# Jurnalul Oficial C 32/27 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 32 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6627 ianuarie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 32

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6627 ianuarie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 22 și 23 iunie 2022TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 22 și 23 iunie 2022TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 23 iunie 2022 |
| 2023/C 32/01 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la statutul de țară candidată al Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei (2022/2716(RSP)) | 2 |
| 2023/C 32/02 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare DP4114, MON 810, MIR604 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D081155/01 – 2022/2694(RSP)) | 6 |
| 2023/C 32/03 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/797 a Comisiei din 19 mai 2022 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumbul modificat genetic NK603 × T25 × DAS-40278-9 și subcombinația sa T25 × DAS-40278-9, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D080148/03 – 2022/2713(RSP)) | 14 |
| 2023/C 32/04 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la exploatarea forestieră ilegală în UE (2022/2523(RSP)) | 20 |
| 2023/C 32/05 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) (2022/2002(INI)) | 28 |
| 2023/C 32/06 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență (2021/2251(INI)) | 42 |
| 2023/C 32/07 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a unor măsuri de incluziune în cadrul Erasmus+ 2014-2020 (2021/2009(INI)) | 58 |
| 2023/C 32/08 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la Raportul Comisiei pe 2021 privind Muntenegru (2021/2247(INI)) | 63 |
| 2023/C 32/09 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la viitorul relațiilor comerciale dintre UE și Africa (2021/2178(INI)) | 74 |
| 2023/C 32/10 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la viitorul politicii UE în domeniul investițiilor internaționale (2021/2176(INI)) | 96 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Joi, 23 iunie 2022

2023/C 32/01

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la statutul de țară candidată al Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei (2022/2716(RSP))

2

2023/C 32/02

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare DP4114, MON 810, MIR604 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

6

2023/C 32/03

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/797 a Comisiei din 19 mai 2022 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumbul modificat genetic NK603 × T25 × DAS-40278-9 și subcombinația sa T25 × DAS-40278-9, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

14

2023/C 32/04

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la exploatarea forestieră ilegală în UE (2022/2523(RSP))

20

2023/C 32/05

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) (2022/2002(INI))

28

2023/C 32/06

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență (2021/2251(INI))

42

2023/C 32/07

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a unor măsuri de incluziune în cadrul Erasmus+ 2014-2020 (2021/2009(INI))

58

2023/C 32/08

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la Raportul Comisiei pe 2021 privind Muntenegru (2021/2247(INI))

63

2023/C 32/09

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la viitorul relațiilor comerciale dintre UE și Africa (2021/2178(INI))

74

2023/C 32/10

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la viitorul politicii UE în domeniul investițiilor internaționale (2021/2176(INI))

96

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 22 iunie 2022 |
| 2023/C 32/11 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) | 108 |
| 2023/C 32/12 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) | 250 |
| 2023/C 32/13 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) | 320 |
| | Joi, 23 iunie 2022 |
| 2023/C 32/14 | P9_TA(2022)0250Sprijin temporar cu caracter excepțional acordat în cadrul FEADR ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 în ceea ce privește o măsură specifică de acordare a unui sprijin excepțional și temporar din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 în ceea ce privește o măsură specifică de acordare a unui sprijin temporar cu caracter excepțional în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia | 399 |
| 2023/C 32/15 | P9_TA(2022)0251Înmagazinarea gazelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și a Regulamentului (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor | 400 |
| 2023/C 32/16 | P9_TA(2022)0252Certificatul digital al UE privind COVID – cetățenii Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile privind vaccinarea, testarea și vindecarea de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID), pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 | 401 |
| 2023/C 32/17 | P9_TA(2022)0253Certificatul digital al UE privind COVID – resortisanții țărilor terțe ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/954 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/954 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19 | 402 |
| 2023/C 32/18 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – finanțarea costurilor de primire a persoanelor care fug din Ucraina (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD)) | 403 |
| 2023/C 32/19 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați în urma unei cereri din partea Franței – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD)) | 405 |
| 2023/C 32/20 | Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați în urma unei cereri din partea Greciei – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD)) | 409 |
| 2023/C 32/21 | Decizia Parlamentului European din 23 iunie 2022 privind numirea lui Stephanus Abraham Blok ca membru al Curții de Conturi (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE)) | 414 |
| 2023/C 32/22 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE)) | 415 |
| 2023/C 32/23 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești străine în materie civilă sau comercială (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE)) | 416 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Miercuri, 22 iunie 2022

2023/C 32/11

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD))

108

2023/C 32/12

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD))

250

2023/C 32/13

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD))

320

Joi, 23 iunie 2022

2023/C 32/14

P9_TA(2022)0250Sprijin temporar cu caracter excepțional acordat în cadrul FEADR ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 în ceea ce privește o măsură specifică de acordare a unui sprijin excepțional și temporar din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))P9_TC1-COD(2022)0166Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 în ceea ce privește o măsură specifică de acordare a unui sprijin temporar cu caracter excepțional în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia

399

2023/C 32/15

P9_TA(2022)0251Înmagazinarea gazelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și a Regulamentului (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))P9_TC1-COD(2022)0090Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor

400

2023/C 32/16

P9_TA(2022)0252Certificatul digital al UE privind COVID – cetățenii Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile privind vaccinarea, testarea și vindecarea de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID), pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))P9_TC1-COD(2022)0031Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19

401

2023/C 32/17

P9_TA(2022)0253Certificatul digital al UE privind COVID – resortisanții țărilor terțe ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/954 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))P9_TC1-COD(2022)0030Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/954 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19

402

2023/C 32/18

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – finanțarea costurilor de primire a persoanelor care fug din Ucraina (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

403

2023/C 32/19

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați în urma unei cereri din partea Franței – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

405

2023/C 32/20

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați în urma unei cereri din partea Greciei – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

409

2023/C 32/21

Decizia Parlamentului European din 23 iunie 2022 privind numirea lui Stephanus Abraham Blok ca membru al Curții de Conturi (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

414

2023/C 32/22

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

415

2023/C 32/23

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești străine în materie civilă sau comercială (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

416

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

27.1.2023

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 22 și 23 iunie 2022

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Joi, 23 iunie 2022

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/2

---

P9_TA(2022)0249

Acordarea statutului de țară candidată la aderare pentru Ucraina, Republica Moldova și Georgia

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la statutul de țară candidată al Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei (2022/2716(RSP))

(2023/C 32/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina, Republica Moldova și Georgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina, Republica Moldova și Georgia,

| — | având în vedere articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere cererile de aderare la UE depuse de Ucraina, Republica Moldova și Georgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererile de aderare la UE depuse de Ucraina, Republica Moldova și Georgia,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 30 mai 2022 referitoare la Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 30 mai 2022 referitoare la Ucraina,

| — | având în vedere Declarația de la Versailles din 10 și 11 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Versailles din 10 și 11 martie 2022,

| — | având în vedere avizele Comisiei din 17 iunie 2022 privind cererile de aderare la UE prezentate de Ucraina (COM(2022)0407), Republica Moldova (COM(2022)0406) și Georgia (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei din 17 iunie 2022 privind cererile de aderare la UE prezentate de Ucraina (COM(2022)0407), Republica Moldova (COM(2022)0406) și Georgia (COM(2022)0405),

| — | având în vedere declarația comună a liderilor grupurilor sale politice adresată șefilor de stat și de guvern în contextul reuniunii Consiliului European din 23 și 24 iunie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a liderilor grupurilor sale politice adresată șefilor de stat și de guvern în contextul reuniunii Consiliului European din 23 și 24 iunie 2022,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Federația Rusă a desfășurat, începând cu 24 februarie 2022, un război neprovocat, nejustificat și ilegal de agresiune împotriva Ucrainei; întrucât Ucraina a depus cererea de aderare la Uniunea Europeană la 28 februarie 2022, iar Republica Moldova și Georgia au făcut acest lucru la 3 martie 2022; |
| --- | --- |

A.

întrucât Federația Rusă a desfășurat, începând cu 24 februarie 2022, un război neprovocat, nejustificat și ilegal de agresiune împotriva Ucrainei; întrucât Ucraina a depus cererea de aderare la Uniunea Europeană la 28 februarie 2022, iar Republica Moldova și Georgia au făcut acest lucru la 3 martie 2022;

| B. | întrucât cererile au fost depuse în contextul agresiunii militare a Rusiei împotriva Ucrainei, care se desfășoară la un nivel fără precedent în istoria modernă a Europei și în cadrul căreia au fost comise crime de război ce ar putea fi echivalate cu un genocid împotriva poporului ucrainean, precum și în contextul ocupării în continuare a unor părți din teritoriile Georgiei și Moldovei; întrucât Ucraina apără ordinea europeană de securitate și principiile pe care a fost construită, cum ar fi Actul final de la Helsinki și Carta de la Paris pentru o nouă Europă; |
| --- | --- |

B.

întrucât cererile au fost depuse în contextul agresiunii militare a Rusiei împotriva Ucrainei, care se desfășoară la un nivel fără precedent în istoria modernă a Europei și în cadrul căreia au fost comise crime de război ce ar putea fi echivalate cu un genocid împotriva poporului ucrainean, precum și în contextul ocupării în continuare a unor părți din teritoriile Georgiei și Moldovei; întrucât Ucraina apără ordinea europeană de securitate și principiile pe care a fost construită, cum ar fi Actul final de la Helsinki și Carta de la Paris pentru o nouă Europă;

| C. | întrucât, conform articolului 49 din TUE, „orice stat european care respectă valorile prevăzute la articolul 2 și care se angajează să le promoveze poate solicita să devină membru al Uniunii”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform articolului 49 din TUE, „orice stat european care respectă valorile prevăzute la articolul 2 și care se angajează să le promoveze poate solicita să devină membru al Uniunii”;

| D. | întrucât nu există o cale rapidă de aderare la UE și întrucât aderarea rămâne un proces bazat pe merite și structurat, care necesită îndeplinirea criteriilor de aderare la UE și depinde de punerea în aplicare efectivă a reformelor și de transpunerea acquis-ului Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât nu există o cale rapidă de aderare la UE și întrucât aderarea rămâne un proces bazat pe merite și structurat, care necesită îndeplinirea criteriilor de aderare la UE și depinde de punerea în aplicare efectivă a reformelor și de transpunerea acquis-ului Uniunii;

| E. | întrucât Consiliul a transmis Comisiei, în mod excepțional, extrem de rapid solicitarea ca aceasta să își prezinte avizele cu privire la cererile de aderare la UE depuse de Ucraina, Republica Moldova și Georgia; |
| --- | --- |

E.

întrucât Consiliul a transmis Comisiei, în mod excepțional, extrem de rapid solicitarea ca aceasta să își prezinte avizele cu privire la cererile de aderare la UE depuse de Ucraina, Republica Moldova și Georgia;

| F. | întrucât Declarația de la Versailles din 10 și 11 martie 2022 a afirmat recunoașterea de către Consiliul European a aspirațiilor europene ale Ucrainei și a deciziei acestei țări de a urma o cale europeană; |
| --- | --- |

F.

întrucât Declarația de la Versailles din 10 și 11 martie 2022 a afirmat recunoașterea de către Consiliul European a aspirațiilor europene ale Ucrainei și a deciziei acestei țări de a urma o cale europeană;

| G. | întrucât popoarele din Ucraina, Republica Moldova și Georgia au demonstrat în mod constant de ani întregi un sprijin ferm pentru parcursul european al țărilor lor, adoptând principiile și valorile europene; întrucât majoritatea cetățenilor Belarusului, care se opun regimului lui Lukașenko, susținut de Rusia, și-au exprimat aspirații similare de a trăi într-o țară liberă, suverană și democratică, |
| --- | --- |

G.

întrucât popoarele din Ucraina, Republica Moldova și Georgia au demonstrat în mod constant de ani întregi un sprijin ferm pentru parcursul european al țărilor lor, adoptând principiile și valorile europene; întrucât majoritatea cetățenilor Belarusului, care se opun regimului lui Lukașenko, susținut de Rusia, și-au exprimat aspirații similare de a trăi într-o țară liberă, suverană și democratică,

| H. | întrucât evoluțiile din trecut au arătat că neextinderea UE are un cost strategic masiv și poate submina securitatea și stabilitatea pe continentul nostru; |
| --- | --- |

H.

întrucât evoluțiile din trecut au arătat că neextinderea UE are un cost strategic masiv și poate submina securitatea și stabilitatea pe continentul nostru;

| I. | întrucât relațiile UE cu Ucraina, Republica Moldova și Georgia se bazează pe acorduri de asociere ambițioase și pe zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (AA/DCFTA), creând un mediu favorabil asocierii politice, apropierii reglementărilor și integrării economice, care constituie elemente esențiale ale unui viitor proces de aderare; întrucât este necesar în continuare să fie puse în aplicare pe deplin AA/DCFTA, |
| --- | --- |

I.

întrucât relațiile UE cu Ucraina, Republica Moldova și Georgia se bazează pe acorduri de asociere ambițioase și pe zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (AA/DCFTA), creând un mediu favorabil asocierii politice, apropierii reglementărilor și integrării economice, care constituie elemente esențiale ale unui viitor proces de aderare; întrucât este necesar în continuare să fie puse în aplicare pe deplin AA/DCFTA,

| J. | întrucât Ucraina, Republica Moldova și Georgia au transmis ambele chestionare de aderare la UE în timp record, demonstrându-și nu numai angajamentul ferm față de valorile UE, ci și capacitatea deosebită și voința de a atinge aceste obiective; |
| --- | --- |

J.

întrucât Ucraina, Republica Moldova și Georgia au transmis ambele chestionare de aderare la UE în timp record, demonstrându-și nu numai angajamentul ferm față de valorile UE, ci și capacitatea deosebită și voința de a atinge aceste obiective;

| K. | întrucât, la 17 iunie 2022, Comisia a publicat avize cu privire la cele trei cereri, recomandând Consiliului să confirme perspectivele Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei de a deveni state membre ale UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 17 iunie 2022, Comisia a publicat avize cu privire la cele trei cereri, recomandând Consiliului să confirme perspectivele Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei de a deveni state membre ale UE;

| L. | întrucât, în avizele sale, Comisia a recomandat să se acorde Ucrainei și Republicii Moldova statutul de țări candidate, cu condiția ca acestea să adopte anumite măsuri de reformă, cum ar fi în domeniul statului de drept și al luptei împotriva corupției; întrucât, în cazul Georgiei, Comisia a recomandat acordarea statutului de țară candidată numai după abordarea priorităților indicate; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în avizele sale, Comisia a recomandat să se acorde Ucrainei și Republicii Moldova statutul de țări candidate, cu condiția ca acestea să adopte anumite măsuri de reformă, cum ar fi în domeniul statului de drept și al luptei împotriva corupției; întrucât, în cazul Georgiei, Comisia a recomandat acordarea statutului de țară candidată numai după abordarea priorităților indicate;

| M. | întrucât acordarea statutului de țară candidată ar transmite un mesaj puternic de speranță și solidaritate cetățenilor acestor trei țări și ar arăta că Uniunea Europeană este hotărâtă să facă față dificultăților actuale și să se ridice la înălțimea viziunii sale de viitor, |
| --- | --- |

M.

întrucât acordarea statutului de țară candidată ar transmite un mesaj puternic de speranță și solidaritate cetățenilor acestor trei țări și ar arăta că Uniunea Europeană este hotărâtă să facă față dificultăților actuale și să se ridice la înălțimea viziunii sale de viitor,

| 1. | salută cererile de aderare depuse de Ucraina, Republica Moldova și Georgia ca expresie a aspirațiilor europene ale popoarelor lor și a dorinței lor de a trăi pașnic și în siguranță în țări libere, democratice și prospere, care mențin relații de bună vecinătate cu toate țările europene și se angajează într-o cooperare tot mai strânsă cu statele membre ale UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută recomandarea oficială a Comisiei de a acorda Ucrainei și Republicii Moldova statutul de țară candidată la UE și de a oferi Georgiei o perspectivă europeană; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită șefii de stat și de guvern care se vor reuni în cadrul Consiliului European din 23 și 24 iunie 2022 să acorde Ucrainei și Republicii Moldova statutul de țară candidată la aderarea la UE fără întârziere și să acorde Georgiei același statut, odată ce guvernul acesteia va fi abordat prioritățile indicate în avizul Comisiei; subliniază că șefii de stat și de guvern trebuie să se ridice la înălțimea responsabilității lor istorice și să transmită semnale politice clare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că acordarea statutului de țară candidată de către Uniunea Europeană va fi echivalentă cu demonstrarea rolului de lider, a hotărârii și a viziunii în contextul războiului brutal de agresiune rusesc împotriva Ucrainei și al unei tentative de redefinire a mediului geopolitic; consideră, totodată, că acordarea statutului de țară candidată transmite un mesaj politic clar că țările în cauză au ales în mod irevocabil o cale europeană, care a fost acceptată de partenerii lor europeni, și nu ar trebui să facă obiectul unor interferențe din partea niciunei părți terțe; reiterează faptul că UE trebuie să fie în continuare un partener de încredere și un actor geopolitic credibil, care să se ridice la înălțimea propriilor principii și valori, dând dovadă de solidaritate cu cei care susțin aceleași idealuri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită statele membre să își exprime voința politică de a redinamiza procesul de extindere și să își îndeplinească promisiunile prin măsuri concrete pozitive în procesul de aderare a țărilor care doresc să se alăture Uniunii și care merită să facă parte din familia europeană; îndeamnă, prin urmare, șefii de stat și de guvern din UE, care se reunesc la 23 și 24 iunie 2022, să autorizeze procesul de extindere către Balcanii de Vest, care este în prezent blocat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că, pentru a păstra credibilitatea procesului de extindere a UE și pentru a debloca puterea sa transformatoare, angajamentul de lungă durată față de țările din Balcanii de Vest trebuie menținut, iar parcursul lor paralel trebuie să continue neîntrerupt și cu mai mult dinamism, pe baza meritelor, a alinierii politice, a solidarității în chestiuni internaționale și a angajamentelor convenite; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că aderarea la UE trebuie să aibă loc în conformitate cu articolul 49 din TUE, fiind condiționată de respectarea procedurilor relevante și de îndeplinirea criteriilor stabilite, în special a așa-numitelor criterii de la Copenhaga pentru aderarea la UE, și rămâne un proces bazat pe merit, care necesită adoptarea și punerea în aplicare a reformelor relevante, în special în ceea ce privește respectarea democrației, a statului de drept, a drepturilor omului, a principiilor economiei de piață și punerea în aplicare a acquis-ului UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită autoritățile din Ucraina, Republica Moldova și Georgia să își demonstreze fără echivoc hotărârea politică de a da curs ambițiilor europene ale popoarelor lor prin sporirea semnificativă a progreselor în direcția realizării reformelor substanțiale, pentru a îndeplini în mod efectiv criteriile de aderare la UE cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază necesitatea de a profita de experiența Ucrainei, a Republicii Moldova și a Georgiei în ceea ce privește punerea în aplicare a AA/DCFTA ca fundament pentru viitorul proces de aderare, oferindu-le astfel celor trei țări posibilitatea de a continua procesul de integrare în cadrul pieței unice a UE și de a consolida cooperarea sectorială; invită Comisia și statele membre să pregătească structurile interne necesare și să pună la dispoziție resurse suplimentare, precum și o asistență tehnică și un sprijin politic sporit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște că locuitorii Ucrainei, ai Republicii Moldova și ai Georgiei au sprijinit în permanență o orientare proeuropeană a țărilor lor și merită să trăiască în țări libere, democratice și prospere, care să fie membri mândri și dedicați ai familiei europene; conchide că viitorul Consiliu European poate face un prim pas important pentru a îndeplini aspirațiile legitime ale populației din cele trei țări; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiterează angajamentul UE față de suveranitatea, integritatea teritorială și independența politică a Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei în cadrul frontierelor lor recunoscute internațional și sprijină eforturile acestor țări de a asigura aplicarea deplină a acestor principii; subliniază importanța unității și solidarității statelor membre în această privință; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia, statele membre și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să actualizeze politica privind Parteneriatul estic pentru a-i permite acestuia să rămână un instrument transformator și semnificativ în contextul actual al războiului de agresiune rusesc împotriva Ucrainei, care amenință, de asemenea, securitatea țărilor învecinate cu Ucraina și afectează stabilitatea regiunii în ansamblu; reiterează necesitatea unei cooperări regionale între țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia și Consiliul să stabilească un dialog politic consolidat și structurat cu țările candidate și potențial candidate pentru a promova în continuare integrarea economică și armonizarea legislativă, precum și includerea treptată în activitatea și lucrările instituțiilor UE, după caz; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își reiterează apelul adresat instituțiilor UE de a accelera măsurile necesare pentru a eficientiza procesul decizional al UE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își reafirmă angajamentul față de extindere, care este absolut necesară și care reprezintă, mai mult ca niciodată, o investiție geostrategică într-o UE stabilă, puternică și unită; este ferm convins că perspectiva aderării depline la UE pentru țările care se străduiesc să devină state membre ale UE servește propriilor interese politice, economice și de securitate ale Uniunii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și președinților, guvernelor și parlamentelor din Ucraina, Republica Moldova, Georgia și țările din Balcanii de Vest. |
| --- | --- |

16.

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/6

---

P9_TA(2022)0257

Porumbul modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 și porumbul modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele DP4114, MON 810, MIR604 și NK603

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare DP4114, MON 810, MIR604 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D081155/01 – 2022/2694(RSP))

(2023/C 32/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare DP4114, MON 810, MIR604 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D081155/01, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare DP4114, MON 810, MIR604 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D081155/01,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 16 mai 2022 al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 16 mai 2022 al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 26 ianuarie 2022 și publicat la 7 martie 2022 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 26 ianuarie 2022 și publicat la 7 martie 2022 (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât, la 2 mai 2018, Pioneer Overseas Corporation, cu sediul în Belgia, a prezentat, în numele Pioneer Hi-Bred International, Inc., cu sediul în Statele Unite, o cerere pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, ingredientelor alimentare și furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 (denumit în continuare „porumb modificat genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (denumită în continuare „cererea”); întrucât cererea se referea și la introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în porumb modificat genetic destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 2 mai 2018, Pioneer Overseas Corporation, cu sediul în Belgia, a prezentat, în numele Pioneer Hi-Bred International, Inc., cu sediul în Statele Unite, o cerere pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, ingredientelor alimentare și furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 (denumit în continuare „porumb modificat genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (denumită în continuare „cererea”); întrucât cererea se referea și la introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în porumb modificat genetic destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, în plus, cererea se referea la introducerea pe piață a unor produse care conțin, constau în sau sunt produse din 10 subcombinații ale evenimentelor de transformare care constituie porumbul modificat genetic; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în plus, cererea se referea la introducerea pe piață a unor produse care conțin, constau în sau sunt produse din 10 subcombinații ale evenimentelor de transformare care constituie porumbul modificat genetic;

| C. | întrucât subcombinația MON 810 × NK603 a fost deja autorizată prin decizia de punere în aplicare (UE) 2018/2045 a Comisiei (5); întrucât proiectul de decizie de punere în aplicare vizează, prin urmare, porumbul modificat genetic și celelalte 9 subcombinații din cerere (6); |
| --- | --- |

C.

întrucât subcombinația MON 810 × NK603 a fost deja autorizată prin decizia de punere în aplicare (UE) 2018/2045 a Comisiei (5); întrucât proiectul de decizie de punere în aplicare vizează, prin urmare, porumbul modificat genetic și celelalte 9 subcombinații din cerere (6);

| D. | întrucât, la 26 ianuarie 2022, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea porumbului modificat genetic, care a fost publicat la 7 martie 2022; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 26 ianuarie 2022, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea porumbului modificat genetic, care a fost publicat la 7 martie 2022;

| E. | întrucât porumbul modificat genetic a fost produs prin încrucișare convențională pentru a combina patru evenimente unice de porumb modificat genetic: DP4114, MON 810, MIR604 și NK603; întrucât porumbul modificat genetic conferă toleranță la două erbicide (glufosinat și glifosat) și produce cinci proteine insecticide (7) („toxine Bt”); |
| --- | --- |

E.

întrucât porumbul modificat genetic a fost produs prin încrucișare convențională pentru a combina patru evenimente unice de porumb modificat genetic: DP4114, MON 810, MIR604 și NK603; întrucât porumbul modificat genetic conferă toleranță la două erbicide (glufosinat și glifosat) și produce cinci proteine insecticide (7) („toxine Bt”);

| F. | întrucât solicitantul nu a prezentat date experimentale pentru cele 9 subcombinații, care nu au fost evaluate anterior de EFSA (8); întrucât, în pofida acestei lipse de date experimentale, EFSA a concluzionat că aceste subcombinații nu ar ridica probleme de siguranță; |
| --- | --- |

F.

întrucât solicitantul nu a prezentat date experimentale pentru cele 9 subcombinații, care nu au fost evaluate anterior de EFSA (8); întrucât, în pofida acestei lipse de date experimentale, EFSA a concluzionat că aceste subcombinații nu ar ridica probleme de siguranță;

Absența evaluării erbicidelor complementare

| G. | întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 (9) al Comisiei prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele tolerante la erbicide; |
| --- | --- |

G.

întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 (9) al Comisiei prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele tolerante la erbicide;

| H. | întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (10); întrucât, în consecință, este de așteptat ca porumbul modificat genetic să fie expus la doze mai mari și repetate de erbicide pe bază de glifosat și glufosinat, ceea ce poate, prin urmare, genera o cantitate mai mare de reziduuri și de produse de descompunere ale acestora („metaboliți”) în recoltă; |
| --- | --- |

H.

întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (10); întrucât, în consecință, este de așteptat ca porumbul modificat genetic să fie expus la doze mai mari și repetate de erbicide pe bază de glifosat și glufosinat, ceea ce poate, prin urmare, genera o cantitate mai mare de reziduuri și de produse de descompunere ale acestora („metaboliți”) în recoltă;

| I. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (11); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (12); |
| --- | --- |

I.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (11); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (12);

| J. | întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; întrucât o serie de alte studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (13); |
| --- | --- |

J.

întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; întrucât o serie de alte studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (13);

| K. | întrucât evaluarea reziduurilor de erbicide și a metaboliților acestora prezenți în plantele modificate genetic este considerată nefăcând parte din domeniul de competență al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic (Grupul EFSA pentru OMG) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, dar și compoziția și, prin urmare, toxicitatea metaboliților, pot fi afectate chiar de modificarea genetică (14); |
| --- | --- |

K.

întrucât evaluarea reziduurilor de erbicide și a metaboliților acestora prezenți în plantele modificate genetic este considerată nefăcând parte din domeniul de competență al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic (Grupul EFSA pentru OMG) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, dar și compoziția și, prin urmare, toxicitatea metaboliților, pot fi afectate chiar de modificarea genetică (14);

Chestiuni nesoluționate privind toxinele Bt

| L. | întrucât toxicitatea toxinelor Bt a fost evaluată pe baza studiilor asupra alimentelor, utilizându-se doar proteine Bt izolate produse de bacterii; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate concludente, pentru că toxinele Bt din culturi OMG precum porumbul, bumbacul și boabele de soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea degradării lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv în unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că chiar și prezența unor niveluri extrem de scăzute de PI mărește toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (15); |
| --- | --- |

L.

întrucât toxicitatea toxinelor Bt a fost evaluată pe baza studiilor asupra alimentelor, utilizându-se doar proteine Bt izolate produse de bacterii; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate concludente, pentru că toxinele Bt din culturi OMG precum porumbul, bumbacul și boabele de soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea degradării lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv în unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că chiar și prezența unor niveluri extrem de scăzute de PI mărește toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (15);

| M. | întrucât această toxicitate mai mare nu este luată în calcul în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă este pertinentă pentru toate plantele Bt aprobate pentru importare sau cultivare în Uniune; întrucât riscurile pentru oamenii și animalele care consumă alimente și furaje care conțin toxine Bt apărute ca urmare a acestei toxicități mai mari datorate interacțiunii dintre PI și toxinele Bt nu pot fi deci excluse; |
| --- | --- |

M.

