivisen ja terveen elämän”.

(21)  https://www.oxfam.org/en/empowering-women-farmers-end-hunger-and-poverty

(22)  Jones, Andrew D; Creed-Kanashiro, Hilary; Zimmerer, Karl S.; De Haan, Stef; Carrasco, Miluska; Meza, Krysty; Cruz-Garcia, Gisella S.; Tello, Milka; Amaya, Franklin Plasencia; Marin, R Margot; ja Ganoza, Lizette. 2018. ”Farm-level agricultural biodiversity in the Peruvian Andes is associated with greater odds of women achieving a minimally diverse and micronutrient adequate diet.” Journal of Nutrition 148(10): 1625-1637.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/171

---

P9_TA(2022)0288

EU:n yhteisötalouden toimintasuunnitelma

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 EU:n yhteisötalouden toimintasuunnitelmasta (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma” (COM(2021)0778), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma” (COM(2021)0778),

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, jonka EU ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet, ja erityisesti sen työtä ja työllistymistä koskevan 27 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, jonka EU ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet, ja erityisesti sen työtä ja työllistymistä koskevan 27 artiklan,

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (COM(2020)0620) ja neuvoston 12. maaliskuuta 2021 antaman suosituksen romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta (2021/C 93/01), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (COM(2020)0620) ja neuvoston 12. maaliskuuta 2021 antaman suosituksen romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta (2021/C 93/01),

| — | ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme” (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme” (COM(2021)0500),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan seuraavat kärkiyritykset: start-up- ja scale-up-yrityksiä koskeva aloite” (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan seuraavat kärkiyritykset: start-up- ja scale-up-yrityksiä koskeva aloite” (COM(2016)0733),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682),

| — | ottaa huomioon 23. helmikuuta 2004 annetun komission tiedonannon osuuskuntien edistämisestä Euroopassa (KOM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. helmikuuta 2004 annetun komission tiedonannon osuuskuntien edistämisestä Euroopassa (KOM(2004)0018),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 julkaistun Euroopan osaamisohjelman kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 julkaistun Euroopan osaamisohjelman kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi,

| — | ottaa huomioon julkisista hankinnoista 26. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (1) (julkisia hankintoja koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisista hankinnoista 26. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (1) (julkisia hankintoja koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin, Euroopan parlamentin puhemiehen sekä työmarkkinajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajien allekirjoittaman Porton sosiaalialan sitoumuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin, Euroopan parlamentin puhemiehen sekä työmarkkinajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajien allekirjoittaman Porton sosiaalialan sitoumuksen,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston hyväksymän 8. toukokuuta 2021 annetun Porton julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston hyväksymän 8. toukokuuta 2021 annetun Porton julistuksen,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät yhteisötalouden edistämisestä Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen veturina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät yhteisötalouden edistämisestä Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen veturina,

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2022 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Innovatiiviset rahoitusvälineet kehitettäessä sosiaalivaikutteisia yrityksiä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2022 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Innovatiiviset rahoitusvälineet kehitettäessä sosiaalivaikutteisia yrityksiä”,

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Yhteisötalouden rooli työpaikkojen luomisessa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Yhteisötalouden rooli työpaikkojen luomisessa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa”,

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2016 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon yhteisötalouden ulkoisesta ulottuvuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2016 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon yhteisötalouden ulkoisesta ulottuvuudesta,

| — | ottaa huomioon 23. joulukuuta 2009 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon yritysmuotojen moninaisuudesta (2009/C 318/05), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. joulukuuta 2009 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon yritysmuotojen moninaisuudesta (2009/C 318/05),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2021 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Yhteisötalouden toimintasuunnitelma” (CDR 5860/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2021 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Yhteisötalouden toimintasuunnitelma” (CDR 5860/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintapoliittisen katsauksen vuodelta 2022 yhteisötalouden panoksen mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä kiertotaloudessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintapoliittisen katsauksen vuodelta 2022 yhteisötalouden panoksen mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä kiertotaloudessa,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien sosiaalisen kehityksen tutkimuslaitoksen vuonna 2021 julkaisemat suuntaviivat paikallishallinnoille yhteisö- ja solidaarisuustaloutta koskevasta politiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien sosiaalisen kehityksen tutkimuslaitoksen vuonna 2021 julkaisemat suuntaviivat paikallishallinnoille yhteisö- ja solidaarisuustaloutta koskevasta politiikasta,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2019 antamansa ensimmäisen käsittelyn kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2019 antamansa ensimmäisen käsittelyn kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) (2),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisten rajatylittävien yhdistysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen säännöistä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisten rajatylittävien yhdistysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen säännöistä (3),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista työoloista, oikeuksista ja sosiaalisesta suojelusta alustatalouden työntekijöille – digitaaliseen kehitykseen liittyvät työllisyyden uudet muodot (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista työoloista, oikeuksista ja sosiaalisesta suojelusta alustatalouden työntekijöille – digitaaliseen kehitykseen liittyvät työllisyyden uudet muodot (4),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen” (5),

| — | ottaa huomioon 11. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (6),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman työntekijän taloudellisen osallistumisen roolista työpaikkojen luomisessa ja työttömien aktivoimisessa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman työntekijän taloudellisen osallistumisen roolista työpaikkojen luomisessa ja työttömien aktivoimisessa (7),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman asunnottomuuden vähentämisestä Euroopan unionissa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman asunnottomuuden vähentämisestä Euroopan unionissa (8),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle yhteisö- ja yhteisvastuutalouden yritysten säännöistä (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle yhteisö- ja yhteisvastuutalouden yritysten säännöistä (9),

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja sosiaalisesta innovoinnista työttömyyden torjunnassa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja sosiaalisesta innovoinnista työttömyyden torjunnassa (10),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman osuuskuntien panoksesta kriisin voittamisessa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman osuuskuntien panoksesta kriisin voittamisessa (11),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön (FE) perussäännöstä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön (FE) perussäännöstä (12),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä (13),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille (14),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (15),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 1987 antamansa päätöslauselman voittoa tavoittelemattomista yhdistyksistä Euroopan yhteisöissä (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 1987 antamansa päätöslauselman voittoa tavoittelemattomista yhdistyksistä Euroopan yhteisöissä (16),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0192/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0192/2022),

| A. | ottaa huomioon, että yhteisötalous käsittää erityyppisiä, viranomaisista riippumattomia yksityisiä toimijoita, kuten osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä (myös hyväntekeväisyysjärjestöjä), säätiöitä, yhteiskunnallisia yrityksiä ja muita oikeudellisia muotoja, joille kaikille on ominaista erilaiset toimintaan ja organisaatioon liittyvät periaatteet ja piirteet, kuten se, että ne asettavat voittojen sijaan etusijalle ihmiset sekä yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät tarkoitukset, ne sijoittavat uudelleen suurimman osan voitoistaan/ylijäämistään omaan kestävyyteensä, niiden yleisenä tavoitteena on tavaroiden ja palvelujen tarjoaminen niiden jäsenille tai yhteiskunnalle laajemmin ja niillä on demokraattinen tai osallistava hallintomalli; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yhteisötalous käsittää erityyppisiä, viranomaisista riippumattomia yksityisiä toimijoita, kuten osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä (myös hyväntekeväisyysjärjestöjä), säätiöitä, yhteiskunnallisia yrityksiä ja muita oikeudellisia muotoja, joille kaikille on ominaista erilaiset toimintaan ja organisaatioon liittyvät periaatteet ja piirteet, kuten se, että ne asettavat voittojen sijaan etusijalle ihmiset sekä yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät tarkoitukset, ne sijoittavat uudelleen suurimman osan voitoistaan/ylijäämistään omaan kestävyyteensä, niiden yleisenä tavoitteena on tavaroiden ja palvelujen tarjoaminen niiden jäsenille tai yhteiskunnalle laajemmin ja niillä on demokraattinen tai osallistava hallintomalli;

| B. | ottaa huomioon, että vaikka tarvitaan mekanismeja vertailukelpoisen tiedon keräämiseksi yhteisötalouden alasta EU:n jäsenvaltioissa, yhteisötalouden sanotaan kattavan 2,8 miljoonaa toimijaa Euroopan unionissa ja työllistävän noin 13,6 miljoonaa työntekijää (0,6–9,9 prosenttia työvoimasta maasta riippuen) yhteisötalouden toimintasuunnitelman mukaan; ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijoiden määrä ja alan työllisyysaste vaihtelevat EU:ssa yhteisötalouden toimijan määritelmän, arvioiden ja kansallisten tilastojen mukaan; ottaa huomioon, että yli kolmannes yhteisötalouden alan palkallisista työpaikoista on sosiaalipalvelujen alalla; ottaa huomioon, että yhteisötalous tarjoaa hyödyntämättömiä mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen ja se on tärkeä väline sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjunnassa erityisesti useissa jäsenvaltioissa käyttöön otettujen aktiivisten työllisyysaloitteiden, kuten pitkäaikaistyöttömyydestä vapaiden alueiden, avulla; katsoo, että komission olisi listattava ja kartoitettava nykyiset aloitteet, jotta voidaan ymmärtää paremmin niiden toimintaa ja tehokkuutta, ja jaettava parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vaikka tarvitaan mekanismeja vertailukelpoisen tiedon keräämiseksi yhteisötalouden alasta EU:n jäsenvaltioissa, yhteisötalouden sanotaan kattavan 2,8 miljoonaa toimijaa Euroopan unionissa ja työllistävän noin 13,6 miljoonaa työntekijää (0,6–9,9 prosenttia työvoimasta maasta riippuen) yhteisötalouden toimintasuunnitelman mukaan; ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijoiden määrä ja alan työllisyysaste vaihtelevat EU:ssa yhteisötalouden toimijan määritelmän, arvioiden ja kansallisten tilastojen mukaan; ottaa huomioon, että yli kolmannes yhteisötalouden alan palkallisista työpaikoista on sosiaalipalvelujen alalla; ottaa huomioon, että yhteisötalous tarjoaa hyödyntämättömiä mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen ja se on tärkeä väline sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjunnassa erityisesti useissa jäsenvaltioissa käyttöön otettujen aktiivisten työllisyysaloitteiden, kuten pitkäaikaistyöttömyydestä vapaiden alueiden, avulla; katsoo, että komission olisi listattava ja kartoitettava nykyiset aloitteet, jotta voidaan ymmärtää paremmin niiden toimintaa ja tehokkuutta, ja jaettava parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden kanssa;

| C. | ottaa huomioon, että toissijaisuusperiaate on yksi Euroopan unionin toiminnan kulmakivistä; toteaa, että yhteisötalous on yksi parhaista esimerkeistä sen soveltamisesta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että toissijaisuusperiaate on yksi Euroopan unionin toiminnan kulmakivistä; toteaa, että yhteisötalous on yksi parhaista esimerkeistä sen soveltamisesta;

| D. | ottaa huomioon, että yhteisötaloudella on ollut tärkeä rooli covid-19-pandemian EU:n sosiaalisiin markkinoihin, yhteiskuntaan ja talouteen kohdistuvien lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutusten lieventämisessä ja niihin puuttumisessa ja että se on edistänyt sosiaalista ja taloudellista selviytymiskykyä ja myötävaikuttanut siihen tämän mallin kestävyyden ansiosta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että yhteisötaloudella on ollut tärkeä rooli covid-19-pandemian EU:n sosiaalisiin markkinoihin, yhteiskuntaan ja talouteen kohdistuvien lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutusten lieventämisessä ja niihin puuttumisessa ja että se on edistänyt sosiaalista ja taloudellista selviytymiskykyä ja myötävaikuttanut siihen tämän mallin kestävyyden ansiosta;

| E. | ottaa huomioon, että yhteisötalous edistää hyvin toimivia hyvinvointijärjestelmiä ja hyötyy niistä; ottaa kuitenkin huomioon, että valtio ja viranomaiset ovat viime kädessä vastuussa siitä, että kansalaisilla on yleinen, kohtuuhintainen ja yhtäläinen mahdollisuus saada laadukkaita julkisia palveluja ja sosiaaliturvaa; ottaa huomioon, että yhteisötalouden organisaatioilla on täydentävä rooli ja että niiden olisi jatkettava tässä roolissaan, mutta ne eivät korvaa valtion tai alueellisten julkisten elinten tarjoamia etulinjan palveluja; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yhteisötalous edistää hyvin toimivia hyvinvointijärjestelmiä ja hyötyy niistä; ottaa kuitenkin huomioon, että valtio ja viranomaiset ovat viime kädessä vastuussa siitä, että kansalaisilla on yleinen, kohtuuhintainen ja yhtäläinen mahdollisuus saada laadukkaita julkisia palveluja ja sosiaaliturvaa; ottaa huomioon, että yhteisötalouden organisaatioilla on täydentävä rooli ja että niiden olisi jatkettava tässä roolissaan, mutta ne eivät korvaa valtion tai alueellisten julkisten elinten tarjoamia etulinjan palveluja;

| F. | ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijat osoittivat suurta häiriönsietokykyä ja innovointia, mutta niillä oli covid-19-pandemian aikana vaikeuksia, kuten toiminnan väheneminen, rajalliset rahavarat tai tarve viedä liiketoimintansa verkkoon; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijat osoittivat suurta häiriönsietokykyä ja innovointia, mutta niillä oli covid-19-pandemian aikana vaikeuksia, kuten toiminnan väheneminen, rajalliset rahavarat tai tarve viedä liiketoimintansa verkkoon;

| G. | ottaa huomioon, että uudet ympäristöön liittyvät, taloudelliset ja sosiaaliset haasteet, jotka pandemia on tehnyt kiireellisemmiksi, ovat kannustaneet syvällisempään pohdintaan yhteisötalouden roolista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että uudet ympäristöön liittyvät, taloudelliset ja sosiaaliset haasteet, jotka pandemia on tehnyt kiireellisemmiksi, ovat kannustaneet syvällisempään pohdintaan yhteisötalouden roolista;

| H. | ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijoilla on pitkä vaikkakin heterogeeninen historia suurimmassa osassa jäsenvaltioita, joista useimmat ovat antaneet tätä alaa koskevia erityislakeja; ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijat ovat vakiinnuttaneet asemansa keskeisinä sosiaalisina ja taloudellisina toimijoina, joilla voi olla merkittävä rooli markkinoilla; ottaa huomioon, että ne kohtaavat edelleen merkittäviä esteitä, jotka haittaavat niiden taloudellisia ja yleisiä sosiaalisia vaikutuksia; katsoo, että jäsenvaltioiden on annettava erityislainsäädäntöä näiden esteiden poistamiseksi ja yhteisötalouden vakiinnuttamiseksi ja kehittämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että yhteisötalouden toimijat voivat kilpailla tehokkaasti kaikilla talouden aloilla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijoilla on pitkä vaikkakin heterogeeninen historia suurimmassa osassa jäsenvaltioita, joista useimmat ovat antaneet tätä alaa koskevia erityislakeja; ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijat ovat vakiinnuttaneet asemansa keskeisinä sosiaalisina ja taloudellisina toimijoina, joilla voi olla merkittävä rooli markkinoilla; ottaa huomioon, että ne kohtaavat edelleen merkittäviä esteitä, jotka haittaavat niiden taloudellisia ja yleisiä sosiaalisia vaikutuksia; katsoo, että jäsenvaltioiden on annettava erityislainsäädäntöä näiden esteiden poistamiseksi ja yhteisötalouden vakiinnuttamiseksi ja kehittämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että yhteisötalouden toimijat voivat kilpailla tehokkaasti kaikilla talouden aloilla;

| I. | ottaa huomioon, että yhteisötalouden organisaatiot toimivat keskeisillä aloilla, kuten terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon aloilla, sosiaalialalla sekä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen, kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämisen, kehittyneiden teknologioiden, asumisen, vapaa-ajan, kiertotalouden, uusiutuvan energian ja jätehuollon aloilla; ottaa huomioon, että ne ovat paikallisen ankkuroitumisensa, sosiaalisen ja integroituvan luonteensa vuoksi olennainen osa Euroopan sosiaalista mallia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että yhteisötalouden organisaatiot toimivat keskeisillä aloilla, kuten terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon aloilla, sosiaalialalla sekä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen, kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämisen, kehittyneiden teknologioiden, asumisen, vapaa-ajan, kiertotalouden, uusiutuvan energian ja jätehuollon aloilla; ottaa huomioon, että ne ovat paikallisen ankkuroitumisensa, sosiaalisen ja integroituvan luonteensa vuoksi olennainen osa Euroopan sosiaalista mallia;

| J. | ottaa huomioon, että yhteisötalous on olennainen osa EU:n sosiaalista markkinataloutta ja vauhdittaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen tavoitteiden täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että yhteisötalouden organisaatioilla on rooli päivitetyssä teollisuusstrategiassa (17), koska ne luovat perustan kestävämmälle ja selviytymiskyvyltään vahvemmalle EU:n taloudelle, jossa ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yhteisötalous on olennainen osa EU:n sosiaalista markkinataloutta ja vauhdittaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen tavoitteiden täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että yhteisötalouden organisaatioilla on rooli päivitetyssä teollisuusstrategiassa (17), koska ne luovat perustan kestävämmälle ja selviytymiskyvyltään vahvemmalle EU:n taloudelle, jossa ketään ei jätetä jälkeen;

| K. | ottaa huomioon, että digitaalinen siirtymä tarjoaa monia mahdollisuuksia yhteisötaloudelle; ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijat tarvitsevat koulutusta pysyäkseen mukana nopeasti kehittyvillä kilpailluilla digitaalisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että digitaalinen siirtymä tarjoaa monia mahdollisuuksia yhteisötaloudelle; ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijat tarvitsevat koulutusta pysyäkseen mukana nopeasti kehittyvillä kilpailluilla digitaalisilla markkinoilla;

| L. | ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijoilla on perinteisesti ollut merkittävä rooli epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden integroinnissa ja työllistämisessä sekä palvelujen tarjoamisessa heille, erityisesti vammaisille henkilöille, muun muassa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisten työhön sijoittumista edistävien sosiaalisten yritysten kautta, mikä on parantanut heidän hyvinvointiaan ja mielenterveyttään; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijoilla on perinteisesti ollut merkittävä rooli epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden integroinnissa ja työllistämisessä sekä palvelujen tarjoamisessa heille, erityisesti vammaisille henkilöille, muun muassa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisten työhön sijoittumista edistävien sosiaalisten yritysten kautta, mikä on parantanut heidän hyvinvointiaan ja mielenterveyttään;

| M. | ottaa huomioon, että sosiaalipalveluala, joka on osa yhteisötaloutta, kamppailee matalan palkkauksen ja epävarmojen työolojen kaltaisten haasteiden kanssa, joihin on puututtava tehokkaasti; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että sosiaalipalveluala, joka on osa yhteisötaloutta, kamppailee matalan palkkauksen ja epävarmojen työolojen kaltaisten haasteiden kanssa, joihin on puututtava tehokkaasti;

| N. | ottaa huomioon, että osuuskunnilla voi olla rooli digitaalisen työn demokratisoimisessa esimerkiksi luomalla työntekijöiden omistamia työtä välittäviä digitaalisia alustoja; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että osuuskunnilla voi olla rooli digitaalisen työn demokratisoimisessa esimerkiksi luomalla työntekijöiden omistamia työtä välittäviä digitaalisia alustoja;

| O. | ottaa huomioon, että yli 82,2 miljoonalla vapaaehtoistyöntekijällä on aktiivinen ja perustavanlaatuinen rooli yhteisötaloudessa (18); ottaa huomioon, että vapaaehtoistoiminta on tärkeää sekä nuoremmalle sukupolvelle että ikääntyneille, joille se joissakin tapauksissa tarjoaa tärkeän mahdollisuuden osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että yli 82,2 miljoonalla vapaaehtoistyöntekijällä on aktiivinen ja perustavanlaatuinen rooli yhteisötaloudessa (18); ottaa huomioon, että vapaaehtoistoiminta on tärkeää sekä nuoremmalle sukupolvelle että ikääntyneille, joille se joissakin tapauksissa tarjoaa tärkeän mahdollisuuden osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan;

| P. | ottaa huomioon, että Ukrainan sodan aiheuttama nykyinen tilanne on osoittanut paikallisyhteisöjen ja solidaarisuuden merkityksen Euroopan unionissa ja Ukrainan naapurimaissa; toteaa, että näissä maissa yhteisötalous ei ole yleisesti ottaen hyvin kehittynyttä; katsoo, että yhteisötalouden yritysten laajempi osallistuminen olisi voinut olla suuri etu koordinoitaessa tukea ukrainalaispakolaisille; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Ukrainan sodan aiheuttama nykyinen tilanne on osoittanut paikallisyhteisöjen ja solidaarisuuden merkityksen Euroopan unionissa ja Ukrainan naapurimaissa; toteaa, että näissä maissa yhteisötalous ei ole yleisesti ottaen hyvin kehittynyttä; katsoo, että yhteisötalouden yritysten laajempi osallistuminen olisi voinut olla suuri etu koordinoitaessa tukea ukrainalaispakolaisille;

| Q. | ottaa huomioon, että yhteisötaloudella on tärkeä rooli osallistavan vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämisessä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että yhteisötaloudella on tärkeä rooli osallistavan vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämisessä;

| R. | ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmissa päätöslauselmissaan korostanut, että on tärkeää helpottaa rajat ylittävän toiminnan kehittämistä ja keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden pääsyä sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmissa päätöslauselmissaan korostanut, että on tärkeää helpottaa rajat ylittävän toiminnan kehittämistä ja keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden pääsyä sisämarkkinoille;

| S. | ottaa huomioon, että oikeudellinen ja poliittinen kehys, jolla suojellaan ja edistetään asianmukaisesti työntekijöiden osuustoiminnallisia yrityksiä, joukko poliittisia toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan yritysten siirtoja työntekijöille, sekä työntekijäosuuskuntien korkeatasoinen organisointi ja vakiinnuttaminen organisaatioissa ja liitoissa edistävät menestyksekkäitä yritysten siirtoja työntekijöille; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että oikeudellinen ja poliittinen kehys, jolla suojellaan ja edistetään asianmukaisesti työntekijöiden osuustoiminnallisia yrityksiä, joukko poliittisia toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan yritysten siirtoja työntekijöille, sekä työntekijäosuuskuntien korkeatasoinen organisointi ja vakiinnuttaminen organisaatioissa ja liitoissa edistävät menestyksekkäitä yritysten siirtoja työntekijöille;

| T. | ottaa huomioon, että yhteisötalouden mallilla on hyvät mahdollisuudet tavoittaa kaikkein haavoittuvimmat ja heikoimmassa asemassa olevat yhteisöt, kuten romanit, ja parantaa merkittävästi heidän mahdollisuuksiaan käyttää oikeuksiaan, resurssejaan ja palvelujaan sekä heidän ammatillista, sosiaalista ja kansalaisvaikuttamistaan; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että yhteisötalouden mallilla on hyvät mahdollisuudet tavoittaa kaikkein haavoittuvimmat ja heikoimmassa asemassa olevat yhteisöt, kuten romanit, ja parantaa merkittävästi heidän mahdollisuuksiaan käyttää oikeuksiaan, resurssejaan ja palvelujaan sekä heidän ammatillista, sosiaalista ja kansalaisvaikuttamistaan;

| U. | ottaa huomioon, että sijoittajat pitävät yhteisötalouden organisaatioita suurena riskinä (19); |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että sijoittajat pitävät yhteisötalouden organisaatioita suurena riskinä (19);

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission yhteisötalouden toimintasuunnitelmaan, siinä vahvistettuihin yhteisötalouden määrittelyä koskeviin ohjaaviin periaatteisiin, sen yhteisötalouden kehittämiseen antamaan poliittiseen sysäykseen ja ilmoitettuihin lukuisiin toimenpiteisiin; toteaa kuitenkin, että tiettyjä yhteisötalouden työllisyyteen ja sosiaaliasioihin liittyviä näkökohtia voitaisiin edelleen vahvistaa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa yhteisötalouden tavoitteiden moninaisuutta ja sen tärkeää roolia talouden häiriönsietokyvyn parantamisessa, oikeudenmukaisen siirtymän varmistamisessa, eriarvoisuuden vähentämisessä, laadukkaiden työllistymismahdollisuuksien tarjoamisessa haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, itsenäisen elämän edistämisessä, yhteisöllisyyden tunteen vahvistamisessa, väestökadon torjunnassa ja maaseutualueiden kehityksen vahvistamisessa, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanossa ja ylöspäin tapahtuvan sosiaalisen lähentymisen aikaansaamisessa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään yhteisötalouden alan järjestelmiä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että covid-19-kriisi on korostanut yhteisötalouden organisaatioiden elintärkeää roolia, sillä ne auttavat ihmisiä kohtaamaan monenlaisia vaikeuksia ja varmistavat siten sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, ja kriisi on osoittanut niiden merkityksellisyyden ja selviytymiskyvyn; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että Euroopan unionin ja kansalliset toimet yhteisötalouden kehittämisen tukemiseksi ovat erityisen merkittäviä nykyisessä tilanteessa, jossa covid-19-pandemian aiheuttaman taloudellisen ja sosiaalisen kriisin seurauksena on tarpeellista hyödyntää yhteisötalouden koko potentiaali talouden elpymisen, yhteiskunnallisen yrittäjyyden ja laadukkaiden työpaikkojen luomisen tukemiseksi; korostaa, että yhteisötalouden toimijoilla on keskeinen rooli talouden ja yhteiskunnan selviytymiskyvyn parantamisessa covid-19-pandemian jälkeen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että vaikka yhteisötalous on merkittävä talouskasvun ja työpaikkojen luomisen lähde, tämän mallin edistämiseksi on tehtävä enemmän, mukaan lukien sen perustana olevat solidaarisuuden, sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisten investointien periaatteet; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia tehostamaan toimia yhteisötalouden edistämiseksi edelleen ja sisällyttämään yhteisötalouden ulottuvuuden asiaankuuluviin toimintapolitiikkoihin, ohjelmiin ja käytäntöihin, kuten meneillään olevien siirtymien, kuten vihreän ja digitaalisen siirtymän, kannalta merkityksellisiin toimintapolitiikkoihin, ohjelmiin ja käytäntöihin unionin tasolla ja maailmanlaajuisesti EU:n ulkoisen toiminnan kautta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kannustaa jäsenvaltioita tukemaan yhteisötalouden toimijoita sellaisten sosiaalisen innovoinnin ohjelmien kehittämisessä, joilla parannetaan sosiaalipalvelujen kehittämistä ja tarjontaa ja parannetaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien, myös vammaisten ja ikääntyneiden, palvelujen saatavuutta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jälleen (20) ottamaan ”pienet ensin” -periaatteen ohjaavaksi periaatteeksi tulevaa lainsäädäntöä laadittaessa ja toimintapolitiikkojen hyväksymisessä heikentämättä nykyisiä sääntöjä, normeja ja oikeuksia, kuten ympäristönsuojelua ja kuluttajansuojaa, jotta sääntelykehykset tukisivat enemmän mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria toimijoita niiden soveltaessa nykyisiä sääntöjä ja määräyksiä, ja jotta voidaan toisaalta vahvistaa yhteisötalouden kehitystä, kestävyyttä ja kasvua; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että olisi ehdotettava konkreettisia strategioita ja seurantatoimia yhteisötalouden toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi ottaen huomioon kansallinen lainsäädäntö ja käytännöt; korostaa, että yhteisötalouden toimintasuunnitelman ja muiden EU:n aloitteiden, kuten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman, Euroopan vammaisstrategian ja asunnottomuuden vähentämistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin, välisiä yhteyksiä on edelleen täsmennettävä; katsoo, että on tarpeen laatia aikataulu kaikille yhteisötalouden toimintasuunnitelmaan sisältyville toimille sekä niiden seurannalle ja arvioinnille, jotta asianomaisia viranomaisia voidaan ohjata yhteisötalouden toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa ja jotta varmistetaan politiikkatoimien johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että yhteisötalouden toimijat toimivat yleisen edun nimissä ja luovat työpaikkoja, tarjoavat sosiaalisesti innovatiivisia palveluja ja tavaroita, edistävät sosiaalista osallisuutta sekä kestävämpää ja tiiviimmin paikallistasoon ankkuroitunutta taloutta; korostaa, että kun yhteisötalouden rooli työpaikkojen luomisessa ja ylläpitämisessä koskee epäedullisessa asemassa olevia työntekijöitä ja muita heikommassa asemassa olevia alueita, tarvitaan asianmukaista tukea näiden toimijoiden tunnustamiseksi asianmukaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että jäsenvaltioiden yksityisellä sektorilla 11,6 prosenttia työstä tehdään pimeästi, ja korostaa, että tarvitaan politiikkatoimia pimeän työn torjumiseksi ja työntekijöiden oikeuksien panemiseksi tehokkaasti täytäntöön; korostaa yhteisötalouden organisaatioiden ja erityisesti osuuskuntien panosta pimeän työn torjunnassa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa tarvetta edistää mahdollisuuksia suoraan julkiseen rahoitukseen avustusten muodossa, esimerkiksi EU:n rahastojen kautta, sekä yksityisiin investointeihin yhteisötalouden alalla, erityisesti kun otetaan huomioon yhteisötalouden organisaatioiden tarjoamien palvelujen kasvava kysyntä covid-19-pandemian aikana ja pandemian jälkeisessä elpymisessä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toistaa, että yhteisötalouden toimintasuunnitelman koko potentiaalin hyödyntämiseksi komission ja jäsenvaltioiden on taattava, että yhteisötalouden toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa ei jätetä ketään jälkeen ja että sillä varmistetaan kaikkien yhteisötalouden sidosryhmien, myös voittoa tavoittelemattomien sosiaalipalvelujen tarjoajien ja kansalaisyhteiskunnan, täysi kumppanuus kaikilla tasoilla, myös kirkollisten hyväntekeväisyysjärjestöjen tapauksessa, ja varmistetaan selkeys ja koordinointi kaikkien toimijoiden välillä; |
| --- | --- |

13.

Suotuisan toimintaympäristön luominen yhteisötaloudelle

| 14. | muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että julkisia hankintoja koskeva direktiivi antaa hankintaviranomaisille mahdollisuuden käyttää julkisia hankintoja ympäristöön liittyvien ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseen sekä mahdollistaa erityisesti hankintamenettelyjen varaamisen toimijoille, jotka noudattavat laatuvaatimuksia ja joiden päätarkoituksena on vammaisten henkilöiden tai muiden sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ryhmien työllistyminen; kehottaa viranomaisia tunnustamaan sosiaalisesti ja ympäristön kannalta vastuulliset julkiset hankinnat sosioekonomiseen rakenteeseen tehtäväksi investoinniksi, jolla on hyvät mahdollisuudet yhdistää sosiaalisia ja kilpailuun liittyviä tavoitteita; huomauttaa, että ympäristöä koskevien ja sosiaalisten vaatimusten sisällyttäminen tarjouskilpailuihin voi olla olennaisen tärkeää yhteisötalouden kehityksen kannalta; kehottaa komissiota edistämään edelleen sosiaalisesti vastuullisia julkisia hankintoja ja hyviä käytäntöjä, jotta voidaan edistää sosiaalisesti vastuullisia liiketoimintakäytäntöjä, ja kannustaa jäsenvaltioita pyrkimään siihen, että kaikki julkisten hankintasopimusten muodossa maksettava julkinen rahoitus edellyttää, että sopimukset ovat yhdenmukaisia sovellettavien unionin tai kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai kansainvälisen ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön nojalla vahvistetun ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa jäsenvaltioita ottamaan järjestelmällisesti käyttöön strategioita, joilla pyritään kehittämään sosiaalisesti vastuullisia julkisia hankintoja ja luomaan siten kaikilla politiikanaloilla yhteys palvelujen ja tuotteiden toimittamisen ja niiden sosiaalisten tavoitteiden edistämisen välille; katsoo, että julkisia hankintoja koskevan direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on kytkettävä aloitteisiin, joilla lisätään tietoa julkisten varojen käytön ja niiden YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista edistävän panoksen välisestä suhteesta ja parannetaan julkisista hankinnoista vastaavien viranhaltijoiden ja yhteisötalouden toimijoiden valmiuksia; kannustaa julkisista hankinnoista vastaavia viranhaltijoita toteuttamaan ennen tarjouskilpailuasiakirjojen laatimista ennakoivia markkinakartoituksia, jotta voidaan ymmärtää paremmin, mitä yhteisötalouden toimijat voivat tarjota ja miten ne voivat täyttää hankintamenettelyjen vaatimukset; kehottaa hankkijoita olemaan tekemättä sopimuksia ainoastaan alhaisimman hinnan perusteella vaan parhaan arvon perusteella, jolloin niihin sisällytetään laatukriteerejä ja sosiaalisia vaikutuksia koskevia näkökohtia; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään avoimuutta ja ehkäisemään korruptiota julkisissa hankinnoissa; korostaa, että asianomaisten viranomaisten on tutkittava yhteistyötä ja kumppanuuksia, jotka koskevat yhteisötalouden toimijoiden pääsyä julkisiin hankintoihin, kuten joissakin jäsenvaltioissa on tehty; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että työntekijöiden yritysostot voivat olla mahdollinen ratkaisu, jolla estetään rakennemuutoksista aiheutuvat työpaikkojen menetykset; suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden tämänhetkisiin aloitteisiin, joilla tarjotaan yritysostoprosessista kiinnostuneille työntekijöille ja työntekijöiden yritysostoista syntyville osuuskunnille yritysten tukirakenteita, oikeudellinen neuvonta mukaan lukien, taloudellista tukea, apua liiketoimintasuunnitelmien valmisteluun ja ulkopuolisten sijoittajien tarvitsemia tietoja; kannustaa muita jäsenvaltioita toteuttamaan vastaavia aloitteita ja sisällyttämään tämän aiheen suositukseen, joka neuvoston on määrä antaa vuonna 2023, jotta näitä aloitteita voidaan tukea edelleen alueellisella ja kansallisella tasolla; korostaa työntekijöiden edustajien, myös ammattiliittojen, roolia työntekijöiden yritysostoissa avustavien osuuskuntien liittojen tukemisessa ja yhteydenpidossa niiden onnistumismahdollisuuksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että komission on jatkettava tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sellaisten välineiden ja ratkaisujen löytämiseksi, joilla poistetaan esteitä ja nopeutetaan oikeudellisia menettelyjä yrityksen omistuksen siirtämiseksi työntekijöille työntekijäosuuskuntien tai muiden työntekijöiden omistamien yhteisötalouden toimijoiden kautta; kehottaa komissiota perustamaan EU:n foorumin jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja yhteisötalouden verkostojen välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että on tärkeää edistää osuuskuntamallia ja sen työntekijöiden osallistumista ja demokratiaa koskevia periaatteita; kannustaa jäsenvaltioita luomaan suotuisan oikeudellisen ympäristön osuuskuntien, myös työntekijöiden osuuskuntien, perustamiselle ja toiminnalle; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa EU:n tämänhetkistä työtä kestävää rahoitusta koskevan luokitusjärjestelmän laajentamiseksi sosiaalisiin tavoitteisiin; katsoo, että EU:n luokitusjärjestelmän on oltava merkityksellinen sosiaaliselta kannalta ja että samalla on otettava huomioon mikro- ja pk-yritysten tilanne, sillä se voi edistää investointeja yhteisötalouteen, jos investoinnit ovat yhteisötalouden periaatteiden ja ominaispiirteiden mukaisia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että on tärkeää vahvistaa yhteisötalouden toimijoiden liiketoimintasuunnittelua ja täytäntöönpano- ja arviointitaitoja sekä asiaankuuluvia medialukutaitoja, johtamistaitoja, osallistavaa johtajuutta, elinikäistä oppimista, selviytymiskykyä ja meneillään olevien siirtymien edellyttämiä taitoja, mukaan lukien vihreä siirtymä ja digitaalinen siirtymä, tukemalla yhteisötalouden ja läheisyystalouden yhteenliittymää; odottaa, että tulevassa yhteisötalouden osaamissopimuksessa investoidaan näihin taitoihin; kehottaa yhteisötalouden sidosryhmiä noudattamaan täysimääräisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteita varmistamalla, että vähintään 60 prosenttia niiden työntekijöistä saa koulutusta vuosittain vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota kannustamaan sosiaalisiin vaikutuksiin kohdistuviin investointeihin ja arvioimaan nykyisiä toimenpiteitä, joilla lisätään kansalaisten osallistumista sosiaalisiin vaikutuksiin kohdistuviin rahoitusaloitteisiin, jotta voidaan lisätä yhteisötalouden toimijoiden rahoitusta ja näkyvyyttä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota tarkastelemaan huolellisesti yhdessä yhteisötalouden sidosryhmien ja tieteenharjoittajien kanssa sosiaalivaikutteisten joukkovelkakirjalainojen toteutettavuutta ja käytännöllisyyttä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää valitettavana, että yhteisötalouden toimijoita ei käsitellä riittävästi valtavirtaa edustavan kouluopetuksen eikä korkea-asteen koulutuksen opetussuunnitelmissa (21); kehottaa tämän vuoksi eri aloja edustavia elimiä ja asiaankuuluvia viranomaisia tarkastelemaan ja arvioimaan opetussuunnitelmia kaikilla koulutustasoilla alemman perusasteen koulutuksesta korkea-asteen koulutukseen, ammatillinen koulutus mukaan lukien, yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja esittämään toimintapoliittisia suosituksia; korostaa, että yhteisötaloutta on edistettävä nuorten keskuudessa; pyytää komissiota varmistamaan kaikissa jäsenvaltioissa Euroopan sosiaalisen innovaation osaamiskeskuksen ja korkea-asteen oppilaitosten välisen jatkuvan yhteistyön, jonka tavoitteena on kehittää yhteishankkeita ja jakaa tietoa mahdollisuuksista, joita yhteisötalous tarjoaa tuleville nuorille yrittäjille ja aliedustetuille ryhmille, kuten vammaisille henkilöille, naisille, ikääntyneille ja sosiaalisesti heikommassa asemassa oleville; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että yhteisötalouden toimijat ovat jo vuosikymmenten ajan näyttäneet tietä kiertotalouteen perustuvien liiketoimintamallien soveltamisessa ja erityisesti uudelleenkäyttö-, korjaamis- ja kierrättämistoimissa ja että ne ovat näin nopeuttaneet siirtymää kiertotalouteen ja vahvistaneet painopisteen asettamista myönteisiin sosiaalisiin vaikutuksiin (22); kannattaa komission aloitetta, jonka tavoitteena on vahvistaa yhteisötalouden valmiuksia kehittää vihreämpiä palveluja ja tuotteita; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa uusiutuvan energian osuuskuntien erityisluonnetta yhteisötaloudessa osana energiayhteisöjä ja energiajärjestelmässä, sillä ne edistävät kestävän energiatuotannon ja -kulutuksen käytäntöjä, vahvistavat yhteisöjen sitoutumista ja sosiaalista innovaatiota ja tuottavat laaja-alaista hyötyä ja koska niitä voidaan käyttää toimitusvarmuuden takaamiseksi syrjäisillä alueilla ja tietyillä saarilla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa keskeistä roolia, joka yhteisötalouden toimijoilla on hoiva-alalla, keskinäiset yhtiöt mukaan lukien, ja korostaa merkittävää kasvupotentiaalia, joka yhteisötaloudella tällä alalla on ja joka voi vastata kasvavaan hoivapalveluiden tarpeeseen ja nykyisiin haasteisiin, kuten väestön vanhenemiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan korkealaatuista hoiva-alaa asianmukaisilla toimintapolitiikoilla ja varmistamaan, että tulevalla valtiontukisääntöjen tarkistamisella varmistetaan suurempi joustavuus sosiaali- ja terveydenhoitopalveluja tarjoaville yhteisötalouden toimijoille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että on tärkeää kiinnittää enemmän huomiota sosiaalisten vaikutusten mittausmenetelmiin ja -käytäntöihin; kehottaa komissiota arvioimaan huolellisesti eurooppalaisten yhteisötalouden sidosryhmien tuella sellaisten sosiaalisten vaikutusten mittausmenetelmien kehittämistä, jotka voivat sopia erilaisille yhteisötalouden toimijoille ja houkuttaa sosiaalisia investointeja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa yhteisötalouden merkitystä sukupuolten tasa-arvon edistämisessä ja työllistymismahdollisuuksien tarjoamisessa naisille, erityisesti heikommassa asemassa oleville naisille; painottaa, että se voi tarjota ensimmäisen työllistymismahdollisuuden, joka helpottaa siirtymää epävirallisista työsuhteista virallisiin; toteaa, että naisten osuus yhteisötalouden työvoimasta on usein yli 60 prosenttia ja että erojen palkkauksessa ja johtoasemissa on ilmoitettu olevan pienempiä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita poistamaan naisilta kaikki esteet sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi; kehottaa vahvistamaan sukupuoliulottuvuutta toimintapolitiikoissa ja parantamaan rahoituksen saatavuutta yhteisötaloudessa toimiville naisille, kun otetaan huomioon, että naisten on miehiin verrattuna vaikeampaa saada rahoitusta; pyytää komissiota määrittämään yhteisötalouden selkeän roolin tulevassa eurooppalaisessa hoito- ja hoivastrategiassa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan kansallisia, rajat ylittäviä ja alueiden välisiä valmiuksien kehittämiskumppanuuksia ja tekemään virallisia sopimuksia yhteisötalouden verkostojen ja yhteisötaloutta edustavien järjestöjen kanssa; huomauttaa, että on varmistettava edellytykset yhteisötalouden toimijoiden jatkokehitykselle ja ammattimaistumiselle ja että tämä voidaan tehdä tarjoamalla neuvontapalveluja, kuten räätälöityä mentorointia ja valmennusta, valmiuksien kehittämisen rahoitusta, koulutusta, täydennys- ja uudelleenkoulutusta, yrityshautomopalveluja ja oikeudellisia palveluja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että uusilla teknologioilla ja tekoälyllä, kun ne ovat kaikkien saatavilla, voi olla keskeinen rooli työpaikkojen luomisessa ja yhteisötalouden kehittämisessä ja laajentamisessa; korostaa, että on tärkeää parantaa yhteisötalouden yrittäjien ja työntekijöiden ja etenkin heikommassa asemassa olevien työntekijöiden pääsyä digitaalisia taitoja ja kehittyneitä teknologioita koskeviin koulutusohjelmiin sekä unionin että kansallisella tasolla, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan, miten valtavirtaa edustavat yritykset ja yhteisötalouden toimijat voivat tehdä yhteistyötä tämän tavoitteen saavuttamiseksi; toteaa, että olisi kannustettava digitaalista siirtymää yhteisötaloudessa muun muassa verotuksen, julkisten hankintojen ja valtiontukien avulla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että yhteisötalous on keino ratkaista kaupunkien haasteita; kehottaa suuntaamaan rahoitusta paikallistasolle, myös kaupunkialueilla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää myönteisenä, että monilla paikallis- ja alueviranomaisilla on jo kunnianhimoisia strategioita ja toimintasuunnitelmia yhteisötalouden edistämiseksi; toteaa, että on tarpeen kehittää paikallis- ja aluetason valmiuksia ja vastata rajat ylittävien yhteisötalouden organisaatioiden erityistarpeisiin etenkin maaseutu-, saari- ja syrjäisillä alueilla; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan yhteisötaloutta koskevien alueellisten strategioiden kehittämiseen kaikilla alueilla ja jakamaan varoja paikallisesti määriteltyjen painopisteiden mukaisesti; kehottaa komissiota julkaisemaan katsauksen, jossa otetaan huomioon yhteisötalouden nykyisten oikeudellisten muotojen moninaisuus eri jäsenvaltioissa, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat keskittyä niihin valmistellessaan strategioitaan; |
| --- | --- |

32.

EU:n välineiden täyden potentiaalin hyödyntäminen yhteisötalouden menestymisen edistämiseksi

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan kohdennettua rahoitusta yhteisötalouden toimijoille ja hyödyntämään kaikilta osin unionin nykyisiä varoja yhteisötalouden edistämiseksi sekä vahvistamaan toimiaan jäsenvaltioille yhteisötalouden käyttöön saatavilla olevien varojen käyttämiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että EU:n varojen saatavuutta on helpotettava yhteisötalouden yrityksille, myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien yhteydessä, vääristämättä yritysten oikeudellista luonnetta, ja että on edistettävä niiden aktiivista osallistumista EU:n poliittisen ohjelman määrittämiseen, kuten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen luoda uusi yhtenäinen EU:n yhteisötalouden palveluväylä vuonna 2023; korostaa, että tällä aloitteella on mahdollista tukea yhteisötalouden toimijoita tarjoamalla tärkeää tietoa ja ohjausta olennaisesta unionin rahoituksesta, toimintapolitiikoista, verkostoista ja foorumeista sekä muista vastaavista aloitteista; |
| --- | --- |

35.

| 36. | panee merkille InvestEU-ohjelman tarjoamat mahdollisuudet yhteisötalouden tukemiseksi; kehottaa komissiota ja toteutuskumppaneita suunnittelemaan yhteisötalouden yritysten tarpeisiin räätälöityjä rahoitustuotteita sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunassa ja osoittamaan näille tuotteille riittävästi resursseja painottaen hankkeita, jotka koskevat samanaikaisesti digitaalista ja vihreää siirtymää; toteaa, että olisi kehitettävä luotettavat tukikelpoisuuskriteerit, jotta tuki voidaan kohdentaa nimenomaisesti yhteisötaloutta tukeville rahoituksen välittäjille, ja katsoo, että InvestEU-neuvontakeskuksen kautta olisi tarjottava neuvontapalveluja, jotta voidaan maksimoida näiden rahoituksen välittäjien mahdollisuudet hyödyntää InvestEU-ohjelmaa; kehottaa komissiota varmistamaan, että muut InvestEU-ohjelman rahoitustuotteet, kuten pk-yrityksille suunnatut tuotteet, ovat yhteisötalouden toimijoiden saatavilla ottaen huomioon, että useimmat niistä ovat mikro-organisaatioita ja pieniä ja keskisuuria organisaatioita, jotta mahdollistetaan keskeisiä aihepiirejä käsittelevän hankejatkumon kehittäminen ja parannetaan yhteisötalouden toimijoiden pitkän aikavälin taloudellista kestävyyttä sekä innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa niiden keskuudessa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee erityisesti merkille koheesiopolitiikan rahastojen, kuten Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) sekä Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston, keskeisen roolin yhteisötalouden hankkeiden rahoittamisessa; muistuttaa ESR+:n erityistavoitteista parantaa kaikkien työnhakijoiden, erityisesti nuorten, työllistymismahdollisuuksia sekä edistää itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että julkiset hankintaviranomaiset voivat käyttää ESR+:sta saatavaa rahoitusta nk. sosiaalisten lausekkeiden välittäjien toimintaan, jolla edistetään ja tuetaan sosiaalisten lausekkeiden täytäntöönpanoa paikallisesti, sekä viranomaisille annettavaan neuvontaan sellaisten tarjouseritelmien laatimiseksi, jotka mahdollistavat myös yhteisötalouden toimijoiden osallistumisen hankintamenettelyihin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | panee merkille yhteisötalouden merkittävän potentiaalin luoda korkeatasoisia työpaikkoja ja mahdollisuuksia palkalliseen harjoitteluun nuorille, mikä voi nopeuttaa heidän integroitumistaan työmarkkinoille; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään vahvistetun nuorisotakuun yhteydessä saatavilla olevia varoja yhteisötalouden edistämiseksi nuoremman sukupolven keskuudessa, koska sen avulla voidaan parantaa nuorten integroitumista työmarkkinoille; suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, joka koskee ESR+:n puitteissa vuonna 2022 käynnistettävää nuorten yrittäjyyspolitiikan akatemiaa ja jolla edistetään nuorten yrittäjyyttä, ja kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen ja laatimaan kohdennettuja aloitteita muiden yhteisötaloudessa aliedustettujen yrittäjien auttamiseksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tukee yhteiskunnallisille yrittäjille tarkoitettujen sosiaalisen innovaation kansallisten osaamiskeskusten ja Euroopan sosiaalisen innovaation osaamiskeskuksen perustamista; muistuttaa kuitenkin komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että sosiaaliseen innovaatioon osallistuvat kaikki yhteisötalouden organisaatiot, myös voittoa tavoittelemattomat sosiaalipalvelujen tarjoajat sekä yhteiskunnalliset yrittäjät; kehottaa jäsenvaltioita paneutumaan voittoa tavoittelemattomien sosiaalipalvelujen alan erityishaasteisiin, jotta ala voisi jatkaa innovaatioitaan ja samalla säilyttää avustukset ja tuet ESR+:n tai Erasmus+:n puitteissa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pitää myönteisenä kohdennetun EU:n rahoituksen käyttöä hankkeisiin, joilla pyritään kehittämään yritysten luovuttamista niiden työntekijöille ja mahdollistamaan se ja siten yritystoiminnan jatkumista muun muassa työntekijöiden osuuskuntien yritysostojen kautta (23); |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan yhteisötalouden toimijoiden rahoituksen saantia Next Generation EU -välineestä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisesti erityisesti laadukkaiden työllistymismahdollisuuksien, sosiaalisen osallisuuden ja kaikki osallistavan digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämiseksi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen seuraavan tarkistuksen yhteydessä laajentamaan asetuksen soveltamisalaa ja ottamaan asianmukaisesti huomioon yhteisötalouden toimijoiden rahoituksen saatavuuteen ja markkinoiden kehittämiseen liittyvät erityistarpeet; kehottaa komissiota ottamaan valtiontukien yhteydessä paremmin huomioon sosiaaliset näkökohdat, kuten epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden rekrytoinnin edistämisen, vammaiset henkilöt mukaan lukien, erityisesti covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen yhteydessä, ja tutkimaan erilaisia näyttöön perustuvia vaihtoehtoja yhteisötalouden toimijoiden kehittämisen tukemiseksi asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan sekä antamaan neuvoja ja ohjeita kansallisille viranomaisille yhteisötalouden toimijoiden tukemisessa valtiontuen avulla käytettävästä oikeusperustasta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | suhtautuu myönteisesti komission suunnitelmiin, joiden mukaan se harkitsee erityisten yhteisinvestointimekanismien perustamista säätiöiden ja hyväntekeväisyysjärjestöjen kanssa asunnottomuuden kaltaisia kohdennettuja ongelmia varten; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa kansallisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia hyödyntämään paremmin potentiaalia, joka liittyy yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen erityismääräyksiä koskeviin nykyisiin sääntöihin, EU:n valtiontukiasetuksen mukaisen julkisen rahoitustuen saamiseksi käyttäen etenkin kaikilta osin hyödyksi mahdollisuutta tunnustaa tapauksen mukaan taloudellista toimintaa harjoittavat yhteisötalouden toimijat yleishyödyllisiksi taloudellisiksi palveluiksi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | suhtautuu myönteisesti ajatukseen sisämarkkinaohjelman yhteydessä käynnistettävästä uudesta aloitteesta, jonka tavoitteena on tukea yhteisötalouden toimijoiden ja valtavirtaa edustavien yritysten kumppanuuksien luomista mahdollistaen yritysten väliset sosiaalisten ostojen markkinat, jotka voivat vahvistaa yhteisötaloutta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että yhteisötalouden nykyiset laatumerkit ja sertifioinnit voisivat toimia innostavana esimerkkinä jäsenvaltioille; pitää myönteisenä yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa esitettyä sitoumusta laatia tutkimus kansallisista yhteisötalouden laatumerkeistä ja sertifiointijärjestelmistä, joilla pyritään parantamaan yhteisötalouden näkyvyyttä ja mahdollistamaan hyvin toimivat sisämarkkinat, ja tulosten perusteella tutkia mahdollisuutta valmistella standardoidumpaa unionin tason järjestelmää; korostaa, että tutkimuksessa olisi hyödynnettävä aiempia havaintoja ja siihen olisi otettava mukaan yhteisötalouden sidosryhmiä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suosittaa Euroopan yhteisötalouden alueiden verkoston soveltamisalan laajentamista, jotta voidaan vahvistaa uusia alueellisia ja paikallisia kumppanuuksia ja erityisesti edistää digitaalista ja vihreää siirtymää alueilla; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota määrittämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toimivia välineitä, joilla tuetaan, seurataan ja suojellaan kansalaisjärjestöjä ja erityisesti yhteisötalouden toimijoita jäsenvaltioissa; korostaa, että muun muassa voittoa tavoittelemattomille järjestöille suunnattu kansalaisuus-, tasa-arvo-, perusoikeus- ja arvo-ohjelma, jonka määrärahat ovat 1,55 miljardia euroa, on merkittävä panos EU:n kansalaisyhteiskunnan kohtaamiin haasteisiin; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toteaa, että voittoa tavoittelemattomien järjestöjen rahoitus edellyttää usein yhteisrahoitusta ja että liian suuren omien varojen osuuden vaatiminen voi olla kohtuutonta; korostaa siksi, että yhteisrahoitusta varten edellytettävien omien varojen osuutta olisi arvioitava ja että on otettava huomioon erilaisia keinoja, jotka voitaisiin arvottaa rahallisesti, kuten vapaaehtoisaikaa tai luontoissuorituksia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on tyytyväinen siihen, että komissio on käynnistänyt tutkimuksen, jossa esitetään vertaileva analyysi EU:ssa toimiviin yhdistyksiin sovellettavista oikeudellisista järjestelmistä ja toimintaympäristöistä; pyytää komissiota esittämään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan perusteella ehdotuksen asetukseksi eurooppalaisten yhdistysten perussäännöstä niiden suositusten mukaisesti, jotka esitetään Euroopan parlamentin 17. helmikuuta 2022 antamassa päätöslauselmassa suosituksista komissiolle eurooppalaisten rajatylittävien yhdistysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen säännöistä sekä sen liitteessä olevassa I osassa; |
| --- | --- |

50.

Kohti yhteisötalouden toimintasuunnitelman tehokasta täytäntöönpanoa

| 51. | suhtautuu erittäin myönteisesti ehdotukseen neuvoston suositukseksi yhteisötalouden perusedellytyksistä, joka on määrä hyväksyä vuonna 2023; korostaa, että ehdotuksessa olisi annettava yhteisötaloudelle yhteinen unionin tason määritelmä yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa esitettyjen yhteisötalouden pääperiaatteiden ja ominaispiirteiden perusteella ja että sekä ehdotuksessa että määritelmässä olisi otettava huomioon yhteisötalouden toimijoiden moninaisuus jäsenvaltioissa; korostaa, että ehdotuksen ensisijaisena tavoitteena on oltava yhteisötalouden oikeudellisten ja poliittisten kehysten vahvistaminen erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa yhteisötalouden ekosysteemi on vähemmän kehittynyt; katsoo, että ehdotuksessa olisi tuotava selvästi esiin EU:n saataville asettamat tukivälineet ja annettava ohjeistusta erityisistä toimintapolitiikoista, kuten yhteisötalouden erilaisille toimijoille soveltuvista oikeudellisista kehyksistä, julkisista hankinnoista, valtiontuista, työllisyys-, sosiaali- ja terveyspolitiikoista, verotuksesta, koulutuksesta, osaamisesta ja ammattikoulutuksesta, sekä siitä, että meneillään olevat siirtymät on tärkeää kytkeä yhteen yhteisötaloutta edistävien toimien kanssa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa työntekijöiden osallistumisen ja demokraattisen hallintotavan merkitystä yhteisötalouden tavoitteiden saavuttamisessa ja toteaa, että ne ovat yhteisötalouden toimintaohjelmassa tunnustettuja periaatteita; korostaa, että yhteisötaloudessa kaikilla työntekijöillä on oltava ihmisarvoiset ja mieluiten työehtosopimuksiin perustuvat työolot ja -ehdot sekä urakehitysnäkymät; painottaa tässä yhteydessä, että yhteisötalouden toimijoiden on kunnioitettava ammattiyhdistysoikeuksia, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja keskitettyä sopimista; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaiken yhteisötalouden toimijoille tarkoitetun EU:n taloudellisen tuen edellytyksenä olisi oltava sovellettavien lakisääteisten ja/tai työehtosopimuksiin perustuvien työolojen ja -ehtojen ja/tai työnantajan velvoitteiden noudattaminen; painottaa, että yhteisötalouden toimijoilla on hyvät lähtökohdat edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja keskitettyä sopimista, koska niiden toimintamalli perustuu työntekijöiden osallistumiseen; korostaa tämän vuoksi, että yhteisötaloudessa on kehitettävä lisää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, sekä kansallisella että EU:n tasolla, ja keskitettyä sopimista; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa edistämään yhteisötaloutta kansainvälisesti ja parantamaan alan näkyvyyttä unionin politiikkojen ulkoisessa ulottuvuudessa muun muassa tunnustamalla sen erityisluonne tulevissa assosiaatiosopimuksissa ja sisällyttämällä se niihin, tiedottamalla yhteisötaloudesta ja antamalla sitä koskevaa koulutusta EU:n edustustojen henkilöstölle sekä arvioimalla, miten näillä toimilla voidaan edistää yhteisötalouden kehittämistä kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pitää valitettavana, että parlamentin komissiolle osoittamat aiemmat kehotukset antaa keskinäisille yhtiöille, yhdistyksille ja säätiöille mahdollisuus toimia Euroopassa ja rajatylittävästi eivät johtaneet lainsäädännöllisiin muutoksiin, mikä heikensi Euroopan sosiaalista mallia ja haittasi sisämarkkinoiden toteuttamista; toistaa kehotuksensa, että otetaan käyttöön voittoa tavoittelemattomia järjestöjä koskevat yhteiset vähimmäisvaatimukset kaikkialla EU:ssa ja vahvistetaan eurooppalaisten yhdistysten perussääntö, ja kehottaa komissiota kertomaan julkisesti, miksei parlamentin pyyntöjen johdosta ole ryhdytty toimiin; ehdottaa yhteisötalouden toimintasuunnitelman tarjoaman tilaisuuden sekä suurimman osan jäsenvaltioita käsittävän Luxemburgin julistuksen seurantakomitean toiminnan johdosta, että tutkitaan mahdollisuuksia käyttää tiiviimpää yhteistyötä välineenä, jolla voidaan purkaa edellä mainitut vuosikymmeniä vallinneet pattitilanteet; |
| --- | --- |

54.

| 55. | toteaa, että yhteisötaloussektorin koko potentiaali sosioekonomisten haasteiden ratkaisemisessa edellyttää, että viranomaiset ja yhteisötalouden toimijat määrittävät selkeästi sosiaaliset painopisteet; korostaa, että yhteisötalouden hankkeet edellyttävät usein tiivistä kumppanuutta julkisyhteisöjen kanssa; kehottaa tämän vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään EU:n tason makrotalouden ohjausjärjestelmän puitteissa sosiaalisten investointien uuden strategian, jossa sosiaaliset painopisteet määritellään selkeästi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti ja joka voi tarjota kehyksen viranomaisten ja yhteisötalouden toimijoiden väliselle yhteistyölle; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota käyttämään yhteisötalouden kehittymisen seurantaan Euroopassa maaraportteja ja talouspolitiikan ohjausjakson maakohtaisia suosituksia ja laatimaan kunnianhimoisempia aloitteita ja mahdollisuuksien mukaan ehdottamaan oikeudellisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota valvomaan, että jäsenvaltiot toteuttavat jatkotoimia kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa tehtyjen yhteisötaloutta koskevien sitoumusten johdosta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | panee tyytyväisenä merkille ilmoituksen siitä, että laaditaan uusi tutkimus, jossa kerätään yhteisötaloutta koskevia laadullisia ja määrällisiä tietoja kaikista jäsenvaltioista; kehottaa kattamaan tutkimuksessa yhteisötalouden erityyppiset toimijat ja keräämään eriytettyä tietoa työntekijöistä; toteaa, että yhteisötalouden laajuudesta ja vaikutuksista tarvitaan yksityiskohtaisia, standardoituja, vertailukelpoisia ja luotettavia tietoja, jotta voidaan helpottaa näyttöön perustuvia poliittisia päätöksiä, varmistaa yhteisötalouden tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava kehitys ja edistää EU:n taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista; kehottaa komissiota päivittämään osana tätä työtä vuonna 2012 tehtyä tutkimusta keskinäisistä yhtiöistä unionissa, jotta voidaan määrittää mahdollisuudet ja esteet niiden kehittämiselle, erityisesti terveydenhoidossa ja vakuutusalalla; kehottaa komissiota ja kansallisia tilastoviranomaisia tekemään yhteistyötä Eurostatin kanssa standardisoitujen tietojen keräämistä, säännöllistä päivittämistä ja analysointia varten; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pitää myönteisenä komission työtä, joka liittyy yhteisö- ja läheisyystalouden teollisten ekosysteemien siirtymään; panee kuitenkin merkille, että tarvitaan lisää tietoa siitä, miten se toimii vuorovaikutuksessa muiden alueellisten ja paikallisten aloitteiden kanssa, ja että pystytään varmistamaan tehokas täytäntöönpano käytännössä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa jäsenvaltioita nimeämään yhteisötalouden koordinaattorit ja perustamaan paikallisia yhteisötalouden yhteyspisteitä tiedottamisen parantamiseksi ja tuen ja rahoituksen, myös EU:n rahoituksen, saannin helpottamiseksi; kehottaa komissiota perustamaan EU:n yhteisen verkkofoorumin parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten sekä yhteisötalouden verkostojen välillä; korostaa, että alustaa on hallinnoitava yhteistyössä eurooppalaisten yhteisötalouden verkostojen ja yhteisötaloutta ja yhteiskunnallisia yrityksiä käsittelevän komission asiantuntijaryhmän (GECES) kanssa; katsoo, että on varmistettava tiivis yhteistyö kansallisten koordinaattoreiden, paikallisten yhteyspisteiden, EU:n verkkofoorumin ja EU:n yhteisötalouden palveluväylän kesken, jotta voidaan maksimoida tietojen vaihtaminen ja synergiat sekä yhteisötalouden toimijoille tarjoutuvien mahdollisuuksien näkyvyys ja välttää mahdollista työn päällekkäisyyttä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota lisäämään yhteistyötä GECESin kanssa ja perustamaan yhteisötalouden toimintasuunnitelman täytäntöönpanotyöryhmän, johon kuuluu GECESin lisäksi kansallisia koordinaattoreita ja joka on vastuussa säännöllisestä raportoinnista parlamentille, neuvostolle ja asiaankuuluville sidosryhmille, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, ja ilmoittamaan sen kokoonpanon ja toiminta-aikataulun; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65.

(2)  EUVL C 116, 31.3.2021, s. 162.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0044.

(4)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 53.

(5)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 122.

(6)  EUVL C 465, 17.11.2021, s. 110.

(7)  EUVL C 345, 16.10.2020, s. 2.

(8)  EUVL C 425, 20.10.2021, s. 2.

(9)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 145.

(10)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 224.

(11)  EUVL C 75, 26.2.2016, s. 34.

(12)  EUVL C 75, 26.2.2016, s. 11.

(13)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 111.

(14)  EUVL C 419, 16.12.2015, s. 42.

(15)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(16)  EYVL C 99, 13.4.1987, s. 205.

(17)  OECD / Euroopan unioni, ”Policy brief on making the most of the Social Economy’s contribution to the Circular Economy”, 2022.

(18)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19)  Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, Hayday, M., Varga, E., ”A recipe book for social finance a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2017.

(20)  Muun muassa sen Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta 16. joulukuuta 2020 antama päätöslauselma (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 2) ja sen 24. kesäkuuta 2021 antama päätöslauselma Euroopan unionin sääntelyn tilasta sekä toissijaisuudesta ja suhteellisuudesta – mietintö paremmasta lainsäädännöstä vuosina 2017, 2018 ja 2019 (EUVL C 81, 18.2.2022, s. 74).

(21)  Eurofound, ”Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2019.

(22)  OECD / Euroopan komissio, ”Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy”, OECD Local Economic and Employment Development (LEED) Papers, No. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23)  Esimerkiksi Interreg-aloitteesta rahoitettu Inbets-hanke (”Innovative Business Transfer Models for Small and Medium-Sized Enterprises in the Baltic Sea Region”), Euroopan sosiaalirahaston ja työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan ohjelman (EaSI) rahoituksen käyttö, Euroopan parlamentin tukemat pilottihankkeet, ”Transfer to coops” ja ”Saving jobs”.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/184 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/184

---

P9_TA(2022)0289

Intersektionaalinen syrjintä EU:ssa: afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevien naisten sosioekonominen tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 intersektionaalisesta syrjinnästä Euroopan unionissa: afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevien naisten sosioekonominen tilanne (2021/2243(INI))

(2023/C 47/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, 153 artiklan 1 kohdan ja 208 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, 153 artiklan 1 kohdan ja 208 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 5, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 5,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 1995 annetun Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman ja niitä koskevien tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 1995 annetun Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman ja niitä koskevien tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 26 artiklan sekä vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 26 artiklan sekä vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas EU:n toimintasuunnitelma (GAP III) – Kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa 2021–2025” (JOIN(2020)0017) ja siihen liittyvän yhteisen valmisteluasiakirjan ”Objectives and indicators to frame the implementation of Gender Action Plan III (2021-25)” (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas EU:n toimintasuunnitelma (GAP III) – Kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa 2021–2025” (JOIN(2020)0017) ja siihen liittyvän yhteisen valmisteluasiakirjan ”Objectives and indicators to frame the implementation of Gender Action Plan III (2021-25)” (SWD(2020)0284),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (COM(2020)0620),

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698),

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (1), jäljempänä ”rotusyrjintädirektiivi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (1), jäljempänä ”rotusyrjintädirektiivi”,

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2), jäljempänä ”työsyrjintädirektiivi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2), jäljempänä ”työsyrjintädirektiivi”,

| — | ottaa huomioon Méxicossa 29.–31. maaliskuuta 2021 ja Pariisissa 30. kesäkuuta – 2. heinäkuuta 2021 järjestetyn Generation Equality Forum -tapahtuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Méxicossa 29.–31. maaliskuuta 2021 ja Pariisissa 30. kesäkuuta – 2. heinäkuuta 2021 järjestetyn Generation Equality Forum -tapahtuman,

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (3),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (4),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (5),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman romanien kansallisten integrointistrategioiden täytäntöönpanosta: romanitaustaisiin henkilöihin kohdistuvien kielteisten asenteiden torjunta Euroopassa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman romanien kansallisten integrointistrategioiden täytäntöönpanosta: romanitaustaisiin henkilöihin kohdistuvien kielteisten asenteiden torjunta Euroopassa (6),

| — | ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman afrikkalaistaustaisten henkilöiden perusoikeuksista Euroopassa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman afrikkalaistaustaisten henkilöiden perusoikeuksista Euroopassa (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) raportin ”Intersecting inequalities: Gender Equality Index 2019”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) raportin ”Intersecting inequalities: Gender Equality Index 2019”,

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2021 päivätyn EuroCentralAsian Lesbian* Communityn (EL*C) raportin ”Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2021 päivätyn EuroCentralAsian Lesbian* Communityn (EL*C) raportin ”Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic”,

| — | ottaa huomioon 1. lokakuuta 2021 päivätyn EL*C:n raportin ”Lesbophobia: an intersectional form of violence”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. lokakuuta 2021 päivätyn EL*C:n raportin ”Lesbophobia: an intersectional form of violence”,

| — | ottaa huomioon 14. toukokuuta 2020 päivätyn Euroopan unionin perusoikeusviraston raportin ”A long way to go for LGBTI equality”, jäljempänä ”perusoikeusviraston toinen hlbti-kyselytutkimus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. toukokuuta 2020 päivätyn Euroopan unionin perusoikeusviraston raportin ”A long way to go for LGBTI equality”, jäljempänä ”perusoikeusviraston toinen hlbti-kyselytutkimus”,

| — | ottaa huomioon 7. helmikuuta 2022 päivätyn EL*C:n raportin ”A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. helmikuuta 2022 päivätyn EL*C:n raportin ”A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians”,

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2020 päivätyn Euroopan rasisminvastaisen verkoston (ENAR) raportin ”Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2020 päivätyn Euroopan rasisminvastaisen verkoston (ENAR) raportin ”Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward”,

| — | ottaa huomioon komission antamat rotuun tai etniseen alkuperään perustuvien yhdenvertaisuustietojen keräämistä ja käyttöä koskevat ohjeet (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission antamat rotuun tai etniseen alkuperään perustuvien yhdenvertaisuustietojen keräämistä ja käyttöä koskevat ohjeet (8),

| — | ottaa huomioon Equinetin (kansallisten tasa-arvoelinten eurooppalainen verkosto) raportin ”Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Equinetin (kansallisten tasa-arvoelinten eurooppalainen verkosto) raportin ”Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies” (9),

| — | ottaa huomioon julkaisun ”European Handbook on Equality Data” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkaisun ”European Handbook on Equality Data” (10),

| — | ottaa huomioon komission maaliskuussa 2022 laatimat rasismin ja rotusyrjinnän vastaisia kansallisia toimintasuunnitelmia koskevat yhteiset ohjaavat periaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission maaliskuussa 2022 laatimat rasismin ja rotusyrjinnän vastaisia kansallisia toimintasuunnitelmia koskevat yhteiset ohjaavat periaatteet,

| — | ottaa huomioon ENAR:n varjoraportin ”Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013-2017” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ENAR:n varjoraportin ”Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013-2017” (11),

| — | ottaa huomioon YK:n julistaman afrikkalaisen syntyperän vuosikymmenen 2015–2024, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n julistaman afrikkalaisen syntyperän vuosikymmenen 2015–2024,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2019 päivätyn perusoikeusviraston raportin ”Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2019 päivätyn perusoikeusviraston raportin ”Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States” (12),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2019 päivätyn perusoikeusviraston raportin ”Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2019 päivätyn perusoikeusviraston raportin ”Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU” (13),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2000 julkaistun Center for Intersectional Justicen tietokoosteen ”Intersectionality at a Glance in Europe” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2000 julkaistun Center for Intersectional Justicen tietokoosteen ”Intersectionality at a Glance in Europe” (14),

| — | ottaa huomioon vuonna 2021 julkaistun YK:n tasa-arvojärjestön (UN Women) ja YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien kumppanuusrahaston resurssiaineiston ”Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2021 julkaistun YK:n tasa-arvojärjestön (UN Women) ja YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien kumppanuusrahaston resurssiaineiston ”Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind” (15),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0190/2022),

| A. | toteaa, että monet naiset kohtaavat intersektionaalista eriarvoisuutta ja syrjintää EU:ssa; toteaa, että intersektionaalisella syrjinnällä tarkoitetaan tilannetta, jossa eri syyt vaikuttavat ja toimivat toistensa kanssa vuorovaikutuksessa samaan aikaan siten, että niitä ei voida erottaa toisistaan ja ne saavat aikaan tietynlaista syrjintää; toteaa, että tällainen syy on esimerkiksi sukupuoli yhdistettynä muihin syrjintäperusteisiin, kuten rotu, ihonväri, etninen tai sosioekonominen asema, ikä, seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti ja sukupuolen ilmaisu, sukupuolitetut kehon piirteet, geneettiset ominaisuudet, uskonto tai vakaumus, kansalaisuus, oleskeluoikeus, maahanmuuttajatausta tai vammaisuus; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että monet naiset kohtaavat intersektionaalista eriarvoisuutta ja syrjintää EU:ssa; toteaa, että intersektionaalisella syrjinnällä tarkoitetaan tilannetta, jossa eri syyt vaikuttavat ja toimivat toistensa kanssa vuorovaikutuksessa samaan aikaan siten, että niitä ei voida erottaa toisistaan ja ne saavat aikaan tietynlaista syrjintää; toteaa, että tällainen syy on esimerkiksi sukupuoli yhdistettynä muihin syrjintäperusteisiin, kuten rotu, ihonväri, etninen tai sosioekonominen asema, ikä, seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti ja sukupuolen ilmaisu, sukupuolitetut kehon piirteet, geneettiset ominaisuudet, uskonto tai vakaumus, kansalaisuus, oleskeluoikeus, maahanmuuttajatausta tai vammaisuus;

| B. | toteaa, että intersektionaalinen syrjintä poikkeaa moninkertaisesta syrjinnästä, jota ilmenee silloin, kun kukin syrjinnän muoto voidaan näyttää toteen ja sitä voidaan käsitellä erikseen; toteaa, että intersektionaalisessa syrjinnässä syrjintäperusteet risteävät, mikä tuottaa ainutlaatuisen syrjinnän muodon; huomauttaa, että intersektionaalisuus mahdollistaa näkökulman, jossa otetaan huomioon risteävät perusteet asettamatta mitään perustetta toisen edelle; toteaa, että intersektionaalisessa lähestymistavassa otetaan huomioon ihmisten kokemusten ja identiteettien moniulotteisuus ja tarkastellaan asiaa alhaalta ylöspäin; huomauttaa, että intersektionaalisen lähestymistavan käyttö analyyseissa ja politiikoissa edellyttää erilaista pohdintaa identiteetistä, tasa-arvosta ja valtasuhteiden epätasapainosta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että intersektionaalinen syrjintä poikkeaa moninkertaisesta syrjinnästä, jota ilmenee silloin, kun kukin syrjinnän muoto voidaan näyttää toteen ja sitä voidaan käsitellä erikseen; toteaa, että intersektionaalisessa syrjinnässä syrjintäperusteet risteävät, mikä tuottaa ainutlaatuisen syrjinnän muodon; huomauttaa, että intersektionaalisuus mahdollistaa näkökulman, jossa otetaan huomioon risteävät perusteet asettamatta mitään perustetta toisen edelle; toteaa, että intersektionaalisessa lähestymistavassa otetaan huomioon ihmisten kokemusten ja identiteettien moniulotteisuus ja tarkastellaan asiaa alhaalta ylöspäin; huomauttaa, että intersektionaalisen lähestymistavan käyttö analyyseissa ja politiikoissa edellyttää erilaista pohdintaa identiteetistä, tasa-arvosta ja valtasuhteiden epätasapainosta;

| C. | toteaa, että intersektionaalisen analyysin avulla voidaan käsitellä ja ymmärtää sosiaalista eriarvoisuutta, syrjäytymistä ja syrjintää kokonaisvaltaisesta, systeemisestä ja rakenteellisesta näkökulmasta ja näin päästä eroon yksiakselisesta tulokulmasta syrjintään; toteaa, ettei EU:n toimissa ole tähän mennessä ollut intersektionaalista lähestymistapaa; huomauttaa, että niissä on keskitytty ainoastaan syrjinnän yksilöllisiin ulottuvuuksiin, jolloin vähätellään sen institutionaalisia, rakenteellisia ja historiallisia ulottuvuuksia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että intersektionaalisen analyysin avulla voidaan käsitellä ja ymmärtää sosiaalista eriarvoisuutta, syrjäytymistä ja syrjintää kokonaisvaltaisesta, systeemisestä ja rakenteellisesta näkökulmasta ja näin päästä eroon yksiakselisesta tulokulmasta syrjintään; toteaa, ettei EU:n toimissa ole tähän mennessä ollut intersektionaalista lähestymistapaa; huomauttaa, että niissä on keskitytty ainoastaan syrjinnän yksilöllisiin ulottuvuuksiin, jolloin vähätellään sen institutionaalisia, rakenteellisia ja historiallisia ulottuvuuksia;

| D. | toteaa, että rasismin vaikutus ja rodullistamisprosessi sivuutetaan usein, vaikka kyseessä on merkittävä ilmiö, joka estää saavuttamasta tasa-arvoa Euroopassa; katsoo, että intersektionaalisia politiikkatoimia ei voida toteuttaa ottamatta keskiöön rodullistettuja ihmisiä syrjinnän risteämissä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että rasismin vaikutus ja rodullistamisprosessi sivuutetaan usein, vaikka kyseessä on merkittävä ilmiö, joka estää saavuttamasta tasa-arvoa Euroopassa; katsoo, että intersektionaalisia politiikkatoimia ei voida toteuttaa ottamatta keskiöön rodullistettuja ihmisiä syrjinnän risteämissä;

| E. | toteaa, ettei sukupuolten tasa-arvoa voida saavuttaa, ellei ensin kitketä pois kaikenlaista tahallista ja tahatonta syrjintää sen yksilöllisissä, rakenteellisissa, institutionaalisissa ja historiallisissa muodoissa; huomauttaa, että intersektionaalisen lähestymistavan kautta pyritään tarkastelemaan rasismin/kolonialismin, taloudellisen eriarvoisuuden ja patriarkaatin välisiä risteämiä; katsoo, että perinteisellä syrjinnän vastaisella lainsäädännöllä ei onnistuta torjumaan kaikkia syrjinnän muotoja eikä niiden kielteisiä yhteisvaikutuksia asianomaisiin naisiin ja että kaikkien jäsenvaltioiden kansallinen lainsäädäntö ei erikseen kata moninkertaista eikä intersektionaalista syrjintää (16); |
| --- | --- |

E.

toteaa, ettei sukupuolten tasa-arvoa voida saavuttaa, ellei ensin kitketä pois kaikenlaista tahallista ja tahatonta syrjintää sen yksilöllisissä, rakenteellisissa, institutionaalisissa ja historiallisissa muodoissa; huomauttaa, että intersektionaalisen lähestymistavan kautta pyritään tarkastelemaan rasismin/kolonialismin, taloudellisen eriarvoisuuden ja patriarkaatin välisiä risteämiä; katsoo, että perinteisellä syrjinnän vastaisella lainsäädännöllä ei onnistuta torjumaan kaikkia syrjinnän muotoja eikä niiden kielteisiä yhteisvaikutuksia asianomaisiin naisiin ja että kaikkien jäsenvaltioiden kansallinen lainsäädäntö ei erikseen kata moninkertaista eikä intersektionaalista syrjintää (16);

| F. | toteaa, etteivät naiset ole yhtenäinen ryhmä ja että on olennaisen tärkeää ymmärtää heidän moninaisuuttaan, jotta voidaan varmistaa, ettei päätöksenteossa enää suoraan tai välillisesti syrjitä tiettyjä naisten ryhmiä, kuten sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevia afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevia naisia sekä romaninaisia, tai tehdä heistä näkymättömiä; huomauttaa, että naiset, etenkin vammaiset naiset, maahanmuuttajanaiset ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, mustat naiset, värilliset naiset, romaninaiset, ikääntyneet naiset, vähemmän koulutetut naiset, terveysongelmista kärsivät naiset sekä hlbti+-naiset, joutuvat useammin kohtaamaan syrjinnän moninkertaisia ja risteäviä muotoja; |
| --- | --- |

F.

toteaa, etteivät naiset ole yhtenäinen ryhmä ja että on olennaisen tärkeää ymmärtää heidän moninaisuuttaan, jotta voidaan varmistaa, ettei päätöksenteossa enää suoraan tai välillisesti syrjitä tiettyjä naisten ryhmiä, kuten sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevia afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevia naisia sekä romaninaisia, tai tehdä heistä näkymättömiä; huomauttaa, että naiset, etenkin vammaiset naiset, maahanmuuttajanaiset ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, mustat naiset, värilliset naiset, romaninaiset, ikääntyneet naiset, vähemmän koulutetut naiset, terveysongelmista kärsivät naiset sekä hlbti+-naiset, joutuvat useammin kohtaamaan syrjinnän moninkertaisia ja risteäviä muotoja;

| G. | huomauttaa, että keskeisenä haasteena intersektionaalisuuden käytännön soveltamisessa ja syrjinnän risteävien muotojen käsittelyssä on intersektionaalisten yhdenvertaisuustietojen puuttuminen; ottaa huomioon, että asiaan liittyvien tietojen vähyys johtaa vakaviin puutteisiin ja estää EU:ta ja jäsenvaltioita seuraamasta aktiivisesti eriarvoisuuden tilannetta sekä puuttumasta intersektionaalisen syrjinnän laajuuteen Euroopassa ja analysoimasta sitä, mukaan lukien vähemmistöryhmien ja marginalisoitujen ryhmien tilanne; ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot eivät tällä hetkellä kerää tällaisia tietoja, jolloin tietyt ihmisryhmät jäävät päätöksenteossa näkymättömiksi; toteaa, että tällaisten, erityisesti rotua, etnisyyttä ja vammaisuutta koskevien tietojen keruu olisi toteutettava vapaaehtoisesti ja anonyymisti tietosuojavaatimusten mukaisesti sekä Istanbulin yleissopimusta noudattaen; |
| --- | --- |

G.

huomauttaa, että keskeisenä haasteena intersektionaalisuuden käytännön soveltamisessa ja syrjinnän risteävien muotojen käsittelyssä on intersektionaalisten yhdenvertaisuustietojen puuttuminen; ottaa huomioon, että asiaan liittyvien tietojen vähyys johtaa vakaviin puutteisiin ja estää EU:ta ja jäsenvaltioita seuraamasta aktiivisesti eriarvoisuuden tilannetta sekä puuttumasta intersektionaalisen syrjinnän laajuuteen Euroopassa ja analysoimasta sitä, mukaan lukien vähemmistöryhmien ja marginalisoitujen ryhmien tilanne; ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot eivät tällä hetkellä kerää tällaisia tietoja, jolloin tietyt ihmisryhmät jäävät päätöksenteossa näkymättömiksi; toteaa, että tällaisten, erityisesti rotua, etnisyyttä ja vammaisuutta koskevien tietojen keruu olisi toteutettava vapaaehtoisesti ja anonyymisti tietosuojavaatimusten mukaisesti sekä Istanbulin yleissopimusta noudattaen;

| H. | toteaa, että intersektionaalisen politiikan käyttöönotto tarkoittaa, että tehdään toimintapolitiikan ja lainsäädännön perusteellisia vaikutustenarviointeja, poistetaan toimenpiteitä, jotka ovat haitallisia marginalisoiduille ryhmille syrjinnän risteämissä, ja turvataan eriarvoisuutta kokevien ihmisten merkityksellinen osallistuminen heidän kaikessa moninaisuudessaan politiikkojen ja toimenpiteiden suunnitteluun, hyväksymiseen ja täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että intersektionaalisen politiikan käyttöönotto tarkoittaa, että tehdään toimintapolitiikan ja lainsäädännön perusteellisia vaikutustenarviointeja, poistetaan toimenpiteitä, jotka ovat haitallisia marginalisoiduille ryhmille syrjinnän risteämissä, ja turvataan eriarvoisuutta kokevien ihmisten merkityksellinen osallistuminen heidän kaikessa moninaisuudessaan politiikkojen ja toimenpiteiden suunnitteluun, hyväksymiseen ja täytäntöönpanoon;

| I. | toteaa, että syrjinnän risteäviä muotoja kohtaavilla naisilla on monia esteitä pääsyssä virallisille työmarkkinoille, jolloin he ovat alttiita syrjinnälle, köyhyydelle, taloudelliselle hyväksikäytölle, sosiaaliselle syrjäytymiselle ja sukupuolistuneelle väkivallalle, mukaan lukien seksuaalinen häirintä ja kaltoinkohtelu; ottaa huomioon, että EU:ssa 91 prosenttia mustista naisista on ylikoulutettuja työhönsä, kun valkoisten naisten kohdalla vastaava luku on 48 prosenttia, ja he joutuvat jatkuvasti kohtaamaan syrjintää ja mikroaggressioita, joten työuupumus on yleistä; ottaa huomioon, että ulkomailla hankittujen tutkintojen tunnustaminen voi edelleen olla merkittävä haaste; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että syrjinnän risteäviä muotoja kohtaavilla naisilla on monia esteitä pääsyssä virallisille työmarkkinoille, jolloin he ovat alttiita syrjinnälle, köyhyydelle, taloudelliselle hyväksikäytölle, sosiaaliselle syrjäytymiselle ja sukupuolistuneelle väkivallalle, mukaan lukien seksuaalinen häirintä ja kaltoinkohtelu; ottaa huomioon, että EU:ssa 91 prosenttia mustista naisista on ylikoulutettuja työhönsä, kun valkoisten naisten kohdalla vastaava luku on 48 prosenttia, ja he joutuvat jatkuvasti kohtaamaan syrjintää ja mikroaggressioita, joten työuupumus on yleistä; ottaa huomioon, että ulkomailla hankittujen tutkintojen tunnustaminen voi edelleen olla merkittävä haaste;

| J. | toteaa, että lähes kolme neljäsosaa (72 prosenttia) kaikista ihmiskaupan uhreista EU:ssa ja 92 prosenttia seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan uhreista on naisia ja tyttöjä; huomauttaa, että epävarmassa tilanteessa olevat naiset, jotka elävät huonoissa asuinoloissa, ovat syrjäytyneet yhteiskunnasta ja kokevat syrjintää, ovat vieläkin haavoittuvampia; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että lähes kolme neljäsosaa (72 prosenttia) kaikista ihmiskaupan uhreista EU:ssa ja 92 prosenttia seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan ihmiskaupan uhreista on naisia ja tyttöjä; huomauttaa, että epävarmassa tilanteessa olevat naiset, jotka elävät huonoissa asuinoloissa, ovat syrjäytyneet yhteiskunnasta ja kokevat syrjintää, ovat vieläkin haavoittuvampia;

| K. | toteaa, että työelämässä naiset ovat edelleen yliedustettuina epävarmoilla ja matalapalkkaisilla aloilla, mikä voi johtaa siihen, että he kohtaavat syrjintää, seksuaalista häirintää ja kaltoinkohtelua; ottaa huomioon, että työmarkkinoille pääsyn ja siellä pysymisen esteitä pahentaa usein sukupuolen risteäminen muiden tekijöiden, kuten rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai seksuaalisen suuntautumisen, kanssa ja että tästä on merkittäviä haitallisia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia jäsenvaltioissa; toteaa, että näiden esteiden vuoksi rodullistettuja naisia työskentelee pääasiassa ammateissa, joissa on suurempi riski sairastua ammattitauteihin; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että työelämässä naiset ovat edelleen yliedustettuina epävarmoilla ja matalapalkkaisilla aloilla, mikä voi johtaa siihen, että he kohtaavat syrjintää, seksuaalista häirintää ja kaltoinkohtelua; ottaa huomioon, että työmarkkinoille pääsyn ja siellä pysymisen esteitä pahentaa usein sukupuolen risteäminen muiden tekijöiden, kuten rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai seksuaalisen suuntautumisen, kanssa ja että tästä on merkittäviä haitallisia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia jäsenvaltioissa; toteaa, että näiden esteiden vuoksi rodullistettuja naisia työskentelee pääasiassa ammateissa, joissa on suurempi riski sairastua ammattitauteihin;

| L. | ottaa huomioon, että maahanmuuttajanaiset ovat rasismin ja muukalaisvihan uhreja kaikkialla EU:ssa; toteaa, että tämä lisää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä ja vaikeuttaa siten resurssien ja perusluonteisten sosiaalipalvelujen, kuten terveydenhuollon, asunnon ja sosiaaliturvan, saatavuutta, pääsyä työmarkkinoille ja koulutukseen sekä mahdollisuuksia uralla etenemiseen; huomauttaa, että lähes joka kolmas EU:n ulkopuolella syntynyt nainen on EU:ssa epävarmassa työsuhteessa ja 18 prosenttia maahanmuuttajanaisista elää köyhyysvaarassa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että maahanmuuttajanaiset ovat rasismin ja muukalaisvihan uhreja kaikkialla EU:ssa; toteaa, että tämä lisää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä ja vaikeuttaa siten resurssien ja perusluonteisten sosiaalipalvelujen, kuten terveydenhuollon, asunnon ja sosiaaliturvan, saatavuutta, pääsyä työmarkkinoille ja koulutukseen sekä mahdollisuuksia uralla etenemiseen; huomauttaa, että lähes joka kolmas EU:n ulkopuolella syntynyt nainen on EU:ssa epävarmassa työsuhteessa ja 18 prosenttia maahanmuuttajanaisista elää köyhyysvaarassa;

| M. | toteaa, että kaikkein marginalisoiduimpiin ryhmiin kuuluvat naiset ovat enemmistönä pienipalkkaisimmissa työtehtävissä hoivapalveluissa, he tekevät kaikkein raskainta, epäsuoraa hoivatyötä tai kotitaloustyötä ja he joutuvat usein kokemaan sukupuolen mukaista segregaatiota, rasismia, huonoja työoloja huonolla palkalla sekä väkivaltaa ja häirintää työssä (17); toteaa, että kotitaloustyötä tekevien siirtotyöläisten eli pääasiassa rodullistettujen naisten ja erityisesti nuorten työntekijöiden epävarma tilanne on näkyvä esimerkki rotuun, sukupuoleen, sosioekonomiseen asemaan ja kansalaisuuteen liittyvästä intersektionaalisuudesta; huomauttaa, että useimmissa EU-maissa pitkäaikaisia oleskelu- ja työlupia saa usein vain korkeaa ammattitaitoa vaativiin ja hyvin palkattuihin työpaikkoihin, jolloin keskitason ja alhaisen osaamistason työntekijöiden osaksi jäävät hyväksikäyttö ja epävarmat työsuhteet aliarvostetuilla aloilla; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että kaikkein marginalisoiduimpiin ryhmiin kuuluvat naiset ovat enemmistönä pienipalkkaisimmissa työtehtävissä hoivapalveluissa, he tekevät kaikkein raskainta, epäsuoraa hoivatyötä tai kotitaloustyötä ja he joutuvat usein kokemaan sukupuolen mukaista segregaatiota, rasismia, huonoja työoloja huonolla palkalla sekä väkivaltaa ja häirintää työssä (17); toteaa, että kotitaloustyötä tekevien siirtotyöläisten eli pääasiassa rodullistettujen naisten ja erityisesti nuorten työntekijöiden epävarma tilanne on näkyvä esimerkki rotuun, sukupuoleen, sosioekonomiseen asemaan ja kansalaisuuteen liittyvästä intersektionaalisuudesta; huomauttaa, että useimmissa EU-maissa pitkäaikaisia oleskelu- ja työlupia saa usein vain korkeaa ammattitaitoa vaativiin ja hyvin palkattuihin työpaikkoihin, jolloin keskitason ja alhaisen osaamistason työntekijöiden osaksi jäävät hyväksikäyttö ja epävarmat työsuhteet aliarvostetuilla aloilla;

| N. | toteaa, että EU:ssa vain 20 prosenttia vammaisista naisista on kokoaikatyössä ja heillä on huomattavasti pienemmät tulot (18); toteaa, että arviolta 22 prosenttiin kohdistuu köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riski; ottaa huomioon, että vammaiset naiset kohtaavat huomattavia esteitä koulutuksessa, sillä 13 prosentilla vammaisista naisista EU:ssa on korkeakoulututkinto verrattuna 29 prosenttiin muista naisista; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että EU:ssa vain 20 prosenttia vammaisista naisista on kokoaikatyössä ja heillä on huomattavasti pienemmät tulot (18); toteaa, että arviolta 22 prosenttiin kohdistuu köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riski; ottaa huomioon, että vammaiset naiset kohtaavat huomattavia esteitä koulutuksessa, sillä 13 prosentilla vammaisista naisista EU:ssa on korkeakoulututkinto verrattuna 29 prosenttiin muista naisista;

| O. | toteaa, että perusoikeusviraston toisen hlbti-kyselytutkimuksen vastaajat kertovat useassa yhteydessä tulleensa syrjityiksi monista syistä, sillä heistä 40 prosenttia oli kokenut syrjintää myös siksi, että he kuuluvat etniseen vähemmistöön tai ovat maahanmuuttajataustaisia, 15 prosenttia ihonvärinsä takia, 36 prosenttia vammaisuuden perusteella ja 28 prosenttia uskonnon vuoksi; toteaa, että afrofobia, islamofobia, romanivastaisuus ja antisemitismi ovat EU:ssa yleisiä rasismin muotoja ja niitä lietsotaan usein populistisilla ja oikeistolaisilla diskursseilla; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että perusoikeusviraston toisen hlbti-kyselytutkimuksen vastaajat kertovat useassa yhteydessä tulleensa syrjityiksi monista syistä, sillä heistä 40 prosenttia oli kokenut syrjintää myös siksi, että he kuuluvat etniseen vähemmistöön tai ovat maahanmuuttajataustaisia, 15 prosenttia ihonvärinsä takia, 36 prosenttia vammaisuuden perusteella ja 28 prosenttia uskonnon vuoksi; toteaa, että afrofobia, islamofobia, romanivastaisuus ja antisemitismi ovat EU:ssa yleisiä rasismin muotoja ja niitä lietsotaan usein populistisilla ja oikeistolaisilla diskursseilla;

| P. | katsoo, että lesbofobia on ymmärrettävä homofobian ja naisvihan risteämässä olevaksi väkivallaksi, joten se on väkivallan tyyppi, jolla on omat juuret, kaavat, muodot ja seuraukset, jotka muodostuvat tässä intersektionaalisessa kokemuksessa; ottaa huomioon, että joka kuudes lesbo- tai biseksuaalinainen (16 prosenttia) kertoo joutuneensa syrjityksi terveydenhuolto- tai sosiaalipalveluja käyttäessään; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että lesbofobia on ymmärrettävä homofobian ja naisvihan risteämässä olevaksi väkivallaksi, joten se on väkivallan tyyppi, jolla on omat juuret, kaavat, muodot ja seuraukset, jotka muodostuvat tässä intersektionaalisessa kokemuksessa; ottaa huomioon, että joka kuudes lesbo- tai biseksuaalinainen (16 prosenttia) kertoo joutuneensa syrjityksi terveydenhuolto- tai sosiaalipalveluja käyttäessään;

| Q. | ottaa huomioon, että romaninaisten korkeaa työttömyysastetta ei voida selittää yhdellä ainoalla tekijällä, kuten etnisyyteen, sukupuoleen tai sosioekonomiseen taustaan perustuvalla syrjinnällä, sillä nämä perusteet ovat toisiaan vahvistavia; ottaa huomioon, että vain 16 prosenttia romaninaisista on työelämässä, kun romanimiehistä työelämässä on 34 prosenttia; toteaa, että heiltä puuttuu myös asianmukainen pääsy koulutukseen ja että yli neljännes (28 prosenttia) romaninaisista tekee palkatonta kotitaloustyötä, lasten ja sukulaisten hoito mukaan lukien, kun miehillä vastaava luku on kuusi prosenttia, minkä vuoksi on entistäkin vaikeampaa katkaista köyhyyskierre; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että romaninaisten korkeaa työttömyysastetta ei voida selittää yhdellä ainoalla tekijällä, kuten etnisyyteen, sukupuoleen tai sosioekonomiseen taustaan perustuvalla syrjinnällä, sillä nämä perusteet ovat toisiaan vahvistavia; ottaa huomioon, että vain 16 prosenttia romaninaisista on työelämässä, kun romanimiehistä työelämässä on 34 prosenttia; toteaa, että heiltä puuttuu myös asianmukainen pääsy koulutukseen ja että yli neljännes (28 prosenttia) romaninaisista tekee palkatonta kotitaloustyötä, lasten ja sukulaisten hoito mukaan lukien, kun miehillä vastaava luku on kuusi prosenttia, minkä vuoksi on entistäkin vaikeampaa katkaista köyhyyskierre;

| R. | ottaa huomioon, että rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä on jatkuvasti hyvin yleistä, sekä ajallisessa tarkastelussa että eri väestöryhmissä eri jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että perusoikeusviraston kyselytutkimusten tietojen mukaan rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvat tai maahanmuuttajataustaiset henkilöt (kuten romanit, muslimit, juutalaiset ja afrikkalaista syntyperää olevat) kokevat säännöllisesti paljon syrjintää etnisen tai rodullisen alkuperänsä sekä uskontonsa tai vakaumuksensa vuoksi eri elämänalueilla; toteaa, että islamofobia ja antisemitismi ovat sitkeässä olevia vihan ja syrjinnän muotoja; ottaa huomioon, että 71 prosenttia juutalaisista ainakin toisinaan välttää kantamasta mukanaan tai pitämästä näkyvillä esineitä, jotka paljastavat heidän olevan juutalaisia; toteaa, että yli kolmasosa (39 prosenttia) kaikista musliminaisista, jotka pukeutuvat kodin ulkopuolella uskontonsa mukaisesti, on saanut osakseen asiatonta tuijotusta tai loukkaavaa elekieltä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä on jatkuvasti hyvin yleistä, sekä ajallisessa tarkastelussa että eri väestöryhmissä eri jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että perusoikeusviraston kyselytutkimusten tietojen mukaan rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvat tai maahanmuuttajataustaiset henkilöt (kuten romanit, muslimit, juutalaiset ja afrikkalaista syntyperää olevat) kokevat säännöllisesti paljon syrjintää etnisen tai rodullisen alkuperänsä sekä uskontonsa tai vakaumuksensa vuoksi eri elämänalueilla; toteaa, että islamofobia ja antisemitismi ovat sitkeässä olevia vihan ja syrjinnän muotoja; ottaa huomioon, että 71 prosenttia juutalaisista ainakin toisinaan välttää kantamasta mukanaan tai pitämästä näkyvillä esineitä, jotka paljastavat heidän olevan juutalaisia; toteaa, että yli kolmasosa (39 prosenttia) kaikista musliminaisista, jotka pukeutuvat kodin ulkopuolella uskontonsa mukaisesti, on saanut osakseen asiatonta tuijotusta tai loukkaavaa elekieltä;

| S. | huomauttaa, että vahvat ennakkoluulot ja niistä johtuvat politiikkatoimet, jotka koskevat uskonnollisten symbolien ja vaatteiden käyttöä, pahentavat eriarvoista kohtelua ja lisäävät tähän liittyviä esteitä, ja niillä on erityisen kielteinen vaikutus musliminaisiin työmarkkinoille pääsyssä ja asunnon saannissa, sillä ne sulkevat heidät julkisen tilan ulkopuolelle ja estävät heitä osallistumasta merkityksellisellä tavalla yhteiskunnallisiin prosesseihin ja päätöksiin, jolloin heidän sosioekonominen tilanteensa pysyy epävarmana; |
| --- | --- |

S.

huomauttaa, että vahvat ennakkoluulot ja niistä johtuvat politiikkatoimet, jotka koskevat uskonnollisten symbolien ja vaatteiden käyttöä, pahentavat eriarvoista kohtelua ja lisäävät tähän liittyviä esteitä, ja niillä on erityisen kielteinen vaikutus musliminaisiin työmarkkinoille pääsyssä ja asunnon saannissa, sillä ne sulkevat heidät julkisen tilan ulkopuolelle ja estävät heitä osallistumasta merkityksellisellä tavalla yhteiskunnallisiin prosesseihin ja päätöksiin, jolloin heidän sosioekonominen tilanteensa pysyy epävarmana;

| T. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut olemassa olevaa rakenteellista sukupuolten eriarvoisuutta erityisesti marginalisoituihin ryhmiin kuuluvien tyttöjen ja naisten osalta ja että ilmoitukset sulkutoimista johtuvasta sukupuolistuneesta väkivallasta ovat lisääntyneet nopeasti; toteaa, että pandemia vaikutti suhteettomasti kaikkien naisten mutta erityisesti mustien naisten, värillisten naisten ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien naisten työsuhdeturvaan ja varsinkin mustien naisten talouden ja työllisyyden elpyminen on jäljessä valkoisiin naisiin verrattuna; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut olemassa olevaa rakenteellista sukupuolten eriarvoisuutta erityisesti marginalisoituihin ryhmiin kuuluvien tyttöjen ja naisten osalta ja että ilmoitukset sulkutoimista johtuvasta sukupuolistuneesta väkivallasta ovat lisääntyneet nopeasti; toteaa, että pandemia vaikutti suhteettomasti kaikkien naisten mutta erityisesti mustien naisten, värillisten naisten ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien naisten työsuhdeturvaan ja varsinkin mustien naisten talouden ja työllisyyden elpyminen on jäljessä valkoisiin naisiin verrattuna;

| U. | toteaa, että rodullistetut naiset, heikommista sosioekonomisista lähtökohdista tulevat naiset, vammaiset naiset, maahanmuuttajanaiset ja hlbtiq+-henkilöt kohtaavat syrjivien lakien ja politiikkatoimien, leimaamisen ja stereotypioiden takia enemmän esteitä ja väkivaltaa terveydenhuollon ja terveysneuvonnan saannissa, seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvät palvelut mukaan lukien; huomauttaa, että nämä naiset joutuvat todennäköisemmin kohtaamaan gynekologista ja synnytysväkivaltaa raskauden ja synnytyksen aikana ja heihin vaikuttaa suhteettomasti se, etteivät he saa kattavaa valistusta eikä ehkäisyvälineitä ole saatavilla; katsoo, että terveydenhuollon ammattilaisten koulutuksesta voi olla tässä suhteessa hyötyä, kun sillä varmistetaan perusoikeus saada terveydenhuoltopalveluja, mihin pitäisi sisältyä myös pääsy laadukkaisiin ja kohdennettuihin mielenterveyspalveluihin; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että rodullistetut naiset, heikommista sosioekonomisista lähtökohdista tulevat naiset, vammaiset naiset, maahanmuuttajanaiset ja hlbtiq+-henkilöt kohtaavat syrjivien lakien ja politiikkatoimien, leimaamisen ja stereotypioiden takia enemmän esteitä ja väkivaltaa terveydenhuollon ja terveysneuvonnan saannissa, seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvät palvelut mukaan lukien; huomauttaa, että nämä naiset joutuvat todennäköisemmin kohtaamaan gynekologista ja synnytysväkivaltaa raskauden ja synnytyksen aikana ja heihin vaikuttaa suhteettomasti se, etteivät he saa kattavaa valistusta eikä ehkäisyvälineitä ole saatavilla; katsoo, että terveydenhuollon ammattilaisten koulutuksesta voi olla tässä suhteessa hyötyä, kun sillä varmistetaan perusoikeus saada terveydenhuoltopalveluja, mihin pitäisi sisältyä myös pääsy laadukkaisiin ja kohdennettuihin mielenterveyspalveluihin;

| V. | ottaa huomioon, että lääkärit sivuuttavat todennäköisemmin rodullistettujen naisten oireet, sillä monissa jäsenvaltioissa lääketieteen koulutuksessa ei käsitellä tauteja ja oireita, joista afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevat naiset kärsivät; huomauttaa, että eräissä Euroopan maissa mustat naiset kuolevat synnytyksessä neljä kertaa ja aasialaiset naiset kaksi kertaa todennäköisemmin kuin valkoiset naiset ja että afrikkalaista syntyperää olevat naiset ovat suuremmassa vaarassa kuolla hengenvaarallisiin sairauksiin, vaikka nämä sairaudet ovatkin heidän keskuudessaan harvinaisempia; katsoo, että on olennaisen tärkeää parantaa terveydenhuollon saatavuutta sekä ehkäistä, poistaa ja tehdä rangaistaviksi kaikki syrjinnän muodot, joilla rajoitetaan naisten terveydenhuoltopalvelujen saantia, jotta voidaan vahvistaa naisten mahdollisuuksia käyttää perusoikeuksiaan; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että lääkärit sivuuttavat todennäköisemmin rodullistettujen naisten oireet, sillä monissa jäsenvaltioissa lääketieteen koulutuksessa ei käsitellä tauteja ja oireita, joista afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevat naiset kärsivät; huomauttaa, että eräissä Euroopan maissa mustat naiset kuolevat synnytyksessä neljä kertaa ja aasialaiset naiset kaksi kertaa todennäköisemmin kuin valkoiset naiset ja että afrikkalaista syntyperää olevat naiset ovat suuremmassa vaarassa kuolla hengenvaarallisiin sairauksiin, vaikka nämä sairaudet ovatkin heidän keskuudessaan harvinaisempia; katsoo, että on olennaisen tärkeää parantaa terveydenhuollon saatavuutta sekä ehkäistä, poistaa ja tehdä rangaistaviksi kaikki syrjinnän muodot, joilla rajoitetaan naisten terveydenhuoltopalvelujen saantia, jotta voidaan vahvistaa naisten mahdollisuuksia käyttää perusoikeuksiaan;

| W. | toteaa, että romaninaiset kohtaavat edelleen rasismia ja syrjintää terveydenhuolto- ja tukipalvelujen saannissa väkivaltatapauksissa; huomauttaa, että joissakin jäsenvaltioissa romaninaiset kokevat yhä etnistä segregaatiota lisääntymisterveyteen liittyvissä tilanteissa, kohtaavat pahenevia sanallisen, fyysisen ja psyykkisen väkivallan ja häirinnän muotoja, myös synnytyksen aikana, ja joutuvat usein ihmiskaupan ja/tai seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi; muistuttaa, että romaninaiset ja vammaiset naiset ovat kautta historian joutuneet järjestelmällisen pakkosteriloinnin uhriksi EU:ssa ja monilta on evätty tehokkaat oikeussuojakeinot; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että romaninaiset kohtaavat edelleen rasismia ja syrjintää terveydenhuolto- ja tukipalvelujen saannissa väkivaltatapauksissa; huomauttaa, että joissakin jäsenvaltioissa romaninaiset kokevat yhä etnistä segregaatiota lisääntymisterveyteen liittyvissä tilanteissa, kohtaavat pahenevia sanallisen, fyysisen ja psyykkisen väkivallan ja häirinnän muotoja, myös synnytyksen aikana, ja joutuvat usein ihmiskaupan ja/tai seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi; muistuttaa, että romaninaiset ja vammaiset naiset ovat kautta historian joutuneet järjestelmällisen pakkosteriloinnin uhriksi EU:ssa ja monilta on evätty tehokkaat oikeussuojakeinot;

| X. | ottaa huomioon, että hlbtiq-henkilöitä syrjitään edelleen eri puolilla Eurooppaa, kun he käyttävät terveydenhuoltopalveluja, sillä 16 prosenttia kyselyyn vastanneista ilmoittaa kokeneensa syrjintää terveydenhuolto- tai sosiaalipalvelujen henkilöstön taholta identiteettinsä vuoksi, ja toteaa, että transihmisten mukaan terveydenhuollon työntekijät suhtautuvat heihin erittäin usein transfobisesti ja epäkunnioittavasti; huomauttaa, että transihmisiä pakkosteriloidaan tai -lääkitään useissa jäsenvaltioissa ja että kummassakin tapauksessa on kyse ihmisoikeusnormien loukkauksesta; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että hlbtiq-henkilöitä syrjitään edelleen eri puolilla Eurooppaa, kun he käyttävät terveydenhuoltopalveluja, sillä 16 prosenttia kyselyyn vastanneista ilmoittaa kokeneensa syrjintää terveydenhuolto- tai sosiaalipalvelujen henkilöstön taholta identiteettinsä vuoksi, ja toteaa, että transihmisten mukaan terveydenhuollon työntekijät suhtautuvat heihin erittäin usein transfobisesti ja epäkunnioittavasti; huomauttaa, että transihmisiä pakkosteriloidaan tai -lääkitään useissa jäsenvaltioissa ja että kummassakin tapauksessa on kyse ihmisoikeusnormien loukkauksesta;

| Y. | toteaa, että yhteiskunnan ja lainsäädännön muutokset sekä lääketieteen ja biologian tutkimus ovat johtaneet siihen, että sukupuolen määrittelyssä tunnustetaan naisen ja miehen lisäksi moninaisuus; ottaa huomioon, että sukupuolisyrjintää on tulkittu Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä laajemmin siten, että se kattaa transihmiset, joiden sukupuoli korjataan lääketieteellisesti; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että yhteiskunnan ja lainsäädännön muutokset sekä lääketieteen ja biologian tutkimus ovat johtaneet siihen, että sukupuolen määrittelyssä tunnustetaan naisen ja miehen lisäksi moninaisuus; ottaa huomioon, että sukupuolisyrjintää on tulkittu Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä laajemmin siten, että se kattaa transihmiset, joiden sukupuoli korjataan lääketieteellisesti;

| Z. | ottaa huomioon, että syrjinnän risteävillä muodoilla voi olla vakava vaikutus naisten tai intersukupuolisten henkilöiden sukuelinten silpomisen ja muun sukupuolistuneen väkivallan uhrien elämään, sillä ne voivat esimerkiksi rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan saada tarvitsemiaan ennaltaehkäisy-, tuki- ja suojelupalveluja syrjinnän muotojen ja kulttuuristen ja kielellisten esteiden yhdistelmän vuoksi tai estää niiden saannin kokonaan, mikä voi lisätä komplikaatioiden riskiä tai vaikuttaa kielteisesti heidän mielenterveyteensä; huomauttaa, että sukupuolistuneen väkivallan uhrien kanssa tekemisissä olevilta ammattilaisilta puuttuu usein koulutus, myös intersektionaalisuuden osalta; ottaa huomioon, että sukupuolistunut väkivalta on sekä seurausta sitkeässä olevasta sukupuolten eriarvoisuudesta että yksi sen syistä; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että syrjinnän risteävillä muodoilla voi olla vakava vaikutus naisten tai intersukupuolisten henkilöiden sukuelinten silpomisen ja muun sukupuolistuneen väkivallan uhrien elämään, sillä ne voivat esimerkiksi rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan saada tarvitsemiaan ennaltaehkäisy-, tuki- ja suojelupalveluja syrjinnän muotojen ja kulttuuristen ja kielellisten esteiden yhdistelmän vuoksi tai estää niiden saannin kokonaan, mikä voi lisätä komplikaatioiden riskiä tai vaikuttaa kielteisesti heidän mielenterveyteensä; huomauttaa, että sukupuolistuneen väkivallan uhrien kanssa tekemisissä olevilta ammattilaisilta puuttuu usein koulutus, myös intersektionaalisuuden osalta; ottaa huomioon, että sukupuolistunut väkivalta on sekä seurausta sitkeässä olevasta sukupuolten eriarvoisuudesta että yksi sen syistä;

| AA. | ottaa huomioon, että joka kolmas transihminen kokee syrjintää työnhaussa ja transnaisten keskuudessa tällainen syrjintä koskee jo joka toista; huomauttaa, että 26 prosenttia EU:n transnaisista on jossakin vaiheessa elämäänsä kokenut asunnottomuutta ja 25 prosentin mukaan heidän on vaikea tai erittäin vaikea saada rahat riittämään; ottaa huomioon, että rodullistetut transnaiset kärsivät EU:ssa ainutlaatuisesta ja poikkeuksellisesta rakenteellisesta ja institutionaalisesta syrjinnästä, joka vaikuttaa heidän mahdollisuuksiinsa saada koulutusta, työpaikka, terveydenhuoltoa ja asunto ja heidän kykyynsä olla ajautumatta köyhyyteen tai syrjäytymättä yhteiskunnasta; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että joka kolmas transihminen kokee syrjintää työnhaussa ja transnaisten keskuudessa tällainen syrjintä koskee jo joka toista; huomauttaa, että 26 prosenttia EU:n transnaisista on jossakin vaiheessa elämäänsä kokenut asunnottomuutta ja 25 prosentin mukaan heidän on vaikea tai erittäin vaikea saada rahat riittämään; ottaa huomioon, että rodullistetut transnaiset kärsivät EU:ssa ainutlaatuisesta ja poikkeuksellisesta rakenteellisesta ja institutionaalisesta syrjinnästä, joka vaikuttaa heidän mahdollisuuksiinsa saada koulutusta, työpaikka, terveydenhuoltoa ja asunto ja heidän kykyynsä olla ajautumatta köyhyyteen tai syrjäytymättä yhteiskunnasta;

| AB. | toteaa, että asumisen laatu on usein heikompi marginalisoiduilla ryhmillä, jolloin he altistuvat enemmän haitallisille ympäristövaikutuksille, jotka aiheuttavat sairauksia heille ja heidän lapsilleen; huomauttaa, että nykyinen energian hintojen nousu vaikuttaa voimakkaammin heikommista sosioekonomisista lähtökohdista tuleviin naisiin; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että asumisen laatu on usein heikompi marginalisoiduilla ryhmillä, jolloin he altistuvat enemmän haitallisille ympäristövaikutuksille, jotka aiheuttavat sairauksia heille ja heidän lapsilleen; huomauttaa, että nykyinen energian hintojen nousu vaikuttaa voimakkaammin heikommista sosioekonomisista lähtökohdista tuleviin naisiin;

| AC. | toteaa, että vammaiset naiset joutuvat kymmenen kertaa muita naisia todennäköisemmin fyysisen tai seksuaalisen väkivallan uhriksi; ottaa huomioon, että transnaiset ja intersukupuoliset ihmiset kokevat enemmän fyysistä ja seksuaalista väkivaltaa kuin muihin hlbtq+-ryhmiin kuuluvat henkilöt; ottaa huomioon, että 27 prosenttia niistä afrikkalaista syntyperää olevista musliminaisista, jotka ilmoittavat pukeutuvansa kodin ulkopuolella uskontonsa mukaisesti, kertoo saaneensa osakseen asiatonta tuijotusta tai loukkaavaa elekieltä, 15 prosenttia on joutunut kuulemaan sanallisia loukkauksia tai loukkaavia kommentteja ja 2 prosenttia on kokenut fyysistä väkivaltaa; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että vammaiset naiset joutuvat kymmenen kertaa muita naisia todennäköisemmin fyysisen tai seksuaalisen väkivallan uhriksi; ottaa huomioon, että transnaiset ja intersukupuoliset ihmiset kokevat enemmän fyysistä ja seksuaalista väkivaltaa kuin muihin hlbtq+-ryhmiin kuuluvat henkilöt; ottaa huomioon, että 27 prosenttia niistä afrikkalaista syntyperää olevista musliminaisista, jotka ilmoittavat pukeutuvansa kodin ulkopuolella uskontonsa mukaisesti, kertoo saaneensa osakseen asiatonta tuijotusta tai loukkaavaa elekieltä, 15 prosenttia on joutunut kuulemaan sanallisia loukkauksia tai loukkaavia kommentteja ja 2 prosenttia on kokenut fyysistä väkivaltaa;

| AD. | toteaa, että liian monet naiset, etenkin maahanmuuttajanaiset ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, mustat naiset, värilliset naiset ja hlbtiq+-naiset, kokevat yhä seksuaalista häirintää julkisissa tiloissa ja työpaikoilla pinttyneiden stereotypioiden vuoksi ja heillä on suurempi taloudellisen ja seksuaalisen hyväksikäytön riski; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että liian monet naiset, etenkin maahanmuuttajanaiset ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, mustat naiset, värilliset naiset ja hlbtiq+-naiset, kokevat yhä seksuaalista häirintää julkisissa tiloissa ja työpaikoilla pinttyneiden stereotypioiden vuoksi ja heillä on suurempi taloudellisen ja seksuaalisen hyväksikäytön riski;

| AE. | ottaa huomioon, että vihapuhe ja viharikokset aasialaista alkuperää olevia, erityisesti kiinalaisyhteisöihin kuuluvia, tai sellaisiksi miellettyjä henkilöitä vastaan, kuten rasistiset hyökkäykset ja pahoinpitelyt, väkivaltainen kiusaaminen, uhkailu, rasistinen nimittely ja verkkoväkivalta, ovat lisääntyneet covid-19-pandemian aikana; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että vihapuhe ja viharikokset aasialaista alkuperää olevia, erityisesti kiinalaisyhteisöihin kuuluvia, tai sellaisiksi miellettyjä henkilöitä vastaan, kuten rasistiset hyökkäykset ja pahoinpitelyt, väkivaltainen kiusaaminen, uhkailu, rasistinen nimittely ja verkkoväkivalta, ovat lisääntyneet covid-19-pandemian aikana;

| AF. | katsoo, että rikosoikeusjärjestelmissä ja lainvalvonnassa olisi otettava huomioon intersektionaalinen lähestymistapa oikeudellisena käsitteenä niiden käytännöissä ja päätöksissä, jotta voidaan välttää pahentamasta syrjintää, köyhyyttä ja syrjäytymistä, mikä voisi vaikuttaa haitallisesti erityisesti haavoittuvista ryhmistä tuleviin naisiin heidän kaikessa moninaisuudessaan; |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että rikosoikeusjärjestelmissä ja lainvalvonnassa olisi otettava huomioon intersektionaalinen lähestymistapa oikeudellisena käsitteenä niiden käytännöissä ja päätöksissä, jotta voidaan välttää pahentamasta syrjintää, köyhyyttä ja syrjäytymistä, mikä voisi vaikuttaa haitallisesti erityisesti haavoittuvista ryhmistä tuleviin naisiin heidän kaikessa moninaisuudessaan;

| AG. | toteaa, että haasteena on edelleen se, että vihasta kumpuavat rikokset sekä fyysinen ja sanallinen väkivalta jäävät ilmoittamatta ja tilastoimatta, mikä johtuu luottamuspulasta viranomaisia kohtaan ja rakenteellisista esteistä; huomauttaa, että tähän liittyy se riski, etteivät hallitukset näe ongelman yleisyyttä, jolloin ne eivät näe rakenteellista ongelmaa ja jättävät siksi toimimatta; ottaa huomioon, että 88 prosenttia vihaperusteisista fyysisistä hyökkäyksistä romaneja vastaan, 79 prosenttia vakavimmista antisemitistisistä häirintätapauksista ja 80 prosenttia hlbtiq+-henkilöihin kohdistuvaan fyysiseen tai seksuaaliseen väkivaltaan liittyvistä tapauksista jää ilmoittamatta; toteaa, että tällainen rankaisemattomuus aiheuttaa riskin, että väkivalta toistuu ja pahenee, mutta myös riskin, että uhrit kokevat yhteiskunnan sivuuttaneen ja unohtaneen heidät; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että haasteena on edelleen se, että vihasta kumpuavat rikokset sekä fyysinen ja sanallinen väkivalta jäävät ilmoittamatta ja tilastoimatta, mikä johtuu luottamuspulasta viranomaisia kohtaan ja rakenteellisista esteistä; huomauttaa, että tähän liittyy se riski, etteivät hallitukset näe ongelman yleisyyttä, jolloin ne eivät näe rakenteellista ongelmaa ja jättävät siksi toimimatta; ottaa huomioon, että 88 prosenttia vihaperusteisista fyysisistä hyökkäyksistä romaneja vastaan, 79 prosenttia vakavimmista antisemitistisistä häirintätapauksista ja 80 prosenttia hlbtiq+-henkilöihin kohdistuvaan fyysiseen tai seksuaaliseen väkivaltaan liittyvistä tapauksista jää ilmoittamatta; toteaa, että tällainen rankaisemattomuus aiheuttaa riskin, että väkivalta toistuu ja pahenee, mutta myös riskin, että uhrit kokevat yhteiskunnan sivuuttaneen ja unohtaneen heidät;

| AH. | ottaa huomioon, että hlbtiq+-lapset ja rodulliselta tai etniseltä taustaltaan vähemmistöön kuuluvat lapset kokevat syrjintää, joka estää heitä saamasta keskeisiä palveluja, kuten koulutusta; huomauttaa, että kaikissa EU:n jäsenvaltioissa 80 prosenttia hlbtiq+-yhteisöön kuuluvista ihmisistä oli joutunut kiusatuksi koulussa todellisen tai oletetun seksuaalisen suuntautumisensa vuoksi ja että romanilapset ja vammaiset lapset suljetaan usein osallistavan yleisopetuksen ulkopuolelle; toteaa, että sateenkaariperheiden lapset tulevat usein leimatuiksi ja joutuvat sen vuoksi syrjityiksi ja kiusatuiksi, mikä vaikuttaa heidän koulumenestykseensä ja työllistymismahdollisuuksiinsa, heidän jokapäiväiseen elämäänsä sekä heidän omaan hyvinvointiinsa ja heidän perheidensä hyvinvointiin; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että hlbtiq+-lapset ja rodulliselta tai etniseltä taustaltaan vähemmistöön kuuluvat lapset kokevat syrjintää, joka estää heitä saamasta keskeisiä palveluja, kuten koulutusta; huomauttaa, että kaikissa EU:n jäsenvaltioissa 80 prosenttia hlbtiq+-yhteisöön kuuluvista ihmisistä oli joutunut kiusatuksi koulussa todellisen tai oletetun seksuaalisen suuntautumisensa vuoksi ja että romanilapset ja vammaiset lapset suljetaan usein osallistavan yleisopetuksen ulkopuolelle; toteaa, että sateenkaariperheiden lapset tulevat usein leimatuiksi ja joutuvat sen vuoksi syrjityiksi ja kiusatuiksi, mikä vaikuttaa heidän koulumenestykseensä ja työllistymismahdollisuuksiinsa, heidän jokapäiväiseen elämäänsä sekä heidän omaan hyvinvointiinsa ja heidän perheidensä hyvinvointiin;

| AI. | toteaa, että hyvin varhaisessa vaiheessa alkava laadukas, osallistava, kattava ja asianmukainen tasa-arvo-, kunnioitus- ja suvaitsevaisuuskasvatus on paras keino torjua rasismia ja moniperusteista syrjintää sekä rakentaa osallistavia yhteiskuntia (19); |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että hyvin varhaisessa vaiheessa alkava laadukas, osallistava, kattava ja asianmukainen tasa-arvo-, kunnioitus- ja suvaitsevaisuuskasvatus on paras keino torjua rasismia ja moniperusteista syrjintää sekä rakentaa osallistavia yhteiskuntia (19);

| AJ. | toteaa, että intersektionaalista syrjintää kokevilla naisilla on suurempi riski, että heidän lapsensa otetaan viranomaisten huostaan ja heiltä evätään riittävä taloudellinen tuki lasten kasvattamiseksi; |
| --- | --- |

AJ.

toteaa, että intersektionaalista syrjintää kokevilla naisilla on suurempi riski, että heidän lapsensa otetaan viranomaisten huostaan ja heiltä evätään riittävä taloudellinen tuki lasten kasvattamiseksi;

| AK. | huomauttaa, että uusiin teknologioihin, kuten tekoälyyn, voidaan sisällyttää sosiaalisia vinoumia ja rakenteellista eriarvoisuutta, ja pitää tätä huolestuttavana; |
| --- | --- |

AK.

huomauttaa, että uusiin teknologioihin, kuten tekoälyyn, voidaan sisällyttää sosiaalisia vinoumia ja rakenteellista eriarvoisuutta, ja pitää tätä huolestuttavana;

| AL. | toteaa, että lapsiavioliittojen lopettaminen oli ensisijainen tavoite ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa toimintasuunnitelmassa 2015–2019, sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa 2016–2020 ja EU:n strategisessa sitoutumisessa sukupuolten tasa-arvoon 2016–2019, mutta niitä esiintyy edelleen joissakin jäsenvaltioissa; huomauttaa, että tämä ongelma on yleinen marginalisoiduissa yhteisöissä, jotka ovat heikosti koulutettuja ja usein köyhiä; toteaa, että Istanbulin yleissopimuksessa kehotetaan säätämään rangaistavaksi lapsen pakottaminen avioliittoon, mutta eräät jäsenvaltiot kieltäytyvät edelleen ratifioimasta yleissopimusta ja sallivat lainsäädännössään lapsiavioliitot; |
| --- | --- |

AL.

toteaa, että lapsiavioliittojen lopettaminen oli ensisijainen tavoite ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa toimintasuunnitelmassa 2015–2019, sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa 2016–2020 ja EU:n strategisessa sitoutumisessa sukupuolten tasa-arvoon 2016–2019, mutta niitä esiintyy edelleen joissakin jäsenvaltioissa; huomauttaa, että tämä ongelma on yleinen marginalisoiduissa yhteisöissä, jotka ovat heikosti koulutettuja ja usein köyhiä; toteaa, että Istanbulin yleissopimuksessa kehotetaan säätämään rangaistavaksi lapsen pakottaminen avioliittoon, mutta eräät jäsenvaltiot kieltäytyvät edelleen ratifioimasta yleissopimusta ja sallivat lainsäädännössään lapsiavioliitot;

| AM. | toteaa, että naisten kansalaisjärjestöillä ja niiden verkostoilla on merkittävä panos puolustettaessa naisten oikeuksia ja torjuttaessa naisiin kohdistuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

AM.

toteaa, että naisten kansalaisjärjestöillä ja niiden verkostoilla on merkittävä panos puolustettaessa naisten oikeuksia ja torjuttaessa naisiin kohdistuvaa syrjintää;

Intersektionaalinen syrjintä ja päätöksenteko

| 1. | korostaa, että EU:n päätöksenteossa on puututtava syrjinnän risteäviin muotoihin ja poistettava niitä, esimerkiksi EU:n syrjinnän vastaisen ja sukupuolten tasa-arvoa koskevan lainsäädännön ja toimintapolitiikan avulla; kehottaa lujittamaan, tehostamaan ja tarvittaessa mukauttamaan tasa-arvon unionin yhteydessä toteutettavia politiikkoja ja toimia ja edistämään monialaisia tavoitteita ja toimenpiteitä sisältävää EU:n kehystä, jolla puututaan intersektionaaliseen syrjintään; toteaa, että on tarpeen valtavirtaistaa tasa-arvo ja sukupuolten tasa-arvo EU:n toimintapolitiikkoihin ja kehittää osallistavia ratkaisuja, jotta voidaan suojella kaikkein marginalisoiduimpia ihmisiä ja intersektionaalista syrjintää kokevia henkilöitä yhteisöissämme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa perustamaan yhteistyötä sekä EU:n ja kansallisten tasa-arvotoimien koordinointia varten valtavirtaistamismekanismin, jotta voidaan varmistaa, että politiikkatoimien tarkastelussa ja käyttöönotossa otetaan huomioon syrjinnän kaikenlaiset, erityisesti risteävät muodot, myös järjestelmällisten sukupuoli- ja tasa-arvovaikutusten arviointien kautta; kannustaa jäsenvaltioita antamaan tai lujittamaan rikos- ja siviilioikeuden säädöksiä, joilla kielletään sekä intersektionaalinen että moninkertainen syrjintä, ja kehottaa laatimaan EU:n suuntaviivoja, mukaan lukien hyvien käytäntöjen vaihto intersektionaalisen lähestymistavan omaksumisesta päätöksenteossa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa EU:n tulevia puheenjohtajavaltioita ja etenemistä tällä hetkellä jarruttavia jäsenvaltioita tekemään yhdenvertaisesta kohtelusta ja syrjinnän torjunnasta sen kaikissa muodoissa keskeisen prioriteetin, jotta voidaan ratkaista pattitilanne ja hyväksyä viipymättä syrjinnän vastainen direktiivi niin, että saavutetaan kaikkien ihmisten yhdenmukaistettu suojelu EU:ssa sosiaalisen suojelun aloilla, mukaan lukien sosiaaliturva ja terveydenhuolto, sosiaalietuudet, koulutus sekä tavaroiden ja palvelujen, myös asuntojen, saatavuus ja tarjonta; peräänkuuluttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että tällä direktiivillä pystytään puuttumaan intersektionaaliseen syrjintään, sillä tämä puuttuu nykyisestä lainsäädäntökehyksestä, ja turvaamaan osallisuus ja suojelu kaikille rodullistetuille naisille; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n voimassa olevan syrjinnän vastaisen ja sukupuolten tasa-arvoa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa valvotaan, ja käynnistämään rikkomusmenettelyjä, jos jäsenvaltiot eivät saata tätä lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöään tai pane sitä kaikilta osin täytäntöön; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan vapaaehtoisen osallistumisen, luottamuksellisuuden, anonyymiyden, itsemäärittelyn ja tietoon perustuvan suostumuksen pohjalta toimia luotettavien ja vertailukelpoisten yhdenvertaisuustietojen, mukaan lukien sukupuolen, rodun ja etnisen alkuperän (siten kuin ne määritellään EU:n rotusyrjintädirektiivissä) sekä seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin mukaan eritellyt tiedot, keräämiseksi noudattaen EU:n tietosuojan ja perusoikeuksien keskeisiä periaatteita ja vaatimuksia, jotta voidaan määrittää juurisyyt, mitata rasismin ja syrjinnän laajuutta ja torjua niitä asiaan liittyvien kansallisten lainsäädäntökehysten mukaisesti sekä pyrkiä käyttämään tällaisia tietoja päätöksenteon tukena; toteaa, että yhdenvertaisuustiedot ovat keskeinen väline, kun halutaan ymmärtää, havaita ja torjua syrjinnän kaikkia muotoja ja ulottuvuuksia, etenkin intersektionaalista, rakenteellista ja institutionaalista ulottuvuutta; kehottaa EU:ta kannustamaan tällaisten tietojen keruuseen ja antamaan teknistä tukea, jotta voidaan panna täytäntöön nykyiset komission suuntaviivat ja edistää asianomaisten yhteisöjen osallistumista prosessiin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille Euroopan väestötilastojen meneillään olevan tarkistuksen; kehottaa komissiota varmistamaan, että tarkistus käsittää mahdollisimman monta nimenomaista syrjintäperustetta, jotta varmistetaan luotettavien yhdenvertaisuustietojen kerääminen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suhtautuu myönteisesti tasa-arvoasioista vastaavan komission jäsenen sekä rasismin torjunnan samoin kuin antisemitismin torjunnan ja juutalaisen elämäntavan vaalimisen EU-koordinaattorien nimittämiseen ja muslimeihin kohdistuvan vihan torjumisesta vastaavan koordinaattorin tehtävän perustamiseen; kehottaa nimittämään välittömästi muslimeihin kohdistuvan vihan torjumisesta vastaavan koordinaattorin ja toteaa, että tämä tehtävä on ollut avoinna vuoden; korostaa, että komission olisi nimitettävä koordinaattoreita kaikkien eri tasa-arvostrategioiden yhteydessä, jotta voidaan institutionalisoida intersektionaalisuuden huomioon ottava toimintatapa, ja omaksuttava aina sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen perustuva lähestymistapa, jotta voidaan laatia politiikkoja naisille heidän kaikessa moninaisuudessaan; katsoo, että tällaisten koordinaattorien yhteinen työ auttaa institutionalisoimaan intersektionaalisuuden, edesauttaa tasa-arvoasioista vastaavan komission jäsenen tekemää tärkeää työtä ja lujittaa kunkin strategian täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa lujittamaan komission tasa-arvotyöryhmän roolia ja yhteistyötä sekä tehostamaan sen yhteistyötä muiden elinten kanssa sen varmistamiseksi, että kaikkiin politiikkatoimiin sisältyy toimintapolitiikan ja lainsäädännön vaikutustenarviointeihin perustuva intersektionaalinen näkökulma; toteaa, että tämän työryhmän toimeksianto on vakiinnutettava, sen avoimuutta on lisättävä ja sen on tehtävä tiivistä yhteistyötä intersektionaalista syrjintää kokevien ryhmien kanssa; kehottaa komissiota pohtimaan lisää, miten tämän aloitteen strategista potentiaalia voidaan parhaiten hyödyntää; toteaa, että tasa-arvoasioista vastaavan komission jäsenen roolia on vahvistettava, jotta voidaan toteuttaa ja valvoa sukupuolinäkökulman ja tasa-arvon tuloksellista valtavirtaistamista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että komission vammaisfoorumi on lippulaivahanke, jolla on strategista potentiaalia; kehottaa komissiota perustamaan vastaavia rakenteita, jotta varmistetaan kaikkien strategioiden täysimääräinen täytäntöönpano tasa-arvon unionin puitteissa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | suhtautuu myönteisesti komission viimeaikaisiin asiaa koskeviin strategioihin ja erityisesti hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevaan EU:n strategiaan 2020–2025 (20) ja EU:n sukupuolten tasa-arvostrategiaan 2020–2025 (21), joissa sovelletaan intersektionaalista lähestymistapaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan intersektionaalisen näkökulman ja varmistamaan, ettei nykyisellä toimintapolitiikalla ja lainsäädännöllä ole välillisiä ja tahattomia haittavaikutuksia, kuten tiettyjen ryhmien, erityisesti rodullistettujen naisten, marginalisoituminen uudelleen; pitää tässä yhteydessä erittäin valitettavana, että EU:n uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta (22) puuttuu intersektionaalinen ulottuvuus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on ilahtunut siitä, että intersektionaalisuus mainitaan yhä useammin EU:n asiakirjoissa, myös ehdotuksessa palkkauksen avoimuutta koskevaksi direktiiviksi, mutta pitää valitettavana, ettei sen täytäntöönpanoa varten ole selkeästi määriteltyjä tavoitteita, indikaattoreita ja toimia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | huomauttaa, että Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on viime vuosina otettu jossakin määrin huomioon intersektionaalinen lähestymistapa ja tässä on ollut perustana joidenkin EU:n syrjinnän vastaisen lainsäädännön mukaisten nykyisten perusteiden laajentava tulkinta kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen ja vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn yleissopimuksen mallin mukaan, ja toteaa, että näissä yleissopimuksissa naisiin ja vammaisiin henkilöihin katsotaan kohdistuvan risteäviä haittoja; kannattaa täysin tällaisen lähestymistavan kehittämistä edelleen ja helpottamista mahdollisuuksien mukaan, myös perusoikeuskirjan 21 artiklan mukaisten joustomahdollisuuksien vuoksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palauttaa mieliin, että miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ei voida rajata vain henkilön sukupuoleen perustuvan syrjinnän kieltoon vaan sitä sovelletaan myös henkilön sukupuoli-identiteetistä johtuvaan syrjintään; muistuttaa, että Euroopan unionin tuomioistuin on tulkinnut sukupuolisyrjinnän kattavan yhdenvertaisen kohtelun periaatteen mukaisesti transihmiset, joiden sukupuoli korjataan lääketieteellisesti, mutta toteaa, ettei tällaisia tuomioita ole annettu muun- tai intersukupuolisia henkilöitä koskevista kysymyksistä, mikä asettaa kyseenalaiseksi EU:n syrjinnän vastaisen lainsäädännön käyttökelpoisuuden ja kapasiteetin, kun kyse on Euroopan suuresta transväestöstä, joka ei voi saada tai ei halua sukupuolenkorjaushoitoa, tai intersukupuolisista henkilöistä; muistuttaa, että näillä ihmisillä, toisin kuin kehoaan fyysisesti muuttaneilla henkilöillä, ei ole oikeussuojakeinoja, jos he kärsivät syrjinnästä; muistuttaa, että EU:n syrjinnän vastaisen toiminnan on ulotuttava binääristä sukupuolikäsitystä pidemmälle ja siinä on tunnustettava sukupuolisyrjintä; kehottaa komissiota laatimaan lainsäädäntöehdotuksen, jotta vältetään oikeudellisen epävarmuuden riski tässä asiassa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa tarvetta kattavalle direktiiville, jossa käsitellään sukupuolistunutta väkivaltaa intersektionaalisesta näkökulmasta ja joka kattaa kaikki naiset ja tytöt heidän kaikessa moninaisuudessaan ja hlbtiq+-henkilöt sukupuoli-identiteetin, sukupuolen ilmaisun tai sukupuolitettujen kehon piirteiden perusteella; korostaa, että ehdotuksessa direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjumisesta mainitaan intersektionaalinen lähestymistapa, mutta pitää valitettavana, ettei sitä ole riittävästi valtavirtaistettu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa tarvetta tunnustaa, että rodullistettuihin naisiin kohdistuu suurempi väkivaltariski ja että syrjinnän risteävät muodot pahentavat sukupuolistuneen väkivallan seurauksia, mikä johtuu muun muassa syvään juurtuneista vinoumista ja stereotypioista lainvalvontatoimissa ja -elimissä sekä marginalisoitujen ihmisten toistuvasta uhriksi joutumisesta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että sukupuolistuneeseen väkivaltaan liittyvät tapaukset tutkitaan asianmukaisesti ja niistä nostetaan syyte ja määrätään seuraamuksia ja että uhrien tukipalvelut ovat riittävän kattavia, jotta voidaan puuttua uhrilähtöisesti kaikkiin väkivallan muotoihin ja erityisesti niihin, jotka johtuvat intersektionaalisesta syrjinnästä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä, elimiä ja virastoja sekä jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan naisten häirinnän torjumiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan verkkohäirintää, joka kohdistuu suhteettomasti tyttöihin ja naisiin, erityisesti niihin, jotka toimivat julkisessa ja poliittisessa elämässä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota ottamaan intersektionaalisuuden huomioon tulevassa direktiivissä, jotta voidaan lujittaa tasa-arvoelinten roolia ja riippumattomuutta ja sisällyttää intersektionaalinen näkökulma uhrien oikeuksia koskevan direktiivin ja ihmiskaupan vastaisen direktiivin arviointi- ja täytäntöönpanoperusteisiin, arvioimalla kaikkein marginalisoiduimpiin ryhmiin ja erityisesti rodullistettuihin naisiin kohdistuvat vaikutukset, varmistamalla monenlaisten sidosryhmien kuuleminen ja pyytämällä eriteltyjen yhdenvertaisuustietojen keräämistä; korostaa, että nämä ovat tärkeitä toimia, kun pyritään suunnittelemaan ja lujittamaan vahvoja ja tehokkaita EU:n tason oikeudellisia suojatoimia kaikkia syrjinnän muotoja vastaan kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa, että EU:n tunnuslause ”Moninaisuudessaan yhtenäinen” ei koske vain unionia ja sen eurooppalaisia jäsenvaltioita vaan myös monimuotoisuutta, jota esiintyy kunkin jäsenvaltion väestön keskuudessa, ja sitä pitäisi edistää yhdessä vahvuutena ja voimavarana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peräänkuuluttaa erityistä tasa-arvoon ja sukupuolten tasa-arvoon keskittyvää neuvoston kokoonpanoa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että uudet teknologiat, kuten tekoäly, voivat pahentaa ja vahvistaa nykyistä eriarvoisuutta ja syrjintää; muistuttaa lisäksi mahdollisista riskeistä, joita nämä teknologiat voivat aiheuttaa intersektionaalista syrjintää kokeville naisille heidän kaikessa moninaisuudessaan ja erityisesti rodullistetuille naisille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tekoälyjärjestelmiä ohjaavat avoimuuden, selitettävyyden, tasapuolisuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteet ja että otetaan käyttöön toimenpiteitä, myös tarkastuksia, joilla estetään näitä järjestelmiä pahentamasta syrjintää, rasismia, syrjäytymistä ja köyhyyttä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että on tärkeää harjoittaa vammaisuuden huomioon ottavaa politiikkaa, jossa sovelletaan intersektionaalista lähestymistapaa; |
| --- | --- |

21.

Valta ja edustus

| 22. | pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut saavuttamaan sukupuolten tasapuolisen edustuksen kaikilla tasoilla, mutta pitää valitettavana monimuotoisuustavoitteiden ja yleisen monimuotoisuuden puuttumista EU:n toimielimissä; korostaa tältä osin julkisten palvelujen ja instituutioiden tärkeää asemaa roolimallina; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vaatii näkyvämpää läsnäoloa naisille heidän kaikessa moninaisuudessaan korkean tason tehtävissä ja päätöksentekotehtävissä sekä positiivista erityiskohtelua, kuten väliaikaisia kiintiöitä, kannustinmekanismeja ja mentorointia, intersektionaalista syrjintää kokeville naisille, jotta he pääsisivät sellaisiin asemiin julkisissa instituutioissa, EU:n toimielimet mukaan lukien, että voidaan varmistaa yhteiskunnan monimuotoisuuden tasapuolinen edustus päätöksenteossa; toteaa, että pelkillä kiintiöillä ei pystytä puuttumaan rakenteelliseen syrjintään kokonaisvaltaisesti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan ja ottamaan käyttöön kansallisia rasismin ja rotusyrjinnän sekä romanien syrjinnän vastaisia toimintasuunnitelmia sekä edistämään hlbtiq+-henkilöiden tasa-arvoa strategiakehysten mukaisesti; huomauttaa, että tämä pitäisi toteuttaa tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, mukaan lukien rodullistetut naiset ja muunsukupuoliset henkilöt, kanssa; kehottaa komissiota varmistamaan, että rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa mainittu lainsäädäntökehyksen kattava arviointi toteutetaan intersektionaalisen lähestymistavan avulla ja siinä otetaan nimenomaisesti huomioon vaikutukset syrjinnän risteäviä muotoja kokeviin naisiin, kuten rodullistettuihin naisiin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta tarjoamaan koulutuskursseja tiedostamattomien vinoumien käsittelemiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi niiden instituutioissa, myös oikeuslaitoksissa, turvapaikkahakemusten käsittelykeskuksissa ja koulutuslaitoksissa, sekä poliiseja, terveydenhuollon ammattilaisia ja muita viranhaltijoita varten ja kehottaa niitä käsittelemään sitkeisiin stereotypioihin perustuvien tiedostamattomien vinoumien vaikutuksia päätöksiin, toimiin ja vuorovaikutussuhteisiin sekä tiettyjen ryhmien aliedustusta näillä aloilla sekä korostaa, että nämä vinoumat luovat pohjaa syrjinnälle ja syrjäytymiselle; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota varaamaan kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmasta rahoitusta intersektionaalista syrjintää kokevien naisten johtamille ja tällaisille naisille tarkoitetuille ruohonjuuritason kansalaisjärjestöille ja suunnittelemaan avustuksia nimenomaan sellaisiin hankkeisiin, joiden tarkoituksena on torjua intersektionaalista syrjintää EU:ssa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan kohdennettuja politiikkatoimia ja maksimoimaan monivuotisesta rahoituskehyksestä ja elpymis- ja palautumistukivälineestä saatavan EU:n rahoituksen käytön intersektionaalista syrjintää kokevien naisten tukemiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota varmistamaan, että peruskorjauksiin asumisen ja energian aloilla osoitetuilla EU:n määrärahoilla tuetaan erityisesti pienituloisia kotitalouksia, jotka usein muodostuvat afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevista naisista; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että on tärkeää tavoittaa maahanmuuttajayhteisöjen ja marginalisoitujen ryhmien nuoret naiset, joista monet työskentelevät hoivapalveluissa ja jotka kokevat usein syrjintää työmarkkinoilla ja ovat usein ylikoulutettuja ja alityöllistettyjä työssään; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevia yksinhuoltajaäitejä, jotta voidaan varmistaa heidän täysimääräinen osallistumisensa yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | painottaa erilaisten näkökulmien merkitystä media- ja audiovisuaalialoilla ja näiden alojen roolia mielipiteenmuokkaajina; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla parannetaan maahanmuuttajayhteisöjen naisten panoksen näkyvyyttä, lisätään heidän läsnäoloaan kaikilla tasoilla, erityisesti päätöksentekotehtävissä, ja torjutaan syrjintää ja häirintää; tähdentää, että on tärkeää lisätä tietoisuutta eri tavoin, esimerkiksi antamalla toimittajille ja muille media-alan ammattilaisille koulutusta syrjinnän ja tiedostamattomien ennakkoasenteiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa ruohonjuuritason urheilun merkitystä sosiaalisessa osallisuudessa ja terveissä elintavoissa ja siten maahanmuuttajayhteisöjen tyttöjen ja naisten vähäisemmän harrastuneisuuden kielteisiä vaikutuksia; pyytää siksi komissiota, jäsenvaltioita sekä kansainvälisiä, eurooppalaisia ja kansallisia urheilun hallintoelimiä ja sidosryhmiä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla torjutaan sellaisia organisaatiokulttuureja, jotka estävät maahanmuuttajayhteisöjen naisia liittymästä urheiluseuroihin ja osallistumasta ruohonjuuritason ja ammattilaisurheiluun sekä pääsemästä johtotehtäviin urheilussa ja joita ovat esimerkiksi vähäinen medianäkyvyys sekä erot palkoissa, bonuksissa ja palkinnoissa; peräänkuuluttaa jatkuvia toimia väkivallan kaikkien muotojen, häirinnän ja stereotypioiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

32.

Yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisten oikeuksien varmistaminen

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta tehty neuvoston puitepäätös13, rotusyrjintädirektiivi, uhrien oikeuksia koskeva direktiivi ja työsyrjintädirektiivi pannaan johdonmukaisesti täytäntöön; kehottaa komissiota seuraamaan ja arvioimaan säännöllisesti yhdenvertaisen kohtelun toteutumista ottaen huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan tasa-arvoinstituutin näkemykset sekä toteuttamaan asiaan liittyviä toimia, mukaan lukien rikkomusmenettelyt niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät poista eriyttäviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pyytää tarjoamaan valistusta erilaisilla keinoilla, kuten kohdennetuilla kampanjoilla ja koulutuksella, joilla torjutaan syrjintää, tiedostamattomia ennakkoasenteita sekä sukupuoleen ja monimuotoisuuteen perustuvaa segregaatiota työmarkkinoilla, jotta voidaan torjua vallitsevia ennakkoluuloja, jotka ilmenevät esimerkiksi romani- ja musliminaisten, transmaahanmuuttajien ja -turvapaikanhakijoiden sekä vammaisten naisten kohtaamina rakenteellisina esteinä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että on tärkeää torjua stereotypioita ja syrjintää jo hyvin varhaisessa iässä, ja peräänkuuluttaa sen vuoksi ennakkoasenteiden, stereotyyppisten edustumien ja puuttuvien edustumien analysointia opetusmateriaaleissa, niiden mahdollista tarkistamista ja ennakkoasenteista vapaata koulutusta; kehottaa jäsenvaltioita ja rohkaisee niitä varmistamaan ihmisoikeuskasvatuksen ja kehittämään nuorille kohdennettuja valistuskampanjoita, joiden tarkoituksena on torjua intersektionaalista syrjintää, torjua rasismia ja edistää tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä koulutuksessa jokaisella koulutustasolla varhaisesta iästä alkaen; tunnustaa koulujen ja opettajien roolin tasa-arvon, sukupuolten tasa-arvon, kunnioituksen, valistuksen ja syrjimättömyyden edistämisessä sekä kouluhenkilökunnan paremman kulttuurienvälisen sensitiivisyyden ja osallistavampien koulutusjärjestelmien merkityksen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa varmistamaan pääsyn osallistavaan, laadukkaaseen koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen ja ihmisarvoiseen työhön marginalisoiduille tytöille ja nuorille naisille heidän kaikessa moninaisuudessaan ja kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita kohdennetuilla Erasmus+-hankkeilla, myös STEAM-aineissa, ja antamalla tälle asialle tasapuolisesti näkyvyyttä oppikirjoissa ja muissa opetusmateriaaleissa, jotka voisivat myös toimia välineenä näiden tyttöjen ja naisten voimaannuttamisessa ja heidän työmarkkinoille siirtymisensä helpottamisessa; painottaa, että lasten koulutus vaikuttaa monisyisesti naisten ammatillisiin ja henkilökohtaisiin pyrkimyksiin, ja muistuttaa, että kaikilla lapsilla on EU:n lainsäädännön mukaisesti oltava tosiasiallinen mahdollisuus ilmaiseen koulutukseen; kehottaa jäsenvaltioita eurooppalaista lapsitakuuta koskevan suosituksen täytäntöönpanossa soveltamaan intersektionaalista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon marginalisoituihin ryhmiin kuuluvien lasten erityistarpeet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota luomaan osallistavampia koulutusohjelmia vammaisille henkilöille koulutuserojen ja samalla työllisyyserojen pienentämiseksi, koska vammaisten nuorten jatkuvasti korkea koulunkäynnin keskeyttämisaste voi olla merkki vaikeuksista päästä sopiviin opetusohjelmiin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa monikielisyyden suurta potentiaalia ja merkitystä yhteiskunnissamme ja tähdentää, että kaikkia kieliä on arvostettava yhtä lailla ja että kielten teoreettinen hierarkia perustuu ennakkoasenteisiin ja stereotypioihin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa etenkin hoiva-alalla kiinnittämään erityistä huomiota toimintatapoihin, joiden avulla voidaan tehokkaasti estää työvoiman hyväksikäyttöä, sukupuolistunutta väkivaltaa ja muita kaltoinkohtelun muotoja sekä helpottaa työntekijöiden oikeuksien ja hyväksikäytön mahdollisten uhrien oikeuksien käyttämistä, ja huomauttaa, että valtaosa näistä uhreista on naisia, myös kaikkein marginalisoiduimmista ryhmistä ja erilaisista taustoista tulevia naisia, ja he ovat suhteettomasti yliedustettuina hoiva-alalla; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan uusien toimenpiteiden kehittämistä ja mainitsee esimerkkinä kansallisen tilanteen mukaan toimialojen väliset ja myös keskitason ja alhaisen osaamistason työntekijöille tarkoitetut lailliset väylät, jotka edistävät autonomiaa, ihmisarvoista työtä, työntekijöiden perusoikeuksia ja sosiaalista osallisuutta naisten, myös kaikkein marginalisoiduimpien ryhmien tai maahanmuuttajayhteisöjen naisten, keskuudessa; peräänkuuluttaa intersektionaalista arviointia EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikan tämänhetkisen tarkistuksen puitteissa sekä politiikkatoimia, joilla henkilöille annetaan maahanmuuttaja-asema puolison, kumppanin tai työnantajan asemasta riippumatta, jotta voidaan poistaa heidän vaihtoehtojaan, mahdollisuuksiaan ja turvallisuuttaan rajoittavia siteitä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että maahanmuuttajanaiset joutuvat usein ihmiskaupan ja muun väkivallan, kuten sukupuolistuneen väkivallan, pakkoavioliiton ja sukuelinten silpomisen, uhreiksi, mikä jää edelleenkin aivan liian usein huomaamatta turvapaikkamenettelyissä; korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon intersektionaalisen syrjinnän uhreiksi joutuneiden naisten kokemukset, kun laaditaan, toteutetaan ja arvioidaan turvapaikka-, muuttoliike- ja kotoutuspolitiikkaa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toteaa, että naisia rangaistaan suhteettomasti heidän tilanteensa tai asemansa vuoksi eikä heillä ole yhdenvertaista oikeussuojaa, mikä johtuu sukupuolistereotypioista, syrjivistä laeista, risteävästä tai moninkertaisesta syrjinnästä sekä menettelyjä ja todisteita koskevista vaatimuksista ja käytännöistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että oikeussuoja on fyysisesti, taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti kaikkien naisten saatavilla; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan kattavaa ja intersektionaalista lähestymistapaa rikosoikeusjärjestelmän kaikkiin vaiheisiin ja varmistamaan oikeussuojakeinot intersektionaalista syrjintää kokeville naisille heidän kaikessa moninaisuudessaan, mukaan lukien laadukkaan oikeusavun saatavuus kielellä, jota he ymmärtävät; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vaatii soveltamaan suojelu- ja tukipalveluihin (esimerkiksi sukupuolistuneen väkivallan ja ihmiskaupan alalla) kokonaisvaltaisia, oikeusperustaisia, monialaisia ja ihmiskeskeisiä lähestymistapoja, joilla puututaan naisia riippuvuus- ja hyväksikäyttötilanteisiin ajaviin institutionaalisiin tekijöihin, ja tarjoamaan todellisia mahdollisuuksia ihmisarvoisiin ja vakinaisiin oleskelu- ja työlupiin sekä syrjimättömän pääsyn palvelujen, tuen ja oikeussuojan piiriin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | huomauttaa, että afrikkalaista, Lähi-idän, latinalaisamerikkalaista ja aasialaista syntyperää olevilla naisilla on usein vaikeuksia rahoittaa pienyrityksiä, koska heillä ei ole aiemmilta sukupolvilta perittyä vaurautta, ja korostaa, että yrittäjyyden edistäminen näissä ryhmissä voi tarjota runsaasti mahdollisuuksia edistää heidän taloudellista riippumattomuuttaan ja voimaantumistaan; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään erityisiä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamistoimia, jotta kaikkein marginalisoidummat naiset pystyvät sovittamaan työn, koulutuksen ja urakehityksen yhteen perhevelvoitteidensa kanssa ja jotta voidaan torjua syrjintää ja ennakkoasenteita, jotka edelleen vaikuttavat heihin työmarkkinoilla, koulutuksessa ja arkielämässä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | huomauttaa, että intersektionaalisen syrjinnän yhteisvaikutus voi heikentää terveydenhuollon saatavuutta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan yleisen ja saavutettavan sairausvakuutusturvan, erikoistuneet mielenterveyspalvelut mukaan lukien, ja poistamaan kiireellisesti kaikille tarkoitetun terveydenhuollon esteet, myös vailla vaadittavia asiakirjoja olevien muuttajien osalta ja keskittyen erityisesti naisiin heidän kaikessa moninaisuudessaan; korostaa, että tietämättömyys, asenteellisuus tai leimaaminen ei saisi koskaan heikentää terveydenhuollon saatavuutta; pitää tärkeänä, että terveydenhuollon ammattilaiset antavat hoitoa inhimillisesti, syrjimättömästi ja ketään tuomitsematta sekä kunnioittaen vapaata ja tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta ja potilaiden oikeuksia; toteaa, että tiedot marginalisoitujen ryhmien naisten ja maahanmuuttajanaisten pääsystä terveydenhuoltopalvelujen ja erityisesti mielenterveyspalvelujen piiriin ovat erittäin puutteelliset; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon intersektionaalisen syrjinnän yhteisvaikutuksen terveydenhuollon diagnoosien saatavuuteen, erityisesti lisääntymisterveyden osalta ja varsinkin mustien naisten, värillisten naisten ja vähemmistöihin kuuluvien naisten tapauksessa; muistuttaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat perusluonteisia ihmisoikeuksia, joihin kaikilla ihmisillä heidän moninaisuudessaan olisi oltava turvallinen ja laillinen pääsy; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään ja panemaan täytäntöön strategioita, politiikkatoimia ja ohjelmia, joilla edistetään naisten marginalisoitujen ryhmien seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia, ja kitkemään heidän tiellään olevat järjestelmätason, taloudelliset, oikeudelliset, käytännön ja sosiaaliset esteet sekä varmistamaan, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia suojellaan ja kunnioitetaan kaikissa jäsenvaltioissa; pyytää jäsenvaltioita edistämään perhesuunnittelua ja kattavaa, ikätasoon soveltuvaa seksuaalikasvatusta sekä auttamaan haavoittuvissa tai epävarmoissa tilanteissa olevia naisia saamaan maksutonta ehkäisyä sen kaikissa eri muodoissa ja varmistamaan, etteivät he joudu kokemaan syrjiviä käytäntöjä pääsyssä terveydenhuoltopalveluihin; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan saavutettavat ja läpinäkyvät sukupuolen juridisen tunnustamisen menettelyt, jotka perustuvat itsemäärittelyyn ja ovat Maailman terveysjärjestön ICD-11:n mukaisia, ja tunnustamaan laissa trans-, muun- ja intersukupuoliset henkilöt sekä poistamaan esteet, joita ovat esimerkiksi pakolliset kirurgiset toimenpiteet tai pakollinen psykologinen neuvonta; kehottaa jäsenvaltioita kieltämään intersukupuolisten henkilöiden sukuelinten silpomisen ja varmistamaan, ettei intersukupuolisille lapsille tehdä muita kuin elintärkeitä lääketieteellisiä toimenpiteitä tai leikkauksia lapsuusaikana; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita lopettamaan pakkosteriloinnin, pakkoabortin ja pakkoehkäisyn käytännön, myös vammaisten naisten ja romaninaisten kohdalla, sekä transihmisten pakottamisen lääkehoitoon ja kehottaa kunnioittamaan heidän fyysistä ja ruumiillista koskemattomuuttaan; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tehokkaat ja oikea-aikaiset oikeussuojakeinot kaikille pakkosteriloinnin ja pakkoavioeron uhreille, myös ottamalla käyttöön tehokkaita korvausjärjestelmiä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | muistuttaa, että ilmastonmuutos ja sen seuraukset vaikuttavat suhteettomasti naisiin heidän kaikessa moninaisuudessaan ja erityisesti syrjinnän risteäviä muotoja kokeviin, marginalisoiduissa tilanteissa oleviin ja konfliktitilanteissa eläviin naisiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikkiin ilmastotoimiin sisältyy intersektionaalinen näkökulma, sukupuoli ja rotu mukaan lukien, että tätä varten otetaan käyttöön kohdennettuja määrärahoja ja toimenpiteitä ja että taataan naisten yhdenvertainen osallistuminen heidän kaikessa moninaisuudessaan päätöksentekoelimissä kansainvälisellä, eurooppalaisella, kansallisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan nopeita, tehokkaita ja koordinoituja toimia, jotta voidaan suojella Ukrainan konfliktista kärsivien naisten ja tyttöjen sekä marginalisoitujen väestöryhmien ihmisoikeuksia ja vastata heidän seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskeviin tarpeisiinsa; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 191.

(4)  EUVL C 81, 18.2.2022, s. 43.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0073.

(6)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 104.

(7)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/guidance_note_on_the_collection_and_use _of_equality_data_based_on_racial_or_ethnic_origin_final.pdf

(9)  https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2021/07/Collection-and-use-of-complaints-data.pdf

(10)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/combatting-discrimination/equality-data-collection_en#equality-data

(11)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/sites/default/files/2018-07/ENAR_Shadowreport_2013_2017.pdf

(12)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-eu-minorities-survey-roma-women_en.pdf

(13)  https://fra.europa.eu/en/publication/2018/being-black-eu

(14)  https://www.intersectionaljustice.org/img/2020.4.14_cij-factsheet-intersectionality-at-a-glance-in-europe_du2r4w.pdf

(15)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-01/Intersectionality-resource-guide-and-toolkit-en.pdf

(16)  ”A comparative analysis of gender equality law in Europe 2020”.

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_STU (2020)662491_EN.pdf

(18)  https://www150.statcan.gc.ca/n1/pub/89-503-x/2015001/article/14695-eng.htm

(19)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-10-key-topics-combating-racism-a/16808b75f7

(20)  Komission 12. marraskuuta 2020 antama tiedonanto ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698).

(21)  Komission 5. maaliskuuta 2020 antama tiedonanto ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152).

(22)  Komission 23. syyskuuta 2020 antama tiedonanto uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta (COM(2020)0609).

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/198 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/198

---

P9_TA(2022)0290

Kansallisten veto-oikeuksien käyttäminen maailmanlaajuisen verosopimuksen horjuttamiseen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 kansallisten veto-oikeuksien käyttämisestä maailmanlaajuisen verosopimuksen horjuttamiseen (2022/2734(RSP))

(2023/C 47/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen III osaston sekä 113, 115, 116 ja 326 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen III osaston sekä 113, 115, 116 ja 326 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 ja 20 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 ja 20 artiklan,

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja G20-ryhmän veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevan osallistavan kehyksen julkilausuman kahden pilarin ratkaisusta talouden digitalisaatiosta johtuviin verotuksellisiin haasteisiin vastaamiseksi, johon oli 4. marraskuuta 2021 mennessä yhtynyt ja jonka oli hyväksynyt 137 yhteensä 141 jäsenestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja G20-ryhmän veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevan osallistavan kehyksen julkilausuman kahden pilarin ratkaisusta talouden digitalisaatiosta johtuviin verotuksellisiin haasteisiin vastaamiseksi, johon oli 4. marraskuuta 2021 mennessä yhtynyt ja jonka oli hyväksynyt 137 yhteensä 141 jäsenestä,

| — | ottaa huomioon OECD:n ja G20-ryhmän BEPS-toimenpiteitä koskevan osallistavan kehyksen mallisäännöt pilarin 2 kansallista täytäntöönpanoa varten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n ja G20-ryhmän BEPS-toimenpiteitä koskevan osallistavan kehyksen mallisäännöt pilarin 2 kansallista täytäntöönpanoa varten,

| — | ottaa huomioon 22. joulukuuta 2021 annetun komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi monikansallisten konsernien maailmanlaajuisen vähimmäisverotason varmistamisesta unionissa (COM(2021)0823), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. joulukuuta 2021 annetun komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi monikansallisten konsernien maailmanlaajuisen vähimmäisverotason varmistamisesta unionissa (COM(2021)0823),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 vahvistamansa kannan ehdotukseen neuvoston direktiiviksi monikansallisten konsernien maailmanlaajuisen vähimmäisverotason varmistamisesta unionissa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 vahvistamansa kannan ehdotukseen neuvoston direktiiviksi monikansallisten konsernien maailmanlaajuisen vähimmäisverotason varmistamisesta unionissa (1),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Kohti tehokkaampaa ja demokraattisempaa päätöksentekoa EU:n veropolitiikan alalla” (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Kohti tehokkaampaa ja demokraattisempaa päätöksentekoa EU:n veropolitiikan alalla” (COM(2019)0008),

| — | ottaa huomioon EU:n veroalan seurantakeskuksen 25. lokakuuta 2021 päivätyn analyysin ”Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n veroalan seurantakeskuksen 25. lokakuuta 2021 päivätyn analyysin ”Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates”,

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2022 annetut talous- ja rahoitusasioiden neuvoston päätelmät ja 17. kesäkuuta 2022 pidetyn kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2022 annetut talous- ja rahoitusasioiden neuvoston päätelmät ja 17. kesäkuuta 2022 pidetyn kokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportin ja 4. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman toimista Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin päätelmien johdosta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportin ja 4. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman toimista Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin päätelmien johdosta (2),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman digiverotuksesta: OECD:n neuvottelut, digitaalialan yritysten verotuksellinen kotipaikka ja mahdollinen EU:n digitaalivero (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman digiverotuksesta: OECD:n neuvottelut, digitaalialan yritysten verotuksellinen kotipaikka ja mahdollinen EU:n digitaalivero (3),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle elpymisstrategiaa tukevasta oikeudenmukaisesta ja yksinkertaisesta verotuksesta (heinäkuussa 2020 annetun komission toimintasuunnitelman ja sen alv:tä, yritysverotusta ja henkilöverotusta koskevien 25 hankkeen seuranta Euroopan parlamentissa) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle elpymisstrategiaa tukevasta oikeudenmukaisesta ja yksinkertaisesta verotuksesta (heinäkuussa 2020 annetun komission toimintasuunnitelman ja sen alv:tä, yritysverotusta ja henkilöverotusta koskevien 25 hankkeen seuranta Euroopan parlamentissa) (4),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) 25. toukokuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Taxing Multinationals in Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) 25. toukokuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen ”Taxing Multinationals in Europe”,

| — | ottaa huomioon IMF:n huhtikuussa 2022 Fiscal Monitor -raportissa julkaisemat viimeisimmät arviot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IMF:n huhtikuussa 2022 Fiscal Monitor -raportissa julkaisemat viimeisimmät arviot,

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että 4. marraskuuta 2021 mennessä OECD:n ja G20-ryhmän BEPS-toimenpiteitä koskevan osallistavan kehyksen 141 jäsenestä 137, joiden joukossa kaikki EU:n jäsenvaltiot, oli päässyt sopimukseen kansainvälisen verojärjestelmän uudistamisesta kahden pilarin ratkaisulla, jolla vastataan talouden digitalisaatiosta johtuviin haasteisiin ja muun muassa asetetaan monenvälisesti sovittuja rajoituksia voitonsiirroille ja verokilpailulle ottamalla käyttöön maailmanlaajuinen 15 prosentin vähimmäisverokanta; toteaa, että sopimus on laajan kompromissin ja useiden vuosien kuluessa pidettyjen monien neuvottelukierrosten tulos; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että 4. marraskuuta 2021 mennessä OECD:n ja G20-ryhmän BEPS-toimenpiteitä koskevan osallistavan kehyksen 141 jäsenestä 137, joiden joukossa kaikki EU:n jäsenvaltiot, oli päässyt sopimukseen kansainvälisen verojärjestelmän uudistamisesta kahden pilarin ratkaisulla, jolla vastataan talouden digitalisaatiosta johtuviin haasteisiin ja muun muassa asetetaan monenvälisesti sovittuja rajoituksia voitonsiirroille ja verokilpailulle ottamalla käyttöön maailmanlaajuinen 15 prosentin vähimmäisverokanta; toteaa, että sopimus on laajan kompromissin ja useiden vuosien kuluessa pidettyjen monien neuvottelukierrosten tulos;

| B. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen vähimmäisverokannan täytäntöönpano mainitun kahden pilarin uudistuksen yhteydessä tuottaisi maille vuosittain noin 150 miljardia Yhdysvaltain dollaria uusia verotuloja (6); toteaa, että OECD:n ja G20-ryhmän BEPS-toimenpiteitä koskevan osallistavan kehyksen kokouksessa lokakuussa 2021 aikaansaatu historiallinen sopimus, jota tukevat laajalti maat, jotka edustavat yli 90:tä prosenttia maailmantaloudesta, on poliittinen menestystarina, joka on pantava nopeasti ja laajasti täytäntöön, jotta siitä tulee myös sosiaalinen ja taloudellinen menestys ja jotta voidaan edistää oikeudenmukaista verotusta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen vähimmäisverokannan täytäntöönpano mainitun kahden pilarin uudistuksen yhteydessä tuottaisi maille vuosittain noin 150 miljardia Yhdysvaltain dollaria uusia verotuloja (6); toteaa, että OECD:n ja G20-ryhmän BEPS-toimenpiteitä koskevan osallistavan kehyksen kokouksessa lokakuussa 2021 aikaansaatu historiallinen sopimus, jota tukevat laajalti maat, jotka edustavat yli 90:tä prosenttia maailmantaloudesta, on poliittinen menestystarina, joka on pantava nopeasti ja laajasti täytäntöön, jotta siitä tulee myös sosiaalinen ja taloudellinen menestys ja jotta voidaan edistää oikeudenmukaista verotusta;

| C. | ottaa huomioon, että IMF:n viimeisimpien arvioiden mukaan vähimmäisverokannan arvioidaan kasvattavan maailmanlaajuisia yhteisöverotuloja 5,7 prosentilla täydennysveron ansiosta ja mahdollisesti vielä 8,1 prosentilla, kun sovitut voitonsiirtojen ja verokilpailun rajoitukset pannaan täytäntöön (7); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että IMF:n viimeisimpien arvioiden mukaan vähimmäisverokannan arvioidaan kasvattavan maailmanlaajuisia yhteisöverotuloja 5,7 prosentilla täydennysveron ansiosta ja mahdollisesti vielä 8,1 prosentilla, kun sovitut voitonsiirtojen ja verokilpailun rajoitukset pannaan täytäntöön (7);

| D. | toteaa, että EU yksin voisi kasvattaa yhteisöverotulojaan noin 64 miljardilla eurolla vuodessa soveltamalla vähintään 15 prosentin tosiasiallista yhteisöveroastetta maailmanlaajuisen verosopimuksen pilarin 2 mukaisesti (8); |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU yksin voisi kasvattaa yhteisöverotulojaan noin 64 miljardilla eurolla vuodessa soveltamalla vähintään 15 prosentin tosiasiallista yhteisöveroastetta maailmanlaajuisen verosopimuksen pilarin 2 mukaisesti (8);

| E. | toteaa, että unionissa veroasiat kuuluvat erityisen lainsäätämisjärjestyksen piiriin ja niistä päätetään neuvostossa yksimielisesti; toteaa, että 22. joulukuuta 2021 annetussa komission ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi osallistavan kehyksen pilarin 2 täytäntöönpanosta on oikeusperustana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 115 artikla; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että unionissa veroasiat kuuluvat erityisen lainsäätämisjärjestyksen piiriin ja niistä päätetään neuvostossa yksimielisesti; toteaa, että 22. joulukuuta 2021 annetussa komission ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi osallistavan kehyksen pilarin 2 täytäntöönpanosta on oikeusperustana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 115 artikla;

| F. | huomauttaa, että kaikki OECD- ja G20-maat, myös EU:n kaikki 27 jäsenvaltiota, tukivat lokakuussa 2021 kansainvälisten verosääntöjen uudistamista koskevaa sopimusta; |
| --- | --- |

F.

huomauttaa, että kaikki OECD- ja G20-maat, myös EU:n kaikki 27 jäsenvaltiota, tukivat lokakuussa 2021 kansainvälisten verosääntöjen uudistamista koskevaa sopimusta;

| G. | panee merkille, että tästä sitoutuneisuudesta huolimatta EU on kolmeen otteeseen epäonnistunut maailmanlaajuisen verosopimuksen pilarin 2 tukemisesta ja täytäntöönpanosta annettavan direktiivin (”pilaria 2 koskeva direktiivi”) hyväksymisessä EU:n neuvoston talous- ja rahoitusasioiden neuvostossa (Ecofin), koska asiasta ei ole päästy yksimielisyyteen; |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että tästä sitoutuneisuudesta huolimatta EU on kolmeen otteeseen epäonnistunut maailmanlaajuisen verosopimuksen pilarin 2 tukemisesta ja täytäntöönpanosta annettavan direktiivin (”pilaria 2 koskeva direktiivi”) hyväksymisessä EU:n neuvoston talous- ja rahoitusasioiden neuvostossa (Ecofin), koska asiasta ei ole päästy yksimielisyyteen;

| H. | toteaa, että Puola käytti kansallista veto-oikeuttaan neuvoston neuvotteluissa estääkseen pilaria 2 koskevan direktiivin hyväksymisen koko unionissa huolimatta siitä, että kaikki 26 muuta jäsenvaltiota kannattivat sitä; toteaa, että Puola luopui myöhemmin vastustuksestaan; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Puola käytti kansallista veto-oikeuttaan neuvoston neuvotteluissa estääkseen pilaria 2 koskevan direktiivin hyväksymisen koko unionissa huolimatta siitä, että kaikki 26 muuta jäsenvaltiota kannattivat sitä; toteaa, että Puola luopui myöhemmin vastustuksestaan;

| I. | toteaa, että vaikka Unkari myöntyi direktiivin täytäntöönpanoon aiemmissa Ecofin-neuvoston kokouksissa, se käytti veto-oikeuttaan kesäkuun 2022 Ecofin-kokouksessa Puolan peruutettua oman vetonsa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että vaikka Unkari myöntyi direktiivin täytäntöönpanoon aiemmissa Ecofin-neuvoston kokouksissa, se käytti veto-oikeuttaan kesäkuun 2022 Ecofin-kokouksessa Puolan peruutettua oman vetonsa;

| J. | toteaa, että julkiset verotulot, joita pilaria 2 koskevan direktiivin täytäntöönpano EU:ssa tuottaisi, olisivat erityisen tärkeitä vaikutuksiltaan ennennäkemättömässä tilanteessa, jossa yhdistyvät Venäjän hyökkäys Ukrainaan, globaalien toimitusketjujen häiriöt sekä tarve varmistaa pandemian jälkeinen talouden elpyminen ja turvata tarvittavat investoinnit EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että julkiset verotulot, joita pilaria 2 koskevan direktiivin täytäntöönpano EU:ssa tuottaisi, olisivat erityisen tärkeitä vaikutuksiltaan ennennäkemättömässä tilanteessa, jossa yhdistyvät Venäjän hyökkäys Ukrainaan, globaalien toimitusketjujen häiriöt sekä tarve varmistaa pandemian jälkeinen talouden elpyminen ja turvata tarvittavat investoinnit EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi;

| K. | ottaa huomioon, että unionissa on viime vuosikymmenten aikana yritetty useaan otteeseen ottaa käyttöön yhteisöverotuksen vähimmäisverokanta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että unionissa on viime vuosikymmenten aikana yritetty useaan otteeseen ottaa käyttöön yhteisöverotuksen vähimmäisverokanta;

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin lopullisiin tuloksiin sisältyi finanssi- ja veropoliittisia ehdotuksia, jotka esitettiin 9. toukokuuta 2022 annetussa raportissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin lopullisiin tuloksiin sisältyi finanssi- ja veropoliittisia ehdotuksia, jotka esitettiin 9. toukokuuta 2022 annetussa raportissa;

| M. | katsoo, että Euroopan parlamentin osallistuminen tavallisen lainsäätämisjärjestyksen puitteissa tehostaisi päätöksentekoa verotuksen alalla ja tuottaisi vaikuttavampia, merkityksellisempiä ja kunnianhimoisempia tuloksia EU:n veropolitiikassa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että Euroopan parlamentin osallistuminen tavallisen lainsäätämisjärjestyksen puitteissa tehostaisi päätöksentekoa verotuksen alalla ja tuottaisi vaikuttavampia, merkityksellisempiä ja kunnianhimoisempia tuloksia EU:n veropolitiikassa;

Yleisiä huomioita

| 1. | toteaa, että nykyiset kansainväliset verosäännöt ovat suurelta osin vanhentuneita eikä niillä voida puuttua talouden lisääntyvään digitalisaatioon ja torjua tehokkaasti verovilppiä ja veronkiertoa; painottaa kiireellistä tarvetta uudistaa sääntöjä hyväksymällä OECD:n ja G20-ryhmän maailmanlaajuinen verosopimus, jotta kansainväliset, EU:n ja kansalliset verojärjestelmät pystyisivät vastaamaan 2000-luvun uusiin taloudellisiin, sosiaalisiin ja teknologisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee erittäin huolestuneena merkille kansallisten yhtiöverokantojen hajanaisuuden EU:ssa, mikä voi vääristää sisämarkkinoita ja vahingoittaa EU:n taloutta; panee lisäksi merkille, että EU:n keskimääräinen yhteisöverokanta on jatkuvasti laskenut viime vuosikymmeninä; toistaa, että on kiireellisesti luotava laaja veropohja ja vähennettävä mahdollisuuksia veronvilppiin, veropetoksiin ja aggressiiviseen verosuunnitteluun, muun muassa panemalla täytäntöön OECD:n ja G20-ryhmän sopimus EU:n tasolla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että nykyiset verosäännöt ja verosääntöjen eroavuudet jäsenvaltioiden ja muiden maiden välillä sekä kansainvälisen yhteistyön puute ovat esimerkkejä seikoista, jotka antavat monikansallisille yhtiöille mahdollisuuden harjoittaa aggressiivista verosuunnittelua, joka alentaa merkittävästi niiden tosiasiallista veroastetta; muistuttaa, että tämä tilanne myös asettaa pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) huomattavan epäedulliseen kilpailuasemaan, koska ne maksavat veroja tuntuvasti korkeampien tosiasiallisten verokantojen mukaan kuin monikansalliset yhtiöt, mitä ei voida hyväksyä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa äskettäin pilaria 2 koskevasta direktiivistä hyväksymäänsä kantaa, jossa kehotetaan panemaan se nopeasti täytäntöön tammikuuhun 2023 mennessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että Unkarin esittämät vaatimukset, jotka koskevat erityisesti sisältöön perustuvia poikkeuksia, on jo suurelta osin huomioitu maailmanlaajuisessa verosopimuksessa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa kaikkia jäsenvaltioita tässä yhteydessä niiden sitoutumisesta OECD:n maailmanlaajuiseen verosopimukseen; korostaa, että sopimuksen nopea ja laaja täytäntöönpano on ratkaisevaa prosessin onnistumisen kannalta; painottaa, että EU:n on otettava maailmanlaajuinen johtoasema veroparatiisien torjunnassa panemalla OECD:n sopimus täytäntöön ensimmäisenä alueena maailmassa; korostaa riskejä, joita voi aiheutua, jos pilaria 2 koskevaa direktiiviä ei panna täytäntöön; korostaa, että jos EU ei pane täytäntöön pilaria 2 koskevaa direktiiviä, pilarin 2 täytäntöönpano Yhdysvalloissa ja muilla lainkäyttöalueilla voi vaarantua; |
| --- | --- |

6.

Nykyinen päätöksentekoprosessi ja kansallisten veto-oikeuksien vaikutus

| 7. | muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että perussopimuksiin kirjattuun yksimielisyysvaatimukseen on suhtauduttava hyvin vastuullisesti ja sen yhteydessä on noudatettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa määrättyä vilpittömän yhteistyön periaatetta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että vaatimus veroalan toimien yksimielisestä hyväksymisestä neuvostossa ei edistä muutosta, jota nykyisiin haasteisiin vastaaminen edellyttää; pitää valitettavana, että nykytilanne tuottaa usein viivästyksiä ja jarruttaa edistystä verosääntöjen yhdenmukaistamisessa ja koordinoinnissa kaikkialla unionissa, vaikka yhtenäisistä säännöistä olisi hyötyä kaikille; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että kansallisilla veto-oikeuksilla on jatkuvasti hankaloitettu edistymistä monilla tärkeillä verotuksen aloilla; pitää valitettavana, että esimerkiksi ehdotukset yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta, korko- ja rojaltidirektiivin tarkistamisesta ja yritysverotuksen käytännesääntöjen uudistuksesta eivät ole edenneet neuvostossa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuomitsee sen, että tietyt jäsenvaltiot ovat käyttäneet väärin kansallista veto-oikeuttaan verotusasioissa saadakseen myönnytyksiä muilla politiikan aloilla; korostaa, että jäsenvaltioiden veto-oikeus uhkaa pitää yllä haitallisia verokäytäntöjä ja sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta, jotka heikentävät unionin kykyä toimia tehokkaasti, edistää tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja suojella kansalaisten ja pk-yritysten etuja; |
| --- | --- |

10.

Toimintasuositukset ja uudistuskohteet

| 11. | toistaa neuvostolle esittämänsä kehotuksen hyväksyä pikaisesti pilaria 2 koskeva direktiivi, jotta voidaan varmistaa, että sopimus tulee voimaan tammikuuhun 2023 mennessä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Unkaria lopettamaan välittömästi maailmanlaajuisen verosopimuksen etenemisen estäminen neuvostossa; pitää valitettavana, että yksi ainoa jäsenvaltio voi viivästyttää historiallisen sopimuksen täytäntöönpanoa ja estää 26:ta muuta jäsenvaltiota etenemästä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyytää painokkaasti, että komissio ja neuvosto eivät ryhtyisi poliittisiin vaihtokauppoihin sellaisten jäsenvaltioiden kanssa, jotka käyttävät väärin kansallista veto-oikeuttaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toistaa kehotuksensa, että komissio ja neuvosto pitäisivät kiinni EU:n toimintapolitiikan sovitusta ehdollisuudesta ja päätöksenteon avoimuudesta eivätkä hyväksyisi Unkarin kansallista elpymis- ja palautumissuunnitelmaa ennen kuin Unkari täyttää täysimääräisesti kaikki asetuksessa vahvistetut kriteerit ja etenkin panee täytäntöön oikeusvaltioperiaatetta, oikeuslaitoksen riippumattomuutta sekä petosten, eturistiriitojen ja korruption ehkäisemistä, havaitsemista ja torjuntaa koskevat maakohtaiset suositukset; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että nykytilanteessa kaikki skenaariot ovat yhä mahdollisia ja että on ryhdyttävä nopeisiin toimiin, jos Unkari käyttää edelleen kansallista veto-oikeuttaan tulevina kuukausina; kehottaa komissiota ja neuvostoa tutkimaan vaihtoehtoja, jotta EU voisi noudattaa OECD:ssä ja G20-ryhmässä antamiaan sitoumuksia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan mahdollisia lyhyen aikavälin toimenpiteitä, jotta EU voisi täyttää kansainväliset sitoumuksensa, kuten määrittämään, olisiko viimeisenä keinona asianmukaista panna maailmanlaajuinen verosopimus täytäntöön soveltamalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 20 artiklassa määrättyä tiiviimmän yhteistyön menettelyä; katsoo, että jos mistään muusta EU:n tason täytäntöönpanovaihtoehdosta ei päästä sopimukseen, hyväksyttäviin tuloksiin voitaisiin päästä panemalla pilaria 2 koskeva direktiivi yksipuolisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota hyödyntämään tarvittaessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 116 artiklassa määrättyä menettelyä tietyissä veroalan toimissa; palauttaa tässä yhteydessä mieliin Ursula von der Leyenin komission puheenjohtajaehdokkaana antaman ohjelmajulistuksen, johon sisältyi sitoumus käyttää perussopimuksiin sisältyviä lausekkeita, joiden nojalla verotusalan ehdotukset voidaan hyväksyä yhteispäätösmenettelyssä ja niistä voidaan päättää määräenemmistöllä neuvostossa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palauttaa mieliin komission entisen puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin vuonna 2018 unionin tilasta pitämän puheen, jossa hän vaati, että tietyt verotusasioita koskevat päätökset tehdään määräenemmistöllä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että jäsenvaltioiden olisi pitkällä aikavälillä otettava huomioon määräenemmistöpäätöksiin siirtymisen tuoma lisäarvo Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin suosituksen mukaisesti; kehottaa tässä yhteydessä komissiota käynnistämään uudelleen keskustelun siirtymisestä vaiheittain määräenemmistöpäätösten käyttöön osassa verotusasioita jatkotoimena tästä aiheesta vuonna 2019 annetulle tiedonannolle ja vastauksena Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin tuloksiin; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0216.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0141.

(3)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 54.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0082.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0219.

(6)  https://www.oecd.org/tax/international-community-strikes-a-ground-breaking-tax-deal-for-the-digital-age.htm

(7)  IMF, Fiscal Policy from Pandemic to War, s. 28, https://www.imf.org/en/Publications/FM/Issues/2022/04/12/fiscal-monitor-april-2022

(8)  https://www.taxobservatory.eu/wp-content/uploads/2021/10/Note-2-November-2021-1.pdf

---

Torstai 7. heinäkuuta 2022

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/202 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/202

---

P9_TA(2022)0291

Kardinaali Zenin ja 612 Humanitarian Relief Fund -säätiön edunvalvojien pidättäminen Hongkongissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 kardinaali Zenin ja 612 Humanitarian Relief Fund -säätiön edunvalvojien pidättämisestä Hongkongissa (2022/2751(RSP))

(2023/C 47/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2022 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien loukkauksista Hongkongissa (1), 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Hongkongista ja erityisesti Apple Dailyn tapauksesta (2) sekä 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Hongkongin demokraattiseen oppositioon kohdistetuista pakkokeinoista (3) sekä muut ja aiemmat Kiinasta antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2022 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien loukkauksista Hongkongissa (1), 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Hongkongista ja erityisesti Apple Dailyn tapauksesta (2) sekä 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Hongkongin demokraattiseen oppositioon kohdistetuista pakkokeinoista (3) sekä muut ja aiemmat Kiinasta antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2022 julkaistun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 24. vuosiraportin Hongkongin erityishallintoalueen poliittisesta ja taloudellisesta kehityksestä vuonna 2021 (JOIN(2022)0016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2022 julkaistun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 24. vuosiraportin Hongkongin erityishallintoalueen poliittisesta ja taloudellisesta kehityksestä vuonna 2021 (JOIN(2022)0016),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2020 voimaan tulleen Kiinan kansantasavallan lain kansallisen turvallisuuden takaamisesta Hongkongin erityishallintoalueella (kansallinen turvallisuuslaki), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2020 voimaan tulleen Kiinan kansantasavallan lain kansallisen turvallisuuden takaamisesta Hongkongin erityishallintoalueella (kansallinen turvallisuuslaki),

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman Hongkongissa 8. toukokuuta 2022 pidetyistä hallintojohtajan vaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman Hongkongissa 8. toukokuuta 2022 pidetyistä hallintojohtajan vaaleista,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 1990 hyväksytyn Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueen Hongkongin peruslain, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1997 (Hongkongin peruslaki), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 1990 hyväksytyn Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueen Hongkongin peruslain, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1997 (Hongkongin peruslaki),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Kiinan kansantasavallan hallituksen 19. joulukuuta 1984 Hongkongin kysymyksestä antaman yhteisen julistuksen, jonka Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukset rekisteröivät YK:ssa 12. kesäkuuta 1985, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Kiinan kansantasavallan hallituksen 19. joulukuuta 1984 Hongkongin kysymyksestä antaman yhteisen julistuksen, jonka Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukset rekisteröivät YK:ssa 12. kesäkuuta 1985,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi oltava EU:n Kiinan-suhteiden keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Kiina on sitoutunut noudattamaan niitä omassa kehitysyhteistyössään ja kansainvälisessä yhteistyössään; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi oltava EU:n Kiinan-suhteiden keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Kiina on sitoutunut noudattamaan niitä omassa kehitysyhteistyössään ja kansainvälisessä yhteistyössään;

| B. | ottaa huomioon, että 11. ja 12. toukokuuta 2022 poliisi pidätti 612 Humanitarian Relief Fund -säätiön edunvalvojat Hongkongissa, ja toteaa, että säätiö tarjoaa humanitaarista ja taloudellista tukea luovuttamista koskevan lain muutosesitystä vastustavien mielenosoitusten yhteydessä loukkaantuneille, pidätetyille tai uhatuille henkilöille, ja toteaa, että pidätettyjen joukossa ovat muun muassa eläkkeellä oleva roomalaiskatolisen kirkon piispa kardinaali Joseph Zen, entinen lainsäätäjä Cyd Ho, laulaja-aktivisti Denise Ho, akateemikko Hui Po-Keung ja arvostettu asianajaja Margaret Ng ja heitä syytetään vehkeilystä vieraiden valtojen kanssa (kansallisen turvallisuuslain 29 pykälä); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 11. ja 12. toukokuuta 2022 poliisi pidätti 612 Humanitarian Relief Fund -säätiön edunvalvojat Hongkongissa, ja toteaa, että säätiö tarjoaa humanitaarista ja taloudellista tukea luovuttamista koskevan lain muutosesitystä vastustavien mielenosoitusten yhteydessä loukkaantuneille, pidätetyille tai uhatuille henkilöille, ja toteaa, että pidätettyjen joukossa ovat muun muassa eläkkeellä oleva roomalaiskatolisen kirkon piispa kardinaali Joseph Zen, entinen lainsäätäjä Cyd Ho, laulaja-aktivisti Denise Ho, akateemikko Hui Po-Keung ja arvostettu asianajaja Margaret Ng ja heitä syytetään vehkeilystä vieraiden valtojen kanssa (kansallisen turvallisuuslain 29 pykälä);

| C. | ottaa huomioon, että vuoden 2019 mielenosoitusten jälkeen Hongkongin viranomaiset ovat pidättäneet noin 10 000 ihmistä; ottaa huomioon, että 2 500 henkilöä on asetettu syytteeseen ja yli 1 100 henkilöä on tuomittu; ottaa huomioon, että 28. maaliskuuta 2022 mennessä lähes 200 henkilöä oli pidätetty kansallisen turvallisuuslain nojalla; ottaa huomioon, että vuoden 2022 alussa Hongkongissa oli 721 poliittista vankia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuoden 2019 mielenosoitusten jälkeen Hongkongin viranomaiset ovat pidättäneet noin 10 000 ihmistä; ottaa huomioon, että 2 500 henkilöä on asetettu syytteeseen ja yli 1 100 henkilöä on tuomittu; ottaa huomioon, että 28. maaliskuuta 2022 mennessä lähes 200 henkilöä oli pidätetty kansallisen turvallisuuslain nojalla; ottaa huomioon, että vuoden 2022 alussa Hongkongissa oli 721 poliittista vankia;

| D. | ottaa huomioon, että komission ja korkean edustajan 24. vuosiraportissa Hongkongin erityishallintoalueen poliittisesta ja taloudellisesta kehityksestä vuonna 2021 todetaan, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet kaventuvat jatkuvasti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komission ja korkean edustajan 24. vuosiraportissa Hongkongin erityishallintoalueen poliittisesta ja taloudellisesta kehityksestä vuonna 2021 todetaan, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet kaventuvat jatkuvasti;

| E. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeuskomitean suorittama arviointi siitä, miten Hongkong noudattaa kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, on käynnissä ja sen odotetaan valmistuvan heinäkuussa 2022; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeuskomitean suorittama arviointi siitä, miten Hongkong noudattaa kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, on käynnissä ja sen odotetaan valmistuvan heinäkuussa 2022;

| 1. | tuomitsee kardinaali Joseph Zenin, joka on yksi kaupungin demokratialiikkeen vahvimmista puolustajista, ja 612 Humanitarian Relief Fund -säätiön neljän muun edunvalvojan pidätykset ja pitää niitä hyökkäyksenä Hongkongin peruslaissa taattuja vapauksia, uskonnon- ja vakaumuksenvapaus mukaan luettuna, vastaan, ja toteaa, että jo aiemmin oli lopetettu yli 60 kansalaisjärjestön toiminta, ja toteaa, että tämä on osoitus Kiinan kansantasavallan jatkuvista pyrkimyksistä tuhota järjestelmällisesti Hongkongin autonomian ja vapauksien viimeisetkin rippeet ja tukahduttaa demokratialiike; katsoo, että pidätys on selkeä osoitus John Lee Ka-chiun ilmoittamasta aikeesta tukahduttaa kaikki kriittiset äänet entistä kovemmin ottein ja tehostaa edelleen tukahduttamistoimia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Hongkongin erityishallintoalueen viranomaisia luopumaan kaikista syytteistä kardinaali Zenia ja 612 Humanitarian Relief Fund -säätiön neljää muuta edunvalvojaa (Cyd Ho, Denise Ho, Hui Po-Keung ja Margaret Ng) vastaan ja vapauttamaan Cyd Hon; kehottaa Hongkongin erityishallintoalueen viranomaisia sallimaan, että 612 Humanitarian Relief Fund -säätiö aloittaa uudelleen toimintansa ja jatkaa taloudellista, oikeudellista ja humanitaarista tukeaan sitä saaneille henkilöille; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan heinäkuussa 2020 annettujen neuvoston päätelmien täytäntöönpanemiseksi ja esimerkiksi ottamaan käyttöön pelastusvenejärjestelmiä Hongkongin demokratia-aktivisteja ja toimittajia varten, esimerkiksi helpottamalla hätäviisumien myöntämistä ja tarjoamalla tilapäistä suojaa; kehottaa Vatikaania antamaan täysimittaista tukea kardinaali Zenille ja muille uskonnollisille johtajille, jotka kohtaavat vainoa tai jotka saattavat joutua pidätetyiksi Hongkongin kansallisen turvallisuusjärjestelmän puitteissa; kehottaa lisäksi Vatikaania vahvistamaan diplomaattisia toimiaan ja vaikutusvaltaansa Kiinan viranomaisten suuntaan, vaatimaan, että kaikista kardinaali Zenia vastaan nostetuista syytteistä luovutaan ja että vaino ja ihmisoikeusloukkaukset lopetetaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että 25 vuotta sen jälkeen, kun Hongkong vuonna 1997 luovutettiin takaisin Kiinalle ja Kiinan viranomaiset ottivat määräysvallan ja lupasivat kunnioittaa peruslaissa suojattuja kaupungin vapauksia ja oikeuksia, ja kaksi vuotta sen jälkeen, kun niin kutsuttu kansallinen turvallisuuslaki tuli voimaan Hongkongissa, Kiinan kansantasavalta rikkoo jatkuvasti Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisen julistuksen mukaisia velvoitteitaan, jotka koskevat Hongkongin laajan autonomian säilyttämistä ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatteen mukaisesti, oikeusvaltioperiaatetta ja Hongkongin peruslaissa vahvistettuja perusihmisoikeuksia sekä kansallisia ja kansainvälisiä velvoitteita, jotka sillä on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen allekirjoittajana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Kiinan viranomaisia kumoamaan kansalliset turvallisuuslait kaikkinensa ja sitoutumaan jälleen noudattamaan Hongkongin peruslakia, jolla taataan yhdistymis-, kokoontumis-, sanan- sekä uskonnon- ja vakaumuksenvapaus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että John Leen valinnan yhteydessä rikottiin räikeästi demokratian keskeisiä periaatteita ja poliittista moniarvoisuutta sekä Hongkongin kansalaisten oikeutta yleisiin vaaleihin; korostaa, että Kiinan vaaliuudistukset ja entisen turvallisuusministerin ja poliisin John Leen valinta ainoana ehdokkaana hallintojohtajan virkaan kertovat siitä, että Hongkongin hallitus ei ole enää riippumaton Kiinasta aikaisemman ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatteen mukaisesti ja että koko poliittinen oppositio on tukahdutettu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää valitettavana Hongkongin viranomaisten päätöstä kieltää jo kolmantena peräkkäisenä vuonna Tiananmenin aukion vuotuinen hiljainen mielenosoitus 4. kesäkuuta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jälleen neuvostoa ottamaan käyttöön kohdennettuja pakotteita EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän (Magnitski-tyyppiset EU:n pakotteet) nojalla John Leetä ja kaikkia muita Hongkongin ja Kiinan kansantasavallan virkamiehiä vastaan, jotka ovat vastuussa jatkuvista ihmisoikeuksien tukahduttamistoimista kaupungissa; kehottaa lisäksi uudelleen niitä kymmentä EU:n jäsenvaltiota, joilla vielä on voimassa olevia luovutussopimuksia Kiinan tasavallan ja Hongkongin kanssa, keskeyttämään kiireesti niiden soveltaminen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jälleen Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) varmistamaan riittävät resurssit Euroopan unionin Hongkongin-edustustolle (EU:n edustusto), jotta se voi jatkaa oikeudenkäyntien tarkkailua, vankilavierailuja ja ihmisoikeuksien seurantaa ja tehostaa niitä asianmukaisesti julkaisemalla julkilausumia, nimittämällä henkilöstönsä joukosta ihmisoikeusyhteyshenkilön ja ottamalla heidän tapauksensa esille keskusteluissa viranomaisten kanssa kaikilla tasoilla; kehottaa EUH:ta ja EU:n edustustoa raportoimaan säännöllisesti merkittävimmistä oikeudenkäynneistä sekä yleisemmin Hongkongin ihmisoikeustilanteen kehittymisestä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EU:n edustustoa ja jäsenvaltioiden diplomaattihenkilöstöä tekemään kaikkensa antaakseen Hongkongin ihmisoikeusaktivisteille kaiken heidän tarvitsemansa tuen ja auttaakseen turvaamaan heidän oikeutensa erityisesti vierailemalla vankilassa olevien poliittisten vankien luona, myöntämällä hätäviisumeja ja tarjoamalla Hongkongista pakeneville väliaikaista suojaa jäsenvaltioissa; pitää valitettavana, että kansallinen turvallisuuslaki on aiheuttanut Hongkongin kansalaisyhteiskunnassa pelon ilmapiirin, joka johtuu muun muassa ”vehkeilyä vieraiden ja ulkovaltojen kanssa” koskevan mielivaltaisen rikosnimikkeen käyttöönotosta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tukee 50 YK:n ihmisoikeusasiantuntijan kehotusta perustaa YK:n ihmisoikeusneuvostoon erityistoimeksianto, johon kuuluu ihmisoikeustilanteen seuranta eri puolilla Kiinaa, myös Hongkongissa, ja siitä raportointi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa jälleen komissiota ja jäsenvaltioita tarkistamaan EU:n ja Hongkongin/Kiinan sopimusta yhteistyöstä ja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa, Hongkongin talous- ja kauppatoimiston asemasta Brysselissä ja Hongkongin jäsenyydestä Maailman kauppajärjestössä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja parlamentille, EU:n Hongkongin-edustustolle, kaikille EU:n jäsenvaltioiden konsulaateille Hongkongissa, Pyhälle istuimelle ja Hongkongin erityishallintoalueen hallintojohtajalle ja lainsäädäntöneuvostolle. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0011.

(2)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 178.

(3)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 242.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/205 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/205

---

P9_TA(2022)0292

Alkuperäisasukkaiden ja ympäristönsuojelijoiden tilanne Brasiliassa, mukaan lukien Dom Phillipsin ja Bruno Pereiran surmat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 alkuperäisasukkaiden ja ympäristönsuojelijoiden tilanteesta Brasiliassa, mukaan lukien Dom Phillipsin ja Bruno Pereiran surmat (2022/2752(RSP))

(2023/C 47/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Brasiliasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Brasiliasta,

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksen vaikutuksista ihmisoikeuksiin ja ympäristönsuojelijoiden roolista siinä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksen vaikutuksista ihmisoikeuksiin ja ympäristönsuojelijoiden roolista siinä (1),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman maailman alkuperäiskansojen oikeuksien loukkaamisesta, maakaappaukset mukaan lukien (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman maailman alkuperäiskansojen oikeuksien loukkaamisesta, maakaappaukset mukaan lukien (2),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi (3),

| — | ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön, Javarin laakson alkuperäiskansojen liiton (UNIVAJA), Amnesty Internationalin, Survival Internationalin, Greenpeacen, Human Rights Watch -järjestön ja Maailman luonnonsäätiön julkilausumat Bruno Pereiran ja Dom Phillipsin surmista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön, Javarin laakson alkuperäiskansojen liiton (UNIVAJA), Amnesty Internationalin, Survival Internationalin, Greenpeacen, Human Rights Watch -järjestön ja Maailman luonnonsäätiön julkilausumat Bruno Pereiran ja Dom Phillipsin surmista,

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2007 allekirjoitetun EU:n ja Brasilian strategisen kumppanuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2007 allekirjoitetun EU:n ja Brasilian strategisen kumppanuuden,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, YK:n julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista vuodelta 2007 ja YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista vuodelta 1998, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, YK:n julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista vuodelta 2007 ja YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista vuodelta 1998,

| — | ottaa huomioon 27. kesäkuuta 1989 tehdyn Kansainvälisen työjärjestön (ILO) alkuperäis- ja heimokansoja koskevan yleissopimuksen (nro 169), jonka Brasilia on allekirjoittanut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. kesäkuuta 1989 tehdyn Kansainvälisen työjärjestön (ILO) alkuperäis- ja heimokansoja koskevan yleissopimuksen (nro 169), jonka Brasilia on allekirjoittanut,

| — | ottaa huomioon Brasilian liittotasavallan perustuslain ja erityisesti sen alkuperäiskansojen maa-alueiden tunnustamista koskevan 231 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brasilian liittotasavallan perustuslain ja erityisesti sen alkuperäiskansojen maa-alueiden tunnustamista koskevan 231 pykälän,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että The Guardian -sanomalehdelle työskennellyt brittiläinen toimittaja Dom Phillips sekä brasilialainen alkuperäiskansojen asiantuntija ja kansallisessa intiaanisäätiössä (Funai) työskennellyt entinen valtion virkamies Bruno Pereira katosivat 5. kesäkuuta 2022 Pohjois-Brasiliassa Amazonasin osavaltiossa sijaitsevassa Javarin laaksossa São Rafaelin joenvarsiyhteisön ja Atalaia do Norten kaupungin välisellä alueella; ottaa huomioon, että heidän ruumiinsa löydettiin 15. kesäkuuta 2022; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että The Guardian -sanomalehdelle työskennellyt brittiläinen toimittaja Dom Phillips sekä brasilialainen alkuperäiskansojen asiantuntija ja kansallisessa intiaanisäätiössä (Funai) työskennellyt entinen valtion virkamies Bruno Pereira katosivat 5. kesäkuuta 2022 Pohjois-Brasiliassa Amazonasin osavaltiossa sijaitsevassa Javarin laaksossa São Rafaelin joenvarsiyhteisön ja Atalaia do Norten kaupungin välisellä alueella; ottaa huomioon, että heidän ruumiinsa löydettiin 15. kesäkuuta 2022;

| B. | ottaa huomioon, että Brasilian liittovaltion poliisi ilmoitti 15. kesäkuuta 2022, että toinen kahdesta henkilöstä, jotka oli pidätetty epäiltyinä osallisuudesta heidän katoamisiinsa, oli tunnustanut murhanneensa heidät; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Brasilian liittovaltion poliisi ilmoitti 15. kesäkuuta 2022, että toinen kahdesta henkilöstä, jotka oli pidätetty epäiltyinä osallisuudesta heidän katoamisiinsa, oli tunnustanut murhanneensa heidät;

| C. | ottaa huomioon, että Global Witness -kansalaisjärjestön ilmoittamien tietojen mukaan vuonna 2020 Brasiliassa tapettiin yli 20 maa- ja ympäristöaktivistia ja maassa tapahtuu tällaisia surmia neljänneksi eniten maailmassa ja että useimmat näistä rikoksista jäävät rankaisematta; ottaa huomioon, että Brasiliassa lähes kolme neljäsosaa surmista tapahtuu Amazonin alueella ja surmatut ovat alkuperäiskansojen puolustajia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Global Witness -kansalaisjärjestön ilmoittamien tietojen mukaan vuonna 2020 Brasiliassa tapettiin yli 20 maa- ja ympäristöaktivistia ja maassa tapahtuu tällaisia surmia neljänneksi eniten maailmassa ja että useimmat näistä rikoksista jäävät rankaisematta; ottaa huomioon, että Brasiliassa lähes kolme neljäsosaa surmista tapahtuu Amazonin alueella ja surmatut ovat alkuperäiskansojen puolustajia;

| D. | ottaa huomioon, että ihmisoikeustilanne Brasiliassa heikkenee jatkuvasti samalla kun lainsäädäntöön tehdään rajoittavia muutoksia, ympäristövirastoilta viedään rahoitus ja pysyväisluonteinen väkivalta lisääntyy; ottaa huomioon, että Brasilian alkuperäiskansat ovat joutuneet järjestelmällisten väkivallantekojen kohteeksi ja heidän oikeuksiensa suojelu on ollut puutteellista ja myös alkuperäiskansoihin kohdistuvat hyökkäykset ja murhat ovat lisääntyneet; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vaikuttanut suhteettomasti Brasilian alkuperäisyhteisöihin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ihmisoikeustilanne Brasiliassa heikkenee jatkuvasti samalla kun lainsäädäntöön tehdään rajoittavia muutoksia, ympäristövirastoilta viedään rahoitus ja pysyväisluonteinen väkivalta lisääntyy; ottaa huomioon, että Brasilian alkuperäiskansat ovat joutuneet järjestelmällisten väkivallantekojen kohteeksi ja heidän oikeuksiensa suojelu on ollut puutteellista ja myös alkuperäiskansoihin kohdistuvat hyökkäykset ja murhat ovat lisääntyneet; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vaikuttanut suhteettomasti Brasilian alkuperäisyhteisöihin;

| E. | ottaa huomioon, että vuonna 1988 hyväksytyssä Brasilian nykyisessä perustuslaissa ja maan oikeudellisessa kehyksessä vahvistetaan alkuperäiskansojen alkuperäinen oikeus esi-isiensä maihin ilman minkäänlaista tämän oikeuden tunnustamista koskevaa aikarajoitusta; katsoo, että valtion velvollisuus on säännellä ja suojella tätä oikeutta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuonna 1988 hyväksytyssä Brasilian nykyisessä perustuslaissa ja maan oikeudellisessa kehyksessä vahvistetaan alkuperäiskansojen alkuperäinen oikeus esi-isiensä maihin ilman minkäänlaista tämän oikeuden tunnustamista koskevaa aikarajoitusta; katsoo, että valtion velvollisuus on säännellä ja suojella tätä oikeutta;

| F. | ottaa huomioon, että useat paikalliset kansalaisyhteiskunnan ryhmät osallistuivat 22. lokakuuta 2021 Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan (IACHR) julkiseen kuulemiseen ja tuomitsivat Brasiliassa tapahtuvat ihmisoikeuksien puolustajiin ja ympäristönsuojelijoihin kohdistuvat ihmisoikeusloukkaukset; ottaa huomioon, että Brasilian alkuperäiskansoja edustava APIB-järjestö teki elokuussa 2021 Kansainväliselle rikostuomioistuimelle valituksen presidentti Bolsonaroa vastaan rikoksista ihmisyyttä vastaan ja kansanmurhasta hänen nimenomaisen, järjestelmällisen ja tahallisen alkuperäiskansojen vastaisen politiikkansa perusteella; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että useat paikalliset kansalaisyhteiskunnan ryhmät osallistuivat 22. lokakuuta 2021 Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan (IACHR) julkiseen kuulemiseen ja tuomitsivat Brasiliassa tapahtuvat ihmisoikeuksien puolustajiin ja ympäristönsuojelijoihin kohdistuvat ihmisoikeusloukkaukset; ottaa huomioon, että Brasilian alkuperäiskansoja edustava APIB-järjestö teki elokuussa 2021 Kansainväliselle rikostuomioistuimelle valituksen presidentti Bolsonaroa vastaan rikoksista ihmisyyttä vastaan ja kansanmurhasta hänen nimenomaisen, järjestelmällisen ja tahallisen alkuperäiskansojen vastaisen politiikkansa perusteella;

| G. | toteaa, että alkuperäiskansat auttavat suojelemaan sademetsiä ja muita ekosysteemejä ja ovat siten ratkaisevassa asemassa alueen biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä ja ilmastonmuutoksen ehkäisemisessä; ottaa huomioon, että Bruno Pereira ja Dom Phillips olivat vahvasti sitoutuneita Amazonin sademetsän ja sen biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen, joka on olennaisen tärkeä tehtävä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että alkuperäiskansat auttavat suojelemaan sademetsiä ja muita ekosysteemejä ja ovat siten ratkaisevassa asemassa alueen biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä ja ilmastonmuutoksen ehkäisemisessä; ottaa huomioon, että Bruno Pereira ja Dom Phillips olivat vahvasti sitoutuneita Amazonin sademetsän ja sen biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen, joka on olennaisen tärkeä tehtävä;

| H. | ottaa huomioon, että Amazon on maailman suurin sademetsä ja sillä on keskeinen rooli hiilidioksidin sitomisessa, kasvihuonekaasujen vähentämisessä sekä alueellisten ja maailmanlaajuisten sääolojen ylläpitämisessä; ottaa huomioon, että Javarin laakso sijaitsee Amazonin alueella Brasilian Perun ja Kolumbian vastaisella rajalla; ottaa huomioon, että alueella on eniten vapaaehtoisesti eristyksissä eläviä alkuperäiskansoja maailmassa ja että sinne pääsee vain muiden alueiden kautta ja jokiteitse; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Amazon on maailman suurin sademetsä ja sillä on keskeinen rooli hiilidioksidin sitomisessa, kasvihuonekaasujen vähentämisessä sekä alueellisten ja maailmanlaajuisten sääolojen ylläpitämisessä; ottaa huomioon, että Javarin laakso sijaitsee Amazonin alueella Brasilian Perun ja Kolumbian vastaisella rajalla; ottaa huomioon, että alueella on eniten vapaaehtoisesti eristyksissä eläviä alkuperäiskansoja maailmassa ja että sinne pääsee vain muiden alueiden kautta ja jokiteitse;

| I. | ottaa huomioon, että Javarin laaksossa, kuten muillakin Brasilian Amazonin alueilla, esiintyy rajuja konflikteja, joista ovat vastuussa järjestäytyneet rikollisryhmät ja maanvaltaajat, jotka osallistuvat laittomaan kalastukseen, metsästykseen ja kaivostoimintaan, laittomiin hakkuisiin ja huumekauppaan; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti 80 prosenttia metsäkadosta johtuu metsien muuntamisesta maatalousmaaksi naudanlihan, soijan ja palmuöljyn kaltaisten hyödykkeiden tuottamiseksi; ottaa huomioon, että metsäkato on Brasilian Amazonin alueella laajentunut jyrkästi vuodesta 2019 ja että vuonna 2021 tapahtui suurin hyppäys sitten vuoden 2006, kun metsää tuhoutui vuoteen 2020 verrattuna 22 prosenttia enemmän; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Javarin laaksossa, kuten muillakin Brasilian Amazonin alueilla, esiintyy rajuja konflikteja, joista ovat vastuussa järjestäytyneet rikollisryhmät ja maanvaltaajat, jotka osallistuvat laittomaan kalastukseen, metsästykseen ja kaivostoimintaan, laittomiin hakkuisiin ja huumekauppaan; ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti 80 prosenttia metsäkadosta johtuu metsien muuntamisesta maatalousmaaksi naudanlihan, soijan ja palmuöljyn kaltaisten hyödykkeiden tuottamiseksi; ottaa huomioon, että metsäkato on Brasilian Amazonin alueella laajentunut jyrkästi vuodesta 2019 ja että vuonna 2021 tapahtui suurin hyppäys sitten vuoden 2006, kun metsää tuhoutui vuoteen 2020 verrattuna 22 prosenttia enemmän;

| J. | katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi säilyttävä EU:n ja Brasilian pitkäaikaisen suhteen keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Brasilia on ilmaissut kiinnostuksensa niiden kunnioittamiseen omassa kehitystyössään ja kansainvälisessä yhteistyössään; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi säilyttävä EU:n ja Brasilian pitkäaikaisen suhteen keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Brasilia on ilmaissut kiinnostuksensa niiden kunnioittamiseen omassa kehitystyössään ja kansainvälisessä yhteistyössään;

| 1. | tuomitsee jyrkästi Brasiliassa tapahtuneet ympäristönsuojelijoiden ja ihmisoikeuksien puolustajien sekä alkuperäisväestöön kuuluvien raa’at surmat, joista viimeisin esimerkki on toimittaja Dom Phillipsin ja aktivisti Bruno Pereiran surmaaminen; kehottaa Brasilian viranomaisia suorittamaan kattavan, puolueettoman ja riippumattoman tutkinnan näistä surmista ja varmistamaan, että oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin noudatetaan kaikilta osin ja kaikkina aikoina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee jyrkästi ihmisoikeuksien puolustajiin, ympäristönsuojelijoihin, alkuperäiskansoihin, vähemmistöihin ja toimittajiin kohdistuvan lisääntyvän väkivallan, hyökkäykset ja häirinnän; pitää valitettavana, että presidentti Bolsonaro käyttää jatkuvasti aggressiivista retoriikkaa sekä jatkaa sanallisia hyökkäyksiään ja pelottelevia lausuntojaan; pitää naisiin, tyttöihin sekä ympäristönsuojelijoihin ja alkuperäiskansojen puolustajiin kohdistuvaa seksuaalista ja sukupuolistunutta väkivaltaa valitettavana ja muistuttaa, että se loukkaa vakavasti heidän ihmisoikeuksiaan ja ihmisarvoaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vaatii Brasilian viranomaisia ryhtymään välittömiin toimiin ihmisoikeusloukkausten estämiseksi sekä ympäristönsuojelijoiden ja alkuperäiskansojen puolustajien suojelemiseksi; korostaa Brasilian viranomaisten vastuuta ja sitä, että on tärkeää toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä, joilla suojellaan alkuperäiskansojen oikeutta maahan, alueisiin ja perinteisiin elinkeinoihin sekä suojellaan alkuperäiskansoja kaikenlaiselta väkivallalta ja syrjinnältä; kehottaa Brasilian viranomaisia panemaan täytäntöön kansainväliset suositukset, joilla varmistetaan ympäristönsuojelijoiden ja alkuperäiskansojen puolustajien suojelu, ja toteuttamaan toimenpiteitä alkuperäiskansojen ja muiden perinteisten yhteisöjen vainon, kriminalisoinnin ja leimaamisen lopettamiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että laiton kullankaivuu uhkaa metsiä ja luonnon monimuotoisuutta suojelualueilla ja altistaa alkuperäisväestöt kontaminanteille; pitää valitettavana metsäkadon laajentumista alkuperäiskansojen mailla, erityisesti Brasilian Amazonin alueella; kehottaa Brasilian hallitusta vahvistamaan ja valvomaan paremmin lainsäädäntöä, jolla torjutaan laitonta metsänhävitystä ja kaivostoimintaa, ja etsimään kestäviä vaihtoehtoja alkuperäiskansojen alueisiin kohdistuvalle kaivannaistoiminnalle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, että Brasilian nykyinen hallitus on lakkauttanut valtion virastoja, kuten alkuperäiskansojen asioita valvovan Funain ja Brasilian tärkeimmän ympäristövalvontaelimen Ibaman; kehottaa Brasilian hallitusta palauttamaan nämä elimet ja vahvistamaan niiden valmiuksia varmistaa ympäristölainsäädännön ja alkuperäiskansojen oikeuksien täytäntöönpanon tehokas valvonta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on syvästi huolissaan ”hävitysesityksenä” tunnetun lakiesityksen PL 191/2020 ja alkuperäiskansojen maa-alueiden rajojen merkitsemistä koskevan lakiesityksen PL 490/2007 mahdollisista vaikutuksista; ilmaisee syvän huolensa Brasilian kongressissa parhaillaan käsiteltävistä lakiluonnoksista, jotka voivat johtaa metsäkadon laajentumiseen ja alkuperäiskansojen elinkeinojen tuhoutumiseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vaatii alkuperäiskansojen hallussa perinteisesti olleiden maa-alueiden tunnustamista ja suojelua, myös jatkamalla alkuperäiskansojen alueiden rajojen merkitsemistä ja suojelemalla näitä alueita laittomilta maankaappauksilta; muistuttaa, että on tärkeää varmistaa alkuperäis- ja heimokansoja koskevan ILO:n yleissopimuksen (nro 169) noudattaminen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että yritysten huolellisuusvelvoite sekä niiden kestävä ja avoin vastuuvelvollisuus ovat merkittäviä ja välttämättömiä keinoja ehkäistä vakavia ihmisoikeusloukkauksia ja ympäristörikkomuksia ja suojautua niitä vastaan; kehottaa eurooppalaisia yrityksiä varmistamaan ihmisoikeuksia koskevan huolellisuusvelvoitteen toteutumisen koko toimitusketjussaan Brasiliassa; toteaa jälleen, että ehdotetun metsäkatoa aiheuttamattomia tuotteita koskevan EU:n asetuksen on katettava alkuperäiskansojen oikeuksien ja ihmisoikeuksien suojelu ja siinä on varmistettava, että Euroopan markkinoille saatettujen tuotteiden tuotantoon ei liity oikeuksien loukkauksia; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikkiin yhteistyökehyksiin sisältyy vahvoja, sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia määräyksiä ihmisoikeuksien suojelusta, alkuperäisyhteisöjen oikeudet mukaan luettuina, ja edistämään muun muassa metsäkatoa koskevien kansainvälisten normien ja sitoumusten noudattamista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Brasilian hallitusta täyttämään Pariisin ilmastosopimuksen mukaiset sitoumuksensa; kannustaa voimakkaasti Brasilian valtiota puuttumaan ympäristörikoksiin ja panemaan täytäntöön Amazonin aluetta koskevan uuden, kestävän lähestymistavan, jotta voidaan täyttää Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) liittymistä koskevassa etenemissuunnitelmassa asetetut ehdot ja noudattaa täysin OECD:n normeja, jotta maa voidaan hyväksyä järjestön jäseneksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita tukemaan jatkossakin kansalaisyhteiskuntaa sekä ympäristöjärjestöjä ja humanitaarisia järjestöjä ja asettamaan etusijalle ihmisoikeuksien, demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, tasa-arvon ja tiedotusvälineiden vapauden edistämisen Brasiliassa sekä tekemään yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa näiden tavoitteiden edistämiseksi; pyytää EU:n Brasilian-edustustoa seuraamaan tiiviisti maan demokratian tilaa ja tarjoamaan logistista ja teknistä tukea ihmisoikeuksien ja alkuperäiskansojen puolustajille sekä ympäristönsuojelijoille; kehottaa komissiota varmistamaan, että sen yhteistyöhän perustuvan avun ansiosta voidaan tehostaa kansalaisyhteiskunnalle, erityisesti ihmisoikeuksien puolustajille, alkuperäiskansoille ja perinteisille yhteisöille, annettavaa tukea; kehottaa EU:n edustustoa ja jäsenvaltioita, joilla on diplomaattiedustustoja Brasiliassa, panemaan täysimääräisesti täytäntöön ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat ja antamaan kaiken asianmukaisen tuen ihmisoikeuksien puolustajille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden yhteisön tämänhetkiselle puheenjohtajavaltiolle, Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille, EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle sekä Brasilian presidentille, hallitukselle ja kongressille. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 111.

(2)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 15.