întrucât această toxicitate mai mare nu este luată în calcul în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă este pertinentă pentru toate plantele Bt aprobate pentru importare sau cultivare în Uniune; întrucât riscurile pentru oamenii și animalele care consumă alimente și furaje care conțin toxine Bt apărute ca urmare a acestei toxicități mai mari datorate interacțiunii dintre PI și toxinele Bt nu pot fi deci excluse;

| N. | întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (16), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact; |
| --- | --- |

N.

întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (16), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact;

| O. | întrucât un studiu științific a constatat că toxicitatea toxinelor Bt poate fi, de asemenea, amplificată prin interacțiunea cu reziduurile rezultate în urma pulverizării cu erbicide și întrucât este nevoie de mai multe studii despre efectele combinatorii ale evenimentelor „cu acumulare de gene” (culturi de OGM modificate pentru a fi tolerante la erbicide și a produce insecticide sub formă de toxine Bt) (17); întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților lor cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA GMO și, ca atare, nu intră în evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât un studiu științific a constatat că toxicitatea toxinelor Bt poate fi, de asemenea, amplificată prin interacțiunea cu reziduurile rezultate în urma pulverizării cu erbicide și întrucât este nevoie de mai multe studii despre efectele combinatorii ale evenimentelor „cu acumulare de gene” (culturi de OGM modificate pentru a fi tolerante la erbicide și a produce insecticide sub formă de toxine Bt) (17); întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților lor cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA GMO și, ca atare, nu intră în evaluarea riscurilor;

Culturile Bt: efecte asupra organismelor nevizate

| P. | întrucât, spre deosebire de utilizarea insecticidelor, unde expunerea are loc în momentul pulverizării și, ulterior, pentru o perioadă limitată, utilizarea culturilor MG Bt conduce la expunerea continuă a organismelor vizate și a celor nevizate la toxinele Bt; |
| --- | --- |

P.

întrucât, spre deosebire de utilizarea insecticidelor, unde expunerea are loc în momentul pulverizării și, ulterior, pentru o perioadă limitată, utilizarea culturilor MG Bt conduce la expunerea continuă a organismelor vizate și a celor nevizate la toxinele Bt;

| Q. | întrucât presupunerea că toxinele Bt prezintă un singur model de acțiune specific țintei nu mai poate fi considerată corectă, iar efectele asupra organismelor nevizate nu pot fi excluse (18); întrucât se semnalează faptul că din ce în ce mai multe organisme nevizate sunt afectate în numeroase moduri; întrucât 39 de publicații evaluate inter pares în care se raportează efecte adverse semnificative ale toxinelor Bt asupra multor specii „din afara gamei” sunt menționate într-un articol de sinteză recent (19); |
| --- | --- |

Q.

întrucât presupunerea că toxinele Bt prezintă un singur model de acțiune specific țintei nu mai poate fi considerată corectă, iar efectele asupra organismelor nevizate nu pot fi excluse (18); întrucât se semnalează faptul că din ce în ce mai multe organisme nevizate sunt afectate în numeroase moduri; întrucât 39 de publicații evaluate inter pares în care se raportează efecte adverse semnificative ale toxinelor Bt asupra multor specii „din afara gamei” sunt menționate într-un articol de sinteză recent (19);

Observațiile autorităților competente și ale părților interesate din statele membre

| R. | întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (20); |
| --- | --- |

R.

întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (20);

| S. | întrucât o analiză detaliată efectuată de o organizație de cercetare independentă arată, printre altele, că avizul EFSA privind cererea de autorizare a porumbului modificat genetic nu poate fi considerat ca îndeplinind cerințele pentru evaluarea potențialelor efecte sinergice sau antagoniste care rezultă din combinarea evenimentelor de transformare în ceea ce privește toxicologia și că, prin urmare, evaluarea toxicologică efectuată de EFSA nu este acceptabilă (21); |
| --- | --- |

S.

întrucât o analiză detaliată efectuată de o organizație de cercetare independentă arată, printre altele, că avizul EFSA privind cererea de autorizare a porumbului modificat genetic nu poate fi considerat ca îndeplinind cerințele pentru evaluarea potențialelor efecte sinergice sau antagoniste care rezultă din combinarea evenimentelor de transformare în ceea ce privește toxicologia și că, prin urmare, evaluarea toxicologică efectuată de EFSA nu este acceptabilă (21);

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

| T. | întrucât, într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație, se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (22); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (23); întrucât autorizarea importului de porumb modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură, care este destinată să fie tratată cu erbicide pe bază de glufosinat și glifosat, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza cantităților mai mari de erbicide utilizate; |
| --- | --- |

T.

întrucât, într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație, se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (22); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (23); întrucât autorizarea importului de porumb modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură, care este destinată să fie tratată cu erbicide pe bază de glufosinat și glifosat, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza cantităților mai mari de erbicide utilizate;

| U. | întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (24); |
| --- | --- |

U.

întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (24);

| V. | întrucât Uniunea, ca parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), are responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția sau controlul său nu cauzează daune mediului în alte state (25); |
| --- | --- |

V.

întrucât Uniunea, ca parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), are responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția sau controlul său nu cauzează daune mediului în alte state (25);

| W. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU; |
| --- | --- |

W.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU;

Proces decizional nedemocratic

| X. | întrucât, în urma votului din 16 mai 2022 al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în urma votului din 16 mai 2022 al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

| Y. | întrucât Comisia recunoaște că este problematic faptul că deciziile de autorizare a OMG-urilor continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Comisia recunoaște că este problematic faptul că deciziile de autorizare a OMG-urilor continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

| Z. | întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață de OMG-uri pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de OMG-uri în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat deja 27 de obiecții față de introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață de OMG-uri pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de OMG-uri în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat deja 27 de obiecții față de introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor;

| AA. | întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

| AB. | întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (26), |
| --- | --- |

AB.

întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (26),

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este compatibil cu dreptul Uniunii, deoarece nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (27), este acela de a pune bazele pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, de sănătate și calitate a vieții animalelor și de protecție a intereselor mediului și consumatorilor în cazul produselor alimentare și furajelor modificate genetic, asigurând, totodată, funcționarea efectivă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să nu autorizeze importul de culturi modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza utilizării sporite asociate a erbicidelor complementare și, prin urmare, din cauza riscurilor crescute pentru biodiversitate, siguranța alimentară și sănătatea lucrătorilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută faptul că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, în scrisoarea din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare a OMG-urilor (28); își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, de atunci, Comisia a continuat să autorizeze importul de OMG-uri în Uniune, în pofida obiecțiilor continue formulate de Parlament și de o majoritate a statelor membre care au votat împotrivă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice modul în care acestea respectă principiul de „a nu face rău” (29); |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă EFSA să solicite date despre impactul consumului de alimente și furaje derivate din plante modificate genetic asupra microbiomului intestinal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită din nou Comisia să nu autorizeze nicio subcombinație de evenimente de transformare cu acumulare de gene dacă nu a fost evaluată în detaliu de către EFSA pe baza datelor experimentale complete furnizate de solicitant; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră, mai precis, că a aproba soiuri de plante modificate genetic pentru care nu au fost furnizate date experimentale, care nu au fost testate sau care nici măcar nu au fost create încă contravine principiilor legislației alimentare generale, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 178/2002; |
| --- | --- |

9.

| 10. | evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (30), care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, stipulează că Comisia nu autorizează OMG-uri care nu sunt susținute de o majoritate calificată a statelor membre; insistă pe lângă Comisie să respecte această poziție și invită Consiliul să depună în continuare eforturi și să adopte de urgență o abordare generală față de acest dosar; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  Aviz științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind evaluarea porumbului modificat genetic DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 și a subcombinațiilor acestuia, pentru utilizări în alimente și furaje, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererile EFSA-GMO-NL-2018-150), EFSA Journal 2022,20(3):7134, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2022.7134

(4)  În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG-urilor.

În plus, în a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 11). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 11).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 15). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 15).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 20). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 20).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 2). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 2).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 7). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 7).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 12). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 12).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 18). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 18).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 323, 11.8.2021, p. 7). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 323, 11.8.2021, p. 7).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 2). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 2).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 8). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 8).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 15). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 15).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 36). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 36).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 43). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 43).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 49). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 49).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 56). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 56).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 63). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 63).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 66). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 66).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 74). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 74).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 45). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 45).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 52). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 52).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 59). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 59).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 66). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 66).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0062).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0063).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0115).

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/2045 a Comisiei din 19 decembrie 2018 de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 327, 21.12.2018, p. 65).

(6)  MIR604 × NK603 × DP4114, MON 810 × NK603 × DP4114, MON 810 × MIR604 × DP4114, MON 810 × MIR604 × NK603, NK603 × DP4114, MIR604 × DP4114, MIR604 × NK603, MON 810 × DP4114 și MON 810 × MIR604.

(7)  Cry1F, Cry34Ab1, Cry35Ab1, Cry1Ab și mCry3A.

(8)  Avizul EFSA, p. 4.

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (
  JO L 157, 8.6.2013, p. 1).

(10)  A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact” (Plante modificate genetic tolerante la erbicide, buruieni și erbicide: vedere de ansamblu și impact), Environmental Management, ianuarie 2016; 57(1), p. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years” (Efectele plantelor modificate genetic asupra utilizării pesticidelor în Statele Unite: primii șaisprezece ani), Environmental Sciences Europe, 28 septembrie 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(11)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=search.as

(13)  A se vedea, de exemplu, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, and https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(14)  Acest lucru este într-adevăr valabil în cazul glifosatului, potrivit „Analizei EFSA a reziduurilor maxime existente de glifosat efectuate în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005”, EFSA Journal 2018,1616(5):5263, p. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors” (Potențarea activității insectidice a Bacillus thuringiensis prin inhibitori de protează serină), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, 38, pp. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(16)  Pentru o evaluare, a se vedea Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals” (Studiu asupra siguranței și efectelor biologice ale toxinelor Cry ale Bacillus thuringiensis la mamifere), Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5), pp. 630 648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(17)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0278691516300722?via%3Dihub

(18)  A se vedea, de exemplu, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment” (Specificitate și efecte combinatorii ale toxinelor Cry ale Bacillus thuringiensis în contextul evaluării riscurilor OMG), Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(19)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design” (Culturile Bt insecticide. Abordarea concepută deficitar a EFSA în evaluarea riscurilor pentru plantele OMG Bt), RAGES, 2020, p. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(20)  Observațiile statului membru, accesibile prin intermediul portalului EFSA Open EFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(21)  Observațiile Testbiotech cu privire la evaluarea de către EFSA a porumbului modificat genetic DP4114 x MON810 x MIR604 x NK603 și a unor subcombinații, pentru utilizările ca alimente și hrană pentru animale, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003” (cererea EFSA-GMO-NL-2018-150) depusă de Pioneer.

(22)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(23)  https://indicators.report/targets/3-9/

(24)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(25)  Convenția ONU privind diversitatea biologică, articolul 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(26)  Comisia „poate acorda” (nu „acordă”) autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în Comitetul de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)].

(27)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (
  JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(28)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(29)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (JO C 270, 7.7.2021, p. 2), punctul 102.

(30)  JO C 445, 29.10.2021, p. 257.

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/14

---

P9_TA(2022)0258

Porumbul modificat genetic NK603 × T25 × DAS-40278-9 și sub-combinația sa T25 × DAS-40278-9

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/797 a Comisiei din 19 mai 2022 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumbul modificat genetic NK603 × T25 × DAS-40278-9 și subcombinația sa T25 × DAS-40278-9, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D080148/03 – 2022/2713(RSP))

(2023/C 32/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/797 a Comisiei din 19 mai 2022 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumbul modificat genetic NK603 × T25 × DAS-40278-9 și subcombinația sa T25 × DAS-40278-9, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D080148/03 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/797 a Comisiei din 19 mai 2022 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumbul modificat genetic NK603 × T25 × DAS-40278-9 și subcombinația sa T25 × DAS-40278-9, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D080148/03 (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (2), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (2), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere că, în urma votului din data de 1 aprilie 2022, Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz și având în vedere că, în urma votului din 26 aprilie 2022, nici Comitetul de apel nu a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere că, în urma votului din data de 1 aprilie 2022, Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz și având în vedere că, în urma votului din 26 aprilie 2022, nici Comitetul de apel nu a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 29 octombrie 2021 și publicat la 13 decembrie 2021 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 29 octombrie 2021 și publicat la 13 decembrie 2021 (4),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (5),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât, la 12 decembrie 2019, Pioneer Overseas Corporation a depus o cerere pentru introducerea pe piață a unor produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 × DAS-40278-9 („porumb modificat genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea și la introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în porumb modificat genetic destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 12 decembrie 2019, Pioneer Overseas Corporation a depus o cerere pentru introducerea pe piață a unor produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 × DAS-40278-9 („porumb modificat genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea și la introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în porumb modificat genetic destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 29 octombrie 2021, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea porumbului modificat genetic, care a fost publicat la 13 decembrie 2021; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 29 octombrie 2021, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea porumbului modificat genetic, care a fost publicat la 13 decembrie 2021;

| C. | întrucât porumbul modificat genetic cu acumulare de gene bazat pe combinația a trei evenimente a fost produs prin încrucișare convențională pentru a combina trei evenimente unice de porumb modificat genetic: NK603 care conferă toleranță la erbicidele care conțin glifosat; T25 care conferă toleranță la erbicidele care conțin glufosinat de amoniu; și DAS-40278-9 care catalizează degradarea clasei generale de erbicide cunoscute sub denumirea de ariloxifenoxipropionați (AOPP) și care conferă toleranță la erbicidele care conțin 2,4-D (6); |
| --- | --- |

C.

întrucât porumbul modificat genetic cu acumulare de gene bazat pe combinația a trei evenimente a fost produs prin încrucișare convențională pentru a combina trei evenimente unice de porumb modificat genetic: NK603 care conferă toleranță la erbicidele care conțin glifosat; T25 care conferă toleranță la erbicidele care conțin glufosinat de amoniu; și DAS-40278-9 care catalizează degradarea clasei generale de erbicide cunoscute sub denumirea de ariloxifenoxipropionați (AOPP) și care conferă toleranță la erbicidele care conțin 2,4-D (6);

| D. | întrucât subcombinația NK603 x T25 și subcombinația NK603 x DAS-40278-9 au fost evaluate anterior de EFSA; întrucât solicitantul nu a prezentat date experimentale pentru subcombinația DAS-40278-9 x T25, care nu a fost evaluată anterior de EFSA; întrucât, în pofida acestui fapt, EFSA a concluzionat că aceste subcombinații nu ar ridica probleme de siguranță; |
| --- | --- |

D.

întrucât subcombinația NK603 x T25 și subcombinația NK603 x DAS-40278-9 au fost evaluate anterior de EFSA; întrucât solicitantul nu a prezentat date experimentale pentru subcombinația DAS-40278-9 x T25, care nu a fost evaluată anterior de EFSA; întrucât, în pofida acestui fapt, EFSA a concluzionat că aceste subcombinații nu ar ridica probleme de siguranță;

Absența evaluării erbicidelor complementare

| E. | întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei (7) prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele tolerante la erbicide; |
| --- | --- |

E.

întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei (7) prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele tolerante la erbicide;

| F. | întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (8); întrucât, în consecință, este de așteptat ca porumbul modificat genetic să fie expus la doze mai mari și repetate de erbicide pe bază de glifosat, glufosinat, AOPP și 2,4-D ceea ce poate, prin urmare, genera o cantitate mai mare de reziduuri și de produse de degradare ale acestora („metaboliți”) în recoltă; |
| --- | --- |

F.

întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (8); întrucât, în consecință, este de așteptat ca porumbul modificat genetic să fie expus la doze mai mari și repetate de erbicide pe bază de glifosat, glufosinat, AOPP și 2,4-D ceea ce poate, prin urmare, genera o cantitate mai mare de reziduuri și de produse de degradare ale acestora („metaboliți”) în recoltă;

| G. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (9); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (10); |
| --- | --- |

G.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (9); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (10);

| H. | întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; întrucât o serie de alte studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (11); |
| --- | --- |

H.

întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; întrucât o serie de alte studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (11);

| I. | întrucât un articol recent, evaluat inter pares, al unui expert implicat în dezvoltarea de plante modificate genetic pune sub semnul întrebării siguranța culturilor modificate genetic tolerante la 2,4-D din cauza degradării sale în produse de degradare citotoxice (12); |
| --- | --- |

I.

întrucât un articol recent, evaluat inter pares, al unui expert implicat în dezvoltarea de plante modificate genetic pune sub semnul întrebării siguranța culturilor modificate genetic tolerante la 2,4-D din cauza degradării sale în produse de degradare citotoxice (12);

| J. | întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a metaboliților acestora prezenți în plantele modificate genetic nu face parte din domeniul de competență al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, dar și compoziția și, prin urmare, toxicitatea metaboliților, pot fi afectate chiar de modificarea genetică (13); |
| --- | --- |

J.

întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a metaboliților acestora prezenți în plantele modificate genetic nu face parte din domeniul de competență al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, dar și compoziția și, prin urmare, toxicitatea metaboliților, pot fi afectate chiar de modificarea genetică (13);

Observațiile autorităților competente din statele membre

| K. | întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (14); întrucât aceste observații critice se referă în special la faptul că interacțiunea dintre erbicide, reziduurile și metaboliții acestora utilizați pe porumbul modificat genetic nu poate fi exclusă, iar acest cocktail chimic nu a fost niciodată testat din punct de vedere toxicologic și ar putea afecta sănătatea umană și animală, precum și mediul și întrucât porumbul modificat genetic conține o genă de beta-lactamază („bla”) derivată din vectori, și anume o genă rezistentă la antibiotice care inactivează penicilinele de importanță critică; |
| --- | --- |

K.

întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (14); întrucât aceste observații critice se referă în special la faptul că interacțiunea dintre erbicide, reziduurile și metaboliții acestora utilizați pe porumbul modificat genetic nu poate fi exclusă, iar acest cocktail chimic nu a fost niciodată testat din punct de vedere toxicologic și ar putea afecta sănătatea umană și animală, precum și mediul și întrucât porumbul modificat genetic conține o genă de beta-lactamază („bla”) derivată din vectori, și anume o genă rezistentă la antibiotice care inactivează penicilinele de importanță critică;

| L. | întrucât, potrivit unei autorități competente a unui stat membru (15), deși solicitantul susține că informațiile științifice din cerere sunt confidențiale, acest lucru contravine Convenției de la Aarhus, care prevede dreptul publicului de a avea acces la informațiile despre mediu; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit unei autorități competente a unui stat membru (15), deși solicitantul susține că informațiile științifice din cerere sunt confidențiale, acest lucru contravine Convenției de la Aarhus, care prevede dreptul publicului de a avea acces la informațiile despre mediu;

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

| M. | întrucât, într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație, se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (16); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (17); întrucât autorizarea importului de porumb modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură, care este destinată să fie tratată cu erbicide pe bază de glufosinat, glifosat, AOPP și 2,4-D, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza cantităților mai mari de erbicide utilizate; |
| --- | --- |

M.

întrucât, într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație, se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (16); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (17); întrucât autorizarea importului de porumb modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură, care este destinată să fie tratată cu erbicide pe bază de glufosinat, glifosat, AOPP și 2,4-D, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza cantităților mai mari de erbicide utilizate;

| N. | întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (18); |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (18);

| O. | întrucât Uniunea, ca parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), are responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția sau controlul său nu cauzează daune mediului din alte state (19); |
| --- | --- |

O.

întrucât Uniunea, ca parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), are responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția sau controlul său nu cauzează daune mediului din alte state (19);

| P. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU; |
| --- | --- |

P.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU;

Proces decizional nedemocratic

| Q. | întrucât Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale nu a emis niciun aviz, aceasta înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; întrucât, în urma votului din 26 aprilie 2022, nici Comitetul de apel menționat la articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 nu a emis niciun aviz; întrucât 14 state membre au votat împotrivă (reprezentând 35,72 % din populația UE), iar 3 state membre s-au abținut (reprezentând 34,53 % din populație), numai 10 state membre au votat pentru (reprezentând 29,75 % din populație); |
| --- | --- |

Q.

întrucât Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale nu a emis niciun aviz, aceasta înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; întrucât, în urma votului din 26 aprilie 2022, nici Comitetul de apel menționat la articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 nu a emis niciun aviz; întrucât 14 state membre au votat împotrivă (reprezentând 35,72 % din populația UE), iar 3 state membre s-au abținut (reprezentând 34,53 % din populație), numai 10 state membre au votat pentru (reprezentând 29,75 % din populație);

| R. | întrucât Comisia recunoaște că este problematic faptul că deciziile de autorizare a OMG-urilor continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; |
| --- | --- |

R.

întrucât Comisia recunoaște că este problematic faptul că deciziile de autorizare a OMG-urilor continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

| S. | întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață de OMG-uri pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de OMG-uri în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat deja 27 de obiecții față de introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață de OMG-uri pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de OMG-uri în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat deja 27 de obiecții față de introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor;

| T. | întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri; |
| --- | --- |

T.

întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

| U. | întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (20); |
| --- | --- |

U.

întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (20);

| 1. | consideră că Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/797 depășește competențele de executare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că Decizie de punere în aplicare (UE) 2022/797 nu este compatibilă cu dreptul Uniunii, deoarece nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (21), este acela de a pune bazele pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, de sănătate și calitate a vieții animalelor și de protecție a intereselor mediului și consumatorilor în cazul produselor alimentare și furajelor modificate genetic, asigurând, totodată, funcționarea efectivă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să abroge Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/797; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să nu autorizeze importul de culturi modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza utilizării sporite asociate a erbicidelor complementare și, prin urmare, din cauza riscurilor crescute pentru biodiversitate, siguranța alimentară și sănătatea lucrătorilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută faptul că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, în scrisoarea din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare a OMG-urilor (22); își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, de atunci, Comisia a continuat să autorizeze importul de OMG-uri în Uniune, în pofida obiecțiilor continue formulate de Parlament și de o majoritate a statelor membre care au votat împotrivă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice modul în care acestea respectă principiul de „a nu face rău” (23); |
| --- | --- |

6.

| 7. | evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (24), care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, stipulează că Comisia nu autorizează OMG-uri care nu sunt susținute de o majoritate calificată a statelor membre; insistă pe lângă Comisie să respecte această poziție și invită Consiliul să depună în continuare eforturi și să adopte de urgență o abordare generală față de acest dosar; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO L 141, 20.5.2022, p. 116.

(2)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(3)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6942

(5)  În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG-urilor. În plus, în a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 11). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 11).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 15). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 15).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 20). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 202, 28.5.2021, p. 20).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 2). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 2).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 7). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 7).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 12). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 12).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 18). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 18).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 323, 11.8.2021, p. 7). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 323, 11.8.2021, p. 7).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 2). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 2).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 8). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 8).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 15). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 15).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 36). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 36).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 43). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 43).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 49). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 49).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 56). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 56).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 63). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 63).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 66). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 66).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 74). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 74).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 45). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 45).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 52). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 52).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 59). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 59).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 66). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 66).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0062).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0063).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0115). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0115).

(6)  Avizul EFSA, p. 3.

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (JO L 157, 8.6.2013, p. 1).

(8)  A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact” (Culturile modificate genetic tolerante la erbicide, buruienile și erbicidele), Environmental Management, ianuarie 2016, 57(1), p. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years” (Impactul culturilor modificate prin inginerie genetică asupra utilizării de pesticide în SUA – primii 16 ani), Environmental Sciences Europe; 28 septembrie 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(9)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(10)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/index.cfm?event=search.as&langFromHeader=RO&token=FACAE48F6DC8E59C1800F38BA6BB109B1BC01A31

(11)  A se vedea, de exemplu, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 și https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(12)  Lurquin, P.F., „Production of a toxic metabolite in 2, 4-D-resistant GM crop plants” (Producerea unui metabolit toxic în plante de cultură MG rezistente la 2,4-D), 3 Biotech 6, 82 (2016), https://doi.org/10.1007/s13205-016-0387-9

(13)  Acest lucru este într-adevăr valabil în cazul glifosatului, potrivit Analizei EFSA a reziduurilor maxime existente de glifosat efectuate în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, p. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(14)  Observațiile statului membru, accesibile prin intermediul portalului EFSA Open EFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(15)  idem, p. 75.

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(17)  https://indicators.report/targets/3-9/

(18)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(19)  Convenția ONU privind diversitatea biologică, articolul 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(20)  Comisia „poate acorda” (nu „acordă”) autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în Comitetul de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)];

(21)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (JO C 270, 7.7.2021, p. 2), punctul 102.

(24)  JO C 445, 29.10.2021, p. 257.

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/20

---

P9_TA(2022)0262

Exploatarea forestieră ilegală în UE

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la exploatarea forestieră ilegală în UE (2022/2523(RSP))

(2023/C 32/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 227 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 227 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 4, 191, 230 și 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4, 191, 230 și 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (1) (Regulamentul UE privind lemnul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (1) (Regulamentul UE privind lemnul),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2) (denumită în continuare „Directiva privind habitatele”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2) (denumită în continuare „Directiva privind habitatele”),

| — | având în vedere Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (3) (denumită în continuare „Directiva privind evaluarea strategică de mediu”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 iunie 2001 privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (3) (denumită în continuare „Directiva privind evaluarea strategică de mediu”),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (Regulamentul de la Aarhus) (4) , |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (Regulamentul de la Aarhus) (4) ,

| — | având în vedere procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor INFR (2020) 2033, inclusă în pachetul Comisiei din 12 februarie 2020 privind încălcarea dreptului comunitar, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor INFR (2020) 2033, inclusă în pachetul Comisiei din 12 februarie 2020 privind încălcarea dreptului comunitar,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iulie 2021 intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 iulie 2021 intitulată „Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030” (COM(2021)0572),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 17 noiembrie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010 (COM(2021)0706), care vizează reducerea defrișărilor și a degradării pădurilor cauzate de UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 17 noiembrie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010 (COM(2021)0706), care vizează reducerea defrișărilor și a degradării pădurilor cauzate de UE,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 15 decembrie 2021 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal și de înlocuire a Directivei 2008/99/CE (COM(2021)0851), precum și comunicarea care o însoțește(COM(2021)0814), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 15 decembrie 2021 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal și de înlocuire a Directivei 2008/99/CE (COM(2021)0851), precum și comunicarea care o însoțește(COM(2021)0814),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1767 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1767 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1367/2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (5),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind exploatarea forestieră ilegală în UE (O-000020/2022 – B9-0016/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind exploatarea forestieră ilegală în UE (O-000020/2022 – B9-0016/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru petiții,

| A. | întrucât Comisia pentru petiții a primit petițiile nr. 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 și 1056/2021, în care se exprimă preocupări cu privire la tot mai extinsa exploatare forestieră ilegală și cazuri specifice de practici care încalcă dreptul Uniunii în materie de mediu în unele state membre, inclusiv în ultimele păduri virgine și seculare ale Europei, și solicitând măsuri preventive pentru a reduce riscul și amploarea daunelor aduse mediului și a amenințării la adresa vieții și bunăstării umane; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru petiții a primit petițiile nr. 0289/2015, 0625/2018, 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 și 1056/2021, în care se exprimă preocupări cu privire la tot mai extinsa exploatare forestieră ilegală și cazuri specifice de practici care încalcă dreptul Uniunii în materie de mediu în unele state membre, inclusiv în ultimele păduri virgine și seculare ale Europei, și solicitând măsuri preventive pentru a reduce riscul și amploarea daunelor aduse mediului și a amenințării la adresa vieții și bunăstării umane;

| B. | întrucât exploatarea forestieră ilegală reprezintă o activitate foarte îngrijorătoare, provocând daune mediului, pierderea biodiversității și degradarea ecosistemelor, deșertificare și eroziunea solului, care duce la dezastre naturale, cum ar fi alunecările de teren, și care a avut drept urmare distrugerea sau deteriorarea mai multor situri Natura 2000 și a unor păduri virgine și seculare; întrucât exploatarea forestieră ilegală poate duce la dispariția speciilor protejate și a habitatelor specifice ale diverselor specii de plante și animale, deoarece persoanele implicate în activități ilegale tind să ignore legile care protejează resursele forestiere valoroase; |
| --- | --- |

B.