(3)  EUVL C 404, 6.10.2021, s. 175.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/209 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/209

---

P9_TA(2022)0293

Tadžikistanissa sijaitsevan Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Tadžikistanissa sijaitsevan Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen tilanteesta (2022/2753(RSP))

(2023/C 47/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Tadžikistanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Tadžikistanista,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 12. EU:n ja Tadžikistanin vuotuisen ihmisoikeusvuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. EU:n ja Tadžikistanin vuotuisen ihmisoikeusvuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon Etyjin pysyvän neuvoston kokouksessa nro 1375 Wienissä 26. toukokuuta 2022 annetun EU:n julkilausuman Tadžikistanissa sijaitsevan Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen viimeaikaisista tapahtumista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin pysyvän neuvoston kokouksessa nro 1375 Wienissä 26. toukokuuta 2022 annetun EU:n julkilausuman Tadžikistanissa sijaitsevan Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen viimeaikaisista tapahtumista,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2022 annetun Euroopan unionin Tadžikistanin-edustuston, Ranskan, Saksan, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan sekä Amerikan yhdysvaltojen suurlähetystöjen yhteisen julkilausuman Tadžikistanissa sijaitsevan Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen tapahtumista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2022 annetun Euroopan unionin Tadžikistanin-edustuston, Ranskan, Saksan, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan sekä Amerikan yhdysvaltojen suurlähetystöjen yhteisen julkilausuman Tadžikistanissa sijaitsevan Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen tapahtumista,

| — | ottaa huomioon YK:n erityisraportoijien Tadžikistanin hallitukselle 11. maaliskuuta 2022 lähettämän yhteisen kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n erityisraportoijien Tadžikistanin hallitukselle 11. maaliskuuta 2022 lähettämän yhteisen kirjeen,

| — | ottaa huomioon vähemmistökysymyksiä käsittelevän YK:n erityisraportoijan 20. toukokuuta 2022 antaman lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vähemmistökysymyksiä käsittelevän YK:n erityisraportoijan 20. toukokuuta 2022 antaman lausuman,

| — | ottaa huomioon Tadžikistanin ihmisoikeustilannetta käsittelevien YK:n erityisraportoijien aiemmat raportit ja lausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tadžikistanin ihmisoikeustilannetta käsittelevien YK:n erityisraportoijien aiemmat raportit ja lausumat,

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2022 hyväksytyn YK:n ihmisoikeusneuvoston Tadžikistania koskevan yleisen määräaikaisarvioinnin loppuasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2022 hyväksytyn YK:n ihmisoikeusneuvoston Tadžikistania koskevan yleisen määräaikaisarvioinnin loppuasiakirjan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella puhkesi mielenosoituksia toukokuussa 2022 sen seurauksena, että paikallisia asukkaita oli vainottu kuukausia marraskuun 2021 mielenosoitusten jälkeen; ottaa huomioon, että Tadžikistanin kansalaiset käyttivät Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella rauhanomaisesti oikeuttaan sanan- ja kokoontumisvapauteen osoittaakseen mieltään yhteisöönsä kohdistuneita väärinkäytöksiä vastaan, kun lainvalvontaviranomaiset aloittivat heihin kohdistuneet väkivaltaiset tukahduttamistoimensa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella puhkesi mielenosoituksia toukokuussa 2022 sen seurauksena, että paikallisia asukkaita oli vainottu kuukausia marraskuun 2021 mielenosoitusten jälkeen; ottaa huomioon, että Tadžikistanin kansalaiset käyttivät Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella rauhanomaisesti oikeuttaan sanan- ja kokoontumisvapauteen osoittaakseen mieltään yhteisöönsä kohdistuneita väärinkäytöksiä vastaan, kun lainvalvontaviranomaiset aloittivat heihin kohdistuneet väkivaltaiset tukahduttamistoimensa;

| B. | ottaa huomioon, että 25. marraskuuta 2021 joukko lainvalvontaviranomaisia kidutti ja surmasi nuoren pamirivähemmistön edustajan Gulbiddin Ziyobekovin, jota he syyttivät apulaissyyttäjään kohdistuneesta hyökkäyksestä; ottaa huomioon, että hänen kuolemansa jälkeen järjestettiin rauhanomaisia siviilimielenosoituksia, joissa vaadittiin tutkimaan surman olosuhteita, useimpien Horugiin sijoitettujen sotilasjoukkojen vetämistä pois, sotilaallisten tarkastuspisteiden purkamista Horugissa ja äskettäin nimitetyn kuvernöörin Alisher Mirzonabotovin erottamista; ottaa huomioon, että tämän seurauksena poliisi ampui väkijoukkoon, surmasi useita mielenosoittajia ja vahingoitti monia muita; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 25. marraskuuta 2021 joukko lainvalvontaviranomaisia kidutti ja surmasi nuoren pamirivähemmistön edustajan Gulbiddin Ziyobekovin, jota he syyttivät apulaissyyttäjään kohdistuneesta hyökkäyksestä; ottaa huomioon, että hänen kuolemansa jälkeen järjestettiin rauhanomaisia siviilimielenosoituksia, joissa vaadittiin tutkimaan surman olosuhteita, useimpien Horugiin sijoitettujen sotilasjoukkojen vetämistä pois, sotilaallisten tarkastuspisteiden purkamista Horugissa ja äskettäin nimitetyn kuvernöörin Alisher Mirzonabotovin erottamista; ottaa huomioon, että tämän seurauksena poliisi ampui väkijoukkoon, surmasi useita mielenosoittajia ja vahingoitti monia muita;

| C. | ottaa huomioon, että marraskuusta 2021 toukokuuhun 2022 hallitus ja mielenosoitusten johtajat yrittivät neuvotella kriisin ratkaisemisesta; ottaa huomioon, että mielenosoitukset alkoivat jälleen 16. toukokuuta 2022 reaktiona siihen, että Gulbiddin Ziyobekovin surmaa marraskuussa 2021 ei ollut tutkittu; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että marraskuusta 2021 toukokuuhun 2022 hallitus ja mielenosoitusten johtajat yrittivät neuvotella kriisin ratkaisemisesta; ottaa huomioon, että mielenosoitukset alkoivat jälleen 16. toukokuuta 2022 reaktiona siihen, että Gulbiddin Ziyobekovin surmaa marraskuussa 2021 ei ollut tutkittu;

| D. | ottaa huomioon, että Tadžikistanin viranomaiset väittävät, että mielenosoituksia järjestivät rikollisryhmät, joilla on yhteyksiä terroristijärjestöihin; ottaa huomioon, että poliisi hajotti mielenosoitukset väkivaltaisesti pääkaupungista Dušanbesta lähetettyjen sotilaiden tuella; ottaa huomioon, että Tadžikistanin viranomaiset ilmoittivat 18. toukokuuta 2022 erityisestä ”terrorisminvastaisesta operaatiosta” ja käyttivät tietojen mukaan kyynelkaasukranaatteja ja kovia panoksia mielenosoittajia vastaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Tadžikistanin viranomaiset väittävät, että mielenosoituksia järjestivät rikollisryhmät, joilla on yhteyksiä terroristijärjestöihin; ottaa huomioon, että poliisi hajotti mielenosoitukset väkivaltaisesti pääkaupungista Dušanbesta lähetettyjen sotilaiden tuella; ottaa huomioon, että Tadžikistanin viranomaiset ilmoittivat 18. toukokuuta 2022 erityisestä ”terrorisminvastaisesta operaatiosta” ja käyttivät tietojen mukaan kyynelkaasukranaatteja ja kovia panoksia mielenosoittajia vastaan;

| E. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöt ovat syyttäneet Tadžikistanin viranomaisia perusihmisoikeuksien loukkaamisesta, sillä saatujen tietojen mukaan lainvalvontaviranomaiset ovat syyllistyneet pidätettyjen kidutukseen, sieppauksiin ja ryöstelyyn; ottaa huomioon, että useita ihmisiä on saanut surmansa näiden väkivaltaisten yhteenottojen aikana ja maasta on kantautunut tietoja väitetyistä teloituksista ilman oikeudenkäyntiä; ottaa huomioon, että Tadžikistanin poliisi pidätti huomattavan määrän Vuoristo-Badahšanin paikallista väestöä mielenosoitusten yhteydessä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöt ovat syyttäneet Tadžikistanin viranomaisia perusihmisoikeuksien loukkaamisesta, sillä saatujen tietojen mukaan lainvalvontaviranomaiset ovat syyllistyneet pidätettyjen kidutukseen, sieppauksiin ja ryöstelyyn; ottaa huomioon, että useita ihmisiä on saanut surmansa näiden väkivaltaisten yhteenottojen aikana ja maasta on kantautunut tietoja väitetyistä teloituksista ilman oikeudenkäyntiä; ottaa huomioon, että Tadžikistanin poliisi pidätti huomattavan määrän Vuoristo-Badahšanin paikallista väestöä mielenosoitusten yhteydessä;

| F. | ottaa huomioon, että riippumattomiin tiedotusvälineisiin ja kansalaisyhteiskuntaan kohdistuu yhä enemmän pelottelua, mielivaltaisia pidätyksiä ja hyökkäyksiä; ottaa huomioon, että pamirivähemmistön merkittävä edustaja, riippumaton toimittaja ja kansalaisoikeusaktivisti Ulfatkhonim Mamadshoeva pidätettiin mielivaltaisesti ja hänet asetettiin rikossyytteeseen yllyttämisestä julkisesti väkivaltaan, jotta hallituksen olisi pakko muuttaa perustuslaillista järjestystä; ottaa huomioon, että häntä uhkaa jopa 15 vuoden vankeusrangaistus; ottaa huomioon, että poliisi on luokitellut hänen tapauksensa ”salaiseksi”, minkä vuoksi sitä on mahdotonta seurata; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että riippumattomiin tiedotusvälineisiin ja kansalaisyhteiskuntaan kohdistuu yhä enemmän pelottelua, mielivaltaisia pidätyksiä ja hyökkäyksiä; ottaa huomioon, että pamirivähemmistön merkittävä edustaja, riippumaton toimittaja ja kansalaisoikeusaktivisti Ulfatkhonim Mamadshoeva pidätettiin mielivaltaisesti ja hänet asetettiin rikossyytteeseen yllyttämisestä julkisesti väkivaltaan, jotta hallituksen olisi pakko muuttaa perustuslaillista järjestystä; ottaa huomioon, että häntä uhkaa jopa 15 vuoden vankeusrangaistus; ottaa huomioon, että poliisi on luokitellut hänen tapauksensa ”salaiseksi”, minkä vuoksi sitä on mahdotonta seurata;

| G. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapautta ja sananvapautta on tukahdutettu maassa jatkuvasti vuodesta 2015 lähtien ja että Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen viimeaikaiset väkivaltaisuudet ovat lisänneet edelleen tiedotusvälineisiin kohdistuvaa painetta olla raportoimatta tapahtumista sulkemisen uhalla tai kertoa ainoastaan valtion tukemaa versiota tapahtumista; toteaa, että myös paikallisia asukkaita vastaan on suunnattu mustamaalauskampanjoita; ottaa huomioon, että eräs Dušanben tuomioistuimista määräsi äskettäin kaksi riippumatonta bloggaajaa, Daleri Imomalin ja Abdullo Ghurbatin, pidätettäviksi kahdeksi kuukaudeksi odottamaan oikeudenkäyntiä syytettynä yhteistyöstä kiellettyjen järjestöjen ja poliittisten puolueiden kanssa ja väitetystä poliisin pahoinpitelystä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapautta ja sananvapautta on tukahdutettu maassa jatkuvasti vuodesta 2015 lähtien ja että Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen viimeaikaiset väkivaltaisuudet ovat lisänneet edelleen tiedotusvälineisiin kohdistuvaa painetta olla raportoimatta tapahtumista sulkemisen uhalla tai kertoa ainoastaan valtion tukemaa versiota tapahtumista; toteaa, että myös paikallisia asukkaita vastaan on suunnattu mustamaalauskampanjoita; ottaa huomioon, että eräs Dušanben tuomioistuimista määräsi äskettäin kaksi riippumatonta bloggaajaa, Daleri Imomalin ja Abdullo Ghurbatin, pidätettäviksi kahdeksi kuukaudeksi odottamaan oikeudenkäyntiä syytettynä yhteistyöstä kiellettyjen järjestöjen ja poliittisten puolueiden kanssa ja väitetystä poliisin pahoinpitelystä;

| H. | ottaa huomioon, että ainakin 13 Comission 44 -kansalaisjärjestön jäsentä, mukaan lukien Pamirin lakimiesliiton johtaja Manuchehr Kholiknazarov, Faromuz Irgashov ja Khursand Mamadshoev, pidätettiin 28. ja 29. toukokuuta 2022 tekaistujen syytteiden perusteella Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ainakin 13 Comission 44 -kansalaisjärjestön jäsentä, mukaan lukien Pamirin lakimiesliiton johtaja Manuchehr Kholiknazarov, Faromuz Irgashov ja Khursand Mamadshoev, pidätettiin 28. ja 29. toukokuuta 2022 tekaistujen syytteiden perusteella Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella;

| I. | ottaa huomioon, että keskushallinto katkasi toukokuussa Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella internet- ja mobiiliyhteydet; ottaa huomioon, että yhteydet oli katkaistu aiemmin marraskuussa ja ne palautettiin ainoastaan osittain maaliskuun lopussa, joten Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen asukkailla ei ollut internetiä neljään kuukauteen; ottaa huomioon, että tämä on tehnyt kansainvälisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja alueen välisestä viestinnästä äärimmäisen vaikeaa ja vienyt alueen väestöltä oikeuden saada tietoa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että keskushallinto katkasi toukokuussa Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella internet- ja mobiiliyhteydet; ottaa huomioon, että yhteydet oli katkaistu aiemmin marraskuussa ja ne palautettiin ainoastaan osittain maaliskuun lopussa, joten Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen asukkailla ei ollut internetiä neljään kuukauteen; ottaa huomioon, että tämä on tehnyt kansainvälisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja alueen välisestä viestinnästä äärimmäisen vaikeaa ja vienyt alueen väestöltä oikeuden saada tietoa;

| J. | ottaa huomioon, että suurin osa Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen väestöstä kuuluu kielelliseen ja uskonnolliseen vähemmistöön; ottaa huomioon, että Vuoristo-Badahšanin autonomiselle alueelle on perinteisesti tunnusomaista sen suhteellisen vahva ja pitkälle kehittynyt kansalaisyhteiskunta ja valtiosta riippumaton sektori; ottaa huomioon, että vuodesta 2012 lähtien Tadžikistanin viranomaisten harjoittama häirintä ja vaino Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella on säännöllisesti kärjistynyt väestön ja armeijan välisiksi väkivaltaisiksi pattitilanteiksi; ottaa huomioon, että nykyisen presidentin Emomali Rahmonin kaudella autonominen alue on joutunut asteittain Tadžikistanin viranomaisten täydelliseen valvontaan, kun ne ovat puhdistaneet hallituksen paikallisista johtajista ja tukahduttaneet kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti toimittajien toimintaa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että suurin osa Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen väestöstä kuuluu kielelliseen ja uskonnolliseen vähemmistöön; ottaa huomioon, että Vuoristo-Badahšanin autonomiselle alueelle on perinteisesti tunnusomaista sen suhteellisen vahva ja pitkälle kehittynyt kansalaisyhteiskunta ja valtiosta riippumaton sektori; ottaa huomioon, että vuodesta 2012 lähtien Tadžikistanin viranomaisten harjoittama häirintä ja vaino Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella on säännöllisesti kärjistynyt väestön ja armeijan välisiksi väkivaltaisiksi pattitilanteiksi; ottaa huomioon, että nykyisen presidentin Emomali Rahmonin kaudella autonominen alue on joutunut asteittain Tadžikistanin viranomaisten täydelliseen valvontaan, kun ne ovat puhdistaneet hallituksen paikallisista johtajista ja tukahduttaneet kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti toimittajien toimintaa;

| K. | ottaa huomioon, että Vuoristo-Badahšanin autonominen alue on Tadžikistanin köyhin alue, jonka työttömyysaste on korkein, ja että se kärsii maakunnan tärkeimmän luonnonvaran eli jalokivikaivosten hyödyntämisestä saatavien tulojen epätasaisesta jakautumisesta; ottaa huomioon, että Venäjän laiton, perusteeton ja provosoimaton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja siitä seuranneet talouspakotteet ovat vaikuttaneet vakavasti Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen talouteen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Vuoristo-Badahšanin autonominen alue on Tadžikistanin köyhin alue, jonka työttömyysaste on korkein, ja että se kärsii maakunnan tärkeimmän luonnonvaran eli jalokivikaivosten hyödyntämisestä saatavien tulojen epätasaisesta jakautumisesta; ottaa huomioon, että Venäjän laiton, perusteeton ja provosoimaton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja siitä seuranneet talouspakotteet ovat vaikuttaneet vakavasti Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen talouteen;

| 1. | pitää erittäin valitettavana ihmishenkien menetyksiä Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella ja tuomitsee jyrkästi Tadžikistanin viranomaisten mielenosoittajiin, toimittajiin, bloggaajiin, asianajajiin ja aktivisteihin kohdistamat väkivaltaiset tukahduttamistoimet marraskuussa 2021 ja toukokuussa 2022, kun he ilmaisivat mielipiteensä ja osoittivat mieltään rauhanomaisesti; ilmaisee vakavan huolensa Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen heikkenevästä ihmisoikeustilanteesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Tadžikistanin hallitusta kunnioittamaan ja suojelemaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, mukaan lukien oikeus elämään, rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen, yhdistymisvapauteen, sananvapauteen ja tiedotusvälineiden vapauteen, Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella ja muualla maassa kansainvälisen oikeuden mukaisesti; kehottaa Tadžikistanin viranomaisia pidättymään liiallisesta voimankäytöstä mielenosoittajia vastaan ja Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen asukkaiden kohdennetusta häirinnästä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee kaikki yritykset pelotella tiedotusvälineiden työntekijöitä, ihmisoikeuksien puolustajia, riippumattomia asianajajia ja kansalaisyhteiskuntaa tai häiritä heidän laillista työtään, ja kehottaa Tadžikistanin viranomaisia lopettamaan kaiken heihin kohdistuvan häirinnän, jotta he voivat tehdä työnsä ilman esteitä tai pelkoa kostotoimista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Tadžikistanin viranomaisia vapauttamaan välittömästi mielivaltaisesti pidätetyt henkilöt ja luopumaan kaikista heitä vastaan nostetuista syytteistä sekä lopettamaan poliittisen vainon, joka kohdistuu ihmisoikeuksien puolustajiin ja mielenosoittajien vaikutusvaltaisiin kannattajiin, mukaan lukien Ulfatkhonim Mamadshoeva, Daleri Imomali, Abdullo Ghurbati, Manuchehr Kholiknazarov, Faromuz Irgashov, Khursand Mamadshoev, Chorshanbe Chorshanbiev ja Amriddin Alovatshoev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Tadžikistanin viranomaisia käynnistämään välittömästi tehokkaan ja riippumattoman tutkinnan Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen väkivaltaisista yhteenotoista toukokuun 2022 ja marraskuun 2021 mielenosoitusten aikana ja niiden jälkeen, erityisesti lainvalvontaviranomaisten edustajien voimankäytöstä, siviilien kuolemantapauksista ja saaduista tiedoista, jotka koskevat väitteitä turvallisuusjoukkojen harjoittamasta kidutuksesta, mukaan lukien väitteet rauhanomaisten mielenosoittajien ja useiden Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen kylien vakituisten asukkaiden teloituksista ilman oikeudenkäyntiä, sekä 25. marraskuuta 2021 tapahtuneesta Gulbiddin Ziyobekovin surmaamisesta; toteaa, että mielenosoittajat ovat vaatineet tutkintaa rauhanomaisesti; vaatii, että kaikki vastuussa olevat saatetaan oikeuden eteen ja että uhreille maksetaan korvauksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden merkitystä ja kehottaa Tadžikistanin viranomaisia lopettamaan tutkinta- ja syytetoimien luokittelun ”salaiseksi”; kehottaa Tadžikistanin viranomaisia järjestämään puolustusasianajajille ja aktivisteille oikeudenmukaiset ja avoimet oikeudenkäynnit, antamaan aineelliset ja menettelylliset takeet Tadžikistanin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti sekä sallimaan kansainvälisten järjestöjen tutkia uudelleen kaikki raportoidut ihmisoikeuksien ja ihmisarvon loukkaukset; vaatii, että kaikkia Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen mielenosoitusten ja tilanteen vuoksi pidätettyjä on suojeltava kidutukselta ja huonolta kohtelulta, heillä on oltava mahdollisuus käyttää vapaasti ja esteittä valitsemaansa asianajajaa ja riippumattomien lääkärien palveluja ja heillä on oltava vapaus pitää yhteyttä perheenjäseniinsä kansainvälisen oikeuden mukaisesti; muistuttaa, että kiduttamalla saatu tunnustus missä tahansa menettelyssä loukkaa oikeutta oikeudenmukaiseen menettelyyn ja oikeudenkäyntiin ja on poikkeuksetta kielletty; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Tadžikistanin viranomaisia palauttamaan kaikki viestintäyhteydet ja täyden internetyhteyden Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella, jotta varmistetaan, että asukkaat voivat saada tietoa, ja pidättymään viestintäyhteyksien katkaisemisesta tulevaisuudessa; kehottaa Tadžikistanin viranomaisia lopettamaan disinformaation levittämisen Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen mielenosoituksista ja tapahtumista valtiollisessa televisiossa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Tadžikistanin viranomaisia sallimaan välittömästi, rajoittamattomasti ja ehdoitta kansainvälisten humanitaaristen ja ihmisoikeusjärjestöjen pääsyn Vuoristo-Badahšanin autonomiselle alueelle, myös Rushonin alueelle, jotta ne voivat seurata tilannetta, dokumentoida ihmisoikeusloukkauksia ja avustaa uhreja; kehottaa Tadžikistanin viranomaisia esittämään avoimet kutsut kaikille YK:n erityisraportoijille ja panemaan täytäntöön kansainvälisten ja alueellisten elinten suositukset, mukaan lukien YK:n erityisraportoijien ryhmän maaliskuussa 2022 antamat suositukset; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Tadžikistanin viranomaisia sallimaan asukkaiden pääsyn uudelleen Vuoristo-Badahšanin autonomiselle alueelle, pitämään liikennereitit avoimina koko alueelle ja tekemään kaikkensa humanitaarisen kriisin leviämisen pysäyttämiseksi tarjoamalla väestölle hyödykkeitä ja sairaanhoitoa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Tadžikistania käsittelemään Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen asukkaiden huolenaiheita vilpittömässä mielessä ja käymään rakentavaa vuoropuhelua Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen asukkaiden ja kansalaisyhteiskunnan, kuten Comission 44 -kansalaisjärjestön, edustajien kanssa kestävän ratkaisun aikaansaamiseksi ja alueen rauhanomaisen tulevaisuuden varmistamiseksi sekä kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisten konfliktinestotoimien toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yhtyy vähemmistökysymyksiä käsittelevän YK:n erityisraportoijan Fernand de Varennesin kehotukseen lopettaa Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen pamirivähemmistön sorto ja suojella sitä; muistuttaa, että on tärkeää panna täytäntöön alkuperäiskansojen ja vähemmistöryhmien syrjimättömyyttä ja suojelua koskevat kansainväliset normit Tadžikistanissa, myös koulutuksen, terveyden, kulttuurin ja liike-elämän aloilla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että oikeutettua terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden torjuntaa ei pitäisi käyttää tekosyynä, jonka varjolla tukahdutetaan opposition toimintaa, heikennetään sananvapautta tai vaikeutetaan oikeuslaitoksen riippumatonta toimintaa; muistuttaa, että on taattava kaikkien Tadžikistanin kansalaisten perusvapaudet sekä oikeusvaltio; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja tiedotusvälineiden vapaa ja riippumaton toiminta on demokraattisen yhteiskunnan kulmakivi; kehottaa siksi komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja jäsenvaltioita lisäämään tukea kansalaisyhteiskunnalle, riippumattomille kansalaisjärjestöille, ihmisoikeuksien puolustajille ja riippumattomille tiedotusvälineille, jotka toimivat Tadžikistanissa, mukaan lukien rahoitus ja hätäviisumit suojelun tarpeessa oleville; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:n edustustoa ja kansallisia diplomaattiedustustoja Tadžikistanissa seuraamaan tiiviisti tilannetta ja oikeudenkäyntejä paikan päällä, nostamaan julkisesti esiin ihmisoikeuksien puolustajien tapaukset, tukemaan ihmisoikeusloukkausten uhreja ja varmistamaan, että toteutetaan riippumattomia tutkintatoimia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita nostamaan jatkuvasti esiin ihmisoikeustilanteen Tadžikistanissa ja Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella kansainvälisissä järjestöissä, kuten YK:ssa; kehottaa Tadžikistanin viranomaisia varmistamaan yleisen määräaikaisarvioinnin loppuasiakirjan suositusten asianmukaisen seurannan ja täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa YK:ta ja EU:ta seuraamaan tiiviisti oikeusvaltioperiaatteen täytäntöönpanoa Tadžikistanissa, erityisesti kokoontumis-, yhdistymis- ja ilmaisunvapautta, myös turvallisuuteen liittyvissä kriisitilanteissa; kehottaa EU:n Dušanben-edustustoa jatkamaan aktiivista rooliaan kriisin ratkaisemisessa; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja EUH:ta ottamaan nämä huolenaiheet esiin Tadžikistanin viranomaisten kanssa erityisesti EU:n ja Tadžikistanin seuraavan ihmisoikeusvuoropuhelun yhteydessä ja toteuttamaan kaikki tarvittavat diplomaattiset toimet, jotta Tadžikistanin viranomaiset saadaan tosiasiallisesti tehostamaan ihmisoikeuksien kunnioittamista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pyytää neuvostoa, EUH:ta ja komissiota sisällyttämään ihmisoikeudet ja kansalaisyhteiskunnan kuulemisen osaksi kaikkia EU:n, sen jäsenvaltioiden ja Tadžikistanin välisiä vuoropuheluja ja pitämään kiinni sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevasta EU:n sitoumuksesta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, EU:n Keski-Aasian erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä Tadžikistanin presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

18.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/213 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/213

---

P9_TA(2022)0298

Euroopan investointipankin rahoitustoiminta – vuosikertomus 2021

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnasta – vuosikertomus 2021 (2021/2203(INI))

(2023/C 47/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan sekä perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin (EIP) perussäännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan sekä perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin (EIP) perussäännöstä,

| — | ottaa huomioon EIP:n 7. lokakuuta 2016 ilmaiseman hyväksynnän sille, että EU ratifioi Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP:n 7. lokakuuta 2016 ilmaiseman hyväksynnän sille, että EU ratifioi Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2018 julkaistut EIP-ryhmän valitusmekanismimenettelyt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2018 julkaistut EIP-ryhmän valitusmekanismimenettelyt,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2019 julkaistun EIP:n energia-alan lainanantopolitiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2019 julkaistun EIP:n energia-alan lainanantopolitiikan,

| — | ottaa huomioon EIP:n hallintoneuvoston 11. marraskuuta 2020 hyväksymän ilmastopankin etenemissuunnitelman 2021–2025 ja 15. marraskuuta 2020 hyväksytyn EIP:n uuden ilmastostrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP:n hallintoneuvoston 11. marraskuuta 2020 hyväksymän ilmastopankin etenemissuunnitelman 2021–2025 ja 15. marraskuuta 2020 hyväksytyn EIP:n uuden ilmastostrategian,

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän toimintasuunnitelman vuodeksi 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän toimintasuunnitelman vuodeksi 2021,

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 julkaistun EIP:n investointikertomuksen vuosilta 2020 ja 2021: ”EIB Investment Report 2020/2021:Building a smart and green Europe in the COVID-19 era”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 julkaistun EIP:n investointikertomuksen vuosilta 2020 ja 2021: ”EIB Investment Report 2020/2021:Building a smart and green Europe in the COVID-19 era”,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2021 julkaistun EIP:n vuoden 2020 tilinpäätöskertomuksen ja 5. toukokuuta 2021 julkaistun kertomuksen EIP:n rahoitus- ja lainanottotoiminnasta vuonna 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2021 julkaistun EIP:n vuoden 2020 tilinpäätöskertomuksen ja 5. toukokuuta 2021 julkaistun kertomuksen EIP:n rahoitus- ja lainanottotoiminnasta vuonna 2020,

| — | ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2021 julkaistut EIP:n toimien arviointia koskevan toimintakertomuksen vuodelta 2020 ja työohjelman vuosiksi 2021–2023, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2021 julkaistut EIP:n toimien arviointia koskevan toimintakertomuksen vuodelta 2020 ja työohjelman vuosiksi 2021–2023,

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2021 päivätyn EIP:n julkaisun ”A Partnership with Africa: How the European Investment Bank delivers on EU policies in Africa and our future plans for development and partnership across the continent”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2021 päivätyn EIP:n julkaisun ”A Partnership with Africa: How the European Investment Bank delivers on EU policies in Africa and our future plans for development and partnership across the continent”,

| — | ottaa huomioon 29. heinäkuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän sisäistä tarkastusta koskevan perussäännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. heinäkuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän sisäistä tarkastusta koskevan perussäännön,

| — | ottaa huomioon 5. elokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän petostentorjuntapolitiikan ja 29. heinäkuuta 2021 julkaistun petosten tutkintatoimia koskevan EIP:n kertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. elokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän petostentorjuntapolitiikan ja 29. heinäkuuta 2021 julkaistun petosten tutkintatoimia koskevan EIP:n kertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon 9. elokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän riskinhallintakertomuksen vuodelta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. elokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän riskinhallintakertomuksen vuodelta 2020,

| — | ottaa huomioon 19. elokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän arviointipolitiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. elokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän arviointipolitiikan,

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2021 julkaistun EIP:n monimuotoisuutta ja osallisuutta koskevan vuoden 2020 edistymiskertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2021 julkaistun EIP:n monimuotoisuutta ja osallisuutta koskevan vuoden 2020 edistymiskertomuksen,

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2021 julkaistun EIP:n koheesiota koskevan suuntaa-antavan asiakirjan vuosiksi 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2021 julkaistun EIP:n koheesiota koskevan suuntaa-antavan asiakirjan vuosiksi 2021–2027,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2021 julkaistun EIP:n ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan suunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2021 julkaistun EIP:n ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan suunnitelman,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin tekemän kolmikantasopimuksen, joka tuli voimaan marraskuussa 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin tekemän kolmikantasopimuksen, joka tuli voimaan marraskuussa 2021,

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän avoimuutta koskevat toimintaperiaatteet ja sen 24. marraskuuta 2021 julkaistut väärinkäytösten paljastamista koskevat toimintaperiaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän avoimuutta koskevat toimintaperiaatteet ja sen 24. marraskuuta 2021 julkaistut väärinkäytösten paljastamista koskevat toimintaperiaatteet,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2021 julkaistun EIP:n investointitutkimuksen 2021 – Euroopan unionin yleiskatsaus (EIB Investment Survey 2021 – European Union overview), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2021 julkaistun EIP:n investointitutkimuksen 2021 – Euroopan unionin yleiskatsaus (EIB Investment Survey 2021 – European Union overview),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan kertomuksen vuodelta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan kertomuksen vuodelta 2020,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2021 julkaistun EIP:n vaikutusraportin 2020 ”EIB Impact Report 2020:climate action, environmental sustainability and innovation for decarbonisation”, sen 28. lokakuuta 2021 julkaistun raportin ”The path to a better planet: Adapting to climate change and aligning with the Paris Agreement” sekä 26. lokakuuta 2021 julkaistun EIP:n ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan suunnitelman ”EIB Climate Adaptation Plan: supporting the EU adaptation strategy to build resilience to climate change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2021 julkaistun EIP:n vaikutusraportin 2020 ”EIB Impact Report 2020:climate action, environmental sustainability and innovation for decarbonisation”, sen 28. lokakuuta 2021 julkaistun raportin ”The path to a better planet: Adapting to climate change and aligning with the Paris Agreement” sekä 26. lokakuuta 2021 julkaistun EIP:n ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan suunnitelman ”EIB Climate Adaptation Plan: supporting the EU adaptation strategy to build resilience to climate change”,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2021 julkaistun vastapuolten mukautumista Pariisin sopimukseen koskevan EIP-ryhmän PATH-kehyksen ”The EIB Group PATH Framework – Supporting the counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement (Paris Alignment for Counterparties)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2021 julkaistun vastapuolten mukautumista Pariisin sopimukseen koskevan EIP-ryhmän PATH-kehyksen ”The EIB Group PATH Framework – Supporting the counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement (Paris Alignment for Counterparties)”,

| — | ottaa huomioon 12. tammikuuta 2022 julkaistun EIP:n investointikertomuksen vuosilta 2021 ja 2022 ”EIB Investment Report 2021/2022: – Key Findings: Recovery as a springboard for change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. tammikuuta 2022 julkaistun EIP:n investointikertomuksen vuosilta 2021 ja 2022 ”EIB Investment Report 2021/2022: – Key Findings: Recovery as a springboard for change”,

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 julkaistun EIP:n vuoden 2020 toimintakertomuksen ”Crisis Solutions” ja sen 27. tammikuuta 2022 julkaistun vuoden 2021 toimintakertomuksen ”The Innovation Response”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 julkaistun EIP:n vuoden 2020 toimintakertomuksen ”Crisis Solutions” ja sen 27. tammikuuta 2022 julkaistun vuoden 2021 toimintakertomuksen ”The Innovation Response”,

| — | ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen (ensimmäinen jaosto) asiassa T-299/20, KF vastaan Euroopan investointipankki (EIP), 30. maaliskuuta 2022 antaman tuomion, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen (ensimmäinen jaosto) asiassa T-299/20, KF vastaan Euroopan investointipankki (EIP), 30. maaliskuuta 2022 antaman tuomion,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston elokuussa 2021 esittämät huomautukset EIP-ryhmän luonnoksesta ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehykseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston elokuussa 2021 esittämät huomautukset EIP-ryhmän luonnoksesta ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehykseksi,

| — | ottaa huomioon EIP:tä koskevat asiat 1065/2020/PB, 1251/2020/PB ja 1252/2020/PB, joista Euroopan oikeusasiamies teki päätöksen 21. huhtikuuta 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP:tä koskevat asiat 1065/2020/PB, 1251/2020/PB ja 1252/2020/PB, joista Euroopan oikeusasiamies teki päätöksen 21. huhtikuuta 2022,

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen suosituksen asiassa 2168/2019/KR, joka koski sitä, miten Euroopan pankkiviranomainen käsitteli entisen toimitusjohtajansa siirtymistä rahoitusalan edunvalvontaryhmän toimitusjohtajaksi, ja sen päätöksen asiassa OI/3/2021/KR, joka koski sitä, miten Euroopan puolustusvirasto käsitteli entisen toimitusjohtajansa hakemusta ottaa vastaan johtotehtävä Airbusilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen suosituksen asiassa 2168/2019/KR, joka koski sitä, miten Euroopan pankkiviranomainen käsitteli entisen toimitusjohtajansa siirtymistä rahoitusalan edunvalvontaryhmän toimitusjohtajaksi, ja sen päätöksen asiassa OI/3/2021/KR, joka koski sitä, miten Euroopan puolustusvirasto käsitteli entisen toimitusjohtajansa hakemusta ottaa vastaan johtotehtävä Airbusilla,

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2021 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”Sukupuolten tasa-arvonvaltavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2021 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen ”Sukupuolten tasa-arvonvaltavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin”,

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2019 julkaistun Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ympäristö- ja sosiaalipolitiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2019 julkaistun Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ympäristö- ja sosiaalipolitiikan,

| — | ottaa huomioon 27. tammikuuta 2022 julkaistun EIP-ryhmän toimintasuunnitelman vuosiksi 2022–2024, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. tammikuuta 2022 julkaistun EIP-ryhmän toimintasuunnitelman vuosiksi 2022–2024,

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2022 hyväksytyn EIP-ryhmän ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2022 hyväksytyn EIP-ryhmän ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehyksen,

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2022 annetun EIP:n kiireellisen solidaarisuustukipaketin Ukrainalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2022 annetun EIP:n kiireellisen solidaarisuustukipaketin Ukrainalle,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä” (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä” (COM(2020)0667),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja 15. tammikuuta 2020 antamansa sitä koskevan päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja 15. tammikuuta 2020 antamansa sitä koskevan päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetut komission tiedonannot ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380) ja ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetut komission tiedonannot ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380) ja ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon terveestä maapallosta kaikille – EU:n toimintasuunnitelma ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon terveestä maapallosta kaikille – EU:n toimintasuunnitelma ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” (COM(2021)0400),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” (COM(2022)0108),

| — | ottaa huomioon InvestEU-ohjelman perustamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon InvestEU-ohjelman perustamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (2),

| — | ottaa huomioon oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (3) ja oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä 14. heinäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1229 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (3) ja oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mukaisesta julkisen sektorin lainajärjestelystä 14. heinäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1229 (4),

| — | ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (5),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon Counter Balance -järjestön vuonna 2019 julkistaman raportin ”Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Counter Balance -järjestön vuonna 2019 julkistaman raportin ”Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework”,

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman talous- ja rahaliiton instituutioista ja elimistä: palvelussuhteen päättymisen jälkeisten eturistiriitojen ehkäiseminen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman talous- ja rahaliiton instituutioista ja elimistä: palvelussuhteen päättymisen jälkeisten eturistiriitojen ehkäiseminen (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen 22. heinäkuuta 2016 EIP:n pääjohtajalle osoittaman kirjeen eturistiriitoihin liittyvistä kysymyksistä ja EIP:n pääjohtajan 31. tammikuuta 2017 antaman vastauksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen 22. heinäkuuta 2016 EIP:n pääjohtajalle osoittaman kirjeen eturistiriitoihin liittyvistä kysymyksistä ja EIP:n pääjohtajan 31. tammikuuta 2017 antaman vastauksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen 18. toukokuuta 2022 antaman tarkastusraportin asiassa OI/1/2021/KR, joka koski sitä, miten komissio käsittelee sen (entisiä) henkilöstön jäseniä koskevaan ”pyöröovi-ilmiöön” liittyvää haastetta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen 18. toukokuuta 2022 antaman tarkastusraportin asiassa OI/1/2021/KR, joka koski sitä, miten komissio käsittelee sen (entisiä) henkilöstön jäseniä koskevaan ”pyöröovi-ilmiöön” liittyvää haastetta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0165/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0165/2022),

| A. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 309 artiklan mukaan EIP:n tehtävänä on edistää EU:n tavoitteiden saavuttamista muun muassa erilaisten investointivälineiden, kuten lainojen, osakkeiden, takauksien, riskinjakojärjestelyjen ja neuvontapalvelujen, avulla; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 309 artiklan mukaan EIP:n tehtävänä on edistää EU:n tavoitteiden saavuttamista muun muassa erilaisten investointivälineiden, kuten lainojen, osakkeiden, takauksien, riskinjakojärjestelyjen ja neuvontapalvelujen, avulla;

| B. | ottaa huomioon, että EIP allekirjoitti lainoja noin 95 miljardin euron arvosta vuonna 2021 ja tuki noin 430 000:ta pk-yritystä ja markkina-arvoltaan keskisuurta yritystä, jotka ovat EU:n sisämarkkinoiden selkäranka; ottaa huomioon, että 75 miljardia euroa liittyi EIP-ryhmän toimiin ja loput lainat myönnettiin Euroopan takuurahaston puitteissa; ottaa huomioon, että EIP-ryhmän rahoituksesta 20,7 miljardilla eurolla tuettiin innovointia, mukaan lukien investoinnit digitalisaatioon sekä digitaalisen maailman osaamisen ja koulutuksen edistäminen, mikä edisti merkittävästi EU:n maailmanlaajuista kilpailukykyä ja työllisyyttä; toteaa, että allekirjoitettu kokonaissumma on suurempi kuin minkään muun monenkeskisen pankin allekirjoittama lainamäärä ja se on EIP:n ennätys; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EIP allekirjoitti lainoja noin 95 miljardin euron arvosta vuonna 2021 ja tuki noin 430 000:ta pk-yritystä ja markkina-arvoltaan keskisuurta yritystä, jotka ovat EU:n sisämarkkinoiden selkäranka; ottaa huomioon, että 75 miljardia euroa liittyi EIP-ryhmän toimiin ja loput lainat myönnettiin Euroopan takuurahaston puitteissa; ottaa huomioon, että EIP-ryhmän rahoituksesta 20,7 miljardilla eurolla tuettiin innovointia, mukaan lukien investoinnit digitalisaatioon sekä digitaalisen maailman osaamisen ja koulutuksen edistäminen, mikä edisti merkittävästi EU:n maailmanlaajuista kilpailukykyä ja työllisyyttä; toteaa, että allekirjoitettu kokonaissumma on suurempi kuin minkään muun monenkeskisen pankin allekirjoittama lainamäärä ja se on EIP:n ennätys;

| C. | ottaa huomioon, että Venäjä hyökkäsi Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 ja aiheutti Ukrainaan humanitaarisen kriisin, joka vaikutti olennaisesti EU:n ja sen naapurimaiden taloudelliseen ja turvallisuustilanteeseen; ottaa huomioon, että EIP:n johtokunta hyväksyi 4. maaliskuuta 668 miljoonan euron kiireellisen solidaarisuustukipaketin Ukrainalle, minkä jälkeen Ukrainan hallitukselle maksettiin lisäsuorituksia kaikkein kiireellisimpiä tarpeita varten; ottaa huomioon, että EIP lupasi Venäjän hyökkäyksen uhrien ja ukrainalaisten sotapakolaisten tukemiseksi jäsenvaltioissa järjestetyssä maailmanlaajuisessa Stand Up for Ukraine -varainkeruutapahtumassa 4 miljardia euroa, jotta voidaan rahoittaa keskeistä sosiaalista infrastruktuuria, kuten asuntoja, kouluja, sairaaloita ja päiväkoteja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Venäjä hyökkäsi Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 ja aiheutti Ukrainaan humanitaarisen kriisin, joka vaikutti olennaisesti EU:n ja sen naapurimaiden taloudelliseen ja turvallisuustilanteeseen; ottaa huomioon, että EIP:n johtokunta hyväksyi 4. maaliskuuta 668 miljoonan euron kiireellisen solidaarisuustukipaketin Ukrainalle, minkä jälkeen Ukrainan hallitukselle maksettiin lisäsuorituksia kaikkein kiireellisimpiä tarpeita varten; ottaa huomioon, että EIP lupasi Venäjän hyökkäyksen uhrien ja ukrainalaisten sotapakolaisten tukemiseksi jäsenvaltioissa järjestetyssä maailmanlaajuisessa Stand Up for Ukraine -varainkeruutapahtumassa 4 miljardia euroa, jotta voidaan rahoittaa keskeistä sosiaalista infrastruktuuria, kuten asuntoja, kouluja, sairaaloita ja päiväkoteja;

| D. | ottaa huomioon, että koronaviruspandemia on ollut vakava maailmanlaajuinen häiriö, jolla on kauaskantoisia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia; ottaa huomioon, että pandemian aikana EIP allekirjoitti noin 6,3 miljardin euron arvosta lainoja osana terveydenhuoltoalan covid-19-toimia, mukaan lukien terveydenhuolto- ja sairaalainfrastruktuurihankkeet ja lääkinnälliset laitteet sekä terveydenhuoltojärjestelmän vahvistaminen pandemiaan liittyvillä varautumistoimilla; ottaa huomioon, että pandemian aikana käyttöön otetut varat ovat olleet houkutteleva kohde petoksille ja korruptiolle, kuten petosten tutkintatoimia koskevassa EIP:n toimintakertomuksessa 2020 korostetaan; katsoo, että EIP:n olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että varat tavoittavat aiotut edunsaajat; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että koronaviruspandemia on ollut vakava maailmanlaajuinen häiriö, jolla on kauaskantoisia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia; ottaa huomioon, että pandemian aikana EIP allekirjoitti noin 6,3 miljardin euron arvosta lainoja osana terveydenhuoltoalan covid-19-toimia, mukaan lukien terveydenhuolto- ja sairaalainfrastruktuurihankkeet ja lääkinnälliset laitteet sekä terveydenhuoltojärjestelmän vahvistaminen pandemiaan liittyvillä varautumistoimilla; ottaa huomioon, että pandemian aikana käyttöön otetut varat ovat olleet houkutteleva kohde petoksille ja korruptiolle, kuten petosten tutkintatoimia koskevassa EIP:n toimintakertomuksessa 2020 korostetaan; katsoo, että EIP:n olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että varat tavoittavat aiotut edunsaajat;

| E. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisin yhteiskunnallisilla ja taloudellisilla seurauksilla sekä Ukrainaan kohdistuvalla laittomalla, ilman edeltävää provokaatiota toteutetulla ja perusteettomalla sotilaallisella hyökkäyksellä on ollut merkittävä vaikutus oikeudenmukaiseen, osallistavaan ja kestävään kasvuun, investointeihin, selviytymiskykyyn, työllisyyteen, koulutukseen ja sosioekonomiseen eriarvoisuuteen; ottaa huomioon, että korkea inflaatio ja energia- ja polttoainekustannusten ja elintarvikkeiden hintojen nousu vaikuttavat suhteettomasti yhteiskunnan heikoimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisin yhteiskunnallisilla ja taloudellisilla seurauksilla sekä Ukrainaan kohdistuvalla laittomalla, ilman edeltävää provokaatiota toteutetulla ja perusteettomalla sotilaallisella hyökkäyksellä on ollut merkittävä vaikutus oikeudenmukaiseen, osallistavaan ja kestävään kasvuun, investointeihin, selviytymiskykyyn, työllisyyteen, koulutukseen ja sosioekonomiseen eriarvoisuuteen; ottaa huomioon, että korkea inflaatio ja energia- ja polttoainekustannusten ja elintarvikkeiden hintojen nousu vaikuttavat suhteettomasti yhteiskunnan heikoimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin;

Yleiset huomiot

| 1. | painottaa EIP:n keskeistä asemaa EU:n julkisena pankkina – se on ainoa EU:n jäsenvaltioiden täysin omistama kansainvälinen rahoituslaitos ja se noudattaa kaikilta osin EU:n politiikkaa ja normeja – sosiaalisen ja taloudellisen elpymisen ja unionin tavoitteiden toteuttamiseen tarvittavien investointien kohdentamisessa; ottaa huomioon EIP: investointikertomuksen vuosilta 2021 ja 2022 ja EIP-ryhmän toimintasuunnitelman 2022–2024; suhtautuu myönteisesti EIP:n ennätyksellisiin lähes 95 miljardin euron rahoitusinvestointeihin vuonna 2021 ja pankin keskittymiseen ilmastonmuutokseen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja digitaaliseen muutokseen liittyviin EU:n pitkän aikavälin haasteisiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee mitä jyrkimmin Venäjän federaation laittoman, provosoimattoman ja perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaa vastaan ja tunkeutumisen Ukrainaan sekä Valko-Venäjän osallistumisen tähän hyökkäykseen; korostaa, että sota on luonut vakavan humanitaarisen kriisin ja että sillä on ollut perustavanlaatuinen vaikutus EU:n ja sen naapurimaiden talous- ja turvallisuustilanteeseen, mikä on otettava huomioon EIP:n toimissa ja laajemmin investointisuunnitelmissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää myönteisenä, että EIP reagoi Venäjän hyökkäykseen Ukrainassa hyväksymällä kiireellisen solidaarisuustukipaketin, johon kuuluu muun muassa 668 miljoonan euron välitön rahoitustuki Ukrainan viranomaisille nopeuttamalla nykyisten lainojen maksamista ja sitoumus nopeuttaa 1,3 miljardin euron lisärahoituksen toimittamista; toteaa, että tämä paketti sisältää sekä välitöntä taloudellista tukea että tukea infrastruktuurille keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, mukaan lukien jälleenrakennustoimet heti, kun Ukrainan vapaus ja riippumattomuus on vahvistettu uudelleen sodan jälkeen; kehottaa EIP:tä laatimaan toimintasuunnitelmia, joilla edistetään EU:n suoria investointeja Ukrainaan mukaan lukien uudet sodanjälkeiset taloudelliset ja sosiaaliset hankkeet, kuten koulut, sosiaalisen asuntotuotannon asunnot ja sairaalat; korostaa koordinoitujen toimien merkitystä vastattaessa Ukrainan kriisiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan nopeasti käyttöön raportointimekanismin, jolla voidaan tiedottaa toimivaltaisille viranomaisille kaikista mahdollisista Putinin ja Lukašenkan hallintoihin liittyvien venäläisten ja valkovenäläisten luonnollisten ja oikeushenkilöiden varoista, jotka ovat EU:n rahoituslaitosten, mahdollisesti myös EIP-ryhmän, hallussa; kehottaa EIP:tä olemaan erittäin valppaana ja seuraamaan tiiviisti uusia pakotteita ja toimenpiteitä, joista neuvosto sopii; palauttaa mieliin, että EIP lopetti toimintansa Venäjällä Krimin laittoman liittämisen jälkeen vuonna 2014; odottaa EIP:n lopettavan lisäksi kaikkien venäläisten suorien tai välillisten kumppaneiden osallistumisen investointihankkeisiin, myös rahoituksen välittäjien kautta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita osakkeenomistajina lisäämään EIP:n pääomittamista, jotta mahdollistetaan pitkäaikaisemmat lainat ja innovatiiviset välineet sellaisten hankkeiden rahoittamiseksi, joihin sisältyy runsaasti mahdollisuuksia kestävyyden, yhteiskunnan ja innovoinnin osalta EU:n keskeisillä politiikanaloilla, kuten digitalisaatiossa ja vihreässä muutoksessa, samalla kun säilytetään EIP:n nykyinen korkea luottoluokitus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää myönteisenä, että EIP tuki vuonna 2021 yli 430 000:ta pk-yritystä, jotka työllistivät 4,5 miljoonaa ihmistä; kehottaa kuitenkin EIP:tä tarjoamaan lisää kasvupääomaa, jotta pk-yritykset voivat laajentaa toimintaansa; toteaa, että nykyiset korkeat energian hinnat vaikuttavat myös pk-yritysten kilpailukykyyn; kehottaa EIP:tä arvioimaan, onko nykyinen tuki pk-yrityksille riittävää energian korkeiden hintojen ja kallistuvien raaka-ainekustannusten yhteydessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä, että ennätykselliset 20,7 miljardia euroa EIP:n rahoituksesta käytettiin innovoinnin tukemiseen vuona 2021, mukaan lukien digitalisaatioon tehtävät investoinnit sekä digitaaliseen maailmaan tähtäävän osaamisen ja koulutuksen edistäminen; katsoo, että tällaiset investoinnit ovat ensiarvoisen tärkeitä Euroopan kilpailukyvyn säilyttämiseksi ja EU:n strategisen riippumattomuuden ylläpitämiseksi ja että ne ovat erityisen relevantteja niiden työntekijöiden kannalta, jotka työskentelevät huomattavia mukautuksia ja uudelleenjärjestelyjä tarvitsevilla aloilla; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti uuteen koheesiota koskevaan suuntaa-antavaan asiakirjaan, jossa sitoudutaan nostamaan EIP:n lainanantotoiminta 45 prosenttiin EU-27:n kokonaislainanannosta koheesioalueilla vuoteen 2025 mennessä ja 23 prosenttiin vähiten kehittyneillä alueilla; korostaa, että on tärkeää lisätä ilmastotoimia asianomaisilla alueilla, jotta voidaan edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista lähentymistä ja oikeudenmukaista siirtymää, jossa ketään ei jätetä jälkeen, ja korostaa, että investoinnit olisi valittava rahoituksellisten, taloudellisten ja teknisten ansioiden perusteella; kehottaa EIP:tä edelleen puuttumaan systeemisiin puutteisiin, jotka estävät tiettyjä alueita tai maita hyödyntämästä täysimääräisesti EIP:n rahoitusmahdollisuuksia, muun muassa tehostamalla pyrkimyksiään laajentaa lainanantotoimintaansa tarjoamalla teknistä apua, valmiuksien kehittämistä ja neuvontaa erityisesti innovoinnin, digitalisaation, infrastruktuurin, pk-yritysten tuen ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseen tähtäävien hankkeiden alalla sekä asettamalla etusijalle hankkeet, joilla vähennetään eriarvoisuutta ja edistetään sosiaalista monimuotoisuutta ja osallisuutta; kehottaa tässä yhteydessä lisäämään tukea neuvontapalveluille, kuten Euroopan alueiden hankkeille annettavalle yhteiselle avulle (JASPERS), Euroopan paikalliselle energia-avulle (ELENA) ja Fi-Compassille; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on tyytyväinen Euroopan takuurahaston oikea-aikaisuuteen covid-19-pandemian kielteisten sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten lieventämisessä muun muassa tukemalla pk-yrityksiä; panee merkille, että EIP hyväksyi 31. joulukuuta 2021 Euroopan takuurahaston toimintaan 23,2 miljardia euroa (95 prosenttia käytettävissä olevista 24,4 miljardista eurosta), mikä vastaa noin kolmasosaa siitä määrästä, jonka EIP-ryhmä yleensä sijoittaa yhtenä vuonna; toteaa, että ilman rahaston lopullisia edunsaajia koskevaa avoimuutta on vaikea tehdä päätelmiä sen vaikutuksesta Euroopan talouteen; kehottaa siksi toteuttamaan rahaston perusteellisen arvioinnin, jossa määritetään, missä määrin EIP:n osallistuminen toi lisäarvoa ja missä määrin rahasto toteutti tavoitteensa, kun väline poistetaan vähitellen käytöstä, sekä sen täytäntöönpanon avoimuuden tasosta; kehottaa julkistamaan arvioinnin; pitää myönteisenä, että Euroopan takuurahaston arviointi on käynnissä, ja odottaa saavansa arvioinnin tutustuttavakseen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille uuden ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehyksen (ESSF); pitää myönteisenä kestävän rahoituksen käyttöönottoa toimintamallina; kehottaa panemaan sen nopeasti täytäntöön ja kehottaa EIP:tä ottamaan käyttöön selkeät ja tiukat menettelyt asianmukaisen huolellisuuden toteuttamiseksi; vaatii lisäksi, että kaikki ESSF:n määräykset otetaan asianmukaisesti huomioon sopimuksissa ja että kaikissa EIP:n toimissa sovelletaan ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä, että EIP ja komissio allekirjoittivat InvestEU-sopimuksen 7. maaliskuuta 2022 ja että Euroopan investointirahasto on erillinen toteuttamiskumppani; kehottaa panemaan nopeasti täytäntöön uuden InvestEU-neuvontakeskuksen ja korostaa tarvetta nopeuttaa neuvotteluja muiden toteuttamiskumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

11.

Ilmastopankki

| 12. | suhtautuu myönteisesti siihen, että vuonna 2021 43 prosenttia lainoista liittyi ilmastoon ja ympäristöön (vuonna 2020 luku oli 40 prosenttia), ja on tyytyväinen aikomukseen saavuttaa ilmastotoimiin liittyvä lainanantotavoite vuonna 2022; suhtautuu myönteisesti myös siihen, että – lukuun ottamatta Euroopan takuurahaston toimeksiantoa, joka kohdistuu erityisesti pandemiasta kärsineisiin pk-yrityksiin – EIP:n vihreän rahoituksen osuus itse asiassa nousi 51 prosenttiin; muistuttaa, että pankin kaikkien rahoitusvirtojen olisi oltava täysin nollanettopäästöjen saavuttamista viimeistään vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen ja vuodeksi 2030 asetettujen EU:n tiukempien ilmastotavoitteiden mukaisia; korostaa, että ilmastosiirtymän on oltava osallistava ja oikeudenmukainen; korostaa, että vihreiden investointien on oltava kannattavia ja EIP:n on säilytettävä korkea luottoluokitus (AAA); kehottaa tässä yhteydessä EIP:tä hyödyntämään lainanantoaan, rahoitusvälineitään, teknistä apuaan ja neuvontapalvelujaan sellaisten ihmisten ja alueiden tukemiseksi, joilla on sosioekonomisia haasteita, jotka johtuvat siirtymisestä kohti hiilineutraalia taloutta; korostaa, että ilmastopankin etenemissuunnitelma on hyvä lähtökohta mutta lisätoimia tarvitaan, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus Pariisin sopimuksen tavoitteiden kanssa mahdollistaen samalla 1,5 celsiusasteen tavoitteen saavuttaminen ja oikeudenmukainen siirtymä; muistuttaa, että laajamittainen muutos voidaan toteuttaa vain, jos teollisuus otetaan mukaan ja innovatiivisille ilmastoratkaisuille ja laadukkaiden työpaikkojen luomiselle tarjotaan tarvittavat kannustimet; vaatii julkistamaan kaikki ilmastopankin etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa koskevat toimintasuunnitelmat, jotta saadaan yleiskuva tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitelluista toimista ja voidaan arvioida niiden riittävyyttä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | odottaa ilmastopankin etenemissuunnitelman väliarviointia ja korostaa, että sen avulla on edistettävä laitoksen muuttamista aidoksi ilmastopankiksi, joka helpottaa luonnonvarojen säilyttämistä ja ympäristönsuojelua; odottaa, että kaikki lainananto yhdenmukaistetaan Pariisin sopimuksen tavoitteiden kanssa samalla, kun pidetään 1,5 asteen tavoite saavutettavissa, sekä EU:n ilmasto- ja ympäristösitoumusten kanssa; kehottaa sisällyttämään ilmastopankin etenemissuunnitelman väliarviointiin kutakin hanketta koskevan perusteellisen arvioinnin vähemmän hiili-intensiivisistä vaihtoehdoista ja scope 3 -päästöistä; odottaa ilmastopankin etenemissuunnitelmaa koskevia yksityiskohtaisia vuotuisia edistymiskertomuksia kaikkien toimien osalta vuodesta 2023 alkaen ja katsoo, että niissä olisi myös raportoitava, missä määrin se on EU:n ilmastotavoitteiden mukainen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää myönteisenä vastapuolten mukautumista Pariisin sopimukseen ja odottaa, että se pannaan täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa jälleen yritysasiakkaiden lisäksi myös rahoituksen välittäjiä ottamaan käyttöön hiilestä irtautumista koskevia suunnitelmia mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2025 loppuun mennessä; korostaa, että tällaiset uudet vaatimukset eivät saa haitata pk-yritysten rahoituksen saantia; kehottaa keskittymään hiilestä irtautumista koskevien lyhyen aikavälin suunnitelmien uskottavuuteen; kehottaa panemaan nämä suunnitelmat ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet tinkimättömästi täytäntöön ja kehottaa tekemään arvioinnin sen selvittämiseksi, voidaanko ne sisällyttää EIP:n ja sen asiakkaiden välisiin sopimuslausekkeisiin; odottaa EIP:n tarkistavan järjestelmällisesti ja varmistavan sääntöjen noudattamisen erityisesti ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehyksen täytäntöönpanon tapauksessa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti EIP:n kasvaviin energiainvestointeihin Euroopassa, sillä ne kasvoivat 10 miljardista eurosta vuonna 2018 yli 14 miljardiin euroon vuonna 2021; kehottaa viimeaikaisen geopoliittisen kehityksen valossa EIP:tä nopeuttamaan ja lisäämään investointeja EU:n energiavarmuuteen ja toteaa, että EU:n energiavarmuuden parantaminen sopii yhteen EIP:n ilmastopankin roolin kanssa sekä sen tavoitteen kanssa, jolla pyritään vähentämään energiaköyhyyttä, joka on pahenemassa erityisesti energian ja polttoaineen hintojen nopean nousun vuoksi; toistaa EIP:lle esittämänsä kehotuksen panna täysimääräisesti täytäntöön energiatehokkuuden periaate ja asettaa tavoitteeksi energiaköyhyyden torjuminen sen energia-alan lainanannossa; toistaa tukevansa EIP:n vuoden 2019 energia-alan lainanantopolitiikkaa; kehottaa EIP:tä asettamaan etusijalle uusiutuviin energialähteisiin tehtävien investointien, energiatehokkuuden ja energiavarmuuden rahoituksen, mikä lisää EU:n riippumattomuutta kolmansista maista; kehottaa EIP:tä lisäämään lainanantoa tällaisille hankkeille, jotta voidaan nopeasti vähentää riippuvuutta Venäjältä ja muista kolmansista maista peräisin olevasta energian ja raaka-aineiden tuonnista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä EIP:n ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaa suunnitelmaa sekä sitoumusta nostaa ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien ilmastotoimien osuus 15 prosenttiin yleisestä ilmastotavoitteesta vuoteen 2025 mennessä; toistaa kehotuksensa yhdenmukaistaa seulontamenetelmiä niiden fyysisten ilmastoriskien arvioimiseksi, jotka aiheutuvat EIP:n kaikista lainanantotoimista, myös rahoituksen välittäjien kautta toteutetuista toimista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palauttaa mieliin energia-alan lainanantopolitiikan tulevaa väliarviointia silmällä pitäen pääjohtaja Hoyerin EIP-ryhmän vuotuisessa lehdistötilaisuudessa 27. tammikuuta 2022 antaman seuraavan lausunnon: ”Uskomme, että meidän tehtävämme on keskittyä kestävyyteen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen pitkän aikavälin sijoittajalaitoksen avulla. [...] Sen vuoksi en näe muutosta energia-alan lainanantopolitiikassamme.”; kehottaa EIP:tä noudattamaan kestävän rahoituksen foorumin suosituksia ja lopettamaan arvottomien omaisuuserien ja sellaisten toimien rahoittamisen, jotka ovat ristiriidassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden ja niihin liittyvien EU:n strategioiden kanssa; kehottaa EIP:tä erityisesti keskittymään investoinneissa hankkeisiin, joilla lisätään energian toimitusvarmuutta monipuolistamalla energialähteitä ja -toimittajia sekä vähentämällä EU:n energiariippuvuutta kolmansista maista; kannustaa EIP:tä tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja helpottamaan pienempien hankkeiden rahoitusta, mukaan lukien yhteisölähtöiset aloitteet, joissa keskitytään uusiutuviin energialähteisiin; kehottaa EIP:tä varmistamaan, että sen investoinnit sosiaalisen asuntotuotannon asuntoihin ja kohtuuhintaisiin asuntoihin, jotka ovat tervetulleita, edistävät myös energiatehokkuuden parantamista; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavina viivästyksiä liikennealan lainanantopolitiikan uudelleentarkastelussa; odottaa, että laaditaan ehdotus, joka on täysin yhdenmukainen Pariisin sopimuksen tavoitteiden kanssa mahdollistaen samalla 1,5 celsiusasteen tavoitteen saavuttamisen ja johon sisältyy visio EIP:n roolista liikenteen hiilestä irtautumisessa keskittyen erityisesti yritystason siirtymään; odottaa, että EIP:n lainat vähentävät liikenteen ympäristövaikutuksia ja parantavat samalla tarjottavien palvelujen laatua ja kohtuuhintaisuutta, ja odottaa, ettei sellaisia uusia lainoja myönnetä, jotka haittaavat liikenteen hiilestä irtautumista tai siirtymistä kohti kestävämpää ja kohtuuhintaista päästötöntä liikkuvuutta; korostaa suurta arvottoman omaisuuden riskiä liikennealalla; katsoo, että enemmän rahoitusta olisi kohdennettava päästöttömään liikkuvuuteen, erityisesti pyöräilyyn ja julkisen liikenteen kehittämiseen ja nykyaikaistamiseen, multimodaalisiin palveluihin, myös osana kestäviä kaupunkisuunnitteluhankkeita, puutteellisista palveluista kärsiville yhteisölle ja paikkakunnille tarjottavien liikennepalvelujen parantamiseen; kehottaa lisäämään rahoitusta merenkulkualan irrottamiseksi hiilestä; |
| --- | --- |

18.

Biologinen monimuotoisuus ja kestävyys

| 19. | pitää myönteisenä ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehyksen päivitettyä standardia 4, jolla biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttäminen ja tämän suuntauksen kääntäminen on otettu periaatteeksi ja jonka mukaan kompensointia on rajoitettava erityisesti biologisen monimuotoisuuden korkean tason alueilla, ja kehottaa panemaan sen huolellisesti täytäntöön; pitää myönteisinä pyrkimyksiä vahvistaa biologiselle monimuotoisuudelle aiheutuvien riskien arviointia ja huolellisuusvelvoitetta integroidun biologisen monimuotoisuuden arviointivälineen avulla; odottaa käytettyjen tietojen olevan ajan tasalla; pitää kuitenkin vanhentuneiden tietojen käyttöä huolestuttavana; odottaa EIP:n noudattavan SEUT-sopimuksen 11 ja 191 artiklaa ja lopettavan varojen maksamisen ja tarvittaessa peruuttavan ne, jos on olemassa esimerkiksi ympäristövaikutusten arviointien kautta saatua virallista näyttöä ilmastoon, ympäristöön tai paikallisyhteisöihin kohdistuvien haittavaikutusten vakavasta riskistä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palauttaa mieliin vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteen osoittaa vähintään 20 miljardia euroa vuodessa luontoon liittyviin menoihin; korostaa, että koko yhteiskunta hyötyy luonnon ennallistamisesta, joka on ratkaisevan tärkeää monille talouden aloille, ja että jäsenvaltioiden yhteistyö EIP:n ja muiden rahoituslaitosten kanssa voi olla keskeistä rahoitusvajeen korjaamiseksi; panee merkille luonnonpääoman rahoitusjärjestelyn täytäntöönpanoon liittyvät haasteet ja sen aikana saavutetun edistyksen; toistaa kehotuksensa, jonka mukaan välineestä tai mistä tahansa sen korvaavasta välineestä olisi myönnettävä avustusosuus oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin mallin pohjalta, jotta voidaan tukea paikallisten hankkeiden alkuvaiheen laajentamista ja helpottaa tulojen tuottamista; kehottaa käynnistämään riippumattoman julkisen arvioinnin, joka sisällytetään laajempaan arviointiin ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden ennallistamisen tukemisesta; toteaa, että uusien välineiden on määrä korvata luonnonpääoman rahoitusjärjestely vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä; kehottaa siksi EIP:tä jättämään uusien välineiden ulkopuolelle luonnon monimuotoisuutta kompensoivat hankkeet suojelualueilla ja biologisesti erittäin monimuotoisilla alueilla; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että Ukraina ja Venäjä ovat merkittäviä vehnän, maissin ja ohran kaltaisten elintarvikekasvien tuottajia; panee merkille, että sota on vaikuttanut vakavasti Ukrainan maatalousalaan; toteaa lisäksi, että Venäjä ja Valko-Venäjä ovat merkittäviä lannoitteiden tuottajia; pitää valitettavana, että sodalla voi olla merkittäviä heijastusvaikutuksia rajat ylittäviin toimitusketjuihin, elintarvikkeiden ja lannoitteiden hintoihin, elintarvikkeiden kohtuuhintaisuuteen EU:ssa sekä ja elintarviketurvaan ja elintarvikkeiden kohtuuhintaisuuteen maailmanlaajuisesti; kannustaa EIP:tä käyttämään toimiaan helpottamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian ja vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian tavoitteiden sekä kaikkien näistä strategioista johtuvien metsäkatoa aiheuttamattomia tuotteita ja ennallistamista koskevien EU:n tulevien säännösten täytäntöönpanoa; kehottaa EIP:tä olemaan tukematta toimia, jotka estävät siirtymisen täysin kestävään maatalouteen, sekä luonnonvarojen hallintahankkeita, joissa ei kunnioiteta maapallon sietokyvyn rajoja; kehottaa EIP:tä olemaan tukematta minkäänlaista teollista maataloutta tai viljelykäytäntöjä, jotka eivät ole eläinten hyvinvointia koskevien EU:n vaatimusten mukaisia, kuten parlamentti vaati 20. tammikuuta 2022 neuvostolle ja komissiolle antamassaan suosituksessa sen jälkeen, kun oli tutkittu epäilyjä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta hallinnollisesta epäkohdasta eläinten suojelun yhteydessä unionissa ja sen ulkopuolella tapahtuvan kuljetuksen aikana (7); |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa jälleen EIP:tä tukemaan kestävyyttä edistävän EU:n kemikaalistrategian tavoitteita osana sen uusia toimia edistämällä turvallisia ja suunnittelultaan kestäviä kemikaaleja, materiaaleja ja tuotteita koskevaa innovointia, myrkyttömiin materiaalikiertoihin perustuvaa kiertotaloutta koskevaa toimintasuunnitelmaa sekä veden, ilman ja maaperän saasteettomuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa; suhtautuu myönteisesti muovijätteen vähentämiseen tähtäävän Clean Ocean Initiative -aloitteen kaksinkertaistamiseen (2 miljardista eurosta 4 miljardiin euroon vuoteen 2025 mennessä); korostaa, että olisi painotettava hankkeita, joilla pyritään löytämään kestäviä vaihtoehtoja kertakäyttömuoveille; kehottaa EIP:tä pidättäytymään rahoittamasta syvänmeren kaivostoiminnan kehittämistä tai millään tavalla osallistumatta siihen; pitää myönteisenä EIP:n päätöstä antaa teknistä apua ja hankerahoitusta maailmanlaajuiselle metaanisitoumukselle; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suhtautuu myönteisesti meneillään olevaan useiden valuuttojen väliseen ilmastotietoisuusjoukkolainojen ja kestävyystietoisuusjoukkolainojen liikkeeseenlaskuun; suhtautuu lisäksi myönteisesti sitoumukseen noudattaa EU:n vihreitä joukkolainoja koskevaa standardia ja mahdollisia tulevia sosiaalisia joukkolainoja koskevaa standardia, lisätä erityisesti avoimuutta ja parantaa joukkolainojen kohdentamista ja vaikutuksia koskevaa raportointia; painottaa, että mitkään tällaiset toimet eivät saa johtaa standardien alentamiseen; |
| --- | --- |

23.

Sosiaalinen vastuu, terveys ja sukupuoli

| 24. | pitää myönteisenä työntekijöiden oikeuksien sisällyttämistä ESSF:n standardiin 8 ja kehottaa panemaan standardin tiukasti täytäntöön; kehottaa EIP:tä varmistamaan työntekijöiden oikeuksien paremman huomioimisen sen toimissa sopimuslausekkeilla, joissa vaaditaan promoottoreita arvioimaan työhön liittyviä riskejä, ja varmistamaan, että työntekijöiden oikeuksia suojellaan täysimääräisesti kautta koko toimitusketjun; kehottaa EIP:tä auttamaan tukemaan osallistavaa elpymistä pandemian jälkeen investoimalla sosiaalialaan, myös energiatehokkaaseen sosiaaliseen asuntotuotantoon, koulutukseen, terveyteen ja osaamiseen, ja korostaa, että on tärkeää kehittää oikeudenmukaisia, turvallisia ja terveellisiä työoloja ja kunnioittaa työntekijöiden oikeuksia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä, että EIP on ollut keskeisessä asemassa EU:n toimien tukemisessa terveyskriisiin vastaamiseksi; kehottaa EIP:tä jatkamaan investointeja, joilla parannetaan julkisen terveydenhuollon häiriönsietokykyä, hillitään pandemian pitkän aikavälin kielteisiä vaikutuksia ja parannetaan varautumista tuleviin pandemioihin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että kehitysinvestoinnit, joissa on mukana naisia ja joissa otetaan huomioon heidän tarpeensa, ovat tehokkaampia ja kestävämpiä; kehottaa EIP:tä edistämään sukupuolten tasa-arvoa koskevien EU:n sitoumusten, myös sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan kolmannen toimintasuunnitelman, täysimääräistä täytäntöönpanoa keräämällä järjestelmällisesti sukupuolen mukaan eriteltyjä kohdennettuja tietoja ja julkistamalla ne; kehottaa EIP:tä arvioimaan hankkeiden sukupuolivaikutuksia EU:ssa ja sen ulkopuolella ja raportoimaan arviointiensa tuloksista; katsoo, että hankkeista olisi kerättävä tietoja, jotta voidaan osoittaa, miten ne edistävät sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä; kehottaa EIP:tä arvioimaan hankkeiden sukupuolivaikutuksia ja olemaan tätä varten yhteydessä riippumattomiin asiantuntijoihin; kehottaa EIP:tä varmistamaan, että sen neuvonta- ja teknisellä avulla on valmiudet sukupuolten tasa-arvon ja osallistavan kehityksen edistämiseen, erityisesti hankkimalla tarvittavaa asiantuntemusta, painottaen etenkin koulutusta; korostaa tarvetta lisätä lainanantoa naisjohtoisille pk-yrityksille tasa-arvoisen elpymisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää valitettavana, ettei EIP saavuttanut sukupuolten tasapuolista edustusta koskevia alkuperäisiä tavoitteitaan vuodelle 2021 ja että naiset ovat edelleen aliedustettuina EIP:n korkeissa viroissa; kehottaa siksi EIP:tä tehostamaan toimiaan sukupuolten tasapuolisen edustuksen parantamiseksi organisaation kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa EIP:n roolia EU:n painopisteiden toteuttamisen edistämisessä; odottaa EIP:n tukevan hankkeita, joilla varmistetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, kestävän kehityksen tavoitteiden ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetuissa maakohtaisissa suosituksissa määritettyjen sosiaalialan suositusten täytäntöönpano; korostaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa käytävän vuoropuhelun ja kuulemisen merkitystä ja kannustaa EIP:tä vahvistamaan sitoutumistaan tällaisiin toimiin; pitää tervetulleina EIP:n investointeja koulutukseen ja kehottaa jälleen EIP:tä lisäämään koulutusinvestointejaan, jotta voidaan lieventää covid-19-kriisin vakavia vaikutuksia koulutusjärjestelmiin maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

28.

Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline – EIP Global

| 29. | ilmaisee tukensa EIP Globalille ja katsoo, että EIP:llä voi olla keskeinen rooli EU:n strategisten etujen tukemisessa; muistuttaa, että EIP:n maantieteellinen soveltamisala on linjassa Maailmanpankin soveltamisalan kanssa; odottaa, että EIP:n investoinnit kolmansiin maihin ovat täysin EU:n sisäiseen lainanantoon sovellettavien EU:n ilmasto-, biodiversiteetti- ja sosiaalisten normien ja EU:n ulkoisen toiminnan politiikkojen mukaisia, mukaan lukien investoinnit, jotka on tehty toteuttamiskumppanina Global Gateway -aloitteessa; kehottaa EIP:tä lisäämään toimintaansa vähemmän kehittyneissä maissa ja konflikteista ja äärimmäisestä köyhyydestä kärsivissä maissa; kehottaa järjestämään julkisen kuulemisen EIP Global -ohjelmaan liittyvistä strategioista ja noudattamaan niitä koskevassa asiassa täyttä avoimuutta keskittyen erityisesti vastaanottajamaiden rooliin ja ihmisoikeuksia koskevaa huolellisuusvelvoitetta käsitteleviin lukuihin; kehottaa noudattamaan EIP Globalin hallintoelimen ja neuvoa-antavan toimikunnan täyttä vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta, mukaan lukien EIP:n uuden neuvoa-antavan toimikunnan kokousten esityslistojen ja pöytäkirjojen ennakoiva julkaiseminen; kehottaa antamaan henkilöstölle asianmukaista koulutusta kehitysasioissa, jotta he voivat panna täytäntöön EU:n Global- ja Team Europe -aloitteita; kehottaa komissiota selventämään EIP:n ja muiden rahoituslaitosten hallinnoiman Euroopan kestävän kehityksen rahasto plussan takausten käyttöä Global Gateway -aloitteen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palauttaa mieliin EU:n maailmanlaajuisen sitoumuksen puolustaa ja edistää ihmisoikeuksia, jotka ovat jakamattomia, yleismaailmallisia ja toisistaan riippuvaisia; pitää uutta ESSF:ää hyvänä lähtökohtana, mutta toistaa jälleen pyyntönsä, että tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan varmistaa, että ihmisoikeuksien suojeluun ja ihmisoikeusloukkausten ehkäisemismenettelyihin tehdään lisäparannuksia; muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirja sitoo suoraan EIP:tä; panee merkille YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston huomautukset EIP:n luonnoksesta ESSF:ksi ja kehottaa EIP:tä ottamaan täysimääräisesti ja viipymättä huomioon varsinkin ne huomautukset, jotka koskevat ihmisoikeuksia koskevaa huolellisuusvelvoitetta ja ihmisoikeuksien sisällyttämistä sen due diligence -menettelyihin, ihmisoikeuksia koskevia vaikutustenarviointeja ja sitä, että EIP:n yleinen ihmisoikeussitoumus on kytkettävä vastuuseen ihmisoikeuksien kunnioittamisesta; kehottaa ottamaan nämä asiat huomioon tulevassa ihmisoikeuksia koskevassa lausumassa; on vahvasti sitä mieltä, että EIP:n ei pitäisi maksaa lainoja, jos toiminta on selkeästi ihmisoikeuksien vastaista; kehottaa EIP:tä tekemään kaikkensa paikallisten yhteisöjen suojelemiseksi, myös peruuttamalla rahoituksen tarvittaessa; odottaa lisäksi välittömiä toimia, joita toteutetaan, jos asiakas tai tosiasiallinen omistaja tai edunsaaja osallistuu ihmisoikeuksien tai ympäristöoikeuksien puolustajan vastaisiin kostotoimiin; odottaa EIP:n toteuttavan parlamentin pitkäaikaiset pyynnöt tällaisten tilanteiden välttämisestä, erityisesti vahvistamalla sopimusvaatimuksia, mukaan lukien vaatimus paikallisyhteisöjen vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen hankkimisesta silloin, kun tätä edellytetään kansainvälisessä oikeudessa, myös rahoituksen välittäjien kautta rahoitettavien hankkeiden osalta; odottaa EIP:n pyytävän asiakkaitaan tekemään hankkeistaan ihmisoikeusvaikutusten arviointeja sekä seuraamaan jatkuvasti kyseisten hankkeiden täytäntöönpanoa kentällä, jotta voidaan estää paikallisväestöihin kohdistuvat mahdolliset väärinkäytökset, epäoikeudenmukaiset pakkolunastukset ja väkivaltaisuudet; kehottaa tässä yhteydessä EIP:tä tekemään aktiivisesti yhteistyötä paikallisyhteisöjen kanssa ja tiedottamaan niille niiden oikeuksista kiinnittäen erityistä huomiota vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen täytäntöönpanoon, mukaan lukien paikallisyhteisöjen mahdollisuus käyttää valitusmekanismia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että EIP Global -ohjelman täytäntöönpanossa olisi voitava hyödyntää riittävää määrää EIP:n Luxemburgin pääkonttorin ulkopuolista henkilöstöä, jotta varmistetaan läsnäolo paikan päällä ja tehokas yhteistyö Euroopan ulkosuhdehallinnon ja sen edustustojen kanssa, koska paikan päältä saatava asiantuntemus ja hankkeiden seuranta ovat avainasemassa paikallisyhteisöjen tukemisessa; kehottaa lisäämään paikan päällä työskentelevää henkilöstöä, erityisesti paikallisia työntekijöitä, jotta voidaan vastata paikallisiin tarpeisiin ja parantaa teknisiä taitoja, myös ihmisoikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa koskevaa asiantuntemusta; odottaa, että vuonna 2022 julkaistaan konkreettinen henkilöstösuunnitelma EIP Global -ohjelman täytäntöönpanoa varten, ja kehottaa EIP:tä vahvistamaan kiireellisesti mekanismeja petosten, korruption ja muun kielletyn toiminnan torjumiseksi erityisesti osana pyrkimyksiä lisätä sen läsnäoloa EU:n ulkopuolella; kehottaa EIP:tä laajentamaan yhteistyötään kumppanimaiden kansallisten viranomaisten kanssa; muistuttaa, että Nairobin alueellinen päätoimipaikka on ollut toiminnassa vuodesta 2019 lähtien; pitää myönteisenä marraskuussa 2021 tehtyä päätöstä sen muuttamisesta EIP:n uudeksi Nairobi Hub -keskukseksi, jolla helpotetaan yhteistyötä Kenian, Afrikan, Team Europen ja maailmanlaajuisten kumppaneiden kanssa ja edistetään yksityisten ja julkisten investointien painopisteiden huomioon ottamista sekä ilmastotoimia, innovointia ja digitaalisia investointeja koskevan asiantuntemuksen laajentamista; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa kehitysrahoituksen johdonmukaisuuden, täydentävyyden ja tehokkuuden merkitystä; kehottaa tässä yhteydessä EIP:tä vahvistamaan yhteistyötä keskeisten kumppanien kanssa; kehottaa EIP:tä helpottamaan pienten kehitysrahoitusalan toimijoiden osallistumista sen toimiin; kehottaa EIP:tä lisäksi kiinnittämään enemmän huomiota yksityisten investointien houkuttelemiseen ja kotimaisten resurssien käyttöönottoon vähemmän kehittyneissä maissa; |
| --- | --- |

32.

Avoimuus ja hallinto

| 33. | muistuttaa, että yleisenä tavoitteena on julkaista tietoa hankkeista kolme viikkoa ennen EIP:n hallintoneuvoston hyväksyntää; on huolissaan avoimuuden vähenemisestä erityisesti siltä osin kuin on kyse hankkeita koskevien tietojen oikea-aikaisesta julkistamisesta; palauttaa mieliin, että vuonna 2010 kaikista hankkeista 96,1 prosenttia julkaistiin kolme viikkoa ennen hallintoneuvoston hyväksyntää, ja vuonna 2020 vastaava osuus oli vain 60 prosenttia; panee merkille, että EIP:n mukaan tämä laskusuuntaus johtuu EIP:n tiiviimmästä sitoutumisesta yksityisen sektorin yrityksiin; pitää valitettavana liikesalaisuutta koskevien säännösten käytön lisääntymistä; toteaa tässä yhteydessä, että sekä liikesalaisuutta ja erityisesti pk-yrityksiä koskevat säännökset ovat erityisen tärkeitä ja että avoimuus on keskeinen tekijä demokraattisten periaatteiden, myös ihmisoikeuksien, suojelemisessa, ja kehottaa EIP:tä pyrkimään tasapainoon näiden kahden tekijän välillä pitäen mielessä, että EIP:n varat ovat julkisia varoja ja niihin olisi aina sovellettava julkista valvontaa ja vastuuvelvollisuutta; kehottaa lisäämään avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, myös EU:n toimielimiä ja erityisesti parlamenttia kohtaan; korostaa lisäksi, että jotkin viimeaikaiset hankkeet, jotka ovat edellyttäneet ympäristövaikutusten arviointia, on julkaistu vasta hyväksymisen jälkeen; muistuttaa lisäksi, että yksityisten sijoittajien kannalta paras standardi on julkaista kaikki hankkeet vähintään 30 päivää ennen niiden hyväksymistä ja että Kansainvälinen rahoitusyhtiö (Maailmanpankkiryhmän jäsen), joka rahoittaa vain yksityisen sektorin hankkeita, julkaisee ympäristövaikutusten arvioinnit 60 päivää ennen rahoituspäätösten tekemistä; muistuttaa, että pörssiyhtiöiden on toimittava sellaisten sovellettavien pääomamarkkinasääntöjen mukaisesti, joihin sisältyy määräyksiä tietojen jakamisesta; muistuttaa Euroopan oikeusasiamiehen äskettäisistä suosituksista, joiden mukaan EIP:n on omaksuttava kunnianhimoisempi lähestymistapa julkistamiskäytäntöönsä, toimittava avoimuutta koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti ja noudatettava suurempaa avoimuutta rahoittamiensa hankkeiden mahdollisten ympäristövaikutusten osalta; kehottaa EIP:tä panemaan nämä suositukset täytäntöön mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toistaa pyyntönsä, että parlamentti ja EIP tekisivät toimielinten välisen sopimuksen EIP:n asiakirjojen ja tietojen saatavuuden parantamiseksi ja demokraattisen tilivelvollisuuden lisäämiseksi, mukaan lukien mahdollisuus esittää EIP:lle kirjallisesti vastattavia kysymyksiä sekä kuulemisten ja taloudellisten vuoropuhelujen järjestäminen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa EIP:tä lisäämään raportointiaan parlamentille päätöksistään, saavutetusta edistymisestä ja sen lainanantotoimien vaikutuksista esimerkiksi säännöllisellä jäsennellyllä vuoropuhelulla; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää uutta avoimuuspolitiikkaa hukattuna tilaisuutena; kehottaa EIP:tä pohtimaan kriittisiä arvioita ja pitää valitettavana, että EIP on jättänyt osittain huomiotta parlamentin hyvin selkeät vaatimukset sen avoimuuspolitiikan parantamisesta muiden rahoituslaitosten parhaiden käytäntöjen ja standardien mukaisesti; suhtautuu myönteisesti EIP:n toimien täydentävyyttä koskevien vaikutustenarviointien julkaisemiseen osana sen täydentävyyden ja vaikutusten mittaamista koskevaa kehystä; pitää valitettavana, että uudella politiikalla ei edistetä merkittävästi ennakkoon julkaisemista silloinkaan, kun kyseessä ovat yli 50 miljoonan euron hankkeet, joita rahoituksen välittäjät toteuttavat, vaikka EIP:n on toimittava julkistamisolettaman mukaisesti täyttääkseen tehtävänsä EU:n julkisena pankkina; panee merkille, että uusi politiikka ei velvoita EIP:tä julkaisemaan ennakkoon hankkeiden valintaa koskevia tietoja eikä varsinkaan tietoja asianmukaisesta huolellisuudesta ennen EIP:n hallintoneuvoston päätöstä kansainvälisten rahoituslaitosten käytäntöjen mukaisesti; pitää myös huolestuttavina kolmansien osapuolten kaupallisiin etuihin ja markkinoiden väärinkäyttödirektiiviin (8) perustuvia poikkeuksia, jotka koskevat oikeutta tutustua asiakirjoihin; pitää lisäksi valitettavana, että politiikassa ei määrätä hallintoneuvoston ja johtokunnan pöytäkirjojen oikea-aikaisesta julkistamisesta; kehottaa puuttumaan näihin puutteisiin pikaisesti; kehottaa yhdenmukaistamaan avoimuuspolitiikan Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin avoimuuspolitiikan kanssa, joka koskee sellaisten hankkeiden välittäjien pakollista julkistamista, joihin liittyy suuria ympäristöriskejä, ja kehottaa jälleen laajentamaan vesivoimaa koskevien vaatimusten kanssa linjassa olevat avoimuusvaatimukset koskemaan kaikkia infrastruktuurihankkeita, myös niitä, joka ovat rahoituksen välittäjien rahoittamia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa tässä yhteydessä asettamaan rahoituksen välittäjille kunnianhimoisen standardin, jossa noudatetaan tiukkoja vero-, avoimuus-, ympäristö- ja sosiaalinormeja; kehottaa EIP:tä muuttamaan mahdollisimman pian ympäristöasioita koskevien sopimuslausekkeiden malliaan ja vastaavasti rahoituksen välittäjien kanssa tehtäviä sopimuksia, joissa asetetaan vaatimuksia siitä, mitä ympäristötietoja on kerättävä ja julkaistava; korostaa, että tällaiset uudet vaatimukset eivät saa haitata pk-yritysten rahoituksen saantia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | panee merkille päivitetyt käytännesäännöt ja suhtautuu myönteisesti eturistiriitoja koskevien sääntöjen tiukentamiseen ja määräaikaistarkastuksiin sitoutumiseen; pitää valitettavana, että toistuvista pyynnöistä huolimatta säännöissä ei kielletä varajohtajia valvomasta toimia alkuperämaissaan, ja vaatii, että asiaa käsitellään seuraavassa uudelleentarkastelussa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ilmaisee vakavan huolensa siitä, ettei EIP:ssä käydä sosiaalista vuoropuhelua etenkään häirintää, työympäristöä ja työoloja koskevien huolenaiheiden käsittelemiseksi; odottaa, että EIP:n johto varmistaa nollatoleranssin kaikissa väärinkäytösmuodoissa ja toteuttaa kiireellisesti tarvittavat muutokset väärinkäytösten estämiseksi; kehottaa EIP:n johtoa käymään aitoa vuoropuhelua henkilöstön kanssa, jotta heidän huolenaiheisiinsa voidaan puuttua ja jotta voidaan edistää luottamuksen ja vastuuvelvollisuuden kulttuuria; kannustaa EIP:tä käynnistämään tutkimuksia ja henkilöstönsä kuulemisia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pyytää komissiota julkaisemaan 19 artiklan mukaisessa menettelyssä antamansa lausunnon perustelut; |
| --- | --- |

40.

Nollatoleranssi petoksia kohtaan

| 41. | panee merkille uuden petostentorjuntapolitiikan ja korostaa osallistavan yhteistyön merkitystä kehitettäessä keskeisiä petostentorjuntapolitiikan välineitä; on huolissaan siitä, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevassa EIP:n politiikassa ei puututa vakaviin puutteisiin, kuten EU:n neljännen rahanpesunvastaisen direktiivin (9) vaatimusten sisällyttämiseen, ottaen erityisesti huomioon asiakkaan tuntemista koskevien tarkastusten julkaisemien ennen hankkeen hyväksymistä; pitää lisäksi valitettavana, että avoimuutta koskevia normeja ei ole parannettu asettamalla suorien ja epäsuorien lainojen myöntämisen ehdoksi, että edunsaajat julkaisevat edunsaajien ja rahoitustoimintaan osallistuvien rahoituksen välittäjien vero- ja kirjanpitotiedot; pitää valitettavana, että EIP ei ole teettänyt riippumattomia tarkastuksia rahanpesun torjuntaa koskevien normien soveltamisesta; odottaa EIP:n mukautuvan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaan EU:n kehittyvään sääntelykehykseen ja käytäntöihin, jotta pankki voi tehokkaasti estää osallistumisen kiellettyyn toimintaan ja toteuttaa korjaavia toimia, erityisesti sulkemalla yhteisöjä pois, perimällä varoja takaisin ja käyttämällä muita sopimukseen perustuvia ja oikeudellisia muutoksenhakukeinoja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa EIP:tä sitoutumaan veropetosten, verovilpin ja veronkierron vastaisen politiikkansa vahvistamiseen muun muassa pidättäytymällä antamasta rahoitusta sellaisille edunsaajille tai rahoituksen välittäjille ja tekemästä yhteistyötä sellaisten rahoituskumppaneiden kanssa, joista on todistetusti kielteistä näyttöä; kehottaa EIP:tä panemaan täytäntöön ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä ja säännöllisiä verotusarviointeja, jotka kohdistuvat yhteistyöhaluttomiin verotusalueisiin, veropetoksiin ja -vilppiin sekä laittomaan ja aggressiiviseen veronkiertoon; kehottaa EIP:tä asettamaan suorien ja epäsuorien lainojen myöntämisen ehdoksi vero- ja kirjanpitotietojen julkaisun maakohtaisesti edunsaajien toimesta sekä edunsaajien ja rahoitustoimintaan osallistuvien rahoituksen välittäjien tosiasiallista omistajuutta koskevien tietojen jakamisen sisällyttämällä erityisen lausekkeen sen asiakkaiden kanssa allekirjoitettaviin sopimuksiin; kehottaa EIP-ryhmää mukauttamaan heikosti säänneltyjä, läpinäkymättömiä ja yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita ja verotukseen liittyvää hyvää hallintotapaa koskevaa politiikkaansa verotuksen eheyden alalla tapahtuvan eurooppalaisen ja kansainvälisen sääntelyn kehityksen sekä verotukseen liittyvän hyvän hallintotavan normien ja politiikkojen kanssa; korostaa, että kansainvälinen yhteistyö on keskeistä petosten, korruption ja muun kielletyn toiminnan tehokkaassa torjunnassa; kehottaa EIP:tä ohjaamaan epäillyn kielletyn toiminnan EU:n sisällä ja sen ulkopuolella olevien viranomaisten tutkittavaksi ja syytteeseen asettamista varten ja antamaan apua pyydettäessä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa jälleen keskeyttämään rahoituksen, jos paikallisviranomaisille on ilmoitettu ja/tai ne ryhtyneet oikeusmenettelyihin koskien asiaa koskevan lainsäädännön mahdollisia rikkomuksia, ainakin siihen asti, että kansallisen tason tutkimukset ja oikeusprosessit on saatettu päätökseen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa, että komissio pyysi EIP:tä jakamaan enemmän tietoja sellaisten sopimuslausekkeiden tehokkaasta soveltamisesta, jotka antavat EIP:lle mahdollisuuden keskeyttää tai peruuttaa rahoitus, ja odottaa, että parlamentti saa tutustua täysimääräisesti näihin tietoihin; vaatii perusteellista seurantaa, jossa otetaan kaikilta osin huomioon asianomaisten osapuolten ja sidosryhmien esiin tuomat, etenkin ihmisoikeusloukkauksia ja oikeusvaltioperiaatteen rikkomista koskevat huolenaiheet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vaatii jälleen EIP:tä vahvistamaan valituksia käsittelevän toimiston ja petostentutkintajaoston riippumattomuutta ja tehokkuutta; pitää huolestuttavana, että on annettu ainakin yksi erittäin selkeä EIP:n valitusmekanismikertomus, jossa todettiin, että EIP:n ympäristö- ja sosiaalinormeja oli rikottu; pitää siksi myönteisenä, että pankki ryhtyi valitusmekanismikertomuksen perusteella toimiin maksujen keskeyttämiseksi; katsoo kuitenkin, että on opittava siitä, että arvioidaan paremmin, ovatko hankkeet pankin omien toimintaperiaatteiden mukaisia, ja että yleisölle tiedotetaan hankkeista; suosittelee, että monimutkaisissa hankkeissa pankki pyytää apua paikallisilta ympäristö- ja sosiaaliasiantuntijoilta, jotta hankkeita voidaan arvioida perusteellisemmin ja jotta voidaan saada parempi käsitys erityisistä olosuhteista; kehottaa lisäksi EIP:tä varmistamaan, että normeja noudatetaan koko hankesyklin ajan, ja ryhtymään korjaaviin toimiin, jos normeja ei noudateta, joko toteuttamalla mahdollisuuksien mukaan tehokkaita, tarkoituksenmukaisia ja välittömiä korjaavia toimia tai pysäyttämällä hankkeen nopeasti; ilmaisee huolensa siitä, että jos hankkeeseen voi liittyä eturistiriita, on edelleen epäselvää, miten aiheutunutta vahinkoa lievennetään; kehottaa EIP:tä sitoutumaan vahvistamaan avoimuuskulttuuriaan vahvistamalla edelleen edunvalvonnan eettisyyttä erityisesti ottamalla käyttöön avoimuusrekisterin, jossa edellytetään, että johtokunnan jäsenet julkistavat tapaamisensa eturyhmien edustajien kanssa; kehottaa EIP:tä lisäksi välttämään palvelussuhteen päättymisen jälkeistä työtä ilman riittävää karenssiaikaa, mikä olisi vahvistettava ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan oikeusasiamiehen äskettäiset suositukset Euroopan pankkiviranomaisesta ja Euroopan puolustusvirastosta, koska se uhkaa paitsi EIP:n mainetta myös sen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää myönteisenä työjärjestelyä Euroopan syyttäjänviraston kanssa ja kehottaa panemaan sen täysimääräisesti ja huolellisesti täytäntöön erityisesti raportoinnin osalta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suhtautuu myönteisesti EIP:n ja Europolin 29. lokakuuta 2021 allekirjoittamaan työjärjestelyyn, jolla pyritään helpottamaan tietojen ja asiantuntemuksen jakamista petosten ja korruption torjunnassa; odottaa, että tämä järjestely pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa jälleen EIP:tä tehostamaan suhteitaan Euroopan oikeusasiamieheen ja Euroopan petostentorjuntavirastoon; |
| --- | --- |

48.

| 49. | suhtautuu myönteisesti Euroopan tilintarkastustuomioistuimen, EIP:n ja komission väliseen uudistettuun kolmikantasopimukseen, joka vahvistaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastusoikeuksia EIP:n hallinnoimien EU:n tulojen ja menojen osalta kunnioittaen samalla asianmukaisesti olemassa olevia tietojen luottamuksellisuutta koskevia säännöksiä; panee kuitenkin merkille, että tiedot EIP:n omista varoista eivät kuulu tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten soveltamisalaan ja toimialaan; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja Euroopan investointipankille. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(2)  EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30.

(3)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1.

(4)  EUVL L 274, 30.7.2021, s. 1.

(5)  EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1.

(6)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 113.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0015.

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/57/EU, annettu 16. huhtikuuta 2014, markkinoiden väärinkäytöstä määrättävistä rikosoikeudellisista seuraamuksista (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 179).

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20. toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/225 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/225

---

P9_TA(2022)0299

Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonta – vuosikertomus 2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonnasta – vuosikertomus 2020 (2021/2235(INI))

(2023/C 47/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 julkaistun Euroopan investointipankin (EIP) toimintakertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 julkaistun Euroopan investointipankin (EIP) toimintakertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2021 julkaistun EIP:n tilinpäätöskertomuksen 2020 ja 5. toukokuuta 2021 julkaistun kertomuksen EIP:n rahoitus- ja varainhankintatoiminnasta vuonna 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2021 julkaistun EIP:n tilinpäätöskertomuksen 2020 ja 5. toukokuuta 2021 julkaistun kertomuksen EIP:n rahoitus- ja varainhankintatoiminnasta vuonna 2020,

| — | ottaa huomioon EIP-ryhmän toimintasuunnitelman 2020, jonka EIP:n hallintoneuvosto hyväksyi 12. joulukuuta 2019 ja joka julkaistiin 30. tammikuuta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP-ryhmän toimintasuunnitelman 2020, jonka EIP:n hallintoneuvosto hyväksyi 12. joulukuuta 2019 ja joka julkaistiin 30. tammikuuta 2020,

| — | ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) koskevan EIP:n vuoden 2020 kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle EIP-ryhmän rahoitus- ja investointitoimista ESIRin puitteissa vuonna 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) koskevan EIP:n vuoden 2020 kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle EIP-ryhmän rahoitus- ja investointitoimista ESIRin puitteissa vuonna 2020,

| — | ottaa huomioon EIP-ryhmän ilmastopankin etenemissuunnitelman 2021–2025, jonka EIP:n hallintoneuvosto hyväksyi marraskuussa 2020 ja joka julkaistiin 14. joulukuuta 2020, ja marraskuussa 2020 hyväksytyn EIP:n ilmastostrategian, joka julkaistiin 15. marraskuuta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP-ryhmän ilmastopankin etenemissuunnitelman 2021–2025, jonka EIP:n hallintoneuvosto hyväksyi marraskuussa 2020 ja joka julkaistiin 14. joulukuuta 2020, ja marraskuussa 2020 hyväksytyn EIP:n ilmastostrategian, joka julkaistiin 15. marraskuuta 2020,

| — | ottaa huomioon Euroopan investointipankin pankkialan parhaita käytäntöjä ohjaavat periaatteet, jotka EIP:n valtuusto hyväksyi vuonna 2018 ja jotka julkaistiin 3. lokakuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan investointipankin pankkialan parhaita käytäntöjä ohjaavat periaatteet, jotka EIP:n valtuusto hyväksyi vuonna 2018 ja jotka julkaistiin 3. lokakuuta 2018,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän kestävyysraportin 2020 ja huhtikuussa 2021 julkaistun kestävyyteen liittyvien tietojen antamista koskevan raportin ”EIB 2020 Sustainability Disclosures in accordance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän kestävyysraportin 2020 ja huhtikuussa 2021 julkaistun kestävyyteen liittyvien tietojen antamista koskevan raportin ”EIB 2020 Sustainability Disclosures in accordance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board)”,

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2022 hyväksytyn EIP-ryhmän ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2022 hyväksytyn EIP-ryhmän ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehyksen,

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2020 hyväksytyt EIP:n hankkeiden toteuttajille tarkoitetut covid-19-kriisiin liittyvät ohjeet ”Guidance note to EIB promoters on environmental and social performance in EIB-financed operations in response to the COVID-19 outbreak crisis”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2020 hyväksytyt EIP:n hankkeiden toteuttajille tarkoitetut covid-19-kriisiin liittyvät ohjeet ”Guidance note to EIB promoters on environmental and social performance in EIB-financed operations in response to the COVID-19 outbreak crisis”,

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 julkaistun kertomuksen EIP-ryhmän avoimuuspolitiikan täytäntöönpanosta vuonna 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 julkaistun kertomuksen EIP-ryhmän avoimuuspolitiikan täytäntöönpanosta vuonna 2020,

| — | ottaa huomioon EIP:n ja kansalaisyhteiskunnan suhteista 2. helmikuuta 2021 julkaistun esitteen ”European Investment Bank’s engagement with civil society – 2020 highlights”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP:n ja kansalaisyhteiskunnan suhteista 2. helmikuuta 2021 julkaistun esitteen ”European Investment Bank’s engagement with civil society – 2020 highlights”,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2021 julkaistun EIP:n tarkastuskomitean vuosikertomuksen vuodelta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2021 julkaistun EIP:n tarkastuskomitean vuosikertomuksen vuodelta 2020,

| — | ottaa huomioon 29. heinäkuuta 2021 julkaistun petosten tutkintatoimia koskevan EIP:n kertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. heinäkuuta 2021 julkaistun petosten tutkintatoimia koskevan EIP:n kertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevan kertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevan kertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2021 julkaistun EIP:n eettisen ja säännönmukaisen toiminnan toimikunnan vuosikertomuksen 2020 ja sen toimintasäännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2021 julkaistun EIP:n eettisen ja säännönmukaisen toiminnan toimikunnan vuosikertomuksen 2020 ja sen toimintasäännöt,

| — | ottaa huomioon EIP-ryhmän henkilöstöä, sen tarkastuskomitean jäseniä ja sen hallitusta koskevat menettelytapaäännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP-ryhmän henkilöstöä, sen tarkastuskomitean jäseniä ja sen hallitusta koskevat menettelytapaäännöt,

| — | ottaa huomioon 9. elokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän riskinhallintakertomuksen 2020 ja sen korkeaa riskinottohalua koskevat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. elokuuta 2021 julkaistun EIP-ryhmän riskinhallintakertomuksen 2020 ja sen korkeaa riskinottohalua koskevat lausunnot,

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2021 julkaistun EIP:n Euroopan investointineuvontakeskuksen kertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2021 julkaistun EIP:n Euroopan investointineuvontakeskuksen kertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan, siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin perussäännöstä sekä siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 28 taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan, siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin perussäännöstä sekä siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 28 taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta,

| — | ottaa huomioon EIP:n työjärjestyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP:n työjärjestyksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin tekemän kolmikantasopimuksen, joka tuli voimaan marraskuussa 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin tekemän kolmikantasopimuksen, joka tuli voimaan marraskuussa 2021,

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonnasta – vuosikertomus 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonnasta – vuosikertomus 2019 (1),

| — | ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (2) (luokitusjärjestelmäasetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (2) (luokitusjärjestelmäasetus),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (3) (yleinen tietosuoja-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (3) (yleinen tietosuoja-asetus),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (4),

| — | ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/843 (5) (viides rahanpesunvastainen direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/843 (5) (viides rahanpesunvastainen direktiivi),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0173/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0173/2022),

| A. | ottaa huomioon, että EIP on perussopimuksen nojalla velvollinen edistämään EU:n yhdentymistä, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aluekehitystä SEUT-sopimuksen 309 artiklan ja pöytäkirjan N:o 28 mukaisesti sekä edistämään sisämarkkinoiden tasapainoista ja vakaata kehitystä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EIP on perussopimuksen nojalla velvollinen edistämään EU:n yhdentymistä, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aluekehitystä SEUT-sopimuksen 309 artiklan ja pöytäkirjan N:o 28 mukaisesti sekä edistämään sisämarkkinoiden tasapainoista ja vakaata kehitystä;

| B. | ottaa huomioon, että EIP-ryhmä on edelleen sitoutunut lisäämään osuuttaan rahoituksesta, joka on tarkoitettu ilmastotoimien ja ympäristön kestävyyden tukemiseen, ja keskittyy edelleen koheesion tukemista koskevaan perussopimuksen määräysten mukaiseen tehtäväänsä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EIP-ryhmä on edelleen sitoutunut lisäämään osuuttaan rahoituksesta, joka on tarkoitettu ilmastotoimien ja ympäristön kestävyyden tukemiseen, ja keskittyy edelleen koheesion tukemista koskevaan perussopimuksen määräysten mukaiseen tehtäväänsä;

| C. | katsoo, että julkisen politiikan tavoitteet, kuten alueellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kestävä kehitys ja (nuoriso)työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, olisi asetettava EIP:n toiminnan keskeisiksi kohteiksi ja tavoitteiksi sen tehtävässä myötävaikuttaa sisämarkkinoiden tasapainoiseen ja vakaaseen kehitykseen; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että julkisen politiikan tavoitteet, kuten alueellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kestävä kehitys ja (nuoriso)työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, olisi asetettava EIP:n toiminnan keskeisiksi kohteiksi ja tavoitteiksi sen tehtävässä myötävaikuttaa sisämarkkinoiden tasapainoiseen ja vakaaseen kehitykseen;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirja sitoo EIP:tä ja että ihmisoikeusperiaatteet on sisällytetty sen asianmukaista huolellisuutta koskeviin menettelyihin ja normeihin sekä julkisesti saatavilla oleviin ennakkoarviointeihin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirja sitoo EIP:tä ja että ihmisoikeusperiaatteet on sisällytetty sen asianmukaista huolellisuutta koskeviin menettelyihin ja normeihin sekä julkisesti saatavilla oleviin ennakkoarviointeihin;

| E. | ottaa huomioon, että EIP oli covid-19-kriisin torjunnan eturintamassa Euroopan unionissa etenkin tehdessään oman osuutensa toteuttamalla pikaisen tukiohjelman, jossa keskityttiin niihin asiakkaisiin ja aloihin, joihin kriisi oli vaikuttanut eniten, ja myös perustamalla vuonna 2020 uuden välineen, jota kutsutaan yleiseurooppalaiseksi takuurahastoksi ja joka tarjoaa kipeästi kaivattua pääomaa pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EIP oli covid-19-kriisin torjunnan eturintamassa Euroopan unionissa etenkin tehdessään oman osuutensa toteuttamalla pikaisen tukiohjelman, jossa keskityttiin niihin asiakkaisiin ja aloihin, joihin kriisi oli vaikuttanut eniten, ja myös perustamalla vuonna 2020 uuden välineen, jota kutsutaan yleiseurooppalaiseksi takuurahastoksi ja joka tarjoaa kipeästi kaivattua pääomaa pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset);

| F. | ottaa huomioon, että marraskuussa 2019 EIP ilmoitti pyrkivänsä mukauttamaan kaikki rahoitustoimensa Pariisin sopimuksen periaatteisiin ja tavoitteisiin vuoden 2020 loppuun mennessä ja työskentelemään koordinoidusti Euroopan ulkosuhdehallinnon ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että marraskuussa 2019 EIP ilmoitti pyrkivänsä mukauttamaan kaikki rahoitustoimensa Pariisin sopimuksen periaatteisiin ja tavoitteisiin vuoden 2020 loppuun mennessä ja työskentelemään koordinoidusti Euroopan ulkosuhdehallinnon ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa;

| G. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian maailmanlaajuinen puhkeaminen maaliskuussa 2020 edellytti EIP:ltä huomattavia toimia lisätuen tarjoamiseksi yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, joihin kriisi oli vaikuttanut erityisen rajusti, ja EU:n tavoitteiden edistämiseksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian maailmanlaajuinen puhkeaminen maaliskuussa 2020 edellytti EIP:ltä huomattavia toimia lisätuen tarjoamiseksi yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, joihin kriisi oli vaikuttanut erityisen rajusti, ja EU:n tavoitteiden edistämiseksi;

| H. | katsoo, että EIP:n AAA-luokitus on välttämätön asianmukaisten markkinarahoituksen lähteiden varmistamiseksi mahdollisimman edullisin koroin ja että se on siksi säilytettävä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EIP:n AAA-luokitus on välttämätön asianmukaisten markkinarahoituksen lähteiden varmistamiseksi mahdollisimman edullisin koroin ja että se on siksi säilytettävä;

| I. | katsoo, että EIP:n olisi tuotettava lisäarvoa vaalimalla erittäin korkeatasoista luotettavuutta, hyvää hallintoa, avoimuutta ja vastuullisuutta ja toimimalla sovellettavien pankkialan parhaiden käytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että EIP:n olisi tuotettava lisäarvoa vaalimalla erittäin korkeatasoista luotettavuutta, hyvää hallintoa, avoimuutta ja vastuullisuutta ja toimimalla sovellettavien pankkialan parhaiden käytäntöjen mukaisesti;

| J. | katsoo, että rahanpesun kaikkien muotojen, terrorismin rahoituksen, järjestäytyneen rikollisuuden ja haitallisten verokäytäntöjen torjumisen olisi säilyttävä EIP:n pysyvänä prioriteettina; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että rahanpesun kaikkien muotojen, terrorismin rahoituksen, järjestäytyneen rikollisuuden ja haitallisten verokäytäntöjen torjumisen olisi säilyttävä EIP:n pysyvänä prioriteettina;

| K. | toteaa, että EIP:llä on ulkoisen lainanantotoimintansa ansiosta merkittävä rooli EU:n ulkopuolella, sillä se on maailman suurin monenvälinen rahoituslaitos; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että EIP:llä on ulkoisen lainanantotoimintansa ansiosta merkittävä rooli EU:n ulkopuolella, sillä se on maailman suurin monenvälinen rahoituslaitos;

EIP:n rahoitustoimien tuloksellisuus

| 1. | panee merkille, että vuonna 2020 pankin uusien lainanantosopimusten määrä oli 66,1 miljardia euroa, joka vastaa vuoden 2020 toimintasuunnitelmassa asetettua tavoitetta ja on enemmän kuin vuonna 2019 (63,3 miljardia euroa) ja 2018 (55,6 miljardia euroa); huomauttaa, että suurin osuus myönnettiin Italiassa, Espanjassa ja Ranskassa (15 prosenttia, 13 prosenttia ja 11 prosenttia kaikista allekirjoitetuista sopimuksista) ja että liikenneala, globaalilainat ja energia-ala saivat suurimmat osuudet (29,3 prosenttia, 20,5 prosenttia ja 14,9 prosenttia); |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa jälleen jakamaan hankkeet ja investoinnit maantieteellisestä näkökulmasta oikeudenmukaisesti ja avoimesti keskittyen vähemmän kehittyneisiin alueisiin, erityisesti innovointiin, digitalisaatioon ja infrastruktuuriin, osallistavan kasvun sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen lähentymisen ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi; kehottaa EIP:tä käsittelemään toistuvia puutteita, jotka estävät tiettyjä alueita tai maita hyödyntämästä täysimääräisesti sen rahoitustoimia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että 31. joulukuuta 2020 allekirjoitettujen lainasopimusten liikkeessä oleva määrä oli hieman laskenut 558,7 miljardiin euroon (560,3 miljardista eurosta vuoden 2019 lopussa), josta 82,2 prosenttia oli tarkoitettu EU:n sisäisille hankkeille (81,4 prosenttia vuonna 2019); toteaa, että EIP:n nostetuista lainoista koostuva salkku oli 444,6 miljardia euroa, kun se vuoden 2019 lopussa oli 447,5 miljardia euroa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että covid-19-pandemian puhkeaminen muutti huomattavasti EIP:n maksurytmiä vuonna 2020 siten, että yli 50 prosenttia tavoitteesta saavutettiin vuoden alkupuoliskolla, koska pankki oli nopeuttanut ja priorisoinut uudelleen nykyistä maksuaikataulua asiakkaiden likviditeettitarpeiden tukemiseksi; toteaa, että vuonna 2020 maksut olivat 58,3 miljardia euroa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille EIP:n raportoimat 1,7 miljardin euron nettovoitot vuonna 2020 verrattuna 2,4 miljardiin euroon vuonna 2019; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee tyytyväisenä merkille EIP:n roolin suurimpana vihreiden ja sosiaalisten joukkovelkakirjalainojen ylikansallisena liikkeeseenlaskijana sekä kestävien sijoittajien kasvavan kiinnostuksen tämäntyyppiseen liikkeeseenlaskuun Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja EU:n luokitusjärjestelmäasetuksen yhteydessä; toteaa, että vuonna 2020 EIP laski liikkeeseen kestävyysvelkatuotteita ennätyksellisen korkeasta 10,5 miljardin euron arvosta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että kun Yhdistyneen kuningaskunnan osuus EIP:n pääomasta korvattiin, EIP:n maksettu pääoma on kasvanut 0,5 miljardia euroa ja sen vaadittaessa maksettava pääoma on kasvanut brexitiä edeltäneeseen tilanteeseen verrattuna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että koko lainakanta tuotti edelleen hyvin voittoa, sillä vuoden 2020 lopussa vain 0,4 prosenttia lainoista oli arvoltaan alentuneita (verrattuna 0,4 prosenttiin vuoden 2019 lopussa); panee merkille, että yli 90 päivää viivästyneiden maksujen osuus on edelleen hyvin pieni, yhteensä 117,1 miljoonaa euroa vuoden 2020 lopussa (verrattuna 146,0 miljoonaan euroon vuoden 2019 lopussa) ja vain 0,03 prosenttia riskisalkusta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee tyytyväisenä merkille, että huolimatta covid-19-pandemian aiheuttamasta yleisestä epävarmuudesta globaaleilla rahoitusmarkkinoilla EIP:n likviditeettiasema pysyy edelleen vahvana; korostaa, että pankin kokonaismaksuvalmiussuhde pysyy hyvin sisäisissä rajoissa ja kattaa 78,1 prosenttia ennakoidusta käteisen nettoulosvirtauksesta (verrattuna 88,6 prosenttiin vuonna 2019); |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EIP:tä priorisoimaan lainanantotoimissaan sosiaalisia, vihreitä ja kestäviä hankkeita sekä YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EIP:tä tukemaan aktiivisesti hankkeita, jotka edistävät oikeudenmukaista siirtymää, kuten tutkimusta, innovointia ja digitalisaatiota, pk-yritysten rahoituksen saantia sekä sosiaalisia investointeja ja taitoja; kehottaa jälleen EIP:tä tarjoamaan oikeudenmukaisen siirtymän aloitteille ensi tilassa kohdennettua rahoitusta ja ottamaan samalla huomioon, miten EIP:n rahoitus voi täydentää muista lähteistä saatavaa rahoitusta; korostaa lisäksi, että koordinointi muiden rahoitusvälineiden kanssa on ratkaisevan tärkeää, koska EIP ei voi yksin rahoittaa kaikkia näitä aloitteita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että nykyisessä vaikeassa tilanteessa (meneillään oleva pandemia ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan) jäsenvaltioiden taloudellisen tilanteen ja valmiuksien välinen kuilu on kasvanut, ja korostaa, että on tärkeää varmistaa, että alueet ja maat, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, voivat sopeutua uusiin olosuhteisiin, jotta mitään niistä ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

12.

Covid-19-pandemiaan liittyvät toimet

| 13. | onnittelee EIP-ryhmää sen kyvystä pysyä täysin toimintakykyisenä ja jatkaa tehtäviensä hoitamista osana tavanomaista liiketoimintaa covid-19:n puhkeamisesta huolimatta; huomauttaa, että covid-19-pandemialla ei ollut suoria olennaisia kielteisiä taloudellisia vaikutuksia EIP:hen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että maalis- ja huhtikuussa 2020 komissio ja EIP-ryhmä suuntasivat uudelleen miljardi euroa ESIR-rahaston käytettävissä olevia varoja olemassa oleviin Euroopan investointirahaston (EIR) hallinnoimiin takausvälineisiin (pk-yritysten InnovFin-takaukset ja COSME-lainatakausjärjestely) vaikeuksissa olevan pk- ja midcap-sektorin hyväksi EU:ssa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että EIP on myöntänyt rahoitusta terveydenhuoltoalan investointeihin, kuten rokotetutkimukseen ja terapeuttisten ja diagnostisten ratkaisujen kehittämiseen covid-19:n torjumiseksi osallistuvien eurooppalaisten yritysten investointeihin; panee merkille, että terveydenhuoltoalan rahoitusta koskevien EIP:n allekirjoittamien sopimusten määrä vuoden 2020 lopussa oli 5,2 miljardia euroa, josta 175 miljoonaa euroa liittyi covid-19-rokotteiden soveltavaan tutkimukseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EIP:tä jatkossakin asettamaan etusijalle investoinnit terveydenhuollon infrastruktuuriin, henkilöstön koulutukseen ja kansallisten terveydenhuoltopalvelujen laatuun maiden välisen eriarvoisuuden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää myönteisenä EIP:n roolia BioNTechin covid-19-rokotteen menestyksessä, sillä se allekirjoitti kesäkuussa 2020 100 miljoonan euron lainajärjestelyn, joka tekee siitä BioNTechin covid-19-rokoteohjelmaa tukevan tärkeimmän rahoitussijoittajan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että EIP tarjosi samalla tukea maailmanlaajuisille ohjelmille covid-19-rokotteiden jakamiseksi erityisesti kehitysmaissa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että EIP-ryhmä lupasi 6,5 miljardia euroa EU:n ulkopuolisten maiden tukemiseen, mukaan lukien yli miljardi euroa Ukrainalle infrastruktuuria, ympäristöä, innovointia ja covid-19-pandemiasta elpymistä varten ja 1,7 miljardia euroa, joilla tuetaan Länsi-Balkanin sosiaalista ja taloudellista elpymistä covid-19-pandemiasta osana komission ilmoittamaa 3,3 miljardin euron rahoitustukipakettia alueelle; |
| --- | --- |

19.

| 20. | huomauttaa, että EIP-ryhmä otti maaliskuussa 2020 käyttöön tukea koskevan toimintasuunnitelman, jolla pyritään saamaan käyttöön jopa 28 miljardia euroa covid-19:n puhkeamisen seurauksena vaikeuksiin joutuneille pk-yrityksille; panee merkille, että pandemian puhkeamisen ja vuoden 2020 lopun välisenä aikana EIP hyväksyi 172 erillistä toimea, joiden kokonaismäärä oli 33,9 miljardia euroa (82,8 miljardin euron hyväksytystä kokonaismäärästä), ja että se myös täydensi 68:aa olemassa olevaa luottojärjestelyä yhteensä 4,6 miljardilla eurolla; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää myönteisenä yleiseurooppalaisen takuurahaston perustamista EIP:n salkkuun uudeksi välineeksi, joka tarjoaa jopa 200 miljardia euroa lisärahoitusta; panee merkille, että 31. joulukuuta 2020 mennessä EIP oli hyväksynyt 2,7 miljardia euroa rahoitusta ja tavoitteena on saada käyttöön 27,8 miljardia euroa kokonaisrahoitusta; |
| --- | --- |

21.

EIP:n tuki keskeisille politiikanaloille

| 22. | suhtautuu myönteisesti lokakuussa 2020 hyväksyttyyn temaattiseen kertomukseen EIP:n koheesiorahoituksen arvioinnista vuosina 2007–2018; panee merkille, että EIP saavutti vuotuiset koheesiorahoitustavoitteensa suurimmalla osalla tarkastelujaksosta, vaikka aivan viime vuosina se oli yhä vaikeampaa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että EIP:n koheesioalan lainananto oli vuosina 2014–2020 yhteensä 123,8 miljardia euroa ja että pelkästään vuonna 2020 lainananto oli 19,5 miljardia euroa; panee lisäksi merkille, että vuonna 2020 34 prosenttia kaikista EIP:n allekirjoittamista lainasopimuksista EU27:ssä oli tarkoitettu hankkeisiin ja edunsaajille EIP:n koheesiorahoituksen painopistealueilla, jotka oli valittu vähemmän kehittyneiden alueiden ja siirtymäalueiden joukosta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on tietoinen siitä, että covid-19-pandemian taloudelliset seuraukset ovat syventäneet jäsenvaltioiden välisiä rakenteellisia eroja, minkä vuoksi koheesion tukemista koskeva perussopimuksen määräysten mukainen EIP:n tehtävä on entistä tarpeellisempi; pitää tässä yhteydessä myönteisenä EIP:n koheesiota koskevan suuntaa-antavan asiakirjan 2021–2027 hyväksymistä; panee merkille, että vuoteen 2025 mennessä EIP pyrkii osoittamaan 45 prosenttia vuotuisesta lainanannostaan EU:ssa koheesioalueille, ja pyytää EIP:tä raportoimaan vuosittain koheesiota koskevan suuntaa-antavan asiakirjan tavoitteiden ja painopisteiden täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee merkille, että EIR käynnisti vuonna 2020 osaamis- ja koulutustakuuta koskevan pilottihankkeen, jolla edistetään investointeja koulutukseen ja osaamiseen, ja että aloite soveltuu hyvin työmarkkinoiden tuleviin tarpeisiin ottaen erityisesti huomioon digitaalinen ja vihreä siirtymä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa jälleen vahvistamaan paikallis- ja alueviranomaisille tarkoitettua teknistä tukea EIP:n lainanantoa, rahoituksen yhdistelyä ja neuvonantoa koskevan toimintapolitiikan mukaisesti ja niiden taloudellista asiantuntemusta erityisesti alueilla, joilla investointivalmiudet ovat heikot, ja sellaisten useiden jäsenvaltioiden yhteistä etua koskevien hankkeiden lujittamisessa, jotka ovat kooltaan tai luonteeltaan sellaisia, ettei niitä voida rahoittaa kokonaan yksittäisten jäsenvaltioiden käytettävissä olevilla eri keinoilla, ennen hankkeiden hyväksymistä, jotta parannetaan EIP:n rahoituksen saantia; kehottaa EIP-ryhmää tehostamaan yhteistyötä kansallisten kehityspankkien ja -laitosten kanssa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille, että vuonna 2020 EIP saavutti Pariisin ilmastokokouksessa vuonna 2015 ilmoitetun tavoitteen eli 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin rahoituksen myöntämisen ilmastohätätilan torjumiseen viiden vuoden aikana vuosina 2016–2020; korostaa, että pelkästään vuonna 2020 EIP investoi noin 24,2 miljardia euroa (19,3 miljardia euroa vuonna 2019) ilmastotoimiin ja että se ylitti ilmastorahoituksen alkuperäisen 28 prosentin tavoitteensa ja saavutti 37,4 prosentin ennätystason, mikä vahvistaa EIP:n aseman ilmastotoimien suurimpana monenvälisenä rahoittajana; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille, että EIP lisää edelleen osuuttaan ilmastotoimiin ja ympäristökestävyyteen osoitetusta rahoituksesta tavoitteenaan kasvattaa se 50 prosenttiin liiketoiminnastaan vuoteen 2025 mennessä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee merkille, että heinäkuussa 2020 EIP hyväksyi hankkeiden hiilijalanjälkeä koskevat menetelmät, joilla annetaan EIP:n henkilöstölle ohjeita siitä, miten pankin rahoittamien investointihankkeiden hiilijalanjälki lasketaan; panee merkille EIP:n päätöksen kieltäytyä rahoittamasta ilmastoon kielteisesti vaikuttavia hankkeita, joissa käytetään perinteisiä fossiilisia polttoaineita; kehottaa EIP:tä edistämään vihreitä hankkeita, joilla helpotetaan energiakäännettä ja Pariisin tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää myönteisenä, että on perustettu City Climate Finance Gap Fund -rahasto eli uusi neuvontaväline, jonka tarkoituksena on tarjota varhaisen vaiheen apua ilmaston kannalta älykkäiden hankkeiden tukemiseksi kehitysmaiden ja nousevan talouden maiden kaupungeissa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille, että EIP on kehittänyt vastapuolitason arviointimenetelmän, jota kutsutaan ilmastoriskien seulontavälineeksi (Climate Risk Screening Tool) ja jota on käytetty heinäkuusta 2020 lähtien ilmastoriskien arviointiin ja seurantaan EIP-ryhmän salkussa ja raportointiin EIP-ryhmän hallintoelimille; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille, että EIP-ryhmän ympäristö- ja sosiaalipolitiikan päivittäminen alkoi vuonna 2020 ja johti helmikuussa 2022 hyväksyttyyn uuteen ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehykseen; suhtautuu myönteisesti kehykseen sisällytettyihin tarkistettuihin EIP:n ympäristö- ja sosiaalinormeihin, erityisesti niihin, jotka liittyvät työntekijöiden oikeuksiin, biologiseen monimuotoisuuteen ja ympäristönsuojeluun; toteaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirja sitoo EIP:tä ja että ihmisoikeusperiaatteet on sisällytetty kaikilta osin sen asianmukaista huolellisuutta koskeviin menettelyihin ja normeihin hanketasolla, myös mahdollistamalla maksujen keskeyttäminen, jos ihmisoikeuksia tai ympäristö- ja sosiaalinormeja rikotaan räikeästi; pitää myönteisenä, että EIP:n ja sen hankkeiden toteuttajien on otettava ihmisoikeudet huomioon osana ympäristövaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten arviointiprosessia; kehottaa EIP:tä tai sen välittäjiä julkistamaan yksityiskohtaisia tietoja kumppaneiden toteuttamiin toimiin liittyvistä tosiasiallisista ympäristö- ja sosiaalisista riskeistä tai ympäristö- ja sosiaalisista vaikutuksista; korostaa, että mahdolliset uudet vaatimukset eivät saisi aiheuttaa lisää byrokratiaa pk-yrityksille; kehottaa EIP:tä varmistamaan, että sen valitusmekanismi on helposti ja oikea-aikaisesti saatavilla ja vaikuttava, jotta voidaan havaita ja korjata mahdolliset ihmisoikeusloukkaukset EIP:hen liittyvissä hankkeissa; pyytää EIP:tä raportoimaan asiasta parlamentille ja EIP:n valtuustolle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | panee merkille, että Trans Anatolian -maakaasuputki ja Adrianmeren kaasuputki ovat siitä huolimatta, että niitä ei ole mukautettu Pariisin sopimuksen tavoitteisiin, strategisia EU:n energiahuollon, erityisesti toimittajien monipuolistamista koskevan strategian, kannalta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tukee EIP:n sitoutumista ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen vuoteen 2050 mennessä ja toimiensa mukauttamiseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan; pitää myönteisenä liikennealan lainanantopolitiikan tulevaa tarkistusta, joka on Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukainen ja joka on tarkoitus hyväksyä kesä- tai heinäkuussa 2022; korostaa, että tällaiset uudet vaatimukset eivät saa haitata pk-yritysten rahoituksen saantia; toistaa, että toimintapolitiikassa on vältettävä hiili-intensiivisten omaisuuserien lukkiutumia ja tuettava liikennemuotosiirtymää kohti hiiletöntä liikkumista sekä tavara- että matkustajaliikenteessä kaupunkitasolla ja kaupunkien välisellä tasolla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kannustaa EIP:tä tukemaan sellaisten liikenneinfrastruktuurihankkeiden, myös rautateiden ja moottoriteiden, kehittämistä, jotka ovat kestäviä ja ympäristöystävällisiä ja joilla voidaan puuttua alueellisiin ja sosiaalisiin eroihin EU:n alueiden ja maiden välillä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että on keskityttävä pitkäaikaiseen rahoitukseen erityisesti tukemalla hankkeita, joita ei muutoin rahoitettaisi, erityisesti innovatiivisten startup-yritysten ja pk-yritysten hankkeita; korostaa kuitenkin, että EIP:n rahoitustoimet eivät korvaa kestävää finanssipolitiikkaa jäsenvaltioissa; kehottaa EIP:tä lisäämään investointeja läpimurtoinnovaatioihin, erityisesti vihreään siirtymään, jotta voidaan tukea EU:n yrityksiä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa EIP:tä lisäämään rahoitusta, jolla nopeutetaan teknologista siirtymää, tuetaan työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin mukautettujen taitojen kehittämistä, edistetään edelleen investointeja työntekijöiden ja yrittäjien digitaalisiin taitoihin, digitaaliseen infrastruktuuriin ja digitalisaatiovalmiuksien kehittämiseen, tarjotaan varoja pk-yrityksille pitkän aikavälin tutkimukseen ja innovointiin, tuetaan yhteisötaloutta ja lisätään sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta etenkin täyttämällä nykyiset investointivajeet julkisissa asunto- ja infrastruktuuripalveluissa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa EIP:tä laatimaan ihmisoikeusstrategian ja toimintasuunnitelman sen täytäntöönpanoa varten; kehottaa EIP:tä mukauttamaan rahoitusstrategiansa EU:n kumppanimaiden tavoitetasoon ja siihen, kuinka sitoutuneita ne ovat yhteisiin arvoihin ja tavoitteisiin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | suhtautuu myönteisesti siihen, että EIP hyväksyi vuonna 2019 2X Challenge -kriteerit, joilla pyrittiin saamaan käyttöön asiaankuuluvia resursseja naisten voimaannuttamisen ja sukupuolten tasa-arvon tukemiseksi ja tarjoamaan selkeä kehys sukupuolen huomioiville investoinneille rahoitusvälittäjien kautta EU:n ulkopuolelle myönnettyjen lainojen avulla; pyytää EIP:tä ottamaan käyttöön samanlaiset kriteerit EU:n sisäisille toimille, jotka kattavat sekä rahoitusvälittäjien kautta myönnetyt että suorat lainanantotoimet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on tyytyväinen siihen, että EIP allekirjoitti vuonna 2020 Euroopan neuvoston kehityspankin julkilausuman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten voimaannuttamisesta; panee merkille, että vuonna 2020 hyväksytyssä EIP-ryhmän ilmastopankin etenemissuunnitelmassa 2021–2025 korostetaan sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan ilmastorahoituksen tarjoamista EIP-ryhmän temaattisena painopistealana; pitää myönteisenä sukupuolimerkin käyttöönottoa kaikissa EIP:n toimissa, jotta EIP voi tunnistaa toimet, jotka todennäköisesti edistävät sukupuolten tasa-arvoa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee merkille, että vuoden 2020 loppuun mennessä 102:ssa eri maassa oli myönnetty 99,4 miljardia euroa lainoja, joista 9,3 miljardia euroa allekirjoitettiin vuonna 2020 enimmäkseen EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden nojalla; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa EIP:tä hyödyntämään täysimääräisesti veronkierron vastaista välineistöään EU:n ulkopuolisissa maissa rahoitettavissa hankkeisissa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että kansainvälisten rahoituslaitosten on poistettava riski siitä, että EU:n varoja käytetään suoraan tai välillisesti verovilpin ja veropetosten edistämiseen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palauttaa mieliin, että EIP:n ulkoisten toimien odotetaan edistävän EU:n toimintapoliittisia tavoitteita, joilla edistetään kehitysmaiden kestävää taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää kehitystä erityisesti heikoimmassa asemassa olevissa maissa, sekä EU:n hyväksymien tavoitteiden noudattamista; toteaa, että köyhyyden poistaminen, kotimaisten resurssien käyttöönotto ja ihmisoikeudet ovat keskeisiä aiheita EU:n kehitysrahoitusrakenteessa; muistuttaa, että sidosryhmien osallistuminen on kestävän ja osallistavan kehityksen kulmakivi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa EIP:tä tukemaan edelleen YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista toimillaan, jotka kuuluvat neuvoston ja parlamentin päättämiin erityisvaltuuksiin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tukee 14. kesäkuuta 2021 annettuja neuvoston päätelmiä, joissa kehotetaan EIP:tä tehostamaan osallistumistaan EU:n kehitystoimiin kohdennettujen strategioiden avulla, vahvistamaan paikallista läsnäoloa maailmanlaajuisesti ja tehostamaan koordinointia kumppaneiden kanssa aidon Team Europe -lähestymistavan mukaisesti innovatiivisten yhteisten toimien kehittämiseksi ja EU:n ulkoisen rahoituksen näkyvyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | panee merkille, että EIP oli kesäkuuhun 2020 mennessä ylittänyt hyväksyttyjen toimien osalta ESIR-rahaston tavoitteen, jonka mukaan vuoden 2020 loppuun mennessä olisi saatava liikkeeseen vähintään 500 miljardin euron investoinnit; panee lisäksi merkille, että EIP-ryhmän allekirjoittamien lähes 82,8 miljardin euron lainasopimusten perusteella ESIR-rahastosta tuettujen investointien määräksi arvioidaan noin 491,7 miljardia euroa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kannustaa EIP:tä osallistumaan entistä enemmän maatalousalan toimintaan; painottaa, että viljelijöiden, erityisesti nuorten ja uusien tulokkaiden, rahoitustarpeet ovat merkittäviä ja että viljelijät ja alan yritykset menestyvät heikommin hakiessaan rahoitusta; korostaa, että EIP on toteuttanut joitakin toimia tämän ongelman ratkaisemiseksi; kehottaa EIP:tä jatkamaan työtään sellaisten uusien rahoitusvälineiden kehittämiseksi, joilla parannetaan maatalouden esteettömyyttä; korostaa tässä yhteydessä, että EIP:n rahoituksella on tuettava maatalousalan siirtymää EU:n politiikkatavoitteiden mukaisesti, myös ottamalla paremmin huomioon eläinten hyvinvointi, ja sillä pitäisi välttää eläintiheyden lisäämistä maan kantokyvyn ylittävälle tasolle; |
| --- | --- |

48.

EIP:n hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja toimintaa koskevan avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisääminen

| 49. | panee merkille, että EIP-ryhmä perusti vuonna 2020 ryhmän riskien ja vaatimustenmukaisuuden valvonnan toiminnon, jota valvoo ryhmän riskienhallintajohtaja; panee merkille, että ryhmän riskienhallintajohtaja valvoo kaikkia ryhmän riskejä, myös vaatimustenmukaisuuden valvontaan liittyviä riskejä, ja raportoi niistä ja että EIP:n vaatimustenmukaisuuden valvonnan toiminnon johtajana vaatimuksenmukaisuudesta vastaava johtaja raportoi ryhmän riskienhallintajohtajalle sekä hallitukselle, EIP:n hallintoneuvoston asiaankuuluville komiteoille ja tarkastuskomitealle; pyytää EIP:tä selittämään, miten vaatimuksenmukaisuudesta vastaavan johtajan riippumattomuus säilytetään ja miten vältetään hänen ja riskienhallintajohtajan vastuualueiden päällekkäisyys; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee tyytyväisenä merkille, että vaatimuksenmukaisuudesta vastaavan johtajan toimisto suoritti vuonna 2020 ensimmäisen vaatimuksenmukaisuuden valvontaan liittyvän riskinarvioinnin, jolla pyrittiin tunnistamaan EIP:n liiketoiminnan altistuminen vaatimustenmukaisuuden valvontaan liittyvälle riskille EIP:n toiminta-alueeseen kuuluvissa maantieteellisissä paikoissa, mukaan lukien altistuminen rahanpesulle ja terrorismin rahoitukselle, järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvä riskit, seuraamukset, yhteistyöhaluttomat lainkäyttöalueet tai veroalan hyvä hallintotapa, markkinoiden eheys sekä toimintatapaan liittyvät riskit ja hankintariskit; huomauttaa, että vuonna 2020 keskeiset riski-indikaattorit päivitettiin rahanpesua ja terrorismin rahoitusta koskevassa tulostaulussa, jotta saadaan tarkempia tietoja rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen liittyvistä riskeistä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pitää myönteisenä hallituksen päätöstä osoittaa lisää henkilöresursseja EIP:n vaatimustenmukaisuuden valvonnan toiminnon vahvistamiseen; pitää myönteisenä, että sekä EIP että EIR allekirjoittivat maaliskuussa 2020 yhteisymmärryspöytäkirjat Luxemburgin rahanpesun selvittelykeskuksen kanssa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | panee merkille, että EIP-ryhmän rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntakehystä tarkistettiin joulukuussa 2020 viides rahanpesunvastainen direktiivi huomioon ottaen ja että heinäkuussa 2021 hyväksyttiin EIP-ryhmän kattava rahanpesun, terrorismin rahoituksen ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntapolitiikka; katsoo, että tehokas koordinointi muiden asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten kanssa on olennaista politiikan onnistumisen kannalta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | panee merkille Euroopan tilintarkastustuomioistuimen, EIP:n ja komission välillä allekirjoitetun uuden kolmikantasopimuksen, joka mahdollistaa tarkastettavien EIP:n asiakirjojen paremman saatavuuden ja virtaviivaistamisen; kehottaa kuitenkin jälleen laajentamaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tiedonsaantioikeutta niistä EIP:n toimista, joilla pannaan täytäntöön EU:n politiikkoja; pitää valitettavana, että komissio ja EIP viittaavat SEUT-sopimuksessa vahvistettuun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen toimeksiannon määritelmään estääkseen tilintarkastustuomioistuinta saamasta tietoja EIP:n toimista, joiden olemassaolon ainoana perusteena on EU:n politiikkojen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

53.

| 54. | katsoo, että EIP:n tarkastuskomitean toiminta ei ole vaihtoehtoista Euroopan tilintarkastustuomioistuimen toiminnalle vaan täydentää sitä; pitää valitettavana, että kolmikantasopimus, jonka EIP, komissio ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin uusivat 11. marraskuuta 2021, ei tarjoa tyydyttävää ratkaisua ja että sen uusiminen vahvistaa tilanteen ilman merkityksellisiä parannuksia erityisesti suhteessa EIP:n toimintaa koskeviin tilintarkastustuomioistuimen tarkastusvaltuuksiin; |
| --- | --- |

54.

| 55. | panee merkille, että vuonna 2020 EIP:n valitusmekanismiin rekisteröitiin 77 uutta tapausta, mekanismissa käsiteltiin 137 tapausta ja saatiin päätökseen 94 tapausta; pitää myönteisenä, että EIP:n valitusmekanismissa seurataan järjestelmällisesti EIP:n suositusten ja parannusehdotusten täytäntöönpanoa EIP:n yksiköissä; kehottaa EIP:tä puuttumaan asianmukaisesti valitusmekanismin havaintoihin; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pitää myönteisenä, että vuonna 2020 edistyttiin merkittävästi EIP:n poissulkemispolitiikan täysimääräisessä täytäntöönpanossa erityisesti perustamalla uusi politiikka- ja poissulkemisyksikkö hallinnon tarkastuksen petostutkintajaostoon ja nimittämällä poissulkemiskomitea lokakuussa 2020; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa jälleen EIP:tä tekemään kattavan analyysin väitetyn virheellisen toiminnan kohteena olevan rahoitustuen luonteesta ja tällaisten tapausten maantieteellisestä jakautumisesta, jotta voidaan helpottaa niiden järjestelmäpuutteiden havaitsemista, joihin on kiinnitettävä huomiota ja kohdennettava resursseja; suhtautuu tältä osin myönteisesti siihen, että hallinnon tarkastuksen petostutkintajaosto on kehittänyt useita alan johtavia ennaltaehkäisy- ja havaitsemisvälineitä kymmenen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

57.

| 58. | panee merkille EIP-ryhmän tarkistetun petostentorjuntapolitiikan hyväksymisen heinäkuussa 2021; |
| --- | --- |

58.

| 59. | panee merkille covid-19-pandemiasta aiheutuneet haasteet, joita hallinnon tarkastuksen petostutkintajaosto kohtasi suorittaessaan petosten tutkintatoimia vuonna 2020; toteaa, että se antoi kuitenkin 52 suositusta ja lausuntoa; panee merkille, että noin 89 prosenttia tutkituista tapauksista liittyy petoksiin, korruptioon ja kilpailunvastaiseen yhteistyöhön, ja pyytää EIP:tä raportoimaan kumppanuudestaan ja yhteistyöstään Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) kanssa tällaisissa tapauksissa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pitää myönteisenä joulukuussa 2021 allekirjoitettua työjärjestelyä EPPOn kanssa ja kehottaa panemaan sen täysimääräisesti ja huolellisesti täytäntöön erityisesti raportoinnin osalta; korostaa tässä yhteydessä, että hallinnon tarkastuksen petostutkintajaosto aloitti yhteistyön EPPOn kanssa kuukausia ennen työjärjestelyn allekirjoittamista ja ilmoitti vuonna 2021 yhteensä 17 tapauksesta; |
| --- | --- |

60.

| 61. | panee tyytyväisenä merkille, että EIP tehosti vuonna 2021 myös yhteistyötään Europolin kanssa allekirjoittamalla yhteistyösopimuksen, jonka tavoitteena on edistää kaikenlaisen vakavan kansainvälisen ja järjestäytyneen rikollisuuden, kyberrikollisuuden ja terrorismin ehkäisemistä ja torjuntaa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että varainhoitoasetuksen (6) tarkistaminen tarjoaa tilaisuuden tutkia komission varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän ja EIP:n poissulkemispolitiikan välisiä synergiamahdollisuuksia; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on huolissaan OLAFin vuonna 2020 päättämistä useista tapauksista, jotka koskivat EIP:n henkilöstölle aiheettomasti myönnettyjä koulutuslisiä; pitää myönteisenä, että EIP on tarkistanut ja uudistanut etuusjärjestelmää ja korjannut monia OLAFin havaitsemia virheitä, mukaan lukien toimet aiheettomien maksujen takaisinperimiseksi; pyytää EIP:tä raportoimaan parlamentille OLAFin suositusten jatkotoimien tuloksista; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pitää erittäin huolestuttavana EIP:n avoimuuden vähenemistä: vuonna 2010 kaikista hankkeista 96,1 prosenttia julkaistiin kolme viikkoa ennen hallintoneuvoston hyväksyntää, ja vuonna 2020 vastaava osuus oli vain 60 prosenttia; muistuttaa, että EIP-ryhmän avoimuuspolitiikan mukaan ainoastaan pientä osaa hankeyhteenvedoista ei saa julkaista ennen hallintoneuvoston hyväksyntää eikä joissakin tapauksissa ennen lainan allekirjoittamista oikeutettujen etujen, kuten liikesalaisuuksien, suojelemiseksi; pitää myönteisenä, että EIP julkaisee lopulta kaikki hankkeet; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa EIP:tä lisäämään toimintansa avoimuutta ottamalla käyttöön avoimuusrekisterin sellaisten organisaatioiden julkista valvontaa varten, jotka pyrkivät vaikuttamaan lainsäädäntöprosessiin, ja korruptio- tai eturistiriitatapauksien välttämiseksi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa lisäämään avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, myös EU:n toimielimiä, erityisesti parlamenttia, kohtaan; ehdottaa neljännesvuosittaisen vuoropuhelun järjestämistä parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien kanssa, jotta voidaan antaa niille mahdollisuus osallistua EIP:n investointistrategiaan ja varmistaa asianmukainen valvonta; pitää tärkeää, että parlamentti valvoo paremmin EIP:n hallintoneuvoston päätöksiä ja että komissio tehostaa tietojen jakamista, jotta voidaan lisätä komission avoimuutta parlamenttia kohtaan sen EIP:n hallintoneuvostossa esittämistä kannoista; |
| --- | --- |

66.

| 67. | on huolissaan siitä, että uudessa avoimuuspolitiikassa ei oteta huomioon parlamentin hyvin selkeitä vaatimuksia parannuksista muiden rahoituslaitosten parhaiden käytäntöjen ja standardien mukaisesti; kehottaa EIP:tä yhdenmukaistamaan avoimuuspolitiikkansa Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin avoimuuspolitiikan kanssa niin, että välittäjät velvoitetaan ilmoittamaan hankkeista, joihin liittyy suuria ympäristö- ja ihmisoikeusriskejä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | panee merkille, että vuonna 2020 Euroopan oikeusasiamies ilmoitti neljästä uudesta tutkimuksesta, jotka liittyvät avoimuuspolitiikan soveltamiseen; kehottaa EIP:tä raportoimaan oikeusasiamiehen näistä tutkimuksista antaman suosituksen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pitää valitettavana, että EIP ei edelleenkään anna täydellisiä tietoja asiakkaidensa tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista; kehottaa jälleen lisäämään liikepankkien ja investointirahastojen kaltaisten rahoituksen välittäjien kautta toteutettujen EIP:n toimien avoimuutta asiaankuuluvan lainsäädännön, myös yleisen tietosuoja-asetuksen, puitteissa ja määrittelemään vakiomuotoiset raportointivelvoitteet, joita noudattaen voidaan antaa riittävän tasoisia tietoja; muistuttaa tässä yhteydessä, että viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin 30 artiklassa jäsenvaltioita velvoitetaan keräämään ja tallentamaan tarkat ja ajantasaiset tiedot kansallisessa rekisterissä olevien yritysten tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista ja varmistamaan, että nämä tiedot ovat kaikissa tapauksissa saatavilla; pyytää EIP:tä käyttämään käytettävissä olevia välineitä ja panemaan täytäntöön viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin mukaiset normit, jotta tällaiset tiedot olisivat saatavilla, ja varmistamaan täysimääräisen yhteistyön tulevan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavan viranomaisen kanssa; kehottaa EIP:tä tutkimaan asiaankuuluvien kumppanien kanssa työjärjestelyjen ja yhteisymmärryspöytäkirjojen toteutettavuutta, jotta asiaankuuluvat tiedot olisivat saatavilla ja jotta voidaan poistaa läpinäkymättömyyden riski asiaankuuluvissa menettelyissä; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palauttaa mieliin esittämänsä pyynnön saada tutustua EIP:n perussäännön 19 artiklan mukaisesti annettuihin EIP:n rahoitustoimia koskeviin komission lausuntoihin; katsoo, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukainen pääsy tällaisiin tietoihin ei ole tehokkain tapa tarjota tietoja poliittista valvontaa varten; kehottaa komissiota ja EIP:tä sopimaan tällaisten lausuntojen järjestelmällisestä ja turvallisesta toimittamisesta parlamentille; |
| --- | --- |

70.

| 71. | panee merkille, että vuonna 2020 eettisen ja säännönmukaisen toiminnan toimikunta hyväksyi kolme päätöstä, jotka koskivat hallituksen entisten jäsenten toimintaa heidän karenssiaikoinaan; kehottaa asiasta vastaavaa toimikuntaa takaamaan, että karenssiaikoina hallituksen entiset jäsenet eivät harjoita liikesuhteita tai lobbaustoimintaa EIP-ryhmän kanssa hallituksen jäsenen toimikausien aikaisista vastuualueista riippumatta; muistuttaa, että on tärkeää ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla estetään eturistiriidat ja pyöröovi-ilmiö; |
| --- | --- |

71.

| 72. | panee merkille elokuussa 2021 päivitetyt hallituksen ja EIP:n hallintoneuvoston menettelytapasäännöt; panee tyytyväisenä merkille pidemmän karenssiajan käyttöönoton hallituksen jäsenille (24 kuukautta 12 kuukauden sijasta) ja hallintoneuvoston jäsenille (12 kuukautta kuuden kuukauden sijasta); panee merkille, että säännöissä ei kielletä varapääjohtajia valvomasta toimia; ymmärtää, että tämä mahdollistaa tarvittavan maakohtaisen asiantuntemuksen hankkeissa; on vakuuttunut siitä, että EIP jatkaa hankkeiden arviointia seuraamalla objektiivisia teknisiä, rahoituksellisia ja taloudellisia indikaattoreita ja pitämällä hankkeen laatua ratkaisevana tekijänä päätettäessä rahoituksen myöntämisestä; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palauttaa mieliin EIP:lle esittämänsä kehotuksen soveltaa tiukempia verotuksen avoimuutta koskevia normeja; korostaa, että suorien ja välillisten lainojen myöntämisen edellytyksenä on oltava maakohtaisten vero- ja kirjanpitotietojen julkaiseminen ja rahoitustoimiin osallistuvien edunsaajien ja rahoituksen välittäjien tosiasiallista omistajuutta koskevien tietojen julkistaminen ilman poikkeuksia; |
| --- | --- |

73.

| 74. | panee merkille marraskuussa 2021 hyväksytyt EIP-ryhmän tarkistetut väärinkäytösten paljastamista koskevat toimintaperiaatteet, joilla suojellaan myös väärinkäytösten paljastajia, jotka eivät ole EIP:n henkilöstön jäseniä; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pyytää EIP:tä tiedottamaan parlamentille eturistiriitoja koskevien EIP-ryhmän suuntaviivojen tarkistamisesta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ilmaisee vakavan huolensa siitä, että EIP:ssä ei käydä sosiaalista vuoropuhelua etenkään häirintäväitteitä ja työympäristöä koskevien huolenaiheiden käsittelemiseksi; kannustaa EIP:n johtoa käymään rakentavaa vuoropuhelua henkilöstön kanssa, jotta voidaan puuttua heidän huolenaiheisiinsa ja edistää luottamusta ja vastuullisuuden kulttuuria; kannustaa EIP:tä käynnistämään edelleen koko henkilöstölle tarkoitettuja kyselytutkimuksia ja kuulemisia; panee merkille viime vuosien henkilöstökyselyjen kielteiset tulokset ja kehottaa samalla EIP:tä toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään korjaamaan henkilöstön jäsenten ilmoittamat ongelmat, erityisesti henkilöstökiertoa koskevat ongelmat; panee merkille EIP:n pyrkimykset sisällyttää kyselytutkimukset osaksi sen jatkuvaa kuulemista koskevaa lähestymistapaa, jotta voidaan edistää henkilöstön osallistumista esimerkiksi hiljattain toteutetun terveys- ja hyvinvointikyselyn avulla; |
| --- | --- |

76.

| 77. | panee huolestuneena merkille, että naisten osuus EIP:n johtotehtävissä oli vain 29,5 prosenttia vuoden 2020 lopussa (30 prosenttia vuoden 2019 lopussa); toteaa jälleen olevansa huolestunut vallitsevasta monimuotoisuuden ja sukupuolten tasapuolisen edustuksen puutteesta ylimmässä johdossa ja EIP-ryhmän hallintoelimissä sekä naisten hyvin suuresta osuudesta tukitehtävissä; |
| --- | --- |

77.

| 78. | korostaa, että hallintoneuvosto koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja että jäsenvaltiot nimittävät varapääjohtajat; panee merkille, että jäsenvaltioiden nimitystoimivallasta huolimatta EIP:n pääjohtajan säännölliset kehotukset monimuotoisuuteen ovat parantaneet merkittävästi sukupuolten tasapuolista edustusta; korostaa tässä yhteydessä, että naisten osuus pankin hallituksessa on 33 prosenttia ja hallintoneuvostossa 48 prosenttia; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan sukupuolten tasapuolista edustusta ja nimittämään lisää naisia varapääjohtajiksi ja EIP:n hallintoneuvostoon; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa jälleen EIP:tä varmistamaan kaikkien jäsenvaltioiden asianmukaisen maantieteellisen edustuksen hallinnossaan ottaen huomioon ehdokkaiden pätevyyden ja ansiot ja kehottaa sitä julkaisemaan vuosittain keskijohdon ja ylimmän johdon virkojen sukupuolijakauman ja kansallisuuden; |
| --- | --- |

79.

Parlamentin suositusten seuranta

| 80. | kehottaa EIP:tä edelleen ilmoittamaan parlamentin vuotuisissa päätöslauselmissa antamien aiempien suositusten tilanteesta ja toteutusvaiheesta, erityisesti seuraavien osalta:






  a) | EIP:n investointistrategian taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset ja saavutetut tulokset, joilla edistetään sisämarkkinoiden tasapainoista ja vakaata kehitystä EU:n edun mukaisesti |
| --- | --- | --- |

80.

a)

EIP:n investointistrategian taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset ja saavutetut tulokset, joilla edistetään sisämarkkinoiden tasapainoista ja vakaata kehitystä EU:n edun mukaisesti

| b) | eturistiriitojen ehkäisemiseksi toteutetut toimet |
| --- | --- |

b)

eturistiriitojen ehkäisemiseksi toteutetut toimet

| c) | toimet, joilla lisätään avoimuutta asiakkaiden toiminnan asianmukaisuutta koskevien taustaselvitysten johdosta veronkierron, petosten ja korruption ehkäisemiseksi |
| --- | --- |

c)

toimet, joilla lisätään avoimuutta asiakkaiden toiminnan asianmukaisuutta koskevien taustaselvitysten johdosta veronkierron, petosten ja korruption ehkäisemiseksi

| d) | tässä päätöslauselmassa hyväksyttyjen kehotusten ja pyyntöjen seuranta; |
| --- | --- |

d)

tässä päätöslauselmassa hyväksyttyjen kehotusten ja pyyntöjen seuranta;

o

o o

| 81. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle ja pyytää neuvostoa ja EIP:n hallintoneuvostoa keskustelemaan tässä päätöslauselmassa esitetyistä parlamentin kannoista. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 34.

(2)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

(3)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(4)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

(5)  EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43.

(6)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (uudelleenlaadittu) (COM(2022)0223).

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/236 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/236

---

P9_TA(2022)0300

EU:n taloudellisten etujen suojaaminen – petostentorjunta – vuosikertomus 2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta – petostentorjunta – vuosikertomus 2020 (2021/2234(INI))

(2023/C 47/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310 artiklan 6 kohdan ja 325 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310 artiklan 6 kohdan ja 325 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) vuosikertomuksista aiemmin antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) vuosikertomuksista aiemmin antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2021 annetun komission kertomuksen ”32. vuosikertomus Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta (2020)” (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2021 annetun komission kertomuksen ”32. vuosikertomus Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta (2020)” (COM(2021)0578),

| — | ottaa huomioon OLAFin kertomuksen vuodelta 2020 (1) ja OLAFin valvontakomitean vuosikertomuksen vuodelta 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OLAFin kertomuksen vuodelta 2020 (1) ja OLAFin valvontakomitean vuosikertomuksen vuodelta 2020 (2),

| — | ottaa huomioon tammikuussa 2021 annetun OLAFin valvontakomitean lausunnon nro 1/2021 OLAFin suosituksista, joita asianomaiset viranomaiset eivät olleet noudattaneet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tammikuussa 2021 annetun OLAFin valvontakomitean lausunnon nro 1/2021 OLAFin suosituksista, joita asianomaiset viranomaiset eivät olleet noudattaneet,

| — | ottaa huomioon Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) vuoden 2021 vuosikertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) vuoden 2021 vuosikertomuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen EU:n talousarvion toteuttamisesta ja kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista varainhoitovuodelta 2020 ja toimielinten vastaukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen EU:n talousarvion toteuttamisesta ja kahdeksannesta, yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista varainhoitovuodelta 2020 ja toimielinten vastaukset,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen julkaisun ”2020 – Yhteenveto EU-tarkastuksesta – Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen julkaisun ”2020 – Yhteenveto EU-tarkastuksesta – Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2020”,

| — | ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 11. syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 11. syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (3),

| — | ottaa huomioon asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta 23. joulukuuta 2020 annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2223 (4) (OLAF-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta 23. joulukuuta 2020 annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2223 (4) (OLAF-asetus),

| — | ottaa huomioon unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (5),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 01/2019 ”EU:n varainkäyttöön liittyvien petosten torjunta: toimia tarvitaan”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 01/2019 ”EU:n varainkäyttöön liittyvien petosten torjunta: toimia tarvitaan”,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2021 annetun komission kertomuksen ”VAT Gap Report 2021”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2021 annetun komission kertomuksen ”VAT Gap Report 2021”,

| — | ottaa huomioon unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin 5. heinäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (6) (PIF-direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin 5. heinäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (6) (PIF-direktiivi),

| — | ottaa huomioon 6. syyskuuta 2021 annetun komission kertomuksen unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin 5 päivänä heinäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 täytäntöönpanosta (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. syyskuuta 2021 annetun komission kertomuksen unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin 5 päivänä heinäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 täytäntöönpanosta (COM(2021)0536),

| — | ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan syyttäjänviraston Euroopan pääsyyttäjän nimittämisestä 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2019/1798 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan syyttäjänviraston Euroopan pääsyyttäjän nimittämisestä 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2019/1798 (8),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon korruption vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen (UNCAC) täytäntöönpanon tarkastelumekanismin puitteissa toteutetusta Euroopan unionia koskevasta tarkastelusta (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon korruption vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen (UNCAC) täytäntöönpanon tarkastelumekanismin puitteissa toteutetusta Euroopan unionia koskevasta tarkastelusta (COM(2020)0793),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (9),

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (10),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Komission petostentorjuntastrategia: tehostetut toimet EU:n talousarvion suojaamiseksi:” (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Komission petostentorjuntastrategia: tehostetut toimet EU:n talousarvion suojaamiseksi:” (COM(2019)0196),

| — | ottaa huomioon ohjelman perustamisesta Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisen alalla toteutettavien toimien tukemiseksi (Herkules III -ohjelma) 26. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 250/2014 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ohjelman perustamisesta Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisen alalla toteutettavien toimien tukemiseksi (Herkules III -ohjelma) 26. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 250/2014 (11),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2021 annetun komission kertomuksen ”Ohjelman perustamisesta Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisen alalla toteutettavien toimien tukemiseksi (Herkules III -ohjelma) ja päätöksen N:o 804/2004/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 250/2014 loppuarviointi” (COM(2021)0809), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2021 annetun komission kertomuksen ”Ohjelman perustamisesta Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisen alalla toteutettavien toimien tukemiseksi (Herkules III -ohjelma) ja päätöksen N:o 804/2004/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 250/2014 loppuarviointi” (COM(2021)0809),

| — | ottaa huomioon unionin petostentorjuntaohjelman perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/785 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin petostentorjuntaohjelman perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/785 (12),

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva EU:n strategia vuosiksi 2021–2025” (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva EU:n strategia vuosiksi 2021–2025” (COM(2021)0170),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa suosituksen neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle korruptiosta ja ihmisoikeuksista (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa suosituksen neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle korruptiosta ja ihmisoikeuksista (13),

| — | ottaa huomioon julkisasiamiehen 9. syyskuuta 2021 antaman ratkaisuehdotuksen asiassa C-213/19, Euroopan komissio v. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisasiamiehen 9. syyskuuta 2021 antaman ratkaisuehdotuksen asiassa C-213/19, Euroopan komissio v. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (14),

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen (suuri jaosto) 8. maaliskuuta 2022 antaman tuomion asiassa C-213/19, Euroopan komissio v. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen (suuri jaosto) 8. maaliskuuta 2022 antaman tuomion asiassa C-213/19, Euroopan komissio v. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (15),

| — | ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen 1. syyskuuta 2021 antaman tuomion asiassa T-517/19, Andrea Homoki v. Euroopan komissio (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen 1. syyskuuta 2021 antaman tuomion asiassa T-517/19, Andrea Homoki v. Euroopan komissio (16),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0175/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0175/2022),

| A. | toteaa, että jäsenvaltioilla ja komissiolla on lakisääteinen yhteinen vastuu ja niiden on tehtävä tiivistä yhteistyötä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi sekä petosten ja korruption torjumiseksi; ottaa huomioon, että käytännössä jäsenvaltioiden viranomaiset hallinnoivat noin kolmea neljäsosaa EU:n talousarviomenoista ja keräävät unionin perinteiset omat varat; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että jäsenvaltioilla ja komissiolla on lakisääteinen yhteinen vastuu ja niiden on tehtävä tiivistä yhteistyötä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi sekä petosten ja korruption torjumiseksi; ottaa huomioon, että käytännössä jäsenvaltioiden viranomaiset hallinnoivat noin kolmea neljäsosaa EU:n talousarviomenoista ja keräävät unionin perinteiset omat varat;

| B. | ottaa huomioon, että komission olisi täytettävä valvonta- ja tarkastustehtävänsä yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin kehyksessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komission olisi täytettävä valvonta- ja tarkastustehtävänsä yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin kehyksessä;

| C. | panee merkille, että SEUT 83 artiklan mukaisesti lahjonta on yksi erityisen vakava rajatylittävän rikollisuuden ala; |
| --- | --- |

C.

panee merkille, että SEUT 83 artiklan mukaisesti lahjonta on yksi erityisen vakava rajatylittävän rikollisuuden ala;

| D. | ottaa huomioon, että korruption seuraukset vaarantavat unionin taloudelliset edut ja EU:n koko talouden ja ovat vakava uhka demokratialle, perusoikeuksille ja oikeusvaltioperiaatteelle koko Euroopassa ja että ne vaikuttavat erittäin kielteisesti kansalaisten luottamukseen demokraattisiin instituutioihin EU:ssa ja jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että korruption seuraukset vaarantavat unionin taloudelliset edut ja EU:n koko talouden ja ovat vakava uhka demokratialle, perusoikeuksille ja oikeusvaltioperiaatteelle koko Euroopassa ja että ne vaikuttavat erittäin kielteisesti kansalaisten luottamukseen demokraattisiin instituutioihin EU:ssa ja jäsenvaltioissa;

| E. | katsoo, että jäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien erilaisuuteen on kiinnitettävä riittävästi huomiota sääntöjenvastaisuuksien sekä petosten ja lahjonnan torjumiseksi; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että jäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien erilaisuuteen on kiinnitettävä riittävästi huomiota sääntöjenvastaisuuksien sekä petosten ja lahjonnan torjumiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että arvonlisävero (alv) on kansallisille talousarvioille tärkeä tulonlähde ja että vuonna 2020 alv-perusteisten omien varojen osuus EU:n talousarvion kokonaistuloista oli 12,3 prosenttia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että arvonlisävero (alv) on kansallisille talousarvioille tärkeä tulonlähde ja että vuonna 2020 alv-perusteisten omien varojen osuus EU:n talousarvion kokonaistuloista oli 12,3 prosenttia;

| 1. | panee tyytyväisenä merkille 32. vuosikertomuksen Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta (2020) (PIF-kertomus) ja pitää myönteisenä hyväksyttyä uutta graafista versiota, jota unionin kansalaisten on varmasti helpompi ymmärtää; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että vuosi 2020 on monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 viimeinen vuosi, vaikka ohjelmat on saatettava päätökseen vasta vuonna 2023, ja että samalla se on monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027, Next Generation EU -elpymisvälineen ja oikeusvaltioperiaatetta koskevan ehdollisuusmekanismin hyväksymisvuosi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että kaikki 26 jäsenvaltiota, joihin sovelletaan PIF-direktiiviä, ilmoittivat saattaneensa sen keskeiset säännökset kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöään; panee kuitenkin merkille, että direktiivin (EU) 2017/1371 täytäntöönpanosta annetussa komission kertomuksessa tuodaan esille joitakin direktiivin noudattamiseen liittyviä, vielä ratkaisemattomia kysymyksiä, mukaan lukien kysymykset, jotka on ratkaistava, jotta EPPO voi toteuttaa tehokkaita tutkimus- ja syytetoimia; kehottaa komissiota seuraamaan tilannetta ja kannustaa jäsenvaltioita ratkaisemaan nämä kysymykset ja raportoimaan asiasta vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että PIF-kertomuksessa tuodaan esille covid-19-pandemiaan liittyviä tuloihin ja menoihin kohdistuvia riskejä; panee erityisesti merkille, että tullipetokset näyttävät vaikuttaneen eriasteisesti EU:n jäsenvaltioihin; panee lisäksi merkille, että yksinkertaistettujen menettelyjen käyttö ja tarjouseritelmien heikompi laatu hätätilan aikana aiheuttavat riskejä kilpailuun perustuvalle julkiselle hankinnalle erityisesti lisäämällä eturistiriitojen ja korruption riskiä ja riskiä kustannusten liioittelemisesta tai täytäntöönpanon laadun heikentymisestä; toteaa, että terveydenhuoltoala ja elpymis- ja palautumistukiväline sekä lisäriskit saivat asianmukaisesti huomiota; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että covid-19 voi tarjota uusia mahdollisuuksia petoksentekijöille, koska kriisinhallintaan liittyvät riskit ovat kasvaneet ja pandemian yhteydessä on otettu käyttöön yksinkertaistettuja ja kiireellisiä menettelyjä, jotka ovat alttiita väärinkäytöksille; korostaa lisäksi EU:n rahastoja hallinnoiviin viranomaisiin kohdistuvaa lisääntyvää painetta, joka johtuu viipeistä ja uusista stressitekijöistä, jotka voisivat hyödyttää petoksentekijöitä esimerkiksi inflaation kautta; korostaa, että kaikki nämä uudet riskit edellyttävät valvontastrategioiden mukauttamista ja keskittymistä ennaltaehkäisyyn erityisten hillintätoimenpiteiden ja kohdennettujen toimien avulla, jotta tulevat sääntöjenvastaisuudet ja petokset voidaan havaita; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita säilyttämään hätämenojen valvonnan ja seurannan korkealla tasolla erityisesti kiireellisten menettelyjen yhteydessä; muistuttaa, että on tärkeää saattaa päätökseen sähköisiin hankintamenettelyihin siirtyminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että covid-19-pandemian aikana saadut kokemukset vaativat erityistä huomiota monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 jälkiarvioinnin yhteydessä; pyytää komissiota sisällyttämään tällaisiin arviointeihin asianmukaisesti riskinarviointiin, riskinhallintaan ja hillitsemistoimenpiteisiin liittyvät näkökohdat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten osalta osana vaikuttavuuden, tehokkuuden, johdonmukaisuuden, merkityksellisyyden ja EU:n tason lisäarvon analyysiä sekä kokemuksina, joita voidaan hyödyntää tulevassa suunnittelussa ja toiminnassa; katsoo, että monivuotisen rahoituskehyksen jälkiarviointi olisi saatettava päätökseen viimeistään ennen monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 väliarviointia, jotta voidaan hyödyntää saatuja kokemuksia ja valmistautua paremmin tulevaisuuteen mahdollistamalla tehtyjen johtopäätösten / saatujen kokemusten ohjaaminen monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 parantamiseen; pyytää komissiota tarkastelemaan monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 jälkiarvioinnissa, saavutettiinko monivuotisen rahoituskehyksen tavoitteet, kuinka ohjelmien menoilla edistettiin EU:n ja jäsenvaltioiden tavoitteiden saavuttamista ja kuinka petokset ja korruptio vaikuttivat EU:n varoihin tällä kaudella; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palauttaa mieliin, että uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 ja Next Generation EU -elpymissuunnitelmassa EU:lle on myönnetty ennennäkemättömät 1,8 biljoonan euron varat; painottaa, että tarvitaan myös ennennäkemätöntä tarkkaavaisuutta ja valvontaa sen varmistamiseksi, että näillä varoilla voidaan edistää parhaalla mahdollisella tavalla unionin yhteisiä tavoitteita; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen siirtojen ja lainojen kirjanpidon on oltava täysin avointa, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan parlamentilla on täydet mahdollisuudet tutustua tietoihin; |
| --- | --- |

8.

Havaitut petoksiksi ilmoitetut ja muut sääntöjenvastaisuudet

| 9. | panee merkille, että petoksiksi ja muiksi sääntöjenvastaisuuksiksi ilmoitettujen tapausten kokonaismäärä vuonna 2020 oli yhteensä 11 755 ja tapausten arvo oli noin 1,46 miljardia euroa; panee merkille monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 uuden lähestymistavan, jossa keskitytään EU:n tason lisäarvoon; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että havaittujen petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien määrä on osoitus havaitsemisasteesta sekä jäsenvaltioiden ja unionin elinten kyvystä pysäyttää mahdolliset petokset, ja muistuttaa, että se ei ole suora indikaattori unionin talousarvioon tai tiettyyn jäsenvaltioon vaikuttavien petosten määrästä; toteaa, että sääntöjenvastaisuuden havaitseminen ja siitä ilmoittaminen tarkoittaa sitä, että korjaavia toimenpiteitä on toteutettu EU:n taloudellisten etujen suojaamiseksi ja että rikosoikeudellinen menettely on tarvittaessa aloitettu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille vuonna 2020 raportoitujen petokseksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien määrän (1 056 tapausta) ja niiden rahallisen arvon (noin 374 miljoonaa euroa); toteaa, että petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien havaittu määrä vaihtelee merkittävästi jäsenvaltioiden kesken; muistuttaa, että nämä luvut osoittavat jäsenvaltioiden petosten ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi toteuttamien toimien tulokset eikä niitä pitäisi tulkita osoitukseksi petosten tasosta jäsenvaltioissa; on huolissaan jäsenvaltioissa sovellettavista erilaisista rikosoikeudellisista lähestymistavoista EU:n talousarvion suojaamiseen; kehottaa komissiota puuttumaan näihin jäsenvaltioiden käytäntöjen välisiin eroihin ja harkitsemaan uusien yhdenmukaistamistoimien käyttöönottoa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille, että vuonna 2020 ilmoitettujen tapausten määrä oli pienempi kuin viitenä vuotena (2016–2020) keskimäärin sekä EU:n tuloihin liittyvien petosten että muiden sääntöjenvastaisuuksien osalta ja että asiaankuuluva tapausten rahallinen arvo kasvoi petosten mutta laski muiden sääntöjenvastaisuuksien osalta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille, että vuonna 2020 kirjattujen muiden kuin petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien määrä (10 699 tapausta, joista 6 696 liittyi menoihin) oli edellisvuosia pienempi ja että havaintojen ja ilmoitusten määrän väheneminen tietyillä menoaloilla on huolestuttavaa eikä sille löydy yksinkertaista selitystä; panee merkille, että näiden tapausten rahallinen kokonaisarvo on noin 1,09 miljardia euroa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien kokonaismäärän laskua ei voida yksinään pitää merkkinä myönteisestä tai kielteisestä kehityksestä, vaan sitä olisi arvioitava sellaisten uusien esiin tulevien haasteiden yhteydessä, jotka liittyvät EU:n varojen uusiin hallinto- ja käyttötapoihin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että petoksista on tulossa yhä houkuttelevampia järjestäytyneille rikollisryhmille (17); pitää valitettavana, että monissa jäsenvaltioissa ei ole erityislainsäädäntöä, jolla torjutaan tehokkaasti järjestäytynyttä rikollisuutta, myös mafiatyyppistä rikollisuutta, joka kasvaa jatkuvasti, erityisesti rajat ylittävän toiminnan osalta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että hallituksen virkamiesten tekemät rikokset vaikuttavat tai voivat vaikuttaa merkittävästi EU:n taloudellisiin etuihin, minkä vuoksi jäsenvaltioissa on oltava kattava ja tehokas korruptiontorjuntakehys; |
| --- | --- |

16.

Tulot – omiin varoihin liittyvät petokset

| 17. | panee merkille, että vuonna 2020 tuloihin liittyvinä petoksina ilmoitettiin 451 sääntöjenvastaisuustapausta, mikä on 9 prosenttia vähemmän kuin vuosittain ilmoitettujen tapausten keskimääräinen lukumäärä vuosina 2016–2020; panee lisäksi merkille, että vuonna 2020 tapauksiin liittyvien perinteisten omien varojen arvioitu ja todettu määrä (108 miljoonaa euroa) oli 6 prosenttia vuosien 2016–2020 vuotuista keskimääräistä arvioitua ja todettua määrää suurempi; panee merkille, että useimmat vuonna 2020 petoksiksi tai muiksi kuin petoksiksi ilmoitetut ja EU:n tuloihin vaikuttavat tapaukset liittyivät aliarvostukseen, tavaran virheelliseen luokitteluun tai kuvaukseen tai salakuljetukseen; panee lisäksi merkille, että kansallisten petostentorjuntavirastojen tekemät tarkastukset olivat menestyksekkäin keino havaita petokset ja että tullimaksujen kierron havaitsemisessa ne olivat tehokkaampia kuin jälkitarkastukset ja luovutuksen yhteydessä tehtävät tarkastukset; |
| --- | --- |

17.

| 18. | huomauttaa, että vuonna 2020 havaittiin 4 003 muuksi sääntöjenvastaisuudeksi ilmoitettua tapausta, mikä on 9 prosenttia vähemmän kuin vuosina 2016–2020 ilmoitetut vuotuiset määrät keskimäärin, ja että perinteisten omien varojen arvioitu ja todettu kokonaismäärä (382 miljoonaa euroa) oli 8 prosenttia vuosien 2016–2020 vuotuista keskimääräistä arvioitua ja todettua määrää alhaisempi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että arvonlisäverovajetta koskevan vuoden 2021 kertomuksen mukaan vuonna 2019 EU:n arvonlisäverovaje laski äkillisesti nimellisesti 134 miljardiin euroon (lähes 6,6 miljardia euroa vähemmän kuin vuonna 2018); panee lisäksi merkille, että tutkimuksessa esitetään vuoden 2020 alustavat arviot vain 18 jäsenvaltion osalta, koska pandemian puhkeamisen jälkeen verojärjestelmissä ja talouksien rakenteissa on tapahtunut merkittäviä muutoksia, minkä vuoksi vielä ei voida arvioida, pienenikö vai kasvoiko EU:n laajuinen arvonlisäverovaje vuonna 2020; panee merkille, että ekonometriset analyysit vahvistivat, että arvonlisäverovajeeseen vaikuttavat useat tekijät ja että näistä tekijöistä verohallinnon valvonnassa olevat tietotekniikkamenojen osuus ja veronmaksajia koskevien lisätietovelvollisuuksien soveltaminen osoittautuivat tilastollisesti merkittävimmäksi arvonlisäverovajeen koon syyksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että havaintojen vuotuisten määrien vaihtelujen perusteella covid-19-pandemia ei vaikuttanut kaikkien jäsenvaltioiden tulliviranomaisiin yhtä haitallisesti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan kansallisten tullivalvontastrategioidensa riskejä ja puutteita, jotta voidaan parantaa tullitarkastusten joustavuutta ja vähentää ennakoimattomien tulevien tapahtumien mahdollisia vaikutuksia; kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita varmistamaan yhdenmukaisen valvonnan täytäntöönpanon EU:ssa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee merkille, että niitä tavaratyyppejä, joihin liittyi vuonna 2020 tapausten lukumäärässä ja rahallisessa arvossa mitattuna eniten petoksia ja muita sääntöjenvastaisuuksia, olivat jalkineet, tekstiilit, ajoneuvot sekä sähkökoneet ja -laitteet, ja että useimmat tapaukset liittyivät aliarvostukseen, tavaran virheelliseen luokitteluun tai kuvaukseen tai salakuljetukseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille julkisasiamiehen 9. syyskuuta 2021 antaman ratkaisuehdotuksen asiassa, joka koskee Euroopan unionin tuomioistuimen Yhdistyneen kuningaskunnan vastaista menettelyä väitetystä Kiinasta Yhdistyneen kuningaskunnan kautta tuotuja tekstiilejä ja jalkineita koskevasta aliarvostuspetoksesta, ja toteaa, että tapauksen käsittely on perustunut OLAFin ja komission omien varojen hallinnoinnin tekemiin tutkimuksiin; panee merkille tuomioistuimen 8. maaliskuuta 2022 antaman tuomion, jonka mukaan Yhdistynyt kuningaskunta ei ole noudattanut velvoitteitaan, koska se ei ole soveltanut tehokkaita tullivalvontatoimenpiteitä eikä antanut komission käyttöön oikeaa määrää perinteisiä omia varoja asianomaisen tuonnin osalta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee merkille, että tuomioistuin hylkäsi osittain komission laskelman, koska komission ilmoittamien omien varojen määrien tarkkuuteen liittyi huomattavaa epävarmuutta eikä komissio ei ole vahvistanut kaikkia määriä sovellettavan oikeudellisen vaatimuksen mukaisesti; panee merkille, että tuomioistuin hyväksyi menetelmän, jota komissio käytti perinteisten omien varojen menetysten arvioimiseksi rikkomisajanjakson tietyltä osalta, ja totesi, että komission on laskettava uudelleen jäljellä olevat EU:n omien varojen menetykset; kehottaa komissiota selittämään vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle, mistä laskelmissa olevat virheet muodostuivat ja kuinka se aikoo korjata menetysten laskennassa tapahtuneen virheen oikeudellisen vaatimuksen mukaisesti, ja ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle uusien laskelmien tuloksista; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee merkille, että viiden viime vuoden aikana vuotuinen takaisinperintäaste on vaihdellut 52 ja 71 prosentin välillä ja että vuonna 2020 ilmoitettujen tapausten takaisinperintäaste on tällä hetkellä 71 prosenttia; panee kuitenkin merkille, että takaisinperintäasteet vaihtelevat jäsenvaltioittain petosten tai muun sääntöjenvastaisuuden tyypin kaltaisien tekijöiden tai asiaan liittyvän maksuvelvollisen tyypin mukaan; panee merkille, että suurin osa tavaroista, joihin liittyi petoksiksi ilmoitettuja ja muita kuin petoksiksi ilmoitettuja sääntöjenvastaisuuksia, oli vuonna 2020 edelleen peräisin Kiinasta; |
| --- | --- |

25.

Menoihin liittyvät petokset

| 26. | panee merkille, että vuonna 2020 ilmoitettiin petoksiksi 605 menoihin liittyvää sääntöjenvastaisuustapausta, joiden rahallinen arvo oli 266 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille, että vuonna 2020 muiksi sääntöjenvastaisuuksiksi ilmoitettiin 6 696 menoihin liittyvää sääntöjenvastaisuustapausta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille, että PIF-kertomuksen mukaan avoimuus on tärkeää julkisten varojen käytössä, sillä se toimii ennaltaehkäisevänä tekijänä ja sen avulla kansalaisyhteiskunta on mukana luottamuksen parantamisessa; kehottaa komissiota pyrkimään lisäämään avoimuutta edunsaajien, myös sopimuspuolten, alihankkijoiden ja EU:n varojen tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien, osalta; kehottaa jäsenvaltioita myös vahvistamaan EU:n varojen käytön avoimuutta erityisesti kiireellisten hankintojen osalta, sillä kahdeksan jäsenvaltiota ilmoitti, etteivät ne ole vieläkään toimineet näin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee merkille, että yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyviä petoksia havaittiin vuosina 2016–2020 keskitetysti pienessä määrässä jäsenvaltioita, ja toteaa, että maksut YMP:n talousarviosta kyseisiin jäsenvaltioihin eivät olleet vastaavalla tasolla; panee lisäksi merkille, että suurin osa maataloudelle annettavaan tukeen liittyvistä petoksista koski väärien asiakirjojen tai väärien tukipyyntöjen käyttöä ja että petosten määrä pysyi suureksi osaksi vakaana; panee samoin merkille, että jäsenvaltioiden saamiin maksuihin suhteutettuna petokset liittyivät useammin maatalouden kehittämistä koskevaan talousarvion osaan kuin maataloudelle annettavaa tukea koskevaan osaan lukuun ottamatta markkinatoimenpiteitä, joissa petosten määrä oli maatalouden tukea koskevassa osassa maatalouden kehittämistä koskevaa osaa suurempi; panee merkille, että maatalouden kehittämisen osalta pääasiallinen petoksellinen käytäntö oli asiakirjojen väärentäminen; korostaa, että on suoritettava lisää tutkimuksia ja on otettava käyttöön lisää asiaankuuluvia toimenpiteitä, jotta voidaan estää sellaisia yrityksiä käyttämästä EU:n varoja maatalouteen liittyvissä toimissa, jotka eivät noudata työlakeja tai työntekijöiden perusoikeuksia, mikä kävi ilmi maataloustyöntekijöiden tilanteesta erityisesti covid-19-pandemian aikana; on huolestunut siitä, että maaseudun kehittämiseen liittyvistä petoksista ilmoittaminen alkoi hitaasti vuosina 2014–2020, ja toteaa, että tämä saattaa viitata siihen, ettei EU:n jäsenvaltioissa toteutettu riittävästi toimia tällaisten tapausten havaitsemiseksi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille, että koheesiorahastoon, Euroopan aluekehitysrahastoon, Euroopan sosiaalirahastoon ja Euroopan kalatalousrahastoon ohjelmakaudella 2014–2020 liittyvien vuosina 2016–2020 ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien määrä kasvoi; korostaa kuitenkin, että määrän kasvu oli kaikkien rahastojen ja etenkin Euroopan aluekehitysrahaston suhteen muiden sääntöjenvastaisuuksien osalta rajallista ja että havaittujen sääntöjenvastaisuuksien määrä ja vastaavat rahalliset määrät ovat laskeneet merkittävästi edelliseen ohjelmakauteen verrattuna; panee lisäksi merkille, että ohjelmakauteen 2007–2013 verrattuna petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien määrä väheni koheesiorahaston, Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja kalatalousrahastojen osalta täytäntöönpanosyklin mukaisesti; panee merkille, että useat täytäntöönpanosäännöt muuttuivat ohjelmakaudelta toiselle siirryttäessä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että yritykset ja organisaatiot, joiden omistusrakenteissa on mukana offshore-yrityksiä ja -organisaatioita, olisi jätettävä EU:n varojen käytön ulkopuolelle; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että menojen kirjaamisen on ehdottomasti oltava täysin avointa erityisesti siltä osin kuin on kyse unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä suoraan rahoitetuista infrastruktuurihankkeista; kehottaa komissiota takaamaan, että unionin kansalaisilla on täydet mahdollisuudet tutustua yhteisrahoitettuja hankkeita koskeviin tietoihin; |
| --- | --- |

32.

EU:n taloudellisten etujen suojaamisen ulkoinen ulottuvuus

| 33. | katsoo, että EU:n toimielinten ja elinten olisi kiinnitettävä enemmän huomiota EU:n ulkopuolisissa maissa käytettyihin varoihin sen varmistamiseksi, että kyseisiä varoja käytetään sääntöjenmukaisesti ja ilman, että varojen käyttöön liittyy petosta tai lahjontaa, ja sen vahvistamiseksi, että varoilla edistetään unionin kehitys- ja ulkopolitiikan tavoitteita; suosittelee sellaisten unionin ulkopuolisten maiden budjettituen keskeyttämistä, joissa viranomaiset eivät selvästikään toteuta todellisia toimia laajalle levinneen korruption torjumiseksi, ja varmistamaan samalla, että tuki saavuttaa siviiliväestön vaihtoehtoisia väyliä pitkin; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että vuoden 2020 loppuun saakka EU:n kehitysyhteistyön menot jakautuivat useisiin rahastoihin ja että uusi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline – Globaali Eurooppa (NDICI) kokoaa kaikki aiemmat rahoitusvaihtoehdot yhdeksi välineeksi osana vuotuista talousarviota ja monivuotista rahoituskehystä 2021–2027; huomauttaa, että NDICI – Globaali Eurooppa -välineen kokonaismäärärahat vuosiksi 2021–2027 ovat 79,5 miljardia euroa; suosittelee korruption vastaisen lähestymistavan valtavirtaistamista kaikkiin EU:n ulkoisen toiminnan välineisiin, myös NDICI – Globaali Eurooppa -välineeseen, liittymistä valmistelevaan tukivälineeseen (IPA) ja unionin erityisrahastoihin; kehottaa lisäämään korruption torjunnan painoarvoa liittymistä valmistelevissa neuvotteluissa ja asettamaan kriteerejä, joissa on vahva ehdollisuuskehys ja joissa keskitytään valmiuksien kehittämiseen, esimerkiksi erityisten korruptiontorjuntaelinten avulla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 01/2022 mukaan EU:n vuosina 2014–2020 myöntämä 700 miljoonan euron rahoitustuki oikeusvaltioperiaatteen parantamiseksi Länsi-Balkanilla vaikutti perustavanlaatuisiin uudistuksiin vain vähän; kehottaa komissiota lähettämään selkeän viestin ehdokasmaille, joissa oikeusvaltionormien heikentäminen vaarantaa niiden liittymisen unioniin tai viivästyttää sitä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa sisällyttämään kaikkiin EU:n ja kolmansien maiden kauppa- ja investointisopimuksiin vahvan ja pakollisen ehdollisuuskehyksen, johon sisältyy avoimuutta koskevia määräyksiä ja sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia korruption vastaisia lausekkeita; suosittelee, että EU määrää viimeisenä keinona seuraamuksia tai keskeyttää sopimusten täytäntöönpanon, jos esiintyy vakavia korruptiotapauksia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa seuraamaan korruptioriskejä, joita liittyy autoritaaristen EU:n ulkopuolisten maiden jäsenvaltioissa toteuttamiin suuriin rakennus- ja investointihankkeisiin, ja kiinnittämään erityistä huomiota avoimuuteen näissä hankkeissa, joiden yhteydessä on usein huolta verotuksellisista riskeistä ja siitä, ettei rahoitus ole avointa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että parlamentti olisi otettava täysin mukaan kaikkeen varainkäyttöön, joka liittyy EU:n Ukrainalle myöntämiin avustuksiin, lainoihin ja muuhun taloudelliseen apuun; |
| --- | --- |

38.

Digitalisaatio EU:n taloudellisten etujen suojaamisessa

| 39. | kehottaa lisäämään digitalisaatiota, vertailukelpoisten tietojärjestelmien yhteentoimivuutta ja parantamaan raportointi-, seuranta- ja tarkastustoimien yhdenmukaistamista EU:ssa; kehottaa komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta hyödyntää tekoälyä EU:n taloudellisten etujen suojaamisessa ja kehottaa tässä yhteydessä jälleen komissiota ja jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan määritelmiä vertailukelpoisten tietojen saamiseksi koko EU:sta; katsoo, että kaikilla EU:n taloudellisten etujen suojaamisen alalla toimivilla unionin elimillä, myös OLAFilla, EPPOlla, Eurojustilla, Europolilla ja tilintarkastustuomioistuimella, olisi oltava suora ja oikea-aikainen pääsy ARACHNEn ja varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän (EDES) kaltaisiin tietojärjestelmiin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että ARACHNE-riskienpisteytysvälineen käytöstä monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 ja Next Generation EU -elpymissuunnitelmassa, erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen (RRF) täytäntöönpanon osalta, olisi tehtävä pakollista mahdollisimman pian; ehdottaa, että ARACHNE-välinettä olisi pidettävä yhtenä tärkeimmistä kansallisiin petostentorjuntastrategioihin kuuluvista välineistä, jotka jäsenvaltioiden on määrä ottaa käyttöön, jotta petostentorjuntarakenteen yhdentämistä voidaan parantaa; palauttaa mieliin 24. marraskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa varainhoitoasetuksen tarkistamisesta (18) esittämänsä huomiot, ja toistaa jälleen kerran komissiolle esittämänsä kiireellisen kehotuksen perustaa EU:n laajuinen, pakollinen, yhdennetty ja yhteentoimiva järjestelmä, joka perustuu muun muassa olemassa oleviin välineisiin, kuten ARACHNE-välineeseen ja EDES; muistuttaa, että tämän järjestelmän on sisällettävä tiedot kaikista EU:n yhteisrahoittamista hankkeista, edunsaajista ja tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista ja että siinä on voitava yhdistää kaikki yksittäiset määrät, jotka koskevat samaa edunsaajaa tai tosiasiallista omistajaa ja edunsaajaa; kehottaa komissiota arvioimaan ja ilmoittamaan parlamentille syistä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät voi hyväksyä ja käyttää ARACHNEa täysimääräisesti; katsoo, että järjestelmän käyttäjäystävällisyyden parantaminen voisi kannustaa kansallisia viranomaisia ottamaan sen käyttöön ja käyttämään sitä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota laajentamaan varainhoitoasetuksen (19) tarkistamisen yhteydessä varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmää siten, että se kattaa yhteistyössä hallinnoitavat varat; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota toimittamaan edelleen jäsenvaltioille kaikki tiedot välittömistä menoista esimerkiksi varainhoidon avoimuuden järjestelmän avulla, erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa, sillä tämä auttaa myös välttämään päällekkäistä rahoitusta; |
| --- | --- |

42.

Komission petostentorjuntastrategia 2019

| 43. | panee merkille, että komission vuoden 2019 petostentorjuntastrategian toimista oli kesäkuuhun 2021 mennessä pantu täytäntöön kaksi kolmasosaa ja että jäljellä olevan kolmanneksen täytäntöönpano oli käynnissä; kehottaa komissiota raportoimaan jäljellä olevien toimien täytäntöönpanosta; panee lisäksi merkille, että lukuisissa sellaisissa toimissa edistyttiin hyvin, joilla pyrittiin lisäämään komission yksiköiden välistä koordinointia ja yhteistyötä sekä antamaan komission käyttöön tehokkaampi petostentorjunnan valvontajärjestelmä; panee merkille, että OLAFin suositusten johdosta toteutettavien jatkotoimien seurantaa tehostettiin vuonna 2020, jolloin tarkasteltiin noin 1 400:aa rahoitusta koskevaa suositusta, jotka oli annettu tammikuun 2012 ja kesäkuun 2019 välisenä aikana; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on tietoinen siitä, että vuonna 2019 hyväksytyssä komission uudessa petostentorjuntastrategiassa pyydetään petoksiin liittyvien tietojen parempaa strategista analysointia ja asiaankuuluvien luotettavien indikaattoreiden yksilöimistä, jotta petoksia voidaan torjua onnistuneesti; palauttaa mieliin tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 01/2019 ”EU:n varainkäyttöön liittyvien petosten torjunta: toimia tarvitaan” päätelmät, joiden mukaan komissiolla ei ole kattavia ja vertailukelpoisia tietoja EU:n varojen käyttöön liittyvien havaittujen petosten määrästä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää valitettavana, että jäsenvaltioille on annettu vain vähän tukea komission uuden petostentorjuntastrategian täytäntöönpanon ensimmäisinä vuosina, minkä myös jotkut valtuuskunnat ovat tuoneet esille neuvostossa käydyissä keskusteluissa; muistuttaa, että petosten laajuutta, luonnetta ja syitä koskevat kattavat ja vertailukelpoiset tiedot ovat olennaisen tärkeitä, jotta OLAFin ja operatiivisen toimintansa aloittaneen EPPOn tutkimukset olisivat entistäkin merkityksellisempiä; muistuttaa, että jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu hallinnoida noin 80 prosenttia talousarvion menopuolesta ja lähes kaikesta tulojen keräämisestä; korostaa näin ollen jäsenvaltioiden tärkeää roolia EU:n taloudellisten etujen suojelemisessa ja kansallisten petostentorjuntastrategioiden keskeistä roolia ja katsoo, että kyseisten strategioiden laatimisen olisi oltava painopisteenä kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | painottaa, että viranomaisten välinen tietojenvaihtojärjestelmä helpottaisi kahden tai useamman jäsenvaltion välisiä transaktioita koskevien kirjanpitotietojen ristiintarkastamista, jotta voitaisiin välttää rakenne- ja investointirahastojen varoja koskevat rajatylittävät petokset ja varmistaa siten horisontaalinen ja kattava lähestymistapa jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojaamiseen; |
| --- | --- |

46.

Jäsenvaltiot: kansalliset petostentorjuntastrategiat ja petostentorjunnan koordinointivirastot

| 47. | panee huolestuneena merkille, että vuoden 2020 loppuun mennessä vain 14 jäsenvaltiota oli ilmoittanut hyväksyneensä kansallisen petostentorjuntastrategian, mikä on kuitenkin enemmän kuin vuoden 2019 vastaava luku eli kymmenen, ja toteaa, että viisi muuta jäsenvaltiota harkitsee kansallisen petostentorjuntastrategian hyväksymistä tai valmistelua; toteaa kuitenkin, että strategioiden soveltamisalassa ja perusteellisuudessa on eroja ja että jotkut strategiat on saatettava ajan tasalle; on lisäksi huolissaan siitä, että kahdeksan jäsenvaltiota ei ole vielä aloittanut kansallisen petostentorjuntastrategian laatimista; kehottaa useampia jäsenvaltioita hyväksymään kansallisen petostentorjuntastrategian ja ilmoittamaan siitä komissiolle; kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille konkreettista tukea ja neuvoja kansallisten petostentorjuntastrategioiden laatimista koskevien suuntaviivojen ja petostentorjunnan koordinointivirastojen perustamista ja toimintaa koskevien neuvontapalvelujen avulla ja kehottaa jälleen analysoimaan hyväksyttyjä kansallisia petostentorjuntastrategioita ja syitä sille, miksi joissakin jäsenvaltioissa ei hyväksytä niitä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa paremmin koordinoitujen ja kokonaisvaltaisten petostentorjuntatoimien merkitystä jäsenvaltioissa ja sitä, että kansallisia petostentorjuntastrategioita on päivitettävä, jotta voidaan vastata riskeihin, jotka johtuvat EU:n varojen, myös monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 ja Next Generation EU -välineen varojen, määrän lisääntymisestä ja covid-19-pandemiasta; kehottaa komissiota arvioimaan hyväksyttyjä kansallisia petostentorjuntastrategioita, selvittämään, miksi jäsenvaltiot ovat myöhässä niiden hyväksymisessä, ja vaatimaan jäljellä olevia jäsenvaltioita etenemään niiden hyväksymisessä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa, että petostentorjunnan koordinointivirastojen olisi helpotettava tehokasta yhteistyötä ja tietojen jakamista OLAFin kanssa; pitää kuitenkin valitettavana, että vain jotkin jäsenvaltiot koordinoivat tehokkaasti EU:n taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten ja korruption torjuntaa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kiittää OLAFia sen korvaamattomasta panoksesta EU:n taloudellisten etujen suojaamiseen; korostaa, että OLAF kärsii jatkuvasta henkilöstöpulasta eikä sillä ole taloudellisia resursseja; |
| --- | --- |

50.

OLAF ja EPPO

| 51. | pitää myönteisenä tarkistettua OLAF-asetusta, joka hyväksyttiin joulukuussa 2020 ja tuli voimaan 17. tammikuuta 2021, ja toteaa, että se terävöittää EU:n talousarvioon kohdistuvien petosten torjunnan tutkintavälineitä ja että siinä säädetään selkeämmistä säännöistä ja EPPOn ja OLAFin välisestä yhteistyöstä; panee merkille OLAFin sisäisen uudelleenorganisoinnin kesäkuussa 2020; pyytää EPPOa ja OLAFia välttämään päällekkäistä työtä ja viivästyksiä menettelyissä; katsoo, että OLAFin ja EPPOn olisi täydennettävä toistensa työtä ja kohdennettava tutkimuksensa niille osa-alueille, joilla toisella elimellä ei ole toimivaltuuksia; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa sen merkitystä, että OLAF noudattaa tiukimpia standardeja tutkimuksissaan ja kunnioittaa täysin kaikkia oikeusvaltion vaatimuksia; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää myönteisenä, että tarkistetun OLAF-asetuksen 9 a artiklassa säädetään prosessuaalisten takeiden valvojasta, joka seuraa, että OLAF noudattaa prosessuaalisia takeita ja käsittelee asianomaisten henkilöiden tekemiä valituksia; toteaa, että prosessuaalisten takeiden valvojaa ei ole vielä nimitetty; on erittäin huolestunut OLAFin tutkimusten kohteena olevien henkilöiden valituksista, joiden mukaan heidän oikeuksiaan on loukattiin, mikä heikensi heidän kykyään puolustautua heitä vastaan esitettyjä syytöksiä vastaan; kehottaa OLAFia ja prosessuaalisten takeiden valvojaa varmistamaan, että asianomaisten henkilöiden prosessuaalisia oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pitää huolestuttavana, että OLAFin jäsenvaltioille välittämien tapausten syytteeseenpanoaste on pudonnut vuosina 2007–2014 kirjatusta 53 prosentista 37 prosenttiin vuosina 2016–2020; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia tekemään tiiviistä yhteistyötä OLAFin kanssa ja tarkastelemaan huolellisesti niille välitettyjä tutkintaraportteja ja oikeudellisia suosituksia sekä käynnistämään tarvittaessa rikosasian käsittelyn sen varmistamiseksi, että väärin käytetyt EU:n varat saadaan perittyä takaisin; pyytää OLAFia tarkastelemaan uudelleen aiempaa analyysiaan syistä matalalle syytteeseenpanoasteelle ja noudattamaan sen valvontakomitean lausunnossa nro 1/2021 annettuja suosituksia, kuten nykyisen seurantajärjestelmän tarkistamista ja oikea-aikaisempaa yhteistyötä kansallisten oikeusviranomaisten kanssa; kehottaa OLAFia seuraamaan säännöllisesti sen oikeudellisten suositusten täytäntöönpanoa ja sisällyttämään vuosikertomukseensa niitä koskevia tietoja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että OLAFin olisi myös seurattava rahoitusta koskevia suosituksiaan, jotta niitä voitaisiin verrata komission menettelyjen päättyessä takaisin perimiin määriin, ja osallistuttava varojen takaisinperinnän yleiseen seurantaan; |
| --- | --- |

55.

| 56. | panee merkille, että OLAF toteutti Herkules III -ohjelman vahvistaakseen kansallisten ja alueellisten petostentorjuntaviranomaisten operatiivisia valmiuksia koulutuksen ja tietoteknisen tuen alalla vuoteen 2020 asti; panee merkille, että Herkules III -ohjelman arviointi saatiin päätökseen vuoden 2021 lopussa ja että siinä todettiin, että ohjelma oli erittäin olennainen ja tehokas EU:n taloudellisten etujen suojaamisessa, sillä sen yleiset, erityiset ja toiminnalliset tavoitteet onnistuttiin saavuttamaan; panee merkille, että Herkules III korvattiin unionin petostentorjuntaohjelmalla monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027; |
| --- | --- |

56.

| 57. | panee merkille OLAFin tutkimusten luottamuksellisuuden periaatteen; katsoo kuitenkin, että kyseessä on kaikkia koskeva yleinen etu ja että EU:n kansalaisilla on myös oikeus tutustua niihin kertomuksiin ja suosituksiin, jotka liittyvät loppuun saatettuihin OLAFin tutkimuksiin ja kansallisiin seurantamenettelyihin tuomioistuimen asiassa T-517/19 antaman tuomion mukaisesti; pyytää siksi OLAFia perustamaan mekanismin sellaisten kertomusten ja suositusten julkaisemiseksi, joiden osalta luottamuksellisuuden periaatteen säilyttäminen ei ole enää perusteltua; |
| --- | --- |

57.

| 58. | panee merkille 3. syyskuuta 2021 allekirjoitetun työjärjestelyn EPPOn ja tilintarkastustuomioistuimen välisen yhteistyön puitteista; panee lisäksi merkille OLAFin ja tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2019 allekirjoittamat hallinnolliset järjestelyt; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pitää myönteisenä, että EPPO aloitti toimintansa 1. kesäkuuta 2021; on tyytyväinen sen ensimmäiseen vuosikertomukseen; pitää myönteisenä, että EPPO on käynnistänyt toimintansa aloittamisen jälkeen 576 tutkintaa ja vaatinut takavarikoimaan yhteensä 154,3 miljoonaa euroa, joista 147 miljoonan euron takavarikointi on hyväksytty; on huolissaan EPPOn arviosta, jonka mukaan petosten ja korruption aiheuttamat vahingot ovat yhteensä 5,4 miljardia euroa; pitää erittäin valitettavana, että viisi jäsenvaltiota – Puola, Unkari (EU:n varojen kaksi suurinta edunsaajaa), Ruotsi, Tanska ja Irlanti – eivät osallistu EPPOon; kehottaa näitä jäsenvaltioita liittymään EPPOon mahdollisimman pian; on huolestunut siitä, että Puola kieltäytyy kaikenlaisesta yhteistyöstä EPPOn kanssa, kun otetaan huomioon, että EPPOon osallistumattomien maiden kansalaisista juuri Puolan kansalaisia on eniten tutkintojen kohteena; kehottaa EPPOon osallistumattomia jäsenvaltioita allekirjoittamaan yhteistyösopimuksia EPPOn kanssa; katsoo, että se, että jäsenvaltiot eivät tee yhteistyötä EPPOn kanssa, vaikuttaa suoraan EU:n taloudellisten etujen suojaamiseen; kehottaa komissiota kannustamaan osallistumista EPPOon myönteisten toimien avulla; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pitää myönteisenä OLAFin ja Europolin yhteisiä pyrkimyksiä elpymis- ja palautumistukivälineen uhkien ja haavoittuvuuksien analysoimiseksi; suhtautuu myönteisesti OLAFin ja Europolin väliseen työjärjestelyyn, joka tuli voimaan 9. lokakuuta 2020, ja Europolin ja EPPOn väliseen sopimukseen, joka tuli voimaan 19. tammikuuta 2021; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa EPPOn roolia uudessa petostentorjunnan infrastruktuurissa; panee lisäksi merkille EPPOn ja OLAFin väliset vuonna 2020 sovitut ja heinäkuussa 2021 allekirjoitetut työjärjestelyt erityisesti tietojenvaihdon, tapausten hallinnoinnin ja operatiivisen yhteistyön osalta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | panee merkille, että neuvosto nimitti heinäkuussa 2020 kaikki 22 Euroopan syyttäjää; muistuttaa, että EPPOn on määrä tehdä yhteistyötä kansallisten lainvalvontaviranomaisten kanssa ja että se toimii syyttäjänä EPPOon osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaisissa tuomioistuimissa ja tekee samalla tiivistä yhteistyötä EU:n virastojen ja elinten, kuten Eurojustin, Europolin ja OLAFin, kanssa; panee merkille, että tämän ainutlaatuisen aseman on määrä antaa EPPOlle mahdollisuus hyödyntää olemassa olevaa kokemusta ja parhaita käytäntöjä kansallisella ja EU:n tasolla; odottaa, että komissio harkitsee asianmukaisesti EPPOn henkilöstötarpeiden uudelleenarviointia sen työtaakkakokemusten perusteella ja toteuttaa tarvittavat taloudelliset mukautukset sen toiminnan vaikuttavuuden ja tehokkuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | panee merkille Euroopan pääsyyttäjän huomautukset ja huomiot tarpeesta muuttaa EPPO-asetusta; kehottaa komissiota aloittamaan vuoropuhelun EPPOn kanssa niiden parannusten yksilöimiseksi, joita tarvitaan sen operatiivisen tehokkuuden parantamiseksi; pyytää komissiota raportoimaan parlamentille EPPO-asetuksen 119 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | painottaa tarvetta luoda EU:n vihreän syyttäjäviranomaisen virka laajentamalla EPPOn toimivaltuuksia SEUT 86 artiklan 4 kohdan mukaisesti, jotta voidaan parantaa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa, torjua vakavia rajatylittäviä ympäristörikoksia sekä suojella unionin talousarviota; korostaa tarvetta lisätä EPPOn määrärahoja ja henkilöstöä, jotta voidaan varmistaa, että sillä on valmiudet toimia tehokkaasti koko toimivaltansa puitteissa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | panee merkille petostentorjunnan koordinointivirastojen roolin EU:n taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien jäsenvaltioiden lakimääräisten ja hallinnollisten velvoitteiden sekä tutkintavelvoitteiden ja toiminnan koordinoinnissa ja OLAFin kanssa tehtävän yhteistyön varmistamisessa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pitää myönteisenä Europolin käynnistämää Sentinel-operaatiota, jossa on tarkoitus keskittyä ennakoivaan tiedustelutietojen jakamiseen, tiedonvaihtoon ja sellaisten operaatioiden koordinoinnin tukemiseen, joilla torjutaan EU:n covid-19-elpymisvaroihin kohdistuvia petoksia, koska operaatiossa pyritään kartoittamaan varojen jakamiseen käytettäviin kansallisiin järjestelmiin olennaisesti kuuluvia haavoittuvuuksia, havaitsemaan petosjärjestelmiä, jotka kohdistuvat varojen jakamiseen käytettäviin järjestelmiin, ja tukemaan erittäin arvokkaita tavoitteita koskevia äärimmäisen ensisijaisia tutkintatoimia; pitää myönteisenä EPPOn, OLAFin ja 21 EU:n jäsenvaltion osallistumista; on huolissaan siitä, että koheesiorahastojen merkittävät edunsaajajäsenvaltiot, kuten Puola, Unkari ja Bulgaria, eivät osallistu operaatioon; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan operaatioon; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita tekemään tiiviistä yhteistyötä keskenään ja EU:n elinten kanssa, jotta voidaan toteuttaa toimia sellaisten petosten torjumiseksi, jotka koskevat samanaikaisesti useita valtioita; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa OLAFia, EPPOa, Europolia, kansallisen lainsäädännön määräämiä petostentorjunnan koordinointivirastoja ja asiasta vastaavia EU:n ja kansallisia virastoja vahvistamaan edelleen tietojenvaihtoa, tukemaan toistensa työtä ja varmistamaan operatiivisen toimintansa keskinäisen täydentävyyden laadittujen työjärjestelyjen ja sääntöjen mukaisesti; korostaa, että nykyisin käytössä oleva monimutkainen petostentorjuntarakenne edellyttää tiivistä yhteistyötä eri toimijoiden välillä sekä EU:n että kansallisella tasolla; korostaa, että petosten, korruption ja muun laittoman toiminnan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi tarvitaan lisätoimia, muun muassa tiiviimpää yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa, jäsenvaltioiden kesken ja EU:n tasolla; |
| --- | --- |

67.

Oikeusvaltioperiaate ja korruption torjunta

| 68. | panee tyytyväisenä merkille yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 hyväksymisen; palauttaa mieliin, että asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 ja että sitä on sen vuoksi sovellettu kyseisestä ajankohdasta lähtien; pitää myönteisinä Euroopan unionin tuomioistuimen 16. helmikuuta 2022 antamia tuomioita Unkarin ja Puolan nostamista kanteista oikeusvaltioperiaatteen ehdollisuutta koskevaa asetusta vastaan ja sen päätelmiä, joissa vahvistetaan, että EU:lla on todellakin toimivaltaa oikeusvaltioperiaatteen alalla jäsenvaltioissa ja että oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi on täysin EU:n lainsäädännön mukainen; |
| --- | --- |

68.

| 69. | katsoo, että komission on korkea aika täyttää tehtävänsä perussopimusten valvojana ja puuttua useissa jäsenvaltioissa, erityisesti Puolassa ja Unkarissa, jatkuvasti ilmeneviin oikeusvaltion periaatteiden loukkauksiin, kun otetaan huomioon, että kyseiset loukkaukset ovat vakava vaara unionin taloudellisille eduille, koska moitteeton varainhoito yleisesti ottaen ja EU:n varojen tehokas ja tuloksellinen hallinnointi edellyttävät näiden periaatteiden noudattamista; pitää myönteisenä komission ilmoitusta, jonka mukaan se soveltaa oikeusvaltioperiaatetta koskevaa ehdollisuusmekanismia lähettämällä asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 6 artiklan 1 kohdan mukaisen kirjallisen ilmoituksen Unkarille, katsoo, että oikeusvaltioperiaate on yleismaailmallinen käsite ja että komission olisi harkittava oikeusvaltiota koskevan ehdollisuusmekanismin soveltamista poikkeuksetta kaikkiin jäsenvaltioihin, jotka eivät noudata oikeusvaltioperiaatetta; varoittaa, että viivästykset voivat jo vaikuttaa haitallisesti EU:n taloudellisiin etuihin ja oikeusvaltion tilaan tietyissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon parlamentin päätöslauselmat Puolan ja Unkarin hallitusten tekemistä oikeusvaltioperiaatteen loukkauksista; kehottaa näitä hallituksia toimimaan täydessä yhteistyössä komission kanssa ja täyttämään varojen vapauttamiselle asetetut ehdot; katsoo, että jos nämä jäsenvaltiot eivät täytä näitä edellytyksiä, komission olisi väliaikaisesti hallinnoitava EU:n varoja suoraan paikallishallinnon ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kautta; |
| --- | --- |

70.

| 71. | muistuttaa, että oikeusvaltioperiaatteen ja SEU 2 artiklan noudattaminen ovat ennakkoedellytyksiä varojen saamiselle, että oikeusvaltioperiaatetta koskevaa ehdollisuusmekanismia sovelletaan täysimääräisesti elpymis- ja palautumistukivälineeseen ja että elpymis- ja palautumistukivälineestä ei pitäisi rahoittaa toimenpiteitä, jotka ovat SEU 2 artiklassa vahvistettujen EU:n arvojen vastaisia; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vaatii, että Puolalle ei voida suorittaa elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisia maksuja ennen kuin kaikki asiaankuuluvat unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot on pantu kaikilta osin täytäntöön ja kansalliset viranomaiset ovat tunnustaneet EU:n oikeuden ensisijaisuuden; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota avoimuuden lisäämiseksi varmistamaan, että parlamentti saa täydet tiedot kaikista komission ja kansallisten viranomaisten välisistä neuvotteluista, ja tiedottamaan parlamentille välittömästi asiaan liittyvästä kehityksestä; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa komissiota hyödyntämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä varmistaakseen SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen noudattamisen ja EU:n oikeuden ensisijaisuuden; korostaa, että komissio ja neuvosto ovat poliittisesti vastuussa parlamentille toimistaan; |
| --- | --- |

74.

| 75. | panee merkille kaikki toimet, joita erityisesti Ukrainan naapurijäsenvaltiot ovat toteuttaneet sotaa pakenevien ihmisten vastaanottamiseksi; katsoo, että unionilla on velvollisuus auttaa jäsenvaltioita selviytymään näistä poikkeuksellisista rasitteista; muistuttaa kuitenkin, että mitään maksuja ei voida suorittaa, jos jäsenvaltio kieltäytyy noudattamasta unionin tuomioistuimen tuomioita ja tunnustamasta EU:n oikeuden ensisijaisuutta; korostaa, että parlamentille on tiedotettava täydessä laajuudessa kaikista näihin tarkoituksiin osoitetuista määrärahoista ja EU:n varojen käytöstä ukrainalaisten pakolaisten auttamiseen apua saavissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tunnustaa vuotuisen oikeusvaltiokertomuksen merkityksen ja antaa tunnustusta sille, että korruption torjunta on keskeinen osa kertomusta; katsoo kuitenkin, että sillä ei voida korvata korruptiontorjuntakertomusta; pitää myönteisenä komission aikomusta sisällyttää oikeusvaltiokertomukseen jäsenvaltioille tarkoitettuja erityissuosituksia; katsoo, että komission olisi harkittava tiukkoihin ja helposti sovellettaviin kriteereihin perustuvan korruptioindeksin laatimista ja että sen olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden suoritus korruptiontorjunnassa ja sen havainnot olisi sisällytettävä oikeusvaltiokertomuksen korruption vastaiseen lukuun; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pitää erittäin huolestuttavina vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksen havaintoja, joissa tuodaan esille huolenaiheita korruptiotapausten tutkinnan, syytteeseenpanon ja ratkaisemisen tehokkuudesta, myös korkean tason korruptiotapauksissa useissa jäsenvaltioissa; painottaa, että korkean tason korruptioon syyllistyneet on asetettava syytteeseen järjestelmällisesti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | korostaa korruption haitallisia vaikutuksia kansalaisten oikeuksiin; suosittelee siksi jälleen, että EU:n olisi liityttävä lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän jäseneksi, kun otetaan huomioon EU:n, sen toimielinten ja EU:n lainsäädännön erityisluonne; kehottaa komissiota esittämään mahdollisen jäsenyyssuunnitelman SEUT 83 artiklan ja 218 artiklan nojalla; kehottaa lisäksi jälleen komissiota esittämään suunnitelman sisäisen korruption arviointimekanismin perustamiseksi EU:n toimielimiä varten; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa komissiota varmistamaan, että tutkiville toimittajille taataan samankaltainen asianmukainen oikeussuoja kuin väärinkäytösten paljastajille; |
| --- | --- |

79.

| 80. | tunnustaa tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja toimittajien keskeisen roolin unionin taloudellisten etujen suojaamisessa paljastettaessa petoksia ja korruptiota; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan niiden suojelun sekä niiden lähteiden suojelun; kannustaa hyväksymään ja panemaan nopeasti täytäntöön strategisia häirintätarkoituksessa nostettuja kanteita koskevan direktiivin (SLAPP-kanteiden vastainen direktiivi); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan kaikenlaista vakoilu- ja hakkerointiohjelmien, kuten Pegasus tai Predator, laitonta käyttöä; katsoo, että avoimuus on paras tapa torjua petoksia ja korruptiota; |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa, että suorien ja epäsuorien lainojen maksamisen edellytyksenä on oltava maakohtaisten vero- ja kirjanpitotietojen julkaiseminen sekä se, että rahoitusoperaatioihin osallistuvat edunsaajat ja rahoituksen välittäjät antavat tiedot tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista; |
| --- | --- |

81.

| 82. | katsoo, että varat on palautettava, jos on osoitettu tapahtuneen lahjontaa tai petoksia; |
| --- | --- |

82.

EU:n petostentorjuntarakenne ja komission vuotuinen raportointi

| 83. | katsoo, että Next Generation EU -elpymissuunnitelman hyväksymisen myötä EU:n rahoitus on siirtynyt uuteen aikakauteen, ja toteaa, että tämä asettaa EU:n petostentorjuntarakenteelle lisähaasteita; on sen vuoksi vahvasti sitä mieltä, että petostentorjuntarakennetta on entisestään vahvistettava; korostaa, että OLAF, EPPO, Europol ja Eurojust kärsivät henkilöstöpulasta ja taloudellisten resurssien puutteesta; panee merkille, että Europol ja Eurojust ovat erityisesti ylikuormitettuja, kun otetaan huomioon niiden äskettäin hyväksytyt toimeksiannot ja EU:n laajuiset operaatiot, joiden kohteena ovat rikoksella hankitut varat Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen yhteydessä; muistuttaa komissiota ja neuvostoa siitä, että jokainen seurantaan ja tutkintaan käytetty euro palautuu EU:n talousarvioon; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pitää myönteisenä Next Generation EU -välineeseen keskittyvää lainvalvontafoorumia, joka on Europolin ja Italian yhdessä johtama aloite, joka kokoaa yhteen Europolin, EPPOn, OLAFin, Eurojustin, EU:n lainvalvontakoulutusviraston ja jäsenvaltiot ja jolla pyritään luomaan yhteinen tapa ehkäistä ja torjua Next Generation EU -välineen varoihin ja EU:n taloudellisiin etuihin kohdistuvia uhkia; |
| --- | --- |

84.

| 85. | tukee komission vaatimusta eurooppalaisesta visiosta EU:n elinten ja kansallisten viranomaisten välisessä yhteistyössä ja niiden suorittamien toimien koordinoinnissa; katsoo, että tarvitaan jäsennellympää kokonaisvaltaista toimintamallia päällekkäisyyksien välttämiseksi, tiedon jakamiseksi ja vaihtamiseksi, petostentorjuntarakenteen useiden eri tasojen integroinnin edistämiseksi ja osatekijöidensä summaa paremman tuloksen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa komissiota tarkastelemaan uusia mahdollisuuksia sille, että vuotuisesta PIF-kertomuksesta tulisi muiden vuosikertomusten ja tietolähteiden tapaan kattava analyysi, tehostamalla ja edistämällä Europolin, Eurojustin ja EPPOn välistä vuoropuhelua, yksilöimällä petoksiin ja muihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyviä suuntauksia, määrittämällä heikkouksia ja hyödyntämällä saatuja hyviä kokemuksia, jotta kaikki sidosryhmät ottavat paremmin käyttöön lainsäädännön aukottomuuden arvioinnin petosten osalta; |
| --- | --- |

86.

| 87. | toteaa, että komission olisi laadittava erityinen vuosikertomus yleisen petostentorjuntarakenteen tilanteesta ja että siinä olisi arvioita muun muassa EU:n petostentorjunnan toimijoiden yhteentoimivuuden tasoa ja käsiteltävä mahdollisia yhtymäkohtia, joita kertomuksella on eurooppalaisten ohjausjaksojen ja maaraporttien, korruptiontorjuntakertomuksen ja oikeusvaltioperiaatetta koskevan ehdollisuusmekanismin kanssa; |
| --- | --- |

87.

| 88. | korostaa, että komission olisi sovellettava kokonaisvaltaista, yhtenäistä, järjestelmällistä ja johdonmukaista lähestymistapaa laatimalla parempia sääntöjä avoimuudesta, noudattamatta jättämisestä ja eturistiriidoista sekä vahvistamalla sisäisiä valvontamekanismeja, jotta voidaan torjua tehokkaasti korruptiota laittoman edunvalvonnan ja pyöröovi-ilmiöön liittyvien tilanteiden välttämiseksi ja EU:n taloudellisten etujen suojaamiseksi; korostaa, että EU:n ja kansallisen rahoituksen edunsaajia koskevan avoimuuden parantaminen on myös tärkeää, jotta voidaan sopeutua uuteen ja haastavaan kansainväliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

88.

| 89. | muistuttaa, että eturistiriitatapauksien analysoinnin taso PIF-kertomuksen liitteissä on ollut riittämätön; kehottaa komissiota tekemään tällaisen analyysin kansalaisten hyödyksi noudattaen varainhoitoasetuksen 61 artiklaa ja 7. huhtikuuta 2021 annettuja ohjeita eturistiriitojen välttämiseen ja hallintaan varainhoitoasetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  OLAF, ”Twenty-first report of the European Anti-Fraud Office, 1 January to 31 December 2020”, 2020.

(2)  OLAFin valvontakomitean, ”Annual Report 2020”, kesäkuu 2021.

(3)  EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1.

(4)  EUVL L 437, 28.12.2020, s. 49.

(5)  EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17.

(6)  EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29.

(7)  EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1.

(8)  EUVL L 274, 28.10.2019, s. 1.

(9)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

(10)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(11)  EUVL L 84, 20.3.2014, s. 6.

(12)  EUVL L 172, 17.5.2021, s. 110.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0042.

(14)  Julkisasiamies Pikamäen antama ratkaisuehdotus, 9.9.2021, C-213/19, Euroopan komissio v. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, EU:C:2021:724.

(15)  Unionin tuomioistuimen tuomio, 8.3.2022, C-213/19, Euroopan komissio v. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, EU:C:2021:724.

(16)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio, 1.9.2021, T-517/19, Andrea Homoki v. Euroopan komissio, EU:T:2021:529.

(17)  Komission 14. huhtikuuta 2021 antama tiedonanto ”Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva EU:n strategia vuosiksi 2021–2025” (COM(2021)0170).

(18)  EUVL C 224, 8.6.2022, s. 37.

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18. heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/250

---

P9_TA(2022)0301

Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 paremmasta sääntelystä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä (2021/2166(INI))

(2023/C 47/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” (COM(2021)0219),

| — | ottaa huomioon 3. marraskuuta 2021 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan paremman sääntelyn suuntaviivoista (SWD(2021)0305), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. marraskuuta 2021 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan paremman sääntelyn suuntaviivoista (SWD(2021)0305),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklaan sisältyvät kehitysyhteistyötavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklaan sisältyvät kehitysyhteistyötavoitteet,

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” (COM(2021)0350),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (1),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2021 julkaistun paremman sääntelyn välineistön, joka täydentää paremman sääntelyn suuntaviivoja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2021 julkaistun paremman sääntelyn välineistön, joka täydentää paremman sääntelyn suuntaviivoja,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä ja sopimuksen viimeisimmän, 13. huhtikuuta 2016 päivätyn version (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä ja sopimuksen viimeisimmän, 13. huhtikuuta 2016 päivätyn version (2),

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia” (COM(2021)0142),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” (CDR 4071/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” (CDR 4071/2021),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2018 julkaistun toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän työn tuloksia esittelevän raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2018 julkaistun toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän työn tuloksia esittelevän raportin,

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin sääntelyn tilasta sekä toissijaisuudesta ja suhteellisuudesta – mietintö paremmasta lainsäädännöstä vuosina 2017, 2018 ja 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin sääntelyn tilasta sekä toissijaisuudesta ja suhteellisuudesta – mietintö paremmasta lainsäädännöstä vuosina 2017, 2018 ja 2019 (3),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman parlamentin aloiteoikeudesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman parlamentin aloiteoikeudesta (4),

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2018 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 16/2018 ”EU:n lainsäädännön jälkitarkastus: vakiintunut mutta puutteellinen järjestelmä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2018 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 16/2018 ”EU:n lainsäädännön jälkitarkastus: vakiintunut mutta puutteellinen järjestelmä”,

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman avoimesta, tehokkaasta ja riippumattomasta Euroopan unionin hallinnosta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman avoimesta, tehokkaasta ja riippumattomasta Euroopan unionin hallinnosta (5),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman, jossa pidetään myönteisenä komission sitoumusta varmistaa, että kaikki EU:n toimet auttavat EU:ta toteuttamaan oikeudenmukaisen siirtymän kohti kestävää tulevaisuutta, ja päivittää vastaavasti paremman sääntelyn suuntaviivojaan, mikä edellyttää muun muassa, että ”Kestävyys ensin” -periaate sisällytetään EU:n ja jäsenvaltioiden paremman sääntelyn toimintaohjelmiin (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman, jossa pidetään myönteisenä komission sitoumusta varmistaa, että kaikki EU:n toimet auttavat EU:ta toteuttamaan oikeudenmukaisen siirtymän kohti kestävää tulevaisuutta, ja päivittää vastaavasti paremman sääntelyn suuntaviivojaan, mikä edellyttää muun muassa, että ”Kestävyys ensin” -periaate sisällytetään EU:n ja jäsenvaltioiden paremman sääntelyn toimintaohjelmiin (7),

| — | ottaa huomioon puheenjohtaja von der Leyenin 16. heinäkuuta 2019 pitämän puheen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtaja von der Leyenin 16. heinäkuuta 2019 pitämän puheen (8),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2021 käydyn täysistuntokeskustelun aiheesta ”Pk-yritysunionin tila – paremman sääntelyn agendan täytäntöönpano / hallinnollisen rasitteen vähentämistavoite” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2021 käydyn täysistuntokeskustelun aiheesta ”Pk-yritysunionin tila – paremman sääntelyn agendan täytäntöönpano / hallinnollisen rasitteen vähentämistavoite” (9),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0167/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0167/2022),

| A. | toteaa, että parempi lainsäädäntö on kaikkien EU:n toimielinten yhteinen tavoite ja siihen olisi pyrittävä lisäämällä avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja yhteistyötä toimielinten, jäsenvaltioiden, kansalaisten ja sidosryhmien välillä varmistaen kaikkien EU:n perusarvojen, kuten demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien, kunnioittaminen; toteaa, että myös avoimuus, koskemattomuus ja vastuuvelvollisuus ovat oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan demokratian keskeisiä edellytyksiä; toteaa, että eurooppalaisen lainsäädännön olisi oltava tarkoituksenmukaista, oikeasuhteista, selkeää, avointa ja kattavaa, jotta se palvelisi tehokkaasti kansalaisia ja sidosryhmiä; katsoo, että paremmalla sääntelyllä autetaan varmistamaan, että EU:n toimintapolitiikoilla ja lainsäädännöllä tähdätään tulevaisuuteen teknologian, yhteiskunnan ja ympäristön nopeampi kehitys huomioon ottaen; katsoo, että siksi on yhä tärkeämpää tukea sääntelyehdotuksia näytöllä, joka perustuu asianmukaisimpiin arviointeihin ja luotettavaan vertaisarvioituun tieteelliseen näyttöön, sekä noudattamalla ennalta varautumisen periaatetta; kehottaa tähän liittyen komissiota käsittelemään näyttöä avoimesti ja varmistamaan, että se on löydettävissä, saatavilla, yhteentoimivaa ja uudelleenkäytettävissä; korostaa, että korkeatasoinen lainsäädäntö ei voi tarkoittaa pelkkiä taakan ja kustannusten vähentämisen lyhyen aikavälin määrällisiä tavoitteita vaan kaikkien olisi pystyttävä hyötymään siitä pitkän aikavälin investointina yhteiskuntiemme ja tulevaisuutemme yhteiseen vaurauteen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että parempi lainsäädäntö on kaikkien EU:n toimielinten yhteinen tavoite ja siihen olisi pyrittävä lisäämällä avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja yhteistyötä toimielinten, jäsenvaltioiden, kansalaisten ja sidosryhmien välillä varmistaen kaikkien EU:n perusarvojen, kuten demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien, kunnioittaminen; toteaa, että myös avoimuus, koskemattomuus ja vastuuvelvollisuus ovat oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan demokratian keskeisiä edellytyksiä; toteaa, että eurooppalaisen lainsäädännön olisi oltava tarkoituksenmukaista, oikeasuhteista, selkeää, avointa ja kattavaa, jotta se palvelisi tehokkaasti kansalaisia ja sidosryhmiä; katsoo, että paremmalla sääntelyllä autetaan varmistamaan, että EU:n toimintapolitiikoilla ja lainsäädännöllä tähdätään tulevaisuuteen teknologian, yhteiskunnan ja ympäristön nopeampi kehitys huomioon ottaen; katsoo, että siksi on yhä tärkeämpää tukea sääntelyehdotuksia näytöllä, joka perustuu asianmukaisimpiin arviointeihin ja luotettavaan vertaisarvioituun tieteelliseen näyttöön, sekä noudattamalla ennalta varautumisen periaatetta; kehottaa tähän liittyen komissiota käsittelemään näyttöä avoimesti ja varmistamaan, että se on löydettävissä, saatavilla, yhteentoimivaa ja uudelleenkäytettävissä; korostaa, että korkeatasoinen lainsäädäntö ei voi tarkoittaa pelkkiä taakan ja kustannusten vähentämisen lyhyen aikavälin määrällisiä tavoitteita vaan kaikkien olisi pystyttävä hyötymään siitä pitkän aikavälin investointina yhteiskuntiemme ja tulevaisuutemme yhteiseen vaurauteen;

| B. | toteaa, että komission olisi noudatettava kaikilta osin eurooppalaisen ilmastolain 6 artiklan 4 kohdan säännöksiä (10), joiden mukaan kaikkien toimenpide-ehdotusten ja lainsäädäntöehdotusten on oltava johdonmukaisia vuodelle 2050 asetetun unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisen kanssa; toteaa, että komission on tätä varten arvioitava kaikkien toimenpide-ehdotusten tai lainsäädäntöehdotusten, talousarvioehdotukset mukaan lukien, johdonmukaisuutta ilmastoneutraaliustavoitteiden kanssa ja sitä, varmistavatko ne edistymisen ilmastonmuutokseen sopeutumisessa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että komission olisi noudatettava kaikilta osin eurooppalaisen ilmastolain 6 artiklan 4 kohdan säännöksiä (10), joiden mukaan kaikkien toimenpide-ehdotusten ja lainsäädäntöehdotusten on oltava johdonmukaisia vuodelle 2050 asetetun unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisen kanssa; toteaa, että komission on tätä varten arvioitava kaikkien toimenpide-ehdotusten tai lainsäädäntöehdotusten, talousarvioehdotukset mukaan lukien, johdonmukaisuutta ilmastoneutraaliustavoitteiden kanssa ja sitä, varmistavatko ne edistymisen ilmastonmuutokseen sopeutumisessa;

| C. | toteaa, että uusia ilmastoon liittyviä johdonmukaisuudentarkastuksia on sovellettu lainsäädäntötoimenpiteitä koskevien ehdotusten ja lainsäädäntöehdotusten vaikutustenarviointiin vasta 1. tammikuuta 2022 alkaen, vaikka eurooppalainen ilmastolaki tuli voimaan heinäkuussa 2021, mikä tarkoittaa, ettei lain säännöksiä ole sovellettu lukuisiin ehdotuksiin, joilla on merkitystä vihreän kehityksen ohjelman kannalta; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että uusia ilmastoon liittyviä johdonmukaisuudentarkastuksia on sovellettu lainsäädäntötoimenpiteitä koskevien ehdotusten ja lainsäädäntöehdotusten vaikutustenarviointiin vasta 1. tammikuuta 2022 alkaen, vaikka eurooppalainen ilmastolaki tuli voimaan heinäkuussa 2021, mikä tarkoittaa, ettei lain säännöksiä ole sovellettu lukuisiin ehdotuksiin, joilla on merkitystä vihreän kehityksen ohjelman kannalta;

| D. | toteaa, että lähestymistapa, jossa yhteensopivuus eurooppalaisen ilmastolain kanssa tarkastetaan vaikutustenarvioinneissa ja muissa arvioinneissa, esitetään pääpiirteissään parempaa sääntelyä koskevassa tiedonannossa ja sen jälkeen laadituissa suuntaviivoissa ja välineistössä; katsoo, että komission olisi kuitenkin sovellettava näitä tarkastuksia järjestelmällisesti ja tehtävä ne uuden toimenpide-ehdotuksen tai voimassa olevan lainsäädännön toimivuustarkastuksen valmisteluprosessin alussa, jotta se voi todella ohjata toimintapoliittisia valintoja; toteaa, että eurooppalainen ilmastolaki velvoittaa komission antamaan osana 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua johdonmukaisuudenarviointia perustelut, jos toimenpide-ehdotusta tai lainsäädäntöehdotusta ei soviteta yhteen eurooppalaisen ilmastolain tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että lähestymistapa, jossa yhteensopivuus eurooppalaisen ilmastolain kanssa tarkastetaan vaikutustenarvioinneissa ja muissa arvioinneissa, esitetään pääpiirteissään parempaa sääntelyä koskevassa tiedonannossa ja sen jälkeen laadituissa suuntaviivoissa ja välineistössä; katsoo, että komission olisi kuitenkin sovellettava näitä tarkastuksia järjestelmällisesti ja tehtävä ne uuden toimenpide-ehdotuksen tai voimassa olevan lainsäädännön toimivuustarkastuksen valmisteluprosessin alussa, jotta se voi todella ohjata toimintapoliittisia valintoja; toteaa, että eurooppalainen ilmastolaki velvoittaa komission antamaan osana 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua johdonmukaisuudenarviointia perustelut, jos toimenpide-ehdotusta tai lainsäädäntöehdotusta ei soviteta yhteen eurooppalaisen ilmastolain tavoitteiden kanssa;

| E. | ottaa huomioon, että vuonna 2021 komissio hyväksyi tiedonannon ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” sekä sitä koskevat suuntaviivat ja välineistön; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuonna 2021 komissio hyväksyi tiedonannon ”Parempaa sääntelyä: yhteistyöllä parempaa lainsäädäntöä” sekä sitä koskevat suuntaviivat ja välineistön;

| F. | katsoo, että paremmalla lainsäädännöllä voidaan taata oikeusvarmuus ja että sen olisi oltava hyödyksi kaikille ja palveltava Euroopan yhteiskuntien, yritysten, työntekijöiden, kansalaisten, kuluttajien ja ympäristön yleistä etua; katsoo, että korkeatasoinen lainsäädäntö palvelee yleistä etua, sillä se vaikuttaa suoraan EU:n, sen alueiden ja yritysten kilpailukykyyn, ja se toimii myös välineenä vahvistaa demokratiaa ja suoraa kansalaisosallistumista sekä kansallisesti että alueellisesti; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että paremmalla lainsäädännöllä voidaan taata oikeusvarmuus ja että sen olisi oltava hyödyksi kaikille ja palveltava Euroopan yhteiskuntien, yritysten, työntekijöiden, kansalaisten, kuluttajien ja ympäristön yleistä etua; katsoo, että korkeatasoinen lainsäädäntö palvelee yleistä etua, sillä se vaikuttaa suoraan EU:n, sen alueiden ja yritysten kilpailukykyyn, ja se toimii myös välineenä vahvistaa demokratiaa ja suoraa kansalaisosallistumista sekä kansallisesti että alueellisesti;

| G. | katsoo, että sääntelyä on tarkistettava ja tarpeen mukaan yksinkertaistettava, silloin kuin se on asianmukaista, jotta voidaan poistaa lainsäädännön täytäntöönpanon esteet, myös rajojen yli, ja tehdä lainsäädännöstä siitä hyötyville tehokkaampaa, avoimempaa ja kattavampaa, olipa kyse kansalaisista tai yrityksistä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että sääntelyä on tarkistettava ja tarpeen mukaan yksinkertaistettava, silloin kuin se on asianmukaista, jotta voidaan poistaa lainsäädännön täytäntöönpanon esteet, myös rajojen yli, ja tehdä lainsäädännöstä siitä hyötyville tehokkaampaa, avoimempaa ja kattavampaa, olipa kyse kansalaisista tai yrityksistä;

| H. | katsoo, että paremman sääntelyn periaatteiden ja välineiden olisi pysyttävä toimintapoliittisesti neutraaleina, jotta voidaan taata objektiivinen ongelmanmäärittely ja todellisia vaihtoehtoisia toimintamalleja komission, neuvoston ja parlamentin harkittavaksi; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että paremman sääntelyn periaatteiden ja välineiden olisi pysyttävä toimintapoliittisesti neutraaleina, jotta voidaan taata objektiivinen ongelmanmäärittely ja todellisia vaihtoehtoisia toimintamalleja komission, neuvoston ja parlamentin harkittavaksi;

| I. | katsoo, että paremmalla lainsäädännöllä on pyrittävä edistämään EU:n tavoitteita ja erityisesti sen pitkän aikavälin tavoitteita, kuten parantamaan talouskasvua, lisäämään investointeja ja työpaikkojen luomista, varmistamaan kilpailukykyisempi ja demokraattisempi Eurooppa, sosiaalinen edistys ja unionin sitova tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä sekä vuodelle 2050 asetettu pitkän aikavälin ensisijainen tavoite turvata kansalaisille hyvä elämä planeetan kantokyvyn rajoissa; katsoo, että kestävyyden olisi oltava korkealaatuisen lainsäädännön ytimessä ottaen tasavertaisesti huomioon sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöä koskevat seikat; katsoo, että paremman sääntelyn periaatteita soveltamalla komission olisi määritettävä tehokkaimmat ratkaisut, joilla voidaan maksimoida hyödyt ja samanaikaisesti minimoida niihin liittyvät kustannukset; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että paremmalla lainsäädännöllä on pyrittävä edistämään EU:n tavoitteita ja erityisesti sen pitkän aikavälin tavoitteita, kuten parantamaan talouskasvua, lisäämään investointeja ja työpaikkojen luomista, varmistamaan kilpailukykyisempi ja demokraattisempi Eurooppa, sosiaalinen edistys ja unionin sitova tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä sekä vuodelle 2050 asetettu pitkän aikavälin ensisijainen tavoite turvata kansalaisille hyvä elämä planeetan kantokyvyn rajoissa; katsoo, että kestävyyden olisi oltava korkealaatuisen lainsäädännön ytimessä ottaen tasavertaisesti huomioon sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöä koskevat seikat; katsoo, että paremman sääntelyn periaatteita soveltamalla komission olisi määritettävä tehokkaimmat ratkaisut, joilla voidaan maksimoida hyödyt ja samanaikaisesti minimoida niihin liittyvät kustannukset;

| J. | ottaa huomioon, että komissio on sitoutunut tehostamaan toimia, joilla edistetään ja parannetaan lasten osallistavaa ja järjestelmällistä osallistumista päätöksentekoprosessiin EU:n tasolla erityisesti kuulemalla lapsia asiaankuuluvissa tulevissa aloitteissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio on sitoutunut tehostamaan toimia, joilla edistetään ja parannetaan lasten osallistavaa ja järjestelmällistä osallistumista päätöksentekoprosessiin EU:n tasolla erityisesti kuulemalla lapsia asiaankuuluvissa tulevissa aloitteissa;

| K. | toteaa, että hyvin toteutetut vaikutusten ennakko- ja jälkiarvioinnit, julkiset kuulemiset ja ”arviointi ensin” -periaate ovat keskeisiä työkaluja, jotta saadaan aikaan tietoon perustuvaa, parempaa, tehokasta, vastuullista ja avointa lainsäädäntöä, joka vastaa siitä hyötyvien ryhmien tarpeisiin; toteaa, että ne edistävät vaikutusten kvantifiointia, myös kustannus-hyötysuhteen osalta; katsoo, että näissä arvioinneissa olisi otettava huomioon yhtä yksityiskohtaisesti ja tarkasti taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat, sekä laadullinen että määrällinen näyttö ja politiikkatoimien vaikutus perusoikeuksiin; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2018 erityiskertomuksen, joka sisälsi suosituksia jälkitarkastusten laadun parantamiseksi; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että hyvin toteutetut vaikutusten ennakko- ja jälkiarvioinnit, julkiset kuulemiset ja ”arviointi ensin” -periaate ovat keskeisiä työkaluja, jotta saadaan aikaan tietoon perustuvaa, parempaa, tehokasta, vastuullista ja avointa lainsäädäntöä, joka vastaa siitä hyötyvien ryhmien tarpeisiin; toteaa, että ne edistävät vaikutusten kvantifiointia, myös kustannus-hyötysuhteen osalta; katsoo, että näissä arvioinneissa olisi otettava huomioon yhtä yksityiskohtaisesti ja tarkasti taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat, sekä laadullinen että määrällinen näyttö ja politiikkatoimien vaikutus perusoikeuksiin; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2018 erityiskertomuksen, joka sisälsi suosituksia jälkitarkastusten laadun parantamiseksi;

| L. | toteaa, että Kerro mielipiteesi -verkkoportaalilla pyritään lisäämään kansalaisten ja sidosryhmien osallistumista EU:n päätöksentekoon ja että se on osoittautunut hyödylliseksi välineeksi EU:n toimintapolitiikkojen valmistelussa; toteaa, että komissio otti 3. heinäkuuta 2020 käyttöön välineen uuden version parantaakseen entisestään kansalaisten kuulemista ja kansalaisviestintäänsä sekä lisätäkseen avoimuutta; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2019 erityiskertomuksen (11), joka sisälsi suosituksia portaalin parantamiseksi, etenkin sen tekemiseksi helppokäyttöisemmäksi, myös tavoittavuuden ja avoimuuden sekä käännösten käyttämisen ja saatavuuden suhteen; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Kerro mielipiteesi -verkkoportaalilla pyritään lisäämään kansalaisten ja sidosryhmien osallistumista EU:n päätöksentekoon ja että se on osoittautunut hyödylliseksi välineeksi EU:n toimintapolitiikkojen valmistelussa; toteaa, että komissio otti 3. heinäkuuta 2020 käyttöön välineen uuden version parantaakseen entisestään kansalaisten kuulemista ja kansalaisviestintäänsä sekä lisätäkseen avoimuutta; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2019 erityiskertomuksen (11), joka sisälsi suosituksia portaalin parantamiseksi, etenkin sen tekemiseksi helppokäyttöisemmäksi, myös tavoittavuuden ja avoimuuden sekä käännösten käyttämisen ja saatavuuden suhteen;

| M. | ottaa huomioon, että sääntelyntarkastelulautakunta arvioi vaikutustenarviointien sekä toimivuustarkastusten ja merkittävien arviointien laatua tukeakseen korkeatasoista päätöksentekoa; ottaa huomioon, että noin kolmasosa vuonna 2021 tehdyistä vaikutustenarvioinneista sai kielteisen ensimmäisen lausunnon; katsoo, että lautakunnalla voi olla merkittävä rooli EU:n lainsäädännön parantamisessa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että sääntelyntarkastelulautakunta arvioi vaikutustenarviointien sekä toimivuustarkastusten ja merkittävien arviointien laatua tukeakseen korkeatasoista päätöksentekoa; ottaa huomioon, että noin kolmasosa vuonna 2021 tehdyistä vaikutustenarvioinneista sai kielteisen ensimmäisen lausunnon; katsoo, että lautakunnalla voi olla merkittävä rooli EU:n lainsäädännön parantamisessa;

| N. | katsoo, että monikielisyyden kunnioittaminen on edellytys sille, että EU:n toimielimet toimivat moitteettomasti; toteaa, että SEU 1 artiklassa määrätään, että päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia; toteaa, että julkisesti saatavilla olevat Euroopan unionin verkkosivustot, joilla annetaan tietoa EU:n ohjelmiin liittyvistä rahoitusmahdollisuuksista ja tarjouskilpailuista, julkaistaan usein ensin englannin kielellä; toteaa, että näiden verkkosivustojen kääntäminen muille kielille voi kestää useita kuukausia; katsoo, että näiden verkkosivustojen saatavuus kaikilla EU:n virallisilla kielillä on tasapuolisen kilpailun kannalta tärkeää; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että monikielisyyden kunnioittaminen on edellytys sille, että EU:n toimielimet toimivat moitteettomasti; toteaa, että SEU 1 artiklassa määrätään, että päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia; toteaa, että julkisesti saatavilla olevat Euroopan unionin verkkosivustot, joilla annetaan tietoa EU:n ohjelmiin liittyvistä rahoitusmahdollisuuksista ja tarjouskilpailuista, julkaistaan usein ensin englannin kielellä; toteaa, että näiden verkkosivustojen kääntäminen muille kielille voi kestää useita kuukausia; katsoo, että näiden verkkosivustojen saatavuus kaikilla EU:n virallisilla kielillä on tasapuolisen kilpailun kannalta tärkeää;

| O. | ottaa huomioon, että sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman (REFIT) ja Fit for Future -foorumin tavoitteena on yksinkertaistaa EU:n lainsäädäntöä ja vähentää tarpeetonta hallinnollista taakkaa ja sääntelytaakkaa sekä kustannuksia, jotta voidaan parantaa lainsäädännön noudattamista ja täytäntöönpanoa ja saavuttaa perimmäiset toimintapoliittiset tavoitteet, painottamalla sääntelyn tasapainottamista sekä aiemman, nykyisen ja tulevan lainsäädännön toimivuustarkastuksia; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman (REFIT) ja Fit for Future -foorumin tavoitteena on yksinkertaistaa EU:n lainsäädäntöä ja vähentää tarpeetonta hallinnollista taakkaa ja sääntelytaakkaa sekä kustannuksia, jotta voidaan parantaa lainsäädännön noudattamista ja täytäntöönpanoa ja saavuttaa perimmäiset toimintapoliittiset tavoitteet, painottamalla sääntelyn tasapainottamista sekä aiemman, nykyisen ja tulevan lainsäädännön toimivuustarkastuksia;

| P. | ottaa huomioon, että komissio otti käyttöön ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteen, jonka tarkoituksena on kompensoida komission lainsäädäntöehdotuksista jollekin alalle aiheutuvia uusia rasitteita poistamalla samalta politiikanalalta nykyisiä rasitteita; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että komissio otti käyttöön ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteen, jonka tarkoituksena on kompensoida komission lainsäädäntöehdotuksista jollekin alalle aiheutuvia uusia rasitteita poistamalla samalta politiikanalalta nykyisiä rasitteita;

| Q. | katsoo, että ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatetta voidaan hyödyntää REFIT-ohjelmassa laajentaen tätä yksittäisten voimassa olevien säädösten aiheuttaman tarpeettoman taakan arvioinnista siten, että otetaan huomioon myös uusi lainsäädäntö ja tarkastellaan kokonaisia toimintapolitiikan aloja; katsoo, että samalla ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteen täytäntöönpanoa käytännössä on selvennettävä, koska lainsäädännön olisi aina palveltava kansalaisten, yritysten, työntekijöiden ja kuluttajien etuja; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatetta voidaan hyödyntää REFIT-ohjelmassa laajentaen tätä yksittäisten voimassa olevien säädösten aiheuttaman tarpeettoman taakan arvioinnista siten, että otetaan huomioon myös uusi lainsäädäntö ja tarkastellaan kokonaisia toimintapolitiikan aloja; katsoo, että samalla ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteen täytäntöönpanoa käytännössä on selvennettävä, koska lainsäädännön olisi aina palveltava kansalaisten, yritysten, työntekijöiden ja kuluttajien etuja;

| R. | katsoo, että yksinkertaistamispyrkimyksistä saatavien etujen saavuttaminen Euroopan tasolla voi myös riippua siitä, pitävätkö lainsäätäjät asiaankuuluvat säännökset voimassa, sekä valinnoista, joita jäsenvaltiot tekevät saattaessaan säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja lisäksi komission pontevammista toimista koordinoinnin sekä jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten kuulemisen suhteen; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että yksinkertaistamispyrkimyksistä saatavien etujen saavuttaminen Euroopan tasolla voi myös riippua siitä, pitävätkö lainsäätäjät asiaankuuluvat säännökset voimassa, sekä valinnoista, joita jäsenvaltiot tekevät saattaessaan säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja lisäksi komission pontevammista toimista koordinoinnin sekä jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten kuulemisen suhteen;

| S. | toteaa, että 24. lokakuuta 2017 antamassaan tiedonannossa ”Paremman sääntelyn agendan toteuttaminen: Parempia ratkaisuja ja parempia tuloksia” (COM(2017)0651) komissio suhtautui varauksella ”yksi sisään, toinen ulos” -lähestymistapaan ja taakankevennystavoitteiden ennalta vahvistamiseen ja katsoi, että niiden soveltaminen ”aiheuttaisi sääntelyn purkamispaineita ja heikentäisi sen poliittista vastuuta toteuttaa tarvittavat toimet oikea-aikaisesti”; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että 24. lokakuuta 2017 antamassaan tiedonannossa ”Paremman sääntelyn agendan toteuttaminen: Parempia ratkaisuja ja parempia tuloksia” (COM(2017)0651) komissio suhtautui varauksella ”yksi sisään, toinen ulos” -lähestymistapaan ja taakankevennystavoitteiden ennalta vahvistamiseen ja katsoi, että niiden soveltaminen ”aiheuttaisi sääntelyn purkamispaineita ja heikentäisi sen poliittista vastuuta toteuttaa tarvittavat toimet oikea-aikaisesti”;