întrucât exploatarea forestieră ilegală reprezintă o activitate foarte îngrijorătoare, provocând daune mediului, pierderea biodiversității și degradarea ecosistemelor, deșertificare și eroziunea solului, care duce la dezastre naturale, cum ar fi alunecările de teren, și care a avut drept urmare distrugerea sau deteriorarea mai multor situri Natura 2000 și a unor păduri virgine și seculare; întrucât exploatarea forestieră ilegală poate duce la dispariția speciilor protejate și a habitatelor specifice ale diverselor specii de plante și animale, deoarece persoanele implicate în activități ilegale tind să ignore legile care protejează resursele forestiere valoroase;

| C. | întrucât Europol estimează că infracțiunile împotriva mediului sunt la fel de profitabile ca traficul de droguri, dar comportă un risc mult mai scăzut de depistare și sancționare (6); |
| --- | --- |

C.

întrucât Europol estimează că infracțiunile împotriva mediului sunt la fel de profitabile ca traficul de droguri, dar comportă un risc mult mai scăzut de depistare și sancționare (6);

| D. | întrucât exploatarea forestieră ilegală constituie un factor major al degradării pădurilor, despăduririlor și schimbărilor climatice, contribuind la deteriorarea calității aerului; întrucât exploatarea forestieră ilegală reprezintă între 15 % și 30 % din producția internațională de lemn, având și alte consecințe de mediu, sociale și economice; întrucât exploatarea forestieră ilegală rămâne în mare parte nedepistată, stânjenind astfel eforturile Uniunii de a atinge obiectivele Pactului verde european, ale Legii climei și ale strategiei privind biodiversitatea; întrucât exploatarea forestieră ilegală are loc foarte frecvent în unele dintre pădurile de cea mai bună calitate și cel mai bine conservate din UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât exploatarea forestieră ilegală constituie un factor major al degradării pădurilor, despăduririlor și schimbărilor climatice, contribuind la deteriorarea calității aerului; întrucât exploatarea forestieră ilegală reprezintă între 15 % și 30 % din producția internațională de lemn, având și alte consecințe de mediu, sociale și economice; întrucât exploatarea forestieră ilegală rămâne în mare parte nedepistată, stânjenind astfel eforturile Uniunii de a atinge obiectivele Pactului verde european, ale Legii climei și ale strategiei privind biodiversitatea; întrucât exploatarea forestieră ilegală are loc foarte frecvent în unele dintre pădurile de cea mai bună calitate și cel mai bine conservate din UE;

| E. | întrucât produsele provenite din exploatarea forestieră ilegală sunt vândute în UE ca lemn certificat (7); întrucât principalele sisteme de certificare existente nu sunt în măsură să îndeplinească pe deplin cerințele legislației aplicabile; întrucât principalele sisteme evaluate în raportul Comisiei din iulie 2021 privind sistemele de certificare și verificare în sectorul forestier prezintă lacune în definițiile legalității, iar cerințele lor juridice au un domeniu de aplicare limitat sau un caracter ambiguu; întrucât, deși oferă o abordare sistematică a transferului creanțelor de-a lungul lanțului de aprovizionare, în cea mai mare parte, ele nu includ capacitatea sistematică de a verifica – în timp real sau în alt mod – tranzacțiile cu volume, specii și calități între entități, făcând astfel sistemele vulnerabile la manipulare și fraudă; întrucât toate sistemele principale de certificare au dificultăți în a identifica și gestiona efectiv problemele legate de corupție, sistemele instituite pentru identificarea cazurilor de corupție sunt relativ limitate și acoperă insuficient riscul de fraudă (8); |
| --- | --- |

E.

întrucât produsele provenite din exploatarea forestieră ilegală sunt vândute în UE ca lemn certificat (7); întrucât principalele sisteme de certificare existente nu sunt în măsură să îndeplinească pe deplin cerințele legislației aplicabile; întrucât principalele sisteme evaluate în raportul Comisiei din iulie 2021 privind sistemele de certificare și verificare în sectorul forestier prezintă lacune în definițiile legalității, iar cerințele lor juridice au un domeniu de aplicare limitat sau un caracter ambiguu; întrucât, deși oferă o abordare sistematică a transferului creanțelor de-a lungul lanțului de aprovizionare, în cea mai mare parte, ele nu includ capacitatea sistematică de a verifica – în timp real sau în alt mod – tranzacțiile cu volume, specii și calități între entități, făcând astfel sistemele vulnerabile la manipulare și fraudă; întrucât toate sistemele principale de certificare au dificultăți în a identifica și gestiona efectiv problemele legate de corupție, sistemele instituite pentru identificarea cazurilor de corupție sunt relativ limitate și acoperă insuficient riscul de fraudă (8);

| F. | întrucât pădurile sunt absorbanți de carbon esențiali care contribuie la combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

F.

întrucât pădurile sunt absorbanți de carbon esențiali care contribuie la combaterea schimbărilor climatice;

| G. | întrucât exploatarea forestieră ilegală are efecte socioeconomice negative semnificative, comunitățile locale și responsabile fiind private de mijloacele lor de subzistență economice din cauza comercializării ilicite a lemnului tăiat ilegal, ceea ce, la rândul său, încurajează delincvența și are un efect negativ asupra dezvoltării locale durabile și a întreprinderilor legitime; întrucât exploatarea forestieră ilegală este adesea asociată cu evaziunea fiscală, care permite exploatatorilor ilegali să reducă valoarea de piață a produselor forestiere, conducând la denaturarea pieței și la concurență neloială; întrucât exploatarea forestieră ilegală generează pierderi de venituri pentru guvern, sub forma pierderii de impozite și taxe și contribuie la creșterea costurilor de gestionare a pădurilor și a costurilor de tranzacționare; întrucât lemnul este adesea exploatat într-un stat membru, dar comercializat în altul; întrucât majoritatea lemnului ilegal este comercializat și utilizat ca lemn recoltat în mod legal; |
| --- | --- |

G.

întrucât exploatarea forestieră ilegală are efecte socioeconomice negative semnificative, comunitățile locale și responsabile fiind private de mijloacele lor de subzistență economice din cauza comercializării ilicite a lemnului tăiat ilegal, ceea ce, la rândul său, încurajează delincvența și are un efect negativ asupra dezvoltării locale durabile și a întreprinderilor legitime; întrucât exploatarea forestieră ilegală este adesea asociată cu evaziunea fiscală, care permite exploatatorilor ilegali să reducă valoarea de piață a produselor forestiere, conducând la denaturarea pieței și la concurență neloială; întrucât exploatarea forestieră ilegală generează pierderi de venituri pentru guvern, sub forma pierderii de impozite și taxe și contribuie la creșterea costurilor de gestionare a pădurilor și a costurilor de tranzacționare; întrucât lemnul este adesea exploatat într-un stat membru, dar comercializat în altul; întrucât majoritatea lemnului ilegal este comercializat și utilizat ca lemn recoltat în mod legal;

| H. | întrucât nu există date uniforme, armonizate și comparabile pentru exploatarea forestieră în UE și nici o definiție comună a exploatării forestiere ilegale; |
| --- | --- |

H.

întrucât nu există date uniforme, armonizate și comparabile pentru exploatarea forestieră în UE și nici o definiție comună a exploatării forestiere ilegale;

| I. | întrucât, în unele cazuri, exploatatorii ilegali s-au comportat violent cu funcționarii din silvicultură, pădurarii, autoritățile de aplicare a legii, activiștii de mediu și jurnaliștii de investigație, ceea ce a dus la pierderi de vieți omenești în cel puțin șase cazuri semnalate și la numeroase cazuri de violență și hărțuire împotriva celor responsabili de protecția pădurilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în unele cazuri, exploatatorii ilegali s-au comportat violent cu funcționarii din silvicultură, pădurarii, autoritățile de aplicare a legii, activiștii de mediu și jurnaliștii de investigație, ceea ce a dus la pierderi de vieți omenești în cel puțin șase cazuri semnalate și la numeroase cazuri de violență și hărțuire împotriva celor responsabili de protecția pădurilor;

| J. | întrucât există probleme care decurg din absența unei definiții recunoscute la nivel internațional a activităților acoperite de noțiunea de „exploatare forestieră ilegală”; întrucât această lipsă de precizie este o lacună juridică gravă; |
| --- | --- |

J.

întrucât există probleme care decurg din absența unei definiții recunoscute la nivel internațional a activităților acoperite de noțiunea de „exploatare forestieră ilegală”; întrucât această lipsă de precizie este o lacună juridică gravă;

| K. | întrucât corupția și frauda reprezintă principalii factori determinanți ai exploatării forestiere ilegale, conducând la o aplicare insuficientă a legii și la impunitate; întrucât acest lucru intensifică, de asemenea, diverse activități infracționale, cum ar fi finanțarea conflictelor și spălarea banilor; întrucât sunt necesare acțiuni la nivelul UE pentru a opri exploatarea forestieră ilegală și defrișările și pentru a reduce comerțul cu lemn și produse din lemn recoltat ilegal; |
| --- | --- |

K.

întrucât corupția și frauda reprezintă principalii factori determinanți ai exploatării forestiere ilegale, conducând la o aplicare insuficientă a legii și la impunitate; întrucât acest lucru intensifică, de asemenea, diverse activități infracționale, cum ar fi finanțarea conflictelor și spălarea banilor; întrucât sunt necesare acțiuni la nivelul UE pentru a opri exploatarea forestieră ilegală și defrișările și pentru a reduce comerțul cu lemn și produse din lemn recoltat ilegal;

| L. | întrucât, potrivit Eurojust, infracțiunile împotriva mediului au devenit a patra cea mai răspândită activitate infracțională la nivel internațional; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit Eurojust, infracțiunile împotriva mediului au devenit a patra cea mai răspândită activitate infracțională la nivel internațional;

| M. | întrucât Regulamentul UE privind lemnul stabilește norme privind introducerea pe piață a lemnului și a produselor din lemn și ar trebui să împiedice exploatarea forestieră ilegală; întrucât Comisia intenționează să abroge Regulamentul UE privind lemnul, prin propunerea sa de regulament referitoare la punerea la dispoziție pe piața Uniunii Europene a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din UE; întrucât Uniunea Europeană ar trebui să sprijine statele membre unde există o lipsă de bună guvernanță a pădurilor să combată infracționalitatea și criminalitatea organizată care afectează pădurile și ar trebui să promoveze protecția mediului, inclusiv protecția și gestionarea durabilă a pădurilor, în concordanță cu Directiva 2008/99/CE din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (9) și cu obiectivele Pactului verde european, ale strategiei privind biodiversitatea, ale Planului de acțiune privind reducerea la zero a poluării și ale Planului de acțiune pentru economia circulară; |
| --- | --- |

M.

întrucât Regulamentul UE privind lemnul stabilește norme privind introducerea pe piață a lemnului și a produselor din lemn și ar trebui să împiedice exploatarea forestieră ilegală; întrucât Comisia intenționează să abroge Regulamentul UE privind lemnul, prin propunerea sa de regulament referitoare la punerea la dispoziție pe piața Uniunii Europene a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din UE; întrucât Uniunea Europeană ar trebui să sprijine statele membre unde există o lipsă de bună guvernanță a pădurilor să combată infracționalitatea și criminalitatea organizată care afectează pădurile și ar trebui să promoveze protecția mediului, inclusiv protecția și gestionarea durabilă a pădurilor, în concordanță cu Directiva 2008/99/CE din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (9) și cu obiectivele Pactului verde european, ale strategiei privind biodiversitatea, ale Planului de acțiune privind reducerea la zero a poluării și ale Planului de acțiune pentru economia circulară;

| N. | întrucât activitățile ilegale au ca rezultat practici nesustenabile, reduc valoarea pădurilor și duc la deprecierea diferitelor funcții de mediu, economice și sociale îndeplinite de păduri, ducând astfel la defrișări directe și la degradarea pădurilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât activitățile ilegale au ca rezultat practici nesustenabile, reduc valoarea pădurilor și duc la deprecierea diferitelor funcții de mediu, economice și sociale îndeplinite de păduri, ducând astfel la defrișări directe și la degradarea pădurilor;

| O. | întrucât exploatarea forestieră ilegală este legată de încălcări ale drepturilor omului și de violență, precum și de infracțiuni de fraudă și corupție, cum ar fi spălarea de bani și evaziunea fiscală; |
| --- | --- |

O.

întrucât exploatarea forestieră ilegală este legată de încălcări ale drepturilor omului și de violență, precum și de infracțiuni de fraudă și corupție, cum ar fi spălarea de bani și evaziunea fiscală;

| P. | întrucât au fost inițiate mai multe proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre pentru presupusa nepunere în aplicare a legislației UE în acest sens; |
| --- | --- |

P.

întrucât au fost inițiate mai multe proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre pentru presupusa nepunere în aplicare a legislației UE în acest sens;

| Q. | întrucât, în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și al altor fonduri gestionate de statele membre, proprietarii de păduri sunt în prezent eligibili pentru compensații ale serviciilor de silvomediu și serviciile climatice, sprijin pentru conservarea, refacerea și protecția pădurilor, precum și compensații pentru zonele forestiere Natura 2000 și întreținerea și activitățile de îmbunătățire a rezilienței și a valorii ecologice a ecosistemelor forestiere; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și al altor fonduri gestionate de statele membre, proprietarii de păduri sunt în prezent eligibili pentru compensații ale serviciilor de silvomediu și serviciile climatice, sprijin pentru conservarea, refacerea și protecția pădurilor, precum și compensații pentru zonele forestiere Natura 2000 și întreținerea și activitățile de îmbunătățire a rezilienței și a valorii ecologice a ecosistemelor forestiere;

| R. | întrucât planurile de gestionare a pădurilor din unele state membre ar trebui să corespundă măsurilor necesare pentru protejarea și refacerea biodiversității în păduri, și ar trebui să fie disponibile public; constată că nu toate planurile de gestionare a siturilor Natura 2000 recunosc valoarea explicită a pădurilor primare și seculare și că măsurile de conservare a pădurilor strict protejate nu exclud complet exploatarea forestieră, care poate fi incompatibilă cu conservarea pe termen lung a pădurilor primare și seculare, |
| --- | --- |

R.

întrucât planurile de gestionare a pădurilor din unele state membre ar trebui să corespundă măsurilor necesare pentru protejarea și refacerea biodiversității în păduri, și ar trebui să fie disponibile public; constată că nu toate planurile de gestionare a siturilor Natura 2000 recunosc valoarea explicită a pădurilor primare și seculare și că măsurile de conservare a pădurilor strict protejate nu exclud complet exploatarea forestieră, care poate fi incompatibilă cu conservarea pe termen lung a pădurilor primare și seculare,

| 1. | îndeamnă statele membre să pună în aplicare și să respecte pe deplin obligațiile prevăzute în legislația UE în vigoare privind mediul; invită Comisia să acționeze mai rapid, mai eficient și mai transparent, inclusiv prin urmărirea periodică a cazurilor, și să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru a remedia toate cazurile de neconformare; invită Comisia să aloce resurse suficiente pentru a contracara întârzierile actuale; consideră că un nivel suficient de resurse și personal calificat este esențial pentru o aplicare reușită a politicilor UE și pentru asigurarea respectării acestora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că exploatarea forestieră ilegală este încă o problemă în UE; își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul negativ al cazurilor de exploatare forestieră ilegală asupra pădurilor europene, habitatelor sălbatice, pieței interne și acțiunii climatice a UE; invită Comisia și statele membre să realizeze o evaluare aprofundată a cauzelor socioeconomice ale acestor fenomene și să pună pe deplin în aplicare legislația UE și națională relevantă, pentru a elabora în mod eficient măsuri concrete și imediate de combatere a exploatării forestiere ilegale, astfel încât să se evite ca aceasta să devină o tendință, ținând seama de obligațiile care decurg din directivele privind natura și de obiectivele din cadrul strategiei biodiversității, aprobate de statele membre; își exprimă îngrijorarea că majorarea prețurilor la materiale și energie și cota zero pentru emisiile de biomasă în cadrul schemei de comercializare a certificatelor de emisii ar putea crește presiunea asupra pădurilor dincolo de nivelurile sustenabile, inclusiv ca urmare a exploatării forestiere ilegale, deoarece marjele de profit ridicate contrastează cu riscul neglijabil, ținând seama, în același timp, de condițiile sociale și economice existente ale persoanelor care locuiesc în zonele îndepărtate și rurale ale UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este îngrijorat că exploatarea forestieră ilegală în creștere din UE va submina obiectivele Pactului verde european, ale strategiei UE în domeniul biodiversității și ale strategiei pentru păduri, deoarece va reprezenta eșecul de a proteja diversitatea ecologică unică și ultimele păduri virgine și seculare rămase, de a reface și conserva habitatele naturale și speciile de floră și faună sălbatică, și va submina obiectivele zonelor protejate efectiv și strict; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că defrișările sunt responsabile de 20 % din emisiile globale de CO2; este preocupat de efectul negativ al exploatării forestiere ilegale, cum ar fi deșertificarea, eroziunea solului și fenomene precum inundațiile; subliniază că defrișările au legătură și cu dispariția multor specii care își pierd habitatele ca urmare a exploatării forestiere ilegale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită organele de cercetare penală și autoritățile competente din statele membre să ancheteze, aplicând integral legea, toate cazurile de exploatare forestieră ilegală, precum și transportul, depozitarea, distribuția și vânzarea lemnului ilegal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că realizarea unei gestionări durabile a pădurilor, protecția și conservarea acestora, bazată pe indicatori și praguri măsurabile, reprezintă un aspect esențial pentru viitorul silviculturii europene; sprijină introducerea unui sistem de certificare aproape de natură pentru a menține gama întreagă a diversității biologice, să asigure productivitatea și reziliența pe termen lung și să răspundă provocărilor de mediu, economice și societale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și statele membre să adopte măsurile necesare care să permită efectuarea unui control riguros cu scopul de a determina originea lemnului utilizat de întreprinderile europene, asigurând astfel respectarea deplină a Regulamentului UE privind lemnul; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază ferm că Comisia ar trebui să asigure ca, în cadrul planurilor strategice naționale, să fie alocate resurse financiare adecvate pentru refacerea biodiversității în zonele cel mai grav afectate de exploatarea forestieră ilegală; reamintește că, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, statele membre ar trebui să atingă obiectivul de cel puțin 10 % din cheltuielile anuale pentru biodiversitate în cadrul financiar multianual; constată cu regret că obiectivul de finanțare a biodiversității în unele state membre este cu mult sub nivelul convenit de 10 %; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă că în gestionarea durabilă a pădurilor nu au fost încă definite nici pragurile sau intervalele, ca valori de referință pentru starea dorită a pădurilor și nici criteriile suficiente privind sănătatea ecosistemelor, biodiversitatea și schimbările climatice; solicită, prin urmare, adoptarea de noi indicatori și praguri necesare unei gestionări durabile a pădurilor care să poată fi pusă în aplicare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită toate statele membre să se asigure că sistemele de urmărire a lemnului sunt pe deplin operaționale și că sancțiunile din sectorul forestier sunt proporționale și disuasive, astfel încât să descurajeze în mod eficace exploatarea forestieră ilegală; își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu faptul că, în prezent, sancțiunile nu sunt proporționale cu valoarea produselor din lemn, că operatorii primesc uneori doar avertismente sau sancțiuni administrative foarte blânde; invită statele membre să furnizeze mijloace de îmbunătățire a activităților responsabile de silvicultură, să crească numărul de agenți de aplicare a legii acolo unde este necesar pentru a iniția efectiv acțiuni în justiție și proceduri penale în cazurile de exploatare forestieră ilegală, pe baza probelor colectate de poliție sau transmise poliției de către terți; solicită ca procedurile penale, inclusiv împotriva persoanelor private, să fie prevăzute în revizuirea Directivei privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită toate statele membre să facă schimb de bune practici între autoritățile de aplicare a legii în vederea intensificării luptei împotriva tuturor practicilor ilegale conexe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre să garanteze că accesul publicului la informațiile despre mediu, precum și participarea acestuia la luarea deciziilor și la justiție în ceea ce privește planurile de gestionare a pădurilor sunt asigurate în conformitate cu Regulamentul Aarhus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că trebuie să se evalueze în mod corect impactul planurilor de gestionare a pădurilor asupra mediului și că statele membre trebuie să le revizuiască pe cele care nu respectă legislația națională; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă atacurile la adresa funcționarilor din sectorul forestier, a pădurarilor, a forțelor de aplicare a legii, a activiștilor de mediu și a jurnaliștilor de investigație, inclusiv atacurile mortale, și reamintește că aceste atacuri sunt adesea comise fie de indivizi, fie de bande bine organizate și bine echipate, implicate în exploatarea forestieră ilegală, care recurg din ce în ce mai mult la violență și la intimidarea frecventă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită autoritățile naționale și europene să ia măsuri disuasive și ferme pentru a asigura respectarea deplină a legislației naționale și a UE în domeniul mediului; constată că deficiențele procedurale și lipsa controalelor reduc eficacitatea în practică a Regulamentului privind lemnul; îndeamnă colegiuitorii UE să profite de ocazia oferită de negocierile referitoare la propunerea de regulament privind produsele care nu implică defrișări (COM(2021)0706) pentru a trage învățăminte din punerea în aplicare și asigurarea respectării Regulamentului UE privind lemnul și să întărească competențele autorităților competente din statele membre, dispozițiile privind cantitatea și calitatea controalelor efectuate de acestea, relațiile și interacțiunile acestora cu autoritățile competente ale altor state membre și cu alte autorități naționale și cu Comisia; invită statele membre să pună în aplicare cu strictețe dispozițiile legislative aplicabile, aflate în vigoare, interzicând utilizarea și plasarea pe piața UE a lemnului obținut ilegal; solicită ca exploatarea forestieră ilegală să fie tratată ca infracțiune și să facă obiectul unor sancțiuni penale adecvate și să fie inclusă în domeniul de aplicare al Directivei revizuite privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal și solicită consolidarea cooperării europene pentru combaterea exploatării forestiere ilegale; solicită o definiție uniformă a exploatării forestiere ilegale ca infracțiune împotriva mediului în toate statele membre, astfel încât să se garanteze aplicarea unor proceduri și sancțiuni armonizate pentru aceleași încălcări ale exploatării forestiere ilegale în întreaga UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază importanța măsurilor preventive de reducere a daunelor ecologice și economice și a amenințărilor la adresa vieții umane cauzate de exploatarea forestieră ilegală; recunoaște că s-au înregistrat unele progrese recente la nivelul statelor membre, fiind raportate îmbunătățiri în ceea ce privește urmărirea lemnului, revizuirea și consolidarea sancțiunilor prevăzute în legislația națională care vizează combaterea exploatării forestiere ilegale; subliniază că sunt necesare planuri adecvate de refacere a zonelor de mediu deteriorate din statele membre în cauză; reamintește că o abordare europeană coordonată și adoptarea unor măsuri coordonate de prevenire pot contribui la combaterea exploatării forestiere ilegale; invită statele membre să îmbunătățească calitatea și exhaustivitatea sistemelor lor de monitorizare a pădurilor, pentru a putea trage concluzii ferme cu privire la eficacitatea planurilor de gestionare a pădurilor în cadrul rețelei Natura 2000; observă că, pentru a asigura o evaluare satisfăcătoare a eficacității măsurilor legate de Natura 2000, monitorizarea ar trebui să implice colectarea mai multor date privind zonele din interiorul și din exteriorul rețelei și privind calitatea gestionării conservării; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să revizuiască Regulamentul UE privind lemnul, pentru a extinde aplicarea acestuia la toate tipurile de lemn și produse din lemn vândute pe piața europeană, ceea ce va asigura condiții de concurență echitabile și evitarea concurenței neloiale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că populația manifestă un viu interes față de combaterea exploatării forestiere ilegale, interes manifestat și în petițiile adresate Comisiei PETI nr. 1248/2019, 0408/2020, 0722/2020 și 1056/2021, în care se condamnă tăierile de copaci ilegale care au luat amploare, de multe ori pentru că nu se aplică cu strictețe legislația UE în zonele protejate sau pentru că au fost oprite sistemele de supraveghere prin satelit, condamnându-se, de asemenea, înmulțirea cazurilor de agresiune împotriva lucrătorilor din sectorul forestier, a activiștilor și a jurnaliștilor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă statele membre să adopte măsuri judicioase de ordine publică pentru a combate exploatările forestiere ilegale și pentru a-i proteja pe apărătorii mediului, pe jurnaliști și pe avertizorii de nereguli; face un apel către statele membre să ia măsurile necesare pentru ca autoritățile judiciare să nu mai claseze cazurile de exploatare forestieră ilegală; recunoaște rolul activ și implicarea societății civile, inclusiv a organizațiilor neguvernamentale și a apărătorilor mediului, în susținerea acțiunilor pentru protejarea climei și apărarea biodiversității și roagă UE să sprijine aceste activități; subliniază necesitatea de a garanta participarea societății civile la cadrul de transparență prevăzut la articolul 13 din Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să se pună în fruntea luptei împotriva exploatării forestiere ilegale la nivel mondial și să promoveze încetățenirea unei definiții unice, clare și recunoscute la nivel internațional a tipului de activități care se încadrează în conceptul de „exploatare forestieră ilegală”, pentru a elimina portițele juridice actuale care fac să nu se respecte acest standard; consideră salutară, ca prim pas, propunerea de regulament privind „produsele neasociate cu defrișările”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia și statele membre să evalueze frecvent datele disponibile, bazându-se atât pe monitorizarea la sol, cât și pe tehnologiile de teledetecție, precum filmarea prin satelit a tuturor siturilor Natura 2000 împădurite, și să ia măsurile care se impun, inclusiv lansarea de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, dacă există dovezi că aceste situri au fost deteriorate sau distruse, și să publice aceste evaluări și măsuri; subliniază că imagistica prin satelit este mai eficace dacă este combinată cu date de la fața locului care nu ar trebui deci neglijate; îndeamnă statele membre să repare daunele aduse habitatelor forestiere ocrotite sau habitatelor speciilor forestiere ocrotite din cadrul siturilor Natura 2000 afectate de defrișări și de exploatări forestiere ilegale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că Comisia trebuie să asigure respectarea legislației UE; înțelege că sarcina probei pentru a demonstra existența unei încălcări revine Comisiei, care nu se poate baza pe nicio prezumție în cazurile de încălcare; subliniază totuși că, deși Comisia a confirmat că aplicarea corectă a dreptului Uniunii rămâne o prioritate, amploarea anumitor cazuri de încălcare a dispozițiilor, chiar și atunci când Comisia dispune de destule dovezi, sugerează contrariul; declară că este o atitudine iresponsabilă ca, într-un moment în care legislația de mediu este cea mai încălcată legislație și în care Pactul verde european a venit cu noi inițiative, Direcția Generală Mediu a Comisiei Europene să ducă mereu și continuu lipsă de personal; regretă că se pierd valori de neînlocuit pentru că Comisia stă cu mâinile în sân și pentru că se taie fondurile de la buget destinate personalului UE; propune Comisiei și statelor membre să își stabilească clar prioritățile; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sfătuiește Comisia să apeleze sistematic la toate progresele tehnologice disponibile, cum ar fi teledetecția, pentru a asigura respectarea deplină a Regulamentului UE privind lemnul și, prin urmare, pentru a putea analiza sub toate aspectele situația pădurilor din Europa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | îndeamnă Comisia, Consiliul și statele membre să ia măsurile necesare pentru a pune la punct și a dezvolta o cooperare polițienească care să implice autoritățile competente din toate statele membre în prevenirea, depistarea și investigarea infracțiunilor din domeniul silvic și al comerțului cu lemn obținut din astfel de activități; subliniază că Comisia, Consiliul și statele membre ar trebui să evalueze sistematic cât de bine decurge cooperarea polițienească și să o îmbunătățească periodic; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia și Consiliul să evalueze cu grijă posibilele consecințe negative pe care le-ar putea avea asupra pădurilor din UE promovarea biomasei forestiere ca motor energetic, în special în cadrul negocierilor privind pachetul „Pregătiți pentru 55” și al revizuirii Directivei privind energia din surse regenerabile (10) (RED III); |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită Comisiei să promoveze schimbul de bune practici între statele membre în combaterea fenomenului exploatărilor forestiere ilegale și a consecințelor sale, inclusiv în achizițiile publice ecologice, și să promoveze transparența față de consumatori publicând denumirile întreprinderilor care comercializează lemn tăiat ilegal; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să vegheze ca Regulamentul privind lemnul, Directiva privind habitatele, Directiva privind evaluarea strategică de mediu și Directiva privind conservarea păsărilor sălbatice, precum și Regulamentul Aarhus (11) să fie puse în aplicare corespunzător, întrucât punerea în aplicare lacunară a legislației UE din domeniul mediului reprezintă un factor ce favorizează infracțiunile împotriva mediului; constată că încălcările acestora pot duce la dezastre ecologice și de mediu, ca degradarea și eroziunea solului, alunecările de teren, inundațiile, dispariția unor specii sălbatice unice, defrișările și dispariția ultimelor păduri primare și seculare rămase în UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să analizeze problemele legislative actuale și să își îmbunătățească controalele, pentru a elimina toate portițele juridice folosite pentru a putea utiliza în UE lemnul recoltat ilegal, așa cum se întâmplă în prezent când, pentru a obține certificarea de origine, lemnul recoltat legal este amestecat cu lemn recoltat ilegal; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia Europeană să se folosească de politica comercială pentru a pune stavilă exploatărilor forestiere ilegale la nivel internațional; subliniază că importul de lemn recoltat ilegal din țări din afara UE denaturează piața europeană și creează o situație nedreaptă pentru producătorii europeni; reamintește că utilizarea acestui lemn ilegal afectează și comunitățile de unde este recoltat și încurajează continuarea recoltării ilegale a masei lemnoase și toate infracțiunile conexe; apreciază setul de norme obligatorii privind diligența necesară pentru întreprinderile care doresc să introducă anumite produse de bază pe piața UE, prezentate de Comisie în propunerea sa de regulament privind „produsele neasociate cu defrișările”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază cât este de important să se demareze proiectele care urmăresc să promoveze gospodărirea pădurilor în armonie cu natura și ocrotirea, refacerea și conservarea mediului, sprijinind, totodată, comunitățile dependente de resursele forestiere prin dezvoltarea unor lanțuri de aprovizionare scurte și a ecoturismului; sugerează să se dezvolte gospodărirea democratică a pădurilor și proiecte în strânsă cooperare cu autoritățile locale, care colaborează îndeaproape cu părțile interesate și comunitățile locale, care la rândul lor sunt cel mai afectate direct și indirect de schimbările climatice și de efectele socio-economice negative ale producției și comerțului cu lemn la scară mare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sfătuiește UE și statele membre să exploreze noi posibilități de cooperare în combaterea și prevenirea exploatării forestiere ilegale; recomandă Comisiei să pună la punct o platformă de cooperare pentru ca statele membre să dezvolte și să perfecționeze instrumente digitale naționale de monitorizare a pădurilor, pentru a raporta cazurile de exploatare forestieră ilegală și a permite o intervenție transfrontalieră rapidă și eficace împotriva exploatărilor forestiere ilegale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre să ia în serios faptul că sunt principalii responsabili pentru protecția mediului, inclusiv a pădurilor, și să apere siguranța funcționarilor din sectorul forestier; reamintește că corupția din instituțiile publice rămâne un factor important care face ca exploatările forestiere ilegale și infracțiunile împotriva activiștilor de mediu să rămână nepedepsite; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită statele membre să își armonizeze, în măsura posibilului, normele privind controlul lemnului recoltat ilegal, pentru a împiedica exploatarea rutelor ilegale de distribuție a lemnului profitând de legislația statelor membre în care controalele nu sunt riguroase; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită procurorii, anchetatorii, pădurarii și experții financiari să își unească forțele și competențele profesionale pentru a detecta, a ancheta și a urmări în instanță, prompt și cu succes, criminalitatea organizată; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește că UE dispune de fonduri din care ar putea acorda compensații pentru serviciile de silvomediu și climatice, mărind reziliența și valoarea ecologică a ecosistemelor forestiere și ameliorând refacerea, conservarea și protecția pădurilor, precum și compensații pentru zonele forestiere Natura 2000, inclusiv pentru micii proprietari de păduri; |
| --- | --- |