| T. | toteaa, että EUR-Lexissa julkaistujen tietojen (12) mukaan vuonna 2021 komissio antoi 1 977 uutta tai muutettua säädöstä tai muuta kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädöstä; toteaa, että samalla ajanjaksolla 1 008 säädöstä tai muuta kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädöstä kumottiin tai niiden voimassaolo päättyi; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että EUR-Lexissa julkaistujen tietojen (12) mukaan vuonna 2021 komissio antoi 1 977 uutta tai muutettua säädöstä tai muuta kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädöstä; toteaa, että samalla ajanjaksolla 1 008 säädöstä tai muuta kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädöstä kumottiin tai niiden voimassaolo päättyi;

| U. | ottaa huomioon, että perussopimuksissa parlamentille annetaan suora aloiteoikeus vain hyvin harvoissa tapauksissa; toteaa pyytäneensä laajempaa aloiteoikeutta päätöslauselmassaan parlamentin aloiteoikeudesta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että perussopimuksissa parlamentille annetaan suora aloiteoikeus vain hyvin harvoissa tapauksissa; toteaa pyytäneensä laajempaa aloiteoikeutta päätöslauselmassaan parlamentin aloiteoikeudesta;

| V. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminta perustuu edustukselliseen demokratiaan; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminta perustuu edustukselliseen demokratiaan;

| 1. | pitää myönteisenä komission tavoitetta, jonka mukaan EU:n lainsäädännöstä olisi oltava mahdollisimman paljon hyötyä kansalaisille ja yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille), ja sen aikomusta tehdä paremman lainsäädännön lähestymistavasta dynaamisempi ja myöhempään kehitykseen mukautuva; pitää lisäksi myönteisenä komission sitoumusta hyödyntää paremmin strategista ennakointia ja kehottaa sisällyttämään sen vaikutustenarviointeihin ja muihin arviointeihin; korostaa, että paremman sääntelyn agendalla olisi tuettava unionin talouden vihreää siirtymää mahdollistamalla muun muassa se, että innovatiiviset ja mahdollistavat teknologiat tuodaan tehokkaammin markkinoille; pitää myönteisenä komission aikomusta parantaa ehdotusten vaikutusten analysointia ja niistä raportointia esimerkiksi kilpailukyvyn ja pk-yritysten sekä territoriaalisuuden, kestävyyden, tasavertaisuuden, toissijaisuuden ja suhteellisuuden kannalta, mikä voi myös auttaa tunnistamaan puutteita, tarpeita ja mahdollisuuksia sekä kartoittamaan olemassa olevia riskejä ja suuntauksia ja siten edistämään poliittisten painopisteiden määrittelyä ja pitkän aikavälin strategista suunnittelua erityisesti vähiten kehittyneissä maissa ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tunnustamaan paremman sääntelyn ja yksinkertaistamisen tarpeen ja ottamaan kokonaisvaltaisesti ja tasapainoisesti huomioon talouteen ja ympäristöön kohdistuvat sekä sukupuoli- ja sosiaaliset vaikutukset; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää lisäksi myönteisenä komission sitoumusta valtavirtaistaa kestävän kehityksen tavoitteet kaikissa lainsäädäntöehdotuksissaan YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti, kiinnittää enemmän huomiota sukupuolten tasa-arvoon ja kaikkien tasa-arvoon sekä varmistaa, että kaikilla politiikanaloilla noudatetaan ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta ja ennalta varautumisen periaatetta; kehottaa ottamaan vaikutustenarvioinneissa huomioon myös koko Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiseen kohdistuvan vaikutuksen; panee huolestuneena merkille, että viitattaessa ainoastaan ”asiaankuuluviin kestävän kehityksen tavoitteisiin” kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman yhdennetty ja kokonaisvaltainen luonne saattaa jäädä huomiotta; palauttaa mieliin, että EU on sitoutunut toimimaan globaalina edelläkävijänä toteuttamalla Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet yhdessä jäsenvaltioidensa ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja tiiviissä yhteistyössä kansainvälisten kumppaneidensa kanssa; pitää valitettavana, että komissio ei ole vielä laatinut yhdennettyä ja kokonaisvaltaista strategiaa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; muistuttaa, että EU:n on lisättävä näkyvyyttään kehitysmaissa tiedottamalla tehokkaasti yhteistyö- ja meno-ohjelmistaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kannattaa sitoutumista kaikkien EU:n toimintapolitiikkojen ympäristövaikutusten analysoinnin ja raportoinnin parantamiseen ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen pakollisen arvioinnin avulla ja kyseisen arvioinnin soveltamista kaikkien politiikka-alojen ehdotuksiin sääntöjen epäyhtenäisen soveltamisen välttämiseksi; kehottaa komissiota määrittelemään selvästi ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen, jotta voidaan varmistaa sen johdonmukainen soveltaminen; suhtautuu myönteisesti ehdotukseen kestävyyden ja digitaalisen siirtymän paremmasta huomioimisesta lainsäädännössä; korostaa, että ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen arvioimisessa on otettava huomioon yhteiskunnalle aiheutuvat laajemmat kustannukset ja hyödyt, esimerkiksi kansanterveyden alalla, ja ympäristövaikutukset; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suosittaa, että komissio harkitsee ”kestävyys ensin” -lähestymistavan soveltamista ja sen ottamista käyttöön kaikessa toimintapolitiikan kehittämisessä ja arvioinnissa asettaen etusijalle pitkän aikavälin kestävyysnäkökohdat; panee merkille, että strateginen ennakointi tukee REFIT-ohjelmaa, jossa yksilöidään mahdollisuuksia vähentää tarpeetonta sääntelytaakkaa ja varmistetaan, että voimassa oleva EU:n lainsäädäntö on edelleen tulevaisuuden tarpeiden mukaista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa tähän liittyen ottamaan strategisessa ennakointiprosessissa järjestelmällisesti huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) sekä biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) raportit; pitää tässä yhteydessä myönteisenä työtä, jota tehdään Fit for Future -foorumissa, joka kokoaa yhteen muun muassa julkishallintojen, kansalaisjärjestöjen sekä pienten ja suurten yritysten asiantuntemuksen säännöllisissä kokouksissa EU:n nykyisen lainsäädännön parantamiseksi; toteaa, että tällä foorumilla voitaisiin käsitellä myös laajempia aiheita, kuten vihreää siirtymää; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että ihmisoikeuksien ja demokratian suojeleminen, edistäminen ja niiden toteutumisen helpottaminen on yksi EU:n ulkoisen toiminnan keskeisistä painopisteistä, kuten SEU 21 artiklassa todetaan, ja että Euroopan unionin perusoikeuskirjaa sovelletaan myös sen ulkoiseen toimintaan; korostaa, että EU on toistuvasti vahvistanut sitoumuksensa olla jatkossakin vaikutusvaltainen toimija maailmassa ja säilyttää johtava asemansa demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuisena puolestapuhujana; pitää siksi valitettavana, että ehdotus jää vaatimattomaksi yritykseksi muuntaa EU:n paremman sääntelyn välineistön perusoikeuksia koskeva väline suuntaviivoiksi, jotka koskevat EU:n maailmanlaajuista sitoutumista ja perussopimuksiin perustuvaa ihmisoikeusvelvoitetta; korostaa siksi kaikkien EU:n ulkoisten toimien, myös kauppapolitiikan ja kehitysyhteistyön, ihmisoikeusvaikutusten merkitystä erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa tämän vuoksi, että suuntaviivoja olisi tarkistettava ja ne olisi pantava tehokkaasti täytäntöön, jotta voidaan varmistaa, että ihmisoikeudet otetaan aina asianmukaisesti huomioon ja että EU velvoitetaan olemaan toteuttamatta toimia, jotka estäisivät tai vaikeuttaisivat ihmisoikeuksien toteutumista; korostaa, että sukupuolivaikutukset olisi valtavirtaistettava kaikessa raportoinnissa ja että ihmisoikeustilanteen yleisen arvioinnin lisäksi ihmisoikeusvaikutuksia koskeviin arviointeihin on sisällytettävä sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja ja niissä on arvioitava erityisiä naisiin kohdistuvia ihmisoikeusvaikutuksia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että ympäristölainsäädäntö ja terveyteen liittyvä lainsäädäntö vaikuttavat suoraan unionin kansalaisten elämään; kehottaa sen vuoksi komissiota laatimaan kaikkiin lainsäädäntöehdotuksiin perusteluosan helposti ymmärrettävällä kielellä, jota ymmärtävät muutkin kuin asiantuntijat, ja toteuttamaan kaikki asiaankuuluvat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki unionin kansalaiset ymmärtävät lainsäädäntöehdotuksen sisällön, myös mahdolliset vaikutukset heidän elämäänsä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää myönteisenä, että 9. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (COM(2021)0118) mukaisesti paremman sääntelyn tavoitteena on edistää ”digitalisaatio oletusarvona” -periaatetta tulevassa EU:n lainsäädännössä tärkeänä välineenä, jolla tuetaan digitaalista siirtymää; korostaa, että tekoälyn kaltaiset teknologiat voivat parantaa lainsäädäntöprosessia ja tiedonsaantia sekä tehdä lainsäädännöstä ymmärrettävämpää kansalaisille ja yrityksille; kehottaa komissiota soveltamaan sääntelyn testiympäristöjä (13) digitaalista siirtymää koskevaan lainsäädäntöön tapauskohtaisesti ottaen huomioon EU:n tason lisäarvon ja suhteellisuuden erityisesti pk- ja startup-yritysten tukemiseksi; kehottaa kuitenkin rajoittamaan tiukasti testiympäristöjen ajallista kestoa ja soveltamisalaa ja valvomaan niitä asianmukaisesti henkilötietojen suojaa ja perusoikeuksia koskevan EU:n säännöstön mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää digitalisaatioprosessien uusien muotojen kehittämistä keskeisenä haasteena kaikkien kolmen toimielimen päätöksenteossa ja mahdollisuutena lujittaa EU:n lainsäädäntöprosessin laatua digitaalisella aikakaudella; katsoo, että kolmen toimielimen tällaista kehitystä koskevat sitoumukset olisi määriteltävä selkeästi ja sisällytettävä tarkistettuun toimielinten väliseen sopimukseen paremmasta lainsäädännöstä; kehottaa lainsäätäjiä hyödyntämään digitalisaatiota tarpeettoman hallinnollisen taakan välttämiseksi ja lainsäädäntötyön helpottamiseksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä komission aikomusta ottaa käyttöön yrityksille tarkoitettu digitaalinen raportointiväline, jossa yhteen välineeseen kootaan muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevan direktiivin tarkistamisesta johtuvat raportointivaatimukset, luokitusjärjestelmä ja 55-valmiuspaketin raportointivaatimukset ja joka on suunniteltu erityisvaatimukset ja valmiit keskeiset tulosindikaattorit ja standardit huomioon ottaen ja on yritysten ja muiden organisaatioiden saatavilla modulaarisesti ja digitaalisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa sen merkitystä, että oikeuden lähteet ovat helposti kansalaisten saatavilla ja että on luotava yksi avoin verkkosivusto, jolla voidaan seurata koko lainsäädäntöprosessia ja kaikkien EU:n toimielinten täydentäviä asiakirjoja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että kaupankäynnissä käytetään yhä edelleen suurta määrää paperiasiakirjoja; katsoo, että digitalisaatio ja sähköisten kauppa-asiakirjojen käyttö vähentävät kustannuksia ja yksinkertaistavat toimintaa; kehottaa komissiota hyödyntämään digitaalista aikakautta ja digitaalisia välineitä tietynlaisten rasitteiden tai velvoitteiden vähentämiseksi; painottaa, että on tutkittava sähköisten kauppa-asiakirjojen käyttöä, joka parantaa tehokkuutta ja turvallisuutta ja vähentää hallinnollista taakkaa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että EU:ssa on 22,6 miljoonaa (14) pk-yritystä ja että sen vuoksi komission olisi suoritettava pk-yritystesti järjestelmällisemmin ja myös säädettävä pakollisesta pk-yritystestistä, joka olisi tehtävä kaikille asiaankuuluville lainsäädäntöehdotuksille; painottaa, että tällaisen testin olisi selkeästi osoitettava, miten yksinkertaistaminen saavutettaisiin kustannusten ja hyötyjen osalta, ja mahdollisuuksien mukaan siinä olisi annettava lisäsuosituksia pk-yrityksille aiheutuvan tarpeettoman hallinnollisen tai sääntelytaakan välttämiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaan Small Business Act -aloitteeseen kirjatun ”pienet ensin” -periaatteen soveltaminen on olennainen osatekijä suhteellisuusarvioinnissa, joka tehdään aina ennen lainsäädäntöehdotuksen antamista, ja että sen avulla olisi pyrittävä varmistamaan, että pk-yritykset saavat äänensä kuuluville ja että niiden edut otetaan huomioon mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan edistää Euroopan talouden selkärangan muodostavien pk-yritysten kehitystä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota perustamaan pk-yritysedustajan tehtävän auttamaan tarpeettoman hallinnollisen ja sääntelytaakan vähentämisessä jäsenvaltioissa ja toteaa, että edustaja olisi nimitettävä puheenjohtajan kabinettiin ja hänellä olisi oltava horisontaalista toimivaltaa, |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että yhteinen kauppapolitiikka kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan ja että SEUT 207 artiklan määräyksiä olisi tiukasti puolustettava ja suojeltava; painottaa, että on vältettävä monenlaisia elementtejä sisältävien kauppa- ja investointisopimusten pitkällisiä ratifiointimenettelyjä, jotta voidaan varmistaa, että ne tulevat voimaan oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on vahvasti sitä mieltä, että kaikkien eurooppalaisten on voitava seurata EU:n lainsäädäntöprosessia; panee tyytyväisenä merkille komission aloitteen Kerro mielipiteesi -portaalin saavutettavuuden parantamisesta vammaisille henkilöille sekä julkisten kuulemismenettelyiden yhdistämisestä yhdeksi kannanottopyynnöksi; vaatii, että kaikki asiaan liittyvät asiakirjat, kyselylomakkeet ja kannanotot ovat mahdollisimman nopeasti saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä; kehottaa lisäämään päätöksentekoprosessin avoimuutta ja erityisesti avoimuutta siitä, miten vastaukset otetaan huomioon, myös varmistamalla, että vastaukset painotetaan asianmukaisesti niiden edustavuuden mukaan ottaen huomioon sen, edustavatko ne yksilöllisiä vai yhteisiä etuja; toteaa, että kuulemisen suunnittelulla ja valinnalla on merkittävä vaikutus siihen, minkälaista palautetta saadaan, sekä itse lopputulokseen; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki sen esittämät kannanottopyynnöt ovat neutraaleja ja puolueettomia, myös käyttämällä kyselylomakkeita, jotka on suunniteltu näyttöön perustuvalla tavalla ja joissa käytetään soveltuvin osin avoimia kysymyksiä; muistuttaa myös, että parlamentille esitetyt vetoomukset ovat kansalaisten osallistumisen ja palautteen keskeinen muoto ja että komission olisi arvioitava ja käsiteltävä niitä säännöllisesti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa lisäämään kuulemisprosessin avoimuutta ja julkaisemaan kuulemisista yhteenvetoraportteja, jotka ovat saatavilla kaikilla EU:n kielillä ja myös vammaisten henkilöiden saavutettavissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | katsoo, että komission olisi hyödynnettävä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen esittämiin vetoomuksiin sisältyviä tietoja, kun se pyrkii varmistamaan, että EU:n toimintapolitiikat perustuvat selkeään käsitykseen nopean rakennemuutoksen kohteena olevista politiikanaloista, kuten ympäristöstä ja digitalisaatiosta; katsoo, että kansalaisten osallistuminen on olennaisen tärkeää perusoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen sekä mihin tahansa perustuvan kaikenlaisen syrjinnän torjumisen kaltaisilla politiikanaloilla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että kehitysmaihin vaikuttavan lainsäädännön laatu määräytyy muun muassa sen legitiimiyden ja vaikuttavuuden perusteella ja että nämä puolestaan ovat riippuvaisia kuulemisprosessin luonteesta sekä siitä, miten hyvin lainsäädäntö vastaa kyseisten maiden tarpeita ja saavutetaanko sen täytäntöönpanolla halutut tulokset aiheuttamatta haittaa; suhtautuu myönteisesti siihen, että komission painopisteenä on ymmärryksen parantaminen EU:n lainsäädäntöön liittyvistä tarpeista ja vaikutuksista EU:n ulkopuolella lisäämällä yhteistyötä ulkopuolisten kumppaneiden kanssa; kehottaa komissiota tekemään tästä sitoumuksesta vaikuttavan varmistamalla osallistavat, mielekkäät ja tehokkaat kuulemisprosessit, joihin osallistuu asianomaisia sidosryhmiä, kuten kehitysmaiden työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia sekä asiaan liittyvien eri alojen asiantuntijoita ja yrityksiä; ehdottaa, että näiden kuulemisten tuloksia ja kerättyä näyttöä olisi todella hyödynnettävä laadittaessa lainsäädäntöä ja että erityisesti olisi otettava huomioon asianomaisten sidosryhmien tilanne ja erityistarpeet kumppanimaissa, joissa kuuleminen on määrä toteuttaa; pitää myönteisenä aloitetta tehdä kuulemisprosesseista paremmin kohdennettuja, selkeämpiä ja käyttäjäystävällisempiä; kehottaa komissiota varmistamaan, että suunniteltu julkisen kuulemismenettelyn yksinkertaistaminen ei heikennä sen tehokkuutta; korostaa roolia, joka EU:n edustustoilla voi olla erityisesti kehitysmaissa, sekä tarvetta asettaa käyttöön näiden kuulemisten toteuttamiseen tarvittavat välineet ja resurssit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa EU:n toimielimiä noudattamaan monikielisyyden suhteen perusoikeuskirjassa ja ETY:n neuvoston asetuksessa N:o 1/1958 sekä sisäisissä suuntaviivoissa ja päätöksissä, kuten hyvän hallintotavan säännöstössä, vahvistettuja periaatteita, oikeuksia ja velvoitteita; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa EU:n toimielimiä antamaan käyttöön tarvittavat henkilöresurssit sen varmistamiseksi, että monikielisyyttä kunnioitetaan lainsäädäntöprosessin eri vaiheissa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että EU:n virallisilla kielillä laadittujen kielitoisintojen yhdenmukaisuus on olennainen edellytys sille, että tuomioistuimet ja EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaiset tulkitsevat voimassa olevaa sääntelyä luotettavasti, ja että näin ollen ne edistävät merkittävästi EU:n oikeuden yhtenäistä soveltamista ja sen täytäntöönpanon valvontaa; kehottaa toimielimiä täyttämään nämä vaatimukset olennaisilta osiltaan tulevassa lainsäädäntötyössä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vaatii, että kaikki rahoitusta ja tarjouskilpailuja koskevat Euroopan unionin verkkosivustot käännetään samanaikaisesti kaikille EU:n virallisille kielille, koska tietojen saatavuus alkuun vain englannin kielellä asettaa epäedulliseen asemaan ne jäsenvaltiot, joissa englanti ei ole virallinen kieli; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tähdentää, että Next Generation EU -elpymispaketin täytäntöönpano, EU:n yhteiskuntien paremman selviytymiskyvyn varmistaminen ja EU:n toimielinten tarve tavoittaa unionin kansalaiset tietoisuuden lisäämiseksi näiden poliittisten toimien ja niiden täytäntöönpanon perustavasta luonteesta ovat vahvasti yhteydessä toisiinsa; katsoo, että tietoisuuden lisäämisen perimmäisenä tavoitteena olisi edistää joustavampaa ja tehokkaampaa päätöksentekoa toimielinten välillä, jotta pandemiasta saatuihin kokemuksiin voidaan vastata määrätietoisesti ja päättäväisesti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa vahvistamaan poliittista vuoropuhelua EU:n toimielinten, kansallisten parlamenttien, paikallis- ja alueviranomaisten, Euroopan alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean välillä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee merkille tämänhetkisen suuntauksen, jossa kansalliset parlamentit pyrkivät pöytäkirjojen N:o 1 ja N:o 2 soveltamisalan mukaisesti suurempaan sitoutumiseen EU:n politiikoista käytävän poliittisen vuoropuhelun kautta saadakseen siitä kansalaisille enemmän lisäarvoa; panee myös merkille, että Euroopan alueiden komitealta on pyydetty tässä mielessä samanlaista ennakoivaa osallistumista oma-aloitteisten lausuntojen kautta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa, että merkittävä osa EU:n lainsäädännöstä pannaan täytäntöön alueellisella tasolla, jolla on arvokasta ensi käden kokemusta EU:n lainsäädännön soveltamisesta tiiviissä yhteistyössä paikallistalouden, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisten kanssa ja joka voi auttaa vahvistamaan EU:n toimien tehokkuutta ja näkyvyyttä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa paikallis- ja alueviranomaisten erityisluonteesta ja siitä, että tarvitaan räätälöityjä kuulemisia; suosittaa, että komissio kuulee Euroopan alueiden komiteaa ennakoivasti, kun se järjestää avoimia kuulemisia ja laatii etenemissuunnitelmia ehdotuksista, jotka vaikuttavat merkittävästi aluetason hallintoihin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että toissijaisuusperiaatteen aktiivinen toteuttaminen on olennainen osa paremman sääntelyn agendaa; pitää tässä yhteydessä myönteisenä sitä, että komissio hyödyntää lainsäädäntöehdotuksissaan entistä enemmän toissijaisuusperiaatteen arviointitaulukkoa, kuten se ehdotti 23. lokakuuta 2018 antamassaan tiedonannossa ”Toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen aseman vahvistaminen EU:n päätöksenteossa” (COM(2018)0703); |
| --- | --- |

32.

| 33. | odottaa, että Euroopan tulevaisuuskonferenssi myös tasoittaa tietä toissijaisuusperiaatteeseen liittyville lisäuudistuksille, erityisesti soveltamalla toissijaisuusperiaatetta myös EU:n hallintoprosesseihin; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että sääntelyn parantaminen on kaikkien EU:n toimielinten yhteinen tavoite ja tehtävä; vahvistaa, että toisena lainsäädäntövallan käyttäjänä parlamentti järkeistää sisäisiä yksikköjään voidakseen osallistua paremmin sellaisen EU:n lainsäädännön kehitysmaihin kohdistuvien vaikutusten arviointiin ja seurantaan, jolla on ulkoisia ulottuvuuksia, mukaan lukien lainsäädäntömenettelyjä ja EU:n meno-ohjelmia koskevat parlamentin hyväksymät tekstit; vahvistaa myös aikovansa tehostaa vastaavasti valiokuntien välistä yhteistyötä ja koordinointia, lisätä kehityspolitiikan asiantuntemusta kaikissa asiaankuuluvissa valiokunnissa ja selventää kehitysvaliokunnan tehtävää kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden periaatteen takaajana, kuten Euroopan parlamentin työjärjestyksessä (liite VI) todetaan, jotta voidaan parantaa EU:n lainsäädännön laatua ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että kansalaisten vetoomusten jatkuva ja huolellinen tarkastelu tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia lisätä paremman sääntelyn osallistavuutta ja tehokkuutta ja parantaa päätöstentekijöiden käsitystä paikallisista ja alueellisista realiteeteista sekä kansalaisten huolenaiheista ja tärkeimpinä pitämistä asioista; katsoo, että EU:n lainsäädännöllä olisi varmistettava kansalaisten ja yritysten yhdenvertainen kohtelu ja kansalaisten oikeuksien toteutumisen tehokas valvonta koko unionissa ja että olisi taattava nykyisten unionin sääntöjen noudattamisen vahva ja yhdenvertainen valvonta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että ennen toimielinten välisiä neuvotteluja on tärkeää pitää yllä tiiviitä yhteyksiä lainsäätäjien välillä, myös kutsumalla säännöllisesti muiden toimielinten edustajia epävirallisiin näkemysten vaihtoihin paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 34 kohdassa esitetyn sitoumuksen mukaisesti; pitää valitettavana, että tämä sitoumus ei ole johtanut uusiin yhteistyörakenteisiin eikä järjestelmällisiin käytäntöihin näiden vaihtojen helpottamiseksi; ehdottaa, että lainsäätäjät sopivat tätä asiaa koskevista menettelyohjeista; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on vahvasti sitä mieltä, että EU:n toimielinten välistä ja niiden sisäistä kuulemista, koordinointia ja yhteistyötä on painotettava enemmän; kehottaa komissiota järkeistämään sisäisiä menettelyjään siten, että kansainvälisten kumppanuuksien pääosasto otetaan järjestelmällisesti mukaan kaikkiin vaikutustenarviointeihin, etenkin sellaisen sisäisen lainsäädännön osalta, jolla voi olla vaikutuksia EU:n ulkopuolella, ja ottamaan asianmukaisesti huomioon tämän pääosaston esittämät huomiot, ehdotukset ja suositukset kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden puitteissa; kehottaa komissiota vahvistamaan kansainvälisten kumppanuuksien pääosaston osallisuutta ja mielekästä osallistumista yksiköiden välisiin kuulemisiin, toimielinten välisiä suhteita käsittelevään ryhmään (GRI) ja ulkoisen toiminnan koordinointiryhmään (EXCO) ja ottamaan asianmukaisesti huomioon tämän johtavan pääosaston kehitysyhteistyötä ja kehitysmaita koskevat havainnot; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa valtavirtaistamaan lasten oikeudet EU:n lainsäädännössä säätämällä lainsäädäntöehdotusten lasten oikeuksiin liittyvien vaikutusten arvioinneista; kehottaa tähän liittyen ottamaan käyttöön vaikutustenarvioinnin välineistössä lasten oikeuksia koskevan testin, johon voisi kuulua sidosryhmien kuuleminen, mukaan lukien lasten osallistumista koskeva mekanismi, vaikutusten kohteena olevien alueiden määrittäminen, lapsiin kohdistuvien vaikutusten mittaaminen ja vaihtoehtoisten mekanismien arviointi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kannustaa komissiota lapsen oikeuksia koskevaan EU:n strategiaan sisältyvän sitoumuksensa mukaisesti käynnistämään enemmän lapsille ja nuorille suunnattuja julkisia kuulemisia ja käyttämään aktiivisesti lasten osallistumisen EU-foorumia, jotta nuoret saavat äänensä kuuluviin EU:n päätöksentekoprosessissa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa toimielimiä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt, kuten vammaiset henkilöt, voivat osallistua EU:n päätöksentekoprosessiin; korostaa tarvetta parantaa kaikkien kansalaisten tiedonsaantimahdollisuuksia; kehottaa käynnistämään lisää erityisryhmille, kuten lapset, nuoret ja ikääntyneet, kohdistettuja julkisia kuulemisia; kehottaa kaikkia EU:n päätöksentekijöitä ottamaan huomioon sidosryhmien panoksen ja varmistamaan tehokkaat jatkotoimet vastaavissa päätöksentekoprosesseissa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa kehittämään vaikutusindikaattoreita erityisiä kysymyksiä, kuten haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvia vaikutuksia, varten; kannattaa tässä suhteessa Unicefin ehdotusta lapsi-indikaattorista, jonka avulla arvioidaan politiikkatoimien vaikutusta lapsiin, ja kehottaa kehittämään vastaavia mekanismeja muille politiikanaloille; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota tekemään vaikutustenarvioinnin poikkeuksetta kaikista lainsäädäntöehdotuksista; pitää erittäin valitettavana, että näin ei tehty aiemmin useiden poliittisesti arkaluontoisten ehdotusten osalta; muistuttaa, että parlamentti on tehnyt useasti omat vaikutustenarviointinsa korvatakseen komission arvioinnit ja tukeakseen päätöksentekoa; kehottaa varaamaan vaikutustenarviointeihin riittävästi aikaa ja resursseja niiden laadun varmistamiseksi; muistuttaa kuitenkin, että vaikka vaikutustenarvioinnit tarjoavat tärkeää tietoa päätöksenteon tueksi, ne eivät saisi koskaan korvata lainsäädäntöprosessia tai viivyttää sitä tarpeettomasti; korostaa, että EU:n lainsäädäntöprosessissa olisi keskityttävä ennen kaikkea laatuun, avoimuuteen ja tuoreimman tietämyksen ja tiedon käyttöön vaikutustenarvioinneissa eikä siihen, kuinka nopeasti aloitteet saatetaan päätökseen; kehottaa julkaisemaan vaikutustenarvioinnit heti niiden valmistuttua eikä vasta toimintapolitiikkaa koskevan ehdotuksen esittämisen yhteydessä, jotta varmistetaan suurempi avoimuus siitä, miten EU:n päätökset tehdään; toteaa, että paremman sääntelyn ja erityisesti vaikutusten ennakkoarviointien tehokas täytäntöönpano edellyttävät asianmukaisia resursseja; kehottaa komissiota osoittamaan tähän tarkoitukseen riittävät varat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa ja pitää valitettavana sitä, että useista keskeisistä lainsäädäntöehdotuksista ei ole tehty vaikutustenarviointeja ja toteaa, että tämän voidaan katsoa johtuvan vain osittain covid-19-pandemiasta; panee merkille komission aikomuksen julkaista ehdotusten ohessa tai kolmen kuukauden kuluessa niiden julkaisemisesta komission yksiköiden analyyttinen valmisteluasiakirja, jos vaikutustenarviointia ei ole tehty; korostaa, että vaikka tämä on tervetullut askel kohti suurempaa avoimuutta, se ei saisi johtaa siihen, että komissio kiertää vaikutustenarviointia koskevia velvoitteitaan, ja että komission olisi julkaistava yksiköidensä valmisteluasiakirjat samanaikaisesti lainsäädäntöehdotuksen kanssa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää myönteisenä komission aikomusta vahvistaa alueellisten vaikutusten arviointia ja maaseutuvaikutusten arviointia (15), jotta voidaan ottaa paremmin huomioon EU:n eri alueiden, kuten kaupunki- ja maaseutualueiden, raja-alueiden ja syrjäisimpien alueiden, tarpeet ja erityispiirteet; muistuttaa alueellisten vaikutusten arviointien merkityksestä Euroopan alueiden komitealle, mukaan lukien maaseutualueisiin ja kaupunkialueisiin kohdistuvien vaikutusten arvioinnit sekä rajatylittävien vaikutusten arvioinnit; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa tarvetta kehittää lisävälineitä uusien politiikkojen, aloitteiden ja lainsäädännön ympäristövaikutusten arvioimiseksi silloin, kun nykyiset välineet ovat riittämättömiä, jotta voidaan varmistaa, että von der Leyenin komission vihreät tavoitteet ja komission keskittyminen YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin otetaan paremmin huomioon komission vaikutustenarvioinneissa ja lainsäädäntöehdotuksissa; kehottaa tässä yhteydessä ottamaan huomioon kustannukset, joita voi aiheutua toimien toteuttamatta jättämisestä, erityisesti terveyden, ilmaston, ympäristön ja sosiaalisen ulottuvuuden aloilla, sekä viivästyksistä aiheutuvat kumulatiiviset vaikutukset; katsoo, että vaikutustenarvioinneissa on otettava yhtäläisesti huomioon komission ehdotusten taloudellisten, sosiaalisten sekä terveyteen ja ympäristöön kohdistuvien seurausten arviointi ja että on arvioitava vaikutuksia kansalaisten perusoikeuksiin sekä naisten ja miesten tasa-arvoon; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää valitettavana, että unionin politiikan ja lainsäädännön, etenkin muun kuin kehitystä koskevan sisäisen lainsäädännön, kehitysmaihin kohdistuvien vaikutusten arvioinnit ovat edelleen harvalukuisia eikä niissä arvioida ja käsitellä asianmukaisesti mahdollisia vaikutuksia kehitysmaihin; uskoo vahvasti, että vaikutusten ennakkoarvioinnit ovat arvokas väline, jolla voidaan määrittää politiikka- ja/tai lainsäädäntöehdotuksen mahdolliset riskit kehitysmaille ja etenkin vähiten kehittyneille maille ja puuttua niihin; kehottaa komissiota kiinnittämään enemmän huomiota EU:n lainsäädännön vaikutukseen kehitysmaihin ja noudattamaan ja edistämään kehitysyhteistyön tavoitteita näissä aloitteissa tapauksen mukaan erityisesti sellaisilla aloilla kuin muuttoliike, ympäristö, maatalous ja kansainvälisen rikollisuuden, kuten järjestäytyneen rikollisuuden, huumausaine- ja ihmiskaupan sekä rahanpesun, torjunta; kehottaa komissiota muuntamaan vaikutustenarviointien päätelmät säännöksiksi muissa kuin kehitystä koskevissa säädöksissä, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon EU:n sitoutuminen SEUT 208 artiklaan; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on huolissaan eurooppalaisen ilmastolain säännösten täytäntöönpanosta tapauksissa, joissa vaikutustenarviointia ei tehdä, erityisesti poliittisesti arkaluonteisten ehdotusten, myös sekundaarilainsäädännön, osalta; muistuttaa, että toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti komission olisi toteutettava vaikutustenarvioinnit lainsäädäntöaloitteistaan ja muista aloitteistaan, delegoiduista säädöksistä ja täytäntöönpanotoimenpiteistä, joilla ennakoidaan olevan huomattavia taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristövaikutuksia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | panee merkille, että väline 35 sisältää elementtejä, joilla voidaan ohjata vaikutusanalyysien toteuttamista kehitysmaissa, ja edellyttää, että tätä välinettä käytetään kattavasti; katsoo, että nykyisten alojen, joilla vaikutustenarvioinnit olisi asetettava etusijalle, on kuvastettava unionin nykyisiä ja tulevia haasteita ja heijastettava parlamentin kantoja ja että niiden olisi vastattava selkeästi asiaankuuluvia EU:n lainsäädännön aloja, jotta voidaan helpottaa niiden säädösten tunnistamista, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; ehdottaa, että välineistöä olisi edelleen vahvistettava, jotta voidaan helpottaa mahdollisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten tunnistamista ja analysointia kehitysmaissa; ehdottaa, että välineistössä otetaan käyttöön tiettyjen välineiden osalta uusi otsake ”Vaikutukset kehitysmaihin”, joka kattaa ainakin välineet 23, 25 ja 26; ehdottaa, että tähän otsakkeeseen sisällytetään tiettyjä ohjaavia kysymyksiä sen selvittämiseksi, edistääkö lainsäädäntö kehityspolitiikan tavoitteita ja Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanoa sekä EU:ssa että kehitysmaissa; muistuttaa, että ihmisoikeusvaikutukset, myös vaikutukset lapsiin, alkuperäiskansoihin, hlbtiq-henkilöihin ja muihin haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kehitysmaissa ovat tärkeitä unionin kehitysyhteistyön kannalta; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ottamaan käyttöön erillisiä vaikutustenarviointien luokkia, jotka koskevat ihmisoikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia sekä oikeusvaltioperiaatetta ja hyvää hallintotapaa kehitysmaissa; palauttaa mieliin, että on tärkeää myös arvioida jatkuvasti menettelyjen ja välineiden vaikuttavuutta, jotta voidaan ottaa opiksi aiemmista toimista ja parantaa toimintaa vastaisuudessa, ja kehottaa näin ollen komissiota raportoimaan säännöllisesti parlamentille välineen 35 täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että on tärkeää kytkeä ihmisoikeusvaikutuksia koskevat arvioinnit EU:n uuteen ihmisoikeuksia koskevaan huolellisuusvelvoitteeseen liittyvään toimintakehykseen varmistamalla, että yritysten ihmisoikeus- ja ympäristöriskeistä ala-, liiketoiminta- ja arvoketjukohtaisesti tuotettuja tietoja hyödynnetään EU:n tason ja kansallisissa täytäntöönpano- ja valvontaelimissä, sillä näin saadaan mitattavissa olevia vertailuarvoja ja aineellista sisältöä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | muistuttaa, että parlamentti on perustanut vaikutustenarvioinnin ja Euroopan tason lisäarvon osaston voidakseen suorittaa vaikutusten ennakko- ja jälkiarviointeja näyttöön perustuvan päätöksenteon tueksi, ja pyytää varaamaan riittävästi rahoitusta ja henkilöresursseja tälle osastolle ja muille parlamentin yksiköille, joiden tehtävänä on tukea jäsenten valmiuksia parantaa toimintaansa lainsäätäjinä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | muistuttaa, että parlamentin arvioinneissa olisi otettava huomioon säännösten tehokkuus siihen nähden, miten hyvin niillä saavutetaan asetetut tavoitteet, varmistetaan rahalle saatava vastine ja pidetään kustannukset oikeassa suhteessa hyötyihin, miten soveliaita ja asianmukaisia ne ovat kehittymässä oleviin tarpeisiin nähden, kuinka paljon ne tuottavat lisäarvoa ja miten johdonmukaisia ne ovat sisäisesti ja ulkoisesti muiden politiikan alojen kanssa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tukee komission sitoutumista toimintapolitiikan arviointeihin ja rohkaisee komissiota hyödyntämään enemmän vaikutusten jälkiarviointeja lainsäädännön vaikuttavuuden ja hyötyjen arvioimiseksi, mikä puolestaan voi auttaa politiikan tulevassa kehittämisessä ja parantaa sääntelyyn liittyviä lähestymistapoja; korostaa ”arviointi ensin” -periaatteen tärkeyttä sen varmistamiseksi, että aiemmin saadulla kokemuksella on vaikutusta tuleviin politiikkatoimiin; ilmaisee vakavan huolensa kasvavasta suuntauksesta, jossa arviointeja ja vaikutustenarviointeja suoritetaan samanaikaisesti, vaikka arviointien tuloksia pitäisi hyödyntää kaikessa lainsäädännön tarkistamisessa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää myönteisenä, että arviointien ja niihin liittyvien tutkimusten laadunvalvonta on standardoitu yksiköiden välisten ryhmien ja laaduntarkastuksen tarkistuslistojen avulla; panee kuitenkin merkille, että muiden jälkitarkastusten kuin arviointien osalta ei ole käytössä samaa laadunvalvontaa; kannustaa komissiota määrittelemään muille jälkitarkastuksille kuin arvioinneille laadun vähimmäisstandardit, jotta varmistetaan niiden laadukkuus kaikissa komission yksiköissä; katsoo, että tällaisissa laadun vähimmäisstandardeissa olisi edellytettävä, että jälkitarkastuksiin sisältyy yksityiskohtainen kuvaus käytetystä menetelmästä, mukaan lukien tiedonkeruu- ja analysointivälineet, menetelmän valintaa koskevat perustelut ja sen rajoitukset; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että lainsäädännön valvonta- ja uudelleentarkastelulausekkeilla varmistetaan, että tarvittavat tiedot kerätään ja arvioidaan; kehottaa komissiota kehittämään yhteistyössä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa nykyisen toimielinten välisen sopimuksen puitteissa uudelleentarkastelu- ja valvontalausekkeita koskevan toimielinten välineistön, joka sisältää muun muassa luokitusjärjestelmän mahdollisille tuloksille ja/tai jälkitarkastuksille, joita on mahdollista pyytää, sekä ohjeet valvontalausekkeiden laatimisesta, sekä EU:n toimielimille tai elimille että jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että jälkiarvioinnit ovat myös tärkeä väline arvioitaessa lainsäädännön vaikutusta kansalaisiin ja yrityksiin ja että tässä yhteydessä erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yrityksiin kohdistuviin vaikutuksiin, ja kehottaa komissiota antamaan Fit for Future -foorumille ja jäsenvaltioille mahdollisuuden antaa palautetta komission kustannus- ja hyötyarvioista täytäntöönpanon jälkeen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että paremman lainsäädännön tavoitteita on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen ja arvioitava parempaa lainsäädäntöä koskevan agendan kriteereillä, mukaan lukien seuranta ja raportointi; korostaa, että tavoitteiden on oltava tasapainoisia ja oikeasuhteisia ja niiden vaikuttavuutta on arvioitava; muistuttaa vertailukelpoisten EU:n laajuisten tietojen merkityksestä tässä arvioinnissa ja kehottaa komissiota tutkimaan, onko paremman sääntelyn välineiden käytöllä saavutettu tavoitteita, kuten parempia toimintapoliittisia tuloksia; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut uudelleen arviointiprosessin avoimuuteen, ja kehottaa julkaisemaan monivuotiset arviointisuunnitelmat sekä asiaankuuluvat käytetyt taustatiedot; korostaa entisestään tarvetta parantaa vaikutustenarviointeja ja arviointeja tukevan julkisen, täydellisen ja ymmärrettävän näytön saatavuutta; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission aikomusta parantaa sen näyttörekistereitä ja niiden välisiä kytköksiä sekä tehdä sisäisistä tietokannoistaan ja -rekistereistään julkisia ja helposti saatavilla olevia; tukee tässä yhteydessä komission aikomusta perustaa yhteinen lainsäädäntöportaali, jonka olisi oltava mahdollisimman intuitiivinen ja käyttäjäystävällinen, jotta voidaan välttää tiedolla ylikuormittaminen, ja painottaa, että yhteisen portaalin on oltava täysin toimintavalmis vuoden 2022 loppuun mennessä; kannattaa tavoitetta lisätä toimielinten välistä yhteistyötä, jotta helpotetaan ja virtaviivaistetaan kaikkien tietystä poliittisesta aloitteesta kerättyjen tietojen saantia koko lainsäädäntöprosessin ajan; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että EU:n rahoittamista pilottihankkeista ja soveltuvuusselvityksistä voidaan mahdollisuuksien mukaan saada lainsäädännön laatimista tukevaa tietoa ja että ne voivat helpottaa lainsäädännön täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa sen merkitystä, että komissio vastaa parlamentin kirjallisiin kysymyksiin hyvissä ajoin; pitää valitettavana, että suurimpaan osaan kirjallisista kysymyksistä on aiemmin vastattu myöhässä, ja vaatii komissiota vastaamaan kirjallisiin kysymyksiin nopeammin; huomauttaa, että parlamentin kysymyksiin annettujen vastausten laatu on usein erittäin heikko ja kehottaa tämän vuoksi parantamaan välittömästi ja rakenteellisesti merkittävällä tavalla komission vastauksia parlamentin kysymyksiin; |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että EU:n toimielinten avoimuus on keskeistä lainsäädäntöprosessissa, sillä kansalaisilla on oikeus tietää, miten heihin vaikuttavat lait laaditaan; pitää myönteisenä neuvoston kanssa äskettäin tehtyä sopimusta avoimuusrekisteristä; pitää valitettavana, että kaikilla EU:n toimielimillä ja elimillä sekä jäsenvaltioiden edustustoilla ei ole velvollisuutta soveltaa avoimuusrekisteriä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa parantamaan edelleen keskustelujen ja päätösten avoimuutta kaikissa toimielimissä; pitää valitettavana neuvoston päätöksentekoprosessin avoimuuden puutetta ja käytäntöä liioitella asiakirjojen turvallisuusluokitusta ja tulkita asetukseen (EY) N:o 1049/2001 sisältyvät poikkeukset hyvin laajasti erityisesti päätöksentekomenettelyn suojaamisen ja oikeudellisen neuvonannon suojaamisen osalta, mikä merkitsee usein sitä, että kyseisten asiakirjojen sisältämien tietojen ilmaisemiseen liittyvää ylivoimaisen yleisen edun periaatetta ei sovelleta; katsoo, että salassapitoa koskevien poikkeusten soveltaminen neuvoston asiakirjoihin olisi toteutettava käyttäen johdonmukaista järjestelmää, jota valvotaan riippumattomasti ja joka on Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukainen; kehottaa neuvostoa kaikkien päätösten yhteydessä, lainsäädäntöasiakirjoista täytäntöönpanosäädöksiin ja delegoituihin säädöksiin, lisäämään julkistamiensa keskeisten asiakirjojen määrää ja asiakirjatyyppien määrää, erityisesti jäsenvaltioiden ilmaisemien kantojen osalta, jotta kansalaiset saavat tietää, miten niiden hallitukset ottavat kantaa kansalaisten puolesta EU:n tasolla ja jotta voidaan vahvistaa EU:n päätöksenteon valvontaa kansallisissa parlamenteissa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | muistuttaa, että meneillään olevan lainsäädäntömenettelyn avoimuus ja julkisuus ovat ominainen osa lainsäädäntömenettelyä ja niitä voidaan näin ollen soveltaa kolmikantakokousten asiakirjoihin tutustumista koskevaan oikeuteen, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on todennut oikeuskäytännössään ja erityisesti asiassa T-540/15, De Capitani v. Euroopan parlamentti; katsoo, että EU:n on kehitettävä kunnianhimoisempia menettelytapoja asiakirjoihin tutustumista varten ja parannettava nykyisten sääntöjen soveltamista myös asiakirjoihin, jotka liittyvät sisäisiin neuvotteluihin, kolmikantakokouksiin ja kansainvälisiin neuvotteluihin; palauttaa mieliin, että Euroopan oikeusasiamiehen mukaan asiakirjoihin, erityisesti lainsäädäntöasiakirjoihin, tutustumisoikeutta koskevien rajoitusten olisi oltava poikkeuksellisia ja rajoituttava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä; toteaa lisäksi, että avoimuus ja läpinäkyvyys parantavat EU:n lainsäädäntöprosessien legitimiteettiä ja lisäävät luottamusta niihin; pitää valitettavana käytäntöä, jossa vedotaan rutiininomaisesti ”toimielimen päätöksentekoprosessin tehokkuuteen” syynä estää pääsy lainsäädännön valmistelemista koskeviin asiakirjoihin; |
| --- | --- |

62.

| 63. | katsoo, että asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettua asetusta (EY) N:o 1049/2001 voitaisiin tarkistaa siten, että otetaan täysimääräisesti huomioon esimerkiksi digitalisaatio ja digitaalinen asiakirjahallinto, avoimuutta ja asiakirjojen saatavuutta koskeva nykyinen oikeuskäytäntö sekä yleinen kehitys yleisön näkemyksessä avoimuudesta; korostaa, että mahdollisen tarkistuksen johdosta avoimuuden olisi lisäännyttävä eikä vähennyttävä; |
| --- | --- |

63.

| 64. | korostaa, että avoimet, tehokkaat, läpinäkyvät ja riippumattomat hallinnolliset ja lainsäädännölliset päätöksentekoprosessit ovat korkeatasoisten toimintapolitiikkojen ja sääntelyn edellytyksiä; korostaa, että yhdenmukaistettujen hallinnollisten menettelyjen käyttöönotto voisi osaltaan edistää hyvää hallintotapaa ja hyviä sääntelykäytäntöjä EU:ssa ja vahvistaa asiantuntevan päätöksenteon ja demokraattisen legitimiteetin välistä yhteyttä; muistuttaa, että parlamentti kehotti 15. tammikuuta 2013, 9. kesäkuuta 2016 ja 20. tammikuuta 2021 antamissaan päätöslauselmissa hyväksymään asetuksen avoimesta, tehokkaasta ja riippumattomasta Euroopan unionin hallinnosta SEUT 298 artiklan nojalla, ja panee merkille, etteivät parlamentin pyynnöt ole johtaneet komission ehdotukseen; kehottaa siksi jälleen kerran komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen Euroopan unionin hallintomenettelylaiksi ja ottamaan siinä huomioon parlamentin asiassa tähän mennessä toteuttamat toimet; |
| --- | --- |

64.

| 65. | muistuttaa, että lainsäädännön laatimisessa on sovellettava johdonmukaisia periaatteita, erityisesti avoimuutta, vastuuvelvollisuutta sekä selkeyttä ja täsmällisyyttä, Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tunnustettujen periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | huomauttaa, että euroryhmän kaltaisiin elimiin, joissa avoimuus on vielä vähäisempää, olisi ensi sijassa sovellettava neuvoston työjärjestystä ja että niiden äänestysmenettelyt, pöytäkirjat, tulokset sekä äänestysselitykset ja käsittelyt olisi asetettava yleisön saataville; |
| --- | --- |

66.

| 67. | panee merkille REFIT-ohjelman ja Fit for Future -foorumin kaltaisten välineiden käytön ennen komission ehdotusta lainsäädännön muuttamisesta, jotta voidaan yksilöidä yksinkertaistamista ja tarpeettomien kustannusten ja hallinnollisen taakan vähentämistä koskevat mahdollisuudet varmistaen samalla mahdollisimman korkeatasoinen suojelu ja tehostaen EU:n lainsäädännön noudattamista; muistuttaa, että Fit for Future -foorumin tehtävänä on myös arvioida, otetaanko jossakin tietyssä unionin lainsäädännössä ja sen tavoitteissa huomioon tulevaisuuden vaatimukset, ovatko ne oikeasuhteisia ja vastaavatko ne uusiin haasteisiin, sekä keskittyä sääntelyn tasapainottamiseen; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan tehokkaimpien ratkaisujen löytämiseksi paremman sääntelyn periaatteita soveltaen, jotta EU:n politiikoissa voidaan yhdistää etujen maksimointi ja kustannusten minimointi lainsäädännöstä hyötyvien etujen mukaisesti; korostaa, että ”pienet ensin” -periaatetta on sovellettava johdonmukaisesti ja vahvistettava ”suurissa asioissa suuri ja pienissä asioissa pieni” -periaatetta sen varmistamiseksi, että EU:n ja kansallisessa lainsäädännössä keskitytään asianmukaisesti pk-yrityksiin ja että näitä periaatteita pidetään perustana uudelle toimielinten väliselle sitoumukselle hallinnollisen taakan vähentämiseksi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pitää myönteisenä komission päätöstä perustaa Fit for Future -foorumiin alaryhmä, joka koostuu Euroopan alueiden komitean alueellisten keskusten verkostosta; kehottaa komissiota toteuttamaan foorumin lausuntojen perusteella merkityksellisiä jatkotoimia ja vahvistamaan näyttöön perustuvaa lähestymistapaa sen jälki- ja ennakkoarvioinneissa paikallisen ja alueellisen asiantuntemuksen avulla; |
| --- | --- |

69.

| 70. | muistuttaa, että väliarvioinnit ja raukeamislausekkeet ovat hyödyllisiä välineitä sen varmistamisessa, että EU:n lainsäädäntö on aina ajan tasalla tai että se peruutetaan oikea-aikaisesti, kun se on täyttänyt tarkoituksensa; katsoo, että komission olisi kehitettävä ja otettava käyttöön kestävyyttä koskeva yhdennetympi lähestymistapa, joka ottaisi paremmin huomioon EU:n toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten välisen vuorovaikutuksen; suosittaa, että Fit for Future -foorumi yksilöi ja tutkii lainsäädäntöä, joka on ristiriidassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja laajempien kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa, muun muassa ottamalla tässä yhteydessä käyttöön kestävyyden etusijalle asettamista koskevan lähestymistavan; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa jälleen komissiota (16) edistämään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toteutumista poistamalla sitä mahdollisesti hidastavia esteitä ja byrokratiaa ja kiinnittämällä erityistä huomiota unionin säädösten soveltamisen seurauksiin ja kustannuksiin erityisesti pk-yrityksille; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palauttaa mieliin, että tarpeettoman taakan arvioinnissa on huomioitava unionin lainsäädännön nettovaikutukset eri hallintotasoilla ja otettava samalla täysimääräisesti huomioon toissijaisuusperiaate, kun yhden unionin säädöksen hyväksyminen erityisesti suoraan sovellettavien EU:n asetusten muodossa voi vähentää hallinnollista taakkaa kansallisella tai paikallisella tasolla ja parantaa sisämarkkinoiden toimintaa tekemällä säännöistä avoimia ja ennakoitavia ja varmistamalla, että niitä sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, ja siten myös vähentää ympäristöön, ilmastoon ja terveyteen kohdistuvien negatiivisten ulkoisvaikutusten kustannuksia ja vaikutuksia; toteaa, että EU:n lainsäädännön yhtenäistä soveltamista voidaan tukea sillä, että EU:n lainsäädännöstä tehdään selkeämpää noudattaa esimerkiksi paremman sääntelyn avulla; |
| --- | --- |

72.

| 73. | toteaa, että on saavutettava lisäedistystä erityisesti lomakkeiden ja menettelyjen yksinkertaistamisen ja standardoinnin alalla ja pantava johdonmukaisesti täytäntöön ”yhden kerran”- ja ”digitalisaatio oletusarvona” -periaatteet sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla; |
| --- | --- |

73.

| 74. | katsoo, että kaikkien kansainvälisten kauppa- ja investointisopimusten on vastattava tulevaisuuden tarpeita kaikissa ulottuvuuksissaan ja että siten ne edistävät taloudellista, sosiaalista ja ympäristökestävyyttä ja edesauttavat kansainvälisten sitoumusten täyttämistä; korostaa tässä yhteydessä, että ennen kauppa- ja investointineuvottelujen käynnistämistä on tärkeää tehdä kestävyyttä koskevat vaikutustenarvioinnit; korostaa, että on kehitettävä ja otettava käyttöön sellainen kestävyyttä koskeva yhdennetympi lähestymistapa, jossa otettaisiin paremmin huomioon EU:n lainsäädännön, politiikkojen ja aloitteiden sekä kauppa- ja investointisopimusten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten välinen vuorovaikutus ja huomioitaisiin myös kumulatiiviset vaikutukset, joita eri lainsäädäntöehdotuksilla sekä kauppa- ja investointisopimuksilla voisi yhdessä olla; |
| --- | --- |

74.

| 75. | katsoo, että EU:n toimielinten olisi hyödynnettävä eri politiikanalojen asiantuntemusta optimaalisen päätöksenteon varmistamiseksi ja erittäin tehokkaiden toimenpiteiden hyväksymiseksi; kehottaa kaikkia kolmea EU:n toimielintä parantamaan sisäisten elintensä välistä koordinointia ja välttämään lokeroitunutta työskentelyä; korostaa, että on tärkeää edistää johdonmukaisia sääntelyjärjestelmiä esimerkiksi yhdenmukaistamalla käsitteitä toisiinsa liittyvissä lainsäädäntöaloitteissa, koska näin voidaan parantaa säännösten noudattamista; |
| --- | --- |

75.

| 76. | korostaa, että on tutkittava innovatiivisia lainsäädännöllisiä lähestymistapoja, kuten oikeusmuotoilua; korostaa, että oikeusmuotoilu on ihmiskeskeinen lähestymistapa, joka voi auttaa kuromaan umpeen EU:n kansalaisten, sidosryhmien ja EU:n lainsäädännön välistä kuilua; muistuttaa, että ihmiskeskeinen lähestymistapa edellyttää, että lainsäädäntö laaditaan ensisijaisesti kansalaiset ja sidosryhmät huomioon ottaen ja että se on helposti ymmärrettävissä; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kiinnittää neuvoston ja komission huomion Euroopan parlamentin fokusryhmien antamiin suosituksiin, joissa korostetaan tarvetta tarkistaa työjärjestyksen 132 artiklaa sekä neuvoston ja komission jäsenten oikeutta päästä istuntosaliin koskevaa 166 artiklaa, jotta parlamentin jäsenet voivat osallistua neuvoston työryhmien, pysyvien edustajien komitean tai neuvoston kokouksiin tai vastata niissä kysymyksiin; |
| --- | --- |

77.

| 78. | korostaa SEUT 218 artiklan 10 kohdassa vahvistettua velvoitetta, että Euroopan parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti menettelyn kaikissa vaiheissa, kun on kyse unionin ja kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen välisistä sopimuksista; pitää valitettavana, että parlamentilla ei ole mahdollisuutta saada tietoa kansainvälisten kauppa- ja investointisopimusten osapuolten neuvottelukantoihin liittyvistä eri ehdotuksista; katsoo, että tähän liittyen olisi pantava asianmukaisesti täytäntöön paremmasta lainsäädännöstä tehty toimielinten välinen sopimus, jossa todetaan olevan tärkeää varmistaa, että kukin toimielin voi käyttää perussopimuksissa vahvistettuja oikeuksiaan ja täyttää niissä vahvistetut velvollisuutensa, jotka liittyvät kansainvälisten sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen; |
| --- | --- |

78.

| 79. | korostaa tarvetta varmistaa kansainvälisen kaupan välineisiin liittyvien sääntelyvaatimusten oikeasuhteisuus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | korostaa, että kauppa- ja investointisopimusten väliaikaista soveltamista koskevia vakiintuneita käytäntöjä olisi sovellettava kaikkiin kansainvälisiin sopimuksiin sen varmistamiseksi, että mitään sopimusta ei sovelleta väliaikaisesti ennen kuin parlamentti on äänestänyt hyväksyntänsä antamisesta; |
| --- | --- |

80.

| 81. | katsoo, että tehokkaassa sääntelyssä on löydettävä tasapaino lyhyen aikavälin tarpeiden ja pitkän aikavälin haasteiden välillä; tähdentää, että strategisella ennakoinnilla on keskeinen rooli tulevaisuuden tarpeiden huomioimisessa EU:n päätöksenteossa, koska siten varmistetaan, että uusien aloitteiden arvioinnit perustuvat pidemmän aikavälin näkymään, ja korostetaan laadukkaan lainsäädännön tuomaa lisäarvoa investointina tulevaisuuteen; pitää myönteisenä ennakointielementtien sisällyttämistä komission paremman sääntelyn agendaan vaikutustenarviointien ja arviointien muodossa; katsoo kuitenkin, että komission olisi yhdenmukaistettava ja yhdistettävä paremman sääntelyn ja strategisen ennakoinnin toimensa, jotta molemmat prosessit voidaan integroida paremmin; korostaa, että komission menetelmät, jotka koskevat kustannusten arviointia, kompromisseista päättämistä ja strategisen ennakoinnin toteuttamista, ovat epäselviä ja kehottaa komissiota todentamaan, miten näitä toimintatapoja on noudatettu käytännössä; kehottaa komissiota tarkastelemaan innovatiivisia kustannusten arvioinnin työkaluja; suosittaa vahvasti tähän liittyen ottamaan strategisessa ennakointiprosessissa huomioon myös hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC), biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) ja asetuksen (EY) N:o 401/2009 10 a artiklan mukaisesti perustetun ilmastonmuutosta käsittelevän eurooppalaisen tieteellisen neuvottelukunnan raportit yhdessä puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi annetun asetuksen (EU) 2021/1119 kanssa; |
| --- | --- |

81.

| 82. | panee merkille sääntelyntarkastelulautakunnan osallistumisen nykyisen lainsäädännön vaikutustenarviointeihin, toimivuustarkastuksiin ja muihin merkittäviin arviointeihin, ja toteaa, että se parantaa merkittävästi komission näyttöön perustuvaa työtä; panee merkille, että sääntelyntarkastelulautakunta voi osaltaan varmistaa, että komission työ on puolueetonta ja korkeatasoista, ja että sen asiantuntemusta ja kokemusta voitaisiin käyttää muihinkin tehtäviin komissiossa; korostaa, että sääntelyntarkastelulautakunta voi valvoa tehokkaasti komission työtä vain, jos se on kiistatta riippumaton ja puolueeton; kehottaa tässä yhteydessä parantamaan merkittävästi sääntelyntarkastelulautakunnan riippumattomuutta ja sen sidosryhmien kanssa pitämien kokousten, uudelleentarkasteluiden, suositusten ja lausuntojen avoimuutta, myös velvoittamalla lautakunnan jäsenet käyttämään avoimuusrekisteriä; korostaa, että lautakunnan työ ei saa viime kädessä vaikuttaa komission mahdollisuuksiin ehdottaa lainsäädäntöä eikä aiheettomasti viivästyttää lainsäädäntöehdotusten hyväksymistä; kehottaa komissiota julkaisemaan kaikki lautakunnan lausunnot välittömästi niiden hyväksymisen jälkeen, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus, avoimuus ja vastuuvelvollisuus koko prosessin ajan, ja toimittamaan ne parlamentille ja neuvostolle; kehottaa lisäksi komissiota asettamaan lainsäätäjien saataville lautakunnalle toimitettavat arviointiluonnokset ja vaikutustenarviointiluonnokset; panee merkille, että sääntelyntarkastelulautakunta koostuu neljästä komission jäsenestä ja kolmesta ulkopuolisesta asiantuntijasta; kehottaa komissiota harkitsemaan uudelleen sääntelyntarkastelulautakunnan päätöksentekoprosessia, koska nykyinen järjestelmä mahdollistaa lausuntojen antamisen ilman ulkopuolisten asiantuntijoiden panosta, tai perustamaan komission ulkopuolisen riippumattoman sääntelyntarkastelulautakunnan; kehottaa lisäksi komissiota laajentamaan yhteistyötään sääntelyntarkastelulautakunnan kanssa ja vahvistamaan sitä tarjoamalla sen työhön enemmän välineitä sekä varmistamaan yhteisen tutkimuskeskuksen tuen; |
| --- | --- |

82.

| 83. | panee merkille ”yksi sisään, yksi ulos” -periaatteen, jonka avulla komissio pyrkii kompensoimaan jollekin alalle aiheutuvia uusia rasitteita poistamalla kansalaisilta ja yrityksiltä vastaavia unionin tason rasitteita samalla politiikanalalla; panee merkille, että ”yksi sisään, yksi ulos” -lähestymistavalla pyritään vahvistamaan REFIT-ohjelmaa laajentamalla sitä kattamaan nykyisistä säädöksistä aiheutuvien rasitteiden lisäksi myös uudesta lainsäädännöstä aiheutuvat rasitteet ja että sillä pyritään säätelemään kullakin politiikanalalla kumuloituvaa taakkaa; vaatii, että ”yksi sisään, yksi ulos” -lähestymistavan on pohjauduttava myös asiaankuuluvien sidosryhmien osallistumiseen; toteaa, että komissio otti tämän toimintatavan yksipuolisesti käyttöön ilman etukäteen tehtyä vaikutustenarviointia tai kuulemista; tähdentää, että tämän toimintatavan toteuttaminen ei saisi vaikuttaa poliittisiin tavoitteisiin tai paremman sääntelyn tavoitteeseen, ja painottaa, että se ei saisi johtaa mekaanisiin tai automaattisiin päätöksiin kumota lainsäädäntöä tai alentaa sen standardeja eikä se saisi lamauttaa lainsäädäntöprosessia ja että sen tavoitteena olisi oltava EU:n lainsäädännön modernisointi ja uudistaminen uusiin haasteisiin vastaamiseksi, myös lainsäädäntöä korvaamalla, yhdistämällä ja parantamalla; korostaa, että EU:n lainsäädännön laatimisessa, saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanossa olisi vältettävä lisäämästä hallinnollista taakkaa tarpeettomasti mutta tämän ei pitäisi katsoa tarkoittavan sääntelyn purkamista tai sääntelemättä jättämistä eikä se saisi estää jäsenvaltioita pitämästä yllä tai toteuttamasta kunnianhimoisempia toimenpiteitä tai hyväksymästä tiukempia sosiaalista ja ympäristön suojelua sekä kuluttajansuojaa koskevia normeja tapauksissa, joissa unionin lainsäädännössä on määritetty ainoastaan vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

83.

| 84. | korostaa, että EU:n lainsäädännön tehokas täytäntöönpano on olennaisen tärkeää, jotta voidaan lisätä kansalaisten luottamusta EU:n politiikkatoimiin ja toimielimiin; muistuttaa, että SEUT 197 artiklan mukaan tällaista täytäntöönpanoa on pidettävä jäsenvaltioiden yhteistä etua koskevana asiana; kehottaa jäsenvaltioita välttämään tarpeetonta hallinnollista tai sääntelyyn liittyvää lisätaakkaa, kun ne saattavat EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöään, erityisesti pk-yritysten osalta, sillä ylisääntelyyn liittyvät käytännöt ovat yksi tärkeimmistä tarpeetonta hallinnollista taakkaa aiheuttavista tekijöistä; katsoo kuitenkin, että paremman sääntelyn periaate ei saisi estää jäsenvaltioiden parlamentteja pitämästä voimassa tai toteuttamasta kunnianhimoisempia toimenpiteitä tapauksissa, joissa unionin lainsäädännössä on määritelty vain vähimmäisvaatimukset; tukee komission jäsenvaltioille esittämää pyyntöä raportoida, kun ne päättävät lisätä osatekijöitä, jotka eivät johdu EU:n lainsäädännöstä; |
| --- | --- |

84.

| 85. | muistuttaa, että tarve uudelle lainsäädännölle ei automaattisesti tarkoita, että nykyinen lainsäädäntö on tarpeetonta; katsoo tähän liittyen, että myös mahdollisista kumoamisista on tehtävä perusteellinen vaikutustenarviointi, jotta vältetään odottamattomat seuraukset ja ei-toivotut vaikutukset; vaatii, että tämä toimintatapa perustetaan avoimeen ja näyttöön perustuvaan menetelmään, jossa otetaan oikeassa suhteessa huomioon kaikki kestävyyteen liittyvät hyöty- ja kustannusnäkökohdat, kuten noudattamatta ja toimimatta jättämisen kustannukset, ja huomioidaan hallinnolliset tai taloudelliset vaikutukset, tarkastellaan EU:n säännöstöä kokonaisvaltaisesti ja otetaan huomioon näkökohtien sosiaaliset sekä ympäristöön ja kansanterveyteen kohdistuvat vaikutukset; pyytää komissiota tässä yhteydessä asettamaan ”yksi sisään, yksi ulos” -laskimensa julkisesti saataville ja hankkimaan asialle muiden EU:n toimielinten tuen, ennen kuin se ottaa toimintatavan käyttöön; katsoo, että paremman lainsäädännön olisi perustuttava ensisijaisesti laadullisiin eikä määrällisiin näkökohtiin; korostaa korkeatasoisen lainsäädännön merkitystä toteutettaessa EU:n lippulaivahankkeita; suhtautuu myönteisesti komission tiedonannossa esitettyyn sitoumukseen tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden, alueiden ja keskeisten sidosryhmien kanssa vihreän siirtymän edistymistä haittaavien esteiden ja byrokratian poistamiseksi; korostaa jälkiarviointien merkitystä, jotta varmistetaan, että EU täyttää sitoumuksensa; |
| --- | --- |

85.

| 86. | korostaa lisäksi, että ”yksi sisään, yksi ulos” -lähestymistapaa sovellettaessa olisi otettava huomioon kaikki säännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset, sekä hallinnolliset että mukautuskustannukset; korostaa tarvetta varmistaa, että jäsenvaltiot ja myös paikallis- ja alueviranomaiset soveltavat tätä lähestymistapaa, kun asianomaisia säädöksiä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä; kannustaa vaihtamaan kompensointitoimenpiteitä, menetelmiä ja kerättyjä tietoja koskevia parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

86.

| 87. | korostaa, että luottamuksella asetusten täytäntöönpanon valvontaan on tärkeä rooli unionin lainsäädännön legitiimiydessä; kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa ja puuttumaan tehokkaasti kaikkiin EU:n lainsäädännön rikkomisiin; |
| --- | --- |

87.

| 88. | korostaa tässä yhteydessä sen merkitystä, että parlamentti, neuvosto ja komissio tekevät jäsennellympää yhteistyötä unionin lainsäädännön täytäntöönpanon ja tehokkuuden arvioimiseksi, jotta sitä voidaan parantaa; huomauttaa, että jäsenvaltioiden on pantava unionin lainsäädäntö nopeasti, oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti täytäntöön, jotta on mahdollista asianmukaisesti arvioida lisälainsäädännön tarvetta; |
| --- | --- |

88.

| 89. | toteaa, että rikkomusmenettelyjen jatkuvasti suuri määrä osoittaa, että unionin lainsäädännön oikea-aikainen ja asianmukainen täytäntöönpano ja soveltaminen jäsenvaltioissa on edelleen suuri haaste, ja pyytää, että toteutetaan kiireellisesti toimia komission tällaisissa menettelyissä tekemien päätösten avoimuuden parantamiseksi; toistaa, että EU:n lainsäädännön tehokas täytäntöönpano on keskeinen osa paremman lainsäädännön agendaa; huomauttaa, että kansalaisille ja yrityksille aiheutuva liiallinen sääntelytaakka johtuu usein sääntöjen noudattamiseen liittyvistä jäsenvaltioiden ongelmista; kehottaa komissiota panemaan EU:n lainsäädännön täytäntöön kaikilta osin ja ilman aiheetonta viivytystä ja hyödyntämään kaikkia käytettävissä olevia välineitä; korostaa, että lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa koskevan komission politiikan on oltava ennakoitavampaa ja avoimempaa ja lujitettava kaikkein sidosryhmien oikeusvarmuutta; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kehottaa Euroopan tulevaisuuskonferenssia keskustelemaan parlamentin lainsäädäntöaloiteoikeuden vahvistamisesta, koska parlamentti on EU:n ainoa demokraattisesti valittu elin ja edustaa suoraan unionin kansalaisia; muistuttaa, että komission puheenjohtaja von der Leyen on sitoutunut tukemaan parlamentin aloiteoikeutta; pitää valitettavana, että tätä mahdollisuutta on järjestelmällisesti lykätty perussopimusten tulevien tarkistusten yhteyteen; korostaa, että parlamentaarinen aloiteoikeus on edustuksellisen demokratian tärkeä piirre jäsenvaltioissa, ja katsoo, että parlamentin jäsenille unionin kansalaisten suorina edustajina on annettava mahdollisuus toimia vahvistamalla heidän oikeuttaan muokata EU:n lainsäädäntöohjelmaa; panee tyytyväisenä merkille komission puheenjohtajan sitoumuksen tukea Euroopan parlamentin aloiteoikeutta ja komission sitoumuksen vastata SEUT 225 artiklan mukaisiin pyyntöihin aina lainsäädäntötoimella; kehottaa neuvostoa ja komissiota poistamaan mahdolliset esteet parlamentin mahdollisuuksilta käyttää toimivaltaansa ehdottaa lainsäädäntöaloitteita; katsoo, että puitesopimusta voitaisiin tarkistaa, jotta varmistetaan tämän oikeuden käyttämisen helpottaminen; korostaa, että on myös selvennettävä parlamentin erityyppisten mietintöjen välisiä eroja ja selkeytettävä komissiolta pyydettyjä toimia; |
| --- | --- |

90.

| 91. | korostaa, että Euroopan tulevaisuuskonferenssi on ennennäkemätön aloite suoran yhteyden luomiseksi EU:n kansalaisiin, jotta voidaan kuulla heidän näkemyksiään EU:n päätöksenteosta; katsoo, että konferenssin päättymisen jälkeen on arvioitava mahdollisuutta ottaa käyttöön toimintatapoja, joilla voidaan lisätä kansalaisten osallistumista lainsäädäntöprosessiin; korostaa, että on tärkeää antaa kansalaisille mahdollisuus käyttää kaikilta osin demokraattista oikeuttaan osallistua EU:n päätöksentekoprosessiin olemalla aktiivisesti vuorovaikutuksessa valitsemiensa edustajien kanssa ja edistää suoraa osallistumista; ehdottaa, että komissio tarkastelee mahdollisuutta sisällyttää osallistavat mekanismit toimielinten väliseen vuoropuheluun, johon komission vuotuinen työohjelma perustuu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | panee merkille, että EU:n kansalaisten käsitys EU:n hallinnon vaikutuksesta heidän jokapäiväiseen elämäänsä ja tuleviin kehityskulkuihin muuttuu nopeasti sosiaaliseen mediaan yhä enemmän painottuvassa tietoyhteiskunnassa, joka nopeuttaa ja lisää tietoisuutta EU:n päätöksenteon toiminnasta ja EU:n hallintoon kohdistuvia vaatimuksia; toistaa, että kansalaiset on osallistettava äänestämisen ohella kokonaisvaltaisesti EU:n päätöksentekoprosessiin ja muihin kanaviin ja välineisiin siten, että huomioon otetaan koko politiikkasykli; toistaa pitävänsä tärkeinä tehokkaita osallistumismekanismeja ja toistaa kehotuksensa perustaa pysyviä osallistumismekanismeja 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman (17) mukaisesti ja korostaa, että ne on otettava käyttöön unionin tasolla ja kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla ja niihin on sisällytettävä tarvittavat välineet, jotta horisontaalinen ja vertikaalinen koordinointi olisi riittävää eri tasojen instituutioiden välillä; katsoo, että nämä mekanismit voisivat perustua muun muassa poliittisiin verkkokeskustelufoorumeihin, nuorten kuulemisiin ja kansalaispaneelien jatkamiseen; |
| --- | --- |

92.

| 93. | huomauttaa, että lainsäädännön parantaminen edellyttää tehokkaita lainsäädäntömenettelyjä, joiden avulla EU:n päätöksentekomenettelyt voidaan saattaa päätökseen asianmukaisessa määräajassa; pitää valitettavana, että perussopimuksissa määrätyt erityiset lainsäätämismenettelyt on saatettu onnistuneesti päätökseen liian harvoin, koska neuvosto ei ole ollut sitoutunut niihin ja koska tehokkaita menettelyohjeita ei ole; |
| --- | --- |

93.

| 94. | on tyytyväinen Euroopan tulevaisuuskonferenssin keskusteluihin kansalaisten osallistumisesta EU:n päätöksentekoprosessiin; korostaa erityisesti kansalaispaneelin 1 suosituksia, erityisesti suosituksia 35, 36, 41, 46 ja 48, sekä kansalaispaneelin 2 suosituksia, erityisesti suosituksia 10 ja 11 osa-alueella 2.1, suositusta 16 osa-alueella 3.1, suositusta 24 osa-alueella 4.1 ja suosituksia 29 ja 32 osa-alueella 4.2 ja erityisesti kansalaisten osallistumista koskevaa suositusta 39 osa-alueella 5; pitää tarpeellisena sitoutua mielekkäällä tavalla suosituksiin, jotka esitetään konferenssin loppuraportissa, jonka johtokunta laatii yhteistyössä konferenssin täysistunnon kanssa kansallisten ja eurooppalaisten kansalaispaneelien suosituksista käytyjen täysistuntokeskustelujen sekä monikielisen digitaalisen foorumin panoksen pohjalta; katsoo, että paneelien suositukset osoittavat selvästi, että kansalaiset pyytävät lisäämään EU:ssa käytävän julkisen keskustelun avoimuutta ja kehottavat EU:n toimielimiä lisäämään yhteydenpitoa ja tiedotusta ja käyttämään aktiivisesti kaikkia viestintäkanavia, erityisesti sosiaalista mediaa, jota olisi hyödynnettävä EU:n päätöksenteossa, lainsäädäntöprosessit mukaan luettuina; kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia panemaan täytäntöön kansalaispaneelien suosituksiin perustuvat konferenssin lopulliset päätelmät perussopimuksissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

94.

| 95. | suosittaa, että lainsäädäntöprosessiin, joka viriää parlamentille perussopimuksissa annetusta lainsäädäntöaloiteoikeudesta, on sisällyttävä kehotus laatia kyseisiä aloitteita koskeva lainsäädäntöaikataulu samalla tavoin kuin tavallisen lainsäätämisjärjestyksen kohdalla; korostaa lisäksi, että kaikissa tällaisissa erityisissä lainsäätämismenettelyissä on noudatettava paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen määräyksiä kaikkien kolmen toimielimen institutionaalisesta velvoitteesta neuvotella SEU 13 artiklan 2 kohdassa vahvistetun vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

95.

| 96. | katsoo, että tapauksissa, joissa parlamentti käyttää aloiteoikeutta ja jotka liittyvät esimerkiksi sen kokoonpanoa, jäsenten valintaa ja tehtävien hoitamisen yleisiä ehtoja koskeviin sääntöihin sekä oikeusasiamiehen ohjesääntöön ja väliaikaisten tutkintavaliokuntien asettamiseen, olisi harkittava, että tulevaan toimielinten väliseen sopimukseen otetaan toimenpiteitä, joilla vältetään tärkeiden toimielinten välisten asioiden jumiutuminen; |
| --- | --- |

96.

| 97. | korostaa parlamentin tärkeää roolia unionin kansalaisia edustavana toimielimenä muun muassa sen valvoessa komissiota ja muita toimielimiä ja tehdessä yhteistyötä näiden kanssa kansalaisten puolesta sekä varmistettaessa, että lainsäädännön kansalaisiin kohdistuvien vaikutusten osalta sovelletaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa; muistuttaa siksi, että on tärkeää turvata parlamentin rooli tulevan lainsäädännön alustavassa arvioinnissa parlamentin käytössä olevien nykyisten välineiden avulla; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pitää myönteisinä komission toimia kuulemisprosessin vahvistamisen puolesta, sitoumusta raportoida kaikista julkisista kuulemisista kahdeksan viikon kuluessa kuulemisen päättymisestä sekä sitoumusta tiedottaa kuulemisista aktiivisemmin useampien kansalaisten, sidosryhmien ja pk-yritysten sekä paikallis- ja alueviranomaisten saavuttamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita edistämään tätä prosessia jakamalla tietoa kuulemisista alueellaan; toteaa, että jotkut sidosryhmät, joilla on suuremmat taloudelliset resurssit, voivat olla aktiivisempia kuulemisissa; katsoo, että kerätystä palautteesta on saatava tasapainoinen kuva sidosryhmien toimintaympäristöstä, mikä edellyttää, että helpotetaan kannanottojen keräämistä kaikilta sidosryhmiltä, myös niiltä kansalaisilta ja heidän edustajiltaan, joilla on vähemmän resursseja; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  EUVL C 425, 20.10.2021, s. 43.

(2)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0316.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0242.

(5)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 126.

(6)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 2.

(7)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/SPEECH_19_4230

(9)  P9_PV(2021)06-07(17).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30. kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

(11)  Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 14/2019: ”’Kerro mielipiteesi!’: Kansalaiset osallistuvat komission julkisiin kuulemisiin, mutta niihin liittyvät tiedotustoimet ovat puutteellisia”.

(12)  https://eur-lex.europa.eu/statistics/2021/legislative-acts-statistics.html; https://eur-lex.europa.eu/statistics/legal-acts/2021/legislative-acts-statistics-repealed-and-expired-acts.html

(13)  Sääntelyn testiympäristöt määritellään konkreettisiksi kehyksiksi, jotka tarjoavat jäsennellyn kokeiluympäristön ja antavat näin tarvittaessa mahdollisuuden testata reaalimaailmassa innovatiivisia teknologioita, tuotteita, palveluja tai toimintatapoja – tällä hetkellä erityisesti digitalisaation yhteydessä – rajoitetun ajan ja rajatussa osassa tiettyä sektoria tai alaa varmistamalla viranomaisvalvonnan avulla asianmukaisten suojatoimien toteuttaminen.

(14)  https://www.statista.com/statistics/878412/number-of-smes-in-europe-by-size

(15)  Komissio kuvailee 30. kesäkuuta 2021 antamassaan tiedonannossa ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet” (COM(2021)0345) maaseutuvaikutusten arviointia seuraavasti: ”Kun otetaan huomioon maaseudun kehittämisen moniulotteinen luonne ja se, että perussopimuksilla pyritään taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, EU:n politiikkoja on tarkasteltava uudelleen maaseutunäkökulmasta ottaen huomioon politiikkojen mahdolliset vaikutukset maaseutualueiden työllisyyteen ja kasvuun sekä kehitysnäkymiin, sosiaaliseen hyvinvointiin, kaikille tarjottaviin yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja maaseutualueiden ympäristön laatuun.”

(16)  Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunto esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022 – kaikki pääluokat.

(17)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 96.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/268 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/268

---

P9_TA(2022)0302

Yhdysvaltain korkeimman oikeuden päätös kumota aborttioikeudet Yhdysvalloissa ja tarve turvata aborttioikeudet ja naisten terveys EU:ssa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 Yhdysvaltain korkeimman oikeuden päätöksestä kumota aborttioikeudet Yhdysvalloissa ja tarpeesta turvata aborttioikeudet ja naisten terveys EU:ssa (2022/2742(RSP))

(2023/C 47/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon vuonna 1950 tehdyn Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1950 tehdyn Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 tehdyn yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, vuodelta 2000, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, vuodelta 2000,

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (1),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman ”Aborttioikeuksia koskevat uhat maailmassa: aborttioikeuksien mahdollinen kumoaminen Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman ”Aborttioikeuksia koskevat uhat maailmassa: aborttioikeuksien mahdollinen kumoaminen Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa” (2),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2022 annetun Yhdysvaltain korkeimman oikeuden päätöksen, jolla kumottiin äänin viisi puolesta ja neljä vastaan Roe v. Wade -tuomio ja poistettiin näin liittovaltiotason perustuslaillinen oikeus raskaudenkeskeytykseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2022 annetun Yhdysvaltain korkeimman oikeuden päätöksen, jolla kumottiin äänin viisi puolesta ja neljä vastaan Roe v. Wade -tuomio ja poistettiin näin liittovaltiotason perustuslaillinen oikeus raskaudenkeskeytykseen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltain korkein oikeus loi merkittävässä oikeustapauksessa Roe v. Wade (1973) ennakkotapauksen, joka vahvistettiin myöhemmin tapauksissa Planned Parenthood v. Casey (1992) ja Whole Woman’s Health v. Hellerstedt (2016) ja jolla taataan Yhdysvalloissa perustuslaillinen oikeus lailliseen aborttiin sikiön elinkelpoisuuteen asti; ottaa huomioon, että korkein oikeus päätti 24. kesäkuuta 2022 äänin viisi puolesta ja neljä vastaan kumota Roe v. Wade -tuomion ja poistaa näin liittovaltiotason perustuslaillisen oikeuden raskaudenkeskeytykseen, mikä antaa osavaltioille tilaisuuden kieltää abortti missä tahansa vaiheessa raskauden aikana ja avaa mahdollisuuden täydellisiin aborttikieltoihin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltain korkein oikeus loi merkittävässä oikeustapauksessa Roe v. Wade (1973) ennakkotapauksen, joka vahvistettiin myöhemmin tapauksissa Planned Parenthood v. Casey (1992) ja Whole Woman’s Health v. Hellerstedt (2016) ja jolla taataan Yhdysvalloissa perustuslaillinen oikeus lailliseen aborttiin sikiön elinkelpoisuuteen asti; ottaa huomioon, että korkein oikeus päätti 24. kesäkuuta 2022 äänin viisi puolesta ja neljä vastaan kumota Roe v. Wade -tuomion ja poistaa näin liittovaltiotason perustuslaillisen oikeuden raskaudenkeskeytykseen, mikä antaa osavaltioille tilaisuuden kieltää abortti missä tahansa vaiheessa raskauden aikana ja avaa mahdollisuuden täydellisiin aborttikieltoihin;

| B. | toteaa, että tämän korkeimman oikeuden päätöksen jälkeen kahdeksan osavaltiota on jo kieltänyt abortin; ottaa huomioon, että on odotettavissa, että 26 osavaltiota saattaa päätyä hyväksymään lakeja, joilla raskaudenkeskeytys tehdään lähes kokonaan laittomaksi; toteaa, että 13 osavaltiossa on nk. liipaisinlakeja, jotka tulivat voimaan välittömästi Roe v. Wade -tuomion kumoamisen jälkeen; ottaa huomioon, että Yhdysvalloissa ja ympäri maailmaa on sen jälkeen järjestetty yhä enemmän mielenosoituksia, joissa puolustetaan oikeutta raskaudenkeskeytykseen; toteaa, että samalla vastustus korkeimman oikeuden päätöstä kohtaan on lisääntymässä, mistä on esimerkkinä etenkin Kalifornian, Oregonin ja Washingtonin kuvernöörien 24. kesäkuuta 2022 julkaisema ”monen osavaltion sitoumus”, jonka mukaan ne ovat sitoutuneet ”puolustamaan lisääntymisterveydenhuollon, mukaan lukien raskaudenkeskeytys ja ehkäisyvälineet, saatavuutta sekä suojelemaan potilaita ja lääkäreitä muiden osavaltioiden pyrkimyksiltä tuoda niiden aborttikiellot meidän osavaltioihimme” (3); |
| --- | --- |

B.

toteaa, että tämän korkeimman oikeuden päätöksen jälkeen kahdeksan osavaltiota on jo kieltänyt abortin; ottaa huomioon, että on odotettavissa, että 26 osavaltiota saattaa päätyä hyväksymään lakeja, joilla raskaudenkeskeytys tehdään lähes kokonaan laittomaksi; toteaa, että 13 osavaltiossa on nk. liipaisinlakeja, jotka tulivat voimaan välittömästi Roe v. Wade -tuomion kumoamisen jälkeen; ottaa huomioon, että Yhdysvalloissa ja ympäri maailmaa on sen jälkeen järjestetty yhä enemmän mielenosoituksia, joissa puolustetaan oikeutta raskaudenkeskeytykseen; toteaa, että samalla vastustus korkeimman oikeuden päätöstä kohtaan on lisääntymässä, mistä on esimerkkinä etenkin Kalifornian, Oregonin ja Washingtonin kuvernöörien 24. kesäkuuta 2022 julkaisema ”monen osavaltion sitoumus”, jonka mukaan ne ovat sitoutuneet ”puolustamaan lisääntymisterveydenhuollon, mukaan lukien raskaudenkeskeytys ja ehkäisyvälineet, saatavuutta sekä suojelemaan potilaita ja lääkäreitä muiden osavaltioiden pyrkimyksiltä tuoda niiden aborttikiellot meidän osavaltioihimme” (3);

| C. | ottaa huomioon, että korkeimman oikeuden päätös vaikuttaa naisten ja tyttöjen elämään kaikkialla Yhdysvalloissa ja sen haitalliset seuraukset kohdistuvat kaikkein voimakkaimmin haavoittuvassa tilanteessa oleviin ihmisiin; toteaa, että se voi muutenkin vaikuttaa kielteisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin; ottaa huomioon, että aborttioikeuden rajoituksilla tai sen kiellolla Yhdysvalloissa, EU:ssa ja ympäri maailmaa on suhteeton vaikutus köyhyydessä eläviin naisiin, erityisesti rodullistettuihin naisiin, kuten mustiin naisiin, latinalaisamerikkalaistaustaisiin naisiin ja alkuperäiskansojen naisiin, sekä maaseudun naisiin, hlbtiq-henkilöihin, vammaisiin naisiin, teini-ikäisiin, maahanmuuttajanaisiin, myös laittomiin muuttajiin, ja yksinhuoltajatalouksiin, joissa huoltajana on nainen; toteaa, että julkiset aborttipalvelut voivat tarjota turvallisen ja laillisen abortin yleisen saatavuuden kaikille naisille, myös haavoittuvassa sosioekonomisessa tilanteessa oleville naisille; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että korkeimman oikeuden päätös vaikuttaa naisten ja tyttöjen elämään kaikkialla Yhdysvalloissa ja sen haitalliset seuraukset kohdistuvat kaikkein voimakkaimmin haavoittuvassa tilanteessa oleviin ihmisiin; toteaa, että se voi muutenkin vaikuttaa kielteisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin; ottaa huomioon, että aborttioikeuden rajoituksilla tai sen kiellolla Yhdysvalloissa, EU:ssa ja ympäri maailmaa on suhteeton vaikutus köyhyydessä eläviin naisiin, erityisesti rodullistettuihin naisiin, kuten mustiin naisiin, latinalaisamerikkalaistaustaisiin naisiin ja alkuperäiskansojen naisiin, sekä maaseudun naisiin, hlbtiq-henkilöihin, vammaisiin naisiin, teini-ikäisiin, maahanmuuttajanaisiin, myös laittomiin muuttajiin, ja yksinhuoltajatalouksiin, joissa huoltajana on nainen; toteaa, että julkiset aborttipalvelut voivat tarjota turvallisen ja laillisen abortin yleisen saatavuuden kaikille naisille, myös haavoittuvassa sosioekonomisessa tilanteessa oleville naisille;

| D. | katsoo, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet, mukaan lukien turvallinen ja laillinen raskaudenkeskeytyshoito, ovat perusoikeus; katsoo, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuden kriminalisointi, viivyttäminen ja epääminen ovat naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto; huomauttaa, että näillä rajoituksilla ja kielloilla ei vähennetä aborttien määrää vaan niillä ainoastaan pakotetaan ihmiset matkustamaan pitkien matkojen päähän tai turvautumaan vaarallisiin abortteihin, jolloin he myös saattavat itsensä alttiiksi rikostutkinnalle ja -syytteelle, ja että ne vaikuttavat ihmisiin, joilta puuttuu eniten resursseja ja tietoa; ottaa huomioon, että lähes kaikki vaarallisista aborteista johtuvat kuolemantapaukset tapahtuvat maissa, joissa abortin saantia on ankarasti rajoitettu; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan vaarallisista aborteista johtuvien äitiyskuolemien vuotuinen määrä Yhdysvalloissa kasvaisi 21 prosenttia (4) toiseen kiellon voimaantulon jälkeiseen vuoteen mennessä; toteaa tällaisten kuolemantapausten olevan täysin ehkäistävissä; huomauttaa, että aborttikiellot lisäävät myös pakkoraskauksiin liittyviä kuolemantapauksia; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet, mukaan lukien turvallinen ja laillinen raskaudenkeskeytyshoito, ovat perusoikeus; katsoo, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuuden kriminalisointi, viivyttäminen ja epääminen ovat naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muoto; huomauttaa, että näillä rajoituksilla ja kielloilla ei vähennetä aborttien määrää vaan niillä ainoastaan pakotetaan ihmiset matkustamaan pitkien matkojen päähän tai turvautumaan vaarallisiin abortteihin, jolloin he myös saattavat itsensä alttiiksi rikostutkinnalle ja -syytteelle, ja että ne vaikuttavat ihmisiin, joilta puuttuu eniten resursseja ja tietoa; ottaa huomioon, että lähes kaikki vaarallisista aborteista johtuvat kuolemantapaukset tapahtuvat maissa, joissa abortin saantia on ankarasti rajoitettu; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan vaarallisista aborteista johtuvien äitiyskuolemien vuotuinen määrä Yhdysvalloissa kasvaisi 21 prosenttia (4) toiseen kiellon voimaantulon jälkeiseen vuoteen mennessä; toteaa tällaisten kuolemantapausten olevan täysin ehkäistävissä; huomauttaa, että aborttikiellot lisäävät myös pakkoraskauksiin liittyviä kuolemantapauksia;

| E. | ottaa huomioon, että raskaus- ja synnytyskomplikaatiot ovat 15–19-vuotiaiden teinityttöjen yleisin kuolinsyy maailmanlaajuisesti; ottaa huomioon, että teini-ikäiset äidit keskeyttävät opintonsa ja kärsivät työttömyydestä huomattavasti todennäköisemmin, mikä pahentaa köyhyyden kierrettä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että raskaus- ja synnytyskomplikaatiot ovat 15–19-vuotiaiden teinityttöjen yleisin kuolinsyy maailmanlaajuisesti; ottaa huomioon, että teini-ikäiset äidit keskeyttävät opintonsa ja kärsivät työttömyydestä huomattavasti todennäköisemmin, mikä pahentaa köyhyyden kierrettä;

| F. | ottaa huomioon, että huoli tietosuojasta kasvaa Roe v. Wade -tuomion kumoamisen takia; toteaa, että kuukautiskierron seurantasovellusten tai geopaikannusvälineiden ja hakukoneiden avulla voidaan kerätä tietoa henkilöistä, jotka ovat lähestyneet aborttiklinikkaa, ostaneet aborttipillerin tai hakeneet tietoa; ottaa huomioon, että mahdollisesti ihmisiä voidaan merkitä tästä tai kerättyjä tietoja käyttää heitä vastaan; toteaa, että niissä osavaltioissa, joissa abortti on kielletty tai aiotaan kieltää, oikeusviranomaiset voivat käyttää digitaalisia tietoja raskaudenkeskeytystä hakevista, tarjoavista tai helpottavista henkilöistä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että huoli tietosuojasta kasvaa Roe v. Wade -tuomion kumoamisen takia; toteaa, että kuukautiskierron seurantasovellusten tai geopaikannusvälineiden ja hakukoneiden avulla voidaan kerätä tietoa henkilöistä, jotka ovat lähestyneet aborttiklinikkaa, ostaneet aborttipillerin tai hakeneet tietoa; ottaa huomioon, että mahdollisesti ihmisiä voidaan merkitä tästä tai kerättyjä tietoja käyttää heitä vastaan; toteaa, että niissä osavaltioissa, joissa abortti on kielletty tai aiotaan kieltää, oikeusviranomaiset voivat käyttää digitaalisia tietoja raskaudenkeskeytystä hakevista, tarjoavista tai helpottavista henkilöistä;

| G. | ottaa huomioon, että vaikka seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien suojelussa on yleisesti edistytty eri puolilla maailmaa, myös Euroopassa, taantuminen turvallisen ja laillisen abortin saatavuutta koskevassa oikeudessa on vakava huolenaihe; ottaa huomioon, että Roe v. Wade -tuomion kumoaminen voi rohkaista abortinvastaista liikettä Euroopan unionissa; toteaa, että Puola on ainoa EU:n jäsenvaltio, joka on poistanut abortin perusteen lainsäädännöstään, sillä laiton perustuslakituomioistuin päätti 22. lokakuuta 2020 peruuttaa puolalaisnaisten jo kauan sitten vakiintuneet oikeudet päätöksellä, joka merkitsee tosiasiallista aborttikieltoa; panee merkille, että abortti on kielletty Maltassa; ottaa huomioon, että raskauden alkuvaiheessa lääkkeillä tehtävä abortti ei ole laillinen Slovakiassa eikä sitä ole saatavilla Unkarissa; panee merkille, että myös Italiassa abortin saatavuutta heikennetään (5); ottaa huomioon, että joissakin muissa EU:n jäsenvaltioissa pääsy raskaudenkeskeytyshoitoon halutaan evätä, kuten äskettäin Kroatiassa (6); katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on ehdottomasti puolustettava seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja korostettava, että naisten oikeudet ovat luovuttamattomia eikä niitä saa poistaa tai vesittää; pitää ratkaisevan tärkeänä, että EU ja sen jäsenvaltiot edistyvät edelleen turvallisen, laillisen ja oikea-aikaisen raskaudenkeskeytyshoidon saatavuuden takaamisessa Maailman terveysjärjestön suositusten ja näytön mukaisesti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vaikka seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien suojelussa on yleisesti edistytty eri puolilla maailmaa, myös Euroopassa, taantuminen turvallisen ja laillisen abortin saatavuutta koskevassa oikeudessa on vakava huolenaihe; ottaa huomioon, että Roe v. Wade -tuomion kumoaminen voi rohkaista abortinvastaista liikettä Euroopan unionissa; toteaa, että Puola on ainoa EU:n jäsenvaltio, joka on poistanut abortin perusteen lainsäädännöstään, sillä laiton perustuslakituomioistuin päätti 22. lokakuuta 2020 peruuttaa puolalaisnaisten jo kauan sitten vakiintuneet oikeudet päätöksellä, joka merkitsee tosiasiallista aborttikieltoa; panee merkille, että abortti on kielletty Maltassa; ottaa huomioon, että raskauden alkuvaiheessa lääkkeillä tehtävä abortti ei ole laillinen Slovakiassa eikä sitä ole saatavilla Unkarissa; panee merkille, että myös Italiassa abortin saatavuutta heikennetään (5); ottaa huomioon, että joissakin muissa EU:n jäsenvaltioissa pääsy raskaudenkeskeytyshoitoon halutaan evätä, kuten äskettäin Kroatiassa (6); katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on ehdottomasti puolustettava seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ja korostettava, että naisten oikeudet ovat luovuttamattomia eikä niitä saa poistaa tai vesittää; pitää ratkaisevan tärkeänä, että EU ja sen jäsenvaltiot edistyvät edelleen turvallisen, laillisen ja oikea-aikaisen raskaudenkeskeytyshoidon saatavuuden takaamisessa Maailman terveysjärjestön suositusten ja näytön mukaisesti;

| H. | toteaa, että Euroopassa naisilla on yhä esteitä, jotka estävät heitä käyttämästä oikeuksiaan ja vapauksiaan, ja että tämä johtuu oikeudellisista rajoituksista, joissa sivuutetaan naisten oikeudet ja joilla tarpeettomasti vaarannetaan heidän henkensä; huomauttaa, että eräässä tuoreessa tapauksessa yhdysvaltalaiselta turistilta Andrea Prudentelta evättiin abortti Maltassa, vaikka hän oli hengenvaarassa; ottaa huomioon, että naisten ihmisoikeuksia puolustavaa Justyna Wydrzyńskaa on syytetty Puolan ankarien aborttilakien nojalla aborttipillereiden antamisesta toiselle naiselle; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Euroopassa naisilla on yhä esteitä, jotka estävät heitä käyttämästä oikeuksiaan ja vapauksiaan, ja että tämä johtuu oikeudellisista rajoituksista, joissa sivuutetaan naisten oikeudet ja joilla tarpeettomasti vaarannetaan heidän henkensä; huomauttaa, että eräässä tuoreessa tapauksessa yhdysvaltalaiselta turistilta Andrea Prudentelta evättiin abortti Maltassa, vaikka hän oli hengenvaarassa; ottaa huomioon, että naisten ihmisoikeuksia puolustavaa Justyna Wydrzyńskaa on syytetty Puolan ankarien aborttilakien nojalla aborttipillereiden antamisesta toiselle naiselle;

| I. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjassa vahvistetaan EU:ssa asuvien ihmisten tärkeimmät perusoikeudet ja -vapaudet; toteaa, että turvallisen ja laillisen raskaudenkeskeytyksen suojelulla on suoria vaikutuksia perusoikeuskirjassa tunnustettujen oikeuksien tosiasialliseen käyttämiseen, ja mainitsee näistä esimerkkinä ihmisarvon, itsemääräämisoikeuden, yhdenvertaisuuden ja ruumiillisen koskemattomuuden; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjassa vahvistetaan EU:ssa asuvien ihmisten tärkeimmät perusoikeudet ja -vapaudet; toteaa, että turvallisen ja laillisen raskaudenkeskeytyksen suojelulla on suoria vaikutuksia perusoikeuskirjassa tunnustettujen oikeuksien tosiasialliseen käyttämiseen, ja mainitsee näistä esimerkkinä ihmisarvon, itsemääräämisoikeuden, yhdenvertaisuuden ja ruumiillisen koskemattomuuden;

| J. | huomauttaa, että 9. kesäkuuta 2022 parlamentti hyväksyi vahvan päätöslauselman ”Aborttioikeuksia koskevat uhat maailmassa: aborttioikeuksien mahdollinen kumoaminen Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa”; toteaa, että tämän päätöslauselman suositukset ovat yhä ajankohtaisia ja niitä olisi sovellettava (7); |
| --- | --- |

J.

huomauttaa, että 9. kesäkuuta 2022 parlamentti hyväksyi vahvan päätöslauselman ”Aborttioikeuksia koskevat uhat maailmassa: aborttioikeuksien mahdollinen kumoaminen Yhdysvaltain korkeimmassa oikeudessa”; toteaa, että tämän päätöslauselman suositukset ovat yhä ajankohtaisia ja niitä olisi sovellettava (7);

| 1. | tuomitsee jälleen kerran jyrkästi taantumisen naisten oikeuksissa sekä seksuaali- ja lisääntymisterveydessä ja -oikeuksissa maailmanlaajuisesti, myös Yhdysvalloissa ja eräissä EU:n jäsenvaltioissa; muistuttaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat perustavaa laatua olevia ihmisoikeuksia, joita olisi suojeltava ja parannettava, eikä niitä voida millään tavalla vesittää tai peruuttaa; kehottaa niiden osavaltioiden hallituksia, joissa on hyväksytty aborttikieltoja ja -rajoituksia koskevia lakeja ja muita toimenpiteitä, kumoamaan ne ja varmistamaan, että niiden lainsäädäntö on kansainvälisesti suojeltuja naisten ihmisoikeuksia ja kansainvälisiä ihmisoikeuksia koskevien normien mukaista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ehdottaa, että oikeus raskaudenkeskeytykseen sisällytetään perusoikeuskirjaan; katsoo, että neuvostolle olisi esitettävä ehdotus perusoikeuskirjan muuttamiseksi seuraavasti;


  7 a artikla (uusi):


  ”7 a artikla
  Oikeus raskaudenkeskeytykseen
  ”Jokaisella on oikeus turvalliseen ja lailliseen raskaudenkeskeytykseen.”


  ; |
| --- | --- |

2.

7 a artikla (uusi):

”7 a artikla

Oikeus raskaudenkeskeytykseen

”Jokaisella on oikeus turvalliseen ja lailliseen raskaudenkeskeytykseen.”

| 3. | toistaa tässä yhteydessä 9. kesäkuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä pyynnön kutsua koolle valmistelukunta perussopimusten tarkistamiseksi; odottaa Eurooppa-neuvoston kokoontuvan tätä varten; ehdottaa, että tässä prosessissa perusoikeuskirjaan sisällytetään oikeus turvalliseen ja lailliseen raskaudenkeskeytykseen; pyytää ottamaan Euroopan parlamentin mukaan prosessin joka vaiheeseen; |
| --- | --- |

3.

toistaa tässä yhteydessä 9. kesäkuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä pyynnön kutsua koolle valmistelukunta perussopimusten tarkistamiseksi; odottaa Eurooppa-neuvoston kokoontuvan tätä varten; ehdottaa, että tässä prosessissa perusoikeuskirjaan sisällytetään oikeus turvalliseen ja lailliseen raskaudenkeskeytykseen; pyytää ottamaan Euroopan parlamentin mukaan prosessin joka vaiheeseen;

| 4. | ilmaisee voimakkaan solidaarisuutensa ja tukensa naisille ja tytöille Yhdysvalloissa sekä niille, jotka osallistuvat laillisen ja turvallisen raskaudenkeskeytyshoidon tarjoamiseen ja sitä koskevan oikeuden ja sen saatavuuden puolustamiseen tällaisissa haastavissa olosuhteissa; tukee niin ikään vetoomuksia, jotta Yhdysvaltain kongressi hyväksyisi lain, jolla turvattaisiin raskaudenkeskeytys liittovaltiotasolla; |
| --- | --- |

4.

ilmaisee voimakkaan solidaarisuutensa ja tukensa naisille ja tytöille Yhdysvalloissa sekä niille, jotka osallistuvat laillisen ja turvallisen raskaudenkeskeytyshoidon tarjoamiseen ja sitä koskevan oikeuden ja sen saatavuuden puolustamiseen tällaisissa haastavissa olosuhteissa; tukee niin ikään vetoomuksia, jotta Yhdysvaltain kongressi hyväksyisi lain, jolla turvattaisiin raskaudenkeskeytys liittovaltiotasolla;

| 5. | on syvästi huolestunut siitä, että aborttiin liittyvillä kielloilla ja muilla rajoituksilla on suhteeton vaikutus köyhyydessä eläviin naisiin, erityisesti rodullistettuihin naisiin, kuten mustiin naisiin, latinalaisamerikkalaistaustaisiin naisiin ja alkuperäiskansojen naisiin, sekä maaseudun naisiin, hlbtiq-henkilöihin, vammaisiin naisiin, teini-ikäisiin, maahanmuuttajanaisiin, myös laittomiin muuttajiin, ja yksinhuoltajatalouksiin, joissa huoltajana on nainen; korostaa, että naisilla, joilla ei taloudellisten tai logististen esteiden vuoksi ole varaa matkustaa lisääntymisterveysklinikoille naapuriosavaltioihin tai -maihin, on suurempi riski siitä, että heille tehdään vaarallisia, jopa hengenvaarallisia, toimenpiteitä ja että heidät pakotetaan jatkamaan raskauttaan loppuun saakka vastoin tahtoaan, mikä on ihmisoikeusloukkaus ja eräs sukupuolistuneen väkivallan muoto (8); |
| --- | --- |

5.

on syvästi huolestunut siitä, että aborttiin liittyvillä kielloilla ja muilla rajoituksilla on suhteeton vaikutus köyhyydessä eläviin naisiin, erityisesti rodullistettuihin naisiin, kuten mustiin naisiin, latinalaisamerikkalaistaustaisiin naisiin ja alkuperäiskansojen naisiin, sekä maaseudun naisiin, hlbtiq-henkilöihin, vammaisiin naisiin, teini-ikäisiin, maahanmuuttajanaisiin, myös laittomiin muuttajiin, ja yksinhuoltajatalouksiin, joissa huoltajana on nainen; korostaa, että naisilla, joilla ei taloudellisten tai logististen esteiden vuoksi ole varaa matkustaa lisääntymisterveysklinikoille naapuriosavaltioihin tai -maihin, on suurempi riski siitä, että heille tehdään vaarallisia, jopa hengenvaarallisia, toimenpiteitä ja että heidät pakotetaan jatkamaan raskauttaan loppuun saakka vastoin tahtoaan, mikä on ihmisoikeusloukkaus ja eräs sukupuolistuneen väkivallan muoto (8

| 6. | kehottaa Yhdysvaltain hallitusta varmistamaan tietosuojan jokaiselle ja erityisesti raskaudenkeskeytystä hakeville, tarjoaville ja helpottaville henkilöille sallimalla yksityisen ja suojatun pääsyn, lopettamalla käyttäytymiseen perustuvan jäljityksen, lujittamalla tietojen poistamista koskevia toimintaperiaatteita, salaamalla tiedot siirron aikana, mahdollistamalla oletusarvoisesti viestien läpisalauksen, estämällä paikannuksen ja varmistamalla, että käyttäjille ilmoitetaan, kun heitä koskevia tietoja haetaan (9); |
| --- | --- |

6.

kehottaa Yhdysvaltain hallitusta varmistamaan tietosuojan jokaiselle ja erityisesti raskaudenkeskeytystä hakeville, tarjoaville ja helpottaville henkilöille sallimalla yksityisen ja suojatun pääsyn, lopettamalla käyttäytymiseen perustuvan jäljityksen, lujittamalla tietojen poistamista koskevia toimintaperiaatteita, salaamalla tiedot siirron aikana, mahdollistamalla oletusarvoisesti viestien läpisalauksen, estämällä paikannuksen ja varmistamalla, että käyttäjille ilmoitetaan, kun heitä koskevia tietoja haetaan (9

| 7. | korostaa puutteita ehkäisyn saatavuudessa ja tämänhetkisiä täyttämättömiä tarpeita (10); korostaa, että etusijalle olisi asetettava seksuaalisen väkivallan torjuminen sekä kattava, ikätasolle sopiva ja näyttöön perustuva seksuaali- ja ihmissuhdekasvatus kaikille, erilaiset laadukkaat, helposti saatavilla olevat, turvalliset, kohtuuhintaiset ja tarvittaessa maksuttomat ehkäisymenetelmät ja -tarvikkeet, perhesuunnitteluneuvonta sekä terveyspalvelut; tunnustaa kansalaisjärjestöjen roolin palveluntarjoajina ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien puolestapuhujina Yhdysvalloissa ja kannustaa niitä jatkamaan työtään; |
| --- | --- |

7.

korostaa puutteita ehkäisyn saatavuudessa ja tämänhetkisiä täyttämättömiä tarpeita (10

| 8. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään poliittista tukeaan ihmisoikeuksien puolustajille ja terveydenhuoltopalvelujen tarjoajille, jotka toimivat seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien edistämiseksi, sekä naisten oikeuksien ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien alan kansalaisyhteiskunnan ja ruohonjuuritason järjestöille, jotka ovat keskeisiä toimijoita sukupuolten kannalta tasa-arvoisissa yhteiskunnissa ja elintärkeitä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen ja tietojen tarjoajia, ja mainitsee erityisesti ne, jotka työskentelevät haastavissa olosuhteissa Euroopassa; kehottaa komissiota suojelemaan näitä puolustajia kaikenlaiselta vainolta, jota he saattavat kohdata, ja tukemaan heitä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään poliittista tukeaan ihmisoikeuksien puolustajille ja terveydenhuoltopalvelujen tarjoajille, jotka toimivat seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien edistämiseksi, sekä naisten oikeuksien ja seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien alan kansalaisyhteiskunnan ja ruohonjuuritason järjestöille, jotka ovat keskeisiä toimijoita sukupuolten kannalta tasa-arvoisissa yhteiskunnissa ja elintärkeitä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen ja tietojen tarjoajia, ja mainitsee erityisesti ne, jotka työskentelevät haastavissa olosuhteissa Euroopassa; kehottaa komissiota suojelemaan näitä puolustajia kaikenlaiselta vainolta, jota he saattavat kohdata, ja tukemaan heitä;

| 9. | on huolestunut mahdollisesta kasvusta rahavirroissa, joilla rahoitetaan sukupuolten tasa-arvoa ja aborttioikeutta vastustavia ryhmiä maailmassa, myös Euroopassa; |
| --- | --- |

9.

on huolestunut mahdollisesta kasvusta rahavirroissa, joilla rahoitetaan sukupuolten tasa-arvoa ja aborttioikeutta vastustavia ryhmiä maailmassa, myös Euroopassa;

| 10. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tunnustamaan laissa raskaudenkeskeytyksen ja puolustamaan sitä, että oikeutta turvalliseen ja lailliseen raskaudenkeskeytykseen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia yleensä kunnioitetaan; kehottaa myös EU:ta puolustamaan tätä oikeutta ja tekemään sen tunnustamisesta keskeisen tavoitteen kansainvälisissä instituutioissa ja muilla monenvälisillä foorumeilla, kuten Euroopan neuvostossa, käytävissä neuvotteluissa sekä puolustamaan sen sisällyttämistä ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tunnustamaan laissa raskaudenkeskeytyksen ja puolustamaan sitä, että oikeutta turvalliseen ja lailliseen raskaudenkeskeytykseen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia yleensä kunnioitetaan; kehottaa myös EU:ta puolustamaan tätä oikeutta ja tekemään sen tunnustamisesta keskeisen tavoitteen kansainvälisissä instituutioissa ja muilla monenvälisillä foorumeilla, kuten Euroopan neuvostossa, käytävissä neuvotteluissa sekä puolustamaan sen sisällyttämistä ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen;

| 11. | tuomitsee sen, että monilla naisilla EU:ssa ei edelleenkään ole pääsyä raskaudenkeskeytyspalveluihin eräissä jäsenvaltioissa jäljellä olevien oikeudellisten, taloudellisten, sosiaalisten ja käytännön rajoitusten vuoksi; |
| --- | --- |

11.

tuomitsee sen, että monilla naisilla EU:ssa ei edelleenkään ole pääsyä raskaudenkeskeytyspalveluihin eräissä jäsenvaltioissa jäljellä olevien oikeudellisten, taloudellisten, sosiaalisten ja käytännön rajoitusten vuoksi;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita poistamaan abortin rangaistavuuden sekä poistamaan ja torjumaan esteet turvalliselta ja lailliselta raskaudenkeskeytykseltä sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuudelta; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan turvallisten, laillisten ja maksuttomien raskaudenkeskeytyspalvelujen, synnytystä edeltävän ja äitiysterveydenhuollon palvelujen ja tarvikkeiden, vapaaehtoisen perhesuunnittelun, ehkäisyn, nuorisoystävällisten palvelujen sekä HI-viruksen ennaltaehkäisyn ja hoidon ja siihen liittyvän tuen saatavuuden ilman syrjintää; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita poistamaan abortin rangaistavuuden sekä poistamaan ja torjumaan esteet turvalliselta ja lailliselta raskaudenkeskeytykseltä sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuudelta; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan turvallisten, laillisten ja maksuttomien raskaudenkeskeytyspalvelujen, synnytystä edeltävän ja äitiysterveydenhuollon palvelujen ja tarvikkeiden, vapaaehtoisen perhesuunnittelun, ehkäisyn, nuorisoystävällisten palvelujen sekä HI-viruksen ennaltaehkäisyn ja hoidon ja siihen liittyvän tuen saatavuuden ilman syrjintää;

| 13. | suosittaa, että Yhdysvaltoihin lähetetään mahdollisimman pian valtuuskunta arvioimaan korkeimman oikeuden päätöksen vaikutusta ja tukemaan naisten oikeuksia ajavia kansalaisjärjestöjä ja aborttioikeutta puolustavia liikkeitä maassa; pyytää Washingtoniin lähiaikoina matkustavia Euroopan parlamentin valtuuskuntia ottamaan johdonmukaisesti esille aborttioikeuksia koskevan kysymyksen ja tapaamaan naisten oikeuksia ajavia järjestöjä; |
| --- | --- |

13.

suosittaa, että Yhdysvaltoihin lähetetään mahdollisimman pian valtuuskunta arvioimaan korkeimman oikeuden päätöksen vaikutusta ja tukemaan naisten oikeuksia ajavia kansalaisjärjestöjä ja aborttioikeutta puolustavia liikkeitä maassa; pyytää Washingtoniin lähiaikoina matkustavia Euroopan parlamentin valtuuskuntia ottamaan johdonmukaisesti esille aborttioikeuksia koskevan kysymyksen ja tapaamaan naisten oikeuksia ajavia järjestöjä;

| 14. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, EU:n edustustoa Yhdysvalloissa, komissiota ja kaikkia EU:n jäsenvaltioita käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä tehostaakseen toimiaan, joilla torjutaan taantumista naisten oikeuksissa ja seksuaali- ja lisääntymisterveydessä ja -oikeuksissa, muun muassa kompensoimalla mahdollisen vähennyksen Yhdysvalloissa seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin myönnetyssä rahoituksessa maailmanlaajuisesti sekä puolustamalla voimakkaasti turvallisen ja laillisen raskaudenkeskeytyksen ja yleensä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien yleistä saatavuutta ja asettamalla ne etusijalle ulkosuhteissaan; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, EU:n edustustoa Yhdysvalloissa, komissiota ja kaikkia EU:n jäsenvaltioita käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä tehostaakseen toimiaan, joilla torjutaan taantumista naisten oikeuksissa ja seksuaali- ja lisääntymisterveydessä ja -oikeuksissa, muun muassa kompensoimalla mahdollisen vähennyksen Yhdysvalloissa seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin myönnetyssä rahoituksessa maailmanlaajuisesti sekä puolustamalla voimakkaasti turvallisen ja laillisen raskaudenkeskeytyksen ja yleensä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien yleistä saatavuutta ja asettamalla ne etusijalle ulkosuhteissaan;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, Yhdysvaltain presidentille ja hänen hallinnolleen, Yhdysvaltain kongressille ja Yhdysvaltain korkeimmalle oikeudelle. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, Yhdysvaltain presidentille ja hänen hallinnolleen, Yhdysvaltain kongressille ja Yhdysvaltain korkeimmalle oikeudelle.

---

(1)  EUVL C 81, 18.2.2022, s. 43.

1

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0243.

2

(3)  https://www.gov.ca.gov/2022/06/24/west-coast-states-launch-new-multi-state-commitment-to-reproductive-freedom-standing-united-on-protecting-abortion-access/

3

(4)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

4

(5)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

5

(6)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0243_FI.html

7

(8)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

8

(9)  https://www.eff.org/deeplinks/2022/06/effs-statement-dobbs-abortion-ruling

9

(10)  UNFPA:n raportti maailman väestön tilasta, ”Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy”, 30. maaliskuuta 2022.

10

---

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. heinäkuuta 2022

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/273 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/273

---

P9_TA(2022)0275

Neuvottelut EU:n ja Interpolin välisestä yhteistyösopimuksesta

Euroopan parlamentin suositus 5. heinäkuuta 2022 neuvostolle ja komissiolle neuvotteluista Euroopan unionin ja Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (I.C.P.O – INTERPOL) välisestä yhteistyösopimuksesta (2022/2025(INI))

(2023/C 47/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan, 82 artiklan 1 kohdan ja 87 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan, 82 artiklan 1 kohdan ja 87 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 7, 8, 47 ja 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 7, 8, 47 ja 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (1),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (2) (direktiivi lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (2) (direktiivi lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 23. lokakuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (3) (EU:n tietosuoja-asetus) ja erityisesti sen 42 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 23. lokakuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (3) (EU:n tietosuoja-asetus) ja erityisesti sen 42 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (4),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta sekä asetusten (EU) N:o 1052/2013 ja (EU) 2016/1624 kumoamisesta 13. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta sekä asetusten (EU) N:o 1052/2013 ja (EU) 2016/1624 kumoamisesta 13. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1896 (5),

| — | ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) 14. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1727 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) 14. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1727 (7),

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2021 annetun Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon 8/2021 suosituksesta neuvoston päätökseksi luvan antamisesta aloittaa neuvottelut EU:n ja Interpolin välisestä yhteistyösopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2021 annetun Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon 8/2021 suosituksesta neuvoston päätökseksi luvan antamisesta aloittaa neuvottelut EU:n ja Interpolin välisestä yhteistyösopimuksesta,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön helmikuussa 2022 tekemän tutkimuksen ”Ensuring the rights of EU citizens against politically motivated Red Notices”, joka koskee EU:n kansalaisten oikeuksien suojaamista poliittisesti motivoiduilta kansainvälisiltä etsintäkuulutuksilta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön helmikuussa 2022 tekemän tutkimuksen ”Ensuring the rights of EU citizens against politically motivated Red Notices”, joka koskee EU:n kansalaisten oikeuksien suojaamista poliittisesti motivoiduilta kansainvälisiltä etsintäkuulutuksilta,

| — | ottaa huomioon tietojenkäsittelyä koskevat Interpolin säännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietojenkäsittelyä koskevat Interpolin säännöt,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 2161 (2017) Interpolin järjestelmän väärinkäytöstä ja tiukempien oikeudellisten takeiden tarpeesta ja päätöslauselman 2315 (2019) Interpolin uudistamisesta ja luovutusmenettelyistä sekä luottamuksen rakentamisesta torjumalla väärinkäytöksiä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselman 2161 (2017) Interpolin järjestelmän väärinkäytöstä ja tiukempien oikeudellisten takeiden tarpeesta ja päätöslauselman 2315 (2019) Interpolin uudistamisesta ja luovutusmenettelyistä sekä luottamuksen rakentamisesta torjumalla väärinkäytöksiä,

| — | ottaa huomioon kehyksen vahvistamisesta rajoja ja viisumipolitiikkaa koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 ja (EU) 2018/1861 sekä neuvoston päätösten 2004/512/EY ja 2008/633/YOS muuttamisesta 20. toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/817 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehyksen vahvistamisesta rajoja ja viisumipolitiikkaa koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 ja (EU) 2018/1861 sekä neuvoston päätösten 2004/512/EY ja 2008/633/YOS muuttamisesta 20. toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/817 (8),

| — | ottaa huomioon kehyksen vahvistamisesta poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä sekä turvapaikka- ja muuttoliikeasioita koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/816 muuttamisesta 20. toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/818 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehyksen vahvistamisesta poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä sekä turvapaikka- ja muuttoliikeasioita koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/816 muuttamisesta 20. toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/818 (9),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 114 artiklan 4 kohdan ja 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 114 artiklan 4 kohdan ja 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0200/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0200/2022),

| A. | ottaa huomioon, että nykyajan terrorismi ja vakava ja järjestäytynyt rikollisuus ovat dynaamisia, monimutkaisia, innovatiivisia, maailmanlaajuisia, liikkuvia ja usein valtioiden rajat ylittäviä ilmiöitä, jotka edellyttävät määrätietoisia toimia ja tehokkaampaa ja koordinoidumpaa EU:n yhteistyötä kansainvälisten lainvalvontaviranomaisten ja -elinten, kuten Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (Interpol), kanssa; ottaa huomioon, että komission vuoden 2020 EU:n turvallisuusunionistrategiassa jäsenvaltioita kehotetaan tiivistämään monenvälistä yhteistyötä ja EU:n ja Interpolin välistä koordinointia, sillä tämä on yhteistyön ja tietojenvaihdon tehostamiselle erityisen tärkeää; ottaa huomioon, että 17. joulukuuta 2020 annetussa parlamentin päätöslauselmassa EU:n turvallisuusunionistrategiasta (10) korostetaan tarvetta vahvistaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja parantaa koordinointia EU:n tasolla kaikkien toimijoiden välillä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että nykyajan terrorismi ja vakava ja järjestäytynyt rikollisuus ovat dynaamisia, monimutkaisia, innovatiivisia, maailmanlaajuisia, liikkuvia ja usein valtioiden rajat ylittäviä ilmiöitä, jotka edellyttävät määrätietoisia toimia ja tehokkaampaa ja koordinoidumpaa EU:n yhteistyötä kansainvälisten lainvalvontaviranomaisten ja -elinten, kuten Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (Interpol), kanssa; ottaa huomioon, että komission vuoden 2020 EU:n turvallisuusunionistrategiassa jäsenvaltioita kehotetaan tiivistämään monenvälistä yhteistyötä ja EU:n ja Interpolin välistä koordinointia, sillä tämä on yhteistyön ja tietojenvaihdon tehostamiselle erityisen tärkeää; ottaa huomioon, että 17. joulukuuta 2020 annetussa parlamentin päätöslauselmassa EU:n turvallisuusunionistrategiasta (10) korostetaan tarvetta vahvistaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja parantaa koordinointia EU:n tasolla kaikkien toimijoiden välillä;

| B. | toteaa, että perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittava tehokas kansainvälinen yhteistyö on tehokkaan lainvalvonnan ja oikeudellisen yhteistyön keskeinen osatekijä, erityisesti jos kyse on rikostyypeistä, joihin liittyy henkilötietojen käsittelyä ja jakamista; toteaa, että henkilötietojen käsittelyn laillisuutta säännellään unionin tietosuojasäännöstöllä ja että sitä sovelletaan myös keskeisten kumppaneiden kanssa tehtäviin kahdenvälisiin sopimuksiin, joilla on suuri merkitys, kun hankitaan tietoja ja mahdollisia todisteita EU:n ulkopuolelta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittava tehokas kansainvälinen yhteistyö on tehokkaan lainvalvonnan ja oikeudellisen yhteistyön keskeinen osatekijä, erityisesti jos kyse on rikostyypeistä, joihin liittyy henkilötietojen käsittelyä ja jakamista; toteaa, että henkilötietojen käsittelyn laillisuutta säännellään unionin tietosuojasäännöstöllä ja että sitä sovelletaan myös keskeisten kumppaneiden kanssa tehtäviin kahdenvälisiin sopimuksiin, joilla on suuri merkitys, kun hankitaan tietoja ja mahdollisia todisteita EU:n ulkopuolelta;

| C. | ottaa huomioon, että Interpol on maailman suurin kansainvälinen rikospoliisijärjestö ja että sillä on tärkeä rooli kaikkialla maailmassa; toteaa, että Interpol perustuu hallitustenväliseen yhteistyöhön; ottaa huomioon, että neuvosto antoi joulukuussa 2021 komissiolle valtuudet aloittaa neuvottelut EU:n puolesta vuoden 2022 loppuun mennessä tehtävästä kansainvälisestä sopimuksesta, jolla pyritään vahvistamaan yhteistyötä Interpolin kanssa, mukaan lukien pääsy Interpolin tietokantoihin sekä operatiivisen yhteistyön vahvistaminen; pitää ensiarvoisen tärkeänä varmistaa, että lopullisessa sopimuksessa otetaan käyttöön vankat toimenpiteet, joilla taataan henkilötietojen käsittelyä koskevien periaatteiden noudattaminen, sellaisina kuin ne on vahvistettu unionin tietosuojasäännöstössä, sekä tällaisen yhteistyön kautta saatujen henkilötietojen oikeellisuus ja joilla varmistetaan, että kaikessa tulevassa yhteistyössä ja henkilötietojen vaihdossa kunnioitetaan perusoikeuksia, mukaan lukien oikeus tietosuojaan ja yksityisyyteen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Interpol on maailman suurin kansainvälinen rikospoliisijärjestö ja että sillä on tärkeä rooli kaikkialla maailmassa; toteaa, että Interpol perustuu hallitustenväliseen yhteistyöhön; ottaa huomioon, että neuvosto antoi joulukuussa 2021 komissiolle valtuudet aloittaa neuvottelut EU:n puolesta vuoden 2022 loppuun mennessä tehtävästä kansainvälisestä sopimuksesta, jolla pyritään vahvistamaan yhteistyötä Interpolin kanssa, mukaan lukien pääsy Interpolin tietokantoihin sekä operatiivisen yhteistyön vahvistaminen; pitää ensiarvoisen tärkeänä varmistaa, että lopullisessa sopimuksessa otetaan käyttöön vankat toimenpiteet, joilla taataan henkilötietojen käsittelyä koskevien periaatteiden noudattaminen, sellaisina kuin ne on vahvistettu unionin tietosuojasäännöstössä, sekä tällaisen yhteistyön kautta saatujen henkilötietojen oikeellisuus ja joilla varmistetaan, että kaikessa tulevassa yhteistyössä ja henkilötietojen vaihdossa kunnioitetaan perusoikeuksia, mukaan lukien oikeus tietosuojaan ja yksityisyyteen;

| D. | ottaa huomioon, että EU ja Interpol ovat jo pitkään tehneet yhteistyötä monilla lainvalvontaan liittyvillä aloilla EU:n toimintapoliittisen syklin operatiivisen täytäntöönpanon kautta (EMPACT, Euroopan monialainen rikosuhkien torjuntafoorumi) ja tukemalla jäsenvaltioiden toimia yhteistyössä EU:n virastojen, kuten EU:n lainvalvontayhteistyöviraston (Europol), Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex), EU:n lainvalvontakoulutusviraston, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan EU:n viraston, kanssa sopimusten tai työjärjestelyjen pohjalta; ottaa huomioon, että Europol ja Interpol allekirjoittivat 5. marraskuuta 2001 operatiivisen sopimuksen, jota seurasi yhteisymmärryspöytäkirja, joka mahdollisti henkilötietojen siirron näiden järjestöjen yhteyshenkilöiden kautta; ottaa huomioon, että Frontex allekirjoitti 27. toukokuuta 2009 Interpolin kanssa yhteistyösopimuksen, jolla perustetaan yhteistyökehys, jonka tavoitteena on helpottaa rajat ylittävän rikollisuuden ehkäisemistä, havaitsemista ja torjuntaa ja parantaa rajaturvallisuutta laittoman maahanmuuton, ihmissalakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU ja Interpol ovat jo pitkään tehneet yhteistyötä monilla lainvalvontaan liittyvillä aloilla EU:n toimintapoliittisen syklin operatiivisen täytäntöönpanon kautta (EMPACT, Euroopan monialainen rikosuhkien torjuntafoorumi) ja tukemalla jäsenvaltioiden toimia yhteistyössä EU:n virastojen, kuten EU:n lainvalvontayhteistyöviraston (Europol), Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex), EU:n lainvalvontakoulutusviraston, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan EU:n viraston, kanssa sopimusten tai työjärjestelyjen pohjalta; ottaa huomioon, että Europol ja Interpol allekirjoittivat 5. marraskuuta 2001 operatiivisen sopimuksen, jota seurasi yhteisymmärryspöytäkirja, joka mahdollisti henkilötietojen siirron näiden järjestöjen yhteyshenkilöiden kautta; ottaa huomioon, että Frontex allekirjoitti 27. toukokuuta 2009 Interpolin kanssa yhteistyösopimuksen, jolla perustetaan yhteistyökehys, jonka tavoitteena on helpottaa rajat ylittävän rikollisuuden ehkäisemistä, havaitsemista ja torjuntaa ja parantaa rajaturvallisuutta laittoman maahanmuuton, ihmissalakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi;

| E. | ottaa huomioon, että yksittäisillä EU:n jäsenvaltioilla on Interpolin jäseninä suora pääsy Interpolin 19 tietokantaan, jotka sisältävät mahdollisesti arvokkaita tietoja henkilöistä, varastetusta omaisuudesta, aseista ja uhkista; ottaa huomioon, että näissä tietokannoissa olevissa miljoonissa tietueissa on tietoja, jotka voivat suoraan auttaa torjumaan vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia; ottaa huomioon, että Frontexilla, Eurojustilla ja EPPOlla ei tällä hetkellä ole toimeksiantojensa mukaisesti pääsyä näihin tietokantoihin suoraan eikä osuma / ei osumaa -periaatteella, koska Interpolin kanssa ei ole tehty tätä tarkoitusta varten sopimusta, jota edellytetään tietojen käsittelyä koskevien Interpolin sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yksittäisillä EU:n jäsenvaltioilla on Interpolin jäseninä suora pääsy Interpolin 19 tietokantaan, jotka sisältävät mahdollisesti arvokkaita tietoja henkilöistä, varastetusta omaisuudesta, aseista ja uhkista; ottaa huomioon, että näissä tietokannoissa olevissa miljoonissa tietueissa on tietoja, jotka voivat suoraan auttaa torjumaan vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia; ottaa huomioon, että Frontexilla, Eurojustilla ja EPPOlla ei tällä hetkellä ole toimeksiantojensa mukaisesti pääsyä näihin tietokantoihin suoraan eikä osuma / ei osumaa -periaatteella, koska Interpolin kanssa ei ole tehty tätä tarkoitusta varten sopimusta, jota edellytetään tietojen käsittelyä koskevien Interpolin sääntöjen mukaisesti;

| F. | katsoo, että EU:n ja Interpolin nykyinen yhteistyö on jo tiivistä terrorismin torjunnan alalla; katsoo, että sitä olisi tehostettava ja laajennettava uusille aloille; katsoo, että menettelyjä olisi parannettava, nopeutettava ja sujuvoitettava, jotta voidaan vastata useisiin välttämättömiin operatiivisiin tarpeisiin ja siten helpottaa nopeaa pääsyä tietoihin, jotka liittyvät vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja terrorismiin, ja jotta pannaan täytäntöön unionin voimassa olevat säädökset; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että EU:n ja Interpolin nykyinen yhteistyö on jo tiivistä terrorismin torjunnan alalla; katsoo, että sitä olisi tehostettava ja laajennettava uusille aloille; katsoo, että menettelyjä olisi parannettava, nopeutettava ja sujuvoitettava, jotta voidaan vastata useisiin välttämättömiin operatiivisiin tarpeisiin ja siten helpottaa nopeaa pääsyä tietoihin, jotka liittyvät vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja terrorismiin, ja jotta pannaan täytäntöön unionin voimassa olevat säädökset;

| G. | ottaa huomioon, että EU on Interpolin suurin rahoittaja ja että varat osoitetaan pääasiassa tiedonvaihtoon lainvalvonnan alalla mutta ne kattavat myös rajavalvontayhteistyön ja valmiuksien kehittämistoimet sekä terrorismin ja vakavan rikollisuuden eri osa-alueita koskevat hankkeet ja ohjelmat; katsoo, että tämä antaa EU:lle tärkeän roolin Interpolin toiminnan ja erityisesti sen avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden parantamisessa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU on Interpolin suurin rahoittaja ja että varat osoitetaan pääasiassa tiedonvaihtoon lainvalvonnan alalla mutta ne kattavat myös rajavalvontayhteistyön ja valmiuksien kehittämistoimet sekä terrorismin ja vakavan rikollisuuden eri osa-alueita koskevat hankkeet ja ohjelmat; katsoo, että tämä antaa EU:lle tärkeän roolin Interpolin toiminnan ja erityisesti sen avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden parantamisessa;

| H. | katsoo, että uudella sopimuksella olisi luotava nykyaikaiset ja johdonmukaiset puitteet EU:n virastojen yhteistyölle Interpolin kanssa jo olemassa olevien yhteistyömuotojen pohjalta; katsoo, että sopimuksessa olisi noudatettava perusoikeuskirjan yleisiä vaatimuksia, sovellettavaa unionin tietosuojasäännöstöä eli EU:n tietosuojadirektiiviä ja lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta annettua direktiiviä, EU:n elinten ja virastojen ja tietojärjestelmien perustamista koskevissa perussäädöksissä vahvistettuja erityisiä tietosuojavaatimuksia ja suojatoimia sekä EU:n tuomioistuimen asiaankuuluvaa oikeuskäytäntöä ja perusoikeuksia koskevia normeja; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että uudella sopimuksella olisi luotava nykyaikaiset ja johdonmukaiset puitteet EU:n virastojen yhteistyölle Interpolin kanssa jo olemassa olevien yhteistyömuotojen pohjalta; katsoo, että sopimuksessa olisi noudatettava perusoikeuskirjan yleisiä vaatimuksia, sovellettavaa unionin tietosuojasäännöstöä eli EU:n tietosuojadirektiiviä ja lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta annettua direktiiviä, EU:n elinten ja virastojen ja tietojärjestelmien perustamista koskevissa perussäädöksissä vahvistettuja erityisiä tietosuojavaatimuksia ja suojatoimia sekä EU:n tuomioistuimen asiaankuuluvaa oikeuskäytäntöä ja perusoikeuksia koskevia normeja;

| I. | katsoo, että uuden sopimuksen olisi oltava operatiivisten tarpeiden mukainen, kun otetaan huomioon viimeaikainen kehitys terrorismin ja rajatylittävän, kansainvälisen, vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa; katsoo, että sopimus tarjoaa oikeusperustan operatiivisten tietojen, myös henkilötietojen, vaihdolle ja unionin elinten ja virastojen pääsylle Interpolin asiaankuuluviin tietokantoihin toimeksiantojensa mukaisesti edellyttäen, että sopimus on oikeudellisesti sitova ja täytäntöönpanokelpoinen kaikkiin sopimuksen osapuoliin nähden ja että se sisältää kaikki tarvittavat tietosuojatakeet; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että uuden sopimuksen olisi oltava operatiivisten tarpeiden mukainen, kun otetaan huomioon viimeaikainen kehitys terrorismin ja rajatylittävän, kansainvälisen, vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa; katsoo, että sopimus tarjoaa oikeusperustan operatiivisten tietojen, myös henkilötietojen, vaihdolle ja unionin elinten ja virastojen pääsylle Interpolin asiaankuuluviin tietokantoihin toimeksiantojensa mukaisesti edellyttäen, että sopimus on oikeudellisesti sitova ja täytäntöönpanokelpoinen kaikkiin sopimuksen osapuoliin nähden ja että se sisältää kaikki tarvittavat tietosuojatakeet;

| J. | ottaa huomioon, että komission suosituksesta ei ole tehty perusoikeuksia koskevaa vaikutustenarviointia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komission suosituksesta ei ole tehty perusoikeuksia koskevaa vaikutustenarviointia;

| K. | ottaa huomioon, että oikeus- ja sisäasioiden alaa koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuutta koskevan unionin oikeudellisen kehyksen hyväksyminen toukokuussa 2019 johti EU:n ja Interpolin välisiin alustaviin keskusteluihin tarpeesta tehdä yhteistyösopimus; ottaa huomioon, että EU:ssa on tällä hetkellä käytössä kehittynyt ja jaettu datainfrastruktuuri poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä, turvapaikka- ja maahanmuuttoasioita sekä raja- ja viisumiasioita varten; ottaa huomioon, että tämä infrastruktuuri sekä sen muodostavat tietojärjestelmät ja EU:n tietokannat mahdollistavat rajoitetun ja tiukasti säännellyn tietojen jakamisen kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että oikeus- ja sisäasioiden alaa koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuutta koskevan unionin oikeudellisen kehyksen hyväksyminen toukokuussa 2019 johti EU:n ja Interpolin välisiin alustaviin keskusteluihin tarpeesta tehdä yhteistyösopimus; ottaa huomioon, että EU:ssa on tällä hetkellä käytössä kehittynyt ja jaettu datainfrastruktuuri poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä, turvapaikka- ja maahanmuuttoasioita sekä raja- ja viisumiasioita varten; ottaa huomioon, että tämä infrastruktuuri sekä sen muodostavat tietojärjestelmät ja EU:n tietokannat mahdollistavat rajoitetun ja tiukasti säännellyn tietojen jakamisen kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa;

| L. | ottaa huomioon, että uudella sopimuksella olisi säänneltävä Interpolin ja Europolin, EPPOn, Eurojustin ja Frontexin välistä yhteistyötä ja annettava näille elimille, virastoille ja jäsenvaltioille eurooppalaisen hakuportaalin (ESP) kautta suora pääsy kahteen Interpolin tietokantaan – varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen SLTD-tietokantaan ja kuulutuksiin liitettyjen matkustusasiakirjojen TDAWN-tietokantaan – sellaisissa tarkoituksissa, jotka liittyvät tiiviisti niille perussäädöksissä annettujen tehtävien suorittamiseen, noudattaen EU:n tietosuojavaatimuksia ja kunnioittaen täysin perusoikeuksia; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että uudella sopimuksella olisi säänneltävä Interpolin ja Europolin, EPPOn, Eurojustin ja Frontexin välistä yhteistyötä ja annettava näille elimille, virastoille ja jäsenvaltioille eurooppalaisen hakuportaalin (ESP) kautta suora pääsy kahteen Interpolin tietokantaan – varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen SLTD-tietokantaan ja kuulutuksiin liitettyjen matkustusasiakirjojen TDAWN-tietokantaan – sellaisissa tarkoituksissa, jotka liittyvät tiiviisti niille perussäädöksissä annettujen tehtävien suorittamiseen, noudattaen EU:n tietosuojavaatimuksia ja kunnioittaen täysin perusoikeuksia;

| M. | toteaa, että Interpolin perussäännön mukaan Interpolilla on velvollisuus olla avustamatta jäseniä, jotka rikkovat kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Interpolin perussäännön mukaan Interpolilla on velvollisuus olla avustamatta jäseniä, jotka rikkovat kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä;

| N. | ottaa huomioon, että valtiolliset, kansainväliset ja valtioista riippumattomat järjestöt raportoivat edelleen, että jotkin jäsenet käyttävät väärin Interpolin etsintäkuulutus- ja tiedotejärjestelmää poliittisten vastustajien, kansallisten ihmisoikeuksien puolustajien, asianajajien, kansalaisyhteiskunnan aktivistien ja toimittajien vainoamiseksi kansainvälisten ihmisoikeusnormien ja Interpolin omien sääntöjen vastaisesti; ottaa huomioon, että komission ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen raporttien mukaan Interpol on uudistanut ja vahvistanut kansainvälisten etsintäkuulutusten tarkasteluprosesseja sekä tukijärjestelmiään jäsenvaltioiden kansallisille keskuksille, uudistanut sen valitusmekanismien täytäntöönpanoa valvovan henkilötietojen käsittelyn valvontakomitean kokoonpanoa ja toimintaa, nimittänyt tietosuojavastaavan ja pannut täytäntöön koulutus- ja tiedonjako-ohjelman; ottaa huomioon, että näistä uudistuksista huolimatta Interpol-järjestelmän mahdolliset perusoikeuksiin vaikuttavat väärinkäytökset ovat edelleen vakavia huolenaiheita, sillä viimeaikaisissa raporteissa painotetaan edelleen, että on lisättävä oikeudellisia takeita, parannettava avoimuutta ja tehostettava uudistusten täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että kansainvälisiä etsintäkuulutuksia ja tiedotteita koskevien tietojen päivitysmekanismeihin liittyy huomattavia haasteita, sillä etsintäkuulutukset ja tiedotteet ovat toisinaan edelleen voimassa kansallisissa tietokannoissa, vaikka Interpolin pääsihteeristö on päivittänyt ja poistanut ne; toteaa, että sekä kirjalliset lähteet että valtiollisten ja valtioista riippumattomien järjestöjen haastattelut viittaavat siihen, että Interpolin tarkastusprosessi on edelleen epäjohdonmukainen; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että valtiolliset, kansainväliset ja valtioista riippumattomat järjestöt raportoivat edelleen, että jotkin jäsenet käyttävät väärin Interpolin etsintäkuulutus- ja tiedotejärjestelmää poliittisten vastustajien, kansallisten ihmisoikeuksien puolustajien, asianajajien, kansalaisyhteiskunnan aktivistien ja toimittajien vainoamiseksi kansainvälisten ihmisoikeusnormien ja Interpolin omien sääntöjen vastaisesti; ottaa huomioon, että komission ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen raporttien mukaan Interpol on uudistanut ja vahvistanut kansainvälisten etsintäkuulutusten tarkasteluprosesseja sekä tukijärjestelmiään jäsenvaltioiden kansallisille keskuksille, uudistanut sen valitusmekanismien täytäntöönpanoa valvovan henkilötietojen käsittelyn valvontakomitean kokoonpanoa ja toimintaa, nimittänyt tietosuojavastaavan ja pannut täytäntöön koulutus- ja tiedonjako-ohjelman; ottaa huomioon, että näistä uudistuksista huolimatta Interpol-järjestelmän mahdolliset perusoikeuksiin vaikuttavat väärinkäytökset ovat edelleen vakavia huolenaiheita, sillä viimeaikaisissa raporteissa painotetaan edelleen, että on lisättävä oikeudellisia takeita, parannettava avoimuutta ja tehostettava uudistusten täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että kansainvälisiä etsintäkuulutuksia ja tiedotteita koskevien tietojen päivitysmekanismeihin liittyy huomattavia haasteita, sillä etsintäkuulutukset ja tiedotteet ovat toisinaan edelleen voimassa kansallisissa tietokannoissa, vaikka Interpolin pääsihteeristö on päivittänyt ja poistanut ne; toteaa, että sekä kirjalliset lähteet että valtiollisten ja valtioista riippumattomien järjestöjen haastattelut viittaavat siihen, että Interpolin tarkastusprosessi on edelleen epäjohdonmukainen;

| O. | ottaa huomioon, että Interpolin perussäännön 3 artiklassa kielletään kaikki poliittinen, sotilaallinen, uskonnollinen tai rotuun liittyvä väliintulo tai toiminta; toteaa, että viime vuosina monissa Interpolin jäsenvaltioissa on silti havaittu väärinkäytöksiä useissa korkean profiilin tapauksissa; ottaa huomioon, että poliittisesti motivoituja luovutuksia käynnistetään usein antamalla Interpolin kautta perusteeton kansainvälinen etsintäkuulutus tai etsintäkuulutettua koskeva tiedote; ottaa huomioon, että Interpol antaa niukasti tietoa siitä, miten se tarkastelee kansainvälisiä etsintäkuulutuksia, mitkä ovat sen hallinnolliset valmiudet suorittaa tarkasteluja ja mitkä ovat tarkastelujen tulokset, ja katsoo, että tämän seurauksena saatavilla ei ole avoimesti tietoa siitä, miten Interpol pyrkii torjumaan tehokkaasti poliittisesti motivoituja kansainvälisiä etsintäkuulutuksia; ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla ja muilla kansainvälisillä järjestöillä on vain vähän tietoa siitä, miten kansainvälisiä etsintäkuulutuksia ja tiedotteita käsitellään yleisesti; toteaa, ettei saatavilla ole tietoa siitä, mitkä maat tekevät etsintäkuulutuksia koskevia pyyntöjä, kuinka monta pyyntöä hyväksytään ja kuinka monta hylätään, mitkä ovat hylkäysperusteet, mitkä maat onnistuvat paremmin ja mitkä huonommin saamaan pyyntönsä hyväksytyiksi tai minkä maiden pyyntöjä hylätään usein ja miten nämä käytännöt ovat kehittyneet ajan mittaan; katsoo, että tämän vuoksi on mahdotonta arvioida Interpolin pääsihteeristön noudattaman tarkastusprosessin laatua, kansallisten keskusten työtä tai maiden esittämien pyyntöjen laatua; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Interpolin perussäännön 3 artiklassa kielletään kaikki poliittinen, sotilaallinen, uskonnollinen tai rotuun liittyvä väliintulo tai toiminta; toteaa, että viime vuosina monissa Interpolin jäsenvaltioissa on silti havaittu väärinkäytöksiä useissa korkean profiilin tapauksissa; ottaa huomioon, että poliittisesti motivoituja luovutuksia käynnistetään usein antamalla Interpolin kautta perusteeton kansainvälinen etsintäkuulutus tai etsintäkuulutettua koskeva tiedote; ottaa huomioon, että Interpol antaa niukasti tietoa siitä, miten se tarkastelee kansainvälisiä etsintäkuulutuksia, mitkä ovat sen hallinnolliset valmiudet suorittaa tarkasteluja ja mitkä ovat tarkastelujen tulokset, ja katsoo, että tämän seurauksena saatavilla ei ole avoimesti tietoa siitä, miten Interpol pyrkii torjumaan tehokkaasti poliittisesti motivoituja kansainvälisiä etsintäkuulutuksia; ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla ja muilla kansainvälisillä järjestöillä on vain vähän tietoa siitä, miten kansainvälisiä etsintäkuulutuksia ja tiedotteita käsitellään yleisesti; toteaa, ettei saatavilla ole tietoa siitä, mitkä maat tekevät etsintäkuulutuksia koskevia pyyntöjä, kuinka monta pyyntöä hyväksytään ja kuinka monta hylätään, mitkä ovat hylkäysperusteet, mitkä maat onnistuvat paremmin ja mitkä huonommin saamaan pyyntönsä hyväksytyiksi tai minkä maiden pyyntöjä hylätään usein ja miten nämä käytännöt ovat kehittyneet ajan mittaan; katsoo, että tämän vuoksi on mahdotonta arvioida Interpolin pääsihteeristön noudattaman tarkastusprosessin laatua, kansallisten keskusten työtä tai maiden esittämien pyyntöjen laatua;

| P. | ottaa huomioon, että parlamentti ilmaisi 16. syyskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa ihmisoikeuksien puolustajan Ahmed Mansoorin tapauksesta Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa (11) syvän huolensa Yhdistyneiden arabiemiirikuntien sisäministeriön ylitarkastajan, kenraalimajuri Ahmed Nasser Al Raisin ehdokkuudesta ja nimittämisestä Interpolin puheenjohtajaksi, ja kehotti Interpolin yleiskokouksen jäseniä ja erityisesti EU:n jäsenvaltioita tarkastelemaan asianmukaisesti häntä kohtaan esitettyjä väitteitä ihmisoikeusloukkauksista; ottaa huomioon, että Ranskassa aloitettiin 11. toukokuuta 2022 Interpolin puheenjohtajaa vastaan esitettyjä kidutusväitteitä koskeva tutkinta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että parlamentti ilmaisi 16. syyskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa ihmisoikeuksien puolustajan Ahmed Mansoorin tapauksesta Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa (11) syvän huolensa Yhdistyneiden arabiemiirikuntien sisäministeriön ylitarkastajan, kenraalimajuri Ahmed Nasser Al Raisin ehdokkuudesta ja nimittämisestä Interpolin puheenjohtajaksi, ja kehotti Interpolin yleiskokouksen jäseniä ja erityisesti EU:n jäsenvaltioita tarkastelemaan asianmukaisesti häntä kohtaan esitettyjä väitteitä ihmisoikeusloukkauksista; ottaa huomioon, että Ranskassa aloitettiin 11. toukokuuta 2022 Interpolin puheenjohtajaa vastaan esitettyjä kidutusväitteitä koskeva tutkinta;

| Q. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Interpolin välisen yhteistyön perustana on luottamus Interpolin järjestelmiin ja sisäisiin menettelyihin; toteaa, että luottamus Interpolin kansainvälisiä etsintäkuulutuksia ja tiedotteita koskevaan järjestelmään perustuu siihen, että ongelmat niiden maiden kanssa, jotka pyrkivät käyttämään Interpolin järjestelmiä väärin poliittisiin tarkoituksiin ja sortotarkoituksiin, ennaltaehkäistään ja niihin puututaan nopeasti; toteaa, että Interpolin on varmistettava, että sen järjestelmien kautta sisäisesti käsiteltävien henkilötietojen osalta noudetaan ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Interpolin välisen yhteistyön perustana on luottamus Interpolin järjestelmiin ja sisäisiin menettelyihin; toteaa, että luottamus Interpolin kansainvälisiä etsintäkuulutuksia ja tiedotteita koskevaan järjestelmään perustuu siihen, että ongelmat niiden maiden kanssa, jotka pyrkivät käyttämään Interpolin järjestelmiä väärin poliittisiin tarkoituksiin ja sortotarkoituksiin, ennaltaehkäistään ja niihin puututaan nopeasti; toteaa, että Interpolin on varmistettava, että sen järjestelmien kautta sisäisesti käsiteltävien henkilötietojen osalta noudetaan ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta;

| R. | ottaa huomioon, että monet autoritaariset maat ovat edelleen Interpolin jäseniä; toteaa, että viime vuosina autoritaariset hallinnot ovat onnistuneet käyttämään poliittisesti väärin kansainvälisten etsintäkuulutusten ja tiedotteiden järjestelmää ja ne ovat vainonneet henkilöitä myös lainkäyttöalueensa ulkopuolella ja rajoittaneet heidän elämäänsä ja perusoikeuksiaan todellisilla, käytännöllisillä ja haitallisilla rajoituksilla; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että monet autoritaariset maat ovat edelleen Interpolin jäseniä; toteaa, että viime vuosina autoritaariset hallinnot ovat onnistuneet käyttämään poliittisesti väärin kansainvälisten etsintäkuulutusten ja tiedotteiden järjestelmää ja ne ovat vainonneet henkilöitä myös lainkäyttöalueensa ulkopuolella ja rajoittaneet heidän elämäänsä ja perusoikeuksiaan todellisilla, käytännöllisillä ja haitallisilla rajoituksilla;

| S. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan on välitön uhka kansainväliselle lainvalvontayhteistyölle ja Venäjän jatkuva pääsy Interpolin tietokantoihin uhkaa EU:n ja Interpolin välisen yhteistyön luotettavuutta; ottaa huomioon, että Venäjä antaa erittäin monia etsintäkuulutuksia ja tiedotteita maailmanlaajuisesti ja että se antaa suurimman osan poliittisesti motivoiduista kansainvälisistä etsintäkuulutuksista, joissa on kyse myös EU:n kansalaisista, kuten liettualaisista tuomareista, syyttäjistä ja tutkijoista, jotka tutkivat Vilnan tapahtumia 13. tammikuuta 1991; ottaa huomioon, että Venäjän lisäksi myös muut maat ovat käyttäneet kansainvälisten etsintäkuulutusten järjestelmää kansalaisiaan vastaan poliittisista syistä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan on välitön uhka kansainväliselle lainvalvontayhteistyölle ja Venäjän jatkuva pääsy Interpolin tietokantoihin uhkaa EU:n ja Interpolin välisen yhteistyön luotettavuutta; ottaa huomioon, että Venäjä antaa erittäin monia etsintäkuulutuksia ja tiedotteita maailmanlaajuisesti ja että se antaa suurimman osan poliittisesti motivoiduista kansainvälisistä etsintäkuulutuksista, joissa on kyse myös EU:n kansalaisista, kuten liettualaisista tuomareista, syyttäjistä ja tutkijoista, jotka tutkivat Vilnan tapahtumia 13. tammikuuta 1991; ottaa huomioon, että Venäjän lisäksi myös muut maat ovat käyttäneet kansainvälisten etsintäkuulutusten järjestelmää kansalaisiaan vastaan poliittisista syistä;

| 1. | muistuttaa, että lainvalvontayhteistyön alaa koskevan unionin politiikan on perustuttava EU:n arvoihin, perusoikeuksiin ja tietosuojasäännöstöön, erityisesti EU:n tietosuoja-asetukseen ja direktiiviin lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta, ja että niillä taataan tarpeellisuuden, suhteellisuuden ja laillisuuden periaatteiden noudattaminen sekä varmistetaan vastuuvelvollisuus ja oikeussuojakeinot, ja katsoo, että samalla on taattava erityisesti heikoimmassa asemassa olevien ihmisten tehokas suoja; muistuttaa lisäksi, että näiden oikeuksien ja periaatteiden, myös yksityisyyttä ja henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden, olisi oltava keskeisellä sijalla kehitettäessä oikeuden ja turvallisuuden alan digitalisointia ja luotaessa kehystä yhteentoimivuudelle; korostaa, että näiden periaatteiden olisi oltava keskeisellä sijalla EU:n ja Interpolin yhteistyösopimusta koskevissa neuvotteluissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että Interpolin kanssa tehtävän sopimuksen on ehdottomasti perustuttava perusoikeuskirjan, unionin tietosuojasäännöstön sekä asiaankuuluvien EU:n virastojen, elinten ja laaja-alaisten tietojärjestelmien perustamista sekä niiden toimeksiantoja koskeviin perussäädöksiin kodifioitujen erityisten tietosuojavaatimusten ja suojatoimien täysimääräiseen noudattamiseen; korostaa siksi, että neuvoston päätöksen suunnitellun sopimuksen mahdollisesta tekemisestä olisi perustuttava myös SEUT-sopimuksen 16 artiklaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että komissio ei tehnyt perusoikeuksiin liittyvää vaikutustenarviointia kunkin suunnitellun toimenpiteen tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta eikä siitä, onko kaikki suunnitellut toimenpiteet mahdollista toteuttaa oikeudellisesti yhden ainoan kattavan sopimuksen puitteissa, ennen kuin se antoi suosituksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin ja Interpolin välisestä yhteistyösopimuksesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suosittaa, että komissio noudattaa neuvoston käyttämää erottelua lainvalvonnan, rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön ja rajavalvonnan alalla (osana rajaturvallisuutta) välillä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suosittaa, että komissio varmistaa pääsyn Interpolin eri tietokantoihin EU:n eri elinten ja virastojen toimeksiannoissa vahvistettujen tarpeiden ja niiden toimivallan laajuuden perusteella; muistuttaa, että Interpolin tietokantojen miljoonissa tietueissa on tietoja, joista voi olla apua rikollisuuden torjunnassa; muistuttaa kuitenkin, että tietokantojen sisältämien tietojen tarkkuuteen, luotettavuuteen ja alkuperään liittyy hyvin dokumentoituja ongelmia, joihin olisi puututtava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että komission olisi varmistettava EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n elinten ja virastojen valvottu pääsy Interpolin tietokantoihin ja että sen olisi myös varmistettava tarvittavat konkreettiset, erityiset ja tehokkaat suojatoimet ja takeet kullekin suunniteltuun sopimukseen sisältyvälle yhteistyötyypille, jotta varmistetaan EU:n tietosuojasäännöstön, unionin elinten, virastojen ja EU:n laaja-alaisten tietojärjestelmien oikeusperustoissa vahvistettujen erityisten suojatoimien ja tietosuojavaatimusten sekä perusoikeuksien täysimääräinen noudattaminen; korostaa, että kun on kyse valvotusta pääsystä tietokantoihin, sopimuksessa olisi noudatettava vähintään yhteentoimivuusasetuksissa (12), EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmää (ETIAS) koskevassa asetuksessa (13) ja asetuksessa (EU) 2016/794 jo säädettyjä suojatoimia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suosittelee, että komissio neuvottelee Interpolin kanssa vaatimuksista, jotka koskevat Interpolin tietokantojen tietojen laadun ja todennettavuuden korkeita normeja sekä tietolähteiden avoimuutta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odottaa, että neuvottelujen aikana toimitaan erityisen tarkkaavaisesti, koska eri tietokantoihin sisältyvät henkilötiedot ovat arkaluonteisia ja koska Interpolin jäsenenä on useita kolmansia maita, jotka eivät tarjoa riittävää tietosuojan tasoa ja jotka eivät ole tehneet operatiivisten henkilötietojen vaihdon mahdollistavaa SEUT-sopimuksen 218 artiklan mukaista kansainvälistä sopimusta EU:n kanssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa, että komissio ottaa käyttöön tarpeelliset vankat suojatoimet ja takeet, jotka ovat tarpeen EU:n tietosuojavaatimusten ja perusoikeuksien noudattamisen takaamiseksi, jotta Frontexiin ja EU:n jäsenvaltioihin perustettu EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) keskusyksikkö voi päästä Interpolin SLTD- ja TDAWN-tietokantoihin ESP:n kautta ja jotta voidaan panna tehokkaasti täytäntöön viisumitietojärjestelmää (VIS) koskeva asetus (14), sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, jotta EU:n jäsenvaltiot voivat päästä Interpolin SLTD- ja TDAWN-tietokantoihin ESP:n kautta tarkastellessaan viisumi- tai oleskelulupia koskevia hakemuksia; painottaa, että osumatapauksissa tietoja ei saa jakaa Interpolin tai Interpolin tietokannassa olevien tietojen omistajan kanssa, ja muistuttaa, että ETIAS- ja VIS-järjestelmiä koskevien asetusten mukaisesti näissä kahdessa järjestelmässä tietoja ei tarkisteta vertaamalla niitä Interpolin tietokantoihin ennen kuin asiasta on sovittu ja se on käytännössä taattu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | suosittaa, että suunnitellussa sopimuksessa suositellaan selkeästi, millä EU:n elimillä ja virastoilla pitäisi olla käyttöoikeuksia mihinkin Interpolin tietokantoihin ja mitä erityistehtäviään ja tarkoituksia varten; katsoo, että suunnitellun sopimuksen ei pitäisi velvoittaa EU:n virastoja tekemään yhteistyötä Interpolin kanssa sen enempää kuin asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä jo säädetään; |
| --- | --- |

10.

Tietosuoja, henkilötietojen käsittely ja säilyttäminen, oikeussuojakeinot

| 11. | kehottaa komissiota varmistamaan, että sopimus on EU:n tietosuojasäännöstön mukainen ja että sillä suojellaan yksilöiden perusoikeuksia ja -vapauksia takaamalla tämän sopimuksen nojalla käsiteltävien henkilötietojen suojan taso, joka vastaa olennaisilta osin EU:n primaari- ja sekundaarilainsäädäntöä; korostaa, että suunniteltu yhteistyösopimus ei saisi heikentää luonnollisten henkilöiden perusoikeuksia ja -vapauksia eikä etenkään heidän oikeuttaan tietosuojaan ja yksityisyyteen ja että sen olisi tarjottava tehokkaat oikeussuojakeinot näiden oikeuksien mahdollisen rikkomisen johdosta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että sopimuksessa olisi varmistettava, että henkilötietojen siirto on asianmukaista, olennaista ja rajoittuu siihen, mikä on tarpeen, ja on oikeassa suhteessa siihen tarkoitukseen nähden, jota varten ne siirretään, unionin tietosuojasäännöstön mukaisesti; korostaa lisäksi, että sopimuksessa olisi määrättävä mahdollisuudesta ottaa käyttöön pääsyn tai käytön rajoituksia, muun muassa rajoitus, joka koskee tietojen edelleen siirtämistä, tai tietojen poistamisesta siirtohetkellä; korostaa myös, että rekisteröityjen täytäntöönpanokelpoiset ja tehokkaat oikeudet on turvattava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää tarpeellisena vaatia, että tarkoitukset, joita varten tietoja voidaan siirtää, olisi esitettävä selkeästi sopimuksessa ja että kaikenlainen alkuperäisen tarkoituksen kanssa yhteensopimaton tietojen käsittely olisi kiellettävä; katsoo, että sopimuksessa on ilmoitettava selvästi, että päätökset, jotka perustuvat yksinomaan henkilötietojen automaattiseen käsittelyyn ilman ihmisen osallistumista, eivät ole sallittuja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että suunnitellussa sopimuksessa olisi määriteltävä selkeästi menettelyt, jotka koskevat Interpolin velvollisuutta ilmoittaa henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta, sekä kuvaus vähimmäistiedoista, jotka on toimitettava tietoturvaloukkauksesta ilmoitettaessa; kehottaa komissiota varmistamaan sopimuksessa, että Interpol ilmoittaa henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta asianomaisille EU:n virastoille ja jäsenvaltioiden viranomaisille, myös kansallisille tietosuojaviranomaisille, ilman aiheetonta viivytystä ja mahdollisuuksien mukaan 72 tunnin kuluessa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suosittaa, että tutkittujen tietojen valvontaa suorittaa yksi tai useampi riippumaton tietosuojasta vastaava elin, jolla on tehokkaat tutkinta- ja toimintavaltuudet sekä valtuudet käsitellä yksilöiden valituksia, jotka koskevat heidän henkilötietojensa käyttöä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | suosittaa, että komissio takaa, että Interpol säilyttää tietoja ainoastaan niin kauan kuin se on tarpeen siihen tarkoitukseen, jota varten ne on siirretty; odottaa tässä yhteydessä, että sopimuksessa vahvistetaan selkeät ja erityiset säännöt, jotka koskevat henkilötietojen säilyttämistä, säilytyksen rajoittaminen mukaan luettuna, ja tietojen uudelleentarkastelua, oikaisemista ja poistamista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komission varmistamaan tehokkaat ja täytäntöönpanokelpoiset oikeudet hallinnollisiin ja oikeudellisiin muutoksenhakukeinoihin ja tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin kaikille rekisteröidyille ja että tällä tarkoitetaan jokaista, jonka henkilötietoja käsitellään tämän sopimuksen nojalla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että sopimuksessa selvennetään nimenomaisesti, ettei Interpolilla ole suoraa tai epäsuoraa vastavuoroista pääsyä EU:n tietokantoihin; |
| --- | --- |

18.

Yhteentoimivuus

| 19. | korostaa, että lainvalvontayhteistyö ja tietojenvaihto ovat tärkeitä välineitä rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa ja oikeuden tavoittelussa, mutta niiden on oltava kohdennettuja ja niihin on sovellettava ennalta määriteltyjä asianmukaisia suojatoimia ja tarkastuksia; korostaa, että niiden olisi vastattava perusoikeuksiin liittyviin haasteisiin erityisesti parantamalla tietojen laatua, lieventämällä painotuksia, havaitsemalla virheitä ja välttämällä kaikenlaista syrjintää päätöksentekoprosessissa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | suosittaa, että kiinnitetään erityistä huomiota perusoikeuksiin liittyviin haasteisiin, riittävien lieventävien toimenpiteiden ja syrjimättömyyteen liittyvien menettelyiden tarpeellisuuteen sekä parempaan tietojen laatuun ja suojaan, jotta voidaan luoda sellaiset kehykset EU:n ja Interpolin tietojärjestelmien välisen tehostetun yhteyden tulevalle kehittämiselle poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön, turvapaikka- ja muuttoliikeasioiden sekä yhdennetyn rajaturvallisuuden ja viisumiasioiden aloilla, joilla tarjotaan keskeiset lainsäädäntöpuitteet EU:n digitaalisen infrastruktuurin nykyiselle ja tulevalle kehitykselle; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suosittaa henkilötietoihin pääsystä ja tietojen jakamisesta EU:n eri järjestelmissä ja tietokannoissa annettujen sääntöjen vuoksi, että Interpolin kanssa tehtävän tulevan yhteistyösopimuksen ehdoissa olisi säädettävä suojatoimista ja takeista, joita tarvitaan, jotta jäsenvaltioille ja asiaankuuluville EU:n virastoille tarjotaan tehtäviensä hoitamiseksi valvottu pääsy Interpolin tietokantoihin ESP:n kautta käyttöoikeuksiensa ja tällaista pääsyä koskevan EU:n tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti, noudattaen täysimääräisesti EU:n tietosuojavaatimuksia ja perusoikeuksia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | muistuttaa, että Interpolin tietokannoissa on suuri määrä tietoja kolmansien maiden kansalaisten matkustusasiakirjoista ja että näiden tietokantojen käytöllä voitaisiin minimoida tietojen puute, lisätä osumien määrää ja siten parantaa ETIAS-järjestelmän ja tarkistetun viisumitietojärjestelmää koskevan asetuksen operatiivisia tuloksia; korostaa, että Interpolin kanssa tehtävän yhteistyösopimuksen olisi tarjottava tarvittava oikeusperusta, mukaan lukien tietosuojatakeet, ja mahdollistettava eurooppalaisen hakuportaalin suora yhteys Interpolin tietokantoihin; korostaa, että yhteistyösopimuksessa olisi siksi myös määrättävä mahdollisuudesta perustaa eurooppalaisen hakuportaalin ja ETIAS-järjestelmän suojatut yhteydet Interpolin tietotekniseen infrastruktuuriin, jotta mahdollistetaan pääsy Interpolin tietokantoihin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että EU:n tämänhetkisten puitteiden mukaan uudessa sopimuksessa olisi varmistettava, että kaikki yhteentoimivuuden avulla Interpolin SLTD- ja TDAWN-tietokantoihin ESP:n kautta tehdyt automaattiset haut olisi suoritettava siten, että Interpolin kuulutuksen omistajavaltiolle ei paljasteta mitään tietoja; |
| --- | --- |

23.

Tietojen siirto ja edelleen siirtämiset

| 24. | muistuttaa, että unionin tietosuojasäännöstön mukaan henkilötietojen siirto kolmansiin maihin ja kansainvälisille järjestöille on sallittua vain, jos näiden tietojen vastaanottajat pystyvät takaamaan unionin tietosuojan tason kanssa olennaisilta osin vastaavan henkilötietojen suojan; korostaa tässä yhteydessä, että koska Interpolista ei ole tehty tietosuojan riittävyyttä koskevaa päätöstä, sopimuksen olisi muodostettava oikeusperusta henkilötietojen siirtämiselle Interpolille edellyttäen, että se on oikeudellisesti sitova ja täytäntöönpanokelpoinen kaikkiin sopimuksen osapuoliin nähden ja että se sisältää asianmukaiset tietosuojatakeet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa, että rotua tai etnistä alkuperää, poliittisia mielipiteitä, uskonnollista tai filosofista vakaumusta taikka ammattiliittoon kuulumista ilmentävien henkilötietojen sekä geneettisten tietojen, luonnollisen henkilön yksiselitteiseen tunnistamiseen tarkoitettujen biometristen tietojen ja henkilön terveyteen ja seksuaaliseen käyttäytymiseen tai sukupuoliseen suuntautumiseen liittyvien tietojen siirtämisen pitäisi olla sallittua ainoastaan poikkeustapauksissa ja jos se on tarpeellista ja oikeasuhteista yksittäistapauksessa sopimuksen piiriin kuuluvien rikosten ehkäisyä tai torjuntaa varten; korostaa, että sopimuksessa on määrättävä asianmukaisista suojatoimista, joilla torjutaan erityisiin tietoryhmiin kuuluvien tietojen käsittelyyn liittyviä erityisriskejä erityisesti alaikäisten ja rikosten uhrien osalta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suosittaa, että henkilötietojen edelleen siirtämistä koskevien poikkeusten soveltaminen rajoitetaan EU:n tietosuoja-asetuksen V luvussa tarkoitettuihin tapauksiin; painottaa, että asianomaisten EU:n virastojen tai elinten perustamisesta annettujen asetusten mukaisia erityisvaatimuksia on noudatettava täysimääräisesti, mukaan lukien Europolin ja EPPOn operatiivisten tietojen siirtoa koskevat erityissäännökset; |
| --- | --- |

26.

| 27. | suosittaa, että sopimuksella varmistetaan, että henkilötietojen siirtämisten on kuuluttava luottamuksellisuusvelvoitteiden piiriin ja että ne ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia sopimuksessa määriteltyjen tarkoitusten eli rikosten ennalta ehkäisemisen, tutkimisen, paljastamisten tai rikoksiin liittyvien syytetoimien, yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojaamisen ja ulkorajojen suojelun kannalta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | suosittaa, että sopimuksessa määrätään nimenomaisesti, että EU:n Interpolille siirtämiä henkilötietoja ei käytetä kuolemanrangaistuksen tai minkään julman ja epäinhimillisen kohtelun pyytämiseen, langettamiseen tai täytäntöönpanemiseen ja että henkilötietoja ei siirretä, jos on olemassa riski, että niitä käytetään tällaiseen tarkoitukseen; |
| --- | --- |

28.

Kansainväliset etsintäkuulutukset ja tiedotteet

| 29. | korostaa tulevaa yhteistyötä silmällä pitäen, että viimeaikaisista uudistuksista huolimatta sekä yksilötasolla että organisaation tasolla Interpolissa haasteita aiheuttavat läpinäkyvyys ja vastuuvelvollisuus sekä sen etsintäkuulutus- ja tiedotejärjestelmien toimintaa koskevien saatavilla olevien tilastotietojen puute; kehottaa siksi komissiota varmistamaan Interpolin sitoumuksen ja takeet siihen, että se kehittää edelleen tarvittavia rakenteita ja sääntöjä sekä konkreettisia välineitä, jotka mahdollistavat pyyntöjen, uudelleentarkastelujen, haasteiden, oikaisujen ja poistojen johdonmukaisen ja avoimen käsittelyn; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota neuvottelemaan tiukasta vaatimuksesta, jonka mukaan Interpol parantaa kansainvälisiä etsintäkuulutuksia ja tiedotteita koskevan tarkastelujärjestelmänsä läpinäkyvyyttä ja erityisesti sen etsintäkuulutuksia ja tiedotteita käsittelevän työryhmän roolia ja työtä; kehottaa komissiota hyödyntämään Interpolin kanssa käytäviä neuvotteluja ja pyytämään Interpolia toteuttamaan, päivittämään ja asettamaan saataville kansainvälisten etsintäkuulutusten ja tiedotteiden oikeudellista käsittelyä varten menettelyllisiä ja konkreettisia välineitä, joilla varmistetaan pyyntöjen, uudelleentarkastelujen, haasteiden, oikaisujen ja poistojen johdonmukainen ja avoin käsittely; |
| --- | --- |

30.

| 31. | suosittelee, että tehokkuuden ja avoimuuden parantamiseksi julkaistaan vuosittain tilastotietoja kansainvälisten etsintäkuulutusten ja tiedotteiden käsittelystä, mukaan lukien tiedot etsintäkuulutusten määrästä, alkuperämaasta, rikosluokasta, epäämisen syystä tai perusteluista ja seuraamuksien käytöstä väärinkäytöstapauksissa; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikkien jäsenvaltioiden osalta kerätään tilastotietoja siitä, miten EU:n jäsenvaltiot käsittelevät kansainvälisiä etsintäkuulutuksia ja tiedotteita; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että tämän sopimuksen yhteydessä Interpolin olisi laadittava etsintäkuulutuksia ja tiedotteita koskevia julkisia riskiprofiileja, jotka perustuvat edellä mainittuun vuotuisten tilastotietojen julkaisuun, ja toteaa, että niiden avulla voitaisiin arvioida pyyntöjä esittäneisiin maihin liittyvää väärinkäytösten riskiä ja edistää Interpolin täytäntöönpanomekanismien tehokkuuden arviointia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota tutkimaan tämän sopimuksen yhteydessä mahdollisia tapoja ratkaista ESP:n avulla poliittisesti motivoitujen kansainvälisten etsintäkuulutusten ja tiedotteiden ongelma, sillä ESP olisi käytännössä yksi välineistä, jotka voisivat joissakin tilanteissa osoittautua tehokkaiksi poliittisesti motivoituja kansainvälisiä etsintäkuulutuksia koskevia pyyntöjä vastaan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palauttaa mieliin neuvoston Interpolin kansainvälisistä etsintäkuulutuksista antaman julkilausuman Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/991 (15) hyväksymisen yhteydessä, ja toteaa, että julkilausumassa tuetaan Interpolin pyrkimyksiä estää kansainvälisten etsintäkuulutusten ja tiedotteiden poliittisesti motivoitua väärinkäyttöä ja ihmisoikeusloukkauksia ja kehotetaan pitämään yllä Interpolin ja sen kansallisten keskustoimistojen välistä jatkuvaa ja säännöllistä tietojenvaihtoa tästä aiheesta, jotta voidaan lisätä tietoisuutta toimista, joita jäsenvaltioiden olisi toteutettava yhteistyössä Interpolin kanssa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | odottaa neuvoston pitävän kiinni sitoumuksestaan, jonka mukaan se tukee edelleen Interpolia tietojen laatua ja vaatimustenmukaisuutta koskevien nykyisten standardiensa ja menettelyjensä edistämisessä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota työskentelemään myös sisäisesti ja hyödyntämään EU:n turvallisuuskehyksen nykyisiä teknisiä välineitä, jotta voidaan perustaa EU:n jäsenvaltioita varten tarkastusmekanismi, jonka avulla vaihdetaan tietoja poliittisesti motivoituja kansainvälisiä etsintäkuulutuksia ja tiedotteita koskevien ilmoitusten tunnistamisesta ja poistamisesta, alan parhaista käytännöistä ja kansainvälisiä etsintäkuulutuksia tekevien kolmansien maiden riskiprofiileista; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon riskin siitä, että autoritaariset hallinnot heikentävät järjestelmällisesti luottamukseen perustuvaa kansainvälistä lainvalvontayhteistyötä käyttämällä väärin Interpolin tarjoamia välineitä; kehottaa komissiota kannustamaan Interpolia, jotta se lisää pyrkimyksiään torjua tehokkaasti tällaisia väärinkäytöksiä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota sisällyttämään sopimukseen määräyksiä Interpolille annettavasta tuesta, jotta voidaan lisätä tällä hetkellä vähäistä henkilöstömäärää, joka vastaa kansainvälisten etsintäkuulutusten ja tiedotteiden uudelleentarkastelusta henkilötietojen käsittelyn valvontakomiteassa, ja parantaa kansainvälisten etsintäkuulutusten toimintaa koskevia tilastotietoja ja tiedotteita; kehottaa komissiota hyödyntämään EU:n roolia ja vaikutusvaltaa tukeakseen parannuksia, joilla vahvistetaan etsintäkuulutusten ja tiedotteiden suojaamista väärinkäytöksiltä; |
| --- | --- |

38.

Venäjä

| 39. | panee merkille Interpolin pääsihteerin ilmoituksen, jonka mukaan Interpol panee täytäntöön tehostettuja valvontatoimenpiteitä, joilla havaitaan ja estetään se, että Venäjä käyttää väärin organisaation järjestelmiä; on kuitenkin edelleen huolissaan siitä, että pelkästään seuranta ei täysin vähennä Venäjän väärinkäytösten riskejä; korostaa siksi, että tämänhetkisten erityisolosuhteiden vuoksi, mukaan lukien kansainvälisen oikeuden räikeät loukkaukset, joihin Venäjä on syyllistynyt, ja sen piittaamattomuus sääntöihin perustuvasta kansainvälisestä järjestelmästä, Interpolin toimeenpanevan komitean ja pääsihteeristön olisi ryhdyttävä välittömiin ja päättäväisiin toimiin, joilla peruutetaan Venäjän federaation ja Valko-Venäjän pääsyoikeudet Interpolin järjestelmiin, koska niiden toiminta uhkaa suoraan kansainvälistä lainvalvontayhteistyötä ja loukkaa vakavasti perusoikeuksia; kehottaa Interpolin toimeenpanevaa komiteaa valmistelemaan ja ehdottamaan yleiskokoukselle tarvittavia muutoksia Interpolin perussääntöön, jotta Interpolista voidaan erottaa jäsenvaltioita, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan tätä aloitetta, jotta Venäjä ja muut maat, jotka käyttävät Interpolia johdonmukaisesti väärin poliittisista syistä, erotetaan järjestöstä; suosittaa, että Interpolin pääsihteeristö esittää toimeenpanevalle komitealle ehdotuksen Venäjän federaatiota koskevista korjaavista toimenpiteistä tietojenkäsittelyä koskevien Interpolin sääntöjen 131 artiklan 3 kohdan mukaisesti, mukaan lukien Venäjän kansallisen keskuksen käyttöoikeuksien keskeyttäminen; |
| --- | --- |

39.

| 40. | suosittaa painokkaasti, että komissio esittää tehostettuja valvontatoimenpiteitä tämän sopimuksen yhteydessä niiden etsintäkuulutusten ja tiedotteiden osalta, joita Venäjän viranomaiset ovat antaneet ennen Ukrainan sotaa; kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille neuvoja erityistoimenpiteistä, joita olisi sovellettava Venäjän viranomaisten ennen sotaa ja nykyisessä tilanteessa antamiin etsintäkuulutuksiin ja tiedotteisiin; |
| --- | --- |

40.

Loppuhuomautukset

| 41. | vaatii, että sopimuksessa säädetään mahdollisuudesta keskeyttää tai irtisanoa sopimus, jos jompikumpi osapuoli rikkoo erityisesti sen henkilötietoja koskevia säännöksiä, täsmentäen, että ennen sopimuksen soveltamisen keskeyttämistä tai irtisanomista siirrettyjä sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia henkilötietoja voidaan edelleen käsitellä sopimuksen ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | katsoo, että suunnitellun sopimuksen olisi sisällettävä lauseke, joka koskee komission kolmen vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta ja sen jälkeen kolmen vuoden välein laatimaa tarkastelukertomusta, jossa arvioidaan sopimuksen tosiasiallista täytäntöönpanoa ja perusoikeuksien kunnioittamista; pitää tärkeänä, että sopimuksessa määrätään seurantamekanismista ja säännöllisistä uudelleentarkasteluista, joissa tarkastellaan sopimuksen toimivuutta asiaankuuluvien unionin virastojen operatiivisten tarpeiden kannalta, mukaan lukien tilastotiedot Interpolin tietojen avulla pidätettyjen ja tuomittujen rikollisten määrästä, sekä tietosuojan ja muiden perusoikeuksien noudattamista sopimuksessa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | suosittaa, että sopimuksen viitteisiin sisällytetään myös kaikki asiaankuuluvat aineelliset oikeusperustat, mukaan lukien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artikla, kuten Euroopan unionin tuomioistuin vahvisti 8. syyskuuta 2016 tekemässään päätöksessään Kanadan ja Euroopan unionin välisestä sopimusluonnoksesta matkustajarekisteritietojen siirtämisestä Euroopan unionista Kanadaan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | suosittaa, että neuvoteltava riitojenratkaisu kuuluu viime kädessä Euroopan unionin tuomioistuimen toimivaltaan; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille neuvottelujen kulusta ja tuloksista sekä säännöllisin väliajoin että aina pyynnöstä; muistuttaa, että parlamentilla on valtuudet antaa suostumuksensa suunnitellun yhteistyösopimuksen tekemiselle ja että sen olisi näin ollen osallistuttava tiiviisti neuvotteluprosessiin; kehottaa komissiota varmistamaan, että raportointi parlamentille on osa yhteistyösopimuksessa määrättyjä seuranta- ja arviointimekanismeja; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Kansainväliselle rikospoliisijärjestölle (I.C.P.O. – Interpol). |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89.

(3)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(4)  EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53.

(5)  EUVL L 295, 14.11.2019, s. 1.

(6)  EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1.

(7)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 138.

(8)  EUVL L 135, 22.5.2019, s. 27.

(9)  EUVL L 135, 22.5.2019, s. 85.

(10)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 140.

(11)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 109.

(12)  Asetus (EU) 2019/817 ja asetus (EU) 2019/818.

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1240, annettu 12. syyskuuta 2018, Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 1077/2011, (EU) N:o 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 ja (EU) 2017/2226 muuttamisesta (EUVL L 236, 19.9.2018, s. 1).

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 767/2008, annettu 9. heinäkuuta 2008, viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60).

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/991, annettu 8. kesäkuuta 2022, asetuksen (EU) 2016/794 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Europolin yhteistyöstä yksityisten osapuolten kanssa, Europolin suorittamasta henkilötietojen käsittelystä rikostutkintojen tukemiseksi sekä Europolin roolista tutkimuksessa ja innovoinnissa, EUVL L 169, 27.6.2022, s. 1.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 6. heinäkuuta 2022

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/283 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/283

---

P9_TA(2022)0281

Parlamentin työjärjestyksen muuttaminen valiokunnan kokouksia koskevan 216 artiklan osalta

Euroopan parlamentin päätös 6. heinäkuuta 2022 Euroopan parlamentin työjärjestyksen muuttamisesta valiokunnan kokouksia koskevan 216 artiklan osalta (2022/2069(REG))

(2023/C 47/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puhemiehen 9. kesäkuuta 2022 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puhemiehen 9. kesäkuuta 2022 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 236 ja 237 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 236 ja 237 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0203/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0203/2022),

| 1. | päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | päättää, että kyseiset muutokset tulevat voimaan niiden hyväksymistä seuraavana päivänä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

Tarkistus 1

Euroopan parlamentin työjärjestys

216 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Valiokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta tai puhemiehen sitä pyytäessä. | 1.   Valiokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta tai puhemiehen sitä pyytäessä. |
| | Puheenjohtaja voi päättää kokouksen koollekutsumisen yhteydessä tapauskohtaisesti ja valiokunnan jäsenten enemmistöä edustavien koordinaattoreiden suostumuksella, että kokoukseen voi osallistua myös etäyhteydellä, lukuun ottamatta suljetuin ovin pidettäviä valiokunnan kokouksia. |
| Puheenjohtaja toimittaa kokouskutsun yhteydessä kokouksen esityslistaluonnoksen. Valiokunta päättää esityslistasta kokouksen alussa. | Puheenjohtaja toimittaa kokouskutsun yhteydessä kokouksen esityslistaluonnoksen
  , jossa ilmoitetaan, voiko kokoukseen osallistua myös etäyhteydellä
  . Valiokunta päättää esityslistasta kokouksen alussa. |

Nykyinen teksti

Tarkistus

1.   Valiokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta tai puhemiehen sitä pyytäessä.

1.   Valiokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta tai puhemiehen sitä pyytäessä.

Puheenjohtaja voi päättää kokouksen koollekutsumisen yhteydessä tapauskohtaisesti ja valiokunnan jäsenten enemmistöä edustavien koordinaattoreiden suostumuksella, että kokoukseen voi osallistua myös etäyhteydellä, lukuun ottamatta suljetuin ovin pidettäviä valiokunnan kokouksia.

Puheenjohtaja voi päättää kokouksen koollekutsumisen yhteydessä tapauskohtaisesti ja valiokunnan jäsenten enemmistöä edustavien koordinaattoreiden suostumuksella, että kokoukseen voi osallistua myös etäyhteydellä, lukuun ottamatta suljetuin ovin pidettäviä valiokunnan kokouksia.

Puheenjohtaja toimittaa kokouskutsun yhteydessä kokouksen esityslistaluonnoksen. Valiokunta päättää esityslistasta kokouksen alussa.

Puheenjohtaja toimittaa kokouskutsun yhteydessä kokouksen esityslistaluonnoksen
  , jossa ilmoitetaan, voiko kokoukseen osallistua myös etäyhteydellä
  . Valiokunta päättää esityslistasta kokouksen alussa.

, jossa ilmoitetaan, voiko kokoukseen osallistua myös etäyhteydellä

Tarkistus 2

Tarkistus 2

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

216 artikla – 4 kohta

216 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Puheajan jakamista koskevaa
  171 artiklan 2 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin valiokuntiin. | 4.   
  Edellä olevaa
   171 artiklan 2 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin valiokuntiin.
  Työjärjestyksen 171 artiklan 2 kohdan toista virkettä ei kuitenkaan sovelleta jäseniin, jotka osallistuvat kokoukseen etäyhteydellä. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   
  Puheajan jakamista koskevaa
  171 artiklan 2 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin valiokuntiin.

4.   
  Edellä olevaa
   171 artiklan 2 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin valiokuntiin.
  Työjärjestyksen 171 artiklan 2 kohdan toista virkettä ei kuitenkaan sovelleta jäseniin, jotka osallistuvat kokoukseen etäyhteydellä.

Tarkistus 3

Tarkistus 3

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

216 artikla – 5 a kohta (uusi)

216 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Etäosallistumisen osalta varmistetaan, että








  — | jäsenet voivat hoitaa edustajantointaan ilman haittaa, mukaan lukien erityisesti heidän oikeutensa puhua valiokunnissa; |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Etäosallistumisen osalta varmistetaan, että

—

jäsenet voivat hoitaa edustajantointaan ilman haittaa, mukaan lukien erityisesti heidän oikeutensa puhua valiokunnissa;

| — | tarjottavat tietotekniikkaratkaisut ovat teknologianeutraaleja; |
| --- | --- |

—

tarjottavat tietotekniikkaratkaisut ovat teknologianeutraaleja;

| — | käytetään turvallisia sähköisiä välineitä, joita parlamentin yksiköt hallinnoivat ja valvovat suoraan ja sisäisesti; |
| --- | --- |

—

käytetään turvallisia sähköisiä välineitä, joita parlamentin yksiköt hallinnoivat ja valvovat suoraan ja sisäisesti;

| – | tekniset laitteet mahdollistavat tarpeeksi hyvän äänen ja videon laadun; sekä |
| --- | --- |

–

tekniset laitteet mahdollistavat tarpeeksi hyvän äänen ja videon laadun; sekä

| – | puheenvuoro pidetään asianmukaisesta paikasta käsin. |
| --- | --- |

–

puheenvuoro pidetään asianmukaisesta paikasta käsin.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. heinäkuuta 2022

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/285 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/285

---

P9_TA(2022)0269

Digipalvelusäädös ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 47/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0825),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0418/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0418/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 1. heinäkuuta 2021 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 1. heinäkuuta 2021 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 15. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 15. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A9-0356/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A9-0356/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 70.

(2)  EUVL C 440, 29.10.2021, s. 67.

(3)  Tämä kanta korvaa 20. tammikuuta 2022 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0014).

---

P9_TC1-COD(2020)0361

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (digipalvelusäädös)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/2065.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMA MIKROYRITYSTEN, PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN SEKÄ STARTUP-YRITYSTEN TUKEMISESTA DIGIPALVELUSÄÄDÖKSEN YHTEYDESSÄ

Komissio tunnustaa kilpailukyvyn, innovoinnin ja digitaalisiin palveluihin tehtävien investointien merkityksen erityisesti mikroyritysten, pienten ja keskisuurten yritysten sekä startup-yritysten osalta. Komissio on tätä varten sitoutunut helpottamaan digipalvelusäädöksen noudattamista mikroyrityksissä, pienissä ja keskisuurissa yrityksissä sekä startup-yrityksissä, varsinkin vauhdittamalla asiaan liittyviä ohjelmia innovoinnin, digitaalisten teknologioiden käyttöönoton ja standardoinnin edistämiseksi.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/288 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/288

---

P9_TA(2022)0270

Digimarkkinasäädös ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 47/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0842),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0419/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0419/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 30. kesäkuuta 2021 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 30. kesäkuuta 2021 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 11. toukokuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 11. toukokuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A9-0332/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A9-0332/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 64.

(2)  EUVL C 440, 29.10.2021, s. 67.

(3)  Tämä kanta korvaa 15. joulukuuta 2021 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0499).

---

P9_TC1-COD(2020)0374

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla ja direktiivien (EU) 2019/1937 ja (EU) 2020/1828 muuttamisesta (digimarkkinasäädös)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1925.)

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/289 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/289

---

P9_TA(2022)0271

Euron käyttöönotto Kroatiassa 1 päivänä tammikuuta 2023 *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi euron käyttöönotosta Kroatiassa 1 päivänä tammikuuta 2023 (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

(Kuuleminen)

(2023/C 47/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi euron käyttöönotosta Kroatiassa 1 päivänä tammikuuta 2023 (COM(2022)0282), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi euron käyttöönotosta Kroatiassa 1 päivänä tammikuuta 2023 (COM(2022)0282),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 140 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 140 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon komission lähentymiskertomuksen 2022 sekä kesäkuussa 2022 julkistetun Euroopan keskuspankin lähentymiskertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission lähentymiskertomuksen 2022 sekä kesäkuussa 2022 julkistetun Euroopan keskuspankin lähentymiskertomuksen,

| — | ottaa huomioon 1 päivänä kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman euroalueen laajentumisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1 päivänä kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman euroalueen laajentumisesta (1),

| — | ottaa huomioon 20 päivänä kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman parlamentin kuulemisprosessin parantamisesta euroalueen laajentumisen yhteydessä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20 päivänä kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman parlamentin kuulemisprosessin parantamisesta euroalueen laajentumisen yhteydessä (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0187/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0187/2022),

| A. | ottaa huomioon, että SEUT 140 artiklassa määrätään kestävän lähentymisen korkean tason saavuttamisesta ja sen arvioinnista, missä määrin kukin jäsenvaltio on täyttänyt seuraavat arviointiperusteet: hintatason korkeatasoisen vakauden toteutuminen, kestävä julkistalouden tilanne ja edellytys, jonka mukaan jäsenvaltioon ei sovelleta perussopimuksiin liitetyssä pöytäkirjassa N:o 12 kuvattua liiallista alijäämää koskevaa menettelyä, valuuttakurssimekanismissa määrättyjen tavanomaisten vaihteluvälien noudattaminen ja jäsenvaltion saavuttaman lähentymisen ja jäsenvaltion Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssimekanismiin osallistumisen pysyvyys, sellaisena kuin se ilmenee pitkän aikavälin korkokantojen tasossa, jäljempänä ”Maastrichtin kriteerit”; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEUT 140 artiklassa määrätään kestävän lähentymisen korkean tason saavuttamisesta ja sen arvioinnista, missä määrin kukin jäsenvaltio on täyttänyt seuraavat arviointiperusteet: hintatason korkeatasoisen vakauden toteutuminen, kestävä julkistalouden tilanne ja edellytys, jonka mukaan jäsenvaltioon ei sovelleta perussopimuksiin liitetyssä pöytäkirjassa N:o 12 kuvattua liiallista alijäämää koskevaa menettelyä, valuuttakurssimekanismissa määrättyjen tavanomaisten vaihteluvälien noudattaminen ja jäsenvaltion saavuttaman lähentymisen ja jäsenvaltion Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssimekanismiin osallistumisen pysyvyys, sellaisena kuin se ilmenee pitkän aikavälin korkokantojen tasossa, jäljempänä ”Maastrichtin kriteerit”;

| B. | ottaa huomioon, että Kroatia on noudattanut Maastrichtin kriteerejä SEUT 140 artiklan ja perussopimuksiin liitetyn lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan N:o 13 mukaisesti ja että komission ja Euroopan keskuspankin (EKP) arvioinnin mukaan Kroatian lainsäädäntö on kaikilta osin SEUT-sopimuksen vaatimusten sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön mukainen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Kroatia on noudattanut Maastrichtin kriteerejä SEUT 140 artiklan ja perussopimuksiin liitetyn lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan N:o 13 mukaisesti ja että komission ja Euroopan keskuspankin (EKP) arvioinnin mukaan Kroatian lainsäädäntö on kaikilta osin SEUT-sopimuksen vaatimusten sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön mukainen;

| C. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen perusteella arvioinnissa on otettava huomioon muiden taloudelliseen yhdentymiseen ja lähentymiseen liittyvien seikkojen, kuten maksutaseen kehityksen ja tuote-, työvoima- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen, tarkastelu; toteaa, että komission mukaan Kroatia täyttää myös näiden lisäperusteiden osalta euron käyttöönoton edellytykset; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen perusteella arvioinnissa on otettava huomioon muiden taloudelliseen yhdentymiseen ja lähentymiseen liittyvien seikkojen, kuten maksutaseen kehityksen ja tuote-, työvoima- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen, tarkastelu; toteaa, että komission mukaan Kroatia täyttää myös näiden lisäperusteiden osalta euron käyttöönoton edellytykset;

| D. | ottaa huomioon, että yleisen käytännön mukaisesti ja kuten aiemmin on useaan otteeseen tehty, hintatason vakautta koskevan perusteen arvioimiseksi komissio lukee parhaiten suoriutuneista maista pois ne, joiden inflaatioasteita ei voitaisi pitää tarkoituksenmukaisena vertailuarvona muille jäsenvaltioille, ja on näin ollen jättänyt arvioinnin ulkopuolelle parhaiten suoriutuneista maista kaksi jäsenvaltiota; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että yleisen käytännön mukaisesti ja kuten aiemmin on useaan otteeseen tehty, hintatason vakautta koskevan perusteen arvioimiseksi komissio lukee parhaiten suoriutuneista maista pois ne, joiden inflaatioasteita ei voitaisi pitää tarkoituksenmukaisena vertailuarvona muille jäsenvaltioille, ja on näin ollen jättänyt arvioinnin ulkopuolelle parhaiten suoriutuneista maista kaksi jäsenvaltiota;

| E. | katsoo, että tämänhetkiset olosuhteet, kuten energian hinnannousu ja Venäjän laiton ja provosoimaton hyökkäys Ukrainaan, ovat vaikuttaneet useisiin lähentymiskertomuksissa käytettyihin indikaattoreihin ja että ne olisi otettava asianmukaisesti huomioon indikaattoreiden täytäntöönpanossa; katsoo, että näiden perusteiden noudattaminen osaltaan edistää yhdentymistä talous- ja rahaliittoon ja talous- ja rahaliiton vakautta pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että tämänhetkiset olosuhteet, kuten energian hinnannousu ja Venäjän laiton ja provosoimaton hyökkäys Ukrainaan, ovat vaikuttaneet useisiin lähentymiskertomuksissa käytettyihin indikaattoreihin ja että ne olisi otettava asianmukaisesti huomioon indikaattoreiden täytäntöönpanossa; katsoo, että näiden perusteiden noudattaminen osaltaan edistää yhdentymistä talous- ja rahaliittoon ja talous- ja rahaliiton vakautta pitkällä aikavälillä;

| F. | ottaa huomioon, että 1 päivänä lokakuuta 2020 voimaan tulleella tiiviin yhteistyön kehyksellä EKP sai vastuuta, joka koskee kahdeksan merkittävän laitoksen suoraa valvontaa ja 15:n vähemmän merkittävän laitoksen valvontaa Kroatiassa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 1 päivänä lokakuuta 2020 voimaan tulleella tiiviin yhteistyön kehyksellä EKP sai vastuuta, joka koskee kahdeksan merkittävän laitoksen suoraa valvontaa ja 15:n vähemmän merkittävän laitoksen valvontaa Kroatiassa;

| G. | ottaa huomioon, että Kroatia sitoutui panemaan täytäntöön seuraavilla neljällä alalla useita toimenpiteitä sen jälkeen, kun se liittyi Euroopan valuuttakurssimekanismiin, jäljempänä ”ERM II”, heinäkuussa 2020: rahanpesun torjunta, liiketoimintaympäristö, julkisen sektorin hallinto ja maksukyvyttömyyskehys; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kroatia sitoutui panemaan täytäntöön seuraavilla neljällä alalla useita toimenpiteitä sen jälkeen, kun se liittyi Euroopan valuuttakurssimekanismiin, jäljempänä ”ERM II”, heinäkuussa 2020: rahanpesun torjunta, liiketoimintaympäristö, julkisen sektorin hallinto ja maksukyvyttömyyskehys;

| H. | ottaa huomioon, että esittelijä on vieraillut Kroatiassa arvioidakseen maan valmiutta liittyä euroalueeseen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että esittelijä on vieraillut Kroatiassa arvioidakseen maan valmiutta liittyä euroalueeseen;

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kannattaa euron käyttöönottamista Kroatiassa 1 päivänä tammikuuta 2023; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että Kroatia täyttää kaikki euron käyttöönotolle asetetut kriteerit Kroatian hallituksen ja Kroatian kansalaisten kunnianhimoisten, päättäväisten, uskottavien ja kestävien ponnistelujen ansiosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että komission ja EKP:n myönteiset arvioinnit on tehty covid-19:n aiheuttaman ja ennakoitua pidempään kestäneen kriisin sekä sitä vuonna 2021 seuranneen talouden elpymisen kontekstissa; toteaa kuitenkin, että 24 päivänä helmikuuta 2022 alkaneella Venäjän provosoimattomalla ja laittomalla hyökkäyksellä Ukrainaa vastaan on ollut vain vähän vaikutusta lähentymiskertomusten valmistelussa käytettyihin aiempiin tietoihin; on näin ollen vakuuttunut siitä, että Kroatia on kaikilta osin valmis ottamaan euron käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2023; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että terveyskriisin ja viimeaikaisen energian hinnannousun aiheuttamasta vaikeasta yhteiskunnallisesta ja taloudellisesta tilanteesta huolimatta euron käyttöönotto Kroatiassa ja se, että Kroatia on täyttänyt vaaditut edellytykset, antavat vahvan poliittisen signaalin unionin yhtenäisvaluutan elinvoimaisuudesta ja vetovoimasta; suhtautuu näin ollen myönteisesti Kroatian hallituksen tässä yhteydessä suorittamiin jatkuviin toimiin; katsoo, että euron käyttöönotto Kroatiassa edistää osaltaan unionin kriisinsietokykyä ja yhtenäisyyttä ja vahvistaa sen positiivista kuvaa alueella erityisesti sen vuoksi, että siinä on kyse ensimmäisestä merkittävästä yhdentymisprosessista brexitin jälkeen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että euron käyttöönotto vahvistaa Kroatian taloutta ja hyödyttää sen kansalaisia ja yrityksiä, sillä se tekee maan taloudesta häiriönsietokykyisemmän, houkuttaa enemmän ulkomaisia investointeja, lisää ulkomaisten investoijien luottamusta ja vähentää valuutan vaihtamista, millä on merkittävä vaikutus maalle elintärkeällä matkailualalla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suhtautuu myönteisesti Kroatian hallituksen työhön Kroatian institutionaalisten valmiuksien vahvistamiseksi, pyrkimyksiin liiketoimintaympäristön parantamiseksi ja kestävää ja osallistavaa talouskasvua edistävien rakenteellisten uudistusten vaikuttavaan ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon; pitää erityisen myönteisinä pyrkimyksiä vahvistaa Hrvatska narodna bankan institutionaalista riippumattomuutta; kehottaa Kroatian viranomaisia jatkamaan institutionaalisen kehyksen vahvistamista sääntelyn laadun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa panemaan nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelman uudistukset ja investoinnit, jotka vauhdittavat kasvua ja vahvistavat maan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että lähentyminen pankkitoiminnan valvonnan alalla edistää rahoitusvakauden turvaamista varmistaen yhdenmukaisten valvontastandardien soveltamisen; korostaa lisäksi, että Kroatian liittyminen yhteiseen valvontamekanismiin EKP:n kanssa toteutetun tiiviin yhteistyön avulla varmisti saumattoman tavan liittyä pankkiunioniin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Kroatian viranomaisia jatkamaan euron käyttöönottoa koskevaa hyvää tiedotus- ja viestintäkampanjaansa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Kroatian viranomaisia jatkamaan nykyisiä käytännön valmisteluja sujuvan euroon siirtymisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille, että komission lähentymiskertomuksen 2022 mukaan Kroatian hintataso on jo nyt saavuttanut euroalueen hintoihin lähentymisen osalta korkeamman tason verrattuna muihin jäsenvaltioihin, kun ne liittyivät euroalueeseen; odottaa, että Kroatian hallitus jatkaa toimia sen varmistamiseksi, että hintojen lisälähentyminen saavutetaan kestävällä tavalla ja että euron käyttöönotto ei johda hintojen keinotekoiseen nousuun; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa Kroatian hallitusta jatkamaan toimiaan, jotta se voi täyttää sitoumuksensa panna uusi rahanpesun torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma täytäntöön vuoteen 2023 mennessä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle, Euroopan keskuspankille, euroryhmälle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUVL C 298 E, 8.12.2006, s. 249.

(2)  EUVL C 146 E, 12.6.2008, s. 251.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/292 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/292

---

P9_TA(2022)0272

EU:n ja Cookinsaarten välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus: täytäntöönpanopöytäkirja ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

(Hyväksyntä)

(2023/C 47/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12640/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12640/2021),

| — | ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta (12633/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta (12633/2021),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0006/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0197/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0197/2022),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Cookinsaarten hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/293 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/293

---

P9_TA(2022)0273

Moldovaa koskevat väliaikaiset kaupan vapauttamistoimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Moldovasta tuotaviin tuotteisiin Euroopan unionin ja atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen nojalla sovellettavia kauppaa koskevia myönnytyksiä täydentävistä väliaikaisista kaupan vapauttamistoimenpiteistä (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 47/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0288), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0288),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0198/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0201/2022),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0188

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen mukaisesti Moldovan tasavallasta peräisin oleviiin tuotteisiin sovellettavia kaupan myönnytyksiä täydentävistä väliaikaisista kauppaa vapauttavista toimenpiteistä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1279.)

---

Keskiviikko 6. heinäkuuta 2022

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/294 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/294

---

P9_TA(2022)0282

Venäjän hyökkäys Ukrainaan: kalastus- ja vesiviljelyalan kriisitoimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta ja oikaisemisesta siltä osin kuin kyseessä ovat erityistoimenpiteet, joilla lievennetään kalastustoiminnalle Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuvia seurauksia ja kyseisestä sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuvasta markkinahäiriöstä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden toimitusketjuun aiheutuvia vaikutuksia (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 47/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0179), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0179),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 43 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 43 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0149/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. kesäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0182/2022),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0118

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä ovat erityistoimenpiteet, joilla lievennetään kalastustoiminnalle Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyssodasta aiheutuvia seurauksia ja kyseisestä hyökkäyssodasta johtuvasta markkinahäiriöstä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden toimitusketjuun aiheutuvia vaikutuksia

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1278.)

---

Torstai 7. heinäkuuta 2022

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/295 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/295

---

P9_TA(2022)0294

Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys: Ukrainan myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevat väliaikaiset toimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Ukrainan lainsäädäntönsä mukaisesti myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 47/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0313), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0313),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0201/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0204

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/... antamiseksi Ukrainan lainsäädäntönsä mukaisesti myöntämiä kuljettajan asiakirjoja koskevista erityisistä ja väliaikaisista toimenpiteistä Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2022/1280.)

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/296 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/296

---

P9_TA(2022)0295

Unionin rajoittavien toimenpiteiden rikkomisen lisääminen SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin rikollisuuden aloihin ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi unionin rajoittavien toimenpiteiden rikkomisen määrittelemisestä rikollisuuden alaksi, joka täyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

(Hyväksyntä)

(2023/C 47/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (10287/1/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (10287/1/2022),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0219/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0219/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 163 artiklan,

| 1. | antaa hyväksyntänsä ehdotukselle neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/297 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/297

---

P9_TA(2022)0296

Poikkeuksellinen makrotaloudellinen rahoitusapu Ukrainalle ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 47/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0450), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0450),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0221/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0221/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 6. heinäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 6. heinäkuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0213

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi poikkeuksellisen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Ukrainalle

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2022/1201.)

---

| 7.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 47/298 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 47/298

---

P9_TA(2022)0297

Kestävät lentopolttoaineet (ReFuelEU Aviation -aloite) ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 7. heinäkuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamisesta kestävälle lentoliikenteelle (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 47/34)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Lentoliikenteellä on viime vuosikymmeninä ollut ratkaiseva rooli unionin taloudessa ja unionin kansalaisten jokapäiväisessä elämässä yhtenä unionin talouden parhaiten suoriutuvista ja dynaamisimmista aloista. Se edistää merkittävästi talouskasvua, työllisyyttä, kauppaa ja matkailua sekä yritysten ja kansalaisten liikenneyhteyksiä erityisesti unionin ilmailun sisämarkkinoilla. Lentoliikennepalvelujen kasvu on parantanut huomattavasti
  sekä
  unionin
  sisäisten yhteyksien että
  unionin ja kolmansien maiden välisten yhteyksien toimivuutta ja edistänyt merkittävästi unionin taloutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Lentoliikenteellä on viime vuosikymmeninä ollut ratkaiseva rooli unionin taloudessa ja unionin kansalaisten jokapäiväisessä elämässä yhtenä unionin talouden parhaiten suoriutuvista ja dynaamisimmista aloista. Se edistää merkittävästi talouskasvua, työllisyyttä, kauppaa ja matkailua sekä yritysten ja kansalaisten liikenneyhteyksiä erityisesti unionin ilmailun sisämarkkinoilla. Lentoliikennepalvelujen kasvu on parantanut huomattavasti
  sekä
  unionin
  sisäisten yhteyksien että
  unionin ja kolmansien maiden välisten yhteyksien toimivuutta ja edistänyt merkittävästi unionin taloutta.

| (1) | Lentoliikenteellä on viime vuosikymmeninä ollut ratkaiseva rooli unionin taloudessa ja unionin kansalaisten jokapäiväisessä elämässä yhtenä unionin talouden parhaiten suoriutuvista ja dynaamisimmista aloista. Se edistää merkittävästi talouskasvua, työllisyyttä, kauppaa ja matkailua sekä yritysten ja kansalaisten liikenneyhteyksiä
  ja kuuluu tärkeimpiin syrjäisimpiä alueita ja mannermaata yhdistäviin liikennemuotoihin,
  erityisesti unionin ilmailun sisämarkkinoilla. Lentoliikennepalvelujen kasvu on parantanut huomattavasti
  yhteyksiä, lisännyt yhteenkuuluvuutta ja vähentänyt alueiden välisiä eroja
  unionin
  sisällä, erityisesti syrjäseutualueilla, syrjäisimmillä, harvaan asutuilla ja saarialueilla, ja se on parantanut
  unionin ja kolmansien maiden välisten yhteyksien toimivuutta ja edistänyt merkittävästi unionin taloutta |
| --- | --- |

(1)

Lentoliikenteellä on viime vuosikymmeninä ollut ratkaiseva rooli unionin taloudessa ja unionin kansalaisten jokapäiväisessä elämässä yhtenä unionin talouden parhaiten suoriutuvista ja dynaamisimmista aloista. Se edistää merkittävästi talouskasvua, työllisyyttä, kauppaa ja matkailua sekä yritysten ja kansalaisten liikenneyhteyksiä
  ja kuuluu tärkeimpiin syrjäisimpiä alueita ja mannermaata yhdistäviin liikennemuotoihin,
  erityisesti unionin ilmailun sisämarkkinoilla. Lentoliikennepalvelujen kasvu on parantanut huomattavasti
  yhteyksiä, lisännyt yhteenkuuluvuutta ja vähentänyt alueiden välisiä eroja
  unionin
  sisällä, erityisesti syrjäseutualueilla, syrjäisimmillä, harvaan asutuilla ja saarialueilla, ja se on parantanut
  unionin ja kolmansien maiden välisten yhteyksien toimivuutta ja edistänyt merkittävästi unionin taloutta

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Vuodesta 2020 alkaen lentoliikenne on ollut yksi covid-19-kriisin pahimmin koettelemista aloista. Lentoliikenteen odotetaan
  pandemian helpottumisen myötä
  lisääntyvän vähitellen taas tulevina vuosina ja elpyvän kriisiä edeltäneelle tasolleen. Samaan aikaan alan päästöt ovat kasvaneet vuodesta 1990 alkaen, ja päästöjen kasvusuuntaus voi jatkua, kun pandemia on selätetty. Sen vuoksi on
  tarpeen
  valmistautua tulevaisuuteen ja tehdä tarvittavat mukautukset, joilla varmistetaan hyvin
  toimivat lentoliikennemarkkinat
  ,
  jotka edistävät
  unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista niin, että yhteydet, turvallisuus ja turvatoimet säilyvät korkealla tasolla. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Vuodesta 2020 alkaen lentoliikenne on ollut yksi covid-19-kriisin pahimmin koettelemista aloista. Lentoliikenteen odotetaan
  pandemian helpottumisen myötä
  lisääntyvän vähitellen taas tulevina vuosina ja elpyvän kriisiä edeltäneelle tasolleen. Samaan aikaan alan päästöt ovat kasvaneet vuodesta 1990 alkaen, ja päästöjen kasvusuuntaus voi jatkua, kun pandemia on selätetty. Sen vuoksi on
  tarpeen
  valmistautua tulevaisuuteen ja tehdä tarvittavat mukautukset, joilla varmistetaan hyvin
  toimivat lentoliikennemarkkinat
  ,
  jotka edistävät
  unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista niin, että yhteydet, turvallisuus ja turvatoimet säilyvät korkealla tasolla.

| (2) | Unioni on asettanut asetuksen (EU) 2021/1119 nojalla oikeudellisia velvoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämiseksi vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Tämän saavuttamiseksi kaikkien talouden alojen, myös liikennealan, on ryhdyttävä nopeisiin toimiin hiilestä irtautumiseksi. Ilmailualalla tämä edellyttää kestävien lentopolttoaineiden tuotannon, tarjonnan ja käyttöönoton voimakasta lisäämistä.
  Vuodesta 2020 alkaen lentoliikenne on ollut yksi covid-19-kriisin pahimmin koettelemista aloista. Lentoliikenteen odotetaan lisääntyvän vähitellen taas tulevina vuosina ja elpyvän kriisiä edeltäneelle tasolleen.
  Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö arvioi, että vuoteen 2050 mennessä matkustajaliikenne kasvaa Euroopassa vuosittain jopa 3 prosenttia ja rahtiliikenne 2,4  prosenttia.
  Samaan aikaan alan päästöt ovat kasvaneet vuodesta 1990 alkaen, ja päästöjen kasvusuuntaus voi jatkua
  nopeasti
  , kun pandemia on selätetty. Sen vuoksi on
  välttämätöntä
  valmistautua tulevaisuuteen ja tehdä tarvittavat mukautukset, joilla varmistetaan hyvin
  toimiva lentoliikenneala
  ,
  joka edistää täysimääräisesti
  unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista niin, että yhteydet
  , kohtuuhintaisuus, turvallisuus ja turvatoimet säilyvät korkealla tasolla. |
| --- | --- |

(2)

Unioni on asettanut asetuksen (EU) 2021/1119 nojalla oikeudellisia velvoitteita ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämiseksi vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Tämän saavuttamiseksi kaikkien talouden alojen, myös liikennealan, on ryhdyttävä nopeisiin toimiin hiilestä irtautumiseksi. Ilmailualalla tämä edellyttää kestävien lentopolttoaineiden tuotannon, tarjonnan ja käyttöönoton voimakasta lisäämistä.
  Vuodesta 2020 alkaen lentoliikenne on ollut yksi covid-19-kriisin pahimmin koettelemista aloista. Lentoliikenteen odotetaan lisääntyvän vähitellen taas tulevina vuosina ja elpyvän kriisiä edeltäneelle tasolleen.
  Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö arvioi, että vuoteen 2050 mennessä matkustajaliikenne kasvaa Euroopassa vuosittain jopa 3 prosenttia ja rahtiliikenne 2,4  prosenttia.
  Samaan aikaan alan päästöt ovat kasvaneet vuodesta 1990 alkaen, ja päästöjen kasvusuuntaus voi jatkua
  nopeasti
  , kun pandemia on selätetty. Sen vuoksi on
  välttämätöntä
  valmistautua tulevaisuuteen ja tehdä tarvittavat mukautukset, joilla varmistetaan hyvin
  toimiva lentoliikenneala
  ,
  joka edistää täysimääräisesti
  unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista niin, että yhteydet
  , kohtuuhintaisuus, turvallisuus ja turvatoimet säilyvät korkealla tasolla.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Unionin lentoliikennealan toimintaa määrittää sen rajat ylittävä luonne koko unionissa ja sen maailmanlaajuinen ulottuvuus. Ilmailun sisämarkkinat ovat yksi unionin yhdentyneimmistä aloista, ja niihin sovelletaan markkinoille pääsyä ja toimintaedellytyksiä koskevia yhdenmukaisia sääntöjä.
  Lentoliikenteen
  ulkoista
  politiikkaa
  ohjaavat
  kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön
  (ICAO)
  maailmanlaajuiset säännöt
  sekä
  kattavat
  monen- tai
  kahdenväliset sopimukset
  unionin tai sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Unionin lentoliikennealan toimintaa määrittää sen rajat ylittävä luonne koko unionissa ja sen maailmanlaajuinen ulottuvuus. Ilmailun sisämarkkinat ovat yksi unionin yhdentyneimmistä aloista, ja niihin sovelletaan markkinoille pääsyä ja toimintaedellytyksiä koskevia yhdenmukaisia sääntöjä.
  Lentoliikenteen
  ulkoista
  politiikkaa
  ohjaavat
  kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön
  (ICAO)
  maailmanlaajuiset säännöt
  sekä
  kattavat
  monen- tai
  kahdenväliset sopimukset
  unionin tai sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä.

| (3) | Unionin lentoliikennealan toimintaa määrittää sen rajat ylittävä luonne koko unionissa ja sen maailmanlaajuinen ulottuvuus. Ilmailun sisämarkkinat ovat yksi unionin yhdentyneimmistä aloista, ja niihin sovelletaan markkinoille pääsyä ja toimintaedellytyksiä koskevia yhdenmukaisia sääntöjä.
  Unionin
  ulkoista
  lentoliikennepolitiikkaa
  ohjaavat
  kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä
  (ICAO) sekä
  kattavissa
  monen- tai
  kahdenvälisissä sopimuksissa
  unionin tai sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä
  vahvistetut maailmanlaajuiset säännöt. Sen vuoksi on tärkeää, että unioni jatkaa kansainvälisellä, monenvälisellä ja kahdenvälisellä tasolla toteutettuja toimia kunnianhimoisten tavoitteiden ja pitkälle menevän lähentymisen edistämiseksi kestävien lentopolttoaineiden käyttöönotossa, samalla kun luodaan tasapuoliset kansainväliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

(3)

Unionin lentoliikennealan toimintaa määrittää sen rajat ylittävä luonne koko unionissa ja sen maailmanlaajuinen ulottuvuus. Ilmailun sisämarkkinat ovat yksi unionin yhdentyneimmistä aloista, ja niihin sovelletaan markkinoille pääsyä ja toimintaedellytyksiä koskevia yhdenmukaisia sääntöjä.
  Unionin
  ulkoista
  lentoliikennepolitiikkaa
  ohjaavat
  kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä
  (ICAO) sekä
  kattavissa
  monen- tai
  kahdenvälisissä sopimuksissa
  unionin tai sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä
  vahvistetut maailmanlaajuiset säännöt. Sen vuoksi on tärkeää, että unioni jatkaa kansainvälisellä, monenvälisellä ja kahdenvälisellä tasolla toteutettuja toimia kunnianhimoisten tavoitteiden ja pitkälle menevän lähentymisen edistämiseksi kestävien lentopolttoaineiden käyttöönotossa, samalla kun luodaan tasapuoliset kansainväliset toimintaedellytykset.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Lentoliikennemarkkinoilla vallitsee kova kilpailu talouden toimijoiden välillä kaikkialla unionissa, minkä vuoksi tasapuoliset toimintaedellytykset ovat välttämättömiä. Lentoliikennemarkkinan ja sen taloudellisten toimijoiden vakaus ja vauraus perustuvat selkeään ja yhdenmukaiseen toimintakehykseen, jossa ilma-alusten käyttäjät, lentoasemat ja muut ilmailualan toimijat voivat toimia yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta. Jos markkinoilla ilmenee vääristymiä,
  ne saattavat asettaa
  ilma-alusten käyttäjät tai lentoasemat epäedulliseen asemaan sisäisiin tai ulkoisiin kilpailijoihin nähden. Tämä puolestaan voi heikentää lentoliikennetoimialan kilpailukykyä ja vähentää kansalaisten ja yritysten lentoyhteyksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Lentoliikennemarkkinoilla vallitsee kova kilpailu talouden toimijoiden välillä kaikkialla unionissa, minkä vuoksi tasapuoliset toimintaedellytykset ovat välttämättömiä. Lentoliikennemarkkinan ja sen taloudellisten toimijoiden vakaus ja vauraus perustuvat selkeään ja yhdenmukaiseen toimintakehykseen, jossa ilma-alusten käyttäjät, lentoasemat ja muut ilmailualan toimijat voivat toimia yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta. Jos markkinoilla ilmenee vääristymiä,
  ne saattavat asettaa
  ilma-alusten käyttäjät tai lentoasemat epäedulliseen asemaan sisäisiin tai ulkoisiin kilpailijoihin nähden. Tämä puolestaan voi heikentää lentoliikennetoimialan kilpailukykyä ja vähentää kansalaisten ja yritysten lentoyhteyksiä.

| (4) | Lentoliikennemarkkinoilla vallitsee kova kilpailu talouden toimijoiden välillä
  maailmanlaajuisesti ja
  kaikkialla unionissa, minkä vuoksi tasapuoliset toimintaedellytykset ovat välttämättömiä. Lentoliikennemarkkinan ja sen taloudellisten toimijoiden vakaus ja vauraus perustuvat selkeään ja yhdenmukaiseen toimintakehykseen, jossa ilma-alusten käyttäjät, lentoasemat ja muut ilmailualan toimijat voivat toimia yhtäläisten
  sääntöjen ja
  mahdollisuuksien pohjalta
  , mikä tekee alasta elinvoimaisen ja auttaa luomaan työpaikkoja. Unionin sisäiset lennot ovat paljolti osa globaaleille markkinoille sijoittuvia maailmanlaajuisia reittejä. Sama koskee reittejä, jotka kulkevat unionin ulkopuolisista lähtöpaikoista unionin ulkopuolisiin kohteisiin Euroopan lentoasemien kautta
  . Jos markkinoilla ilmenee vääristymiä, ilma-alusten käyttäjät tai lentoasemat
  voivat joutua
  epäedulliseen asemaan sisäisiin tai ulkoisiin kilpailijoihin nähden. Tämä puolestaan voi heikentää lentoliikennetoimialan kilpailukykyä
  , asettaa vaaraan lentoliikennealan yrityksiä ja työpaikkoja
  ja vähentää kansalaisten ja yritysten
  valittavana olevia
  lentoyhteyksiä
  ja liikennemuotoja
  . |
| --- | --- |

(4)

Lentoliikennemarkkinoilla vallitsee kova kilpailu talouden toimijoiden välillä
  maailmanlaajuisesti ja
  kaikkialla unionissa, minkä vuoksi tasapuoliset toimintaedellytykset ovat välttämättömiä. Lentoliikennemarkkinan ja sen taloudellisten toimijoiden vakaus ja vauraus perustuvat selkeään ja yhdenmukaiseen toimintakehykseen, jossa ilma-alusten käyttäjät, lentoasemat ja muut ilmailualan toimijat voivat toimia yhtäläisten
  sääntöjen ja
  mahdollisuuksien pohjalta
  , mikä tekee alasta elinvoimaisen ja auttaa luomaan työpaikkoja. Unionin sisäiset lennot ovat paljolti osa globaaleille markkinoille sijoittuvia maailmanlaajuisia reittejä. Sama koskee reittejä, jotka kulkevat unionin ulkopuolisista lähtöpaikoista unionin ulkopuolisiin kohteisiin Euroopan lentoasemien kautta
  . Jos markkinoilla ilmenee vääristymiä, ilma-alusten käyttäjät tai lentoasemat
  voivat joutua
  epäedulliseen asemaan sisäisiin tai ulkoisiin kilpailijoihin nähden. Tämä puolestaan voi heikentää lentoliikennetoimialan kilpailukykyä
  , asettaa vaaraan lentoliikennealan yrityksiä ja työpaikkoja
  ja vähentää kansalaisten ja yritysten
  valittavana olevia
  lentoyhteyksiä
  ja liikennemuotoja
  .

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | On olennaisen tärkeää erityisesti varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin lentoliikennemarkkinoilla lentopolttoaineen osalta, sillä se muodostaa merkittävän osan ilma-alusten käyttäjien kustannuksista. Polttoaineen hintojen vaihtelut voivat vaikuttaa merkittävästi ilma-alusten käyttäjien taloudelliseen suoriutumiseen ja haitata kilpailua markkinoilla. Jos lentopolttoaineen hinnoissa on eroja unionin lentoasemien välillä tai unionin ja unionin ulkopuolisten lentoasemien välillä, tämä voi johtaa siihen, että ilma-alusten käyttäjät mukauttavat tankkausstrategioitaan taloudellisista syistä. Polttoaineen ylitankkaus lisää ilma-alusten polttoaineenkulutusta ja aiheuttaa tarpeettomia kasvihuonekaasupäästöjä. Tästä syystä ilma-alusten käyttäjien suorittama polttoaineen ylitankkaus heikentää unionin ympäristönsuojelupyrkimyksiä. Jotkin ilma-alusten käyttäjät voivat käyttää kotiasemansa edullisia lentopolttoaineen hintoja kilpailuetuna muihin samanlaisia reittejä liikennöiviin lentoyhtiöihin nähden. Tällä voi olla haitallinen vaikutus kilpailuun alalla, ja se voi haitata lentoyhteyksiä. Tällä asetuksella olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään tällaisia käytäntöjä tarpeettomien ympäristövahinkojen välttämiseksi sekä oikeudenmukaisten kilpailun edellytysten palauttamiseksi ja säilyttämiseksi lentoliikennemarkkinoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

On olennaisen tärkeää erityisesti varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin lentoliikennemarkkinoilla lentopolttoaineen osalta, sillä se muodostaa merkittävän osan ilma-alusten käyttäjien kustannuksista. Polttoaineen hintojen vaihtelut voivat vaikuttaa merkittävästi ilma-alusten käyttäjien taloudelliseen suoriutumiseen ja haitata kilpailua markkinoilla. Jos lentopolttoaineen hinnoissa on eroja unionin lentoasemien välillä tai unionin ja unionin ulkopuolisten lentoasemien välillä, tämä voi johtaa siihen, että ilma-alusten käyttäjät mukauttavat tankkausstrategioitaan taloudellisista syistä. Polttoaineen ylitankkaus lisää ilma-alusten polttoaineenkulutusta ja aiheuttaa tarpeettomia kasvihuonekaasupäästöjä. Tästä syystä ilma-alusten käyttäjien suorittama polttoaineen ylitankkaus heikentää unionin ympäristönsuojelupyrkimyksiä. Jotkin ilma-alusten käyttäjät voivat käyttää kotiasemansa edullisia lentopolttoaineen hintoja kilpailuetuna muihin samanlaisia reittejä liikennöiviin lentoyhtiöihin nähden. Tällä voi olla haitallinen vaikutus kilpailuun alalla, ja se voi haitata lentoyhteyksiä. Tällä asetuksella olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään tällaisia käytäntöjä tarpeettomien ympäristövahinkojen välttämiseksi sekä oikeudenmukaisten kilpailun edellytysten palauttamiseksi ja säilyttämiseksi lentoliikennemarkkinoilla.

| (5) | On olennaisen tärkeää erityisesti varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin lentoliikennemarkkinoilla lentopolttoaineen osalta, sillä se muodostaa merkittävän osan ilma-alusten käyttäjien kustannuksista. Polttoaineen hintojen vaihtelut voivat vaikuttaa merkittävästi ilma-alusten käyttäjien taloudelliseen suoriutumiseen ja haitata kilpailua markkinoilla
  , vähentää ilmailualan houkuttavuutta ja siten liikkuvuutta, kun polttoaineiden korkeat hinnat näkyvät suoraan korkeina kuluttajahintoina
  . Jos lentopolttoaineen hinnoissa on eroja unionin lentoasemien välillä tai unionin ja unionin ulkopuolisten lentoasemien välillä, tämä voi johtaa siihen, että ilma-alusten käyttäjät mukauttavat tankkausstrategioitaan taloudellisista syistä. Polttoaineen ylitankkaus lisää ilma-alusten polttoaineenkulutusta ja aiheuttaa tarpeettomia kasvihuonekaasupäästöjä. Tästä syystä ilma-alusten käyttäjien
  taloudellisista syistä
  suorittama polttoaineen ylitankkaus heikentää unionin ympäristönsuojelupyrkimyksiä. Jotkin ilma-alusten käyttäjät voivat käyttää kotiasemansa edullisia lentopolttoaineen hintoja kilpailuetuna muihin samanlaisia reittejä liikennöiviin lentoyhtiöihin nähden. Tällä voi olla haitallinen vaikutus kilpailuun alalla, ja se voi
  johtaa markkinavääristymiin ja
  haitata lentoyhteyksiä. Tällä asetuksella olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään tällaisia käytäntöjä tarpeettomien ympäristövahinkojen välttämiseksi sekä oikeudenmukaisten kilpailun edellytysten palauttamiseksi ja säilyttämiseksi lentoliikennemarkkinoilla.
  Tässä asetuksessa olisi kuitenkin otettava huomioon myös se, että ylitankkausta harrastetaan joskus polttoaineturvallisuutta koskevien sääntöjen noudattamiseksi, ja tällaisissa tapauksissa se on perusteltua turvallisuussyistä. Lisäksi ylitankkaus voi johtua joidenkin ilma-alusten käyttäjien erityisistä toimintavaikeuksista joillakin lentoasemilla, kuten ilma-aluksen kääntöajan ollessa tavanomaista kohtuuttomasti pidempi tai lentoaseman kapasiteetin ollessa ruuhka-aikoina rajallinen. Komission olisi sen vuoksi seurattava tiiviisti ja arvioitava ja analysoitava tarkkaan polttoaineen ylitankkaustapauksia ja niiden taustalla olevia syitä ja esitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

On olennaisen tärkeää erityisesti varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset unionin lentoliikennemarkkinoilla lentopolttoaineen osalta, sillä se muodostaa merkittävän osan ilma-alusten käyttäjien kustannuksista. Polttoaineen hintojen vaihtelut voivat vaikuttaa merkittävästi ilma-alusten käyttäjien taloudelliseen suoriutumiseen ja haitata kilpailua markkinoilla
  , vähentää ilmailualan houkuttavuutta ja siten liikkuvuutta, kun polttoaineiden korkeat hinnat näkyvät suoraan korkeina kuluttajahintoina
  . Jos lentopolttoaineen hinnoissa on eroja unionin lentoasemien välillä tai unionin ja unionin ulkopuolisten lentoasemien välillä, tämä voi johtaa siihen, että ilma-alusten käyttäjät mukauttavat tankkausstrategioitaan taloudellisista syistä. Polttoaineen ylitankkaus lisää ilma-alusten polttoaineenkulutusta ja aiheuttaa tarpeettomia kasvihuonekaasupäästöjä. Tästä syystä ilma-alusten käyttäjien
  taloudellisista syistä
  suorittama polttoaineen ylitankkaus heikentää unionin ympäristönsuojelupyrkimyksiä. Jotkin ilma-alusten käyttäjät voivat käyttää kotiasemansa edullisia lentopolttoaineen hintoja kilpailuetuna muihin samanlaisia reittejä liikennöiviin lentoyhtiöihin nähden. Tällä voi olla haitallinen vaikutus kilpailuun alalla, ja se voi
  johtaa markkinavääristymiin ja
  haitata lentoyhteyksiä. Tällä asetuksella olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään tällaisia käytäntöjä tarpeettomien ympäristövahinkojen välttämiseksi sekä oikeudenmukaisten kilpailun edellytysten palauttamiseksi ja säilyttämiseksi lentoliikennemarkkinoilla.
  Tässä asetuksessa olisi kuitenkin otettava huomioon myös se, että ylitankkausta harrastetaan joskus polttoaineturvallisuutta koskevien sääntöjen noudattamiseksi, ja tällaisissa tapauksissa se on perusteltua turvallisuussyistä. Lisäksi ylitankkaus voi johtua joidenkin ilma-alusten käyttäjien erityisistä toimintavaikeuksista joillakin lentoasemilla, kuten ilma-aluksen kääntöajan ollessa tavanomaista kohtuuttomasti pidempi tai lentoaseman kapasiteetin ollessa ruuhka-aikoina rajallinen. Komission olisi sen vuoksi seurattava tiiviisti ja arvioitava ja analysoitava tarkkaan polttoaineen ylitankkaustapauksia ja niiden taustalla olevia syitä ja esitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Eräs yhteisen liikennepolitiikan päätavoitteista on kestävä kehitys. Se edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa, jolla pyritään varmistamaan
  sekä
  unionin liikennejärjestelmien tehokas toiminta
  että
  ympäristön suojelu. Lentoliikenteen kestävä kehitys edellyttää sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, joilla pyritään vähentämään unionin lentoasemilta lentävien ilma-alusten hiilidioksidipäästöjä. Tällaisilla toimenpiteillä olisi edistettävä unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista vuosiin 2030 ja 2050 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Eräs yhteisen liikennepolitiikan päätavoitteista on kestävä kehitys. Se edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa, jolla pyritään varmistamaan
  sekä
  unionin liikennejärjestelmien tehokas toiminta
  että
  ympäristön suojelu. Lentoliikenteen kestävä kehitys edellyttää sellaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, joilla pyritään vähentämään unionin lentoasemilta lentävien ilma-alusten hiilidioksidipäästöjä. Tällaisilla toimenpiteillä olisi edistettävä unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista vuosiin 2030 ja 2050 mennessä.

| (6) | Eräs yhteisen liikennepolitiikan päätavoitteista on kestävä kehitys. Se edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa, jolla pyritään varmistamaan unionin liikennejärjestelmien tehokas toiminta
  , työ- ja sosiaalilainsäädännön noudattaminen sekä
  ympäristön suojelu. Lentoliikenteen kestävä kehitys edellyttää sellaisten toimenpiteiden
  , myös taloudellisten välineiden,
  käyttöönottoa, joilla pyritään vähentämään unionin lentoasemilta lentävien ilma-alusten hiilidioksidipäästöjä
  ja kehittämään markkinat kestävien lentopolttoaineiden tuotantoa ja toimituksia varten
  . Tällaisilla toimenpiteillä olisi edistettävä unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista vuosiin 2030 ja 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(6)

Eräs yhteisen liikennepolitiikan päätavoitteista on kestävä kehitys. Se edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa, jolla pyritään varmistamaan unionin liikennejärjestelmien tehokas toiminta
  , työ- ja sosiaalilainsäädännön noudattaminen sekä
  ympäristön suojelu. Lentoliikenteen kestävä kehitys edellyttää sellaisten toimenpiteiden
  , myös taloudellisten välineiden,
  käyttöönottoa, joilla pyritään vähentämään unionin lentoasemilta lentävien ilma-alusten hiilidioksidipäästöjä
  ja kehittämään markkinat kestävien lentopolttoaineiden tuotantoa ja toimituksia varten
  . Tällaisilla toimenpiteillä olisi edistettävä unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista vuosiin 2030 ja 2050 mennessä.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Komission joulukuussa 2020 hyväksymässä tiedonannossa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiasta (10) esitetään EU:n liikennejärjestelmää koskeva toimintalinja vihreän ja digitaalisen muutoksen toteuttamiseksi ja kriisinsietokyvyn parantamiseksi. Lentoliikennealan hiilestä irtautuminen on välttämätön ja erityisesti lyhyellä aikavälillä haastava prosessi. Eurooppalaisissa ja kansallisissa ilmailualan tutkimus- ja innovointiohjelmissa saavutettu teknologinen kehitys
  on
  osaltaan
  vähentänyt
  päästöjä merkittävästi viime vuosikymmeninä. Lentoliikenteen maailmanlaajuinen kasvu on kuitenkin ollut alan päästövähennyksiä nopeampaa. Uusien teknologioiden odotetaan tulevina vuosikymmeninä vähentävän lyhyen matkan lentojen riippuvuutta fossiilisesta energiasta,
  mutta
  kestävät lentopolttoaineet ovat
  ainoa
  ratkaisu kaikenpituisten lentojen merkittävään hiilestä irtautumiseen
  jo
  lyhyellä aikavälillä. Tätä potentiaalia ei kuitenkaan tällä hetkellä juurikaan hyödynnetä. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Komission joulukuussa 2020 hyväksymässä tiedonannossa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiasta (10) esitetään EU:n liikennejärjestelmää koskeva toimintalinja vihreän ja digitaalisen muutoksen toteuttamiseksi ja kriisinsietokyvyn parantamiseksi. Lentoliikennealan hiilestä irtautuminen on välttämätön ja erityisesti lyhyellä aikavälillä haastava prosessi. Eurooppalaisissa ja kansallisissa ilmailualan tutkimus- ja innovointiohjelmissa saavutettu teknologinen kehitys
  on
  osaltaan
  vähentänyt
  päästöjä merkittävästi viime vuosikymmeninä. Lentoliikenteen maailmanlaajuinen kasvu on kuitenkin ollut alan päästövähennyksiä nopeampaa. Uusien teknologioiden odotetaan tulevina vuosikymmeninä vähentävän lyhyen matkan lentojen riippuvuutta fossiilisesta energiasta,
  mutta
  kestävät lentopolttoaineet ovat
  ainoa
  ratkaisu kaikenpituisten lentojen merkittävään hiilestä irtautumiseen
  jo
  lyhyellä aikavälillä. Tätä potentiaalia ei kuitenkaan tällä hetkellä juurikaan hyödynnetä.

| (7) | Komission joulukuussa 2020 hyväksymässä tiedonannossa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiasta (10) esitetään EU:n liikennejärjestelmää koskeva toimintalinja vihreän ja digitaalisen muutoksen toteuttamiseksi ja kriisinsietokyvyn parantamiseksi. Lentoliikennealan hiilestä irtautuminen on välttämätön ja erityisesti lyhyellä aikavälillä haastava prosessi. Eurooppalaisissa ja kansallisissa ilmailualan tutkimus- ja innovointiohjelmissa saavutettu teknologinen kehitys
  ja teollisuuden selkeä sitoutuminen ovat
  osaltaan
  vähentäneet
  päästöjä merkittävästi viime vuosikymmeninä. Lentoliikenteen maailmanlaajuinen kasvu on kuitenkin ollut alan päästövähennyksiä nopeampaa. Uusien teknologioiden
  , myös päästöttömien sähkö- tai vetykäyttöisten ilma-alusten kehittämisen,
  odotetaan tulevina vuosikymmeninä vähentävän lyhyen matkan lentojen riippuvuutta fossiilisesta energiasta,
  ja ne voivat olla tärkeässä asemassa kaupallisessa ilmailussa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, minkä lisäksi
  kestävät lentopolttoaineet ovat
  lupaava
  ratkaisu kaikenpituisten lentojen merkittävään hiilestä irtautumiseen
  sekä
  lyhyellä
  että kesipitkällä ja pitkällä
  aikavälillä. Tätä potentiaalia ei kuitenkaan tällä hetkellä juurikaan hyödynnetä
  , ja sitä on tuettava pitkällä aikavälillä, jotta voidaan edelleen kehittää ja ottaa käyttöön kestäviä lentopolttoaineita ja tehdä uusia ilma-alusten moottoreita ja teknologioita koskevaa tutkimusta
  . |
| --- | --- |

(7)

Komission joulukuussa 2020 hyväksymässä tiedonannossa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiasta (10) esitetään EU:n liikennejärjestelmää koskeva toimintalinja vihreän ja digitaalisen muutoksen toteuttamiseksi ja kriisinsietokyvyn parantamiseksi. Lentoliikennealan hiilestä irtautuminen on välttämätön ja erityisesti lyhyellä aikavälillä haastava prosessi. Eurooppalaisissa ja kansallisissa ilmailualan tutkimus- ja innovointiohjelmissa saavutettu teknologinen kehitys
  ja teollisuuden selkeä sitoutuminen ovat
  osaltaan
  vähentäneet
  päästöjä merkittävästi viime vuosikymmeninä. Lentoliikenteen maailmanlaajuinen kasvu on kuitenkin ollut alan päästövähennyksiä nopeampaa. Uusien teknologioiden
  , myös päästöttömien sähkö- tai vetykäyttöisten ilma-alusten kehittämisen,
  odotetaan tulevina vuosikymmeninä vähentävän lyhyen matkan lentojen riippuvuutta fossiilisesta energiasta,
  ja ne voivat olla tärkeässä asemassa kaupallisessa ilmailussa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, minkä lisäksi
  kestävät lentopolttoaineet ovat
  lupaava
  ratkaisu kaikenpituisten lentojen merkittävään hiilestä irtautumiseen
  sekä
  lyhyellä
  että kesipitkällä ja pitkällä
  aikavälillä. Tätä potentiaalia ei kuitenkaan tällä hetkellä juurikaan hyödynnetä
  , ja sitä on tuettava pitkällä aikavälillä, jotta voidaan edelleen kehittää ja ottaa käyttöön kestäviä lentopolttoaineita ja tehdä uusia ilma-alusten moottoreita ja teknologioita koskevaa tutkimusta
  .