35.

| 36. | propune să se introducă servicii de supraveghere regulată (inclusiv patrule de echipe de securitate/poliție și supraveghere aeriană) în păduri și în zonele unde este transportat lemnul sau unde au fost semnalate cazuri de tăieri ilegale sau de transport și comerț cu lemn provenit din astfel de activități; subliniază că poliția trebuie să devină mai conștientă de infracțiunile asociate cu exploatarea ilegală a pădurilor și îndeamnă statele membre să organizeze o instruire specială pentru agenții de ordine publică, pentru a-i dota cu instrumente practice și cu competențele și cunoștințele necesare pentru a preveni, detecta și urmări penal activitățile de exploatare ilegală a pădurilor, precum și pentru a-i apăra pe activiștii de mediu, pe avertizorii de nereguli și pe cei care se ocupă cu gestionarea pădurilor; încurajează statele membre să coopereze pentru a asigura o exploatare înțeleaptă a resurselor, astfel încât să nu se aplice greșit această măsură; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește că exploatarea ilegală a pădurilor este adesea legată de alte forme de criminalitate, precum traficul ilicit, corupția, frauda, spălarea banilor etc., care în general au o dimensiune transfrontalieră; subliniază, prin urmare, că informațiile despre tăierile ilegale de copaci trebuie considerate esențiale pentru a investiga alte tipuri de infracțiuni grave și trebuie comunicate către Europol pentru a facilita anchetele transfrontaliere; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că instituirea unui procuror verde al UE, prin extinderea mandatului EPPO, în conformitate cu articolul 86 alineatul (4) din TFUE, constituie o modalitate de a îmbunătăți punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației UE în domeniul mediului și de a combate infracțiunile grave împotriva mediului care au o dimensiune transfrontalieră; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia să aloce fonduri pentru a combate exploatările forestiere ilegale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază cât este de important să avem la dispoziție mai multe date transparente, de înaltă calitate și în acest sens ia aminte de obiectivul noii Strategii a UE pentru păduri de a îmbunătăți colectarea armonizată a datelor; consideră că valorificarea structurilor existente, în special a inventarelor forestiere naționale și a Sistemului de informare privind pădurile din Europa (FISE), este esențială pentru ca forțele de poliție să răspundă mai prompt pentru a contracara criminalitatea forestieră; recunoaște că trebuie colectate frecvent date actualizate și comparabile în toate statele membre atât pentru variabilele de bază, cât și pentru variabilele aplicate în domeniul forestier; sprijină, așadar, propunerea privind un cadru european de observare, raportare și colectare a datelor despre păduri; invită statele membre să colecteze date despre inspecții, despre numărul de încălcări constatate și despre tipurile și asprimea sancțiunilor aplicate; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită statele membre să informeze mai bine populația despre combaterea exploatării forestiere ilegale și instrumentele de raportare disponibile, de exemplu prin campanii de comunicare focalizate; invită statele membre să includă în programa academică școlară noțiunea de conservare a pădurilor, ca parte a conservării patrimoniului natural; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că litigiile din domeniul mediului impun cadrelor juridice să aibă cunoștințe și competențe specifice; sfătuiește deci statele membre să dea mai multă greutate componentei de mediu în studiile universitare de drept; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că utilizarea tehnologiilor de teledetecție precum imaginile prin satelit pentru a completa strângerea de date de inventar și inspecțiile de pe teren poate ajuta autoritățile competente de la nivel unional și național să identifice cu mai multă precizie și rapiditate zone întinse unde au loc activități de exploatare forestieră ilegală; subliniază necesitatea de a calibra aceste date cu datele colectate cu ajutorul monitorizării la sol, pentru a confirma exactitatea constatărilor; invită statele membre să utilizeze din plin instrumentele disponibile prin Centrul Satelitar al Uniunii Europene pentru a-și consolida capacitățile de combatere a exploatării forestiere ilegale; reține că deși exploatările forestiere pot fi detectate prin imagini prin satelit, este încă greu de deosebit exploatările forestiere legale de cele ilegale; evidențiază că eficacitatea resurselor furnizate de sateliți pentru combaterea exploatării forestiere ilegale depinde de capacitatea autorităților de a utiliza informațiile și a le coordona cu alte instrumente de monitorizare și baze de date (de la sol); consideră că imaginile prin satelit pot completa inspecțiile și datele de inventar de pe teren, fiind un instrument valoros de detectare a exploatărilor forestiere ilegale, pe baza lor putându-se deduce indirect că au loc exploatări forestiere ilegale prin detectarea unor drumuri în afara zonelor permise; |
| --- | --- |

43.

| 44. | reamintește că inovarea tehnologică joacă un rol esențial în combaterea exploatării forestiere ilegale și a infracțiunilor împotriva mediului în general; invită Comisia să aloce finanțare pentru sprijinul tehnologic acordat statelor membre, care le-ar permite agenților naționali de ordine publică să dispună de cele mai bune instrumente; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că o misiune de informare în zonele afectate de exploatări forestiere ilegale ar fi de ajutor pentru a evalua realitatea de la fața locului, principalii factori care determină exploatarea forestieră ilegală și efectele asupra populației locale, dar și pentru a vedea ce e de făcut în cazuri concrete; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să garanteze că UE nu sprijină inițiative și proiecte care ar putea duce la exploatări forestiere ilegale și la despăduriri sau care ar putea avea un impact negativ similar asupra mediului; |
| --- | --- |

46.

| 47. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  JO L 295, 12.11.2010, p. 23.

(2)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(3)  JO L 197, 21.7.2001, p. 30.

(4)  JO L 264, 25.9.2006, p. 13.

(5)  JO L 356, 8.10.2021, p. 1.

(6)  https://www.europol.europa.eu/crime-areas-and-statistics/crime-areas/environmental-crime

(7)  Nota de informare pentru autoritățile abilitate (AC) să aplice Regulamentul UE privind lemnul, iunie-septembrie 2020 afirmă: „Deși lemnul furnizat către IKEA de VGSM a fost certificat de Forest Stewardship Council (FSC), raportul afirmă că peste jumătate din lemnul recoltat la Veliki Bîhiv în intervalul aprilie – iunie 2018 nu respecta standardele FSC și era, de fapt, tăiat ilegal”.

(8)  Comisia Europeană, Raport: Studiu privind sistemele de certificare și verificare în sectorul forestier și pentru produsele pe bază de lemn, iulie 2021.

(9)  JO L 328, 6.12.2008, p. 28.

(10)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

(11)  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/28

---

P9_TA(2022)0263

Punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) (2022/2002(INI))

(2023/C 32/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la Summitul ONU privind dezvoltarea durabilă la 25 septembrie 2015, la New York (Agenda 2030), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la Summitul ONU privind dezvoltarea durabilă la 25 septembrie 2015, la New York (Agenda 2030),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 noiembrie 2020 intitulat „Îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU: o abordare cuprinzătoare” (SWD(2020)0400), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 18 noiembrie 2020 intitulat „Îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU: o abordare cuprinzătoare” (SWD(2020)0400),

| — | având în vedere publicația din 2022 a Departamentului pentru afaceri economice și sociale al ONU intitulată „Bunele practici în materie de ODD-uri – O compilație de povești de succes și lecții în punerea în aplicare a ODD-urilor – A doua ediția”, |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația din 2022 a Departamentului pentru afaceri economice și sociale al ONU intitulată „Bunele practici în materie de ODD-uri – O compilație de povești de succes și lecții în punerea în aplicare a ODD-urilor – A doua ediția”,

| — | având în vedere raportul ONU din 2019 privind dezvoltarea durabilă la nivel mondial, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU din 2019 privind dezvoltarea durabilă la nivel mondial,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 17 februarie 2021 privind consolidarea contribuției UE la multilateralismul bazat pe norme (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 17 februarie 2021 privind consolidarea contribuției UE la multilateralismul bazat pe norme (JOIN(2021)0003),

| — | având în vedere declarația comună din 30 iunie 2017 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene referitoare la noul Consens european privind dezvoltarea – „Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 30 iunie 2017 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene referitoare la noul Consens european privind dezvoltarea – „Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru” (1),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 28 ianuarie 2019 intitulat „Raportul UE pe 2019 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării” (SWD(2019)0020), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 28 ianuarie 2019 intitulat „Raportul UE pe 2019 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării” (SWD(2019)0020),

| — | având în vedere convențiile-cadru ale Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC) și privind diversitatea biologică, |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile-cadru ale Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC) și privind diversitatea biologică,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris, la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la CCONUSC (COP21) de la Paris, la 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere contribuțiile preconizate stabilite la nivel național ale UE și ale statelor membre, prezentate la 6 martie 2015 de Letonia și de Comisie în numele UE și a statelor sale membre și transmise CCONUSC, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile preconizate stabilite la nivel național ale UE și ale statelor membre, prezentate la 6 martie 2015 de Letonia și de Comisie în numele UE și a statelor sale membre și transmise CCONUSC,

| — | având în vedere contribuțiile actualizate stabilite la nivel național ale UE și ale statelor membre, prezentate la 17 decembrie 2020 de Germania și de Comisie în numele UE și a statelor sale membre și transmise CCONUSC, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile actualizate stabilite la nivel național ale UE și ale statelor membre, prezentate la 17 decembrie 2020 de Germania și de Comisie în numele UE și a statelor sale membre și transmise CCONUSC,

| — | având în vedere cea de a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată la Addis Abeba în perioada 13-16 iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată la Addis Abeba în perioada 13-16 iulie 2015,

| — | având în vedere Declarația comună din 30 iunie 2017 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului și a Comisiei referitoare la noul Consens european privind dezvoltarea – „Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 30 iunie 2017 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului și a Comisiei referitoare la noul Consens european privind dezvoltarea – „Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru” (2),

| — | având în vedere programele de lucru ale Comisiei din 2020 (COM(2020)0037), 2021 (COM(2020)0690) și 2022 (COM(2021)0645) și trimiterile la ODD-uri, |
| --- | --- |

—

având în vedere programele de lucru ale Comisiei din 2020 (COM(2020)0037), 2021 (COM(2020)0690) și 2022 (COM(2021)0645) și trimiterile la ODD-uri,

| — | având în vedere integrarea ODD-urilor în cadrul pentru o mai bună legiferare, inclusiv comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2021 intitulată „O mai bună legiferare: unirea forțelor pentru îmbunătățirea legislației” (COM(2021)0219), documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 noiembrie 2021 intitulat „Orientările privind o mai bună legiferare” (SWD(2021)0305) și setul de instrumente din noiembrie 2021, inclusiv noul instrument #19 privind ODD-urile, |
| --- | --- |

—

având în vedere integrarea ODD-urilor în cadrul pentru o mai bună legiferare, inclusiv comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2021 intitulată „O mai bună legiferare: unirea forțelor pentru îmbunătățirea legislației” (COM(2021)0219), documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 noiembrie 2021 intitulat „Orientările privind o mai bună legiferare” (SWD(2021)0305) și setul de instrumente din noiembrie 2021, inclusiv noul instrument #19 privind ODD-urile,

| — | având în vedere raportul special din 2022 al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare intitulat „Noi amenințări la adresa securității umane în antropocen: nevoia unei mai mari solidarități”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special din 2022 al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare intitulat „Noi amenințări la adresa securității umane în antropocen: nevoia unei mai mari solidarități”,

| — | având în vedere Raportul special din 2019 al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special din 2019 al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) privind oceanele și criosfera într-un climat în schimbare,

| — | având în vedere cel de-al șaselea raport de evaluare al IPCC din 28 februarie 2022, intitulat „Schimbările climatice 2022: impact, adaptare și vulnerabilitate”. |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al șaselea raport de evaluare al IPCC din 28 februarie 2022, intitulat „Schimbările climatice 2022: impact, adaptare și vulnerabilitate”.

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 (3) al Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 (3) al Consiliului,

| — | având în vedere Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre în perioada 2015-2030, adoptat la 18 martie 2015 de statele membre ale ONU în cadrul celei de a Treia Conferințe Mondiale a ONU privind reducerea riscului de dezastre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre în perioada 2015-2030, adoptat la 18 martie 2015 de statele membre ale ONU în cadrul celei de a Treia Conferințe Mondiale a ONU privind reducerea riscului de dezastre,

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE, în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE, în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (4),

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU intitulat „Agenda noastră comună”, prezentat Adunării Generale a ONU, care a primit mandatul Adunării Generale a ONU prin rezoluția 76/6 din 15 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU intitulat „Agenda noastră comună”, prezentat Adunării Generale a ONU, care a primit mandatul Adunării Generale a ONU prin rezoluția 76/6 din 15 noiembrie 2021,

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la Raportul anual strategic privind punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la Raportul anual strategic privind punerea în aplicare și realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (7),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 intitulate „Construirea unei Europe durabile până în 2030 – Progresele înregistrate până în prezent și etapele următoare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 intitulate „Construirea unei Europe durabile până în 2030 – Progresele înregistrate până în prezent și etapele următoare”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 octombrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 octombrie 2018,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 20 iunie 2017 intitulate „Un viitor durabil al Europei: răspunsul UE la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 20 iunie 2017 intitulate „Un viitor durabil al Europei: răspunsul UE la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2017 referitoare la acțiunea UE pentru sustenabilitate (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2017 referitoare la acțiunea UE pentru sustenabilitate (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (9),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 9 aprilie 2019 intitulate „Către o Uniune tot mai durabilă până în 2030”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 9 aprilie 2019 intitulate „Către o Uniune tot mai durabilă până în 2030”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia (10),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 15 mai 2019 privind evaluarea celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (COM(2019)0233), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 15 mai 2019 privind evaluarea celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (COM(2019)0233),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (COM(2020)0652),

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu din 2019 intitulat „Mediul european – situație și perspective în 2020: cunoștințe pentru tranziția către o Europă sustenabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu din 2019 intitulat „Mediul european – situație și perspective în 2020: cunoștințe pentru tranziția către o Europă sustenabilă”,

| — | având în vedere raportul de monitorizare al Eurostat din 2021 privind progresele înregistrate în direcția ODD în contextul UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de monitorizare al Eurostat din 2021 privind progresele înregistrate în direcția ODD în contextul UE,

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă (11),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 intitulat „Indicatori mai adecvați pentru a evalua obiectivele de dezvoltare durabilă — contribuția societății civile” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 intitulat „Indicatori mai adecvați pentru a evalua obiectivele de dezvoltare durabilă — contribuția societății civile” (12),

| — | având în vedere raportul pe 2021 privind dezvoltarea durabilă din 14 iunie 2021, intitulat „Deceniul de acțiune pentru obiectivele de dezvoltare durabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul pe 2021 privind dezvoltarea durabilă din 14 iunie 2021, intitulat „Deceniul de acțiune pentru obiectivele de dezvoltare durabilă”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2021 intitulate „O abordare cuprinzătoare pentru accelerarea punerii în aplicare a Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă – O reconstrucție mai temeinică după criza provocată de pandemia de COVID-19”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2021 intitulate „O abordare cuprinzătoare pentru accelerarea punerii în aplicare a Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă – O reconstrucție mai temeinică după criza provocată de pandemia de COVID-19”,

| — | având în vedere Raportul special nr. 26/2020 al Curții de Conturi a Uniunii Europene intitulat „Mediul marin: protecția oferită de UE este extinsă, dar lipsită de profunzime”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 26/2020 al Curții de Conturi a Uniunii Europene intitulat „Mediul marin: protecția oferită de UE este extinsă, dar lipsită de profunzime”,

| — | având în vedere documentul de reflecție al Comisiei din 30 ianuarie 2019 intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030” (COM(2019)0022), în special anexa III intitulată „Rezumatul contribuției Platformei multipartite privind ODD la documentul de reflecție «Către o Europă durabilă până în 2030»”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de reflecție al Comisiei din 30 ianuarie 2019 intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030” (COM(2019)0022), în special anexa III intitulată „Rezumatul contribuției Platformei multipartite privind ODD la documentul de reflecție «Către o Europă durabilă până în 2030»”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru dezvoltare și ale Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, în temeiul articolului 58 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru dezvoltare și ale Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, în temeiul articolului 58 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru cultură și educație,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0174/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0174/2022),

| A. | întrucât la nivel european și internațional nu va exista justiție climatică fără o dezvoltare durabilă și incluzivă din punct de vedere ecologic, social și economic; întrucât realizarea ODD-urilor este, prin urmare, o condiție prealabilă esențială pentru realizarea unei tranziții juste și echitabile în temeiul Acordului de la Paris și al Pactului verde european; |
| --- | --- |

A.

întrucât la nivel european și internațional nu va exista justiție climatică fără o dezvoltare durabilă și incluzivă din punct de vedere ecologic, social și economic; întrucât realizarea ODD-urilor este, prin urmare, o condiție prealabilă esențială pentru realizarea unei tranziții juste și echitabile în temeiul Acordului de la Paris și al Pactului verde european;

| B. | întrucât impactul pandemiei de COVID-19 nu este încă pe deplin cunoscut, dar a dus deja la un regres semnificativ în realizarea ODD-urilor, în special în țările din sudul global care au sisteme de sănătate slabe și în care ratele de vaccinare rămân foarte scăzute, ceea ce a adus mai multă inegalitate și sărăcie; întrucât, potrivit raportului ONU pe 2021 privind finanțarea dezvoltării durabile, pandemia de COVID-19 ar putea duce la un „deceniu pierdut” pentru dezvoltarea durabilă; întrucât țările cel mai puțin dezvoltate au fost afectate deosebit de grav din cauza vulnerabilității lor la șocurile externe; întrucât un mediu sănătos este un pilon fundamental al dezvoltării durabile; întrucât s-a estimat că indicele dezvoltării umane va suferi o „scădere abruptă și fără precedent” în 2020 pentru prima dată în cei 30 ani de la calcularea sa; întrucât rata sărăciei extreme a crescut în 2020, pentru prima dată în 20 de ani; întrucât, pe de altă parte, situația în urma pandemiei de COVID-19 reprezintă o oportunitate semnificativă de a remodela societățile noastre pentru a îndeplini aspirațiile ODD-urilor; întrucât, înainte de pandemia de COVID-19, a existat un deficit de finanțare anual, global, estimat la 2,5 mii de miliarde USD între finanțare și ceea ce era necesar pentru realizarea ODD-urilor; întrucât, potrivit unei estimări, la începutul anului 2021, incertitudinea economică și deficitul de cheltuieli de redresare legate de pandemie în țările în curs de dezvoltare au mărit acest decalaj cu 50 %, ajungând la 3,7 mii de miliarde USD; întrucât noua Comisie specială a Parlamentului privind pandemia de COVID-19: învățămintele desprinse și recomandări pentru viitor ar putea investiga impactul pandemiei asupra ODD-urilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât impactul pandemiei de COVID-19 nu este încă pe deplin cunoscut, dar a dus deja la un regres semnificativ în realizarea ODD-urilor, în special în țările din sudul global care au sisteme de sănătate slabe și în care ratele de vaccinare rămân foarte scăzute, ceea ce a adus mai multă inegalitate și sărăcie; întrucât, potrivit raportului ONU pe 2021 privind finanțarea dezvoltării durabile, pandemia de COVID-19 ar putea duce la un „deceniu pierdut” pentru dezvoltarea durabilă; întrucât țările cel mai puțin dezvoltate au fost afectate deosebit de grav din cauza vulnerabilității lor la șocurile externe; întrucât un mediu sănătos este un pilon fundamental al dezvoltării durabile; întrucât s-a estimat că indicele dezvoltării umane va suferi o „scădere abruptă și fără precedent” în 2020 pentru prima dată în cei 30 ani de la calcularea sa; întrucât rata sărăciei extreme a crescut în 2020, pentru prima dată în 20 de ani; întrucât, pe de altă parte, situația în urma pandemiei de COVID-19 reprezintă o oportunitate semnificativă de a remodela societățile noastre pentru a îndeplini aspirațiile ODD-urilor; întrucât, înainte de pandemia de COVID-19, a existat un deficit de finanțare anual, global, estimat la 2,5 mii de miliarde USD între finanțare și ceea ce era necesar pentru realizarea ODD-urilor; întrucât, potrivit unei estimări, la începutul anului 2021, incertitudinea economică și deficitul de cheltuieli de redresare legate de pandemie în țările în curs de dezvoltare au mărit acest decalaj cu 50 %, ajungând la 3,7 mii de miliarde USD; întrucât noua Comisie specială a Parlamentului privind pandemia de COVID-19: învățămintele desprinse și recomandări pentru viitor ar putea investiga impactul pandemiei asupra ODD-urilor;

| C. | întrucât, potrivit Raportului global din 2019 al ONU privind dezvoltarea durabilă la nivel mondial și indicelui ODD pe 2020 al Rețelei ONU de soluții pentru dezvoltare durabilă (SDSN), nicio țară, inclusiv nicio țară europeană, nu este pe cale să atingă toate ODD-urile până în 2030; întrucât, potrivit Raportului european privind dezvoltarea durabilă din 2021, pentru prima dată de la adoptarea ODD-urilor, în 2020 nu a crescut punctajul mediu al indicelui ODD al UE; întrucât, potrivit Comisiei Economice pentru Europa a ONU, Europa este pe cale să îndeplinească doar 26 – sau 15 % – dintre cele 169 de ținte; întrucât, potrivit indicelui ODD 2021 al SDSN, țările din OCDE se află cel mai aproape de atingerea obiectivelor Agendei 2030, dar generează cele mai mari efecte de propagare negative, ceea ce subminează capacitatea altor țări de a-și atinge obiectivele; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit Raportului global din 2019 al ONU privind dezvoltarea durabilă la nivel mondial și indicelui ODD pe 2020 al Rețelei ONU de soluții pentru dezvoltare durabilă (SDSN), nicio țară, inclusiv nicio țară europeană, nu este pe cale să atingă toate ODD-urile până în 2030; întrucât, potrivit Raportului european privind dezvoltarea durabilă din 2021, pentru prima dată de la adoptarea ODD-urilor, în 2020 nu a crescut punctajul mediu al indicelui ODD al UE; întrucât, potrivit Comisiei Economice pentru Europa a ONU, Europa este pe cale să îndeplinească doar 26 – sau 15 % – dintre cele 169 de ținte; întrucât, potrivit indicelui ODD 2021 al SDSN, țările din OCDE se află cel mai aproape de atingerea obiectivelor Agendei 2030, dar generează cele mai mari efecte de propagare negative, ceea ce subminează capacitatea altor țări de a-și atinge obiectivele;

| D. | întrucât noile realități geopolitice și umanitare impuse de invazia ilegală a Rusiei în Ucraina și de războiul din Ucraina au un impact enorm asupra realizării la nivel mondial a ODD-urilor, în special în ceea ce privește combaterea inegalităților, a sărăciei și a foametei, și pot împiedica realizarea lor până în 2030; întrucât este nevoie urgentă de un nou impuls politic pentru realizarea ODD-urilor, ținând seama de impactul pandemiei de COVID-19 și de consecințele globale ale invaziei Ucrainei de către Rusia; întrucât, în acest context, trebuie finanțate sursele regenerabile de energie pentru a asigura alinierea la obiectivele Agendei 2030 și pentru a evita viitoarele presiuni financiare la nivel mondial în sectorul energetic; |
| --- | --- |

D.