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Kaikilla aloilla olisi noudatettava yleistä periaatetta energiatehokkuuden ensisijaisuudesta, ja se pitäisi ulottaa energiajärjestelmää laajemmalle niin, että se kattaa liikennealan, myös ilmailun. Erityisesti se olisi otettava poikkeuksetta huomioon poliittisissa ja suunnittelu- ja investointipäätöksissä, jotka koskevat energiatehokkaampien moottoreiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden ja teknologioiden käyttöönottoa, myös pyrittäessä nopeasti kehittämään uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tai uusiutuvaa vetyä käyttäviä lentokoneita. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Kaikilla aloilla olisi noudatettava yleistä periaatetta energiatehokkuuden ensisijaisuudesta, ja se pitäisi ulottaa energiajärjestelmää laajemmalle niin, että se kattaa liikennealan, myös ilmailun. Erityisesti se olisi otettava poikkeuksetta huomioon poliittisissa ja suunnittelu- ja investointipäätöksissä, jotka koskevat energiatehokkaampien moottoreiden ja kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden ja teknologioiden käyttöönottoa, myös pyrittäessä nopeasti kehittämään uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tai uusiutuvaa vetyä käyttäviä lentokoneita.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Kestävät lentopolttoaineet ovat
  nestemäisiä drop-in-polttoaineita
  , joilla voidaan kokonaan korvata perinteinen lentopolttoaine ja joita voidaan käyttää ilma-alusten nykyisissä moottoreissa. Siviili- tai sotilasilmailukäyttöä varten on maailmanlaajuisesti sertifioitu useita kestävien lentopolttoaineiden tuotantoketjuja. Kestävät lentopolttoaineet ovat teknisesti valmiita olemaan tärkeässä roolissa lentoliikenteen päästöjen vähentämisessä jo hyvin lyhyellä aikavälillä. Niiden odotetaan muodostavan suuren osan lentopolttoainevalikoimasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Asianmukaisten kansainvälisten polttoainenormien avulla kestävät lentopolttoaineet voivat lisäksi osaltaan vähentää lentotoiminnan harjoittajan käyttämän lopullisen polttoaineen aromaattipitoisuuksia ja auttaa näin vähentämään muita kuin hiilidioksidipäästöjä.
  Ilma-alusten muiden voimanlähdevaihtoehtojen
  , kuten
  sähkön
  tai
  nestemäisen vedyn,
  odotetaan edistävän asteittain lentoliikenteen irtautumista hiilestä alkaen lyhyen matkan lennoista. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Kestävät lentopolttoaineet ovat
  nestemäisiä drop-in-polttoaineita
  , joilla voidaan kokonaan korvata perinteinen lentopolttoaine ja joita voidaan käyttää ilma-alusten nykyisissä moottoreissa. Siviili- tai sotilasilmailukäyttöä varten on maailmanlaajuisesti sertifioitu useita kestävien lentopolttoaineiden tuotantoketjuja. Kestävät lentopolttoaineet ovat teknisesti valmiita olemaan tärkeässä roolissa lentoliikenteen päästöjen vähentämisessä jo hyvin lyhyellä aikavälillä. Niiden odotetaan muodostavan suuren osan lentopolttoainevalikoimasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Asianmukaisten kansainvälisten polttoainenormien avulla kestävät lentopolttoaineet voivat lisäksi osaltaan vähentää lentotoiminnan harjoittajan käyttämän lopullisen polttoaineen aromaattipitoisuuksia ja auttaa näin vähentämään muita kuin hiilidioksidipäästöjä.
  Ilma-alusten muiden voimanlähdevaihtoehtojen
  , kuten
  sähkön
  tai
  nestemäisen vedyn,
  odotetaan edistävän asteittain lentoliikenteen irtautumista hiilestä alkaen lyhyen matkan lennoista.

| (8) | Kestävät lentopolttoaineet ovat
  lentopolttoaineita, joihin kuuluvat nestemäiset drop-in-polttoaineet
  , joilla voidaan kokonaan korvata perinteinen lentopolttoaine ja joita voidaan käyttää ilma-alusten nykyisissä moottoreissa
  , sekä vety ja sähkö
  . Siviili- tai sotilasilmailukäyttöä varten on maailmanlaajuisesti sertifioitu useita kestävien lentopolttoaineiden tuotantoketjuja. Kestävät lentopolttoaineet ovat teknisesti valmiita olemaan tärkeässä roolissa lentoliikenteen päästöjen vähentämisessä jo hyvin lyhyellä aikavälillä. Niiden odotetaan muodostavan suuren osan lentopolttoainevalikoimasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Asianmukaisten kansainvälisten polttoainenormien
  ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston (EASA) näiden normien suunnittelulle antaman tuen
  avulla kestävät lentopolttoaineet voivat lisäksi osaltaan vähentää lentotoiminnan harjoittajan käyttämän lopullisen polttoaineen aromaattipitoisuuksia ja auttaa näin vähentämään muita kuin hiilidioksidipäästöjä.
  Muut kestävät lentopolttoaineet
  , kuten
  sähkö
  tai
  vety, ovat hyvin lupaavia teknologioita, ja niiden
  odotetaan edistävän asteittain lentoliikenteen irtautumista hiilestä alkaen lyhyen matkan lennoista.
  Tällä asetuksella nopeutetaan edelleen näiden teknologioiden tieteellistä kehittämistä ja käyttöönottoa sekä niihin liittyvää kaupallista innovointia antamalla talouden toimijoille mahdollisuus harkita näitä teknologioita tässä asetuksessa vahvistetun kestäviä lentopolttoaineita koskevan velvoitteen yhteydessä, kun kyseiset teknologiat ovat kehittyneitä ja kaupallisesti saatavilla. Tämä lisää myös markkinoiden varmuutta ja ennustettavuutta ja kannustaa investoimaan tarvittaviin uusiin teknologioihin. |
| --- | --- |

(8)

Kestävät lentopolttoaineet ovat
  lentopolttoaineita, joihin kuuluvat nestemäiset drop-in-polttoaineet
  , joilla voidaan kokonaan korvata perinteinen lentopolttoaine ja joita voidaan käyttää ilma-alusten nykyisissä moottoreissa
  , sekä vety ja sähkö
  . Siviili- tai sotilasilmailukäyttöä varten on maailmanlaajuisesti sertifioitu useita kestävien lentopolttoaineiden tuotantoketjuja. Kestävät lentopolttoaineet ovat teknisesti valmiita olemaan tärkeässä roolissa lentoliikenteen päästöjen vähentämisessä jo hyvin lyhyellä aikavälillä. Niiden odotetaan muodostavan suuren osan lentopolttoainevalikoimasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Asianmukaisten kansainvälisten polttoainenormien
  ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston (EASA) näiden normien suunnittelulle antaman tuen
  avulla kestävät lentopolttoaineet voivat lisäksi osaltaan vähentää lentotoiminnan harjoittajan käyttämän lopullisen polttoaineen aromaattipitoisuuksia ja auttaa näin vähentämään muita kuin hiilidioksidipäästöjä.
  Muut kestävät lentopolttoaineet
  , kuten
  sähkö
  tai
  vety, ovat hyvin lupaavia teknologioita, ja niiden
  odotetaan edistävän asteittain lentoliikenteen irtautumista hiilestä alkaen lyhyen matkan lennoista.
  Tällä asetuksella nopeutetaan edelleen näiden teknologioiden tieteellistä kehittämistä ja käyttöönottoa sekä niihin liittyvää kaupallista innovointia antamalla talouden toimijoille mahdollisuus harkita näitä teknologioita tässä asetuksessa vahvistetun kestäviä lentopolttoaineita koskevan velvoitteen yhteydessä, kun kyseiset teknologiat ovat kehittyneitä ja kaupallisesti saatavilla. Tämä lisää myös markkinoiden varmuutta ja ennustettavuutta ja kannustaa investoimaan tarvittaviin uusiin teknologioihin.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Kestävien lentopolttoaineiden asteittainen käyttöönotto lentoliikennemarkkinoilla aiheuttaa lentoyhtiöille ylimääräisiä polttoainekustannuksia, koska tällaiset polttoaineteknologiat ovat tällä hetkellä perinteistä lentopolttoainetta kalliimpia. Tämän odotetaan tekevän lentoliikennemarkkinoiden tasapuolisiin toimintaedellytyksiin jo aiemmin liittyneistä ongelmista vaikeampia lentopolttoaineen osalta ja aiheuttavan ilma-alusten käyttäjiin ja lentoasemiin vaikuttavia lisävääristymiä. Tällä asetuksella olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla estetään kestävien lentopolttoaineiden käyttöönoton kielteisiä vaikutuksia ilmailualan kilpailukykyyn määrittelemällä koko unionin kattavat yhdenmukaistetut vaatimukset. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Kestävien lentopolttoaineiden asteittainen käyttöönotto lentoliikennemarkkinoilla aiheuttaa lentoyhtiöille ylimääräisiä polttoainekustannuksia, koska tällaiset polttoaineteknologiat ovat tällä hetkellä perinteistä lentopolttoainetta kalliimpia. Tämän odotetaan tekevän lentoliikennemarkkinoiden tasapuolisiin toimintaedellytyksiin jo aiemmin liittyneistä ongelmista vaikeampia lentopolttoaineen osalta ja aiheuttavan ilma-alusten käyttäjiin ja lentoasemiin vaikuttavia lisävääristymiä. Tällä asetuksella olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla estetään kestävien lentopolttoaineiden käyttöönoton kielteisiä vaikutuksia ilmailualan kilpailukykyyn määrittelemällä koko unionin kattavat yhdenmukaistetut vaatimukset.

| (9) | Kestävien lentopolttoaineiden asteittainen käyttöönotto lentoliikennemarkkinoilla aiheuttaa lentoyhtiöille ylimääräisiä polttoainekustannuksia, koska tällaiset polttoaineteknologiat ovat tällä hetkellä perinteistä lentopolttoainetta kalliimpia. Tämän odotetaan tekevän lentoliikennemarkkinoiden tasapuolisiin toimintaedellytyksiin jo aiemmin liittyneistä ongelmista vaikeampia lentopolttoaineen osalta ja aiheuttavan ilma-alusten käyttäjiin ja lentoasemiin vaikuttavia lisävääristymiä
  , myös CORSIA-järjestelmän ja päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanon yhteydessä
  . Tällä asetuksella olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla estetään kestävien lentopolttoaineiden käyttöönoton kielteisiä vaikutuksia ilmailualan kilpailukykyyn määrittelemällä koko unionin kattavat yhdenmukaistetut vaatimukset
  , mukaan lukien yhteiset määritelmät ja yhteisten unionin tason tavoitteiden asettaminen
  . |
| --- | --- |

(9)

Kestävien lentopolttoaineiden asteittainen käyttöönotto lentoliikennemarkkinoilla aiheuttaa lentoyhtiöille ylimääräisiä polttoainekustannuksia, koska tällaiset polttoaineteknologiat ovat tällä hetkellä perinteistä lentopolttoainetta kalliimpia. Tämän odotetaan tekevän lentoliikennemarkkinoiden tasapuolisiin toimintaedellytyksiin jo aiemmin liittyneistä ongelmista vaikeampia lentopolttoaineen osalta ja aiheuttavan ilma-alusten käyttäjiin ja lentoasemiin vaikuttavia lisävääristymiä
  , myös CORSIA-järjestelmän ja päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanon yhteydessä
  . Tällä asetuksella olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla estetään kestävien lentopolttoaineiden käyttöönoton kielteisiä vaikutuksia ilmailualan kilpailukykyyn määrittelemällä koko unionin kattavat yhdenmukaistetut vaatimukset
  , mukaan lukien yhteiset määritelmät ja yhteisten unionin tason tavoitteiden asettaminen
  .

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Kestäviä lentopolttoaineita säännellään maailman tasolla ICAOssa
  . ICAO vahvistaa erityisesti yksityiskohtaiset vaatimukset
  , jotka koskevat kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) kattamilla lennoilla käytettävien kestävien lentopolttoaineiden kestävyyttä ja jäljitettävyyttä sekä niitä koskevaa kirjanpitoa. Vaikka CORSIAssa on otettu käyttöön kannustimia ja kestävien lentopolttoaineiden katsotaan olevan olennainen osa kansainvälisen ilmailun pitkän aikavälin tavoitteen toteutettavuutta koskevassa työssä, tällä hetkellä ei ole olemassa pakollista järjestelmää, joka koskisi kestävien lentopolttoaineiden käyttöä kansainvälisillä lennoilla. EU:n tai sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiin kattaviin monen- tai kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin sisältyy yleensä ympäristönsuojelua koskevia määräyksiä.
  Toistaiseksi
  näissä määräyksissä ei
  kuitenkaan
  aseteta sopimuspuolille sitovia vaatimuksia kestävien lentopolttoaineiden käytölle. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Kestäviä lentopolttoaineita säännellään maailman tasolla ICAOssa
  . ICAO vahvistaa erityisesti yksityiskohtaiset vaatimukset
  , jotka koskevat kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) kattamilla lennoilla käytettävien kestävien lentopolttoaineiden kestävyyttä ja jäljitettävyyttä sekä niitä koskevaa kirjanpitoa. Vaikka CORSIAssa on otettu käyttöön kannustimia ja kestävien lentopolttoaineiden katsotaan olevan olennainen osa kansainvälisen ilmailun pitkän aikavälin tavoitteen toteutettavuutta koskevassa työssä, tällä hetkellä ei ole olemassa pakollista järjestelmää, joka koskisi kestävien lentopolttoaineiden käyttöä kansainvälisillä lennoilla. EU:n tai sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiin kattaviin monen- tai kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin sisältyy yleensä ympäristönsuojelua koskevia määräyksiä.
  Toistaiseksi
  näissä määräyksissä ei
  kuitenkaan
  aseteta sopimuspuolille sitovia vaatimuksia kestävien lentopolttoaineiden käytölle.

| (10) | Kestäviä lentopolttoaineita säännellään
  ja ne määritellään
  maailman tasolla ICAOssa
  , jossa maat sopivat yksityiskohtaisista vaatimuksista
  , jotka koskevat kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) kattamilla lennoilla käytettävien
  sertifioitujen
  kestävien lentopolttoaineiden
  tuotantoketjujen
  kestävyyttä ja jäljitettävyyttä sekä niitä koskevaa kirjanpitoa. Vaikka CORSIAssa on otettu käyttöön kannustimia ja kestävien lentopolttoaineiden katsotaan olevan olennainen osa kansainvälisen ilmailun pitkän aikavälin tavoitteen toteutettavuutta koskevassa työssä, tällä hetkellä ei ole olemassa pakollista järjestelmää, joka koskisi kestävien lentopolttoaineiden käyttöä kansainvälisillä lennoilla. EU:n tai sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiin kattaviin monen- tai kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin sisältyy yleensä ympäristönsuojelua koskevia määräyksiä.
  Nykyisin
  näissä määräyksissä ei aseteta sopimuspuolille sitovia vaatimuksia kestävien lentopolttoaineiden käytölle. |
| --- | --- |

(10)

Kestäviä lentopolttoaineita säännellään
  ja ne määritellään
  maailman tasolla ICAOssa
  , jossa maat sopivat yksityiskohtaisista vaatimuksista
  , jotka koskevat kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) kattamilla lennoilla käytettävien
  sertifioitujen
  kestävien lentopolttoaineiden
  tuotantoketjujen
  kestävyyttä ja jäljitettävyyttä sekä niitä koskevaa kirjanpitoa. Vaikka CORSIAssa on otettu käyttöön kannustimia ja kestävien lentopolttoaineiden katsotaan olevan olennainen osa kansainvälisen ilmailun pitkän aikavälin tavoitteen toteutettavuutta koskevassa työssä, tällä hetkellä ei ole olemassa pakollista järjestelmää, joka koskisi kestävien lentopolttoaineiden käyttöä kansainvälisillä lennoilla. EU:n tai sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiin kattaviin monen- tai kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin sisältyy yleensä ympäristönsuojelua koskevia määräyksiä.
  Nykyisin
  näissä määräyksissä ei aseteta sopimuspuolille sitovia vaatimuksia kestävien lentopolttoaineiden käytölle.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Jotta voidaan estää kilpailun vääristyminen kansainvälisillä ilmailumarkkinoilla, joka voisi johtaa EU:n lentoasemien kautta kulkevien liikennevirtojen menettämiseen ja hiilivuotoon, ja jotta voidaan luoda kestävien lentopolttoaineiden maailmanlaajuiset markkinat, unionin ulkoisessa ilmailupolitiikassa olisi otettava maailmanlaajuinen johtoasema siirryttäessä kohti kestävien polttoaineiden käyttöä, osallistuttava kansainvälisiin neuvotteluihin kestävien lentopolttoaineiden määritelmien ja standardien yhdenmukaistamiseksi ja edistettävä kestävien lentopolttoaineiden tuotantoa, käyttöönottoa ja lisäämistä koskevien sääntöjen kansainvälistä lähentymistä. Sen vuoksi on tärkeää, että unioni jatkaa toimiaan ICAOssa ja pyrkii kunnianhimoiseen maailmanlaajuiseen järjestelmään, jolla edistetään kestävien lentopolttoaineiden maailmanlaajuisia markkinoita ja luodaan tasapuoliset kansainväliset toimintaedellytykset. Komission ja jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi esitettävä ICAOn yleiskokouksessa, että kestävien lentopolttoaineiden käyttöönottoa koskevan kunnianhimoisen maailmanlaajuisen toimintapoliittisen kehyksen laatimisesta ICAOn tasolla aletaan välittömästi neuvotella. Kun tällainen maailmanlaajuinen toimintapoliittinen kehys on hyväksytty, komission olisi varmistettava, että tämän asetuksen säännökset ovat yhteensopivia ja johdonmukaisia maailmanlaajuisen kehyksen ja kansainvälisten standardien kanssa ja täydentävät niitä, ja varmistettava näin johdonmukainen täytäntöönpano ja tasapuoliset toimintaedellytykset kansainvälisellä tasolla. Lisäksi komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä varmistamaan, että kattaviin monenvälisiin ja kahdenvälisiin lentoliikenne- ja lentoliikennepalvelusopimuksiin sisällytetään vastaavat, sekoitusvelvoitetta koskevat sitovat määräykset kestävien lentopolttoaineiden käyttöönoton edistämiseksi. Lisäksi komission olisi arvioitava säännöllisesti, vaikuttavatko tämän asetuksen säännökset kielteisesti ilmailun sisämarkkinoiden toimintaan, alan kilpailukykyyn, lentoliikenteen harjoittajien ja keskuslentoasemien tasapuolisiin kansainvälisiin toimintaedellytyksiin ja mahdolliseen hiilivuotoa aiheuttavaan uudelleenreititykseen, ja esitettävä tarvittaessa korjaustoimenpiteitä näiden kielteisten vaikutusten torjumiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa ilmailun sisämarkkinoita koskevat yhdenmukaiset säännöt, joilla täydennetään direktiiviä (EU) 2018/2001 ja autetaan saavuttamaan sen yleiset tavoitteet vastaamalla EU:n ilmailun sisämarkkinoista johtuviin erityistarpeisiin ja -vaatimuksiin. Tällä asetuksella pyritään erityisesti välttämään ilmailumarkkinoiden pirstoutuminen, estämään mahdolliset kilpailun vääristymät talouden toimijoiden välillä tai tankkauskustannusten alentamiseen tähtäävät ilma-alusten käyttäjien epäterveet käytännöt. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa ilmailun sisämarkkinoita koskevat yhdenmukaiset säännöt, joilla täydennetään direktiiviä (EU) 2018/2001 ja autetaan saavuttamaan sen yleiset tavoitteet vastaamalla EU:n ilmailun sisämarkkinoista johtuviin erityistarpeisiin ja -vaatimuksiin. Tällä asetuksella pyritään erityisesti välttämään ilmailumarkkinoiden pirstoutuminen, estämään mahdolliset kilpailun vääristymät talouden toimijoiden välillä tai tankkauskustannusten alentamiseen tähtäävät ilma-alusten käyttäjien epäterveet käytännöt.

| (12) | Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa ilmailun sisämarkkinoita koskevat yhdenmukaiset säännöt, joilla täydennetään direktiiviä (EU) 2018/2001 ja autetaan saavuttamaan sen yleiset tavoitteet vastaamalla EU:n ilmailun sisämarkkinoista johtuviin erityistarpeisiin ja -vaatimuksiin
  ja edistämällä kestäviä polttoaineita lentoliikenteessä
  . Tällä asetuksella pyritään erityisesti välttämään
  unionin
  ilmailumarkkinoiden pirstoutuminen, estämään mahdolliset kilpailun vääristymät talouden toimijoiden välillä tai tankkauskustannusten alentamiseen tähtäävät ilma-alusten käyttäjien epäterveet käytännöt
  ja edistämään innovointia ja tuotantoa unionissa. Unionin ja jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan kohdennettua tukea ja rahoitusta sekä julkisten ja yksityisten kumppanuuksien kannustamista kestävien ilmailupolttoaineiden käyttöönoton nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa ilmailun sisämarkkinoita koskevat yhdenmukaiset säännöt, joilla täydennetään direktiiviä (EU) 2018/2001 ja autetaan saavuttamaan sen yleiset tavoitteet vastaamalla EU:n ilmailun sisämarkkinoista johtuviin erityistarpeisiin ja -vaatimuksiin
  ja edistämällä kestäviä polttoaineita lentoliikenteessä
  . Tällä asetuksella pyritään erityisesti välttämään
  unionin
  ilmailumarkkinoiden pirstoutuminen, estämään mahdolliset kilpailun vääristymät talouden toimijoiden välillä tai tankkauskustannusten alentamiseen tähtäävät ilma-alusten käyttäjien epäterveet käytännöt
  ja edistämään innovointia ja tuotantoa unionissa. Unionin ja jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan kohdennettua tukea ja rahoitusta sekä julkisten ja yksityisten kumppanuuksien kannustamista kestävien ilmailupolttoaineiden käyttöönoton nopeuttamiseksi.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Tätä asetusta
  olisi sovellettava siviili-ilmailussa käytettäviin ilma-aluksiin, joilla suoritetaan kaupallisia ilmakuljetuslentoja. Sitä
  ei pitäisi soveltaa
  sotilasilma-alusten kaltaisiin ilma-aluksiin eikä
  humanitaarisiin, etsintä-, pelastus-
  , katastrofiapu-
  tai
  lääketieteellisiin tarkoituksiin käytettäviin ilma-aluksiin eikä tulli-
  ,
  poliisi- ja palontorjuntaoperaatioihin. Tällaisissa olosuhteissa liikennöidyt lennot ovat luonteeltaan poikkeuksellisia, eikä niitä näin ollen voida aina suunnitella samalla tavalla kuin säännöllisiä lentoja. Tällaisessa lentotoiminnassa ei sen luonteen vuoksi välttämättä aina pystytä täyttämään tämän asetuksen mukaisia velvoitteita, koska niistä voi aiheutua tarpeetonta rasitetta.
  Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n ilmailun sisämarkkinoilla
  , tämän asetuksen olisi katettava mahdollisimman suuri osuus kaupallisesta lentoliikenteestä
  , jota liikennöidään EU:n alueella sijaitsevilta lentoasemilta. EU:n kansalaisten, yritysten ja alueiden saatavilla olevien lentoyhteyksien turvaamiseksi
  on
  kuitenkin
  tärkeää välttää
  kohtuuttoman rasitteen
  asettamista
  ilmakuljetustoiminnalle pienillä lentoasemilla.
  Olisi määritettävä vuotuinen matkustaja- ja rahtiliikenteen kynnysarvo, jonka alittuessa lentoasemat eivät kuuluisi tämän asetuksen soveltamisalaan, mutta asetuksen soveltamisalan olisi kuitenkin katettava vähintään 95 prosenttia unionin lentoasemilta lähtevästä kokonaisliikenteestä. Samoista syistä olisi määriteltävä soveltamisalan ulkopuolelle jättämisen kynnysarvo sellaisille ilma-alusten käyttäjille, jotka ovat vastuussa hyvin pienestä määrästä lähtöjä EU:n alueella sijaitsevilta lentoasemilta. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Tätä asetusta
  olisi sovellettava siviili-ilmailussa käytettäviin ilma-aluksiin, joilla suoritetaan kaupallisia ilmakuljetuslentoja. Sitä
  ei pitäisi soveltaa
  sotilasilma-alusten kaltaisiin ilma-aluksiin eikä
  humanitaarisiin, etsintä-, pelastus-
  , katastrofiapu-
  tai
  lääketieteellisiin tarkoituksiin käytettäviin ilma-aluksiin eikä tulli-
  ,
  poliisi- ja palontorjuntaoperaatioihin. Tällaisissa olosuhteissa liikennöidyt lennot ovat luonteeltaan poikkeuksellisia, eikä niitä näin ollen voida aina suunnitella samalla tavalla kuin säännöllisiä lentoja. Tällaisessa lentotoiminnassa ei sen luonteen vuoksi välttämättä aina pystytä täyttämään tämän asetuksen mukaisia velvoitteita, koska niistä voi aiheutua tarpeetonta rasitetta.
  Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n ilmailun sisämarkkinoilla
  , tämän asetuksen olisi katettava mahdollisimman suuri osuus kaupallisesta lentoliikenteestä
  , jota liikennöidään EU:n alueella sijaitsevilta lentoasemilta. EU:n kansalaisten, yritysten ja alueiden saatavilla olevien lentoyhteyksien turvaamiseksi
  on
  kuitenkin
  tärkeää välttää
  kohtuuttoman rasitteen
  asettamista
  ilmakuljetustoiminnalle pienillä lentoasemilla.
  Olisi määritettävä vuotuinen matkustaja- ja rahtiliikenteen kynnysarvo, jonka alittuessa lentoasemat eivät kuuluisi tämän asetuksen soveltamisalaan, mutta asetuksen soveltamisalan olisi kuitenkin katettava vähintään 95 prosenttia unionin lentoasemilta lähtevästä kokonaisliikenteestä. Samoista syistä olisi määriteltävä soveltamisalan ulkopuolelle jättämisen kynnysarvo sellaisille ilma-alusten käyttäjille, jotka ovat vastuussa hyvin pienestä määrästä lähtöjä EU:n alueella sijaitsevilta lentoasemilta.

| (15) | Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa
  ilma-aluksiin, jotka osallistuvat
  humanitaarisiin, etsintä-, pelastus- tai
  katastrofiapuoperaatioihin tai joita käytetään lääketieteellisiin tarkoituksiin
  ,
  koska
  tällaisissa olosuhteissa liikennöidyt lennot ovat luonteeltaan poikkeuksellisia, eikä niitä näin ollen voida aina suunnitella samalla tavalla kuin säännöllisiä lentoja.
  Tällaisessa lentotoiminnassa ei sen luonteen vuoksi välttämättä aina pystytä täyttämään tämän asetuksen mukaisia velvoitteita, koska niistä voi aiheutua tarpeetonta rasitetta. Tätä asetusta olisi sovellettava siviili-ilmailussa käytettäviin ilma-aluksiin, joilla suoritetaan kaupallisia ilmakuljetuslentoja. Sitä ei pitäisi soveltaa sotilasilma-aluksiin eikä tulli-, poliisi- ja palontorjuntaoperaatioissa käytettäviin ilma-aluksiin.
  Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n ilmailun sisämarkkinoilla
  ja edistää kestävien lentopolttoaineiden markkinoiden kehittämistä ja tarvittavaa infrastruktuuria kestäville lentopolttoaineiden koko EU:ssa, sen olisi katettava kaikki kaupallinen lentoliikenne
  , jota liikennöidään EU:n alueella sijaitsevilta lentoasemilta. EU:n kansalaisten, yritysten ja alueiden saatavilla olevien lentoyhteyksien turvaamiseksi
  olisi
  kuitenkin
  huolehdittava tarvittavasta joustosta perustamalla siirtymävaiheen joustomekanismi, johon kuuluu niin kutsuttu book and claim -järjestelmä, jotta polttoaineen toimittajat voivat toimittaa kestäviä lentopolttoaineita
  ja
  lentoyhtiöt tankata niitä mahdollisimman kustannustehokkaasti ja jotta vältetään
  kohtuuttoman rasitteen
  asettaminen
  ilmakuljetustoiminnalle pienillä lentoasemilla.
  Jotta voidaan estää kilpailun kohtuuton vääristyminen sisämarkkinoilla, tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia olisi mainitun siirtymäkauden jälkeen sovellettava yhtäläisesti pitkällä aikavälillä kaikkiin unionin lentoasemiin ja kaupallisiin ilma-alusten käyttäjiin, jotka liikennöivät unionissa sijaitsevalta lentoasemalta lähteviä tai sinne laskeutuvia lentoja. |
| --- | --- |

(15)

Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa
  ilma-aluksiin, jotka osallistuvat
  humanitaarisiin, etsintä-, pelastus- tai
  katastrofiapuoperaatioihin tai joita käytetään lääketieteellisiin tarkoituksiin
  ,
  koska
  tällaisissa olosuhteissa liikennöidyt lennot ovat luonteeltaan poikkeuksellisia, eikä niitä näin ollen voida aina suunnitella samalla tavalla kuin säännöllisiä lentoja.
  Tällaisessa lentotoiminnassa ei sen luonteen vuoksi välttämättä aina pystytä täyttämään tämän asetuksen mukaisia velvoitteita, koska niistä voi aiheutua tarpeetonta rasitetta. Tätä asetusta olisi sovellettava siviili-ilmailussa käytettäviin ilma-aluksiin, joilla suoritetaan kaupallisia ilmakuljetuslentoja. Sitä ei pitäisi soveltaa sotilasilma-aluksiin eikä tulli-, poliisi- ja palontorjuntaoperaatioissa käytettäviin ilma-aluksiin.
  Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n ilmailun sisämarkkinoilla
  ja edistää kestävien lentopolttoaineiden markkinoiden kehittämistä ja tarvittavaa infrastruktuuria kestäville lentopolttoaineiden koko EU:ssa, sen olisi katettava kaikki kaupallinen lentoliikenne
  , jota liikennöidään EU:n alueella sijaitsevilta lentoasemilta. EU:n kansalaisten, yritysten ja alueiden saatavilla olevien lentoyhteyksien turvaamiseksi
  olisi
  kuitenkin
  huolehdittava tarvittavasta joustosta perustamalla siirtymävaiheen joustomekanismi, johon kuuluu niin kutsuttu book and claim -järjestelmä, jotta polttoaineen toimittajat voivat toimittaa kestäviä lentopolttoaineita
  ja
  lentoyhtiöt tankata niitä mahdollisimman kustannustehokkaasti ja jotta vältetään
  kohtuuttoman rasitteen
  asettaminen
  ilmakuljetustoiminnalle pienillä lentoasemilla.
  Jotta voidaan estää kilpailun kohtuuton vääristyminen sisämarkkinoilla, tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia olisi mainitun siirtymäkauden jälkeen sovellettava yhtäläisesti pitkällä aikavälillä kaikkiin unionin lentoasemiin ja kaupallisiin ilma-alusten käyttäjiin, jotka liikennöivät unionissa sijaitsevalta lentoasemalta lähteviä tai sinne laskeutuvia lentoja.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | On erittäin tärkeää, että tästä asetuksesta johtuvat velvoitteet eivät vaikuta suhteettomasti huonompien yhteyksien päässä oleviin Euroopan alueisiin, kuten saarialueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin, jotka ovat usein riippuvaisia ilmailusta ainoana yhteyskeinona, ja että varmistetaan näiden alueiden mahdollisuus saada välttämättömiä tavaroita ja palveluja. Jotta voidaan auttaa turvaamaan lentoyhteydet alueille, joilla on vähemmän liikennevaihtoehtoja, olisi kiinnitettävä huomiota vaikutuksiin, joita tämän asetuksen säännöksillä saattaa olla syrjäisiä alueita ja muita unionin alueita yhdistävien lentoreittien kohtuuhintaisuuteen, kilpailukykyyn ja mahdolliseen hinnannousuun. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

On erittäin tärkeää, että tästä asetuksesta johtuvat velvoitteet eivät vaikuta suhteettomasti huonompien yhteyksien päässä oleviin Euroopan alueisiin, kuten saarialueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin, jotka ovat usein riippuvaisia ilmailusta ainoana yhteyskeinona, ja että varmistetaan näiden alueiden mahdollisuus saada välttämättömiä tavaroita ja palveluja. Jotta voidaan auttaa turvaamaan lentoyhteydet alueille, joilla on vähemmän liikennevaihtoehtoja, olisi kiinnitettävä huomiota vaikutuksiin, joita tämän asetuksen säännöksillä saattaa olla syrjäisiä alueita ja muita unionin alueita yhdistävien lentoreittien kohtuuhintaisuuteen, kilpailukykyyn ja mahdolliseen hinnannousuun.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | On olennaisen tärkeää, että kelpoisuusehdot täyttävien kestävien raaka-aineiden valikoima on mahdollisimman laaja, jotta voidaan maksimoida mahdollisuudet lisätä kestävien lentopolttoaineiden tuotantoa kohtuullisin kustannuksin. Tämän asetuksen nojalla kelpoisuusehdot täyttävien raaka-aineiden luettelon ei pitäisi olla staattinen vaan ajan mittaan kehittyvä siten, että siihen sisällytetään uusia kestäviä raaka-aineita. Tätä varten komission olisi direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 6 kohdan mukaisesti tarkasteltava vähintään kahden vuoden välein liitteessä IX olevissa A ja B osassa olevaa raaka-aineiden luetteloa uusien raaka-aineiden lisäämiseksi luetteloon. Liitteeseen IX lisättävien uusien raaka-aineiden olisi täytettävä välittömästi tällä asetuksella kestävien lentopolttoaineiden tuotannolle asetetut kelpoisuusehdot. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

On olennaisen tärkeää, että kelpoisuusehdot täyttävien kestävien raaka-aineiden valikoima on mahdollisimman laaja, jotta voidaan maksimoida mahdollisuudet lisätä kestävien lentopolttoaineiden tuotantoa kohtuullisin kustannuksin. Tämän asetuksen nojalla kelpoisuusehdot täyttävien raaka-aineiden luettelon ei pitäisi olla staattinen vaan ajan mittaan kehittyvä siten, että siihen sisällytetään uusia kestäviä raaka-aineita. Tätä varten komission olisi direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklan 6 kohdan mukaisesti tarkasteltava vähintään kahden vuoden välein liitteessä IX olevissa A ja B osassa olevaa raaka-aineiden luetteloa uusien raaka-aineiden lisäämiseksi luetteloon. Liitteeseen IX lisättävien uusien raaka-aineiden olisi täytettävä välittömästi tällä asetuksella kestävien lentopolttoaineiden tuotannolle asetetut kelpoisuusehdot.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Kestävyyssyistä ravinto- tai rehuviljelykasveista
  valmistettavia polttoaineita
  ei pitäisi
  sisällyttää soveltamisalaan.
  Epäsuoraa maankäytön muutosta tapahtuu erityisesti silloin, kun viljely biopolttoaineita varten syrjäyttää perinteisen viljelyn ravinnoksi ja rehuksi. Tähän liittyvä lisäkysyntä voi lisätä maankäytöllisiä paineita ja johtaa maatalousmaan laajenemiseen alueille, joihin on sitoutunut paljon hiiltä, kuten metsiin, kosteikoille ja turvemaalle, mikä lisää kasvihuonekaasupäästöjä. Tutkimukset ovat osoittaneet, että vaikutuksen laajuus riippuu monista tekijöistä, kuten polttoaineen tuotannossa käytetyn raaka-aineen tyypistä, biopolttoaineiden käytön aiheuttamasta raaka-aineen lisäkysynnän määrästä ja siitä, missä määrin paljon hiiltä sitovaa maata suojellaan maailmanlaajuisesti. Suurimmat epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvät riskit on havaittu sellaisilla biopolttoaineilla, jotka tuotetaan raaka-aineesta, jonka tuotantoalueen on todettu laajentuvan merkittävässä määrin maalle, johon on sitoutunut paljon hiiltä. Siksi ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien polttoaineiden käyttöä ei pitäisi edistää. Tämä lähestymistapa on linjassa unionin toimintapolitiikan ja erityisesti direktiivin (EU) 2018/2001 kanssa, jossa rajoitetaan ja asetetaan yläraja tällaisten biopolttoaineiden käytölle tie- ja rautatieliikenteessä ottaen huomioon niiden vähäisemmät ympäristöhyödyt, heikompi suorituskyky kasvihuonepäästöjen vähentämispotentiaalin suhteen ja laajemmat kestävyysongelmat. Epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen lisäksi – mikä voi mitätöidä yksittäisten biopolttoaineiden kasvihuonekaasupäästövähennykset osittain tai kokonaan – epäsuora maankäytön muutos aiheuttaa riskejä myös luonnon monimuotoisuudelle. Tämä riski on erityisen merkityksellinen, mikäli tuotanto kasvaa huomattavasti kysynnän suuren kasvun myötä. Ilmailualalla ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien biopolttoaineiden kysyntä on tällä hetkellä vähäistä, sillä yli 99 prosenttia nykyisin käytetyistä lentopolttoaineista on fossiilisia. Sen vuoksi on aiheellista välttää mahdollisesti suuren ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien biopolttoaineiden kysynnän syntyminen, mihin niiden käytön edistäminen tällä asetuksella voisi johtaa. Sillä, että viljelykasvipohjaisia biopolttoaineita ei kelpuuteta tämän asetuksen soveltamisalaan, minimoidaan myös tieliikenteen hiilestä irtautumisen hidastumisen riskiä, joka muutoin voisi aiheutua viljelykasvipohjaisten biopolttoaineiden siirtymisestä maanteiltä ilmailualalle. On olennaisen tärkeää minimoida tällainen siirtymä, koska tieliikenne on tällä hetkellä edelleen selvästi saastuttavin liikenneala. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Kestävyyssyistä ravinto- tai rehuviljelykasveista
  valmistettavia polttoaineita
  ei pitäisi
  sisällyttää soveltamisalaan.
  Epäsuoraa maankäytön muutosta tapahtuu erityisesti silloin, kun viljely biopolttoaineita varten syrjäyttää perinteisen viljelyn ravinnoksi ja rehuksi. Tähän liittyvä lisäkysyntä voi lisätä maankäytöllisiä paineita ja johtaa maatalousmaan laajenemiseen alueille, joihin on sitoutunut paljon hiiltä, kuten metsiin, kosteikoille ja turvemaalle, mikä lisää kasvihuonekaasupäästöjä. Tutkimukset ovat osoittaneet, että vaikutuksen laajuus riippuu monista tekijöistä, kuten polttoaineen tuotannossa käytetyn raaka-aineen tyypistä, biopolttoaineiden käytön aiheuttamasta raaka-aineen lisäkysynnän määrästä ja siitä, missä määrin paljon hiiltä sitovaa maata suojellaan maailmanlaajuisesti. Suurimmat epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvät riskit on havaittu sellaisilla biopolttoaineilla, jotka tuotetaan raaka-aineesta, jonka tuotantoalueen on todettu laajentuvan merkittävässä määrin maalle, johon on sitoutunut paljon hiiltä. Siksi ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien polttoaineiden käyttöä ei pitäisi edistää. Tämä lähestymistapa on linjassa unionin toimintapolitiikan ja erityisesti direktiivin (EU) 2018/2001 kanssa, jossa rajoitetaan ja asetetaan yläraja tällaisten biopolttoaineiden käytölle tie- ja rautatieliikenteessä ottaen huomioon niiden vähäisemmät ympäristöhyödyt, heikompi suorituskyky kasvihuonepäästöjen vähentämispotentiaalin suhteen ja laajemmat kestävyysongelmat. Epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen lisäksi – mikä voi mitätöidä yksittäisten biopolttoaineiden kasvihuonekaasupäästövähennykset osittain tai kokonaan – epäsuora maankäytön muutos aiheuttaa riskejä myös luonnon monimuotoisuudelle. Tämä riski on erityisen merkityksellinen, mikäli tuotanto kasvaa huomattavasti kysynnän suuren kasvun myötä. Ilmailualalla ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien biopolttoaineiden kysyntä on tällä hetkellä vähäistä, sillä yli 99 prosenttia nykyisin käytetyistä lentopolttoaineista on fossiilisia. Sen vuoksi on aiheellista välttää mahdollisesti suuren ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien biopolttoaineiden kysynnän syntyminen, mihin niiden käytön edistäminen tällä asetuksella voisi johtaa. Sillä, että viljelykasvipohjaisia biopolttoaineita ei kelpuuteta tämän asetuksen soveltamisalaan, minimoidaan myös tieliikenteen hiilestä irtautumisen hidastumisen riskiä, joka muutoin voisi aiheutua viljelykasvipohjaisten biopolttoaineiden siirtymisestä maanteiltä ilmailualalle. On olennaisen tärkeää minimoida tällainen siirtymä, koska tieliikenne on tällä hetkellä edelleen selvästi saastuttavin liikenneala.

| (17) | Kestävyyssyistä ravinto- tai rehuviljelykasveista
  valmistettavien polttoaineiden, myös biopolttoaineiden, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä, kuten palmuöljystä saatavien biopolttoaineiden,
  ei pitäisi
  olla kelpoisuusehdot täyttäviä
  Epäsuoraa maankäytön muutosta tapahtuu erityisesti silloin, kun viljely biopolttoaineita varten syrjäyttää perinteisen viljelyn ravinnoksi ja rehuksi. Tähän liittyvä lisäkysyntä voi lisätä maankäytöllisiä paineita ja johtaa maatalousmaan laajenemiseen alueille, joihin on sitoutunut paljon hiiltä, kuten metsiin, kosteikoille ja turvemaalle, mikä lisää kasvihuonekaasupäästöjä. Tutkimukset ovat osoittaneet, että vaikutuksen laajuus riippuu monista tekijöistä, kuten polttoaineen tuotannossa käytetyn raaka-aineen tyypistä, biopolttoaineiden käytön aiheuttamasta raaka-aineen lisäkysynnän määrästä ja siitä, missä määrin paljon hiiltä sitovaa maata suojellaan maailmanlaajuisesti. Suurimmat epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvät riskit on havaittu sellaisilla biopolttoaineilla, jotka tuotetaan raaka-aineesta, jonka tuotantoalueen on todettu laajentuvan merkittävässä määrin maalle, johon on sitoutunut paljon hiiltä. Siksi ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien polttoaineiden käyttöä ei pitäisi edistää. Tämä lähestymistapa on linjassa unionin toimintapolitiikan ja erityisesti direktiivin (EU) 2018/2001 kanssa, jossa rajoitetaan ja asetetaan yläraja tällaisten biopolttoaineiden käytölle tie- ja rautatieliikenteessä ottaen huomioon niiden vähäisemmät ympäristöhyödyt, heikompi suorituskyky kasvihuonepäästöjen vähentämispotentiaalin suhteen ja laajemmat kestävyysongelmat. Epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen lisäksi – mikä voi mitätöidä yksittäisten biopolttoaineiden kasvihuonekaasupäästövähennykset osittain tai kokonaan – epäsuora maankäytön muutos aiheuttaa riskejä myös luonnon monimuotoisuudelle. Tämä riski on erityisen merkityksellinen, mikäli tuotanto kasvaa huomattavasti kysynnän suuren kasvun myötä. Ilmailualalla ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien biopolttoaineiden kysyntä on tällä hetkellä vähäistä, sillä yli 99 prosenttia nykyisin käytetyistä lentopolttoaineista on fossiilisia. Sen vuoksi on aiheellista välttää mahdollisesti suuren ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien biopolttoaineiden kysynnän syntyminen, mihin niiden käytön edistäminen tällä asetuksella voisi johtaa. Sillä, että viljelykasvipohjaisia biopolttoaineita ei kelpuuteta tämän asetuksen soveltamisalaan, minimoidaan myös tieliikenteen hiilestä irtautumisen hidastumisen riskiä, joka muutoin voisi aiheutua viljelykasvipohjaisten biopolttoaineiden siirtymisestä maanteiltä ilmailualalle. On olennaisen tärkeää minimoida tällainen siirtymä, koska tieliikenne on tällä hetkellä edelleen selvästi saastuttavin liikenneala. |
| --- | --- |

(17)

Kestävyyssyistä ravinto- tai rehuviljelykasveista
  valmistettavien polttoaineiden, myös biopolttoaineiden, joihin liittyy suuria epäsuoran maankäytön muutoksen riskejä, kuten palmuöljystä saatavien biopolttoaineiden,
  ei pitäisi
  olla kelpoisuusehdot täyttäviä
  Epäsuoraa maankäytön muutosta tapahtuu erityisesti silloin, kun viljely biopolttoaineita varten syrjäyttää perinteisen viljelyn ravinnoksi ja rehuksi. Tähän liittyvä lisäkysyntä voi lisätä maankäytöllisiä paineita ja johtaa maatalousmaan laajenemiseen alueille, joihin on sitoutunut paljon hiiltä, kuten metsiin, kosteikoille ja turvemaalle, mikä lisää kasvihuonekaasupäästöjä. Tutkimukset ovat osoittaneet, että vaikutuksen laajuus riippuu monista tekijöistä, kuten polttoaineen tuotannossa käytetyn raaka-aineen tyypistä, biopolttoaineiden käytön aiheuttamasta raaka-aineen lisäkysynnän määrästä ja siitä, missä määrin paljon hiiltä sitovaa maata suojellaan maailmanlaajuisesti. Suurimmat epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvät riskit on havaittu sellaisilla biopolttoaineilla, jotka tuotetaan raaka-aineesta, jonka tuotantoalueen on todettu laajentuvan merkittävässä määrin maalle, johon on sitoutunut paljon hiiltä. Siksi ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien polttoaineiden käyttöä ei pitäisi edistää. Tämä lähestymistapa on linjassa unionin toimintapolitiikan ja erityisesti direktiivin (EU) 2018/2001 kanssa, jossa rajoitetaan ja asetetaan yläraja tällaisten biopolttoaineiden käytölle tie- ja rautatieliikenteessä ottaen huomioon niiden vähäisemmät ympäristöhyödyt, heikompi suorituskyky kasvihuonepäästöjen vähentämispotentiaalin suhteen ja laajemmat kestävyysongelmat. Epäsuoraan maankäytön muutokseen liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen lisäksi – mikä voi mitätöidä yksittäisten biopolttoaineiden kasvihuonekaasupäästövähennykset osittain tai kokonaan – epäsuora maankäytön muutos aiheuttaa riskejä myös luonnon monimuotoisuudelle. Tämä riski on erityisen merkityksellinen, mikäli tuotanto kasvaa huomattavasti kysynnän suuren kasvun myötä. Ilmailualalla ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien biopolttoaineiden kysyntä on tällä hetkellä vähäistä, sillä yli 99 prosenttia nykyisin käytetyistä lentopolttoaineista on fossiilisia. Sen vuoksi on aiheellista välttää mahdollisesti suuren ravinto- tai rehuviljelykasveista valmistettavien biopolttoaineiden kysynnän syntyminen, mihin niiden käytön edistäminen tällä asetuksella voisi johtaa. Sillä, että viljelykasvipohjaisia biopolttoaineita ei kelpuuteta tämän asetuksen soveltamisalaan, minimoidaan myös tieliikenteen hiilestä irtautumisen hidastumisen riskiä, joka muutoin voisi aiheutua viljelykasvipohjaisten biopolttoaineiden siirtymisestä maanteiltä ilmailualalle. On olennaisen tärkeää minimoida tällainen siirtymä, koska tieliikenne on tällä hetkellä edelleen selvästi saastuttavin liikenneala.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Tämän asetuksen asianmukaisen toiminnan kannalta on erittäin tärkeää, että kestävien lentopolttoaineiden ominaisuuksista on saatavilla tarkkoja ja paikkansapitäviä tietoja. Kuluttajien luottamuksen lisäämiseksi sekä avoimuuden ja jäljitettävyyden varmistamiseksi polttoaineiden toimittajat ovat vastuussa siitä, että toimitetun polttoaineen ominaisuuksista, kestävyysominaisuuksista ja polttoaineen tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden alkuperästä annetaan paikkansapitävät tiedot. Nämä tiedot ilmoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 (uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi) 28 artiklalla perustettuun unionin tietokantaan. Polttoaineiden toimittajille, joiden on osoitettu antaneen harhaanjohtavia tai virheellisiä tietoja toimittamiensa polttoaineiden ominaisuuksista tai alkuperästä, olisi määrättävä seuraamus. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että polttoaineen toimittajat kirjaavat unionin tietokantaan oikea-aikaisesti paikkansapitävät tiedot ja että nämä tiedot todennetaan ja tarkastetaan. Mahdollisten petosten torjumiseksi ja koska merkittävä osa kestävien lentopolttoaineiden tuotantoon tarvittavista raaka-aineista tulee unionin ulkopuolelta, jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä asiaankuuluvien eurooppalaisten elinten kanssa vahvistettava siirtojen valvontamekanismia, myös tekemällä tarkastuksia paikan päällä. Tätä varten komissio hyväksyy direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti kestävyyssertifiointia koskevan täytäntöönpanoasetuksen, jotta voidaan edelleen yhdenmukaistaa ja vahvistaa sääntöjä, jotka koskevat luotettavuutta, avoimuutta ja riippumattomia tarkastuksia sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä tarkastusten valvonnassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Tämän asetuksen asianmukaisen toiminnan kannalta on erittäin tärkeää, että kestävien lentopolttoaineiden ominaisuuksista on saatavilla tarkkoja ja paikkansapitäviä tietoja. Kuluttajien luottamuksen lisäämiseksi sekä avoimuuden ja jäljitettävyyden varmistamiseksi polttoaineiden toimittajat ovat vastuussa siitä, että toimitetun polttoaineen ominaisuuksista, kestävyysominaisuuksista ja polttoaineen tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden alkuperästä annetaan paikkansapitävät tiedot. Nämä tiedot ilmoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 (uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi) 28 artiklalla perustettuun unionin tietokantaan. Polttoaineiden toimittajille, joiden on osoitettu antaneen harhaanjohtavia tai virheellisiä tietoja toimittamiensa polttoaineiden ominaisuuksista tai alkuperästä, olisi määrättävä seuraamus. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että polttoaineen toimittajat kirjaavat unionin tietokantaan oikea-aikaisesti paikkansapitävät tiedot ja että nämä tiedot todennetaan ja tarkastetaan. Mahdollisten petosten torjumiseksi ja koska merkittävä osa kestävien lentopolttoaineiden tuotantoon tarvittavista raaka-aineista tulee unionin ulkopuolelta, jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä asiaankuuluvien eurooppalaisten elinten kanssa vahvistettava siirtojen valvontamekanismia, myös tekemällä tarkastuksia paikan päällä. Tätä varten komissio hyväksyy direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklan 8 kohdan mukaisesti kestävyyssertifiointia koskevan täytäntöönpanoasetuksen, jotta voidaan edelleen yhdenmukaistaa ja vahvistaa sääntöjä, jotka koskevat luotettavuutta, avoimuutta ja riippumattomia tarkastuksia sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä tarkastusten valvonnassa.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Tarvitaan yksi ainoa selkeä ja vankka kestävyyskehys, jotta ilmailualan ja polttoaineteollisuuden
  toimijat saavat varmuuden
  siitä, että kestävät lentopolttoaineet kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan. Johdonmukaisuuden varmistamiseksi muiden asiaan liittyvien EU:n toimintapolitiikkojen kanssa kestävien lentopolttoaineiden sisällyttäminen soveltamisalaan olisi määritettävä direktiivin (EU) 2018/2001 (12) 29 artiklassa vahvistettujen kestävyyskriteerien mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Tarvitaan yksi ainoa selkeä ja vankka kestävyyskehys, jotta ilmailualan ja polttoaineteollisuuden
  toimijat saavat varmuuden
  siitä, että kestävät lentopolttoaineet kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan. Johdonmukaisuuden varmistamiseksi muiden asiaan liittyvien EU:n toimintapolitiikkojen kanssa kestävien lentopolttoaineiden sisällyttäminen soveltamisalaan olisi määritettävä direktiivin (EU) 2018/2001 (12) 29 artiklassa vahvistettujen kestävyyskriteerien mukaisesti.

| (18) | Tarvitaan yksi ainoa selkeä ja vankka kestävyyskehys, jotta ilmailualan ja polttoaineteollisuuden
  toimijoille voidaan tarjota oikeusvarmuutta ja varmuus
  siitä, että kestävät lentopolttoaineet kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan
  myös jatkossa
  . Johdonmukaisuuden varmistamiseksi muiden asiaan liittyvien EU:n toimintapolitiikkojen kanssa kestävien lentopolttoaineiden sisällyttäminen soveltamisalaan olisi määritettävä direktiivin (EU) 2018/2001 (12) 29 artiklassa vahvistettujen kestävyyskriteerien mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Tarvitaan yksi ainoa selkeä ja vankka kestävyyskehys, jotta ilmailualan ja polttoaineteollisuuden
  toimijoille voidaan tarjota oikeusvarmuutta ja varmuus
  siitä, että kestävät lentopolttoaineet kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan
  myös jatkossa
  . Johdonmukaisuuden varmistamiseksi muiden asiaan liittyvien EU:n toimintapolitiikkojen kanssa kestävien lentopolttoaineiden sisällyttäminen soveltamisalaan olisi määritettävä direktiivin (EU) 2018/2001 (12) 29 artiklassa vahvistettujen kestävyyskriteerien mukaisesti.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Tällä asetuksella olisi pyrittävä varmistamaan, että ilma-alusten käyttäjät voivat kilpailla kestävien lentopolttoaineiden saatavuuden suhteen yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta. Lentoliikennemarkkinoiden vääristymien välttämiseksi kaikille tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville unionin lentoasemille olisi toimitettava yhtenäiset vähimmäisosuudet kestäviä lentopolttoaineita. Markkinat voivat vapaasti toimittaa ja käyttää suurempia määriä kestävää polttoainetta, mutta tällä asetuksella olisi varmistettava, että kestävien lentopolttoaineiden pakolliset vähimmäisosuudet ovat samat kaikilla asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla lentoasemilla. Asetus syrjäyttää kansallisella tai alueellisella tasolla suoraan tai välillisesti vahvistetut vaatimukset, jotka edellyttävät ilma-alusten käyttäjiä tai lentopolttoaineen toimittajia ottamaan käyttöön tai toimittamaan kestäviä lentopolttoaineita, joille on asetettu erilaiset tavoitteet kuin tässä asetuksessa. Jotta voidaan luoda selkeä ja ennakoitavissa oleva oikeudellinen kehys ja siten kannustaa kehittämään ja hyödyntämään kaikkein kestävimpien ja innovatiivisimpien polttoaineteknologioiden kasvumahdollisuuksia tulevien tarpeiden täyttämiseksi, tässä asetuksessa olisi säädettävä synteettisten lentopolttoaineiden vähimmäisosuuksien asteittaisesta lisäämisestä ajan mittaan. Synteettisiä lentopolttoaineita koskevan erityisen alavelvoitteen asettaminen on tarpeen, kun otetaan huomioon tällaisten polttoaineiden merkittävä potentiaali hiilestä irtautumisessa ja niiden nykyisetarvioidut tuotantokustannukset. Uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä ja suoraan ilmasta talteenotetusta hiilestä tuotetuilla synteettisillä lentopolttoaineilla voidaan saavuttaa jopa 100 prosentin päästösäästöt perinteiseen lentopolttoaineeseen verrattuna. Niillä on myös muihin kestäviin lentopolttoaineisiin verrattuna huomattavia etuja tuotantoprosessin resurssitehokkuuden (erityisesti vedentarpeen) suhteen. Synteettisten lentopolttoaineiden tuotantokustannusten arvioidaan kuitenkin tällä hetkellä olevan 3–6-kertaiset perinteisen lentopolttoaineen markkinahintaan verrattuna. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava tätä teknologiaa koskeva erityinen alavelvoite. Muita synteettisiä polttoaineita, kuten vähähiilisiä synteettisiä polttoaineita, joilla saavutetaan suuria kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä, voitaisiin harkita sisällytettäväksi tämän asetuksen soveltamisalaan tulevien tarkistusten yhteydessä, kun tällaisia polttoaineita määritellään uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä koskevassa direktiivissä. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Tällä asetuksella olisi pyrittävä varmistamaan, että ilma-alusten käyttäjät voivat kilpailla kestävien lentopolttoaineiden saatavuuden suhteen yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta. Lentoliikennemarkkinoiden vääristymien välttämiseksi kaikille tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville unionin lentoasemille olisi toimitettava yhtenäiset vähimmäisosuudet kestäviä lentopolttoaineita. Markkinat voivat vapaasti toimittaa ja käyttää suurempia määriä kestävää polttoainetta, mutta tällä asetuksella olisi varmistettava, että kestävien lentopolttoaineiden pakolliset vähimmäisosuudet ovat samat kaikilla asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla lentoasemilla. Asetus syrjäyttää kansallisella tai alueellisella tasolla suoraan tai välillisesti vahvistetut vaatimukset, jotka edellyttävät ilma-alusten käyttäjiä tai lentopolttoaineen toimittajia ottamaan käyttöön tai toimittamaan kestäviä lentopolttoaineita, joille on asetettu erilaiset tavoitteet kuin tässä asetuksessa. Jotta voidaan luoda selkeä ja ennakoitavissa oleva oikeudellinen kehys ja siten kannustaa kehittämään ja hyödyntämään kaikkein kestävimpien ja innovatiivisimpien polttoaineteknologioiden kasvumahdollisuuksia tulevien tarpeiden täyttämiseksi, tässä asetuksessa olisi säädettävä synteettisten lentopolttoaineiden vähimmäisosuuksien asteittaisesta lisäämisestä ajan mittaan. Synteettisiä lentopolttoaineita koskevan erityisen alavelvoitteen asettaminen on tarpeen, kun otetaan huomioon tällaisten polttoaineiden merkittävä potentiaali hiilestä irtautumisessa ja niiden nykyisetarvioidut tuotantokustannukset. Uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä ja suoraan ilmasta talteenotetusta hiilestä tuotetuilla synteettisillä lentopolttoaineilla voidaan saavuttaa jopa 100 prosentin päästösäästöt perinteiseen lentopolttoaineeseen verrattuna. Niillä on myös muihin kestäviin lentopolttoaineisiin verrattuna huomattavia etuja tuotantoprosessin resurssitehokkuuden (erityisesti vedentarpeen) suhteen. Synteettisten lentopolttoaineiden tuotantokustannusten arvioidaan kuitenkin tällä hetkellä olevan 3–6-kertaiset perinteisen lentopolttoaineen markkinahintaan verrattuna. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava tätä teknologiaa koskeva erityinen alavelvoite. Muita synteettisiä polttoaineita, kuten vähähiilisiä synteettisiä polttoaineita, joilla saavutetaan suuria kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä, voitaisiin harkita sisällytettäväksi tämän asetuksen soveltamisalaan tulevien tarkistusten yhteydessä, kun tällaisia polttoaineita määritellään uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä koskevassa direktiivissä.

| (19) | Tällä asetuksella olisi pyrittävä varmistamaan, että ilma-alusten käyttäjät voivat kilpailla kestävien lentopolttoaineiden saatavuuden suhteen yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta. Lentoliikennemarkkinoiden vääristymien välttämiseksi kaikille tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville unionin lentoasemille olisi toimitettava yhtenäiset vähimmäisosuudet kestäviä lentopolttoaineita. Markkinat voivat vapaasti toimittaa ja käyttää suurempia määriä kestävää polttoainetta, mutta tällä asetuksella olisi varmistettava, että kestävien lentopolttoaineiden pakolliset vähimmäisosuudet ovat samat kaikilla asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla lentoasemilla.
  Raaka-aineiden saatavuus ja kestävän lentopolttoaineen tuotantokapasiteetti eivät ole rajattomia. Tilanne, jossa osa jäsenvaltioista ottaisi käyttöön tiukemmat kestävän lentopolttoaineen toimitusvelvoitteet kansallisella tasolla, lisäisi kilpailua raaka-aineista muiden liikenne- ja energia-alojen kanssa ja voisi johtaa toimituspulaan muilla alueilla. Tämä heikentäisi näiden alueiden ilma-alusten käyttäjien kykyä irtautua hiilestä ja lisäisi epäoikeudenmukaisesti näille ilma-alusten käyttäjille erityisesti EU:n päästökauppajärjestelmän noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, mikä johtaisi markkinoiden vääristymiseen ja asettaisi kyseiset toimijat yleisesti epäedulliseen kilpailuasemaan. Sen vuoksi olisi asetettava yhteiset unionin tason tavoitteet kestävien lentopolttoaineiden kokonaistuotannolle ja käyttöönotolle. Tämä
  asetus syrjäyttääkansallisella tai alueellisella tasolla suoraan tai välillisesti vahvistetut vaatimukset, jotka edellyttävät ilma-alusten käyttäjiä tai lentopolttoaineen toimittajia ottamaan käyttöön tai toimittamaan kestäviä lentopolttoaineita, joille on asetettu erilaiset tavoitteet kuin tässä asetuksessa. Jotta voidaan luoda selkeä ja ennakoitavissa oleva oikeudellinen kehys ja siten kannustaa kehittämään ja hyödyntämään kaikkein kestävimpien ja innovatiivisimpien polttoaineteknologioiden kasvumahdollisuuksia tulevien tarpeiden täyttämiseksi, tässä asetuksessa olisi säädettävä synteettisten lentopolttoaineiden vähimmäisosuuksien asteittaisesta lisäämisestä ajan mittaan. Synteettisiä lentopolttoaineita koskevan erityisen alavelvoitteen asettaminen on tarpeen, kun otetaan huomioon tällaisten polttoaineiden merkittävä potentiaali hiilestä irtautumisessa ja niiden nykyiset arvioidut tuotantokustannukset. Uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä ja suoraan ilmasta talteenotetusta hiilestä tuotetuilla synteettisillä lentopolttoaineilla voidaan saavuttaa jopa 100 prosentin päästösäästöt perinteiseen lentopolttoaineeseen verrattuna. Niillä on myös muihin kestäviin lentopolttoaineisiin verrattuna huomattavia etuja tuotantoprosessin resurssitehokkuuden (erityisesti vedentarpeen) suhteen. Synteettisten lentopolttoaineiden tuotantokustannusten arvioidaan kuitenkin tällä hetkellä olevan 3–6-kertaiset perinteisen lentopolttoaineen markkinahintaan verrattuna. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava tätä teknologiaa koskeva erityinen alavelvoite. Muita synteettisiä polttoaineita, kuten vähähiilisiä synteettisiä polttoaineita, joilla saavutetaan suuria kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä, voitaisiin harkita sisällytettäväksi tämän asetuksen soveltamisalaan tulevien tarkistusten yhteydessä, kun tällaisia polttoaineita määritellään uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä koskevassa direktiivissä.
  Lisäksi synteettisillä lentopolttoaineilla, joissa hiilidioksidi on otettu talteen suoraan ilmasta, voi olla merkittävä rooli, koska niillä pystytään hankkimaan hiilidioksidia kestävällä tavalla, ja niitä olisi edistettävä edelleen. |
| --- | --- |

(19)

Tällä asetuksella olisi pyrittävä varmistamaan, että ilma-alusten käyttäjät voivat kilpailla kestävien lentopolttoaineiden saatavuuden suhteen yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta. Lentoliikennemarkkinoiden vääristymien välttämiseksi kaikille tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville unionin lentoasemille olisi toimitettava yhtenäiset vähimmäisosuudet kestäviä lentopolttoaineita. Markkinat voivat vapaasti toimittaa ja käyttää suurempia määriä kestävää polttoainetta, mutta tällä asetuksella olisi varmistettava, että kestävien lentopolttoaineiden pakolliset vähimmäisosuudet ovat samat kaikilla asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla lentoasemilla.
  Raaka-aineiden saatavuus ja kestävän lentopolttoaineen tuotantokapasiteetti eivät ole rajattomia. Tilanne, jossa osa jäsenvaltioista ottaisi käyttöön tiukemmat kestävän lentopolttoaineen toimitusvelvoitteet kansallisella tasolla, lisäisi kilpailua raaka-aineista muiden liikenne- ja energia-alojen kanssa ja voisi johtaa toimituspulaan muilla alueilla. Tämä heikentäisi näiden alueiden ilma-alusten käyttäjien kykyä irtautua hiilestä ja lisäisi epäoikeudenmukaisesti näille ilma-alusten käyttäjille erityisesti EU:n päästökauppajärjestelmän noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, mikä johtaisi markkinoiden vääristymiseen ja asettaisi kyseiset toimijat yleisesti epäedulliseen kilpailuasemaan. Sen vuoksi olisi asetettava yhteiset unionin tason tavoitteet kestävien lentopolttoaineiden kokonaistuotannolle ja käyttöönotolle. Tämä
  asetus syrjäyttääkansallisella tai alueellisella tasolla suoraan tai välillisesti vahvistetut vaatimukset, jotka edellyttävät ilma-alusten käyttäjiä tai lentopolttoaineen toimittajia ottamaan käyttöön tai toimittamaan kestäviä lentopolttoaineita, joille on asetettu erilaiset tavoitteet kuin tässä asetuksessa. Jotta voidaan luoda selkeä ja ennakoitavissa oleva oikeudellinen kehys ja siten kannustaa kehittämään ja hyödyntämään kaikkein kestävimpien ja innovatiivisimpien polttoaineteknologioiden kasvumahdollisuuksia tulevien tarpeiden täyttämiseksi, tässä asetuksessa olisi säädettävä synteettisten lentopolttoaineiden vähimmäisosuuksien asteittaisesta lisäämisestä ajan mittaan. Synteettisiä lentopolttoaineita koskevan erityisen alavelvoitteen asettaminen on tarpeen, kun otetaan huomioon tällaisten polttoaineiden merkittävä potentiaali hiilestä irtautumisessa ja niiden nykyiset arvioidut tuotantokustannukset. Uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä ja suoraan ilmasta talteenotetusta hiilestä tuotetuilla synteettisillä lentopolttoaineilla voidaan saavuttaa jopa 100 prosentin päästösäästöt perinteiseen lentopolttoaineeseen verrattuna. Niillä on myös muihin kestäviin lentopolttoaineisiin verrattuna huomattavia etuja tuotantoprosessin resurssitehokkuuden (erityisesti vedentarpeen) suhteen. Synteettisten lentopolttoaineiden tuotantokustannusten arvioidaan kuitenkin tällä hetkellä olevan 3–6-kertaiset perinteisen lentopolttoaineen markkinahintaan verrattuna. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava tätä teknologiaa koskeva erityinen alavelvoite. Muita synteettisiä polttoaineita, kuten vähähiilisiä synteettisiä polttoaineita, joilla saavutetaan suuria kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä, voitaisiin harkita sisällytettäväksi tämän asetuksen soveltamisalaan tulevien tarkistusten yhteydessä, kun tällaisia polttoaineita määritellään uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä koskevassa direktiivissä.
  Lisäksi synteettisillä lentopolttoaineilla, joissa hiilidioksidi on otettu talteen suoraan ilmasta, voi olla merkittävä rooli, koska niillä pystytään hankkimaan hiilidioksidia kestävällä tavalla, ja niitä olisi edistettävä edelleen.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | Raaka-aineiden saatavuus ja kestävän lentopolttoaineen tuotantokapasiteetti eivät ole rajattomia. Kiristynyt kilpailu rajallisista raaka-aineista voisi johtaa tarjonnan puutteeseen ja markkinoiden vääristymiseen ja siten vaikuttaa kielteisesti koko ilmailualan kilpailukykyyn. Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja välttää sisämarkkinoiden pirstoutuminen, koko unionissa olisi sovellettava yhdenmukaistettuja vaatimuksia kestävien lentopolttoaineiden käyttöönoton vähimmäisosuuksista. Samalla kun jäsenvaltiot varmistavat näiden EU:n yhdenmukaistettujen määräosuuksien saavuttamisen liitteen I mukaisesti, ne voivat toteuttaa kansallisia toimenpiteitä, tukipolitiikkoja ja aloitteita, joilla pyritään lisäämään kestävien lentopolttoaineiden, synteettiset lentopolttoaineet mukaan lukien, tuotannon ja käyttöönoton tasoa alueellaan esimerkiksi tarjoamalla taloudellista tukea. Tällaisten kansallisten toimien olisi oltava läpinäkyviä, syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja yleisluonteisia ja avoimia kaikille yrityksille. Koska tässä asetuksessa ei määritetä kestävien lentopolttoaineiden enimmäisosuutta, lentoyhtiöt ja polttoaineen toimittajat voivat myös harjoittaa kunnianhimoisempaa ympäristöpolitiikkaa, jossa kestäviä lentopolttoaineita otetaan käyttöön ja toimitetaan niiden kokonaistoimintaverkostossa edellytettyä enemmän välttäen kuitenkin ylitankkausta. Tätä varten lentoyhtiöt ja polttoaineiden toimittajat voisivat sopimusjärjestelyin sopia keskinäisistä sitoumuksista tuottaa, toimittaa ja ostaa ennalta määrättyjä määriä kestäviä lentopolttoaineita, myös niitä, jotka ylittävät liitteessä I vahvistetut vähimmäisosuudet. Tällaiset sopimusjärjestelyt voivat kattaa myös korvausvastuun, ja niillä voitaisiin vahvistaa taloudellisen korvauksen ehdot, jos toimitukset jäävät tekemättä. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 a)

Raaka-aineiden saatavuus ja kestävän lentopolttoaineen tuotantokapasiteetti eivät ole rajattomia. Kiristynyt kilpailu rajallisista raaka-aineista voisi johtaa tarjonnan puutteeseen ja markkinoiden vääristymiseen ja siten vaikuttaa kielteisesti koko ilmailualan kilpailukykyyn. Jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja välttää sisämarkkinoiden pirstoutuminen, koko unionissa olisi sovellettava yhdenmukaistettuja vaatimuksia kestävien lentopolttoaineiden käyttöönoton vähimmäisosuuksista. Samalla kun jäsenvaltiot varmistavat näiden EU:n yhdenmukaistettujen määräosuuksien saavuttamisen liitteen I mukaisesti, ne voivat toteuttaa kansallisia toimenpiteitä, tukipolitiikkoja ja aloitteita, joilla pyritään lisäämään kestävien lentopolttoaineiden, synteettiset lentopolttoaineet mukaan lukien, tuotannon ja käyttöönoton tasoa alueellaan esimerkiksi tarjoamalla taloudellista tukea. Tällaisten kansallisten toimien olisi oltava läpinäkyviä, syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja yleisluonteisia ja avoimia kaikille yrityksille. Koska tässä asetuksessa ei määritetä kestävien lentopolttoaineiden enimmäisosuutta, lentoyhtiöt ja polttoaineen toimittajat voivat myös harjoittaa kunnianhimoisempaa ympäristöpolitiikkaa, jossa kestäviä lentopolttoaineita otetaan käyttöön ja toimitetaan niiden kokonaistoimintaverkostossa edellytettyä enemmän välttäen kuitenkin ylitankkausta. Tätä varten lentoyhtiöt ja polttoaineiden toimittajat voisivat sopimusjärjestelyin sopia keskinäisistä sitoumuksista tuottaa, toimittaa ja ostaa ennalta määrättyjä määriä kestäviä lentopolttoaineita, myös niitä, jotka ylittävät liitteessä I vahvistetut vähimmäisosuudet. Tällaiset sopimusjärjestelyt voivat kattaa myös korvausvastuun, ja niillä voitaisiin vahvistaa taloudellisen korvauksen ehdot, jos toimitukset jäävät tekemättä.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 b) | Kulutuskysynnällä voi olla merkittävä rooli kehitettäessä kestävämpää ilmailua. Jotta kuluttajat voisivat tehdä tietoon perustuvia valintoja, lentojen ympäristövaikutuksista tarvitaan vankempaa, luotettavampaa, riippumatonta ja yhdenmukaistettua tietoa kestävää ja älykästä liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti. Tätä varten olisi perustettava ilmailun ympäristötehokkuutta koskeva kattava unionin merkintäjärjestelmä, joka voi tarjota ilmailupalvelujen käyttäjille selkeää, avointa, kattavaa, käyttäjäystävällistä ja helposti ymmärrettävää tietoa ilmailun ympäristötehokkuudesta. Tämä ohjaisi kuluttajien valintoja ja edistäisi entisestään kestävien lentopolttoaineiden ja muiden kestävyystoimenpiteiden käyttöä ilma-alusten käyttäjien keskuudessa. Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto (EASA) vastaa jo ilma-alusten ympäristösertifioinnista ja on tehnyt yhteistyötä sidosryhmien kanssa kehittääkseen ilmailun ympäristömerkintäjärjestelmän, joka kattaa ilma-alukset, ilma-alusten käyttäjät ja kaupalliset lennot. EASAn tehtäväksi olisi annettava tällaisen järjestelmän kehittäminen edelleen, täytäntöönpano ja toiminta, jotta varmistetaan riippumattomuus, tekninen vakaus ja synergia muiden EU:n toimenpiteiden kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 b)

Kulutuskysynnällä voi olla merkittävä rooli kehitettäessä kestävämpää ilmailua. Jotta kuluttajat voisivat tehdä tietoon perustuvia valintoja, lentojen ympäristövaikutuksista tarvitaan vankempaa, luotettavampaa, riippumatonta ja yhdenmukaistettua tietoa kestävää ja älykästä liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti. Tätä varten olisi perustettava ilmailun ympäristötehokkuutta koskeva kattava unionin merkintäjärjestelmä, joka voi tarjota ilmailupalvelujen käyttäjille selkeää, avointa, kattavaa, käyttäjäystävällistä ja helposti ymmärrettävää tietoa ilmailun ympäristötehokkuudesta. Tämä ohjaisi kuluttajien valintoja ja edistäisi entisestään kestävien lentopolttoaineiden ja muiden kestävyystoimenpiteiden käyttöä ilma-alusten käyttäjien keskuudessa. Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto (EASA) vastaa jo ilma-alusten ympäristösertifioinnista ja on tehnyt yhteistyötä sidosryhmien kanssa kehittääkseen ilmailun ympäristömerkintäjärjestelmän, joka kattaa ilma-alukset, ilma-alusten käyttäjät ja kaupalliset lennot. EASAn tehtäväksi olisi annettava tällaisen järjestelmän kehittäminen edelleen, täytäntöönpano ja toiminta, jotta varmistetaan riippumattomuus, tekninen vakaus ja synergia muiden EU:n toimenpiteiden kanssa.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | On olennaisen tärkeää varmistaa, että kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuuksien toimittaminen ilmailumarkkinoille on mahdollista ilman toimituskatkoksia. Tätä varten olisi suunniteltava riittävä siirtymäaika, jotta uusiutuvia polttoaineita tuottava teollisuus voi kehittää tuotantokapasiteettiaan vastaavasti. Kestävien lentopolttoaineiden
  toimittamisesta
  olisi
  tehtävä pakollista vuodesta 2025 alkaen
  . Vastaavasti tässä asetuksessa asetettavien ehtojen olisi pysyttävä muuttumattomina pitkän ajan, jotta voidaan taata oikeusvarmuus ja ennustettavuus markkinoilla ja edistää jatkuvia investointeja kestävien lentopolttoaineiden tuotantokapasiteettiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

On olennaisen tärkeää varmistaa, että kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuuksien toimittaminen ilmailumarkkinoille on mahdollista ilman toimituskatkoksia. Tätä varten olisi suunniteltava riittävä siirtymäaika, jotta uusiutuvia polttoaineita tuottava teollisuus voi kehittää tuotantokapasiteettiaan vastaavasti. Kestävien lentopolttoaineiden
  toimittamisesta
  olisi
  tehtävä pakollista vuodesta 2025 alkaen
  . Vastaavasti tässä asetuksessa asetettavien ehtojen olisi pysyttävä muuttumattomina pitkän ajan, jotta voidaan taata oikeusvarmuus ja ennustettavuus markkinoilla ja edistää jatkuvia investointeja kestävien lentopolttoaineiden tuotantokapasiteettiin.

| (20) | On olennaisen tärkeää varmistaa, että kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuuksien toimittaminen ilmailumarkkinoille on mahdollista ilman toimituskatkoksia. Tätä varten olisi suunniteltava riittävä siirtymäaika
  ja otettava käyttöön joustomekanismi
  , jotta uusiutuvia polttoaineita tuottava teollisuus voi kehittää tuotantokapasiteettiaan vastaavasti
  ja jotta lentopolttoaineen toimittajat ja ilma-alusten käyttäjät voivat täyttää velvoitteensa mahdollisimman kustannustehokkaasti ilman, että heikennetään tämän asetuksen yleisiä ympäristötavoitteita
  . Kestävien lentopolttoaineiden
  toimittamisen
  olisi
  alettava vuonna 2025 kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismin mahdollistaman jouston mukaisesti
  . Vastaavasti tässä asetuksessa asetettavien ehtojen olisi pysyttävä muuttumattomina pitkän ajan, jotta voidaan taata oikeusvarmuus ja ennustettavuus markkinoilla ja edistää jatkuvia investointeja kestävien lentopolttoaineiden tuotantokapasiteettiin. |
| --- | --- |

(20)

On olennaisen tärkeää varmistaa, että kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuuksien toimittaminen ilmailumarkkinoille on mahdollista ilman toimituskatkoksia. Tätä varten olisi suunniteltava riittävä siirtymäaika
  ja otettava käyttöön joustomekanismi
  , jotta uusiutuvia polttoaineita tuottava teollisuus voi kehittää tuotantokapasiteettiaan vastaavasti
  ja jotta lentopolttoaineen toimittajat ja ilma-alusten käyttäjät voivat täyttää velvoitteensa mahdollisimman kustannustehokkaasti ilman, että heikennetään tämän asetuksen yleisiä ympäristötavoitteita
  . Kestävien lentopolttoaineiden
  toimittamisen
  olisi
  alettava vuonna 2025 kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismin mahdollistaman jouston mukaisesti
  . Vastaavasti tässä asetuksessa asetettavien ehtojen olisi pysyttävä muuttumattomina pitkän ajan, jotta voidaan taata oikeusvarmuus ja ennustettavuus markkinoilla ja edistää jatkuvia investointeja kestävien lentopolttoaineiden tuotantokapasiteettiin.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Kestävien lentopolttoaineiden käyttöönotto ja käytön lisääminen unionin lentoasemilla saattaa lisätä polttoaineen ylitankkausta lentopolttoainekustannusten noustessa. Ylitankkauskäytännöt ovat kestämättömiä, ja niitä olisi vältettävä, koska ne heikentävät unionin pyrkimyksiä vähentää liikenteen ympäristövaikutuksia. Tämä olisi vastoin ilmailun hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita, sillä ilma-alusten painon lisääminen lisäisi polttoaineen kulutusta ja siihen liittyviä päästöjä tällaisella lennolla. Ylitankkauskäytännöt vaarantavat myös tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa paitsi ilma-alusten käyttäjien myös lentoasemien välillä. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi edellytettävä, että ilma-alusten käyttäjät tankkaavat polttoainetta ennen lähtöä joltakin unionin lentoasemalta. Polttoainemäärän, joka lisätään ennen lähtöä joltakin unionin lentoasemalta, olisi oltava oikeassa suhteessa siihen polttoainemäärään, joka tarvitaan kyseiseltä lentoasemalta lähtevien lentojen suorittamiseen ottaen huomioon polttoaineturvallisuutta koskevien sääntöjen noudattaminen. Tällä vaatimuksella varmistetaan, että unionissa harjoitettavaan lentotoimintaan sovelletaan yhtäläisiä ehtoja sekä unionin että ulkomaisiin toimijoihin samalla kun varmistetaan ympäristönsuojelun korkea taso. Koska asetuksessa ei määritetä kestävien lentopolttoaineiden enimmäisosuutta kaikkien lentopolttoaineiden osalta, lentoyhtiöt ja polttoaineen toimittajat voivat harjoittaa kunnianhimoisempaa ympäristöpolitiikkaa, jossa kestäviä lentopolttoaineita otetaan ylitankkausta välttäen käyttöön ja toimitetaan edellytettyä enemmän niiden kokonaistoimintaverkostossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Kestävien lentopolttoaineiden käyttöönotto ja käytön lisääminen unionin lentoasemilla saattaa lisätä polttoaineen ylitankkausta lentopolttoainekustannusten noustessa. Ylitankkauskäytännöt ovat kestämättömiä, ja niitä olisi vältettävä, koska ne heikentävät unionin pyrkimyksiä vähentää liikenteen ympäristövaikutuksia. Tämä olisi vastoin ilmailun hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita, sillä ilma-alusten painon lisääminen lisäisi polttoaineen kulutusta ja siihen liittyviä päästöjä tällaisella lennolla. Ylitankkauskäytännöt vaarantavat myös tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa paitsi ilma-alusten käyttäjien myös lentoasemien välillä. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi edellytettävä, että ilma-alusten käyttäjät tankkaavat polttoainetta ennen lähtöä joltakin unionin lentoasemalta. Polttoainemäärän, joka lisätään ennen lähtöä joltakin unionin lentoasemalta, olisi oltava oikeassa suhteessa siihen polttoainemäärään, joka tarvitaan kyseiseltä lentoasemalta lähtevien lentojen suorittamiseen ottaen huomioon polttoaineturvallisuutta koskevien sääntöjen noudattaminen. Tällä vaatimuksella varmistetaan, että unionissa harjoitettavaan lentotoimintaan sovelletaan yhtäläisiä ehtoja sekä unionin että ulkomaisiin toimijoihin samalla kun varmistetaan ympäristönsuojelun korkea taso. Koska asetuksessa ei määritetä kestävien lentopolttoaineiden enimmäisosuutta kaikkien lentopolttoaineiden osalta, lentoyhtiöt ja polttoaineen toimittajat voivat harjoittaa kunnianhimoisempaa ympäristöpolitiikkaa, jossa kestäviä lentopolttoaineita otetaan ylitankkausta välttäen käyttöön ja toimitetaan edellytettyä enemmän niiden kokonaistoimintaverkostossa.

| (21) | Kestävien lentopolttoaineiden käyttöönotto ja käytön lisääminen unionin lentoasemilla saattaa lisätä polttoaineen ylitankkausta
  taloudellisista syistä
  lentopolttoainekustannusten noustessa. Ylitankkauskäytännöt
  taloudellisista syistä
  ovat kestämättömiä, ja niitä olisi vältettävä, koska ne heikentävät unionin pyrkimyksiä vähentää liikenteen ympäristövaikutuksia. Tämä olisi vastoin ilmailun hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita, sillä ilma-alusten painon lisääminen lisäisi polttoaineen kulutusta ja siihen liittyviä päästöjä tällaisella lennolla. Ylitankkauskäytännöt vaarantavat myös tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa paitsi ilma-alusten käyttäjien myös lentoasemien välillä. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi edellytettävä, että ilma-alusten käyttäjät tankkaavat polttoainetta ennen lähtöä joltakin unionin lentoasemalta. Polttoainemäärän, joka lisätään ennen lähtöä joltakin unionin lentoasemalta, olisi oltava oikeassa suhteessa siihen polttoainemäärään, joka tarvitaan kyseiseltä lentoasemalta lähtevien lentojen suorittamiseen ottaen huomioon polttoaineturvallisuutta koskevien sääntöjen noudattaminen. Tällä vaatimuksella varmistetaan, että unionissa harjoitettavaan lentotoimintaan sovelletaan yhtäläisiä ehtoja sekä unionin että ulkomaisiin toimijoihin samalla kun varmistetaan ympäristönsuojelun korkea taso. Koska asetuksessa ei määritetä kestävien lentopolttoaineiden enimmäisosuutta kaikkien lentopolttoaineiden osalta, lentoyhtiöt ja polttoaineen toimittajat voivat harjoittaa kunnianhimoisempaa ympäristöpolitiikkaa, jossa kestäviä lentopolttoaineita otetaan ylitankkausta välttäen käyttöön ja toimitetaan edellytettyä enemmän niiden kokonaistoimintaverkostossa.
  Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi sekä unionin sisäisillä että unionin ulkopuolisilla lennoilla komission olisi säännöllisesti seurattava ja arvioitava polttoaineen ylitankkaustapauksia ja raportoitava niistä. |
| --- | --- |

(21)

Kestävien lentopolttoaineiden käyttöönotto ja käytön lisääminen unionin lentoasemilla saattaa lisätä polttoaineen ylitankkausta
  taloudellisista syistä
  lentopolttoainekustannusten noustessa. Ylitankkauskäytännöt
  taloudellisista syistä
  ovat kestämättömiä, ja niitä olisi vältettävä, koska ne heikentävät unionin pyrkimyksiä vähentää liikenteen ympäristövaikutuksia. Tämä olisi vastoin ilmailun hiilestä irtautumista koskevia tavoitteita, sillä ilma-alusten painon lisääminen lisäisi polttoaineen kulutusta ja siihen liittyviä päästöjä tällaisella lennolla. Ylitankkauskäytännöt vaarantavat myös tasapuoliset toimintaedellytykset unionissa paitsi ilma-alusten käyttäjien myös lentoasemien välillä. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi edellytettävä, että ilma-alusten käyttäjät tankkaavat polttoainetta ennen lähtöä joltakin unionin lentoasemalta. Polttoainemäärän, joka lisätään ennen lähtöä joltakin unionin lentoasemalta, olisi oltava oikeassa suhteessa siihen polttoainemäärään, joka tarvitaan kyseiseltä lentoasemalta lähtevien lentojen suorittamiseen ottaen huomioon polttoaineturvallisuutta koskevien sääntöjen noudattaminen. Tällä vaatimuksella varmistetaan, että unionissa harjoitettavaan lentotoimintaan sovelletaan yhtäläisiä ehtoja sekä unionin että ulkomaisiin toimijoihin samalla kun varmistetaan ympäristönsuojelun korkea taso. Koska asetuksessa ei määritetä kestävien lentopolttoaineiden enimmäisosuutta kaikkien lentopolttoaineiden osalta, lentoyhtiöt ja polttoaineen toimittajat voivat harjoittaa kunnianhimoisempaa ympäristöpolitiikkaa, jossa kestäviä lentopolttoaineita otetaan ylitankkausta välttäen käyttöön ja toimitetaan edellytettyä enemmän niiden kokonaistoimintaverkostossa.
  Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi sekä unionin sisäisillä että unionin ulkopuolisilla lennoilla komission olisi säännöllisesti seurattava ja arvioitava polttoaineen ylitankkaustapauksia ja raportoitava niistä.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Kestävien lentopolttoaineiden, joiden aromaatti- ja rikkipitoisuus on tyypillisesti alhaisempi, lisääntyvä käyttöönotto vähentää osaltaan muita kuin hiilidioksidiin liittyviä ilmastovaikutuksia. Lentopolttoaineiden aromaatti- ja rikkipitoisuuden vähentäminen entisestään voisi vähentää tiivistymisjuovien (untuvapilvien) muodostumista, parantaa ilmanlaatua lentokenttien ympäristössä ja parantaa polttoaineen laatua, mikä hyödyttäisi lentoyhtiöitä paitsi korkean energiatiheyden ansiosta myös, koska pienempi noenmuodostus alentaa huoltokustannuksia. Lentopolttoaineiden aromaattipitoisuuksien vähentämisessä on kuitenkin noudatettava kansainvälisiä polttoaineturvallisuutta koskevia sääntöjä ja säilytettävä tasapuoliset kansainväliset toimintaedellytykset. Sen vuoksi EASAn olisi seurattava tavanomaisten lentopolttoaineiden aromaatti- ja rikkipitoisuutta. Komission olisi annettava ennen 1 päivää tammikuuta 2025 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan mahdollisia toimenpiteitä, mukaan lukien tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia ja polttoaineiden laatustandardeja, lentopolttoaineen aromaattipitoisuuden optimoimiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Kestävien lentopolttoaineiden, joiden aromaatti- ja rikkipitoisuus on tyypillisesti alhaisempi, lisääntyvä käyttöönotto vähentää osaltaan muita kuin hiilidioksidiin liittyviä ilmastovaikutuksia. Lentopolttoaineiden aromaatti- ja rikkipitoisuuden vähentäminen entisestään voisi vähentää tiivistymisjuovien (untuvapilvien) muodostumista, parantaa ilmanlaatua lentokenttien ympäristössä ja parantaa polttoaineen laatua, mikä hyödyttäisi lentoyhtiöitä paitsi korkean energiatiheyden ansiosta myös, koska pienempi noenmuodostus alentaa huoltokustannuksia. Lentopolttoaineiden aromaattipitoisuuksien vähentämisessä on kuitenkin noudatettava kansainvälisiä polttoaineturvallisuutta koskevia sääntöjä ja säilytettävä tasapuoliset kansainväliset toimintaedellytykset. Sen vuoksi EASAn olisi seurattava tavanomaisten lentopolttoaineiden aromaatti- ja rikkipitoisuutta. Komission olisi annettava ennen 1 päivää tammikuuta 2025 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa arvioidaan mahdollisia toimenpiteitä, mukaan lukien tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia ja polttoaineiden laatustandardeja, lentopolttoaineen aromaattipitoisuuden optimoimiseksi.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 b) | Paitsi että ilmailulla on ilmastoa lämmittävä vaikutus, se vaikuttaa kielteisesti myös ilmanlaatuun. Merkittävimpiä epäpuhtauksia ovat hiukkaset (PM), mukaan lukien ultrapienet hiukkaset, typen oksidit (NOx) ja haihtuvat orgaaniset yhdisteet (VOC), ja eräät näistä primaarisista epäpuhtauksista muodostavat muita epäpuhtauksia

   (1 a)

  . Vaikka ultrapienten hiukkasten terveysvaikutuksista tarvitaan enemmän tutkimusta, useat tutkimukset ovat osoittaneet, että niille altistumisella on lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksia, kuten lisääntynyt kuolleisuus, sydän- ja verisuonisairaudet, iskeeminen sydänsairaus ja keuhkosairaudet

   (1 b)

  . Ilman epäpuhtaudet edistävät myös luontokatoa vahingoittamalla ekosysteemejä. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 b)

Paitsi että ilmailulla on ilmastoa lämmittävä vaikutus, se vaikuttaa kielteisesti myös ilmanlaatuun. Merkittävimpiä epäpuhtauksia ovat hiukkaset (PM), mukaan lukien ultrapienet hiukkaset, typen oksidit (NOx) ja haihtuvat orgaaniset yhdisteet (VOC), ja eräät näistä primaarisista epäpuhtauksista muodostavat muita epäpuhtauksia

   (1 a)

  . Vaikka ultrapienten hiukkasten terveysvaikutuksista tarvitaan enemmän tutkimusta, useat tutkimukset ovat osoittaneet, että niille altistumisella on lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksia, kuten lisääntynyt kuolleisuus, sydän- ja verisuonisairaudet, iskeeminen sydänsairaus ja keuhkosairaudet

   (1 b)

  . Ilman epäpuhtaudet edistävät myös luontokatoa vahingoittamalla ekosysteemejä.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lentoasemien olisi varmistettava
  , että käytettävissä on kaikki tarvittava infrastruktuuri kestävän lentopolttoaineen toimittamista, varastointia ja tankkausta varten, jotta tämä ei muodosta estettä kestävän lentopolttoaineen käyttöönotolle. Viraston olisi tarvittaessa voitava vaatia unionin lentoasemaa antamaan tietoja saatavilla olevasta infrastruktuurista, millä mahdollistetaan ilma-alusten käyttäjille saumaton jakelu ja tankkaus kestävillä lentopolttoaineilla. Viraston roolilla tässä on tarkoitus antaa lentoasemille ja lentoyhtiöille yhteinen yhteyspiste siinä tapauksessa, että polttoaineinfrastruktuurin saatavuutta on tarpeen selventää teknisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lentoasemien olisi varmistettava
  , että käytettävissä on kaikki tarvittava infrastruktuuri kestävän lentopolttoaineen toimittamista, varastointia ja tankkausta varten, jotta tämä ei muodosta estettä kestävän lentopolttoaineen käyttöönotolle. Viraston olisi tarvittaessa voitava vaatia unionin lentoasemaa antamaan tietoja saatavilla olevasta infrastruktuurista, millä mahdollistetaan ilma-alusten käyttäjille saumaton jakelu ja tankkaus kestävillä lentopolttoaineilla. Viraston roolilla tässä on tarkoitus antaa lentoasemille ja lentoyhtiöille yhteinen yhteyspiste siinä tapauksessa, että polttoaineinfrastruktuurin saatavuutta on tarpeen selventää teknisesti.

| (22) | On tärkeää varmistaa
  , että käytettävissä on kaikki tarvittava infrastruktuuri kestävän lentopolttoaineen toimittamista, varastointia ja tankkausta varten
  ja että polttoaineen toimittajilla on jatkuva ja keskeytymätön pääsy liikenteen polttoaineinfrastruktuuriin
  , jotta tämä ei muodosta estettä kestävän lentopolttoaineen käyttöönotolle.
  Tässä asetuksessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon lentoasemien erilaiset hallintomallit eri puolilla unionia. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lentoasemien tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän, jolle asianomainen jäsenvaltio on antanut tehtäväksi hallinnoida neuvoston direktiivin 96/67/EY (maahuolintadirektiivi) 8 artiklassa tarkoitettua lentoaseman keskitettyä infrastruktuuria, olisi sen vuoksi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tarjotakseen tarvittavan infrastruktuurin tällaisten kestävien lentopolttoaineiden toimittamista, varastointia ja tankkausta varten sekä turvatakseen ilma-alusten käyttäjille näiden polttoaineiden saatavuuden. Jos muulla yhteisöllä kuin unionin lentoasemalla tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjällä on sopimusjärjestelyn perusteella lopullinen vastuu polttoaineinfrastruktuurin tarjoamisesta unionin lentoasemalla, kyseisen yhteisön olisi oltava kyseisen sopimusjärjestelyn perusteella vastuussa myös tämän asetuksen 6 artiklan mukaisen velvoitteen noudattamisesta.
  Viraston olisi tarvittaessa voitava vaatia unionin lentoasemaa antamaan tietoja saatavilla olevasta infrastruktuurista, millä mahdollistetaan ilma-alusten käyttäjille saumaton jakelu ja tankkaus kestävillä lentopolttoaineilla. Viraston roolilla tässä on tarkoitus antaa lentoasemille ja lentoyhtiöille yhteinen yhteyspiste siinä tapauksessa, että polttoaineinfrastruktuurin saatavuutta on tarpeen selventää teknisesti.
  Kun sähkö- tai vetykäyttöisistä ilma-aluksista tulee riittävän kehittyneitä ja niitä on kaupallisesti saatavilla, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lentoasemien olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen asianmukaisen infrastruktuurin luomista ilma-alusten vetytankkausta ja sähkölatausta varten noudattaen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevassa asetusehdotuksessa esitettyä kansallisen toimintakehyksen käyttöönottosuunnitelmaa. Lisäksi olisi varmistettava sähkön tarjonta pysäköidyille ilma-aluksille asetuksen XXX [AFIR-asetus] 12 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

On tärkeää varmistaa
  , että käytettävissä on kaikki tarvittava infrastruktuuri kestävän lentopolttoaineen toimittamista, varastointia ja tankkausta varten
  ja että polttoaineen toimittajilla on jatkuva ja keskeytymätön pääsy liikenteen polttoaineinfrastruktuuriin
  , jotta tämä ei muodosta estettä kestävän lentopolttoaineen käyttöönotolle.
  Tässä asetuksessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon lentoasemien erilaiset hallintomallit eri puolilla unionia. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lentoasemien tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän, jolle asianomainen jäsenvaltio on antanut tehtäväksi hallinnoida neuvoston direktiivin 96/67/EY (maahuolintadirektiivi) 8 artiklassa tarkoitettua lentoaseman keskitettyä infrastruktuuria, olisi sen vuoksi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tarjotakseen tarvittavan infrastruktuurin tällaisten kestävien lentopolttoaineiden toimittamista, varastointia ja tankkausta varten sekä turvatakseen ilma-alusten käyttäjille näiden polttoaineiden saatavuuden. Jos muulla yhteisöllä kuin unionin lentoasemalla tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjällä on sopimusjärjestelyn perusteella lopullinen vastuu polttoaineinfrastruktuurin tarjoamisesta unionin lentoasemalla, kyseisen yhteisön olisi oltava kyseisen sopimusjärjestelyn perusteella vastuussa myös tämän asetuksen 6 artiklan mukaisen velvoitteen noudattamisesta.
  Viraston olisi tarvittaessa voitava vaatia unionin lentoasemaa antamaan tietoja saatavilla olevasta infrastruktuurista, millä mahdollistetaan ilma-alusten käyttäjille saumaton jakelu ja tankkaus kestävillä lentopolttoaineilla. Viraston roolilla tässä on tarkoitus antaa lentoasemille ja lentoyhtiöille yhteinen yhteyspiste siinä tapauksessa, että polttoaineinfrastruktuurin saatavuutta on tarpeen selventää teknisesti.
  Kun sähkö- tai vetykäyttöisistä ilma-aluksista tulee riittävän kehittyneitä ja niitä on kaupallisesti saatavilla, tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lentoasemien olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen asianmukaisen infrastruktuurin luomista ilma-alusten vetytankkausta ja sähkölatausta varten noudattaen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevassa asetusehdotuksessa esitettyä kansallisen toimintakehyksen käyttöönottosuunnitelmaa. Lisäksi olisi varmistettava sähkön tarjonta pysäköidyille ilma-aluksille asetuksen XXX [AFIR-asetus] 12 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (22 a) | Monille unionin lentoasemille toimitetaan lentopolttoainetta pääasiassa putkiston kautta jalostamoista tai sekoitusasemilta, joissa kestävien lentopolttoaineiden sekoittaminen on tehtävä, jotta turvallisuus- ja kestävyysvaatimukset täyttyvät. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta lentopolttoaineiden toimittajat voivat jatkuvasti ja keskeytyksettä käyttää siviili-ilmailun lentopolttoaineiden infrastruktuuria sekä perinteisten lentopolttoaineiden että osaksi kestäviä lentopolttoaineita sisältävien lentopolttoaineiden toimittamiseen. Logistiikkaan, käytännön näkökohtiin, kustannuksiin ja päästösakkoihin liittyvistä syistä kestäviä lentopolttoaineita on mahdotonta toimittaa unionin lentoasemille liitteen I säännösten edellyttämiä määriä vaihtoehtoisilla keinoilla, kuten maanteitse säiliöautoilla jalostamoilta ja sekoitusasemilta. Tässä asetuksessa vaadittavan kestävien lentopolttoaineiden vähimmäismäärän toimittamiseksi on olennaisen tärkeää, että toimittamiseen käytetään kyseisiä putkistoja polttoaineen toimittajien mahdollisesti omistamien putkistojen lisäksi sekä jo käytössä olevaa rautatiekalustoa ja -verkostoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(22 a)

Monille unionin lentoasemille toimitetaan lentopolttoainetta pääasiassa putkiston kautta jalostamoista tai sekoitusasemilta, joissa kestävien lentopolttoaineiden sekoittaminen on tehtävä, jotta turvallisuus- ja kestävyysvaatimukset täyttyvät. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta lentopolttoaineiden toimittajat voivat jatkuvasti ja keskeytyksettä käyttää siviili-ilmailun lentopolttoaineiden infrastruktuuria sekä perinteisten lentopolttoaineiden että osaksi kestäviä lentopolttoaineita sisältävien lentopolttoaineiden toimittamiseen. Logistiikkaan, käytännön näkökohtiin, kustannuksiin ja päästösakkoihin liittyvistä syistä kestäviä lentopolttoaineita on mahdotonta toimittaa unionin lentoasemille liitteen I säännösten edellyttämiä määriä vaihtoehtoisilla keinoilla, kuten maanteitse säiliöautoilla jalostamoilta ja sekoitusasemilta. Tässä asetuksessa vaadittavan kestävien lentopolttoaineiden vähimmäismäärän toimittamiseksi on olennaisen tärkeää, että toimittamiseen käytetään kyseisiä putkistoja polttoaineen toimittajien mahdollisesti omistamien putkistojen lisäksi sekä jo käytössä olevaa rautatiekalustoa ja -verkostoa.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Ilma-alusten käyttäjiltä olisi myös edellytettävä vuotuista raportointia lentopolttoaineen tosiasiallisista lisäysmääristä unionin lentoasemaa kohti, jotta voidaan osoittaa, ettei ylitankkausta ole tapahtunut. Riippumattomien todentajien olisi todennettava raportit ja toimitettava ne virastolle vaatimustenmukaisuuden seurantaa ja arviointia varten. Todentajien olisi määritettävä lentotoiminnan harjoittajien ilmoituksen mukaisen
  vuosittain tarvitun lentopolttoainemäärän
  paikkansapitävyys käyttäen komission hyväksymää välinettä. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Ilma-alusten käyttäjiltä olisi myös edellytettävä vuotuista raportointia lentopolttoaineen tosiasiallisista lisäysmääristä unionin lentoasemaa kohti, jotta voidaan osoittaa, ettei ylitankkausta ole tapahtunut. Riippumattomien todentajien olisi todennettava raportit ja toimitettava ne virastolle vaatimustenmukaisuuden seurantaa ja arviointia varten. Todentajien olisi määritettävä lentotoiminnan harjoittajien ilmoituksen mukaisen
  vuosittain tarvitun lentopolttoainemäärän
  paikkansapitävyys käyttäen komission hyväksymää välinettä.

| (24) | Ilma-alusten käyttäjiltä olisi myös edellytettävä vuotuista raportointia lentopolttoaineen tosiasiallisista lisäysmääristä unionin lentoasemaa kohti, jotta voidaan osoittaa, ettei ylitankkausta ole tapahtunut
  taloudellisista syistä
  . Riippumattomien todentajien olisi todennettava raportit ja toimitettava ne virastolle vaatimustenmukaisuuden seurantaa ja arviointia varten. Todentajien olisi määritettävä lentotoiminnan harjoittajien ilmoituksen mukaisen
  vuodessa tarvittavan lentopolttoaineen määrän
  paikkansapitävyys käyttäen komission hyväksymää välinettä. |
| --- | --- |

(24)

Ilma-alusten käyttäjiltä olisi myös edellytettävä vuotuista raportointia lentopolttoaineen tosiasiallisista lisäysmääristä unionin lentoasemaa kohti, jotta voidaan osoittaa, ettei ylitankkausta ole tapahtunut
  taloudellisista syistä
  . Riippumattomien todentajien olisi todennettava raportit ja toimitettava ne virastolle vaatimustenmukaisuuden seurantaa ja arviointia varten. Todentajien olisi määritettävä lentotoiminnan harjoittajien ilmoituksen mukaisen
  vuodessa tarvittavan lentopolttoaineen määrän
  paikkansapitävyys käyttäen komission hyväksymää välinettä.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Kestävien lentopolttoaineiden käyttöönottoa koskevan velvoitteen käyttöönotto unionissa voisi asettaa EU:n lentoyhtiöt, jotka liikennöivät suoria pitkän matkan lentoja unionin lentoasemalta, kohtuuttoman epäedulliseen kilpailuasemaan verrattuna kilpailijoihinsa, jotka lentävät unionin ulkopuolella sijaitsevien keskuslentoasemien kautta. Jotta voidaan edelleen edistää kestävien lentopolttoaineiden, joiden hintojen ennustetaan lähitulevaisuudessa eroavan huomattavasti perinteisten polttoaineiden hinnoista, käyttöönottoa unionissa, lentoyhtiöiden olisi voitava hakea päästökauppajärjestelmän maksutta jaettavia päästöoikeuksia kestävien lentopolttoaineiden lisäämisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 a)

Kestävien lentopolttoaineiden käyttöönottoa koskevan velvoitteen käyttöönotto unionissa voisi asettaa EU:n lentoyhtiöt, jotka liikennöivät suoria pitkän matkan lentoja unionin lentoasemalta, kohtuuttoman epäedulliseen kilpailuasemaan verrattuna kilpailijoihinsa, jotka lentävät unionin ulkopuolella sijaitsevien keskuslentoasemien kautta. Jotta voidaan edelleen edistää kestävien lentopolttoaineiden, joiden hintojen ennustetaan lähitulevaisuudessa eroavan huomattavasti perinteisten polttoaineiden hinnoista, käyttöönottoa unionissa, lentoyhtiöiden olisi voitava hakea päästökauppajärjestelmän maksutta jaettavia päästöoikeuksia kestävien lentopolttoaineiden lisäämisestä.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | On olennaisen tärkeää, että ilma-alusten käyttäjät voivat lentoreittinsä mukaan hakea hyvitystä kestävien lentopolttoaineiden käytöstä EU:n päästökauppajärjestelmän tai CORSIA-järjestelmän kaltaisissa kasvihuonekaasujärjestelmissä. On kuitenkin olennaisen tärkeää, ettei tämä asetus johda päästövähennysten kaksinkertaiseen laskentaan. Ilma-alusten käyttäjät eivät saisi vaatia etua saman kestävien lentopolttoaineiden erän käytöstä enempää kuin kerran. Polttoaineen toimittajia olisi vaadittava antamaan ilma-alusten käyttäjille maksutta kaikki tiedot niistä kyseiselle ilma-aluksen käyttäjälle myydyn kestävän lentopolttoaineen ominaisuuksista, jotka ovat merkityksellisiä ilma-aluksen käyttäjän tämän asetuksen tai kasvihuonekaasujärjestelmien mukaisen raportoinnin kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

On olennaisen tärkeää, että ilma-alusten käyttäjät voivat lentoreittinsä mukaan hakea hyvitystä kestävien lentopolttoaineiden käytöstä EU:n päästökauppajärjestelmän tai CORSIA-järjestelmän kaltaisissa kasvihuonekaasujärjestelmissä. On kuitenkin olennaisen tärkeää, ettei tämä asetus johda päästövähennysten kaksinkertaiseen laskentaan. Ilma-alusten käyttäjät eivät saisi vaatia etua saman kestävien lentopolttoaineiden erän käytöstä enempää kuin kerran. Polttoaineen toimittajia olisi vaadittava antamaan ilma-alusten käyttäjille maksutta kaikki tiedot niistä kyseiselle ilma-aluksen käyttäjälle myydyn kestävän lentopolttoaineen ominaisuuksista, jotka ovat merkityksellisiä ilma-aluksen käyttäjän tämän asetuksen tai kasvihuonekaasujärjestelmien mukaisen raportoinnin kannalta.

| (27) | Jotta voidaan edistää kestävien lentopolttoaineiden, joiden hinta eroaa huomattavasti perinteisten polttoaineiden hinnoista, käyttöönottoa,
  on olennaisen tärkeää, että ilma-alusten käyttäjät voivat lentoreittinsä mukaan hakea hyvitystä kestävien lentopolttoaineiden käytöstä EU:n päästökauppajärjestelmän tai CORSIA-järjestelmän kaltaisissa kasvihuonekaasujärjestelmissä. On kuitenkin olennaisen tärkeää, ettei tämä asetus johda päästövähennysten kaksinkertaiseen laskentaan. Ilma-alusten käyttäjät eivät saisi vaatia etua saman kestävien lentopolttoaineiden erän käytöstä enempää kuin kerran. Polttoaineen toimittajia olisi vaadittava antamaan ilma-alusten käyttäjille maksutta kaikki tiedot niistä kyseiselle ilma-aluksen käyttäjälle myydyn kestävän lentopolttoaineen ominaisuuksista, jotka ovat merkityksellisiä ilma-aluksen käyttäjän tämän asetuksen tai kasvihuonekaasujärjestelmien mukaisen raportoinnin kannalta. |
| --- | --- |

(27)

Jotta voidaan edistää kestävien lentopolttoaineiden, joiden hinta eroaa huomattavasti perinteisten polttoaineiden hinnoista, käyttöönottoa,
  on olennaisen tärkeää, että ilma-alusten käyttäjät voivat lentoreittinsä mukaan hakea hyvitystä kestävien lentopolttoaineiden käytöstä EU:n päästökauppajärjestelmän tai CORSIA-järjestelmän kaltaisissa kasvihuonekaasujärjestelmissä. On kuitenkin olennaisen tärkeää, ettei tämä asetus johda päästövähennysten kaksinkertaiseen laskentaan. Ilma-alusten käyttäjät eivät saisi vaatia etua saman kestävien lentopolttoaineiden erän käytöstä enempää kuin kerran. Polttoaineen toimittajia olisi vaadittava antamaan ilma-alusten käyttäjille maksutta kaikki tiedot niistä kyseiselle ilma-aluksen käyttäjälle myydyn kestävän lentopolttoaineen ominaisuuksista, jotka ovat merkityksellisiä ilma-aluksen käyttäjän tämän asetuksen tai kasvihuonekaasujärjestelmien mukaisen raportoinnin kannalta.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Jotta voidaan varmistaa ilmailun sisämarkkinoiden tasapuoliset toimintaedellytykset ja unionin ilmastotavoitteiden noudattaminen, tässä asetuksessa olisi otettava käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia lentopolttoaineen toimittajille ja ilma-alusten käyttäjille säännösten noudattamatta jättämisestä. Seuraamusten tason on oltava oikeassa suhteessa ympäristövahinkoon ja haittaan, joka säännösten noudattamatta jättämisestä aiheutuu sisämarkkinoiden tasapuolisille toimintaedellytyksille. Hallinnollisia sakkoja määrätessään viranomaisten olisi otettava huomioon lentopolttoaineen ja kestävän lentopolttoaineen hintakehitys raportointivuonna. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Jotta voidaan varmistaa ilmailun sisämarkkinoiden tasapuoliset toimintaedellytykset ja unionin ilmastotavoitteiden noudattaminen, tässä asetuksessa olisi otettava käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia lentopolttoaineen toimittajille ja ilma-alusten käyttäjille säännösten noudattamatta jättämisestä. Seuraamusten tason on oltava oikeassa suhteessa ympäristövahinkoon ja haittaan, joka säännösten noudattamatta jättämisestä aiheutuu sisämarkkinoiden tasapuolisille toimintaedellytyksille. Hallinnollisia sakkoja määrätessään viranomaisten olisi otettava huomioon lentopolttoaineen ja kestävän lentopolttoaineen hintakehitys raportointivuonna.

| (28) | Jotta voidaan varmistaa ilmailun sisämarkkinoiden tasapuoliset toimintaedellytykset ja unionin ilmastotavoitteiden noudattaminen, tässä asetuksessa olisi otettava käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia lentopolttoaineen toimittajille ja ilma-alusten käyttäjille säännösten noudattamatta jättämisestä. Seuraamusten tason on oltava oikeassa suhteessa ympäristövahinkoon ja haittaan, joka säännösten noudattamatta jättämisestä aiheutuu sisämarkkinoiden tasapuolisille toimintaedellytyksille. Hallinnollisia sakkoja
  ja muita seuraamuksia
  määrätessään viranomaisten olisi otettava huomioon lentopolttoaineen ja kestävän lentopolttoaineen hintakehitys raportointivuonna
  , ja ne voivat myös ottaa huomioon säännösten noudattamatta jättämisen asteen esimerkiksi toistuvien rikkomisten tapauksessa
  . |
| --- | --- |

(28)

Jotta voidaan varmistaa ilmailun sisämarkkinoiden tasapuoliset toimintaedellytykset ja unionin ilmastotavoitteiden noudattaminen, tässä asetuksessa olisi otettava käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia lentopolttoaineen toimittajille ja ilma-alusten käyttäjille säännösten noudattamatta jättämisestä. Seuraamusten tason on oltava oikeassa suhteessa ympäristövahinkoon ja haittaan, joka säännösten noudattamatta jättämisestä aiheutuu sisämarkkinoiden tasapuolisille toimintaedellytyksille. Hallinnollisia sakkoja
  ja muita seuraamuksia
  määrätessään viranomaisten olisi otettava huomioon lentopolttoaineen ja kestävän lentopolttoaineen hintakehitys raportointivuonna
  , ja ne voivat myös ottaa huomioon säännösten noudattamatta jättämisen asteen esimerkiksi toistuvien rikkomisten tapauksessa
  .