întrucât noile realități geopolitice și umanitare impuse de invazia ilegală a Rusiei în Ucraina și de războiul din Ucraina au un impact enorm asupra realizării la nivel mondial a ODD-urilor, în special în ceea ce privește combaterea inegalităților, a sărăciei și a foametei, și pot împiedica realizarea lor până în 2030; întrucât este nevoie urgentă de un nou impuls politic pentru realizarea ODD-urilor, ținând seama de impactul pandemiei de COVID-19 și de consecințele globale ale invaziei Ucrainei de către Rusia; întrucât, în acest context, trebuie finanțate sursele regenerabile de energie pentru a asigura alinierea la obiectivele Agendei 2030 și pentru a evita viitoarele presiuni financiare la nivel mondial în sectorul energetic;

| E. | întrucât UE este obligată să includă obiectivele cooperării pentru dezvoltare în toate politicile interne sau externe care ar putea afecta țările în curs de dezvoltare, astfel cum se prevede la articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât realizarea alinierii în toate politicile UE este esențială pentru realizarea ODD-urilor la nivel mondial; întrucât coerența politicilor în favoarea dezvoltării durabile este o abordare de integrare globală a diferitelor dimensiuni ale dezvoltării durabile în toate etapele procesului de elaborare a politicilor și este un element-cheie al eforturilor UE de a pune în aplicare Agenda 2030; întrucât Comisia, în documentul de lucru al serviciilor sale din 18 noiembrie 2021 intitulat „Realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU – o abordare cuprinzătoare”, s-a angajat să adopte o abordare „la nivelul întregii administrații” în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD-urilor, coordonată de Președinta von der Leyen; întrucât tranziția către o economie a bunăstării care să dea înapoi planetei mai mult decât ia de la aceasta, integrată în cel de al optulea program de acțiune pentru mediu al UE și consacrată în obiectivele sale prioritare pentru 2030 și 2050, va necesita ca UE să dezvolte o abordare mai globală a procesului de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE este obligată să includă obiectivele cooperării pentru dezvoltare în toate politicile interne sau externe care ar putea afecta țările în curs de dezvoltare, astfel cum se prevede la articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât realizarea alinierii în toate politicile UE este esențială pentru realizarea ODD-urilor la nivel mondial; întrucât coerența politicilor în favoarea dezvoltării durabile este o abordare de integrare globală a diferitelor dimensiuni ale dezvoltării durabile în toate etapele procesului de elaborare a politicilor și este un element-cheie al eforturilor UE de a pune în aplicare Agenda 2030; întrucât Comisia, în documentul de lucru al serviciilor sale din 18 noiembrie 2021 intitulat „Realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU – o abordare cuprinzătoare”, s-a angajat să adopte o abordare „la nivelul întregii administrații” în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD-urilor, coordonată de Președinta von der Leyen; întrucât tranziția către o economie a bunăstării care să dea înapoi planetei mai mult decât ia de la aceasta, integrată în cel de al optulea program de acțiune pentru mediu al UE și consacrată în obiectivele sale prioritare pentru 2030 și 2050, va necesita ca UE să dezvolte o abordare mai globală a procesului de elaborare a politicilor;

| F. | întrucât Parlamentul, Consiliul și Consiliul European au solicitat Comisiei, în repetate rânduri, de la adoptarea în 2015 a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, să adopte o strategie globală pentru a pune în aplicare pe deplin ODD-urile; |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul, Consiliul și Consiliul European au solicitat Comisiei, în repetate rânduri, de la adoptarea în 2015 a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, să adopte o strategie globală pentru a pune în aplicare pe deplin ODD-urile;

| G. | întrucât există o interdependență puternică între crizele sanitare, crizele de mediu și crizele climatice; întrucât astfel de crize se vor intensifica în următorii ani, în special ca urmare a schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității; |
| --- | --- |

G.

întrucât există o interdependență puternică între crizele sanitare, crizele de mediu și crizele climatice; întrucât astfel de crize se vor intensifica în următorii ani, în special ca urmare a schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității;

| H. | întrucât capacitatea de a extrage date pentru a completa indicatorii ODD este limitată în mai multe țări în curs de dezvoltare, ceea ce poate împiedica sever evaluarea progreselor; |
| --- | --- |

H.

întrucât capacitatea de a extrage date pentru a completa indicatorii ODD este limitată în mai multe țări în curs de dezvoltare, ceea ce poate împiedica sever evaluarea progreselor;

| I. | întrucât decalajul dintre popoarele și țările cele mai bogate și cele mai sărace este în continuă creștere; întrucât reducerea inegalităților (ODD 10) are o importanță strategică și ar trebui să se afle în centrul eforturilor comune de realizare a Agendei 2030; |
| --- | --- |

I.

întrucât decalajul dintre popoarele și țările cele mai bogate și cele mai sărace este în continuă creștere; întrucât reducerea inegalităților (ODD 10) are o importanță strategică și ar trebui să se afle în centrul eforturilor comune de realizare a Agendei 2030;

| J. | întrucât ODD-urile acoperă toate problemele majore cu care se confruntă umanitatea și nu sunt legate doar de politicile de dezvoltare, ci vizează și politici publice mai ample la nivel european; |
| --- | --- |

J.

întrucât ODD-urile acoperă toate problemele majore cu care se confruntă umanitatea și nu sunt legate doar de politicile de dezvoltare, ci vizează și politici publice mai ample la nivel european;

| K. | întrucât, angajându-se să realizeze Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, UE a recunoscut că demnitatea individului este fundamentală și că obiectivele și țintele agendei ar trebui îndeplinite pentru toate națiunile, populațiile și segmentele societății; |
| --- | --- |

K.

întrucât, angajându-se să realizeze Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, UE a recunoscut că demnitatea individului este fundamentală și că obiectivele și țintele agendei ar trebui îndeplinite pentru toate națiunile, populațiile și segmentele societății;

| L. | întrucât atât Parlamentul European, cât și parlamentele naționale au, de asemenea, responsabilitatea de a se asigura că dezvoltarea durabilă este integrată în procedurile lor, pentru a elimina compartimentările; |
| --- | --- |

L.

întrucât atât Parlamentul European, cât și parlamentele naționale au, de asemenea, responsabilitatea de a se asigura că dezvoltarea durabilă este integrată în procedurile lor, pentru a elimina compartimentările;

| M. | întrucât inegalitățile din ce în ce mai mari, schimbările climatice, pierderea biodiversității și creșterea producției de deșeuri sunt aspecte abordate de ODD-uri; întrucât toate acestea dăunează condițiilor vieții umane; |
| --- | --- |

M.

întrucât inegalitățile din ce în ce mai mari, schimbările climatice, pierderea biodiversității și creșterea producției de deșeuri sunt aspecte abordate de ODD-uri; întrucât toate acestea dăunează condițiilor vieții umane;

| N. | întrucât platforma multilaterală la nivel înalt a UE privind punerea în aplicare a ODD-urilor, care a funcționat în perioada 2017-2019, a fost creată pentru a sprijini și a consilia Comisia și a oferit un forum pentru schimbul de experiență și de bune practici între sectoare și la nivel local, regional, național și la nivelul UE, reunind părți interesate din societatea civilă, organizații neguvernamentale, sectorul privat și cel corporativ; |
| --- | --- |

N.

întrucât platforma multilaterală la nivel înalt a UE privind punerea în aplicare a ODD-urilor, care a funcționat în perioada 2017-2019, a fost creată pentru a sprijini și a consilia Comisia și a oferit un forum pentru schimbul de experiență și de bune practici între sectoare și la nivel local, regional, național și la nivelul UE, reunind părți interesate din societatea civilă, organizații neguvernamentale, sectorul privat și cel corporativ;

| O. | întrucât, având în vedere toate cele de mai sus, o strategie de guvernanță europeană care să integreze ODD-urile într-o abordare transversală ar permite o mai mare aliniere și eficiență a politicilor publice; întrucât, de exemplu, ODD 14 (Viața subacvatică), care vizează conservarea și utilizarea sustenabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine pentru o dezvoltare durabilă, ar trebui pus în aplicare în cadrul unei politici maritime integrate; |
| --- | --- |

O.

întrucât, având în vedere toate cele de mai sus, o strategie de guvernanță europeană care să integreze ODD-urile într-o abordare transversală ar permite o mai mare aliniere și eficiență a politicilor publice; întrucât, de exemplu, ODD 14 (Viața subacvatică), care vizează conservarea și utilizarea sustenabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine pentru o dezvoltare durabilă, ar trebui pus în aplicare în cadrul unei politici maritime integrate;

| P. | întrucât progresele înregistrate la nivel mondial în ceea ce privește ODD-urile nu sunt corespunzător din cauza capacităților insuficiente de monitorizare, în special în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

P.

întrucât progresele înregistrate la nivel mondial în ceea ce privește ODD-urile nu sunt corespunzător din cauza capacităților insuficiente de monitorizare, în special în țările în curs de dezvoltare;

| Q. | întrucât pandemia de COVID-19 a exacerbat în mare măsură problemele existente în materie de datorii ale țărilor în curs de dezvoltare, ceea ce a pus în pericol și mai mult eforturile acestora de a mobiliza resurse suficiente pentru a realiza ODD-urile; întrucât, în consecință, sunt necesare de urgență eforturi suplimentare în ceea ce privește reducerea datoriilor pentru a evita neîndeplinirea pe scară largă a obligațiilor de plată în țările în curs de dezvoltare și a facilita investițiile în redresare și în ODD-uri; |
| --- | --- |

Q.

întrucât pandemia de COVID-19 a exacerbat în mare măsură problemele existente în materie de datorii ale țărilor în curs de dezvoltare, ceea ce a pus în pericol și mai mult eforturile acestora de a mobiliza resurse suficiente pentru a realiza ODD-urile; întrucât, în consecință, sunt necesare de urgență eforturi suplimentare în ceea ce privește reducerea datoriilor pentru a evita neîndeplinirea pe scară largă a obligațiilor de plată în țările în curs de dezvoltare și a facilita investițiile în redresare și în ODD-uri;

| R. | întrucât, potrivit celui de-al șaselea raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) din 2022, schimbările climatice au redus securitatea alimentară și a apei, ceea ce a împiedicat eforturile de realizare a ODD-urilor; |
| --- | --- |

R.

întrucât, potrivit celui de-al șaselea raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) din 2022, schimbările climatice au redus securitatea alimentară și a apei, ceea ce a împiedicat eforturile de realizare a ODD-urilor;

| S. | întrucât ODD-urile au o dimensiune subnațională și locală; |
| --- | --- |

S.

întrucât ODD-urile au o dimensiune subnațională și locală;

| T. | întrucât oceanele sunt rezervoare uriașe de biodiversitate și dețin rolul principal în reglarea climei planetare; întrucât conservarea lor este esențială pentru dezvoltarea durabilă, contribuie la eradicarea sărăciei și asigură mijloace de subzistență sustenabile și securitate alimentară pentru miliarde de oameni; |
| --- | --- |

T.

întrucât oceanele sunt rezervoare uriașe de biodiversitate și dețin rolul principal în reglarea climei planetare; întrucât conservarea lor este esențială pentru dezvoltarea durabilă, contribuie la eradicarea sărăciei și asigură mijloace de subzistență sustenabile și securitate alimentară pentru miliarde de oameni;

| U. | întrucât ODD-urile sunt universale și indivizibile; întrucât acestea sunt comune și se aplică tuturor actorilor, inclusiv sectorului public și privat, societății civile și partenerilor sociali; |
| --- | --- |

U.

întrucât ODD-urile sunt universale și indivizibile; întrucât acestea sunt comune și se aplică tuturor actorilor, inclusiv sectorului public și privat, societății civile și partenerilor sociali;

| V. | întrucât cele 17 ODD-uri, cu cele 169 de ținte și indicatorii aferenți, reprezintă singurul cadru comun la nivel mondial și convenit politic pentru politici bazate pe date concrete, |
| --- | --- |

V.

întrucât cele 17 ODD-uri, cu cele 169 de ținte și indicatorii aferenți, reprezintă singurul cadru comun la nivel mondial și convenit politic pentru politici bazate pe date concrete,

Introducere

| 1. | își reafirmă angajamentul față de Agenda 2030, de cele 17 ODD-uri ale sale și de promisiunea de a nu lăsa pe nimeni și niciun loc în urmă; subliniază că, având în vedere pandemiile actuale și viitoare și consecințele războiului din Ucraina, Agenda 2030 oferă o cale unică către o economie a bunăstării pentru a reconstrui mai bine o lume mai echitabilă, justă, favorabilă incluziunii, sustenabilă și rezilientă; recunoaște că ODD-urile reprezintă o preocupare comună a umanității; încurajează Comisia să ia măsuri pentru a aborda schimbările climatice și pentru a respecta și a promova drepturile omului, dreptul la sănătate, comunitățile locale, migranții, copiii, grupurile minoritare și persoanele vulnerabile, dreptul la dezvoltare, egalitatea de gen, capacitarea femeilor și echitatea între generații; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că au rămas mai puțin de opt ani pentru a atinge obiectivele Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și că anii 2020 au fost declarați Deceniul de acțiune al ONU privind dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că punerea în aplicare a Agendei 2030 va contribui la realizarea unei tranziții verzi și digitale echitabile și incluzive, în conformitate cu ambițiile și acțiunile UE prezentate în Pactul verde european și în Busola pentru dimensiunea digitală 2030; |
| --- | --- |

3.

Guvernanță

| 4. | salută angajamentul președintei Comisiei de a urmări o abordare „la nivelul întregii administrații” în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD-urilor de către UE și de a integra ODD-urile în portofoliul fiecărui comisar; invită, prin urmare, Comisia și Președinta acesteia să demonstreze în continuare modul în care abordarea „la nivelul întregii administrații” față de ODD-uri este pusă în aplicare la nivelul UE; afirmă, cu toate acestea, că o astfel de abordare poate fi eficientă numai în condițiile unei conduceri la cel mai înalt nivel și cu un plan concret de asigurare a unei acțiuni cuprinzătoare la nivelul Comisiei; regretă că, din 2019, nu a existat niciun comisar responsabil cu punerea în aplicare internă și externă a ODD-urilor și coordonarea acestora, ceea ce a dus la o abordare fragmentată, contrară principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării durabile; propune, în plus, ca Comisia să desemneze un trimis special pentru ODD-uri, care să răspundă în fața comisarului responsabil, pentru a promova acțiuni coerente privind ODD-urile la nivel mondial prin intermediul acțiunilor externe ale UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiterează că, pentru a realiza ODD-urile, Agenda 2030 necesită o puternică legitimitate socială și o veritabilă resetare politică, care poate fi realizată numai dacă ODD-urile sunt considerate o oportunitate pentru cetățeni; subliniază importanța mass-mediei în această privință; reamintește că importanța implicării structurate a părților interesate și a parteneriatelor multilaterale se află în centrul ODD-urilor; regretă profund faptul că mandatul platformei multipartite nu a fost reînnoit în 2019 și solicită reinstituirea sa urgentă sau crearea unui mecanism nou pentru implicarea structurată, cu o reprezentare echilibrată, diversificată și democratică, care să includă organizațiile societății civile, organizațiile comunitare, sectorul privat [inclusiv întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și organizațiile conduse de producători], sindicatele, cooperativele, mediul academic și instituțiile de cercetare, administrațiile regionale și locale și grupurile marginalizate; subliniază rolul esențial al fiecăreia dintre aceste părți interesate, deoarece ele monitorizează îndeaproape punerea în aplicare a ODD-urilor de către guverne și contribuie în mod direct la dezvoltarea durabilă; solicită o mai mare implicare și consultare a acestor grupuri; subliniază că platforma multipartită ar trebui să colaboreze în mod sistematic cu Grupul de lucru pentru Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă pentru a asigura o participare reală a statelor membre; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște că lipsa responsabilității, a transparenței și a bunei guvernanțe are un impact negativ puternic asupra punerii în aplicare a Agendei 2030 atât în țările dezvoltate, cât și în cele în curs de dezvoltare și subliniază necesitatea de a promova combaterea corupției și integritatea pentru a accelera punerea în aplicare a ODD-urilor și de a monitoriza în mod consecvent progresele înregistrate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că eforturile de integrare a ODD-urilor în politicile interne și externe ale UE ar trebui să fie mai mult decât un exercițiu de cartografiere; reamintește că multe politici interne ale UE contribuie nu numai la punerea în aplicare a ODD-urilor, ci au și efecte de propagare ecologice, sociale și economice foarte importante asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra grupurilor și populațiilor vulnerabile; insistă, prin urmare, asupra faptului că, pentru a înregistra progrese suplimentare la nivel mondial, acțiunea internă și externă a UE trebuie să fie coordonată în continuare; subliniază importanța unei abordări integrate, care ar necesita soluții sistemice; recunoaște progresele înregistrate în ceea ce privește consolidarea capacităților, dar subliniază necesitatea de a spori alinierea și coordonarea activităților de consolidare a capacităților în întreaga UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încurajează ferm o mai mare coerență a politicilor pentru dezvoltare în pachetul legislativ de referință „Pregătiți pentru 55” (13), politica agricolă comună, politica comună în domeniul pescuitului, politica comercială comună și, în general, în activitatea Comisiei; regretă că lipsa unei strategii de punere în aplicare a ODD-urilor face mai dificilă realizarea coerenței politicilor, din cauza lipsei unor ținte clare, măsurabile și încadrate în timp la nivelul UE pentru raportarea tuturor ODD-urilor; solicită ca dezvoltarea durabilă să fie prioritizată și integrată pe parcursul întregului ciclu al politicii (proiectare, punere în aplicare și evaluare) și ca toate dimensiunile acesteia să fie luate în considerare în mod sistematic în evaluările impactului și în cerințele de publicare și de raportare externă; propune un audit intern efectuat de Comisie pentru a asigura alinierea între politicile interne și externe ale UE; subliniază că ODD-urile ar trebui să constituie coloana vertebrală a politicilor publice europene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei să adopte o nouă strategie a UE, la nivel înalt, de punere în aplicare a Agendei 2030, așa cum a solicitat Consiliul European în octombrie 2018, pe baza rezoluțiilor și a directivelor de politică ale UE care vizează realizarea ODD-urilor, având în vedere că rămân mai puțin de opt ani pentru realizarea Agendei 2030 și, prin urmare, este necesară o implementare urgentă în conformitate cu Deceniul de acțiune pentru realizarea obiectivelor globale; consideră că o astfel de strategie ar trebui să definească cel puțin:






  (a) | un nou cadru de guvernanță, condus de un singur comisar la nivel înalt, responsabil pentru punerea în aplicare a ODD-urilor în toate portofoliile și care se va consulta în mod sistematic noua platformă multipartită; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

un nou cadru de guvernanță, condus de un singur comisar la nivel înalt, responsabil pentru punerea în aplicare a ODD-urilor în toate portofoliile și care se va consulta în mod sistematic noua platformă multipartită;

| (b) | un set revizuit de ținte concrete, măsurabile, cu termene precise la nivelul UE pentru a consolida ambiția UE și măsuri concrete pentru atingerea acestora; |
| --- | --- |

(b)

un set revizuit de ținte concrete, măsurabile, cu termene precise la nivelul UE pentru a consolida ambiția UE și măsuri concrete pentru atingerea acestora;

| (c) | un sistem și indicatori de monitorizare actualizați, care să țină seama de impactul intern și extern al UE asupra progreselor globale în materie de ODD-uri; |
| --- | --- |

(c)

un sistem și indicatori de monitorizare actualizați, care să țină seama de impactul intern și extern al UE asupra progreselor globale în materie de ODD-uri;

| (d) | un plan financiar unic pentru atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale UE, legat de țintele de mai sus; |
| --- | --- |

(d)

un plan financiar unic pentru atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale UE, legat de țintele de mai sus;

| (e) | un plan pentru diplomația UE și cooperarea internațională în materie de ODD-uri, condus de un trimis special pentru ODD-uri, pentru a asigura o repartizare justă a poverii și condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

(e)

un plan pentru diplomația UE și cooperarea internațională în materie de ODD-uri, condus de un trimis special pentru ODD-uri, pentru a asigura o repartizare justă a poverii și condiții de concurență echitabile;

îi invită pe președinții Parlamentului, Comisiei și Consiliului să însoțească această strategie cu o declarație interinstituțională de reînnoire a angajamentului UE față de Agenda 2030; subliniază că această strategie ar trebui publicată până cel târziu în iunie 2023 pentru ca UE să joace un rol de lider în revigorarea Agendei 2030 în cadrul summitului privind ODD-urile din septembrie 2023; subliniază că strategia ar trebui revizuită periodic și însoțită de măsuri corective în domeniile în care progresele sunt considerate blocate sau insuficiente;

| 10. | subliniază că coordonarea în cadrul instituțiilor UE și între acestea este o condiție prealabilă pentru creșterea eficacității acțiunilor UE; solicită crearea unui grup operativ interinstituțional care să faciliteze dialogul structurat cu privire la ODD-uri, format din reprezentanți ai Parlamentului, Comisiei și Consiliului; consideră că grupul operativ, care ar trebui să se întrunească trimestrial, ar trebui să își asume responsabilitatea de a coordona eforturile UE de a realiza ODD-urile pe plan intern și mondial; are încredere că Comisia va informa periodic colegiuitorii cu privire la evoluțiile politicilor și la măsurile luate pentru punerea în aplicare a ODD-urilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută integrarea ODD-urilor în revizuirea din 2021 a setului de instrumente pentru o mai bună legiferare, inclusiv comunicarea, orientările și setul de instrumente în sine, în special instrumentul specific privind punerea în aplicare a ODD-urilor și indicarea indicatorilor ODD-urilor relevanți pentru diferitele tipuri de impact; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că adoptarea noii strategii cuprinzătoare de punere în aplicare ar trebui să se bazeze pe o abordare ascendentă, precedată de o cartografiere a ODD-urilor și de un proces amplu, structurat, incluziv și semnificativ de consultare publică participativă, însoțit de un plan de informare și implicare semnificativă a cetățenilor, inclusiv a societății civile, a reprezentanților relevanți ai industriei și, în sens mai larg, a sectorului privat, a sindicatelor, a mediului academic, a administrațiilor regionale și locale, a minorităților și a grupurilor vulnerabile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să anticipeze următoarea agendă a ONU după 2030 cu o foaie de parcurs cu obiective și măsuri pentru a planifica următoarele obiective de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

13.

Monitorizare

| 14. | invită Parlamentul să numească un raportor permanent pentru punerea în aplicare a ODD-urilor, care să colaboreze cu Biroul și cu toate comisiile, precum și cu platforma multipartită; propune, de asemenea, ca fiecare comisie să numească un membru responsabil pentru îndeplinirea ODD-urilor și ca acești membri responsabili să se întâlnească trimestrial, precum și cu raportorul permanent, pentru a asigura alinierea; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că Parlamentul European și parlamentele naționale au, de asemenea, un rol de jucat pentru a se asigura că dezvoltarea durabilă este integrată în proceduri și că sunt eliminate compartimentările; subliniază importanța participării și a contribuției Parlamentului în fiecare an la Forumul politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă, precum și rolul pe care l-ar putea juca în acest sens un raport anual privind punerea în aplicare a ODD-urilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | afirmă că o mai bună înțelegere a impactului real al UE asupra progreselor înregistrate în atingerea ODD-urilor în UE și la nivel mondial poate fi realizată numai prin abordarea lacunelor existente în materie de date, inclusiv lipsa datelor defalcate, și a punctelor slabe ale sistemelor informatice, prin consolidarea utilizării datelor statistice existente dintr-o varietate de surse și prin adoptarea datelor de avangardă și a inteligenței artificiale, în conformitate cu normele și regulamentele privind protecția datelor; consideră că este esențial să se monitorizeze progresele înregistrate la nivelul tuturor celor 169 de ținte; invită UE să intensifice în mod semnificativ cooperarea tehnică cu țările în curs de dezvoltare pentru a soluționa lacunele globale în materie de date cauzate de capacitățile reduse de monitorizare și de metodologiile inconsecvente; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută rapoartele anuale de monitorizare ale Eurostat privind ODD-urile; solicită o analiză anuală a setului de indicatori Eurostat privind ODD-urile, cu participarea sistematică a autorităților regionale și locale și a organizațiilor societății civile, în conformitate cu revizuirea din 2021; subliniază că dezvoltarea durabilă este în mod inerent transfrontalieră și transsectorială; își afirmă disponibilitatea de a aborda efectele de propagare negative pe care punerea în aplicare a ODD-urilor le are asupra altor regiuni; salută activitatea inițiată de Eurostat în acest scop și prima încercare de a cuantifica parțial aceste efecte de propagare, dar subliniază că această metodologie trebuie dezvoltată în continuare pentru a ține seama în mod suficient de amprenta globală a UE (14); solicită ca indicatorul stabilit pentru fiecare obiectiv să fie extins dincolo de limita maximă de șase pentru a ține seama de acțiunea externă a UE, de lanțurile valorice și de aprovizionare europene și de efectele de propagare ale consumului UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază necesitatea punerii în aplicare a concluziilor Consiliului din 24 octombrie 2019 privind economia bunăstării și invită Comisia, în acest sens, să realizeze fără întârziere tabloul de bord și setul de indicatori „Dincolo de PIB”, astfel cum prevede cel de-al optulea program de acțiune pentru mediu al UE, care plasează oamenii și bunăstarea lor în centrul elaborării politicilor; invită Comisia să ia în considerare implementarea unor măsuri alternative de progres în monitorizarea punerii în aplicare a ODD-urilor, cum ar fi indicele progresului social; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că ar trebui stabilit un nivel minim de defalcare statistică a datelor aliniat la cadrul global de monitorizare a ODD-urilor în privința fiecărui ODD în UE, care să cuprindă, după caz, localizarea geografică, genul, orientarea sexuală, venitul, nivelul de educație, vârsta, rasa, etnia, statutul de migrant, dizabilitatea și alte caracteristici și ar trebui să țină seama de principiile abordării datelor bazate pe drepturile omului; salută inițiativa Comisiei de a stabili indicatori pentru măsurarea inegalității în această privință; invită Eurostat să întreprindă toate lucrările pregătitoare necesare pentru a include acest nivel de defalcare în viitoarele rapoarte de monitorizare, în conformitate cu orientările și prioritățile stabilite de Grupul de experți interagenții privind indicatorii ODD și adaptate la contextul UE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că analizele naționale voluntare reprezintă principalul instrument de dare de seamă în Agenda 2030; reamintește importanța analizelor naționale ca modalitate de a identifica tensiunile și compromisurile dintre ODD-uri și de a genera un proces iterativ de ajustare a politicilor în funcție de progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivelor; încurajează statele membre ale UE să participe la analizele naționale voluntare, să ia în considerare și să pună în aplicare în mod semnificativ recomandările formulate cu această ocazie; invită Comisia să prezinte o analiză anuală voluntară a UE în Forumul politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă din 2023 și, ulterior, din fiecare an, și să insiste pe continuarea standardizării analizelor naționale voluntare, cu accent pe fiecare dintre competențele exclusive și partajate ale UE, dar care să conțină, de asemenea, o evaluare a impactului global pozitiv și negativ al UE și al statelor sale membre asupra progreselor înregistrate la nivel mondial în ceea ce privește ODD-urile; consideră că o astfel de revizuire ar trebui să se bazeze pe un set revizuit de indicatori ODD și ar trebui să acopere prioritățile interne, diplomația și acțiunea internațională pentru a restabili și proteja bunurile comune mondiale și pentru a aborda efectele de propagare internaționale ale politicilor interne ale UE, precum și aspectele pozitive și negative ale acțiunii UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recunoaște importanța analizelor locale voluntare și a analizelor subnaționale voluntare pentru punerea în aplicare a fiecărui ODD; solicită Comisiei să consulte și să informeze Parlamentul cu privire la analiza voluntară la nivelul UE înainte de summitul ODD din 2023; subliniază necesitatea de a elabora o analiză periodică a punerii în aplicare a ODD-urilor la nivel regional și local în UE; salută, în acest sens, activitatea Programului Națiunilor Unite pentru Așezări Umane; încurajează dezvoltarea în continuare a inițiativei ONU „Localizarea ODD-urilor” pentru a accelera și a intensifica eforturile de realizare a ODD-urilor până în 2030; salută activitatea Centrului Comun de Cercetare în ceea ce privește localizarea Agendei 2030 și a Manualului european pentru analizele locale voluntare privind ODD-urile, care oferă indicatori oficiali și experimentali utili pentru instituirea unui sistem eficient de monitorizare locală a ODD-urilor, orientat în mod specific către orașele europene; salută proiectul-pilot „Monitorizarea ODD-urilor în regiunile UE – completarea lacunelor în materie de date”, inițiat de Parlamentul European, care va defini și testa un set armonizat de indicatori pentru ca regiunile UE să monitorizeze realizarea ODD-urilor și să pregătească terenul pentru un proces de analiză sistematică în regiunile UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să facă un bilanț al progreselor înregistrate și al constatărilor raportului anual de monitorizare a ODD-urilor realizat de Eurostat, în fiecare an, în cadrul discursului privind starea Uniunii; se așteaptă ca programul anual de lucru al Comisiei să includă ODD-urile ca prioritate anuală, incluzând propuneri concrete de inițiative legislative sau nelegislative menite să contribuie la realizarea acestora și ca ODD-urile să fie integrate pe deplin în programul anual de lucru al Comisiei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | recunoaște importanța raportării de către sectorul privat pentru punerea în aplicare a ODD-urilor; subliniază că raportarea de către întreprinderi de informații privind sustenabilitatea și obligația de diligență, atunci când fac obiectul unor audituri relevante, poate fi un cadru important pentru a încuraja o mai mare responsabilitate în sectorul privat în ceea ce privește impactul social și de mediu al întreprinderilor și contribuția acestora la realizarea ODD-urilor; încurajează toți actorii din societate, inclusiv entitățile private, să se implice în raportarea voluntară periodică cu privire la punerea în aplicare a ODD-urilor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să creeze un forum online, organizat pentru fiecare ODD, pentru schimbul de bune practici pentru inițiativele de la nivel local în vederea realizării ODD-urilor; propune promovarea existenței acestui forum ca parte a acțiunii externe și interne a UE privind realizarea ODD-urilor; |
| --- | --- |

24.

Buget și finanțare

| 25. | subliniază că bugetul UE, împreună cu instrumentul european de redresare NextGenerationEU, este un instrument esențial pentru punerea în aplicare a ODD-urilor, având în vedere valoarea sa totală de 1,8 mii de miliarde EUR, amploarea sa pe termen lung și dimensiunea multinațională (15); |
| --- | --- |

25.

| 26. | ia act cu îngrijorare de faptul că datoria publică din sudul global se afla deja la niveluri fără precedent înainte de pandemia de COVID-19, ceea ce a dus la utilizarea unei părți tot mai mari din bugetul public pentru a acoperi datoriile externe, afectând astfel capacitatea guvernelor de finanțare adecvată și de furnizare de servicii publice de bază; este îngrijorat de faptul că actuala criză a exacerbat aceste vulnerabilități preexistente în materie de datorii; solicită crearea unui mecanism multilateral de gestionare a datoriilor, sub auspiciile ONU, pentru a aborda criza datoriilor din țările în curs de dezvoltare și cerințele de finanțare ale Agendei 2030; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază importanța de a măsura contribuția UE la ODD-uri într-un mod precis și cuprinzător, având în vedere că aceasta este o condiție esențială pentru realizarea coerenței politicilor în favoarea dezvoltării durabile; salută țintele de cheltuieli ale Comisiei în materie de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) în legătură cu ținte specifice ale ODD-urilor, precum și eforturile Comisiei de a urmări cheltuielile bugetare ale UE pentru climă, biodiversitate, aer curat, migrație și egalitate de gen (16); salută faptul că, într-o serie de politici, sunt instituite sisteme pentru raportarea ODD-urilor, inclusiv în cadrul cooperării pentru dezvoltare; regretă, cu toate acestea, că, în pofida angajamentului asumat de Comisie în noiembrie 2020, nu s-au înregistrat progrese suficiente în urmărirea resurselor și cheltuielilor legate de ODD-uri în ansamblul lor – cu excepția domeniului de acțiune externă, așa cum s-a subliniat într-o analiză a Curții de Conturi Europene din 2019 – și în urmărirea neconcordanțelor dintre cheltuieli, ambele afectând capacitatea UE și a țărilor terțe de a realiza ODD-urile, în special în domeniul agriculturii; insistă, prin urmare, asupra necesității unei monitorizări cuprinzătoare a cheltuielilor aferente ODD-urilor, utilizând metodologii specifice, de exemplu în ceea ce privește inegalitățile (ODD 10) și importanța strategică a acestora pentru punerea în aplicare a tuturor ODD-urilor; reiterează faptul că acest lucru va implica depășirea exercițiului de cartografiere existent care se realizează în Raportul anual privind gestiunea și performanța bugetului UE; constată cu îngrijorare că, în ultimii ani, nivelul de concesionalitate a AOD a scăzut treptat pentru țările în curs de dezvoltare, în general, și, în special, pentru țările cel mai puțin dezvoltate și solicită UE să își atingă obiectivul ca cel puțin 20 % din AOD să fie alocată dezvoltării umane ca instrument esențial pentru realizarea ODD-urilor; subliniază necesitatea ca donatorii să acorde prioritate finanțării bazate pe granturi, în special pentru țările cel mai puțin dezvoltate, având în vedere povara nesustenabilă a datoriilor acestora; invită Comisia să stimuleze actualele instrumente de finanțare pentru a atinge un nivel net al emisiilor egal cu zero în operațiunile și lanțurile de aprovizionare europene până în 2030; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază necesitatea de a finanța cursuri de formare pentru consolidarea capacităților IMM-urilor pentru a învăța cum să pună în aplicare ODD-urile în activitățile lor zilnice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută eforturile depuse pentru integrarea ODD-urilor în semestrul european într-un mod cuprinzător, inclusiv prin analizele anuale ale creșterii durabile și prin integrarea monitorizării anuale a ODD-urilor de către Eurostat ca parte a pachetului de primăvară al semestrului european; își reiterează sprijinul pentru integrarea indicatorilor privind biodiversitatea în semestrul european; îndeamnă statele membre să crească nivelul de ambiție al răspunsurilor lor naționale la punerea în aplicare a Agendei 2030; salută poziția centrală alocată ODD-urilor în pachetul de toamnă, în special recomandarea ca statele membre să urmărească o strategie „dincolo de PIB” pentru a integra pe deplin ODD-urile în răspunsurile lor naționale; invită Comisia să continue reforma semestrului european pentru a echilibra prioritățile economice, sociale și de mediu, astfel încât să stimuleze o transformare socială, de mediu și economică pe termen lung și să îmbunătățească integrarea Agendei 2030, a Pilonului european al drepturilor sociale și a Pactului verde european la toate nivelurile, implicând pe deplin autoritățile locale și regionale și completând reformele și investițiile din statele membre; consideră că o astfel de reformă ar trebui să garanteze că o coordonare a politicilor privind ODD-urile la nivel european nu conduce la un proces politic paralel cu semestrul european, ci constă într-o abordare integrată și coerentă, bazată pe un nou pact de dezvoltare durabilă; se așteaptă ca procesul semestrului european să consolideze capacitățile statelor membre de monitorizare a progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD-urilor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sprijină Pactul verde european; solicită o înțelegere mai bună a rolului sinergic al ODD-urilor în combaterea schimbărilor climatice și subliniază, în acest context, utilitatea ODD-urilor, în special a ODD 13, și oportunitatea de a face compromisuri și de a asigura coerența politicilor cu cadrul ODD; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită o cartografiere cuprinzătoare a pachetelor financiare ale politicilor, programelor și fondurilor UE, care au fost consolidate de fondurile suplimentare ale Next Generation EU pentru a crea o Europă mai verde, mai digitală și mai rezilientă, inclusiv să se evalueze dacă investițiile și reformele structurale urmărite în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență se aliniază la obiectivele Agendei 2030 și contribuie la progresele în realizarea acestora; solicită să fie implementate integral metodologia de urmărire a cheltuielilor legate de climă și principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” în planurile naționale de redresare și reziliență, precum și prioritățile sociale și demografice stabilite de ODD-uri și de Pilonul european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că finanțarea publică și privată trebuie să fie aliniată la ODD-uri; îndeamnă Comisia să integreze Agenda 2030 în politicile și legislația economică și financiară; solicită UE și statelor sale membre, într-un context în care AOD rămâne o resursă limitată, să concentreze operațiunile de finanțare mixtă în acele domenii în care acestea pot aduce valoare adăugată economiei locale; îndeamnă Comisia și statele membre să acorde prioritate, în sens mai larg, parteneriatelor cu întreprinderile locale din țările cel mai puțin dezvoltate care urmăresc modele de afaceri sustenabile și incluzive; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază importanța colaborării dintre sectorul public și cel privat pentru a promova și finanța dezvoltarea durabilă; subliniază necesitatea ca instituțiile financiare să definească și să adopte strategii și ținte pentru a-și alinia portofoliile financiare la ODD-uri și să raporteze periodic cu privire la progresele înregistrate; solicită discuții aprofundate și colaborarea cu sectorul privat pentru a încuraja finanțarea privată și pentru a consolida elaborarea unor orientări anuale de lucru privind ODD-urile pentru microîntreprinderi și IMM-uri, mediul academic și organizațiile societății civile; invită UE și statele sale membre, în special din cauza preocupărilor legate de sustenabilitatea datoriei, să adopte o abordare prudentă în ceea ce privește finanțarea mixtă și să se asigure că toate fondurile mobilizate prin finanțare mixtă respectă eficacitatea dezvoltării, sustenabilitatea și principiile de finanțare mixtă ale Comitetului de asistență pentru dezvoltare al OCDE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | constată că UE nu are încă niciun plan stabilit finanțare a ODD-urilor; îndeamnă Comisia să prezinte de urgență un astfel de plan, având în vedere deficitul anual de finanțare a ODD-urilor după pandemia de COVID-19, estimat la 3,7 mii de miliarde USD (17); subliniază că absența unui astfel de plan, cu ținte clar definite și cuantificabile, împiedică urmărirea în detaliu a cheltuielilor aferente ODD-urilor în cadrul bugetului UE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită UE să îndeplinească angajamentele privind ODD-urile de a investi în educația și formarea refugiaților și a migranților, pentru a se asigura că aceștia își pot fructifica potențialul în cadrul comunităților și economiilor națiunilor gazdă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ia act de modificările aduse arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare (EFAD), așa cum se subliniază în concluziile Consiliului din 14 iunie 2021; invită Comisia să plaseze punerea în aplicare a Agendei 2030 în centrul noii EFAD, pentru ca aceasta să aibă un impact mai mare, să fie mai eficientă, mai coordonată și mai favorabilă incluziunii; subliniază potențialul unei EFAD pe deplin funcționale pentru acoperirea deficitului de finanțare a ODD-urilor la nivel mondial; solicită o mai mare cooperare și aliniere între Banca Europeană de Investiții, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, băncile naționale de dezvoltare și alți actori financiari mici și mijlocii, cu un accent deosebit pe proiectele de investiții cu o valoare mai mică de 5 milioane EUR, pentru a obține un impact mai mare al ODD-urilor; invită Comisia să elaboreze un cadru comun și orientări privind evaluarea globală a sustenabilității finanțării din partea UE, urmând abordarea de tip Echipa Europa pentru a asigura atât eficacitatea, cât și eficiența politicilor europene de dezvoltare; solicită valorificarea abordării de tip Echipei Europa pentru a asigura o coordonare strânsă între UE și statele sale membre pentru a pune în practică Agenda 2030; solicită UE să preia inițiativa în mobilizarea unor resurse financiare adecvate din partea țărilor dezvoltate pentru a sprijini transformările prin ODD-uri și nevoile urgente de adaptare la schimbările climatice în țările cele mai vulnerabile; invită Comisia să se asigure că noua EFAD urmărește obiectivul de a restabili sistemul multilateral de finanțare oficială pentru a contribui la stoparea practicilor de creditare nesustenabilă ale unor țări care nu sunt în acest sistem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază necesitatea urgentă de a spori nivelul de ambiție și de acțiune în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și finanțarea în acest deceniu critic pentru a aborda decalajele dintre statele membre în ceea ce privește problemele de mediu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | evidențiază importanța continuării eforturilor pentru a realiza ODD-urile și afirmă din nou că, chiar și în perioade de restricții bugetare, educația rămâne un drept fundamental și o investiție esențială care permite să se realizeze toate ODD-urile; pune în evidență rolul important pe care îl are UE prin ajutorul umanitar pe care îl acordă și prin parteneriatele mai strânse cu diferite regiuni ale lumii, inclusiv cu Africa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reliefează rolul principal pe care îl au în realizarea ODD-urilor educația, cultura, sportul și programele UE dedicate acestor domenii și cere să li se confere o dimensiune internațională mai pronunțată, recunoscând totodată puterea diplomației interpersonale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | insistă asupra importanței ODD 4.1, care vizează un ciclu de învățământ primar și secundar complet și de calitate, pe o durată de 12 ani și gratuit pentru toți; reamintește că nivelurile actuale ale cheltuielilor guvernamentale din țările cu venituri reduse și cu venituri medii inferioare sunt sub nivelurile necesare pentru realizarea ODD-urilor; reamintește că finanțarea externă este esențială pentru sprijinirea oportunităților educaționale ale celor mai sărace persoane din lume; invită UE și statele sale membre să intensifice asistența pentru dezvoltare pentru a îndeplini obiectivul accesului universal la educație prin intermediul sprijinului bugetar al UE, care și-a dovedit eficiența în domeniul educației; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încurajează liderii mondiali să considere conectivitatea și accesul la infrastructuri digitale, cum ar fi accesul la o rețea accesibilă ca preț și de calitate, ca fiind un drept care decurge din dreptul fundamental la educație; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să coordoneze și să ajute statele membre, prin recomandări specifice fiecărei țări și schimbul de bune practici pentru a-și îmbunătăți calitatea și caracterul incluziv al sistemelor de învățământ și a elimina decalajele socioeconomice și de gen în dobândirea competențelor de bază și în frecventarea studiilor în științe, tehnologie, inginerie, artă și matematică, în concordanță cu viziunea Spațiului european al educației, cu tranziția verde și cea digitală ale UE și cu ODD nr. 4; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită statele membre să folosească pe deplin GreenComp, cadrul european al competențelor pentru sustenabilitate, cu scopul de a concepe o abordare sistematică menită să dezvolte o mentalitate înclinată spre sustenabilitate la toate vârstele și la toate nivelurile de învățământ, care să îmbine relevanța pentru realitățile locale, regionale și naționale cu o abordare consecventă în cadrul Spațiului european al educației; face din nou apel la statele membre să finalizeze Spațiul european al educației până în 2025, întrucât acesta va fi un pas intermediar esențial către atingerea obiectivelor stabilite în temeiul ODD nr. 4; |
| --- | --- |

43.

| 44. | încurajează networkingul între sectorul educației non-formale și cel al educației formale, cu scopul de a crea comunități profesionale de învățare care să sprijine cadrele didactice în procesul de inovare a practicilor pedagogice, să promoveze alfabetizarea în diferite domenii, să faciliteze asumarea responsabilității de către elevi și să le cultive inteligența emoțională și reziliența în fața temerilor și a incertitudinilor; atrage atenția la experiența pe care o au în această privință asociațiile culturale și sportive de masă; |
| --- | --- |

44.

| 45. | insistă ca autoritățile din domeniul educației să investească pentru a îmbunătăți calitatea învățământului profesional și a formării profesionale prin infrastructuri de ultimă generație, procese de digitalizare și legături cu triunghiul cunoștințelor, care ar alinia sectorul la obiectivele de sustenabilitate socială și de mediu și l-ar capacita să ofere căi alternative pentru dezvoltarea competențelor care să contribuie la punerea în aplicare a ODD-urilor; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește cadrelor didactice rolul esențial pe care îl are educația copiilor preșcolari pentru a le insufla atitudini și valori care să determine dezvoltarea unor mentalități înclinate spre sustenabilitate și implicarea familiilor în analizarea modurilor în care și ei pot contribui la sustenabilitate, atât ca persoane, cât și ca comunități; |
| --- | --- |

46.

| 47. | încurajează antreprenoriatul în rândul tinerilor, acesta fiind un mecanism de realizare a obiectivelor de dezvoltare durabilă în UE și în afara ei, cu ajutorul unor instrumente europene precum Erasmus pentru tineri antreprenori și programul Educația pentru dezvoltare și acțiunile de sensibilizare, dat fiind potențialul său de a îmbunătăți ratele de ocupare a forței de muncă, de a asigura mijloace de trai decent pentru grupurile vulnerabile și de a concepe soluții inovatoare; |
| --- | --- |

47.

| 48. | regretă că trei dintre cele patru obiective ale ODD 14 (Viața subacvatică) pentru 2020 nu au fost îndeplinite de UE; regretă, de asemenea, că, în 2020, Curtea de Conturi a Uniunii Europene a constatat că, deși exista un cadru pentru protejarea mediului marin, măsurile UE nu au asigurat readucerea mărilor la o stare ecologică bună și nici a pescuitului la niveluri sustenabile în toate mările; invită Comisia să pună în aplicare constatările și recomandările acestui raport în viitorul său Plan de acțiune pentru conservarea resurselor halieutice și protecția ecosistemelor marine, precum și în acțiunile viitoare din cadrul Strategiei privind biodiversitatea; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reamintește că crizele climatice și cele legate de biodiversitate sunt interconectate și trebuie abordate în mod coerent și în tandem; subliniază că este nevoie urgentă de obiective obligatorii din punct de vedere juridic de refacere a naturii pentru a stopa declinul drastic al biodiversității în UE și pentru a realiza ODD 14 și ODD 15, pentru a contribui la atenuarea crizei climatice și la consolidarea rezilienței; regretă, în acest sens, întârzierea propunerii de lege a UE privind refacerea naturii și solicită publicarea sa rapidă; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază importanța ODD 17 (Parteneriate pentru obiective); evidențiază, în cadrul parteneriatelor globale și al consolidării capacităților, rolul inovator al inițiativelor cu sursă deschisă, cum ar fi inițiativa obiectivelor de dezvoltare interioară, care vizează să educe, să inspire și să capaciteze oamenii pentru a fi o forță pozitivă a schimbării în societate, accelerând astfel progresul către realizarea ODD-urilor; |
| --- | --- |

50.

Cooperarea multilaterală

| 51. | insistă asupra faptului că vor fi necesare un angajament politic global reînnoit și o cooperare multilaterală intensificată pentru ca UE și partenerii săi să realizeze progrese semnificative în următorii opt ani; solicită angajamente orientate spre acțiune în vederea realizării ODD-urilor până la Summitul privind ODD-urile din 2023, care va marca jumătatea perioadei de punere în aplicare a Agendei 2030; reamintește că, fiind cel mai reușit proiect de integrare din lume, capabil să promoveze cu succes multilateralismul și să stabilească standarde la nivel mondial, UE se află în poziția unică de a accelera progresele în ceea ce privește ODD 17 (Parteneriate pentru obiective); invită, prin urmare, UE să își asume un rol de lider în definirea acestei resetări politice la Forumul politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă din 2022 și la Summitul privind ODD-urile din 2023; sugerează ca Președinta Comisiei să fie implicat activ în fiecare Forum politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

51.

| 52. | este îngrijorat de faptul că declinul biodiversității și al serviciilor ecosistemice va submina progresele înregistrate în vederea atingerii a circa 80 % din țintele evaluate în cadrul ODD-urilor; reamintește că refacerea ecologică este esențială pentru a pune în practică abordarea de tip „O singură sănătate”; invită UE să combată cauzele profunde ale declinului biodiversității și să integreze obligațiile de conservare, refacere și utilizare sustenabilă a resurselor în politici de dezvoltare mai ample; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că dreptul internațional a evoluat către integrarea unor noi concepte, cum ar fi „patrimoniul comun al umanității”, „dezvoltarea durabilă” și „generațiile viitoare”, dar că nu există niciun mecanism internațional permanent de monitorizare și tratare a daunelor aduse mediului sau a distrugerii acestuia prin care bunurile comune sau serviciile ecosistemice mondiale sunt modificate; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază faptul că Europa se confruntă cu cele mai mari provocări legate de ODD-uri în domeniile sistemelor alimentare sustenabile, energiei accesibile ca preț și curate, agriculturii, climei și biodiversității (ODD-urile 2, 12, 13, 14 și 15); invită Comisia să elaboreze o analiză comparativă solidă a ODD 6 (Apă curată și salubritate) și a ODD 14 (Viața subacvatică), în special având în vedere Conferința ONU privind oceanele de la Lisabona din iunie 2022 și Forumul politic la nivel înalt din iulie 2022, deoarece tendințele nu pot fi calculate din cauză că nu existe suficiente date comparabile din ultimii cinci ani; invită Comisia să sublinieze necesitatea unei producții sustenabile și a unui consum sustenabil, în special în ceea ce privește înțelegerea de către consumatori a impactului comportamentului lor în materie de consum asupra ODD-urilor; subliniază că schimbul de bune practici cu țările partenere poate oferi UE și statelor sale membre cunoștințe semnificative în ceea ce privește inițiativele și acțiunile individuale care pot fi întreprinse pentru a atinge obiectivele „Pregătiți pentru 55” și că UE poate, de asemenea, să își împărtășească experiența și cele mai bune practici cu țările partenere; consideră că, din cauza invadării Ucrainei de către Rusia și a impactului acesteia, printre altele, asupra sectorului alimentar, progresele înregistrate în ceea ce privește unele dintre ODD-uri, în special ODD-urile 1, 2 și 10, ar putea nu numai să încetinească, ci și să fie inversate, atât în cadrul UE, cât și la nivel mondial; este extrem de preocupat de creșterea prețurilor la alimente, de impactul său asupra țărilor cel mai puțin dezvoltate și de creșterea, în consecință, a sărăciei, a insecurității alimentare, a malnutriției și a foametei; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reamintește că schimbările climatice vor exercita o presiune din ce în ce mai mare asupra producției de alimente și accesului la acestea, în special în regiunile vulnerabile, subminând securitatea alimentară și nutriția; subliniază concluziile raportului IPCC din 2022, potrivit cărora încălzirea globală va slăbi treptat sănătatea solului și serviciile ecosistemice, subminând productivitatea alimentară în multe regiuni, pe uscat și în oceane; îndeamnă UE și statele sale membre să își mențină pe deplin angajamentele și obligațiile lor internaționale privind clima și biodiversitatea și privind Pactul verde european, inclusiv Strategia UE privind biodiversitatea și Strategia „De la fermă la consumator”, în special în contextul în care criza provocată de pandemie și războiul din Ucraina demonstrează cât de vulnerabile sunt țările în curs de dezvoltare la perturbarea pieței alimentare mondiale; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază importanța punerii în aplicare a Agendei 2030 pentru a obține efecte de propagare pozitive, în special în sudul global, și pentru a intra într-un cerc virtuos în cadrul parteneriatelor internaționale; subliniază importanța dimensiunii externe, deoarece UE reprezintă doar 19 % din performanța economică mondială și 5,6 % din populația mondială, ambele ponderi fiind în scădere; subliniază că realizarea ODD 10 este pârghia strategică care le permite partenerilor noștri să se înscrie pe calea dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că cel puțin 85 % din toate noile acțiuni externe puse în aplicare prin Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală vor trebui să aibă egalitatea de gen ca obiectiv important sau principal, conform definiției date de indicatorul de politică privind egalitatea de gen al Comitetului de asistență pentru dezvoltare al OCDE și că cel puțin 5 % din aceste acțiuni ar trebui să aibă ca obiectiv principal egalitatea de gen și drepturile și capacitarea femeilor și fetelor; reiterează că Serviciul European de Acțiune Externă și statele membre ar trebui să considere sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente drept o prioritate în procesul de programare al UE, inclusiv în cadrul programării în comun; insistă asupra punerii în aplicare rapide și depline a cerinței din Programul de acțiune pentru mediu al UE până în 2030 ca genul să fie integrat în politicile climatice și de mediu, inclusiv prin includerea unei perspective de gen în toate etapele procesului de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă și statele membre, după caz, să prezinte rezultatele relevante obținute în ceea ce privește punerea în aplicare a celor cinci ODD-uri prioritare în viitoarea reuniune Forumului politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă din 2022, și anume a ODD-urilor 4 (Educația de calitate), 5 (Egalitatea de gen), 14 (Viața subacvatică), 15 (Viața terestră) și 17 (Parteneriate pentru obiective); subliniază importanța implicării active a Parlamentului în cadrul Forumului politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă și faptul că PE ar trebui să facă parte integrantă din delegația UE; se așteaptă, prin urmare, să li se permită unor deputați în Parlament să participe la reuniunile de coordonare ale UE și să li se garanteze accesul la documente pe durata summitului; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  JO C 210, 30.6.2017, p. 1.

(2)  JO C 210, 30.6.2017, p. 1.

(3)  JO L 209, 14.6.2021, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0099.

(5)  JO C 456, 10.11.2021, p. 191.

(6)  JO C 23, 21.1.2021, p. 130.

(7)  JO C 289, 9.8.2016, p. 5.

(8)  JO C 334, 19.9.2018, p. 151.

(9)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(10)  JO C 76, 28.2.2018, p. 45.

(11)  JO C 474, 24.11.2021, p. 91.

(12)  JO C 440, 6.12.2018, p. 14.

(13)  COM(2021)0550.

(14)  Eurostat, Comisia Europeană, „Setului de indicatori privind ODD-urile la nivelul UE 2021 – Rezultatul analizei pentru pregătirea ediției din 2021 a Raportului de monitorizare a ODD-urilor la nivelul UE”, 2021.

(15)  Departamentul tematic pentru afaceri bugetare, Direcția Generală Politici Interne, pentru Comisia pentru control bugetar, „Obiectivele de dezvoltare durabilă în bugetul UE”, 2021.

(16)  Departamentul tematic pentru afaceri bugetare, Direcția Generală Politici Interne, pentru Comisia pentru control bugetar, „Controlul bugetar al obiectivelor de dezvoltare durabilă în bugetul UE – Ce măsuri sunt instituite pentru a asigura o punere în aplicare eficace?”, 2021.

(17)  OCDE, „Global Outlook on Financing for Sustainable Development 2021 – A New Way to Invest for People and Planet”, Paris, 2020.

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/42

---

P9_TA(2022)0264

Punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență (2021/2251(INI))

(2023/C 32/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (1) („Regulamentul privind MRR”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (1) („Regulamentul privind MRR”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (2) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (2) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la dreptul Parlamentului de a fi informat în legătură cu evaluarea în curs a planurilor naționale de redresare și reziliență (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la dreptul Parlamentului de a fi informat în legătură cu evaluarea în curs a planurilor naționale de redresare și reziliență (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la poziția Parlamentului față de evaluarea în curs a planurilor naționale de redresare și reziliență efectuată de Comisie și Consiliu (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la poziția Parlamentului față de evaluarea în curs a planurilor naționale de redresare și reziliență efectuată de Comisie și Consiliu (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022: inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (5) și rezoluția sa din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – consolidarea capacității de acțiune a UE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022: inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (5) și rezoluția sa din 19 mai 2022 referitoare la consecințele sociale și economice ale războiului rus din Ucraina pentru UE – consolidarea capacității de acțiune a UE (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2022 referitoare la statul de drept și posibila aprobare a planului național de redresare al Poloniei (MRR) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2022 referitoare la statul de drept și posibila aprobare a planului național de redresare al Poloniei (MRR) (7),

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (UE) 2021/2106 din 28 septembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență prin stabilirea indicatorilor comuni și a elementelor detaliate ale tabloului de bord privind redresarea și reziliența (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (UE) 2021/2106 din 28 septembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență prin stabilirea indicatorilor comuni și a elementelor detaliate ale tabloului de bord privind redresarea și reziliența (8),

| — | având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2021/2105 al Comisiei din 28 septembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență prin definirea unei metodologii de raportare a cheltuielilor sociale (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2021/2105 al Comisiei din 28 septembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență prin definirea unei metodologii de raportare a cheltuielilor sociale (9),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021 referitor la Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021 referitor la Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă (10),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 noiembrie 2021 intitulată „Analiza anuală a creșterii durabile 2022” (COM(2021)0740), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 noiembrie 2021 intitulată „Analiza anuală a creșterii durabile 2022” (COM(2021)0740),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 noiembrie 2021 intitulată „Proiectele de planuri bugetare pentru 2022: evaluare generală” (COM(2021)0900), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 noiembrie 2021 intitulată „Proiectele de planuri bugetare pentru 2022: evaluare generală” (COM(2021)0900),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 noiembrie 2021 intitulat „Analiza economiei zonei euro”, care însoțește documentul „Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro” (SWD(2021)0362), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 noiembrie 2021 intitulat „Analiza economiei zonei euro”, care însoțește documentul „Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro” (SWD(2021)0362),

| — | având în vedere Avizul Comitetului European al Regiunilor din 1 decembrie 2021 privind punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului European al Regiunilor din 1 decembrie 2021 privind punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență (11),

| — | având în vedere primul raport anual al Comisiei privind punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență (COM(2022)0075), publicat la 1 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere primul raport anual al Comisiei privind punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență (COM(2022)0075), publicat la 1 martie 2022,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2022 intitulată „RePowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” (COM(2022)0108). |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2022 intitulată „RePowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” (COM(2022)0108).

| — | având în vedere analiza comună a Comitetului European al Regiunilor și a Consiliului localităților și regiunilor europene privind implicarea municipiilor, a orașelor și a regiunilor în pregătirea planurilor naționale de redresare și reziliență și rezultatele consultării lor focalizate din 27 aprilie 2022 intitulate „Implementarea MRR: perspectiva autorităților locale și regionale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza comună a Comitetului European al Regiunilor și a Consiliului localităților și regiunilor europene privind implicarea municipiilor, a orașelor și a regiunilor în pregătirea planurilor naționale de redresare și reziliență și rezultatele consultării lor focalizate din 27 aprilie 2022 intitulate „Implementarea MRR: perspectiva autorităților locale și regionale”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2022 referitoare la statul de drept și consecințele hotărârii CEJ (12) și Rezoluția sa din 5 mai 2022 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) cu privire la Polonia și Ungaria (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2022 referitoare la statul de drept și consecințele hotărârii CEJ (12) și Rezoluția sa din 5 mai 2022 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) cu privire la Polonia și Ungaria (13),

| — | având în vedere tabloul de bord privind redresarea și reziliența și analizele sale tematice, precum și prezentările făcute în fața Parlamentului (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere tabloul de bord privind redresarea și reziliența și analizele sale tematice, precum și prezentările făcute în fața Parlamentului (14),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 februarie 2021 intitulată „Orientări tehnice privind aplicarea principiului de a nu prejudicia în mod semnificativ în temeiul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență” (C(2021)1054), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 februarie 2021 intitulată „Orientări tehnice privind aplicarea principiului de a nu prejudicia în mod semnificativ în temeiul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență” (C(2021)1054),

| — | având în vedere analizele și informările serviciilor sale de cercetare privind MRR (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere analizele și informările serviciilor sale de cercetare privind MRR (15),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, cel al Comisiei pentru control bugetar și cel al Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, cel al Comisiei pentru control bugetar și cel al Comisiei pentru cultură și educație,

| — | având în vedere scrisorile trimise de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisia pentru comerț internațional și Comisia pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile trimise de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisia pentru comerț internațional și Comisia pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere raportul întocmit de Comisia pentru bugete și Comisia pentru afaceri economice și monetare (A9-0171/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul întocmit de Comisia pentru bugete și Comisia pentru afaceri economice și monetare (A9-0171/2022),

| A. | întrucât Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) este elementul central al pachetului de stimulente NextGenerationEU (NGEU); |
| --- | --- |

A.