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Niiden toimittajien seuraamuksia, jotka eivät saavuta tässä asetuksessa asetettuja tavoitteita, olisi täydennettävä velvoitteella toimittaa markkinoille kiintiöstä puuttunut määrä seuraavana vuonna. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Niiden toimittajien seuraamuksia, jotka eivät saavuta tässä asetuksessa asetettuja tavoitteita, olisi täydennettävä velvoitteella toimittaa markkinoille kiintiöstä puuttunut määrä seuraavana vuonna.

| (29) | Niiden toimittajien seuraamuksia, jotka eivät saavuta tässä asetuksessa asetettuja tavoitteita, olisi täydennettävä velvoitteella toimittaa markkinoille kiintiöstä puuttunut määrä seuraavana vuonna.
  Jotta vältettäisiin aiheeton kaksinkertainen seuraamus tapauksissa, joihin polttoaineen toimittaja ei voi suoraan vaikuttaa, velvoitetta toimittaa puuttunut määrä markkinoille ei kuitenkaan pitäisi soveltaa, kun komissio arvioi, että vajaus johtuu resurssien puutteellisesta saatavuudesta. |
| --- | --- |

(29)

Niiden toimittajien seuraamuksia, jotka eivät saavuta tässä asetuksessa asetettuja tavoitteita, olisi täydennettävä velvoitteella toimittaa markkinoille kiintiöstä puuttunut määrä seuraavana vuonna.
  Jotta vältettäisiin aiheeton kaksinkertainen seuraamus tapauksissa, joihin polttoaineen toimittaja ei voi suoraan vaikuttaa, velvoitetta toimittaa puuttunut määrä markkinoille ei kuitenkaan pitäisi soveltaa, kun komissio arvioi, että vajaus johtuu resurssien puutteellisesta saatavuudesta.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (29 a) | Onnistunut siirtyminen kestävään ilmailuun edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa ja innovoinnille suotuisaa ympäristöä, johon kuuluu sekä julkisia että yksityisiä investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen, työntekijöiden uudelleensijoittamiseen, uudelleenkoulutukseen ja ammatilliseen täydennyskoulukseen, teknisiä ja operatiivisia toimenpiteitä sekä kestävien lentopolttoaineiden ja päästöttömien teknologioiden käyttöönotto, mukaan lukien tarvittava tankkaus- ja latausinfrastruktuuri lentoasemilla, ottaen huomioon energiatehokkuuden ensisijaisuuden periaate. Tätä varten tämän asetuksen mukaisista seuraamuksista saatavat tulot olisi kohdennettava uuteen kestävän ilmailun rahastoon. Lisäksi eurooppalaisen kestävien lentopolttoaineiden allianssin perustaminen vapaaehtoiselta pohjalta ja komission koordinoimana vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta voisi edistää kestävien lentopolttoaineiden tuotannon kehittämistä ja laajentamista Euroopassa muun muassa tuomalla yhteen koko teollisuuden arvoketjun, kannustamalla kaikkein innovatiivisimpien teknologioiden käyttöönottoon ja määrittämällä politiikkoja ja markkinakehitystä teknologianeutraaliuden periaatteen huomioon ottaen. |

Komission teksti

Tarkistus

(29 a)

Onnistunut siirtyminen kestävään ilmailuun edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa ja innovoinnille suotuisaa ympäristöä, johon kuuluu sekä julkisia että yksityisiä investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen, työntekijöiden uudelleensijoittamiseen, uudelleenkoulutukseen ja ammatilliseen täydennyskoulukseen, teknisiä ja operatiivisia toimenpiteitä sekä kestävien lentopolttoaineiden ja päästöttömien teknologioiden käyttöönotto, mukaan lukien tarvittava tankkaus- ja latausinfrastruktuuri lentoasemilla, ottaen huomioon energiatehokkuuden ensisijaisuuden periaate. Tätä varten tämän asetuksen mukaisista seuraamuksista saatavat tulot olisi kohdennettava uuteen kestävän ilmailun rahastoon. Lisäksi eurooppalaisen kestävien lentopolttoaineiden allianssin perustaminen vapaaehtoiselta pohjalta ja komission koordinoimana vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta voisi edistää kestävien lentopolttoaineiden tuotannon kehittämistä ja laajentamista Euroopassa muun muassa tuomalla yhteen koko teollisuuden arvoketjun, kannustamalla kaikkein innovatiivisimpien teknologioiden käyttöönottoon ja määrittämällä politiikkoja ja markkinakehitystä teknologianeutraaliuden periaatteen huomioon ottaen.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (29 b) | Tutkimuksella ja innovoinnilla on merkittävä rooli kestävien ja synteettisten lentopolttoaineiden kehittämisessä ja tuotantokapasiteetin rakentamisessa. Komission yksilöimissä asiaankuuluvissa unionin rahoitusohjelmissa olisi asetettava tätä koskeva selkeä investointiprioriteetti. |

Komission teksti

Tarkistus

(29 b)

Tutkimuksella ja innovoinnilla on merkittävä rooli kestävien ja synteettisten lentopolttoaineiden kehittämisessä ja tuotantokapasiteetin rakentamisessa. Komission yksilöimissä asiaankuuluvissa unionin rahoitusohjelmissa olisi asetettava tätä koskeva selkeä investointiprioriteetti.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (29 c) | Kestävien lentopolttoaineiden kehittämistä ja tuotantoa on lisättävä huimasti tulevina vuosina. Unionin ja jäsenvaltioiden olisi investoitava kestävien lentopolttoaineiden tutkimukseen ja tuotantoon, koska ne tarjoavat sekä ympäristöön liittyviä että teollisia mahdollisuuksia. Kestävien lentopolttoaineiden tuotanto olisi keskitettävä unioniin, mikä luo mahdollisuuksia teollisuudelle, työvoimalle ja tutkimukselle kaikissa jäsenvaltioissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(29 c)

Kestävien lentopolttoaineiden kehittämistä ja tuotantoa on lisättävä huimasti tulevina vuosina. Unionin ja jäsenvaltioiden olisi investoitava kestävien lentopolttoaineiden tutkimukseen ja tuotantoon, koska ne tarjoavat sekä ympäristöön liittyviä että teollisia mahdollisuuksia. Kestävien lentopolttoaineiden tuotanto olisi keskitettävä unioniin, mikä luo mahdollisuuksia teollisuudelle, työvoimalle ja tutkimukselle kaikissa jäsenvaltioissa.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Tähän asetukseen olisi sisällytettävä säännöksiä Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettavista määräaikaiskertomuksista, jotka koskevat ilmailu- ja polttoainemarkkinoiden kehitystä ja sitä, kuinka toimivia asetuksen keskeiset piirteet ovat, kuten kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuudet, hallinnollisten sakkojen taso tai kestävien lentopolttoaineiden käyttöönottoa kansainvälisellä tasolla koskeva toimintapoliittinen kehitys. Tällaiset tekijät ovat keskeisiä selkeän tilannekuvan saamiseksi kestävien lentopolttoaineiden markkinoista, ja ne olisi otettava huomioon harkittaessa asetuksen tarkistamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Tähän asetukseen olisi sisällytettävä säännöksiä Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettavista määräaikaiskertomuksista, jotka koskevat ilmailu- ja polttoainemarkkinoiden kehitystä ja sitä, kuinka toimivia asetuksen keskeiset piirteet ovat, kuten kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuudet, hallinnollisten sakkojen taso tai kestävien lentopolttoaineiden käyttöönottoa kansainvälisellä tasolla koskeva toimintapoliittinen kehitys. Tällaiset tekijät ovat keskeisiä selkeän tilannekuvan saamiseksi kestävien lentopolttoaineiden markkinoista, ja ne olisi otettava huomioon harkittaessa asetuksen tarkistamista.

| (30) | Tähän asetukseen olisi sisällytettävä säännöksiä Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettavista määräaikaiskertomuksista, jotka koskevat ilmailu- ja polttoainemarkkinoiden kehitystä ja sitä, kuinka toimivia asetuksen keskeiset piirteet ovat, kuten kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuudet, hallinnollisten sakkojen taso tai kestävien lentopolttoaineiden käyttöönottoa kansainvälisellä tasolla koskeva toimintapoliittinen kehitys
  , ottaen asianmukaisesti huomioon yksi sisään, yksi ulos -periaatteen ja sääntelyn yksinkertaistamistavoitteen
  . Tällaiset tekijät ovat keskeisiä selkeän tilannekuvan saamiseksi kestävien lentopolttoaineiden markkinoista, ja ne olisi otettava huomioon harkittaessa asetuksen tarkistamista. |
| --- | --- |

(30)

Tähän asetukseen olisi sisällytettävä säännöksiä Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitettavista määräaikaiskertomuksista, jotka koskevat ilmailu- ja polttoainemarkkinoiden kehitystä ja sitä, kuinka toimivia asetuksen keskeiset piirteet ovat, kuten kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuudet, hallinnollisten sakkojen taso tai kestävien lentopolttoaineiden käyttöönottoa kansainvälisellä tasolla koskeva toimintapoliittinen kehitys
  , ottaen asianmukaisesti huomioon yksi sisään, yksi ulos -periaatteen ja sääntelyn yksinkertaistamistavoitteen
  . Tällaiset tekijät ovat keskeisiä selkeän tilannekuvan saamiseksi kestävien lentopolttoaineiden markkinoista, ja ne olisi otettava huomioon harkittaessa asetuksen tarkistamista.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Olisi
  säädettävä viiden vuoden siirtymäajasta, jotta lentopolttoaineen toimittajilla, unionin lentoasemilla
  ja ilma-alusten
  käyttäjillä
  olisi riittävästi aikaa tehdä tarvittavat tekniset ja logistiset investoinnit. Siirtymävaiheessa voidaan käyttää lentopolttoainetta, jossa kestävän lentopolttoaineen osuus on suurempi, kompensoimaan kestävien lentopolttoaineiden pienempiä osuuksia tai perinteisen lentopolttoaineen huonompaa saatavuutta
  muilla
  lentoasemilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Olisi
  säädettävä viiden vuoden siirtymäajasta, jotta lentopolttoaineen toimittajilla, unionin lentoasemilla
  ja ilma-alusten
  käyttäjillä
  olisi riittävästi aikaa tehdä tarvittavat tekniset ja logistiset investoinnit. Siirtymävaiheessa voidaan käyttää lentopolttoainetta, jossa kestävän lentopolttoaineen osuus on suurempi, kompensoimaan kestävien lentopolttoaineiden pienempiä osuuksia tai perinteisen lentopolttoaineen huonompaa saatavuutta
  muilla
  lentoasemilla.

| (31) | Olisi
  perustettava joustomekanismi, johon sisältyy tämän asetuksen soveltamispäivästä alkava kymmenen vuoden siirtymäkausi lentopolttoaineen toimittajille
  ja ilma-alusten
  käyttäjille, jotta niillä
  olisi riittävästi aikaa tehdä tarvittavat tekniset ja logistiset investoinnit. Siirtymävaiheessa voidaan käyttää
  osin book and claim -järjestelmää, jotta lentopolttoaineen toimittajat voivat käyttää
  lentopolttoainetta, jossa kestävän lentopolttoaineen osuus on suurempi, kompensoimaan kestävien lentopolttoaineiden pienempiä osuuksia tai perinteisen lentopolttoaineen huonompaa saatavuutta
  pienillä tai logistisesti rajoitetuilla
  lentoasemilla
  ja ilma-alusten käyttäjät voivat ostaa todistuksen kestävän lentopolttoaineen hankitusta määrästä, samalla kun taataan ympäristötavoitteiden tinkimättömyys. Joustomekanismi auttaisi myös turvaamaan lentoyhteydet estämällä vaikutusten kohdistumisen suhteettomasti huonompien yhteyksien päässä oleviin Euroopan alueisiin, joilla on vähemmän liikennevaihtoehtoja. Jotta markkinatoimijat eivät käyttäisi väärin mahdollista määräävää markkina-asemaansa, komission olisi siirtymäkauden aikana käytettävä täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklaan perustuvia valtuuksiaan valvoa kilpailua. Kymmenen vuoden pituisen siirtymäkauden jälkeen kaikille tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville unionin lentoasemille olisi toimitettava yhtenäiset vähimmäisosuudet kestäviä lentopolttoaineita, jotta voidaan estää kilpailun aiheeton vääristyminen sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(31)

Olisi
  perustettava joustomekanismi, johon sisältyy tämän asetuksen soveltamispäivästä alkava kymmenen vuoden siirtymäkausi lentopolttoaineen toimittajille
  ja ilma-alusten
  käyttäjille, jotta niillä
  olisi riittävästi aikaa tehdä tarvittavat tekniset ja logistiset investoinnit. Siirtymävaiheessa voidaan käyttää
  osin book and claim -järjestelmää, jotta lentopolttoaineen toimittajat voivat käyttää
  lentopolttoainetta, jossa kestävän lentopolttoaineen osuus on suurempi, kompensoimaan kestävien lentopolttoaineiden pienempiä osuuksia tai perinteisen lentopolttoaineen huonompaa saatavuutta
  pienillä tai logistisesti rajoitetuilla
  lentoasemilla
  ja ilma-alusten käyttäjät voivat ostaa todistuksen kestävän lentopolttoaineen hankitusta määrästä, samalla kun taataan ympäristötavoitteiden tinkimättömyys. Joustomekanismi auttaisi myös turvaamaan lentoyhteydet estämällä vaikutusten kohdistumisen suhteettomasti huonompien yhteyksien päässä oleviin Euroopan alueisiin, joilla on vähemmän liikennevaihtoehtoja. Jotta markkinatoimijat eivät käyttäisi väärin mahdollista määräävää markkina-asemaansa, komission olisi siirtymäkauden aikana käytettävä täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklaan perustuvia valtuuksiaan valvoa kilpailua. Kymmenen vuoden pituisen siirtymäkauden jälkeen kaikille tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville unionin lentoasemille olisi toimitettava yhtenäiset vähimmäisosuudet kestäviä lentopolttoaineita, jotta voidaan estää kilpailun aiheeton vääristyminen sisämarkkinoilla.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (31 a) | Jotta voidaan saavuttaa unionin ilmastotavoitteet vuosille 2030 ja 2050 ja Pariisin sopimuksen 1,5 celsiusasteen tavoite, komissiolla olisi oltava etenemissuunnitelma siitä, miten ja milloin fossiiliton ilmailu saavutetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(31 a)

Jotta voidaan saavuttaa unionin ilmastotavoitteet vuosille 2030 ja 2050 ja Pariisin sopimuksen 1,5 celsiusasteen tavoite, komissiolla olisi oltava etenemissuunnitelma siitä, miten ja milloin fossiiliton ilmailu saavutetaan.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (31 b) | Siirtymisellä kestävien lentopolttoaineiden käyttöön on myös sellainen toissijainen vaikutus, että riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista kolmansista maista vähenee, mikä lisää unionin energiavarmuutta. Nykyinen kansainvälinen poliittinen tilanne vain korostaa tarvetta tällaiseen siirtymiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(31 b)

Siirtymisellä kestävien lentopolttoaineiden käyttöön on myös sellainen toissijainen vaikutus, että riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista kolmansista maista vähenee, mikä lisää unionin energiavarmuutta. Nykyinen kansainvälinen poliittinen tilanne vain korostaa tarvetta tällaiseen siirtymiseen.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kohde | Kohde
  ja tavoite |

Komission teksti

Tarkistus

Kohde

Kohde
  ja tavoite

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tätä asetusta sovelletaan ilma-alusten käyttäjiin, unionin lentoasemiin ja lentopolttoaineen toimittajiin. | Tätä asetusta sovelletaan ilma-alusten käyttäjiin, unionin lentoasemiin
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjään
  ja lentopolttoaineen toimittajiin. |

Komission teksti

Tarkistus

Tätä asetusta sovelletaan ilma-alusten käyttäjiin, unionin lentoasemiin ja lentopolttoaineen toimittajiin.

Tätä asetusta sovelletaan ilma-alusten käyttäjiin, unionin lentoasemiin
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjään
  ja lentopolttoaineen toimittajiin.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | ”unionin lentoasemalla” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/12/EY (13) 2 artiklan
  2
  alakohdassa määriteltyä lentoasemaa,
  jolla matkustajamäärä oli yli miljoona matkustajaa tai jolla rahtiliikennettä oli yli 100 000 tonnia raportointikaudella ja
  joka ei sijaitse jollakin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa luetelluista syrjäisimmistä alueista; |

Komission teksti

Tarkistus

—

”unionin lentoasemalla” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/12/EY (13) 2 artiklan
  2
  alakohdassa määriteltyä lentoasemaa,
  jolla matkustajamäärä oli yli miljoona matkustajaa tai jolla rahtiliikennettä oli yli 100 000 tonnia raportointikaudella ja
  joka ei sijaitse jollakin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa luetelluista syrjäisimmistä alueista;

| — | ”unionin lentoasemalla” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/12/EY (13) 2 artiklan
  1
   alakohdassa määriteltyä lentoasemaa, joka ei sijaitse jollakin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa luetelluista syrjäisimmistä alueista
  , tai syrjäisimmällä alueella sijaitsevaa lentoasemaa, joka on ilmoitettu unionin lentoasemaksi komissiolle, virastolle ja toimivaltaisille viranomaisille
  ; |
| --- | --- |

—

”unionin lentoasemalla” Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/12/EY (13) 2 artiklan
  1
   alakohdassa määriteltyä lentoasemaa, joka ei sijaitse jollakin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa luetelluista syrjäisimmistä alueista
  , tai syrjäisimmällä alueella sijaitsevaa lentoasemaa, joka on ilmoitettu unionin lentoasemaksi komissiolle, virastolle ja toimivaltaisille viranomaisille
  ;

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | ”ilma-aluksen käyttäjällä” henkilöä, joka liikennöi raportointikaudella vähintään
  729
  unionin lentoasemilta lähtevää kaupallista ilmakuljetuslentoa, tai, jos tätä henkilöä ei ole mahdollista yksilöidä, kyseisen ilma-aluksen omistajaa; |

Komission teksti

Tarkistus

—

”ilma-aluksen käyttäjällä” henkilöä, joka liikennöi raportointikaudella vähintään
  729
  unionin lentoasemilta lähtevää kaupallista ilmakuljetuslentoa, tai, jos tätä henkilöä ei ole mahdollista yksilöidä, kyseisen ilma-aluksen omistajaa;

| — | ”ilma-aluksen käyttäjällä” henkilöä, joka liikennöi raportointikaudella vähintään
  52
  unionin lentoasemilta lähtevää kaupallista ilmakuljetuslentoa tai, jos tätä henkilöä ei ole mahdollista yksilöidä, kyseisen ilma-aluksen omistajaa
  tai henkilöä, joka liikennöi unionin lentoasemalta lähteviä ilmakuljetuslentoja, joka on pyytänyt komissiolta tulla kohdelluksi ilma-aluksen käyttäjänä tätä asetusta sovellettaessa ja joka on ilmoittanut asiasta komissiolle, virastolle ja toimivaltaisille viranomaisille
  ; |
| --- | --- |

—

”ilma-aluksen käyttäjällä” henkilöä, joka liikennöi raportointikaudella vähintään
  52
  unionin lentoasemilta lähtevää kaupallista ilmakuljetuslentoa tai, jos tätä henkilöä ei ole mahdollista yksilöidä, kyseisen ilma-aluksen omistajaa
  tai henkilöä, joka liikennöi unionin lentoasemalta lähteviä ilmakuljetuslentoja, joka on pyytänyt komissiolta tulla kohdelluksi ilma-aluksen käyttäjänä tätä asetusta sovellettaessa ja joka on ilmoittanut asiasta komissiolle, virastolle ja toimivaltaisille viranomaisille
  ;

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | ”lentoaseman pitäjällä” direktiivin 96/67/EY 3 artiklassa tarkoitettua lentoaseman pitäjää tai muuta yhteisöä, jolle asianomainen jäsenvaltio on antanut tehtäväksi hallinnoida polttoainejakelujärjestelmien keskitettyjä infrastruktuureja direktiivin 96/67/EY 8 artiklan mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

—

”lentoaseman pitäjällä” direktiivin 96/67/EY 3 artiklassa tarkoitettua lentoaseman pitäjää tai muuta yhteisöä, jolle asianomainen jäsenvaltio on antanut tehtäväksi hallinnoida polttoainejakelujärjestelmien keskitettyjä infrastruktuureja direktiivin 96/67/EY 8 artiklan mukaisesti;

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 5 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | ”kestävillä lentopolttoaineilla”
  drop-in-lentopolttoaineita
  , jotka ovat joko synteettisiä lentopolttoaineita, direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 34 alakohdassa määriteltyjä kehittyneitä biopolttoaineita tai mainitun direktiivin liitteessä IX olevassa B osassa luetelluista raaka-aineista tuotettuja biopolttoaineita, jotka täyttävät mainitun direktiivin 29 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut kestävyyskriteerit ja jotka on sertifioitu direktiivin 30 artiklan mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

—

”kestävillä lentopolttoaineilla”
  drop-in-lentopolttoaineita
  , jotka ovat joko synteettisiä lentopolttoaineita, direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 34 alakohdassa määriteltyjä kehittyneitä biopolttoaineita tai mainitun direktiivin liitteessä IX olevassa B osassa luetelluista raaka-aineista tuotettuja biopolttoaineita, jotka täyttävät mainitun direktiivin 29 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut kestävyyskriteerit ja jotka on sertifioitu direktiivin 30 artiklan mukaisesti;

| — | ”kestävillä lentopolttoaineilla”
  lentopolttoaineita
  , jotka ovat joko synteettisiä lentopolttoaineita, direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan
  35 alakohdassa tarkoitettuja nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita, jotka tuotetaan uusiutumatonta alkuperää olevista, jätteiden käsittelystä peräisin olevasta kaasusta ja pakokaasusta, joita syntyy teollisuuslaitosten tuotantoprosessin väistämättömänä ja tahattomana seurauksena, ja jotka täyttävät mainitun direktiivin 25 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevan kynnyksen, direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan
  34 alakohdassa määriteltyjä kehittyneitä biopolttoaineita tai mainitun direktiivin liitteessä IX olevassa B osassa luetelluista raaka-aineista tuotettuja biopolttoaineita, jotka täyttävät mainitun direktiivin 29 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut kestävyyskriteerit ja jotka on sertifioitu direktiivin 30 artiklan mukaisesti;
  kestäviä lentopolttoaineita voivat 31 päivään joulukuuta 2034 saakka olla myös biopolttoaineet, jotka täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklassa säädetyt kestävyys- ja kasvihuonekaasupäästökriteerit ja jotka on sertifioitu mainitun direktiivin 30 artiklan mukaisesti, lukuun ottamatta biopolttoaineita, jotka on tuotettu ”ravinto- ja rehukasveista”, sellaisina kuin ne määritellään mainitun direktiivin 2 artiklan toisen kohdan 40 alakohdassa; |
| --- | --- |

—

”kestävillä lentopolttoaineilla”
  lentopolttoaineita
  , jotka ovat joko synteettisiä lentopolttoaineita, direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan
  35 alakohdassa tarkoitettuja nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita, jotka tuotetaan uusiutumatonta alkuperää olevista, jätteiden käsittelystä peräisin olevasta kaasusta ja pakokaasusta, joita syntyy teollisuuslaitosten tuotantoprosessin väistämättömänä ja tahattomana seurauksena, ja jotka täyttävät mainitun direktiivin 25 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevan kynnyksen, direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan
  34 alakohdassa määriteltyjä kehittyneitä biopolttoaineita tai mainitun direktiivin liitteessä IX olevassa B osassa luetelluista raaka-aineista tuotettuja biopolttoaineita, jotka täyttävät mainitun direktiivin 29 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut kestävyyskriteerit ja jotka on sertifioitu direktiivin 30 artiklan mukaisesti;
  kestäviä lentopolttoaineita voivat 31 päivään joulukuuta 2034 saakka olla myös biopolttoaineet, jotka täyttävät direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklassa säädetyt kestävyys- ja kasvihuonekaasupäästökriteerit ja jotka on sertifioitu mainitun direktiivin 30 artiklan mukaisesti, lukuun ottamatta biopolttoaineita, jotka on tuotettu ”ravinto- ja rehukasveista”, sellaisina kuin ne määritellään mainitun direktiivin 2 artiklan toisen kohdan 40 alakohdassa;

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 8 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | ”synteettisillä lentopolttoaineilla” ilmailussa käytettäviä polttoaineita, jotka ovat muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 36 alakohdassa; |

Komission teksti

Tarkistus

—

”synteettisillä lentopolttoaineilla” ilmailussa käytettäviä polttoaineita, jotka ovat muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 36 alakohdassa;

| — | ”synteettisillä lentopolttoaineilla” ilmailussa käytettäviä
  uusiutuvaa vetyä tai uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tai
  polttoaineita, jotka ovat muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 36 alakohdassa; |
| --- | --- |

—

”synteettisillä lentopolttoaineilla” ilmailussa käytettäviä
  uusiutuvaa vetyä tai uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tai
  polttoaineita, jotka ovat muuta kuin biologista alkuperää olevia uusiutuvia polttoaineita, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 36 alakohdassa;

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 9 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | ”uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä” direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 1 alakohdassa määritellyistä uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä; |

Komission teksti

Tarkistus

—

”uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä” direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 1 alakohdassa määritellyistä uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä;

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 9 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | ”uusiutuvista energialähteistä tuotetulla vedyllä” tai ”uusiutuvalla vedyllä” vetyä, joka on tuotettu uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä tai direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 36 alakohdassa määritellyistä muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista nestemäisistä ja kaasumaisista polttoaineista; |

Komission teksti

Tarkistus

—

”uusiutuvista energialähteistä tuotetulla vedyllä” tai ”uusiutuvalla vedyllä” vetyä, joka on tuotettu uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä tai direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan toisen kohdan 36 alakohdassa määritellyistä muuta kuin biologista alkuperää olevista uusiutuvista nestemäisistä ja kaasumaisista polttoaineista;

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 13 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | ”vuodessa tarvittavalla lentopolttoaineella” lentopolttoaineen määrää, joka raportointikauden aikana tarvitaan joltakin unionin lentoasemalta lähtevän ilma-aluksen käyttäjän liikennöimien kaupallisten ilmakuljetuslentojen suorittamiseen kokonaisuudessaan; |

Komission teksti

Tarkistus

—

”vuodessa tarvittavalla lentopolttoaineella” lentopolttoaineen määrää, joka raportointikauden aikana tarvitaan joltakin unionin lentoasemalta lähtevän ilma-aluksen käyttäjän liikennöimien kaupallisten ilmakuljetuslentojen suorittamiseen kokonaisuudessaan;

| — | ”vuodessa tarvittavalla lentopolttoaineella”
  komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1296 mukaisesti ”reittipolttoaineeksi” ja ”rullauspolttoaineeksi” määritetyn
  lentopolttoaineen määrää, joka raportointikauden aikana tarvitaan joltakin unionin lentoasemalta lähtevän ilma-aluksen käyttäjän liikennöimien kaupallisten ilmakuljetuslentojen suorittamiseen kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

—

”vuodessa tarvittavalla lentopolttoaineella”
  komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1296 mukaisesti ”reittipolttoaineeksi” ja ”rullauspolttoaineeksi” määritetyn
  lentopolttoaineen määrää, joka raportointikauden aikana tarvitaan joltakin unionin lentoasemalta lähtevän ilma-aluksen käyttäjän liikennöimien kaupallisten ilmakuljetuslentojen suorittamiseen kokonaisuudessaan;

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 16 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | ”kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismilla” järjestelmää, joka perustetaan kymmenen vuoden ajaksi 15 artiklan mukaisesta 4 ja 5 artiklan soveltamispäivästä alkaen ja jossa kestävien lentopolttoaineiden tarjontaa ja käyttöönottoa ohjaa markkinoiden vapaus ja jossa ilma-alusten käyttäjät ja lentopolttoaineen toimittajat voivat joustavasti järjestää kestävien lentopolttoaineiden jakelun ja käytön valitsemillaan unionin lentoasemilla kustannustehokkaasti ja oikeassa suhteessa niiden tarpeisiin; tällainen järjestelmä, johon sisältyy osia book and claim -järjestelmästä, voi antaa ilma-alusten käyttäjille mahdollisuuden ostaa kestäviä lentopolttoaineita lento-polttoaineiden toimittajien kanssa tehtyjen sopimusjärjestelyjen perusteella ja tarvittaessa vaatia niiden käyttöä unionin lentoasemilla direktiivin (EU) 2021/0207 [...] artiklan mukaisen kasvihuonekaasujärjestelmän mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

—

”kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismilla” järjestelmää, joka perustetaan kymmenen vuoden ajaksi 15 artiklan mukaisesta 4 ja 5 artiklan soveltamispäivästä alkaen ja jossa kestävien lentopolttoaineiden tarjontaa ja käyttöönottoa ohjaa markkinoiden vapaus ja jossa ilma-alusten käyttäjät ja lentopolttoaineen toimittajat voivat joustavasti järjestää kestävien lentopolttoaineiden jakelun ja käytön valitsemillaan unionin lentoasemilla kustannustehokkaasti ja oikeassa suhteessa niiden tarpeisiin; tällainen järjestelmä, johon sisältyy osia book and claim -järjestelmästä, voi antaa ilma-alusten käyttäjille mahdollisuuden ostaa kestäviä lentopolttoaineita lento-polttoaineiden toimittajien kanssa tehtyjen sopimusjärjestelyjen perusteella ja tarvittaessa vaatia niiden käyttöä unionin lentoasemilla direktiivin (EU) 2021/0207 [...] artiklan mukaisen kasvihuonekaasujärjestelmän mukaisesti.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lentopolttoaineen toimittajien on varmistettava, että kaikki ilma-alusten käyttäjien saataville kullakin unionin lentoasemalla asetettava lentopolttoaine sisältää vähimmäisosuuden kestävää lentopolttoainetta, mukaan lukien synteettisen lentopolttoaineen vähimmäisosuus liitteessä I vahvistettujen arvojen ja soveltamispäivien mukaisesti. | Lentopolttoaineen toimittajien on varmistettava, että kaikki ilma-alusten käyttäjien saataville kullakin unionin lentoasemalla asetettava lentopolttoaine sisältää vähimmäisosuuden kestävää lentopolttoainetta, mukaan lukien synteettisen lentopolttoaineen vähimmäisosuus liitteessä I vahvistettujen arvojen ja soveltamispäivien mukaisesti
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 artiklan soveltamista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Lentopolttoaineen toimittajien on varmistettava, että kaikki ilma-alusten käyttäjien saataville kullakin unionin lentoasemalla asetettava lentopolttoaine sisältää vähimmäisosuuden kestävää lentopolttoainetta, mukaan lukien synteettisen lentopolttoaineen vähimmäisosuus liitteessä I vahvistettujen arvojen ja soveltamispäivien mukaisesti.

Lentopolttoaineen toimittajien on varmistettava, että kaikki ilma-alusten käyttäjien saataville kullakin unionin lentoasemalla asetettava lentopolttoaine sisältää vähimmäisosuuden kestävää lentopolttoainetta, mukaan lukien synteettisen lentopolttoaineen vähimmäisosuus liitteessä I vahvistettujen arvojen ja soveltamispäivien mukaisesti
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 artiklan soveltamista
  .

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Seuraavat kestävät lentopolttoaineet jätetään liitteessä I vahvistettujen kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuuksien laskennan ulkopuolelle: |
| | kestävät lentopolttoaineet, jotka on valmistettu ravinto- ja rehukasveista, välikasveista, palmuöljyn rasvahappotisleestä ja kaikista palmu- ja soijaperäisistä aineista ja neutralointimassasta ja sen johdannaisista. |

Komission teksti

Tarkistus

Seuraavat kestävät lentopolttoaineet jätetään liitteessä I vahvistettujen kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuuksien laskennan ulkopuolelle:

kestävät lentopolttoaineet, jotka on valmistettu ravinto- ja rehukasveista, välikasveista, palmuöljyn rasvahappotisleestä ja kaikista palmu- ja soijaperäisistä aineista ja neutralointimassasta ja sen johdannaisista.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos lentopolttoaineen toimittaja ei toimita liitteessä I vahvistettuja vähimmäisosuuksia jollakin raportointikaudella, sen on
  vähintään kompensoitava tämä vajaus seuraavalla raportointikaudella
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamista. | Jos lentopolttoaineen toimittaja ei toimita liitteessä I vahvistettuja vähimmäisosuuksia jollakin raportointikaudella, sen on
  ilmoitettava vajauksesta ja sen syistä Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastolle
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamista.
  Jos komissio arvioi, että tämä vajaus ei johdu resurssien puutteellisesta saatavuudesta, polttoaineen toimittajan on pyrittävä kaikin mahdollisin tavoin vähintään kompensoimaan tämä vajaus seuraavalla raportointikaudella. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos lentopolttoaineen toimittaja ei toimita liitteessä I vahvistettuja vähimmäisosuuksia jollakin raportointikaudella, sen on
  vähintään kompensoitava tämä vajaus seuraavalla raportointikaudella
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamista.

Jos lentopolttoaineen toimittaja ei toimita liitteessä I vahvistettuja vähimmäisosuuksia jollakin raportointikaudella, sen on
  ilmoitettava vajauksesta ja sen syistä Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastolle
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan 3 ja 4 kohdan soveltamista.
  Jos komissio arvioi, että tämä vajaus ei johdu resurssien puutteellisesta saatavuudesta, polttoaineen toimittajan on pyrittävä kaikin mahdollisin tavoin vähintään kompensoimaan tämä vajaus seuraavalla raportointikaudella.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Polttoaineen toimittajat voivat osoittaa noudattavansa 1 kohdassa säädettyä velvoitetta käyttämällä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklassa tarkoitettua ainetasejärjestelmää. |

Komission teksti

Tarkistus

Polttoaineen toimittajat voivat osoittaa noudattavansa 1 kohdassa säädettyä velvoitetta käyttämällä direktiivin (EU) 2018/2001 30 artiklassa tarkoitettua ainetasejärjestelmää.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vuotuisen määrän, jonka jokin ilma-aluksen käyttäjä lisää polttoainetta jollakin unionin lentoasemalla, on oltava vähintään 90 prosenttia vuodessa tarvittavasta lentopolttoaineesta. | Vuotuisen määrän, jonka jokin ilma-aluksen käyttäjä lisää polttoainetta jollakin unionin lentoasemalla, on oltava vähintään 90 prosenttia vuodessa tarvittavasta lentopolttoaineesta
  ottaen huomioon tarpeen noudattaa polttoaineturvallisuutta koskevia sääntöjä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Vuotuisen määrän, jonka jokin ilma-aluksen käyttäjä lisää polttoainetta jollakin unionin lentoasemalla, on oltava vähintään 90 prosenttia vuodessa tarvittavasta lentopolttoaineesta.

Vuotuisen määrän, jonka jokin ilma-aluksen käyttäjä lisää polttoainetta jollakin unionin lentoasemalla, on oltava vähintään 90 prosenttia vuodessa tarvittavasta lentopolttoaineesta
  ottaen huomioon tarpeen noudattaa polttoaineturvallisuutta koskevia sääntöjä
  .

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Infrastruktuurin tarjoamisvelvoitteet unionin
  lentoasemille | Infrastruktuurin tarjoamisvelvoitteet unionin
  lentoasemilla |

Komission teksti

Tarkistus

Infrastruktuurin tarjoamisvelvoitteet unionin
  lentoasemille

Infrastruktuurin tarjoamisvelvoitteet unionin
  lentoasemilla

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Unionin lentoasemien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta ilma-alusten käyttäjät saavat helpommin lentopolttoaineita, jotka sisältävät liitteen I mukaiset kestävien lentopolttoaineiden osuudet, ja tarjottava tällaisten polttoaineiden toimittamiseen, varastointiin ja lisäämiseen tarvittava infrastruktuuri. | Unionin lentoasemien
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän
  on toteutettava
  kaikki
  tarvittavat toimenpiteet, jotta ilma-alusten käyttäjät saavat helpommin lentopolttoaineita, jotka sisältävät liitteen I mukaiset kestävien lentopolttoaineiden osuudet, ja tarjottava tällaisten polttoaineiden toimittamiseen, varastointiin ja lisäämiseen
  , myös ilma-alusten vetytankkaukseen ja sähkölataukseen,
  tarvittava infrastruktuuri
  , joka on oikeassa suhteessa tällaisten ilma-alusten käyttöönottoon, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta annetun asetuksen (EU) [.../...][AFIR-asetus] 13 artiklan l kohdassa esitetyn kansallisen toimintakehyksen käyttöönottosuunnitelman mukaisesti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Unionin lentoasemien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta ilma-alusten käyttäjät saavat helpommin lentopolttoaineita, jotka sisältävät liitteen I mukaiset kestävien lentopolttoaineiden osuudet, ja tarjottava tällaisten polttoaineiden toimittamiseen, varastointiin ja lisäämiseen tarvittava infrastruktuuri.

Unionin lentoasemien
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän
  on toteutettava
  kaikki
  tarvittavat toimenpiteet, jotta ilma-alusten käyttäjät saavat helpommin lentopolttoaineita, jotka sisältävät liitteen I mukaiset kestävien lentopolttoaineiden osuudet, ja tarjottava tällaisten polttoaineiden toimittamiseen, varastointiin ja lisäämiseen
  , myös ilma-alusten vetytankkaukseen ja sähkölataukseen,
  tarvittava infrastruktuuri
  , joka on oikeassa suhteessa tällaisten ilma-alusten käyttöönottoon, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta annetun asetuksen (EU) [.../...][AFIR-asetus] 13 artiklan l kohdassa esitetyn kansallisen toimintakehyksen käyttöönottosuunnitelman mukaisesti
  .

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos ilma-alusten käyttäjät ilmoittavat Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastolle, jäljempänä ”virasto”, vaikeuksista saada kestäviä lentopolttoaineita sisältäviä lentopolttoaineita asianmukaisen lentoasemainfrastruktuurin puuttumisen vuoksi jollakin unionin lentoasemalla, virasto
  voi
  pyytää tätä unionin lentoasemaa toimittamaan tiedot, jotka ovat tarpeen 1 kohdan noudattamisen osoittamiseksi. Asianomaisen lentoaseman on toimitettava tiedot ilman aiheetonta viivytystä. | Jos ilma-alusten käyttäjät ilmoittavat Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastolle, jäljempänä ”virasto”, vaikeuksista saada kestäviä lentopolttoaineita sisältäviä lentopolttoaineita asianmukaisen lentoasemainfrastruktuurin puuttumisen vuoksi jollakin unionin lentoasemalla, virasto pyytää tätä unionin lentoasemaa
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjää
  toimittamaan tiedot, jotka ovat tarpeen 1 kohdan noudattamisen osoittamiseksi. Asianomaisen lentoaseman
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän
  on toimitettava tiedot ilman aiheetonta viivytystä. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos ilma-alusten käyttäjät ilmoittavat Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastolle, jäljempänä ”virasto”, vaikeuksista saada kestäviä lentopolttoaineita sisältäviä lentopolttoaineita asianmukaisen lentoasemainfrastruktuurin puuttumisen vuoksi jollakin unionin lentoasemalla, virasto
  voi
  pyytää tätä unionin lentoasemaa toimittamaan tiedot, jotka ovat tarpeen 1 kohdan noudattamisen osoittamiseksi. Asianomaisen lentoaseman on toimitettava tiedot ilman aiheetonta viivytystä.

Jos ilma-alusten käyttäjät ilmoittavat Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastolle, jäljempänä ”virasto”, vaikeuksista saada kestäviä lentopolttoaineita sisältäviä lentopolttoaineita asianmukaisen lentoasemainfrastruktuurin puuttumisen vuoksi jollakin unionin lentoasemalla, virasto pyytää tätä unionin lentoasemaa
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjää
  toimittamaan tiedot, jotka ovat tarpeen 1 kohdan noudattamisen osoittamiseksi. Asianomaisen lentoaseman
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän
  on toimitettava tiedot ilman aiheetonta viivytystä.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Virasto arvioi saamansa tiedot ja ilmoittaa komissiolle, voidaanko niiden perusteella päätellä, ettei unionin lentoasema täytä velvoitteitaan. Unionin lentoasemien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asianmukaisen lentoasemainfrastruktuurin puuttumisen tunnistamiseksi ja korjaamiseksi
  viiden
  vuoden
  kuluessa
  tämän asetuksen voimaantulosta
  tai sen vuoden jälkeen, jona ne ylittävät jonkin 3 artiklan a alakohdassa tarkoitetuista kynnysarvoista
  . | Virasto arvioi saamansa tiedot ja ilmoittaa komissiolle, voidaanko niiden perusteella päätellä, ettei unionin lentoasema
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjä
  täytä velvoitteitaan. Unionin lentoasemien
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän
  on toteutettava
  kaikki
  tarvittavat toimenpiteet asianmukaisen lentoasemainfrastruktuurin puuttumisen tunnistamiseksi ja korjaamiseksi
  viimeistään kolmen
  vuoden
  kuluttua
  tämän asetuksen voimaantulosta. |

Komission teksti

Tarkistus

Virasto arvioi saamansa tiedot ja ilmoittaa komissiolle, voidaanko niiden perusteella päätellä, ettei unionin lentoasema täytä velvoitteitaan. Unionin lentoasemien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asianmukaisen lentoasemainfrastruktuurin puuttumisen tunnistamiseksi ja korjaamiseksi
  viiden
  vuoden
  kuluessa
  tämän asetuksen voimaantulosta
  tai sen vuoden jälkeen, jona ne ylittävät jonkin 3 artiklan a alakohdassa tarkoitetuista kynnysarvoista
  .

Virasto arvioi saamansa tiedot ja ilmoittaa komissiolle, voidaanko niiden perusteella päätellä, ettei unionin lentoasema
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjä
  täytä velvoitteitaan. Unionin lentoasemien
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän
  on toteutettava
  kaikki
  tarvittavat toimenpiteet asianmukaisen lentoasemainfrastruktuurin puuttumisen tunnistamiseksi ja korjaamiseksi
  viimeistään kolmen
  vuoden
  kuluttua
  tämän asetuksen voimaantulosta.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ilma-alusten käyttäjien on raportoitava virastolle viimeistään kunkin raportointivuoden 31 päivänä maaliskuuta seuraavat tiedot: | Ilma-alusten käyttäjien on raportoitava virastolle
  kunkin raportointikauden osalta
  viimeistään kunkin raportointivuoden 31 päivänä maaliskuuta seuraavat tiedot: |

Komission teksti

Tarkistus

Ilma-alusten käyttäjien on raportoitava virastolle viimeistään kunkin raportointivuoden 31 päivänä maaliskuuta seuraavat tiedot:

Ilma-alusten käyttäjien on raportoitava virastolle
  kunkin raportointikauden osalta
  viimeistään kunkin raportointivuoden 31 päivänä maaliskuuta seuraavat tiedot:

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | kullakin unionin lentoasemalla lisätyn lentopolttoaineen kokonaismäärä
  tonneina
  ilmaistuna; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

kullakin unionin lentoasemalla lisätyn lentopolttoaineen kokonaismäärä
  tonneina
  ilmaistuna;

| (a) | kullakin unionin lentoasemalla lisätyn lentopolttoaineen kokonaismäärä
  kerosiiniekvivalenttitonneina
  ilmaistuna; |
| --- | --- |

(a)

kullakin unionin lentoasemalla lisätyn lentopolttoaineen kokonaismäärä
  kerosiiniekvivalenttitonneina
  ilmaistuna;

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | vuodessa tarvittava lentopolttoaine unionin lentoasemaa kohti
  tonneina
  ilmaistuna; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

vuodessa tarvittava lentopolttoaine unionin lentoasemaa kohti
  tonneina
  ilmaistuna;

| (b) | vuodessa tarvittava lentopolttoaine unionin lentoasemaa kohti
  kerosiiniekvivalenttitonneina
  ilmaistuna; |
| --- | --- |

(b)

vuodessa tarvittava lentopolttoaine unionin lentoasemaa kohti
  kerosiiniekvivalenttitonneina
  ilmaistuna;

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | lentopolttoaineen toimittajilta unionin lentoasemilta lähtevien lentojen suorittamiseen ostetun kestävän lentopolttoaineen kokonaismäärä
  tonneina
  ilmaistuna; |

Komission teksti

Tarkistus

(d)

lentopolttoaineen toimittajilta unionin lentoasemilta lähtevien lentojen suorittamiseen ostetun kestävän lentopolttoaineen kokonaismäärä
  tonneina
  ilmaistuna;

| (d) | lentopolttoaineen toimittajilta unionin lentoasemilta lähtevien lentojen suorittamiseen ostetun kestävän lentopolttoaineen kokonaismäärä
  kerosiiniekvivalenttitonneina
  ilmaistuna; |
| --- | --- |

(d)

lentopolttoaineen toimittajilta unionin lentoasemilta lähtevien lentojen suorittamiseen ostetun kestävän lentopolttoaineen kokonaismäärä
  kerosiiniekvivalenttitonneina
  ilmaistuna;

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | kunkin kestävän lentopolttoaineen oston osalta lentopolttoaineen toimittajan nimi, ostettu
  määrä tonneina
  ilmaistuna, muuntoteknologia, tuotannossa käytetyn raaka-aineen ominaisuudet ja alkuperä sekä kestävän lentopolttoaineen elinkaaripäästöt. Jos yhteen ostoon sisältyy ominaisuuksiltaan erilaisia kestäviä lentopolttoaineita, raportissa on annettava nämä tiedot kustakin kestävästä lentopolttoainetyypistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(e)

kunkin kestävän lentopolttoaineen oston osalta lentopolttoaineen toimittajan nimi, ostettu
  määrä tonneina
  ilmaistuna, muuntoteknologia, tuotannossa käytetyn raaka-aineen ominaisuudet ja alkuperä sekä kestävän lentopolttoaineen elinkaaripäästöt. Jos yhteen ostoon sisältyy ominaisuuksiltaan erilaisia kestäviä lentopolttoaineita, raportissa on annettava nämä tiedot kustakin kestävästä lentopolttoainetyypistä.

| (e) | kunkin kestävän lentopolttoaineen oston osalta lentopolttoaineen toimittajan nimi, ostettu
  kokonaismäärä kerosiiniekvivalenttitonneina
  ilmaistuna, muuntoteknologia, tuotannossa käytetyn raaka-aineen ominaisuudet ja alkuperä sekä kestävän lentopolttoaineen elinkaaripäästöt. Jos yhteen ostoon sisältyy ominaisuuksiltaan erilaisia kestäviä lentopolttoaineita, raportissa on annettava nämä tiedot kustakin kestävästä lentopolttoainetyypistä. |
| --- | --- |

(e)

kunkin kestävän lentopolttoaineen oston osalta lentopolttoaineen toimittajan nimi, ostettu
  kokonaismäärä kerosiiniekvivalenttitonneina
  ilmaistuna, muuntoteknologia, tuotannossa käytetyn raaka-aineen ominaisuudet ja alkuperä sekä kestävän lentopolttoaineen elinkaaripäästöt. Jos yhteen ostoon sisältyy ominaisuuksiltaan erilaisia kestäviä lentopolttoaineita, raportissa on annettava nämä tiedot kustakin kestävästä lentopolttoainetyypistä.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ilma-alusten käyttäjät eivät saa hakea etua saman kestävien lentopolttoaineiden erän käytöstä useammassa kuin yhdessä kasvihuonekaasujärjestelmässä. Ilma-alusten käyttäjien on toimitettava virastolle 7 artiklassa tarkoitetun raportin yhteydessä | Ilma-alusten käyttäjillä on oltava direktiivin 2003/87/EY [3 c artiklan 5 a kohdan] mukaisesti oikeus hakea päästökauppajärjestelmästä maksutta jaettavia päästöoikeuksia kestävien lentopolttoaineiden lisäämisestä.
  Ilma-alusten käyttäjät eivät saa hakea etua saman kestävien lentopolttoaineiden erän käytöstä useammassa kuin yhdessä kasvihuonekaasujärjestelmässä. Ilma-alusten käyttäjien on toimitettava virastolle 7 artiklassa tarkoitetun raportin yhteydessä |

Komission teksti

Tarkistus

Ilma-alusten käyttäjät eivät saa hakea etua saman kestävien lentopolttoaineiden erän käytöstä useammassa kuin yhdessä kasvihuonekaasujärjestelmässä. Ilma-alusten käyttäjien on toimitettava virastolle 7 artiklassa tarkoitetun raportin yhteydessä

Ilma-alusten käyttäjillä on oltava direktiivin 2003/87/EY [3 c artiklan 5 a kohdan] mukaisesti oikeus hakea päästökauppajärjestelmästä maksutta jaettavia päästöoikeuksia kestävien lentopolttoaineiden lisäämisestä.
  Ilma-alusten käyttäjät eivät saa hakea etua saman kestävien lentopolttoaineiden erän käytöstä useammassa kuin yhdessä kasvihuonekaasujärjestelmässä. Ilma-alusten käyttäjien on toimitettava virastolle 7 artiklassa tarkoitetun raportin yhteydessä

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jotta lentopolttoaineiden kestävästä käytöstä raportoitaisiin tämän asetuksen 7 artiklan säännösten tai kasvihuonekaasujärjestelmän mukaisesti, lentopolttoaineen toimittajien on annettava ilma-alusten käyttäjille asiaankuuluvat tiedot maksutta. | Jotta lentopolttoaineiden kestävästä käytöstä raportoitaisiin tämän asetuksen 7 artiklan säännösten tai kasvihuonekaasujärjestelmän mukaisesti, lentopolttoaineen toimittajien on annettava ilma-alusten käyttäjille
  raportointikautta koskevat
  asiaankuuluvat tiedot maksutta
  viimeistään kunkin raportointivuoden 31 päivänä tammikuuta
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Jotta lentopolttoaineiden kestävästä käytöstä raportoitaisiin tämän asetuksen 7 artiklan säännösten tai kasvihuonekaasujärjestelmän mukaisesti, lentopolttoaineen toimittajien on annettava ilma-alusten käyttäjille asiaankuuluvat tiedot maksutta.

Jotta lentopolttoaineiden kestävästä käytöstä raportoitaisiin tämän asetuksen 7 artiklan säännösten tai kasvihuonekaasujärjestelmän mukaisesti, lentopolttoaineen toimittajien on annettava ilma-alusten käyttäjille
  raportointikautta koskevat
  asiaankuuluvat tiedot maksutta
  viimeistään kunkin raportointivuoden 31 päivänä tammikuuta
  .

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lentopolttoaineen toimittajien on ilmoitettava raportointikaudesta kunkin raportointivuoden 31 päivään
  maaliskuuta
  mennessä seuraavat tiedot direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklassa tarkoitetussa unionin tietokannassa: | Lentopolttoaineen toimittajien on ilmoitettava raportointikaudesta kunkin raportointivuoden 31 päivään
  tammikuuta
  mennessä seuraavat tiedot direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklassa tarkoitetussa unionin tietokannassa: |

Komission teksti

Tarkistus

Lentopolttoaineen toimittajien on ilmoitettava raportointikaudesta kunkin raportointivuoden 31 päivään
  maaliskuuta
  mennessä seuraavat tiedot direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklassa tarkoitetussa unionin tietokannassa:

Lentopolttoaineen toimittajien on ilmoitettava raportointikaudesta kunkin raportointivuoden 31 päivään
  tammikuuta
  mennessä seuraavat tiedot direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklassa tarkoitetussa unionin tietokannassa:

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | kullakin unionin lentoasemalla toimitetun lentopolttoaineen määrä; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

kullakin unionin lentoasemalla toimitetun lentopolttoaineen määrä;

| (a) | kullakin unionin lentoasemalla toimitetun lentopolttoaineen määrä
  kerosiiniekvivalenttitonneina ilmaistuna
  ; |
| --- | --- |

(a)

kullakin unionin lentoasemalla toimitetun lentopolttoaineen määrä
  kerosiiniekvivalenttitonneina ilmaistuna
  ;

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | kullakin unionin lentoasemalla toimitetun kestävän lentopolttoaineen määrä ja erittely kunkin kestävän lentopolttoainetyypin osalta c alakohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

kullakin unionin lentoasemalla toimitetun kestävän lentopolttoaineen määrä ja erittely kunkin kestävän lentopolttoainetyypin osalta c alakohdan mukaisesti;

| (b) | kullakin unionin lentoasemalla toimitetun kestävän lentopolttoaineen määrä
  kerosiiniekvivalenttitonneina ilmaistuna
  ja erittely kunkin kestävän lentopolttoainetyypin osalta c alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(b)

kullakin unionin lentoasemalla toimitetun kestävän lentopolttoaineen määrä
  kerosiiniekvivalenttitonneina ilmaistuna
  ja erittely kunkin kestävän lentopolttoainetyypin osalta c alakohdan mukaisesti;

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | kunkin unionin lentoasemilla toimitetun kestävän lentopolttoainetyypin elinkaaripäästöt, raaka-aineen alkuperä ja muuntoprosessi. |

Komission teksti

Tarkistus

(c)

kunkin unionin lentoasemilla toimitetun kestävän lentopolttoainetyypin elinkaaripäästöt, raaka-aineen alkuperä ja muuntoprosessi.

| (c) | kunkin unionin lentoasemilla toimitetun kestävän lentopolttoainetyypin elinkaaripäästöt,
  ominaisuudet,
  raaka-aineen alkuperä ja muuntoprosessi. |
| --- | --- |

(c)

kunkin unionin lentoasemilla toimitetun kestävän lentopolttoainetyypin elinkaaripäästöt,
  ominaisuudet,
  raaka-aineen alkuperä ja muuntoprosessi.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | tarvittaessa kullakin unionin lentoasemalla toimitetun vedyn ja/tai sähkön määrä kerosiiniekvivalenttitonneina ilmaistuna; |

Komission teksti

Tarkistus

(c a)

tarvittaessa kullakin unionin lentoasemalla toimitetun vedyn ja/tai sähkön määrä kerosiiniekvivalenttitonneina ilmaistuna;

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c b) | lentopolttoaineen keskimääräinen aromaatti-, naftaleeni- ja rikkipitoisuus kutakin toimitettua erää ja kutakin unionin lentoasemaa kohti. |

Komission teksti

Tarkistus

(c b)

lentopolttoaineen keskimääräinen aromaatti-, naftaleeni- ja rikkipitoisuus kutakin toimitettua erää ja kutakin unionin lentoasemaa kohti.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1)   Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tämän asetuksen soveltamisen valvonnasta sekä sakkojen määräämisestä ilma-alusten käyttäjille, unionin lentoasemille
  ja
  polttoaineen toimittajille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle. | 1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi
  toimivaltainen viranomainen
  tai
  tapauksen mukaan ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tämän asetuksen soveltamisen valvonnasta sekä sakkojen määräämisestä ilma-alusten käyttäjille, unionin lentoasemille
  tai tapauksen mukaan lentoasemien pitäjille sekä
  polttoaineen toimittajille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)   Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tämän asetuksen soveltamisen valvonnasta sekä sakkojen määräämisestä ilma-alusten käyttäjille, unionin lentoasemille
  ja
  polttoaineen toimittajille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle.

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi
  toimivaltainen viranomainen
  tai
  tapauksen mukaan ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tämän asetuksen soveltamisen valvonnasta sekä sakkojen määräämisestä ilma-alusten käyttäjille, unionin lentoasemille
  tai tapauksen mukaan lentoasemien pitäjille sekä
  polttoaineen toimittajille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle.

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta

10 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2)   Virasto lähettää 7 ja 9 artiklan nojalla saamansa tiedot jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Lisäksi virasto lähettää toimivaltaisille viranomaisille yhdistetyt tiedot niistä ilma-alusten käyttäjistä ja lentopolttoaineen toimittajista, joiden osalta viranomaiset ovat toimivaltaisia 3, 4 ja 5 kohdan nojalla. | 2.   Virasto lähettää 7 ja 9 artiklan nojalla saamansa tiedot jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Lisäksi virasto lähettää
  toimivaltaiselle viranomaiselle tai
  toimivaltaisille viranomaisille yhdistetyt tiedot niistä ilma-alusten käyttäjistä ja lentopolttoaineen toimittajista, joiden osalta viranomaiset ovat toimivaltaisia 3, 4 ja 5 kohdan nojalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2)   Virasto lähettää 7 ja 9 artiklan nojalla saamansa tiedot jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Lisäksi virasto lähettää toimivaltaisille viranomaisille yhdistetyt tiedot niistä ilma-alusten käyttäjistä ja lentopolttoaineen toimittajista, joiden osalta viranomaiset ovat toimivaltaisia 3, 4 ja 5 kohdan nojalla.

2.   Virasto lähettää 7 ja 9 artiklan nojalla saamansa tiedot jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Lisäksi virasto lähettää
  toimivaltaiselle viranomaiselle tai
  toimivaltaisille viranomaisille yhdistetyt tiedot niistä ilma-alusten käyttäjistä ja lentopolttoaineen toimittajista, joiden osalta viranomaiset ovat toimivaltaisia 3, 4 ja 5 kohdan nojalla.

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 3 kohta

10 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Ilma-aluksen käyttäjän suhteen toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä komission asetuksen (EY) N:o 748/2009 (16) mukaisesti. | 3.   Ilma-aluksen käyttäjän suhteen
  toimivaltainen viranomainen tai
  toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä komission asetuksen (EY) N:o 748/2009 (16) mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Ilma-aluksen käyttäjän suhteen toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä komission asetuksen (EY) N:o 748/2009 (16) mukaisesti.

3.   Ilma-aluksen käyttäjän suhteen
  toimivaltainen viranomainen tai
  toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä komission asetuksen (EY) N:o 748/2009 (16) mukaisesti.

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 4 kohta

10 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4)   Unionin lentoasemien suhteen toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä kulloisenkin alueellisen toimivallan perusteella. | 4.   Unionin lentoasemien suhteen
  toimivaltainen viranomainen tai
  toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä kulloisenkin alueellisen toimivallan perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(4)   Unionin lentoasemien suhteen toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä kulloisenkin alueellisen toimivallan perusteella.

4.   Unionin lentoasemien suhteen
  toimivaltainen viranomainen tai
  toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä kulloisenkin alueellisen toimivallan perusteella.

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 5 kohta

10 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5)   Lentopolttoaineen toimittajien suhteen toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä niiden sijoittautumisjäsenvaltion mukaan. | 5.   Lentopolttoaineen toimittajien suhteen
  toimivaltainen viranomainen tai
  toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä niiden sijoittautumisjäsenvaltion mukaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(5)   Lentopolttoaineen toimittajien suhteen toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä niiden sijoittautumisjäsenvaltion mukaan.

5.   Lentopolttoaineen toimittajien suhteen
  toimivaltainen viranomainen tai
  toimivaltaiset viranomaiset on määritettävä niiden sijoittautumisjäsenvaltion mukaan.

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta

11 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1)   
  Jäsenvaltioiden on säädettävä
  tämän asetuksen nojalla annettujen säännösten rikkomiseen
  sovellettavista seuraamuksista
  ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
  Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi
  nämä säännökset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 ja
  ilmoitettava sille
  niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista viipymättä. | 1.   
  Komissio vahvistaa
  tämän asetuksen nojalla annettujen säännösten rikkomiseen
  sovellettavia seuraamuksia koskevat säännöt,
  ja
  jäsenvaltioiden on
  toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
  Komissio toimittaa
  nämä säännökset
  jäsenvaltioille
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 ja
  ilmoittaa
  niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista viipymättä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)   
  Jäsenvaltioiden on säädettävä
  tämän asetuksen nojalla annettujen säännösten rikkomiseen
  sovellettavista seuraamuksista
  ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
  Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi
  nämä säännökset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 ja
  ilmoitettava sille
  niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista viipymättä.

1.   
  Komissio vahvistaa
  tämän asetuksen nojalla annettujen säännösten rikkomiseen
  sovellettavia seuraamuksia koskevat säännöt,
  ja
  jäsenvaltioiden on
  toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
  Komissio toimittaa
  nämä säännökset
  jäsenvaltioille
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 ja
  ilmoittaa
  niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista viipymättä.

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2)   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille ilma-aluksen käyttäjille, jotka eivät täytä 5 artiklassa säädettyjä velvoitteita, määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava
  vähintään
  kaksi kertaa niin suuri kuin lentopolttoaineen vuotuinen keskimääräinen hinta tonnia kohti kerrottuna vuodessa tankkaamattomalla kokonaismäärällä. | 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille ilma-aluksen käyttäjille, jotka eivät täytä 5 artiklassa säädettyjä velvoitteita, määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava kaksi kertaa niin suuri kuin lentopolttoaineen vuotuinen keskimääräinen hinta tonnia kohti kerrottuna vuodessa tankkaamattomalla kokonaismäärällä.
  Ilma-aluksen käyttäjä voidaan vapauttaa hallinnollisesta sakosta, jos se voi osoittaa, että 5 artiklassa säädettyjen velvoitteiden noudattamatta jättäminen johtui poikkeuksellisista ja ennalta arvaamattomista olosuhteista, joihin se ei voinut vaikuttaa ja joiden vaikutuksia ei olisi voitu välttää, vaikka kaikki kohtuudella edellytettävät toimenpiteet olisi toteutettu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2)   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille ilma-aluksen käyttäjille, jotka eivät täytä 5 artiklassa säädettyjä velvoitteita, määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava
  vähintään
  kaksi kertaa niin suuri kuin lentopolttoaineen vuotuinen keskimääräinen hinta tonnia kohti kerrottuna vuodessa tankkaamattomalla kokonaismäärällä.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille ilma-aluksen käyttäjille, jotka eivät täytä 5 artiklassa säädettyjä velvoitteita, määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava kaksi kertaa niin suuri kuin lentopolttoaineen vuotuinen keskimääräinen hinta tonnia kohti kerrottuna vuodessa tankkaamattomalla kokonaismäärällä.
  Ilma-aluksen käyttäjä voidaan vapauttaa hallinnollisesta sakosta, jos se voi osoittaa, että 5 artiklassa säädettyjen velvoitteiden noudattamatta jättäminen johtui poikkeuksellisista ja ennalta arvaamattomista olosuhteista, joihin se ei voinut vaikuttaa ja joiden vaikutuksia ei olisi voitu välttää, vaikka kaikki kohtuudella edellytettävät toimenpiteet olisi toteutettu.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 a kohta (uusi)

11 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille unionin lentoasemille tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjälle, jotka eivät noudata 6 artiklassa säädettyjä velvoitteita, määrätään hallinnollinen sakko. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille unionin lentoasemille tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjälle, jotka eivät noudata 6 artiklassa säädettyjä velvoitteita, määrätään hallinnollinen sakko.

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta

11 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3)   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille lentopolttoaineen toimittajille, jotka eivät täytä 4 artiklassa säädettyjä velvoitteita kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuudesta, määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava
  vähintään
  kaksi kertaa niin suuri kuin perinteisen ja kestävän lentopolttoaineen tonnikohtaisen vuotuisen keskihinnan välinen ero kerrottuna sellaisten lentopolttoaineiden määrällä, joiden osalta 4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettu vähimmäisosuus ei täyty. | 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille lentopolttoaineen toimittajille, jotka eivät täytä 4 artiklassa säädettyjä velvoitteita kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuudesta,
  tai kaikille polttoaineen toimittajille, joiden on osoitettu antaneen harhaanjohtavia tai virheellisiä tietoja toimittamansa polttoaineen ominaisuuksista tai alkuperästä,
  määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava kaksi kertaa niin suuri kuin perinteisen ja kestävän lentopolttoaineen tonnikohtaisen vuotuisen keskihinnan välinen ero kerrottuna sellaisten lentopolttoaineiden määrällä, joiden osalta 4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettu vähimmäisosuus ei täyty. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(3)   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille lentopolttoaineen toimittajille, jotka eivät täytä 4 artiklassa säädettyjä velvoitteita kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuudesta, määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava
  vähintään
  kaksi kertaa niin suuri kuin perinteisen ja kestävän lentopolttoaineen tonnikohtaisen vuotuisen keskihinnan välinen ero kerrottuna sellaisten lentopolttoaineiden määrällä, joiden osalta 4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettu vähimmäisosuus ei täyty.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille lentopolttoaineen toimittajille, jotka eivät täytä 4 artiklassa säädettyjä velvoitteita kestävien lentopolttoaineiden vähimmäisosuudesta,
  tai kaikille polttoaineen toimittajille, joiden on osoitettu antaneen harhaanjohtavia tai virheellisiä tietoja toimittamansa polttoaineen ominaisuuksista tai alkuperästä,
  määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava kaksi kertaa niin suuri kuin perinteisen ja kestävän lentopolttoaineen tonnikohtaisen vuotuisen keskihinnan välinen ero kerrottuna sellaisten lentopolttoaineiden määrällä, joiden osalta 4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettu vähimmäisosuus ei täyty.

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 4 kohta

11 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4)   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille lentopolttoaineen toimittajille, jotka eivät täytä synteettisten lentopolttoaineiden vähimmäisosuuden osalta 4 artiklassa säädettyjä velvoitteita, määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava
  vähintään
  kaksi kertaa niin suuri kuin synteettisen lentopolttoaineen ja perinteisen lentopolttoaineen tonnikohtaisen vuotuisen keskihinnan välinen ero kerrottuna sellaisen lentopolttoaineen määrällä, jonka osalta 4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettu vähimmäisosuus ei täyty. | 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille lentopolttoaineen toimittajille, jotka eivät täytä synteettisten lentopolttoaineiden vähimmäisosuuden osalta 4 artiklassa säädettyjä velvoitteita, määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava kaksi kertaa niin suuri kuin synteettisen lentopolttoaineen ja perinteisen lentopolttoaineen tonnikohtaisen vuotuisen keskihinnan välinen ero kerrottuna sellaisen lentopolttoaineen määrällä, jonka osalta 4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettu vähimmäisosuus ei täyty. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(4)   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille lentopolttoaineen toimittajille, jotka eivät täytä synteettisten lentopolttoaineiden vähimmäisosuuden osalta 4 artiklassa säädettyjä velvoitteita, määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava
  vähintään
  kaksi kertaa niin suuri kuin synteettisen lentopolttoaineen ja perinteisen lentopolttoaineen tonnikohtaisen vuotuisen keskihinnan välinen ero kerrottuna sellaisen lentopolttoaineen määrällä, jonka osalta 4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettu vähimmäisosuus ei täyty.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille lentopolttoaineen toimittajille, jotka eivät täytä synteettisten lentopolttoaineiden vähimmäisosuuden osalta 4 artiklassa säädettyjä velvoitteita, määrätään hallinnollinen sakko. Sakon on oltava kaksi kertaa niin suuri kuin synteettisen lentopolttoaineen ja perinteisen lentopolttoaineen tonnikohtaisen vuotuisen keskihinnan välinen ero kerrottuna sellaisen lentopolttoaineen määrällä, jonka osalta 4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettu vähimmäisosuus ei täyty.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 5 a kohta (uusi)

11 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Jäsenvaltioilla on oltava kansallisella tasolla käytössään tarvittava oikeudellinen ja hallinnollinen kehys sen varmistamiseksi, että polttoaineen toimittajien direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklassa tarkoitettuun unionin tietokantaan kirjaamat tiedot ovat paikkansapitäviä ja ne on todennettu ja tarkastettu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Jäsenvaltioilla on oltava kansallisella tasolla käytössään tarvittava oikeudellinen ja hallinnollinen kehys sen varmistamiseksi, että polttoaineen toimittajien direktiivin (EU) 2018/2001 28 artiklassa tarkoitettuun unionin tietokantaan kirjaamat tiedot ovat paikkansapitäviä ja ne on todennettu ja tarkastettu.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 6 kohta

11 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6)   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentopolttoaineen
  toimittajat, joille
  on jollakin raportointikaudella kertynyt vajausta kestävien lentopolttoaineiden tai synteettisten polttoaineiden vähimmäisosuutta koskevasta 4 artiklassa säädetystä velvoitteesta,
  toimittavat
  seuraavalla raportointikaudella markkinoille vajausta vastaavan polttoainemäärän raportointikausivelvoitteensa lisäksi. Tämän velvoitteen täyttäminen ei vapauta polttoaineen toimittajaa tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjen seuraamusten maksuvelvollisuudesta. | 6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  kun
  lentopolttoaineen
  toimittajalle
  on jollakin raportointikaudella kertynyt vajausta kestävien lentopolttoaineiden tai synteettisten polttoaineiden vähimmäisosuutta koskevasta 4 artiklassa säädetystä velvoitteesta
  ja komissio arvioi
  ,
  että vajaus ei johdu resurssien puutteellisesta saatavuudesta, lentopolttoaineen toimittaja pyrkii kaikin mahdollisin tavoin toimittamaan
  seuraavalla raportointikaudella markkinoille vajausta vastaavan polttoainemäärän raportointikausivelvoitteensa lisäksi. Tämän velvoitteen täyttäminen ei vapauta polttoaineen toimittajaa tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjen seuraamusten maksuvelvollisuudesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6)   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentopolttoaineen
  toimittajat, joille
  on jollakin raportointikaudella kertynyt vajausta kestävien lentopolttoaineiden tai synteettisten polttoaineiden vähimmäisosuutta koskevasta 4 artiklassa säädetystä velvoitteesta,
  toimittavat
  seuraavalla raportointikaudella markkinoille vajausta vastaavan polttoainemäärän raportointikausivelvoitteensa lisäksi. Tämän velvoitteen täyttäminen ei vapauta polttoaineen toimittajaa tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjen seuraamusten maksuvelvollisuudesta.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  kun
  lentopolttoaineen
  toimittajalle
  on jollakin raportointikaudella kertynyt vajausta kestävien lentopolttoaineiden tai synteettisten polttoaineiden vähimmäisosuutta koskevasta 4 artiklassa säädetystä velvoitteesta
  ja komissio arvioi
  ,
  että vajaus ei johdu resurssien puutteellisesta saatavuudesta, lentopolttoaineen toimittaja pyrkii kaikin mahdollisin tavoin toimittamaan
  seuraavalla raportointikaudella markkinoille vajausta vastaavan polttoainemäärän raportointikausivelvoitteensa lisäksi. Tämän velvoitteen täyttäminen ei vapauta polttoaineen toimittajaa tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyjen seuraamusten maksuvelvollisuudesta.

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 7 kohta

11 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7)   Jäsenvaltioilla on oltava kansallisella tasolla käytössään tarvittava oikeudellinen ja hallinnollinen kehys velvoitteiden täyttämisen ja hallinnollisten sakkojen perimisen varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden on siirrettävä hallinnollisilla sakoilla kerätty summa panoksena
  InvestEU-ohjelman vihreän kehityksen investointeihin EU:n takuun täydennykseksi
  . | 7.   Jäsenvaltioilla on oltava kansallisella tasolla käytössään tarvittava oikeudellinen ja hallinnollinen kehys velvoitteiden täyttämisen ja hallinnollisten sakkojen perimisen varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden on siirrettävä hallinnollisilla sakoilla kerätty summa panoksena
  11 a artiklan mukaisesti perustettuun kestävän ilmailun rahastoon
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(7)   Jäsenvaltioilla on oltava kansallisella tasolla käytössään tarvittava oikeudellinen ja hallinnollinen kehys velvoitteiden täyttämisen ja hallinnollisten sakkojen perimisen varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden on siirrettävä hallinnollisilla sakoilla kerätty summa panoksena
  InvestEU-ohjelman vihreän kehityksen investointeihin EU:n takuun täydennykseksi
  .

7.   Jäsenvaltioilla on oltava kansallisella tasolla käytössään tarvittava oikeudellinen ja hallinnollinen kehys velvoitteiden täyttämisen ja hallinnollisten sakkojen perimisen varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden on siirrettävä hallinnollisilla sakoilla kerätty summa panoksena
  11 a artiklan mukaisesti perustettuun kestävän ilmailun rahastoon
  .

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 a artikla (uusi)

11 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 a artikla |
| | Kestävän ilmailun rahasto |
| | 1.
     
  Perustetaan vuosiksi 2023–2050 kestävän ilmailun rahasto, jäljempänä ”rahasto”, jotta voidaan nopeuttaa ilmailualan hiilestä irtautumista ilman, että haitataan alan erittäin yhdentyneitä sisämarkkinoita, ja erityisesti tukea investointeja innovatiivisiin teknologioihin ja infrastruktuuriin kestävien lentopolttoaineiden ja ilma-alusten muiden innovatiivisten käyttövoimateknologioiden, myös vedyn ja sähkön, tuotantoa, käyttöönottoa ja käyttöä varten, tutkimukseen, jossa keskitytään uusiin moottoreihin ja sellaiseen hiilidioksidin talteenottoteknologiaan, jossa hiilidioksidi otetaan talteen suoraan ilmasta eikä pistelähteistä, sekä pyrkimyksiin vähentää ilmailun muita kuin hiilidioksidivaikutuksia. Kaikki rahastosta tuettavat investoinnit on julkistettava, ja niiden on oltava johdonmukaisia tämän asetuksen tavoitteiden kanssa. |
| | 2.
     
  Rahasto on erottamaton osa EU:n talousarviota, ja sen budjetoinnissa on noudatettava monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä. Tämän asetuksen mukaisista seuraamuksista saatavat tulot olisi kohdennettava rahastoon. |
| | 3.
     
  Rahastoa hallinnoi keskitetysti unionin elin, jonka hallintorakenteen ja päätöksentekoprosessin on oltava avoimia ja osallistavia, erityisesti kun määritetään painopistealoja ja avustusten myöntämisperusteita ja -menettelyjä. Asiaankuuluvilla sidosryhmillä on oltava asianmukainen neuvoa-antava rooli. Kaikki investointeja koskevat tiedot ja kaikki muut rahaston toimintaa koskevat merkitykselliset tiedot on asetettava julkisesti saataville. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 a artikla

11 a artikla

Kestävän ilmailun rahasto

Kestävän ilmailun rahasto

1.
     
  Perustetaan vuosiksi 2023–2050 kestävän ilmailun rahasto, jäljempänä ”rahasto”, jotta voidaan nopeuttaa ilmailualan hiilestä irtautumista ilman, että haitataan alan erittäin yhdentyneitä sisämarkkinoita, ja erityisesti tukea investointeja innovatiivisiin teknologioihin ja infrastruktuuriin kestävien lentopolttoaineiden ja ilma-alusten muiden innovatiivisten käyttövoimateknologioiden, myös vedyn ja sähkön, tuotantoa, käyttöönottoa ja käyttöä varten, tutkimukseen, jossa keskitytään uusiin moottoreihin ja sellaiseen hiilidioksidin talteenottoteknologiaan, jossa hiilidioksidi otetaan talteen suoraan ilmasta eikä pistelähteistä, sekä pyrkimyksiin vähentää ilmailun muita kuin hiilidioksidivaikutuksia. Kaikki rahastosta tuettavat investoinnit on julkistettava, ja niiden on oltava johdonmukaisia tämän asetuksen tavoitteiden kanssa.

2.
     
  Rahasto on erottamaton osa EU:n talousarviota, ja sen budjetoinnissa on noudatettava monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä. Tämän asetuksen mukaisista seuraamuksista saatavat tulot olisi kohdennettava rahastoon.

3.
     
  Rahastoa hallinnoi keskitetysti unionin elin, jonka hallintorakenteen ja päätöksentekoprosessin on oltava avoimia ja osallistavia, erityisesti kun määritetään painopistealoja ja avustusten myöntämisperusteita ja -menettelyjä. Asiaankuuluvilla sidosryhmillä on oltava asianmukainen neuvoa-antava rooli. Kaikki investointeja koskevat tiedot ja kaikki muut rahaston toimintaa koskevat merkitykselliset tiedot on asetettava julkisesti saataville.

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – a alakohta

12 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | ilma-alusten käyttäjien unionin tasolla ostaman kestävän lentopolttoaineen yhteenlaskettu määrä, joka on tarkoitettu unionin lentoasemalta lähtevien lentojen ja unionin lentoaseman käyttöön; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

ilma-alusten käyttäjien unionin tasolla ostaman kestävän lentopolttoaineen yhteenlaskettu määrä, joka on tarkoitettu unionin lentoasemalta lähtevien lentojen ja unionin lentoaseman käyttöön;

| (a) | ilma-alusten käyttäjien unionin tasolla ostaman kestävän lentopolttoaineen yhteenlaskettu määrä, joka on tarkoitettu unionin lentoasemalta lähtevien
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien
  lentojen ja unionin lentoaseman käyttöön; |
| --- | --- |

(a)

ilma-alusten käyttäjien unionin tasolla ostaman kestävän lentopolttoaineen yhteenlaskettu määrä, joka on tarkoitettu unionin lentoasemalta lähtevien
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien
  lentojen ja unionin lentoaseman käyttöön;

tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – b alakohta

12 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | unionin tasolla toimitetun kestävän lentopolttoaineen ja synteettisen lentopolttoaineen määrä yhteenlaskettuna ja unionin lentoasemittain; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

unionin tasolla toimitetun kestävän lentopolttoaineen ja synteettisen lentopolttoaineen määrä yhteenlaskettuna ja unionin lentoasemittain;

| (b) | unionin tasolla toimitetun kestävän lentopolttoaineen ja synteettisen lentopolttoaineen määrä yhteenlaskettuna
  , jäsenvaltioittain, polttoaineen raaka-ainetyypin mukaan
  ja unionin lentoasemittain; |
| --- | --- |

(b)

unionin tasolla toimitetun kestävän lentopolttoaineen ja synteettisen lentopolttoaineen määrä yhteenlaskettuna
  , jäsenvaltioittain, polttoaineen raaka-ainetyypin mukaan
  ja unionin lentoasemittain;

, jäsenvaltioittain, polttoaineen raaka-ainetyypin mukaan

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

12 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | mahdollisuuksien mukaan sellaisten unionin naapurimaiden, joiden kanssa on tehty eurooppalainen lentoliikennesopimus, ilma-alusten käyttäjien toimittama ja ostama kestävän lentopolttoaineen määrä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

mahdollisuuksien mukaan sellaisten unionin naapurimaiden, joiden kanssa on tehty eurooppalainen lentoliikennesopimus, ilma-alusten käyttäjien toimittama ja ostama kestävän lentopolttoaineen määrä;

mahdollisuuksien mukaan sellaisten unionin naapurimaiden, joiden kanssa on tehty eurooppalainen lentoliikennesopimus, ilma-alusten käyttäjien toimittama ja ostama kestävän lentopolttoaineen määrä;

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – c alakohta

12 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | markkinatilanne, mukaan lukien hintatiedot, sekä kehityssuuntaukset kestävän lentopolttoaineen tuotannossa ja käytössä unionissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

markkinatilanne, mukaan lukien hintatiedot, sekä kehityssuuntaukset kestävän lentopolttoaineen tuotannossa ja käytössä unionissa;

| (c) | markkinatilanne, mukaan lukien hintatiedot, sekä kehityssuuntaukset kestävän lentopolttoaineen tuotannossa ja käytössä unionissa
  ja kussakin jäsenvaltioissa
  ; |
| --- | --- |

(c)

markkinatilanne, mukaan lukien hintatiedot, sekä kehityssuuntaukset kestävän lentopolttoaineen tuotannossa ja käytössä unionissa
  ja kussakin jäsenvaltioissa
  ;

ja kussakin jäsenvaltioissa

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – d alakohta

12 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | tilanne 6 artiklassa säädettyjen velvoitteiden täyttämisessä lentoasemilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

tilanne 6 artiklassa säädettyjen velvoitteiden täyttämisessä lentoasemilla;

| (d) | tilanne 6 artiklassa säädettyjen velvoitteiden täyttämisessä lentoasemilla
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän toimesta
  ; |
| --- | --- |

(d)

tilanne 6 artiklassa säädettyjen velvoitteiden täyttämisessä lentoasemilla
  tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän toimesta
  ;

tai tapauksen mukaan lentoaseman pitäjän toimesta

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – e alakohta

12 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | kunkin sellaisen ilma-aluksen käyttäjän ja lentopolttoaineen toimittajan, jolla on raportointikaudella tämän asetuksen mukainen velvoite, vaatimustenmukaisuustilanne; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

kunkin sellaisen ilma-aluksen käyttäjän ja lentopolttoaineen toimittajan, jolla on raportointikaudella tämän asetuksen mukainen velvoite, vaatimustenmukaisuustilanne;

| (e) | kunkin sellaisen ilma-aluksen käyttäjän ja lentopolttoaineen toimittajan, jolla on raportointikaudella tämän asetuksen mukainen velvoite,
  mukaan lukien ne, jotka on ilmoitettu ilma-aluksen käyttäjiksi 3 artiklan 1 kohdan 2 luetelmakohdan mukaisesti,
  vaatimustenmukaisuustilanne; |
| --- | --- |

(e)

kunkin sellaisen ilma-aluksen käyttäjän ja lentopolttoaineen toimittajan, jolla on raportointikaudella tämän asetuksen mukainen velvoite,
  mukaan lukien ne, jotka on ilmoitettu ilma-aluksen käyttäjiksi 3 artiklan 1 kohdan 2 luetelmakohdan mukaisesti,
  vaatimustenmukaisuustilanne;

mukaan lukien ne, jotka on ilmoitettu ilma-aluksen käyttäjiksi 3 artiklan 1 kohdan 2 luetelmakohdan mukaisesti,

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – f alakohta

12 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | kaikkien sellaisten kestävien lentopolttoaineiden alkuperä ja ominaisuudet, jotka ilma-alusten käyttäjät ovat ostaneet käytettäväksi unionin lentoasemilta lähtevillä lennoilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

kaikkien sellaisten kestävien lentopolttoaineiden alkuperä ja ominaisuudet, jotka ilma-alusten käyttäjät ovat ostaneet käytettäväksi unionin lentoasemilta lähtevillä lennoilla.

| (f) | kaikkien sellaisten kestävien lentopolttoaineiden alkuperä ja ominaisuudet, jotka ilma-alusten käyttäjät ovat ostaneet käytettäväksi unionin lentoasemilta lähtevillä
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla
  lennoilla; |
| --- | --- |

(f)

kaikkien sellaisten kestävien lentopolttoaineiden alkuperä ja ominaisuudet, jotka ilma-alusten käyttäjät ovat ostaneet käytettäväksi unionin lentoasemilta lähtevillä
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla
  lennoilla;

tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

12 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f a) | unionin tasolla toimitetun lentopolttoaineen keskimääräinen aromaatti-, naftaleeni- ja rikkipitoisuus yhteenlaskettuna ja unionin lentoasemittain. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f a)

(f a)

unionin tasolla toimitetun lentopolttoaineen keskimääräinen aromaatti-, naftaleeni- ja rikkipitoisuus yhteenlaskettuna ja unionin lentoasemittain.

unionin tasolla toimitetun lentopolttoaineen keskimääräinen aromaatti-, naftaleeni- ja rikkipitoisuus yhteenlaskettuna ja unionin lentoasemittain.

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 a artikla (uusi)

12 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a artikla |
| | Ilmailun ympäristötehokkuutta koskeva unionin merkintäjärjestelmä |
| | 1.
     
  Jotta voidaan edelleen edistää ilmailualan hiilestä irtautumista ja lisätä kuluttajille ilma-alusten käyttäjien ympäristötehokkuudesta annettavien tietojen avoimuutta, komissio perustaa ilmailun ympäristötehokkuutta koskevan kattavan unionin merkintäjärjestelmän, jonka EASA kehittää ja panee täytäntöön ja jota sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin ilma-alusten käyttäjiin ja kaupallisiin ilmakuljetuslentoihin. |
| | 2.
     
  Komissio antaa ennen 1 päivää tammikuuta 2024 13 a artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla yksityiskohtaiset säännökset ja tekniset normit ilma-alusten, ilma-alusten käyttäjien ja kaupallisten lentojen ympäristötehokkuutta koskevan unionin merkintäjärjestelmän toimintaa varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a artikla

12 a artikla

Ilmailun ympäristötehokkuutta koskeva unionin merkintäjärjestelmä

Ilmailun ympäristötehokkuutta koskeva unionin merkintäjärjestelmä

1.
     
  Jotta voidaan edelleen edistää ilmailualan hiilestä irtautumista ja lisätä kuluttajille ilma-alusten käyttäjien ympäristötehokkuudesta annettavien tietojen avoimuutta, komissio perustaa ilmailun ympäristötehokkuutta koskevan kattavan unionin merkintäjärjestelmän, jonka EASA kehittää ja panee täytäntöön ja jota sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin ilma-alusten käyttäjiin ja kaupallisiin ilmakuljetuslentoihin.

2.
     
  Komissio antaa ennen 1 päivää tammikuuta 2024 13 a artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla yksityiskohtaiset säännökset ja tekniset normit ilma-alusten, ilma-alusten käyttäjien ja kaupallisten lentojen ympäristötehokkuutta koskevan unionin merkintäjärjestelmän toimintaa varten.

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – otsikko

13 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Siirtymäkausi | Kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismi |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Siirtymäkausi

Siirtymäkausi

Kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismi

Kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismi

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

13 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Poiketen siitä, mitä 4 artiklassa säädetään,
  1 päivän tammikuuta 2025
  ja
  31 päivän joulukuuta 2029 välisen ajan
  lentopolttoaineen toimittaja voi kullakin raportointikaudella
  toimittaa
  liitteessä I määritetyn kestävän lentopolttoaineen
  vähimmäisosuuden painotettuna keskiarvona kaikesta unionin lentoasemilla kyseisellä raportointikaudella toimittamastaan lentopolttoaineesta
  . | Poiketen siitä, mitä 4 artiklassa säädetään,
  ja kymmenen vuoden ajan 15 artiklan mukaisesta 4 ja 5 artiklan soveltamispäivästä
  lentopolttoaineen toimittaja voi kullakin raportointikaudella
  perustella
  liitteessä I määritetyn kestävän lentopolttoaineen
  toimittamisen viittaamalla 3 artiklan 16 a luetelmakohdassa määriteltyyn kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismiin
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Poiketen siitä, mitä 4 artiklassa säädetään,
  1 päivän tammikuuta 2025
  ja
  31 päivän joulukuuta 2029 välisen ajan
  lentopolttoaineen toimittaja voi kullakin raportointikaudella
  toimittaa
  liitteessä I määritetyn kestävän lentopolttoaineen
  vähimmäisosuuden painotettuna keskiarvona kaikesta unionin lentoasemilla kyseisellä raportointikaudella toimittamastaan lentopolttoaineesta
  .

1 päivän tammikuuta 2025

31 päivän joulukuuta 2029 välisen ajan

toimittaa

vähimmäisosuuden painotettuna keskiarvona kaikesta unionin lentoasemilla kyseisellä raportointikaudella toimittamastaan lentopolttoaineesta

Poiketen siitä, mitä 4 artiklassa säädetään,
  ja kymmenen vuoden ajan 15 artiklan mukaisesta 4 ja 5 artiklan soveltamispäivästä
  lentopolttoaineen toimittaja voi kullakin raportointikaudella
  perustella
  liitteessä I määritetyn kestävän lentopolttoaineen
  toimittamisen viittaamalla 3 artiklan 16 a luetelmakohdassa määriteltyyn kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismiin
  .

ja kymmenen vuoden ajan 15 artiklan mukaisesta 4 ja 5 artiklan soveltamispäivästä

perustella

toimittamisen viittaamalla 3 artiklan 16 a luetelmakohdassa määriteltyyn kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismiin

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 a kohta (uusi)

13 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio antaa ennen 1 päivää tammikuuta 2025 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismia koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt, joilla taataan tasapuoliset toimintaedellytykset ja ympäristötavoitteiden tinkimättömyys sekä minimoidaan petosten, sääntöjenvastaisuuksien ja kaksinkertaisen laskennan riski. Tällaiset yksityiskohtaiset järjestelyt, joihin sisältyy osia book and claim -järjestelmästä, voivat mahdollistaa kestävän lentopolttoaineen kaupankäyntijärjestelmän perustamisen, mukaan lukien yksityiskohtaiset säännöt kestävien lentopolttoaineiden tarjonnan ja käyttöönoton rekisteröintiä, jakamista, kirjanpitoa ja raportointia varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio antaa ennen 1 päivää tammikuuta 2025 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismia koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt, joilla taataan tasapuoliset toimintaedellytykset ja ympäristötavoitteiden tinkimättömyys sekä minimoidaan petosten, sääntöjenvastaisuuksien ja kaksinkertaisen laskennan riski. Tällaiset yksityiskohtaiset järjestelyt, joihin sisältyy osia book and claim -järjestelmästä, voivat mahdollistaa kestävän lentopolttoaineen kaupankäyntijärjestelmän perustamisen, mukaan lukien yksityiskohtaiset säännöt kestävien lentopolttoaineiden tarjonnan ja käyttöönoton rekisteröintiä, jakamista, kirjanpitoa ja raportointia varten.

Komissio antaa ennen 1 päivää tammikuuta 2025 13 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla kestävien lentopolttoaineiden joustomekanismia koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt, joilla taataan tasapuoliset toimintaedellytykset ja ympäristötavoitteiden tinkimättömyys sekä minimoidaan petosten, sääntöjenvastaisuuksien ja kaksinkertaisen laskennan riski. Tällaiset yksityiskohtaiset järjestelyt, joihin sisältyy osia book and claim -järjestelmästä, voivat mahdollistaa kestävän lentopolttoaineen kaupankäyntijärjestelmän perustamisen, mukaan lukien yksityiskohtaiset säännöt kestävien lentopolttoaineiden tarjonnan ja käyttöönoton rekisteröintiä, jakamista, kirjanpitoa ja raportointia varten.

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 b kohta (uusi)

13 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Edellä 1 kohdassa säädetyn ajanjakson aikana komissio seuraa säännöllisesti kestävien lentopolttoaineiden markkinoiden eheyttä ja avoimuutta ja hyödyntää tarvittaessa unionin tietokantaan sisältyviä tietoja ja muita toimivaltaisille viranomaisille ilmoitettuja tietoja. Komissio tarkastelee erityisesti markkinoiden toimintaa, mukaan lukien mahdollinen markkinoiden epävakaus, epätavallinen hintakehitys tai markkinaosapuolten kaupankäyntikäyttäytyminen, jotka saattavat viitata mahdollisesti monopolistiseen käyttäytymiseen, ja käyttää täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklaan perustuvia valtuuksiaan estääkseen markkinatoimijoita käyttämästä väärin määräävää markkina-asemaansa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Edellä 1 kohdassa säädetyn ajanjakson aikana komissio seuraa säännöllisesti kestävien lentopolttoaineiden markkinoiden eheyttä ja avoimuutta ja hyödyntää tarvittaessa unionin tietokantaan sisältyviä tietoja ja muita toimivaltaisille viranomaisille ilmoitettuja tietoja. Komissio tarkastelee erityisesti markkinoiden toimintaa, mukaan lukien mahdollinen markkinoiden epävakaus, epätavallinen hintakehitys tai markkinaosapuolten kaupankäyntikäyttäytyminen, jotka saattavat viitata mahdollisesti monopolistiseen käyttäytymiseen, ja käyttää täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklaan perustuvia valtuuksiaan estääkseen markkinatoimijoita käyttämästä väärin määräävää markkina-asemaansa.

Edellä 1 kohdassa säädetyn ajanjakson aikana komissio seuraa säännöllisesti kestävien lentopolttoaineiden markkinoiden eheyttä ja avoimuutta ja hyödyntää tarvittaessa unionin tietokantaan sisältyviä tietoja ja muita toimivaltaisille viranomaisille ilmoitettuja tietoja. Komissio tarkastelee erityisesti markkinoiden toimintaa, mukaan lukien mahdollinen markkinoiden epävakaus, epätavallinen hintakehitys tai markkinaosapuolten kaupankäyntikäyttäytyminen, jotka saattavat viitata mahdollisesti monopolistiseen käyttäytymiseen, ja käyttää täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklaan perustuvia valtuuksiaan estääkseen markkinatoimijoita käyttämästä väärin määräävää markkina-asemaansa.

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 a artikla (uusi)

13 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13 a artikla |
| | Siirretyn säädösvallan käyttäminen |
| | 1.
     
  Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. |
| | 2.
     
  Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä] määräämättömäksi ajaksi 12 a ja 13 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. |
| | 3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12 a ja 13 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |
| | 4.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. |
| | 5.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| | 6.
     
  Edellä olevien 12 a ja 13 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan yhdellä kuukaudella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 a artikla

13 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.
     
  Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä] määräämättömäksi ajaksi 12 a ja 13 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12 a ja 13 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.
     
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.
     
  Edellä olevien 12 a ja 13 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan yhdellä kuukaudella.

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta

14 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komission yksiköt esittävät 1
  päivään
  tammikuuta
  2028


  mennessä
  ja sen jälkeen joka
  viides
  vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle lentopolttoainemarkkinoiden
  kehityksestä ja sen vaikutuksista
  unionin ilmailun
  sisämarkkinoihin kertomuksen, jossa käsitellään myös tämän asetuksen soveltamisalan mahdollista laajentamista kattamaan
  muita energialähteitä ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävässä direktiivissä määriteltyjä muuntyyppisiä synteettisiä polttoaineita, 4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettujen vähimmäisosuuksien mahdollista tarkistamista
  sekä
  hallinnollisten sakkojen tasoa. Kertomukseen on mahdollisuuksien mukaan
  sisällytettävä
  tiedot kestävän lentopolttoaineen käyttöönottoa ICAOn tasolla koskevan mahdollisen toimintapoliittisen kehyksen laatimisesta. Kertomuksessa on myös annettava tietoa teknologisista edistysaskelista kestävien lentopolttoaineiden kannalta merkityksellisessä tutkimuksessa ja innovoinnissa ilmailualalla, mukaan lukien muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vähentäminen.
  Kertomuksessa voidaan tarkastella
  tämän asetuksen
  muutostarvetta ja vaihtoehtoja
  ICAOn tasolla mahdollisesti käyttöön otettavan lentopolttoaineiden kestävää käyttöönottoa koskevan toimintapoliittisen kehyksen
  mukaisiksi muutoksiksi
  ,
  jos sellaisia tarvitaan
  . | Komission yksiköt esittävät
  ennen
  1
  päivää
  tammikuuta
  2026
  ja sen jälkeen joka
  kolmas
  vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  kertomuksen, jossa käsitellään tämän asetuksen soveltamista,
  lentopolttoainemarkkinoiden
  kehitystä, vaikutuksia kilpailuun
  unionin ilmailun
  sisämarkkinoilla ja kyseisten sisämarkkinoiden toimintaan sekä tarvittaessa käytettävissä olevia politiikkavaihtoehtoja, jotka koskevat
  muita energialähteitä ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävässä direktiivissä määriteltyjä muuntyyppisiä synteettisiä polttoaineita,
  ottaen asianmukaisesti huomioon teknologianeutraaliuden periaatteen, kestävän lentopolttoaineen määritelmän sekä
  4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettujen vähimmäisosuuksien mahdollista tarkistamista
  , asetuksen soveltamisalaa ja
  hallinnollisten sakkojen tasoa. Kertomukseen on
  sisällytettävä saatavilla oleviin tietoihin perustuva arviointi tämän asetuksen vaikutuksista, mukaan lukien sen kattava vaikutus ja vuorovaikutus koko alaan sovellettavan mukautetun lainsäädäntökehyksen kanssa, jotka kohdistuvat ilmailun sisämarkkinoiden toimintaan, alan kilpailukykyyn, hiilivuotoa aiheuttavaan mahdolliseen uudelleenreititykseen, lentoliikenteen harjoittajien ja keskuslentoasemien tasapuolisiin kansainvälisiin toimintaedellytyksiin, lentoliikenteeseen ja


  lentoyhteyksiin, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen kustannustehokkuuteen, investointitarpeisiin ja sosioekonomisiin vaikutuksiin ja niihin liittyviin työllisyys- ja koulutustarpeisiin, sekä
  mahdollisuuksien mukaan tiedot kestävän lentopolttoaineen käyttöönottoa ICAOn tasolla koskevan mahdollisen toimintapoliittisen kehyksen laatimisesta.
  Kertomukseen on sisällytettävä yksityiskohtaisia tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnasta.
  Kertomuksessa on myös annettava tietoa teknologisista edistysaskelista kestävien lentopolttoaineiden kannalta merkityksellisessä tutkimuksessa ja innovoinnissa ilmailualalla, mukaan lukien muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vähentäminen
  tai hiilidioksidin talteenottoa suoraan ilmasta (DAC) koskevat tekniikat
  .
  Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia
  tämän asetuksen
  muuttamisesta
  ICAOn tasolla mahdollisesti käyttöön otettavan lentopolttoaineiden kestävää käyttöönottoa koskevan toimintapoliittisen kehyksen
  mukaisesti. Kertomuksessa on myös arvioitava erityisesti tämän asetuksen vaikutusta huonompien yhteyksien päässä olevien syrjäisten alueiden ja saarten lentoyhteyksiin sekä sen vaikutuksia näille alueille tulevien ja näiltä alueilta lähtevän lentoliikenteen saatavuuteen ja kohtuuhintaisuuteen. Komissio seuraa, arvioi ja analysoi säännöllisesti ylitankkaustapauksia. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen, joka sisältää sen havainnot. Näiden havaintojen perusteella komissio arvioi viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä ylitankkausta koskevia säännöksiä ja antaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen niiden muuttamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komission yksiköt esittävät 1
  päivään
  tammikuuta
  2028


  mennessä
  ja sen jälkeen joka
  viides
  vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle lentopolttoainemarkkinoiden
  kehityksestä ja sen vaikutuksista
  unionin ilmailun
  sisämarkkinoihin kertomuksen, jossa käsitellään myös tämän asetuksen soveltamisalan mahdollista laajentamista kattamaan
  muita energialähteitä ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävässä direktiivissä määriteltyjä muuntyyppisiä synteettisiä polttoaineita, 4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettujen vähimmäisosuuksien mahdollista tarkistamista
  sekä
  hallinnollisten sakkojen tasoa. Kertomukseen on mahdollisuuksien mukaan
  sisällytettävä
  tiedot kestävän lentopolttoaineen käyttöönottoa ICAOn tasolla koskevan mahdollisen toimintapoliittisen kehyksen laatimisesta. Kertomuksessa on myös annettava tietoa teknologisista edistysaskelista kestävien lentopolttoaineiden kannalta merkityksellisessä tutkimuksessa ja innovoinnissa ilmailualalla, mukaan lukien muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vähentäminen.
  Kertomuksessa voidaan tarkastella
  tämän asetuksen
  muutostarvetta ja vaihtoehtoja
  ICAOn tasolla mahdollisesti käyttöön otettavan lentopolttoaineiden kestävää käyttöönottoa koskevan toimintapoliittisen kehyksen
  mukaisiksi muutoksiksi
  ,
  jos sellaisia tarvitaan
  .

päivään

2028

mennessä

viides

kehityksestä ja sen vaikutuksista

sisämarkkinoihin kertomuksen, jossa käsitellään myös tämän asetuksen soveltamisalan mahdollista laajentamista kattamaan

sekä

sisällytettävä

Kertomuksessa voidaan tarkastella

muutostarvetta ja vaihtoehtoja

mukaisiksi muutoksiksi

jos sellaisia tarvitaan

Komission yksiköt esittävät
  ennen
  1
  päivää
  tammikuuta
  2026
  ja sen jälkeen joka
  kolmas
  vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  kertomuksen, jossa käsitellään tämän asetuksen soveltamista,
  lentopolttoainemarkkinoiden
  kehitystä, vaikutuksia kilpailuun
  unionin ilmailun
  sisämarkkinoilla ja kyseisten sisämarkkinoiden toimintaan sekä tarvittaessa käytettävissä olevia politiikkavaihtoehtoja, jotka koskevat
  muita energialähteitä ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävässä direktiivissä määriteltyjä muuntyyppisiä synteettisiä polttoaineita,
  ottaen asianmukaisesti huomioon teknologianeutraaliuden periaatteen, kestävän lentopolttoaineen määritelmän sekä
  4 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettujen vähimmäisosuuksien mahdollista tarkistamista
  , asetuksen soveltamisalaa ja
  hallinnollisten sakkojen tasoa. Kertomukseen on
  sisällytettävä saatavilla oleviin tietoihin perustuva arviointi tämän asetuksen vaikutuksista, mukaan lukien sen kattava vaikutus ja vuorovaikutus koko alaan sovellettavan mukautetun lainsäädäntökehyksen kanssa, jotka kohdistuvat ilmailun sisämarkkinoiden toimintaan, alan kilpailukykyyn, hiilivuotoa aiheuttavaan mahdolliseen uudelleenreititykseen, lentoliikenteen harjoittajien ja keskuslentoasemien tasapuolisiin kansainvälisiin toimintaedellytyksiin, lentoliikenteeseen ja


  lentoyhteyksiin, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen kustannustehokkuuteen, investointitarpeisiin ja sosioekonomisiin vaikutuksiin ja niihin liittyviin työllisyys- ja koulutustarpeisiin, sekä
  mahdollisuuksien mukaan tiedot kestävän lentopolttoaineen käyttöönottoa ICAOn tasolla koskevan mahdollisen toimintapoliittisen kehyksen laatimisesta.
  Kertomukseen on sisällytettävä yksityiskohtaisia tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnasta.
  Kertomuksessa on myös annettava tietoa teknologisista edistysaskelista kestävien lentopolttoaineiden kannalta merkityksellisessä tutkimuksessa ja innovoinnissa ilmailualalla, mukaan lukien muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vähentäminen
  tai hiilidioksidin talteenottoa suoraan ilmasta (DAC) koskevat tekniikat
  .
  Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia
  tämän asetuksen
  muuttamisesta
  ICAOn tasolla mahdollisesti käyttöön otettavan lentopolttoaineiden kestävää käyttöönottoa koskevan toimintapoliittisen kehyksen
  mukaisesti. Kertomuksessa on myös arvioitava erityisesti tämän asetuksen vaikutusta huonompien yhteyksien päässä olevien syrjäisten alueiden ja saarten lentoyhteyksiin sekä sen vaikutuksia näille alueille tulevien ja näiltä alueilta lähtevän lentoliikenteen saatavuuteen ja kohtuuhintaisuuteen. Komissio seuraa, arvioi ja analysoi säännöllisesti ylitankkaustapauksia. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen, joka sisältää sen havainnot. Näiden havaintojen perusteella komissio arvioi viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä ylitankkausta koskevia säännöksiä ja antaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen niiden muuttamisesta.

ennen

päivää

2026

kolmas

kertomuksen, jossa käsitellään tämän asetuksen soveltamista,

kehitystä, vaikutuksia kilpailuun

sisämarkkinoilla ja kyseisten sisämarkkinoiden toimintaan sekä tarvittaessa käytettävissä olevia politiikkavaihtoehtoja, jotka koskevat

ottaen asianmukaisesti huomioon teknologianeutraaliuden periaatteen, kestävän lentopolttoaineen määritelmän sekä

, asetuksen soveltamisalaa ja

sisällytettävä saatavilla oleviin tietoihin perustuva arviointi tämän asetuksen vaikutuksista, mukaan lukien sen kattava vaikutus ja vuorovaikutus koko alaan sovellettavan mukautetun lainsäädäntökehyksen kanssa, jotka kohdistuvat ilmailun sisämarkkinoiden toimintaan, alan kilpailukykyyn, hiilivuotoa aiheuttavaan mahdolliseen uudelleenreititykseen, lentoliikenteen harjoittajien ja keskuslentoasemien tasapuolisiin kansainvälisiin toimintaedellytyksiin, lentoliikenteeseen ja

lentoyhteyksiin, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen kustannustehokkuuteen, investointitarpeisiin ja sosioekonomisiin vaikutuksiin ja niihin liittyviin työllisyys- ja koulutustarpeisiin, sekä

Kertomukseen on sisällytettävä yksityiskohtaisia tietoja tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnasta.

tai hiilidioksidin talteenottoa suoraan ilmasta (DAC) koskevat tekniikat

Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia

muuttamisesta

mukaisesti. Kertomuksessa on myös arvioitava erityisesti tämän asetuksen vaikutusta huonompien yhteyksien päässä olevien syrjäisten alueiden ja saarten lentoyhteyksiin sekä sen vaikutuksia näille alueille tulevien ja näiltä alueilta lähtevän lentoliikenteen saatavuuteen ja kohtuuhintaisuuteen. Komissio seuraa, arvioi ja analysoi säännöllisesti ylitankkaustapauksia. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen, joka sisältää sen havainnot. Näiden havaintojen perusteella komissio arvioi viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä ylitankkausta koskevia säännöksiä ja antaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen niiden muuttamisesta.

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I

Liite I

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Liite I (määräosuudet) | Liite I (
  EU:n yhdenmukaistetut
  määräosuudet) |
| (a) | 1.1.2025 alkaen vähintään 2 prosenttia kestäviä lentopolttoaineita; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Liite I (määräosuudet)

Liite I (
  EU:n yhdenmukaistetut
  määräosuudet)

EU:n yhdenmukaistetut

(a)

1.1.2025 alkaen vähintään 2 prosenttia kestäviä lentopolttoaineita;

| (a) | 1.1.2025 alkaen vähintään 2 prosenttia kestäviä lentopolttoaineita
  , joista vähintään 0,04 prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita; |
| --- | --- |

(a)

1.1.2025 alkaen vähintään 2 prosenttia kestäviä lentopolttoaineita
  , joista vähintään 0,04 prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita;

, joista vähintään 0,04 prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita;

| (b) | 1.1.2030 alkaen vähintään
  5
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  0,7
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita; |
| --- | --- |

(b)

1.1.2030 alkaen vähintään
  5
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  0,7
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita;

5

0,7

| (b) | 1.1.2030 alkaen vähintään
  6
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  2
   prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita; |
| --- | --- |

(b)

1.1.2030 alkaen vähintään
  6
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  2
   prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita;

6

2

| (c) | 1.1.2035 alkaen vähintään 20 prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään 5 prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita; |
| --- | --- |

(c)

1.1.2035 alkaen vähintään 20 prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään 5 prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita;

| (c) | 1.1.2035 alkaen vähintään 20 prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään 5 prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita; |
| --- | --- |

(c)

1.1.2035 alkaen vähintään 20 prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään 5 prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita;

| (d) | 1.1.2040 alkaen vähintään
  32
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  8
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita; |
| --- | --- |

(d)

1.1.2040 alkaen vähintään
  32
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  8
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita;

32

8

| (d) | 1.1.2040 alkaen vähintään
  37
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  13
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita; |
| --- | --- |

(d)

1.1.2040 alkaen vähintään
  37
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  13
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita;

37

13

| (e) | 1.1.2045 alkaen vähintään
  38
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  11
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita; |
| --- | --- |

(e)

1.1.2045 alkaen vähintään
  38
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  11
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita;

38

11

| (e) | 1.1.2045 alkaen vähintään
  54
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  27
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita; |
| --- | --- |

(e)

1.1.2045 alkaen vähintään
  54
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  27
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita;

54

27

| (f) | 1.1.2050 alkaen vähintään
  63
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  28
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita. |
| --- | --- |

(f)

1.1.2050 alkaen vähintään
  63
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  28
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita.

63

28

| (f) | 1.1.2050 alkaen vähintään
  85
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  50
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita. |
| --- | --- |

(f)

1.1.2050 alkaen vähintään
  85
   prosenttia kestäviä lentopolttoaineita, josta vähintään
  50
  prosenttia synteettisiä lentopolttoaineita.

85

50

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II

Liite II

Komission teksti

Komission teksti

| Liite II – Malli ilma-aluksen käyttäjälle raportointia varten |
| --- |
| Unionin lentoasema | Unionin lentoaseman ICAO-koodi | Vuodessa tarvittava lentopoltto-aine (
  tonnia
  ) | Tosiasiallisesti lisätty lentopoltto-aine (
  tonnia
  ) | Vuodessa tankkaa-maton määrä (
  tonnia
  ) | Vuodessa tankkaa-maton kokonais-määrä (
  tonnia
  ) |

Liite II – Malli ilma-aluksen käyttäjälle raportointia varten

Unionin lentoasema

Unionin lentoaseman ICAO-koodi

Vuodessa tarvittava lentopoltto-aine (
  tonnia
  )

tonnia

Tosiasiallisesti lisätty lentopoltto-aine (
  tonnia
  )

tonnia

Vuodessa tankkaa-maton määrä (
  tonnia
  )

tonnia

Vuodessa tankkaa-maton kokonais-määrä (
  tonnia
  )

tonnia

Tarkistus

Tarkistus

| Liite II – Malli ilma-aluksen käyttäjälle raportointia varten |
| --- |
| Unionin lentoasema | Unionin lentoaseman ICAO-koodi | Vuodessa tarvittava lentopoltto-aine (
  kerosiini-ekvivalentti-tonnia
  ) | Tosiasiallisesti lisätty lentopoltto-aine (
  kerosiini-ekvivalentti-tonnia
  ) | Vuodessa tankkaa-maton määrä (
  kerosiini-ekvivalentti-tonnia
  ) | Vuodessa tankkaa-maton kokonais-määrä (
  kerosiini-ekvivalentti-tonnia
  ) |
| Malli 2 |
| Poltto-aineen toimittaja | Ostettu määrä (kerosiini-ekvivalentti-tonnia) | Muunto-teknologia | Ominai-suudet | Raaka-aineen alkuperä | Elinkaari-päästöt |

Liite II – Malli ilma-aluksen käyttäjälle raportointia varten

Unionin lentoasema

Unionin lentoaseman ICAO-koodi

Vuodessa tarvittava lentopoltto-aine (
  kerosiini-ekvivalentti-tonnia
  )

kerosiini-ekvivalentti-tonnia

Tosiasiallisesti lisätty lentopoltto-aine (
  kerosiini-ekvivalentti-tonnia
  )

kerosiini-ekvivalentti-tonnia

Vuodessa tankkaa-maton määrä (
  kerosiini-ekvivalentti-tonnia
  )

kerosiini-ekvivalentti-tonnia

Vuodessa tankkaa-maton kokonais-määrä (
  kerosiini-ekvivalentti-tonnia
  )

kerosiini-ekvivalentti-tonnia

Malli 2

Malli 2

Poltto-aineen toimittaja

Poltto-aineen toimittaja

Ostettu määrä (kerosiini-ekvivalentti-tonnia)

Ostettu määrä (kerosiini-ekvivalentti-tonnia)

Muunto-teknologia

Muunto-teknologia

Ominai-suudet

Ominai-suudet

Raaka-aineen alkuperä

Raaka-aineen alkuperä

Elinkaari-päästöt

Elinkaari-päästöt

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0199/2022).

1

(10)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle (COM(2020)0789), 9.12.2020.

10

(10)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle (COM(2020)0789), 9.12.2020.

10

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=fr

12

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=fr

12

(1 a)  
  EASA, ilmailu ja ilman epäpuhtaudet: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

1 a

EASA, ilmailu ja ilman epäpuhtaudet: https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

(1 b)  
  WHO:n maailmanlaajuiset ilmanlaatua koskevat suuntaviivat 2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

1 b

WHO:n maailmanlaajuiset ilmanlaatua koskevat suuntaviivat 2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/12/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, lentoasemamaksuista.

13

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/12/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, lentoasemamaksuista.

13

(16)  Komission asetus (EY) N:o 748/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, niiden ilma-alusten käyttäjien luettelosta, jotka harjoittivat direktiivin 2003/87/EY liitteessä I tarkoitettua ilmailutoimintaa.

16

(16)  Komission asetus (EY) N:o 748/2009, annettu 5 päivänä elokuuta 2009, niiden ilma-alusten käyttäjien luettelosta, jotka harjoittivat direktiivin 2003/87/EY liitteessä I tarkoitettua ilmailutoimintaa.

16

---