întrucât Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) este elementul central al pachetului de stimulente NextGenerationEU (NGEU);

| B. | întrucât se pun la dispoziție granturi și împrumuturi în valoare de 672,5 miliarde EUR, pentru a finanța măsurile naționale menite să atenueze consecințele economice și sociale ale pandemiei de COVID-19 (denumită în continuare „pandemia”); întrucât Parlamentul a pledat inițial pentru o pondere mai mare a granturilor în MRR; |
| --- | --- |

B.

întrucât se pun la dispoziție granturi și împrumuturi în valoare de 672,5 miliarde EUR, pentru a finanța măsurile naționale menite să atenueze consecințele economice și sociale ale pandemiei de COVID-19 (denumită în continuare „pandemia”); întrucât Parlamentul a pledat inițial pentru o pondere mai mare a granturilor în MRR;

| C. | întrucât finanțarea din MRR sprijină politici esențiale, precum tranziția verde, transformarea digitală, coeziunea economică, socială și teritorială, reziliența instituțională și pregătirea pentru crize, precum și copiii și tineretul, inclusiv educația și competențele; |
| --- | --- |

C.

întrucât finanțarea din MRR sprijină politici esențiale, precum tranziția verde, transformarea digitală, coeziunea economică, socială și teritorială, reziliența instituțională și pregătirea pentru crize, precum și copiii și tineretul, inclusiv educația și competențele;

| D. | întrucât agresiunea Rusiei asupra Ucrainei începută la 24 februarie 2022 a determinat Uniunea Europeană să impună sancțiuni economice fără precedent; întrucât conflictul generat de Rusia a determinat mulți cetățeni ucraineni să părăsească Ucraina și să călătorească și să se stabilească în UE; întrucât invazia militară va genera consecințe economice și sociale pe întregul continent european, îndeosebi în țările din Europa de Est, asociate inclusiv cu nevoia urgentă de a reduce dependența energetică de combustibilii fosili importați; |
| --- | --- |

D.

întrucât agresiunea Rusiei asupra Ucrainei începută la 24 februarie 2022 a determinat Uniunea Europeană să impună sancțiuni economice fără precedent; întrucât conflictul generat de Rusia a determinat mulți cetățeni ucraineni să părăsească Ucraina și să călătorească și să se stabilească în UE; întrucât invazia militară va genera consecințe economice și sociale pe întregul continent european, îndeosebi în țările din Europa de Est, asociate inclusiv cu nevoia urgentă de a reduce dependența energetică de combustibilii fosili importați;

| E. | întrucât UE întâmpină greutăți în încercarea de a-și procura anumite materii prime critice, cu posibile consecințe pentru implementarea MRR; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE întâmpină greutăți în încercarea de a-și procura anumite materii prime critice, cu posibile consecințe pentru implementarea MRR;

| F. | întrucât pandemia a avut un efect devastator asupra situației economice și sociale a cetățenilor și a întreprinderilor din Europa; întrucât economia UE a suferit o contracție semnificativă în timpul pandemiei; întrucât întreprinderile din UE, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), au fost afectate de pandemie, cu consecințe negative pentru creșterea economică și competitivitatea UE, precum și pentru productivitatea și capacitatea lor de a crea locuri de muncă; întrucât piața unică a UE este principalul motor al creșterii economice în UE, drept pentru care ar trebui întărită și protejată de efectele negative ale pandemiei promovând, în același timp, investițiile în cercetare și inovare; întrucât unele țări au înregistrat din nou o creștere peste medie a șomajului în timpul pandemiei; întrucât femeile, tinerii, persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități și familiile numeroase sunt mai amenințate de această situație; întrucât sectorul sănătății din UE a fost întins la maximum în timpul pandemiei, iar reziliența sa a fost serios pusă la încercare și afectată; întrucât rata șomajului în rândul tinerilor rămâne mai mare decât rata generală a șomajului; întrucât tinerii riscă mai mult să ajungă săraci și să fie excluși din societate, fiindu-le mult mai greu să aibă acces la locuri de muncă de calitate; |
| --- | --- |

F.

întrucât pandemia a avut un efect devastator asupra situației economice și sociale a cetățenilor și a întreprinderilor din Europa; întrucât economia UE a suferit o contracție semnificativă în timpul pandemiei; întrucât întreprinderile din UE, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), au fost afectate de pandemie, cu consecințe negative pentru creșterea economică și competitivitatea UE, precum și pentru productivitatea și capacitatea lor de a crea locuri de muncă; întrucât piața unică a UE este principalul motor al creșterii economice în UE, drept pentru care ar trebui întărită și protejată de efectele negative ale pandemiei promovând, în același timp, investițiile în cercetare și inovare; întrucât unele țări au înregistrat din nou o creștere peste medie a șomajului în timpul pandemiei; întrucât femeile, tinerii, persoanele în vârstă, persoanele cu dizabilități și familiile numeroase sunt mai amenințate de această situație; întrucât sectorul sănătății din UE a fost întins la maximum în timpul pandemiei, iar reziliența sa a fost serios pusă la încercare și afectată; întrucât rata șomajului în rândul tinerilor rămâne mai mare decât rata generală a șomajului; întrucât tinerii riscă mai mult să ajungă săraci și să fie excluși din societate, fiindu-le mult mai greu să aibă acces la locuri de muncă de calitate;

| G. | întrucât dezvoltarea constantă a competențelor digitale, precum și dezvoltarea competențelor cu potențial economic, precum competențele verzi sau antreprenoriale, sunt esențiale pentru o piață europeană a muncii competitivă, corectă, incluzivă și orientată către viitor și ar trebui să asigure fiecărui cetățean european acces și șanse de a fi acceptat la locuri de muncă de calitate; întrucât același lucru este valabil în cazul învățământului profesional, al competențelor profesionale și al abilităților de viață; întrucât UE trebuie să depășească orice necorelare a competențelor pentru a-și valorifica judicios capitalul uman; întrucât toată lumea ar trebui să aibă acces la o infrastructură digitală adecvată și la formare în domeniul competențelor digitale pentru a evita agravarea discrepanțelor dintre oameni ca nivel de alfabetizare digitală și pentru a asigura șanse egale pentru toți în sistemul de educație și pe piața muncii; |
| --- | --- |

G.

întrucât dezvoltarea constantă a competențelor digitale, precum și dezvoltarea competențelor cu potențial economic, precum competențele verzi sau antreprenoriale, sunt esențiale pentru o piață europeană a muncii competitivă, corectă, incluzivă și orientată către viitor și ar trebui să asigure fiecărui cetățean european acces și șanse de a fi acceptat la locuri de muncă de calitate; întrucât același lucru este valabil în cazul învățământului profesional, al competențelor profesionale și al abilităților de viață; întrucât UE trebuie să depășească orice necorelare a competențelor pentru a-și valorifica judicios capitalul uman; întrucât toată lumea ar trebui să aibă acces la o infrastructură digitală adecvată și la formare în domeniul competențelor digitale pentru a evita agravarea discrepanțelor dintre oameni ca nivel de alfabetizare digitală și pentru a asigura șanse egale pentru toți în sistemul de educație și pe piața muncii;

| H. | întrucât, pentru a fi eligibile pentru finanțare, planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) trebuie să includă reforme și investiții care intră în domeniul de aplicare al celor șase piloni din Regulamentul MRR și să respecte obiectivele generale și specifice, principiile orizontale și cele 11 criterii de evaluare prevăzute în Regulamentul MRR; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru a fi eligibile pentru finanțare, planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) trebuie să includă reforme și investiții care intră în domeniul de aplicare al celor șase piloni din Regulamentul MRR și să respecte obiectivele generale și specifice, principiile orizontale și cele 11 criterii de evaluare prevăzute în Regulamentul MRR;

| I. | întrucât dialogul și transparența între instituțiile UE și statele membre sunt esențiale pentru implementarea optimă a MRR; |
| --- | --- |

I.

întrucât dialogul și transparența între instituțiile UE și statele membre sunt esențiale pentru implementarea optimă a MRR;

| J. | întrucât Comisia Europeană, căreia îi revine sarcina de a monitoriza implementarea MRR, trebuie să informeze regulat Parlamentul cu despre stadiul evaluării PNRR-urilor și despre modul în care statele membre au pus în aplicare obiectivele de etapă și țintele, inclusiv contribuția adusă la atingerea obiectivelor verzi și digitale; întrucât Comisia trebuie să țină cont de opiniile Parlamentului; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia Europeană, căreia îi revine sarcina de a monitoriza implementarea MRR, trebuie să informeze regulat Parlamentul cu despre stadiul evaluării PNRR-urilor și despre modul în care statele membre au pus în aplicare obiectivele de etapă și țintele, inclusiv contribuția adusă la atingerea obiectivelor verzi și digitale; întrucât Comisia trebuie să țină cont de opiniile Parlamentului;

| K. | întrucât statele membre trebuie să înființeze și să întrețină sisteme de control robuste și să efectueze auditurile necesare pentru a asigura protecția intereselor financiare ale Uniunii pe tot parcursul ciclului de viață al MRR; |
| --- | --- |

K.

întrucât statele membre trebuie să înființeze și să întrețină sisteme de control robuste și să efectueze auditurile necesare pentru a asigura protecția intereselor financiare ale Uniunii pe tot parcursul ciclului de viață al MRR;

| L. | întrucât rapoartele anuale ale Comisiei privind statul de drept ajută la identificarea hibelor în domeniul statului de drept, ajutând statele membre să găsească soluții cu sprijinul Comisiei și al celorlalte state membre; |
| --- | --- |

L.

întrucât rapoartele anuale ale Comisiei privind statul de drept ajută la identificarea hibelor în domeniul statului de drept, ajutând statele membre să găsească soluții cu sprijinul Comisiei și al celorlalte state membre;

| M. | întrucât regulamentul prevede posibilitatea ca un stat membru să transmită o cerere motivată de modificare a PNRR-ului său în perioada de implementare, în cazul în care o astfel de acțiune este justificată de circumstanțe obiective; |
| --- | --- |

M.

întrucât regulamentul prevede posibilitatea ca un stat membru să transmită o cerere motivată de modificare a PNRR-ului său în perioada de implementare, în cazul în care o astfel de acțiune este justificată de circumstanțe obiective;

| N. | întrucât controlul democratic și controlul parlamentar asupra implementării MRR sunt posibile doar dacă Parlamentului se implică la maximum și dacă se ține cont de toate recomandările sale în toate etapele și întrucât Parlamentul va analiza în continuare implementarea MRR; |
| --- | --- |

N.

întrucât controlul democratic și controlul parlamentar asupra implementării MRR sunt posibile doar dacă Parlamentului se implică la maximum și dacă se ține cont de toate recomandările sale în toate etapele și întrucât Parlamentul va analiza în continuare implementarea MRR;

| O. | întrucât, până la 31 iulie 2022, Comisia va prezenta Parlamentului și Consiliului un raport de reexaminare privind implementarea MRR; |
| --- | --- |

O.

întrucât, până la 31 iulie 2022, Comisia va prezenta Parlamentului și Consiliului un raport de reexaminare privind implementarea MRR;

Atenuarea impactului economic și social al crizei

| 1. | subliniază că Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) este un instrument de solidaritate cum nu s-a mai văzut și o piatră de temelie a instrumentului NGEU, care se încheie în 2026 și este principalul instrument al răspunsului UE la pandemia de COVID-19 menit să pregătească economiile UE să facă față noilor provocări; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că răspunsul UE la pandemie a fost hotărât, coordonat, cuprinzător, a venit la momentul oportun și s-a bazat pe solidaritate, antrenând o mobilizare masivă a instrumentelor existente și a unor instrumente financiare suplimentare; mai amintește că statele membre au luat măsuri fiscale de proporții, ca răspuns la pandemie și pentru a sprijini redresarea (5,2 % din PIB în 2021 și 2,8 % din PIB în 2022); |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că MRR a avut un efect stabilizator pentru statele membre într-o perioadă de mare incertitudine economică, ținând în frâu criza și atenuând consecințele sale economice și sociale negative și ajutând guvernele să mențină nivelurile de investiții, răspunzând totodată presiunii imense suportate de bugetele naționale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mai subliniază și că MRR a jucat un rol principal în promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, prevenind fragmentarea pieței interne și adâncirea divergențelor macroeconomice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră îmbucurător că, deși efectele economice ale MRR nu pot fi complet disociate de alte evoluții, concluzia corectă pare să fie că până acum MRR a avut efecte pozitive asupra PIB-ului și că implementarea sa cu succes va fi esențială pentru creșterea economică a UE; evidențiază că MRR a reușit să apere cu succes spațiul fiscal al statelor membre de șocul economic substanțial al pandemiei; recunoaște că, deși principalul efect asupra creșterii PIB-ului este așteptat să se producă pe parcursul anilor următori, MRR a contribuit deja la atenuarea celor mai grave consecințe ale pandemiei și contribuie pozitiv la redresarea și reziliența UE, inclusiv la coeziunea economică și socială, la coeziune, crearea de locuri de muncă, productivitate, competitivitate, cercetare, dezvoltare și inovare și la o piață internă funcțională cu IMM-uri puternice; subliniază că există diferențe însemnate între statele membre în ceea ce privește reziliența economică, socială și instituțională, care au ca efect o dinamică inegală a redresării; subliniază că MRR catalizează tranzițiile verde și digitală și joacă un rol primordial în consolidarea tranziției sustenabile și ridicarea nivelului de trai al oamenilor pentru o economie rezilientă, dreaptă, pentru toți, competitivă și adaptată exigențelor viitorului, prin reforme și investiții ambițioase; |
| --- | --- |

5.

| 6. | observă impactul consistent al instrumentului NGEU, estimat de Comisie, BCE și FMI, de remarcat fiind creșterea cu până la 1,5 puncte procentuale mai mare a PIB-ului decât dacă nu ar fi fost investițiile NGEU, dacă este bine implementat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mai constată și că după previziunile Comisiei în 2022 granturile MRR o să finanțeze 24 % din totalul măsurilor de sprijin pentru redresare; subliniază efectele pozitive de propagare macroeconomică și potențialul unor reforme și investiții bine focalizate; subliniază că granturile MRR vor continua să ofere un sprijin bugetar substanțial statelor membre, permițându-le astfel să continue reformele structurale și investițiile cu efecte pe termen lung asupra redresării și rezilienței economiilor și societăților lor; îndeamnă statelor membre să fructifice la maximum această oportunitate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că dacă ar fi implementat cu bine și în mod transparent MRR ar contribui la transformarea economiilor și societăților din UE, făcându-le mai sustenabile, mai incluzive și mai reziliente, mai competitive pe termen lung, mai autonome din punct de vedere strategic și mai bine pregătite pentru provocările actuale și viitoare; subliniază că executarea cu succes a PNRR-urilor va stimula convergența economică și socială și coeziunea teritorială, reducând inegalitățile sociale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că, pentru ca MRR să își atingă obiectivele generale și să ajute UE să-și revină după criză și a mări la maximum impactul pe termen lung asupra societății și economiei UE, statele membre trebuie neapărat să pună în aplicare cu rigurozitate și la timp reformele și investițiile stabilite; reamintește că MRR este un mecanism bazat pe performanță, care condiționează finanțarea de îndeplinirea obiectivelor de etapă și a țintelor legate de măsuri; reamintește că participarea autorităților locale, regionale și naționale și a celor responsabile cu elaborarea acestor politici este esențială pentru succesul MRR, așa cum se prevede la articolul 28 din Regulamentul privind MRR; |
| --- | --- |

9.

| 10. | avertizează că MRR va atenua impactul social și economic al crizei doar dacă fondurile sunt absorbite și cheltuite înțelept, astfel încât să ajungă în economia reală și la oameni; invită statele membre să ia deciziile corespunzătoare și să asigure structuri administrative și resurse umane dedicate, pentru a cheltui la timp fondurile din MRR; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că pandemia a evidențiat nevoia de a mări autonomia strategică a Uniunii la nivelul lanțurilor esențiale de aprovizionare și al infrastructurilor și serviciilor de importanță critică; reține că investițiile în MRR în tranziția verde și transformarea digitală ar trebui să contribuie la creșterea autonomiei strategice și a independenței UE, în special la reducerea dependenței de combustibilii fosili importați; reține estimările Comisiei, care se așteaptă ca MRR să dea un impuls hotărâtor implementării strategiei industriale a UE, ceea ce va avea ca efect dezvoltarea și mai susținută a industriilor din UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că pachetele de reforme și investiții, în special cele de stimulare a creșterii din cadrul MRR, ar trebui, de asemenea, să genereze valoare adăugată la nivelul UE; constată că, potrivit Comisiei, efectele asupra PIB-ului din UE sunt cu aproximativ o treime mai mari atunci când se iau în considerare în mod explicit efectele de propagare ale măsurilor adoptate de fiecare țară în parte; subliniază că pachetele de reforme și investiții din MRR ar trebui să contribuie și la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a priorităților din Pactul verde european și agenda digitală și la promovarea și integrarea egalității de gen și a egalității de șanse pentru toți; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să evalueze dacă a avut loc o dublare inutilă a investițiilor în PNRR-le unor state membre învecinate și să sprijine statele membre să evite suprapunerile inutile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă că femeile (16), copiii (17), tinerii, persoanele în vârstă și grupurile vulnerabile au fost cei mai afectați de criza COVID-19; reamintește că trebuie să se garanteze că UE nu lasă pe nimeni în urmă și că, pe calea sa către redresare, combate consecințele socioeconomice care afectează specific anumite genuri și că o serie de consecințe specifice anumitor genuri nu sunt pomenite în PNRR-uri; apreciază îmbunătățirea accesibilității și a calității centrelor de îngrijire, dar regretă că rămân prea limitate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiterează importanța celor șase piloni pentru a oferi statelor membre o structură care să propună și să pună în aplicare reforme și investiții care să abordeze tranziția verde și cea digitală, economia, productivitatea și competitivitatea, coeziunea socială și teritorială, sănătatea și reziliența instituțională, precum și măsurile pentru copii și tineri; subliniază că toate statele membre trebuie să includă în planurile lor naționale de redresare și reziliență măsuri care abordează toți pilonii, în conformitate cu Regulamentul privind MRR; regretă că nu toate statele membre au ales să respecte structura pe piloni prevăzută în regulament, ceea ce ar fi permis o monitorizare mai facilă; |
| --- | --- |

15.

Aspecte financiare ale MRR

| 16. | constată că, în cele 26 de planuri naționale de redresare și reziliență care au fost prezentate până în prezent, statele membre au solicitat granturi în valoare totală de 331,7 miliarde EUR din cele 338 de miliarde EUR disponibile; constată, de asemenea, că nu toate statele membre au solicitat, în PNRR-urile lor actuale, cuantumul integral al granturilor care le sunt puse la dispoziție, menționat la articolul 11 din Regulamentul MRR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este preocupat totuși de faptul că doar șapte state membre au solicitat împrumuturi în valoare totală de 166 miliarde EUR din cele 385,8 miliarde EUR disponibile pentru împrumuturi, rămânând disponibilă o sumă considerabilă în cazul în care statele membre solicită împrumuturi într-o etapă ulterioară; este preocupat de faptul că dobânda limitată pentru componenta de împrumut poate duce la pierderea oportunităților și poate împiedica Mecanismul de redresare și reziliență să își realizeze întregul potențial; subliniază că, în cazul în care statele membre ale căror PNRR-uri au fost deja aprobate doresc să solicite împrumuturi, PNRR-urile în cauză vor trebui modificate, acolo unde este cazul, cu un set suplimentar de reforme, obiective de etapă și ținte, fără a da înapoi în privința măsurilor deja introduse; încurajează statele membre să valorifice din plin potențialul MRR, inclusiv prin împrumuturi, pentru a combate efectele pandemiei și provocările viitoare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încredințează Comisiei sarcina de a analiza motivele pentru care statele membre nu au solicitat împrumuturi până la limita maximă a sumelor care le-au fost alocate, fapt care poate împiedica MRR să își atingă potențialul maxim; reamintește că un stat membru poate solicita sprijin sub formă de împrumut cu ocazia transmiterii unui plan de redresare și reziliență sau la o altă dată, până la 31 august 2023, în conformitate cu Regulamentul MRR în vigoare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că, în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul privind MRR, un stat membru poate, în situații obiective, să înainteze Comisiei o cerere motivată de a-și modifica sau înlocui planul aprobat; reamintește că, în cazul în care Comisia consideră că motivele prezentate de statul membru justifică o modificare a PNRR-ului, aceasta evaluează PNRR-ul modificat în conformitate cu articolul 19 și prezintă o propunere de decizie de punere în aplicare a Consiliului, în conformitate cu articolul 20 din regulament; reamintește că o astfel de solicitare de modificare presupune o procedură de evaluare și de aprobare identică cu prima procedură de evaluare și de aprobare a planurilor, drept pentru care invită statele membre să țină cont cu mare atenție de riscul de a întârzia implementarea PNRR-urilor; constată că, până în prezent, niciun stat membru nu a solicitat modificarea sau înlocuirea planului aprobat; încurajează statele membre să apeleze la articolul 21 din Regulamentul privind MRR și observă că potențiala creștere a costurilor planurilor naționale de redresare și reziliență din cauza inflației galopante poate determina statele membre să ceară actualizarea PNRR-urilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată că, potrivit previziunilor actuale, dezvoltarea PIB-ului statelor membre diferă de previziunile Comisiei din toamna anului 2020, astfel încât este de așteptat să se modifice cuantumul granturilor puse la dispoziția statelor membre pentru a doua componentă de finanțare de 30 % din MRR; arată că modificările semnificative ale ponderii granturilor alocate pot atrage după sine modificări ale PNRR-urilor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că sprijinul din MRR trebuie să respecte principiul adiționalității, menționat la articolul 9 din Regulamentul privind MRR; așteaptă cu interes date mai detaliate și dezagregate care să permită o mai bună înțelegere a efectelor de adiționalitate ale Mecanismului de redresare și reziliență; îndeamnă statele membre să furnizeze în timp util Comisiei informații detaliate și transparente pentru a asigura raportarea judicioasă cu privire la impactul Mecanismului de redresare și reziliență; reiterează că Tabloul de bord privind redresarea și reziliența joacă un rol important, oferind informații de bază pentru cetățeni despre progresele generale în implementarea PNRR-urilor; invită Comisia să mărească nivelul de transparență și de vizualizare a datelor în tabloul de bord și să asigure o raportare mai detaliată, concentrându-se mai degrabă pe indicatori de rezultat și de impact decât pe indicatori cantitativi și să întocmească o analiză calitativă a reformelor și investițiilor propuse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | constată că, până la mijlocul lunii iunie 2022, Comisia și statele membre au semnat doar douăsprezece acorduri operaționale; invită Comisia și statele membre să semneze acorduri operaționale cât mai curând posibil și solicită Comisiei să comunice aceste acorduri Parlamentului; roagă, totodată, statele membre să își publice la timp acordurile operaționale și acordurile de finanțare și de împrumut, pentru mai multă transparență și răspundere; |
| --- | --- |

22.

| 23. | observă că 21 de state membre au primit o prefinanțare de până la 13 % din alocarea lor totală, că un stat membru nu a solicitat prefinanțare și că până acum șapte state membre au solicitat primele plăți din MRR, în timp ce un singur stat membru a solicitat a doua plată; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reiterează că întârzierile în implementarea mecanismului și a PNRR-urilor nu ar trebui să încetinească procesul de redresare post-pandemie, nici să reducă nivelul de reziliență a Uniunii; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că Regulamentul privind MRR prevede posibilitatea de a include măsuri în PNRR începând cu 1 februarie 2020 și că unele state membre au recurs la această posibilitate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felicită Comisia și statele membre pentru că au început devreme dialogul pentru pregătirea cererilor de plată, apreciind disponibilitatea manifestată de Comisie de a evalua cererile de plată; încurajează Comisia să evalueze în continuare prompt și temeinic dacă sunt respectate obiectivele de etapă și țintele, consultându-se la nevoie cu experți în domeniu; îndeamnă Comisia să asigure efectuarea rapidă a plăților și să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reamintește că trebuie să se purceadă rapid la introducerea de noi resurse proprii pentru a acoperi integral rambursarea instrumentului NGEU și îndeosebi a MRR, cel mai târziu până în 2058, în conformitate cu foaia de parcurs prevăzută în acordul interinstituțional încheiat în decembrie 2020 de Parlamentul European, Consiliu și Comisie; consideră o idee bună emiterea de „obligațiuni verzi europene” pentru a finanța partea de cheltuieli legate de climă din MRR; observă că primele oferte de obligațiuni verzi emise de Comisie au fost în mare parte suprasubscrise; |
| --- | --- |

27.

Rolul MRR în atenuarea consecințelor produse de invadarea Ucrainei de către Rusia

| 28. | subliniază necesitatea de a spori contribuția instrumentelor de finanțare ale UE, în special a MRR, la contracararea provocărilor actuale, inclusiv a celor cauzate de agresiunea și invazia militară neprovocată și nejustificată a Ucrainei de către Rusia; |
| --- | --- |

28.

| 29. | este preocupat că această agresiune împotriva Ucrainei și sancțiunile pe care UE le-a dat ca răspuns împotriva Rusiei și Belarusului vor avea un impact grav asupra strategiei de redresare economică și socială și de reziliență a Uniunii; constată că impactul sancțiunilor asupra statelor membre este eterogen; se arată îngrijorat de efectele inegale asupra economiei UE, de consecințele economice și sociale aferente și de agravarea și mai mare a inegalităților sociale, cauzate în special de creșterea prețurilor la energie și alimente; subliniază că inflația poate duce și la o modificare negativă a rezultatului preconizat al MRR și a costurilor estimate ale PNRR-urilor statelor membre; speră ca în răspunsul la această nouă criză UE să dea dovadă și pe mai departe de aceeași hotărâre, unitate și promptitudine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază, încă o dată, apelul său de a da noi sancțiuni, inclusiv un embargo total și imediat asupra diferitelor importuri de energie din Rusia și abandonarea infrastructurii aferente, în conformitate cu rezoluția sa din 7 aprilie 2022, precum și un plan de asigurare în continuare a securității aprovizionării cu energie a UE, ceea ce va necesita, printre altele, o recalibrare a politicii energetice europene, ținând seama de diferitele grade de dependență energetică a statelor membre de importurile rusești de combustibili fosili; |
| --- | --- |

30.

| 31. | este preocupat că situația actuală din Ucraina are un impact puternic asupra prețurilor la energie și subliniază necesitatea de a consolida independența și securitatea energetică, de a diversifica sursele de energie, inclusiv prin intermediul surselor de energie ale UE, și de a accelera tranziția energetică; subliniază rolul MRR în implementarea RePowerEU și subliniază că împrumuturile disponibile în cadrul MRR ar putea fi mobilizate într-o mare măsură pentru a completa inițiativa RePowerEU și a promova investiții în tranziția energetică, inclusiv în dezvoltarea energiei curate; se așteaptă, așadar, ca Mecanismul de redresare și reziliență să contribuie semnificativ la suveranitatea energetică a UE prin eficiență energetică, diversificare și investiții în tranziția verde justă; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută, în acest sens, diferitele măsuri din PNRR menite să accelereze tranziția energetică și să consolideze securitatea energetică, precum și măsurile de întărire a autonomiei strategice, de reducere a dependenței statelor membre de importurile de combustibili fosili și de accelerare a diversificării surselor de energie, a eficienței energetice și a dezvoltării energiilor curate; subliniază că ar trebui să se promoveze proiectele transfrontaliere, îmbunătățirea interconectării rețelelor energetice europene și sincronizarea completă a rețelelor electrice în întreaga UE pentru a intensifica sinergiile și cooperarea dintre țările UE și a reflecta preocupările și prioritățile comune; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ia act de propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului privind MRR în contextul inițiativei REPowerEU și își exprimă angajamentul de a-și adopta poziția cu privire la propunere fără întârziere; îndeamnă statele membre, dacă nu au de gând să utilizeze întreaga sumă din volumul maxim de împrumuturi alocat lor din Mecanismul de redresare și reziliență, să informeze oficial Comisia; salută, în acest context, propunerea de a stimula utilizarea optimă a împrumuturilor disponibile în cadrul MRR, propunând inclusiv o realocare a împrumuturilor către alte state membre care se confruntă cu mai multe provocări ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia și permițând statelor membre să solicite împrumuturi mai mari de 6,8 % din venitul lor național brut (VNB), în special pentru a atenua consecințele economice, sociale și energetice ale invadării Ucrainei de către Rusia asupra UE, precum și efectele secundare ale măsurilor restrictive ale UE împotriva Rusiei și Belarusului; |
| --- | --- |

33.

| 34. | recunoaște că trebuie luate măsuri pentru a-i sprijini pe refugiații din Ucraina, cu cazarea, îngrijirea socială și a copiilor, educația, asistența medicală și locuințele, contribuind la alinarea situației lor socioeconomice; subliniază deci că trebuie majorate investițiile în acest sens; |
| --- | --- |

34.

Planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR)

| 35. | salută faptul că 24 de planuri naționale de redresare și reziliență (PNRR) au fost aprobate și constată că, la mijlocul lunii iunie 2022, un stat membru nu își prezentase încă propriul PNRR; constată totodată că un PNRR este în curs de evaluare de către Comisie; îndeamnă țara cu un PNRR în curs de evaluare să se implice în discuții constructive cu Comisia, pentru ca planul să fie pregătit de aprobare fără întârzieri suplimentare; invită Comisia să aplice cu diligență Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență pentru a asigura respectarea celor 11 criterii de evaluare, astfel cum sunt prevăzute în regulament, atunci când evaluează restul planurilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | constată că evaluările Comisiei au concluzionat că toate PNRR aprobate abordează toți cei șase piloni ai MRR și îndeplinesc în mod satisfăcător toate criteriile de evaluare prevăzute în Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență și reprezintă un pachet echilibrat de reforme și investiții; consideră că statele membre ar fi putut să își alinieze mai bine PNRR la cei șase piloni ai Mecanismului de redresare și reziliență și la cerințele Regulamentului privind MRR; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește Comisiei că respectarea statului de drept și a articolului 2 din TFUE sunt condiții prealabile pentru a avea acces la fond și că mecanismul de condiționalitate privind statul de drept este pe deplin aplicabil MRR; invită Comisia și Consiliul să se abțină de la aprobarea proiectului de PNRR al Ungariei atât timp cât persistă preocupări legate de respectarea statului de drept, de independența sistemului judiciar și prevenirea, de detectarea și combaterea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției; insistă că obiectivele de etapă și țintele legate de protecția intereselor financiare ale Uniunii, crearea unui sistem de control adecvat, independența sistemului judiciar și prevenirea, depistarea și combaterea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției sunt condiții prealabile și trebuie să fie îndeplinite înainte de depunerea unei prime cereri de plată și reamintește că nicio plată în cadrul MRR nu poate fi efectuată înainte de îndeplinirea lor; reamintește statelor membre că nerespectarea pe deplin a dispozițiilor din Regulamentul privind MRR și întârzierile ulterioare în aprobarea PNRR afectează semnificativ capacitatea autorităților locale și regionale de a gestiona în mod adecvat impactul pandemiei asupra comunităților, a întreprinderilor și a cetățenilor lor și pot conduce la o înrăutățire pe termen lung a situației economice locale și regionale; regretă că, din cauza acțiunilor guvernului polonez și guvernului ungar, populația și regiunile Poloniei și Ungariei nu beneficiază încă de finanțarea prin MRR; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că nicio măsură nu ar trebui să fie finanțată în cadrul MRR dacă acestea contravin valorilor UE consacrate la articolul 2 din TUE; îndeamnă Comisia să monitorizeze foarte atent riscurile pentru interesele financiare ale UE în contextul punerii în aplicare a MRR și orice încălcări reale sau potențiale ale principiilor statului de drept și să ia imediat măsuri dacă interesele financiare ale UE riscă să fie lezate; invită deci Comisia ca, în acord cu Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept, să fie deosebit de strictă cu statele membre veghind ca ele să respecte principiul protecției intereselor financiare ale Uniunii, consacrat la articolul 22 din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

38.

| 39. | în plus, reamintește că respectarea statului de drept și buna gestiune financiară a fondurilor UE trebuie evaluate continuu, pe tot parcursul ciclului de viață al MRR, și că Comisia se abține de la a acorda finanțare și, acolo unde este cazul, va recupera fondurile dacă aceste condiții nu mai sunt îndeplinite; |
| --- | --- |

39.

| 40. | constată că, potrivit evaluării Comisiei, se preconizează ca toate planurile naționale de redresare și reziliență aprobate să atingă obiectivul ecologic de cel puțin 37 % prevăzut în Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență și că cheltuielile globale legate de climă ale tuturor planurilor naționale de redresare și reziliență aprobate ating aproape 220 miliarde EUR; arată însă că evaluările externe ale cheltuielilor identifică valori mai scăzute ale cheltuielilor verzi; evidențiază, în acest sens, că obiectivele de etapă și țintele asociate măsurilor climatice ar fi trebuit definite într-o manieră care să asigure că măsurile puse în aplicare sunt favorabile pentru climă, astfel cum s-a anunțat; subliniază că PNRR ar trebui să contribuie la tranziția verde, inclusiv la biodiversitate; ia act de preocupările existente cu privire la contribuția efectivă a tuturor măsurilor relevante la realizarea obiectivelor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește că PNRR trebuie să fie în acord cu planurile naționale privind energia și clima (PNEC) și cu actualizările acestora în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 (18); invită Comisia să evalueze contribuția investițiilor alocate pentru tranziția verde în cadrul PNRR pentru atingerea noilor obiective climatice și în materie de energie pentru 2030 prevăzute în PNEC revizuite; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește că MRR ar trebui să contribuie la integrarea acțiunilor în domeniul biodiversității în politicile Uniunii; ia act de faptul că mai multe PNRR contribuie la biodiversitate, dar insistă asupra faptului că statele membre ar fi putut utiliza mai mult MRR pentru a îmbunătăți biodiversitatea; |
| --- | --- |

42.

| 43. | avertizează cu privire la riscul de „dezinformare ecologică” în punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență, în special în ceea ce privește unele măsuri identificate ca contribuind la cerințele privind cheltuielile ecologice, inclusiv cele privind renovarea clădirilor din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

43.

| 44. | constată că se preconizează ca toate planurile naționale de redresare și reziliență aprobate să atingă obiectivul digital de cel puțin 20 % prevăzut în Regulamentul privind MRR, în timp ce unele state membre au alocat mai mult de jumătate din fondurile MRR unor măsuri care se califică pentru obiectivul digital, și că cheltuielile digitale totale ale tuturor planurilor naționale de redresare și reziliență aprobate ating aproape 29 %, și anume 130 miliarde EUR; salută faptul că în PNRR se pune un accent puternic pe sprijinirea IMM-urilor și pe digitalizarea serviciilor publice, inclusiv a sectorului sănătății, și pe competențele digitale, pe digitalizarea întreprinderilor, pe conectivitate, pe cercetarea-dezvoltarea digitală și pe tehnologiile avansate; constată că două treimi din statele membre au inclus în PNRR lor o autoevaluare a securității pentru investițiile în capacități digitale și conectivitate; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reamintește Comisiei și statelor membre că, potrivit Regulamentului de instituire a MRR, investițiile în tehnologiile digitale ar trebui să respecte principiile interoperabilității, eficienței energetice și protecției datelor cu caracter personal, să permită participarea IMM-urilor și a start-upurilor și să promoveze utilizarea soluțiilor cu sursă deschisă; subliniază că procedurile de achiziții publice digitale trebuie să fie concepute cu atenție, în special pentru a asigura accesul IMM-urilor la investițiile publice relevante; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ia act de faptul că mai multe PNRR conțin propuneri de investiții pentru conectivitatea 5G; reamintește că statele membre ar trebui să asigure coerența și complementaritatea în implementarea conectivității 5G, a serviciilor mobile în bandă largă și expansiunea infrastructuri în toate zonele, astfel încât nimeni să nu fie lăsat în urmă; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că este important ca planurile naționale de redresare și reziliență să aloce aproape 50 % din cheltuielile totale, și anume 203 miliarde EUR, pentru măsuri în beneficiul bunei funcționări a pieței unice, al îmbunătățirii mediului de afaceri și al promovării investițiilor private; reiterează importanța sectorului privat pentru punerea cu succes în aplicare a MRR; îndeamnă statele membre să faciliteze investițiile private în proiectele finanțate prin MRR prin eliminarea tuturor obstacolelor inutile care ar împiedica IMM-urile să acceseze finanțarea relevantă din MRR și, în acest scop, invită Comisia să furnizeze analize detaliate ale accesului sectorului privat la finanțarea MRR; invită statele membre să pună în aplicare PNRR conform unui program transparent, pentru a permite sectorului privat să-și planifice activitățile și proiectele în acord cu măsurile aplicabile; |
| --- | --- |

47.

| 48. | constată că Comisia estimează că cheltuielile sociale din PNRR reprezintă aproximativ 20 % din granturile și împrumuturile solicitate; observă că aceste cheltuieli se concentrează asupra stimulentelor pentru ocuparea forței de muncă pentru anumite grupuri defavorizate, asupra reformelor legislației privind protecția locurilor de muncă și asupra reglementării contractelor de muncă; reamintește că consecințele sociale ale pandemiei au fost multiple și au împovărat în mod inechitabil și disproporționat grupurile vulnerabile și cu venituri mai scăzute, consolidând totodată necesitatea serviciilor publice; regretă că măsurile de investiții sociale au fost mai degrabă limitate la infrastructura socială și că doar unele PNRR conțin măsuri pentru dezvoltarea unor servicii de îngrijire adecvate și a unor măsuri temporare de sprijin; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sprijină obiectivul Comisiei, prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență, de a construi o piață a muncii mai rezilientă și mai favorabilă incluziunii, constatând totodată că măsurile relevante ar trebui să promoveze ocuparea de locuri de muncă de calitate ridicată; |
| --- | --- |

49.

| 50. | arată că toate PNRR aprobate până în prezent abordează provocări sociale și în materie de ocupare a forței de muncă, inclusiv prin măsuri de îmbunătățire a participării pe piața muncii, de promovare a perfecționării și a reconversiei profesionale, modernizarea instituțiilor și serviciilor pentru piața muncii, precum și a sistemelor de protecție socială și de asistență medicală; regretă faptul că unele state membre au rămas în urmă în ceea ce privește consolidarea dimensiunii sociale a planurilor lor; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază importanța reformelor și a investițiilor în domeniul sănătății, al rezilienței economice, sociale și instituționale pentru a crește gradul de pregătire pentru situații de criză și capacitatea de reacție în situații de criză, care reprezintă peste 17 % din totalul alocărilor PNRR, și anume 76 miliarde EUR; evidențiază că, potrivit Comisiei, în cadrul acestui pilon al MRR, statele membre trebuie să pună în aplicare 789 de măsuri asociate unui număr de 1 900 de obiective de etapă și ținte; subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat importanța îmbunătățirii rezilienței instituțiilor publice la crize; |
| --- | --- |

51.

| 52. | constată că PNRR aprobate prevăd cheltuieli pentru măsuri legate de asistența medicală în valoare de 37 de miliarde EUR, ceea ce corespunde unui procent de 8 % din totalul cheltuielilor PNRR; observă că cea mai mare contribuție este alocată pentru renovarea și extinderea infrastructurii spitalicești, urmată de îmbunătățirea asistenței medicale primare și a măsurilor profilactice și de tranziția digitală în domeniul sanitar și al îngrijirii pe termen lung; se așteaptă ca aceste măsuri legate de asistența medicală să contribuie la creșterea rezilienței sistemelor de sănătate și a gradului lor de pregătire pentru crizele viitoare; este îngrijorat că numeroase state membre nu au inclus suficiente măsuri pentru ca serviciile de îngrijire a sănătății mintale să fie accesibile și disponibile tuturor grupelor de vârstă și subliniază că sănătatea mintală ar trebui să reprezinte o componentă a redresării socioeconomice a UE după pandemie și o prioritate în ceea ce privește sănătatea în muncă; este îngrijorat că unele state membre nu au inclus suficiente măsuri pentru a combate provocările de durată în materie de asistență medicală publică; |
| --- | --- |

52.

| 53. | observă că modernizarea administrației publice este o prioritate în numeroase PNRR, valoarea investițiilor așteptate pentru îmbunătățirea administrației publice ridicându-se la aproximativ 1,8 miliarde de euro; evidențiază că PNRR ar putea contribui la a crește capacitatea administrațiilor publice de a gestiona fondurile europene într-o manieră eficace la nivel național, regional și local; subliniază că beneficiile reformelor depășesc costurile asociate acestora, ceea ce ar trebui să conducă la un impact concret pozitiv asupra cetățenilor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | constată că planurile naționale de redresare și reziliență aprobate prevăd cheltuieli dedicate copiilor și tinerilor, inclusiv educația și îngrijirea copiilor preșcolari, șomajul în rândul tinerilor și competențele, în valoare de 49 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă aproximativ 11,5 % din totalul cheltuielilor PNRR; constată că suma reprezintă un prim pas în asigurarea punerii în aplicare în toate cele 27 de state membre a măsurilor coordonate dedicate generației următoare; este preocupat de faptul că multe PNRR nu reflectă în mod corespunzător ambițiile stabilite de Garanția europeană pentru copii și că le reflectă doar parțial pe cele stabilite de Garanția pentru tineret consolidată; regretă că două state membre au ales să nu includă în planurile lor măsuri dedicate în mod special copiilor și tineretului, ci au preferat să prezinte măsuri care stimulează competențele și competențele digitale pentru toți cetățenii; |
| --- | --- |

54.

| 55. | observă că aproape toate PNRR aprobate conțin investiții în educația digitală, ceea ce reprezintă aproximativ 30 % din cheltuielile totale pentru educație; salută prioritizarea modernizării infrastructurii și echipamentelor educaționale în statele membre; |
| --- | --- |

55.

| 56. | constată că, până în prezent, statele membre au prezentat în total 228 de măsuri care pun accentul pe sprijinirea copiilor și a tineretului; constată că 74 % dintre măsuri se axează pe capacitatea învățământului general, profesional și superior și pe capacitatea de formare, precum și pe accesibilitate, un preț abordabil, calitate și incluziune, inclusiv digitalizarea și infrastructura; constată, de asemenea, că 14 % dintre măsuri gestionează educația și îngrijirea timpurie, abandonul școlar timpuriu și sărăcia în rândul copiilor; constată că 12 % dintre măsuri pun accentul pe combaterea șomajului în rândul copiilor prin crearea de locuri de muncă, angajări, stimulente pentru tranziția profesională și sprijin pentru lucrătorii independenți; subliniază că Parlamentul a îndemnat în repetate rânduri statele membre să aloce culturii cel puțin 2 % din bugetul fiecărui PNRR și 10 % educației; constată că 16 state membre au inclus măsuri în domeniul culturii în PNRR lor; consideră că statele membre ar fi putut recurge mai mult la MRR pentru a sprijini aceste sectoare; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Comisia să monitorizeze în continuare punerea în aplicare a celor șase piloni și să se asigure că în tabloul de bord pentru MRR sunt puse la dispoziție date detaliate; invită Comisia să faciliteze metode la nivel regional de monitorizare a punerii în aplicare prin tabloul de bord și salută inițiativele de monitorizare de la nivelul UE și de la nivel național care îmbunătățesc monitorizarea punerii în aplicare a MRR; observă, ca pe un fapt pozitiv, că mai multe state membre furnizează date la nivel regional și invită celelalte state membre să furnizeze date la nivel regional; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că MRR nu trebuie utilizat pentru a înlocui cheltuielile bugetare naționale recurente, cu excepția cazului în care acest lucru este justificat în mod corespunzător; ia act de faptul că Comisia a aprobat PNRR doar pentru a acoperi costurile inițiale ale instituirii și lansării reformelor; reamintește statelor membre că MRR trebuie să fie pus în aplicare într-o manieră care nu subminează responsabilitatea statelor membre pentru gestionarea finanțelor publice; invită Comisia să ofere detalii privind evaluarea conformității cu acest principiu orizontal și orice justificare aferentă; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” a fost evaluat de Comisie pentru fiecare măsură în conformitate cu orientările sale tehnice; subliniază că aplicarea criteriilor de „a nu aduce prejudicii semnificative”, astfel cum sunt dezvoltate în nota de orientare a Comisiei, trebuie să prevină măsurile dăunătoare pentru mediu; solicită Comisiei să divulge evaluările prezentate privind principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” și subliniază că Comisia ar trebui să examineze și să monitorizeze cu atenție respectarea deplină a acestui principiu în faza de punere în aplicare; constată că, pentru a se conforma principiului, unele state membre au trebuit să îmbunătățească anumite măsuri; ia act de faptul că respectarea principiului a condus și la neconcordanțe inițiale între cerințele Comisiei și cele ale Băncii Europene de Investiții și ale Fondului european de investiții pentru țările care și-au provizionat pachetele InvestEU cu fonduri MRR, ceea ce este posibil să fi condus la întârzieri în procesul de punere în aplicare; |
| --- | --- |

59.

| 60. | observă că marea majoritate a PNRR includ o secțiune specifică în care se explică modul în care planul abordează preocupările și provocările legate de gen; ia act de faptul că PNRR conțin măsuri axate pe participarea femeilor pe piața muncii și pe reducerea diferenței de remunerare între femei și bărbați, dar își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că acestea nu includ o explicație specifică cu privire la modul în care planul va aborda aceste probleme; subliniază importanța unor servicii de îngrijire publică de calitate ridicată pentru a reduce povara asociată activităților neremunerate de îngrijire, care sunt desfășurate în prezent în mare parte de femei, cu consecințe negative asupra PIB-ului; solicită Comisiei să furnizeze un studiu pentru a verifica în ce măsură MRR contribuie la crearea de locuri de muncă în sectoarele în care unul dintre sexe este reprezentat în mod predominant, iar măsurile de însoțire contribuie suficient la creșterea prezenței sexului cel mai puțin reprezentat în aceste sectoare; |
| --- | --- |

60.

| 61. | constată că douăzeci de state membre prevăd în PNRR lor proiecte transfrontaliere, care se axează în principal pe infrastructură, precum conexiunile feroviare sau de energie electrică, hidrogen, tehnologia cuantică, conectivitatea 5G, capacități de cloud și centre de inovare; se declară dezamăgit de faptul că PNRR nu au inclus un număr mai mare de proiecte transfrontaliere pentru a spori efectele de propagare și a contribui la valoarea adăugată a UE; constată că douăzeci de state membre prevăd în PNRR lor proiecte transfrontaliere, precum proiecte importante de interes european comun, care se axează în principal pe infrastructură; invită statele membre să clarifice rolul părților interesate relevante în introducerea și punerea în aplicare a proiectelor multinaționale, acolo unde este cazul; consideră că în PNRR ar fi trebuit să fie incluse măsuri transfrontaliere suplimentare, pentru a îmbunătăți efectul de propagare al acestora și a le spori valoarea adăugată pentru UE; |
| --- | --- |

61.

| 62. | constată în special importanța proiectelor transfrontaliere legate de transportul energiei între statele membre; consideră că, în contextul actual, PNRR ar fi beneficiat mai mult de pe urma altor proiecte transfrontaliere, în special în domeniul energiei; subliniază că aceste investiții sunt esențiale pentru realizarea suveranității energetice și a tranziției verzi; subliniază că situația actuală arată cât de importantă este diversificarea surselor de energie ale UE și buna funcționare a pieței interne a energiei electrice între statele membre; solicită îmbunătățirea interconectării rețelelor energetice europene și sincronizarea completă a rețelelor electrice în întreaga UE; subliniază și importanța intensificării eforturilor de îmbunătățire a eficienței energetice pentru a limita creșterea preconizată a cererii de energie electrică; |
| --- | --- |

62.

| 63. | observă că niciun stat membru nu a propus transferul de fonduri structurale către PNRR său, că numai două state membre intenționează să își doteze pachetele financiare InvestEU cu fonduri din MRR și că numai patru state membre prevăd integrarea costurilor asistenței tehnice în PNRR lor; regretă că dispoziția privind transferul de fonduri din MRR către compartimentele naționale ale InvestEU nu a fost folosită la potențialul maxim; reamintește că sinergiile între diferite fonduri ale UE sunt esențiale pentru o redresare corespunzătoare și pentru o reziliență consolidată a Uniunii și le reamintește statelor membre că utilizarea acestei dispoziții contribuie la îmbunătățirea sinergiilor; |
| --- | --- |

63.

| 64. | reamintește că, potrivit Regulamentului privind MRR, planurile de redresare și reziliență trebuie să fie conforme și cu informațiile incluse de statele membre în acordurile de parteneriat și în programele operaționale asociate fondurilor Uniunii; reiterează că această dispoziție este importantă nu numai pentru a evita dubla finanțare sau suprapunerea obiectivelor, ci și pentru a asigura o abordare coordonată și a maximiza beneficiile finanțării din partea UE; solicită Comisiei să ofere o analiză privind modul în care este asigurată această coordonare; constată că adoptarea PNRR a condus, în unele cazuri, la întârzieri în adoptarea acordurilor de parteneriat și se declară preocupat de consecințele acestor întârzieri; invită Comisia și statele membre să evite întârzierile suplimentare în pregătirea și adoptarea acordurilor de parteneriat și solicită să fie abordate cu repeziciune aceste întârzieri; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că sinergiile și coerențele dintre MRR și alte programe de finanțare ale Uniunii sunt esențiale pentru a asigura o redresare corespunzătoare și o reziliență consolidată a Uniunii; invită Comisia și statele membre să promoveze sinergiile dintre PNRR și alte programe de finanțare ale Uniunii, în special acordurile de parteneriat; pune sub semnul întrebării modul în care Comisia a încurajat statele membre să stimuleze sinergiile cu PNRR altor state membre; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reamintește statelor membre că se preconizează că PNRR vor contribui la abordarea în mod eficace a tuturor provocărilor sau a unei părți semnificative a provocărilor identificate în recomandările relevante specifice fiecărei țări, inclusiv în ceea ce privește aspectele lor fiscale, și, după caz, în recomandările adoptate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 (19), adresate statului membru în cauză, sau a provocărilor identificate în alte documente relevante adoptate oficial de Comisie în cadrul contextul semestrului european; ia act de evaluarea Comisiei potrivit căreia toate planurile naționale de redresare și reziliență abordează cel puțin un subset semnificativ de provocări identificate în recomandările relevante ale semestrului european, dar nu toate provocările sunt abordate; |
| --- | --- |

66.

| 67. | recunoaște impactul pozitiv al reformelor fiscale necesare din statele membre care sunt incluse în unele planuri naționale, dar regretă că niciunul dintre statele membre preocupate de recomandările specifice fiecărei țări în ceea ce privește planificarea fiscală agresivă, evitarea obligațiilor fiscale, evaziunea fiscală și spălarea de bani nu a abordat aceste provocări în propriul PNRR; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia să evalueze în mod adecvat atingerea tuturor obiectivelor de etapă și țintelor, inclusiv a celor legate de recomandările specifice fiecărei țări în PNRR, în etapa de efectuare a plăților a mecanismului și să reducă proporțional plățile, în funcție de importanța obiectivelor de etapă și a țintelor, dacă obiectivele de etapă și țintele convenite nu sunt îndeplinite în mod satisfăcător, inclusiv să nu afecteze obiectivele de etapă și țintele atinse anterior; în plus, invită Comisia, dacă este nevoie, să folosească dispozițiile prezentului regulament, permițându-i să recupereze granturi sau să solicite rambursarea anticipată a împrumuturilor în cazul în care statele membre își încalcă obligațiile ce le revin în temeiul acordurilor de finanțare; |
| --- | --- |

68.

| 69. | constată că, potrivit evaluării Comisiei, toate statele membre au primit un rating A pentru aproape toate criteriile prevăzute în Regulamentul privind MRR; reamintește că, potrivit evaluării Comisiei, toate statele membre au primit un rating B pentru criteriile care evaluează dacă costurile totale estimate ale PNRR sunt rezonabile; solicită Comisiei să se asigure că costurile sunt plauzibile și că se efectuează o analiză adecvată a costurilor, pentru a combate frauda și corupția; îndeamnă Comisia să evalueze în mod riguros îndeplinirea satisfăcătoare a obiectivelor de etapă și a țintelor înainte de a accepta cereri de plată și să se asigure că nu au fost inversate obiectivele de etapă și țintele îndeplinite anterior; |
| --- | --- |

69.

Transparență, mecanisme de monitorizare și control

| 70. | subliniază importanța transparenței și a bunei gestiuni procedurale prin procedurile și practicile de achiziții; în acest sens, invită statele membre să asigure egalitatea și corectitudinea, dar mai ales accesul pentru toți, inclusiv pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderile mici și mijlocii, la procedurile de achiziții; |
| --- | --- |

70.

| 71. | îndeamnă statele membre să lanseze în mod oportun proceduri de achiziții publice pentru punerea în aplicare a măsurilor menite să asigure respectarea calendarului obiectivelor de etapă și țintelor; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază că transparența este esențială pentru un sistem solid de monitorizare a PNRR, care ar permite o implicare publică semnificativă; își reiterează regretul cu privire la faptul că Consiliul a refuzat crearea, sprijinită de Parlament și de Comisie, a unei platforme online pe care să fie publicați beneficiarii finali; observă că, prin natura instrumentelor utilizate, controlul se axează pe atingerea rezultatelor și pe realizări, nu pe verificarea costurilor; constată că această abordare poate simplifica punerea în aplicare și poate contribui la obținerea rezultatelor dorite; avertizează că, fără o monitorizare adecvată, acest lucru ar putea îngreuna detectarea utilizării abuzive a fondurilor UE; îndeamnă însă Comisia să ia măsurile adecvate pentru a asigura depistarea timpurie a utilizării abuzive a fondurilor UE; invită Comisia să monitorizeze riguros orice posibilă apariție a dublei finanțări și, dacă astfel de cazuri sunt confirmate, să procedeze fără întârziere la recuperarea fondurilor; |
| --- | --- |

72.

| 73. | invită Comisia să informeze autoritatea bugetară cu privire la utilizarea sistemelor informatice instituite de Comisie pentru ca statele membre să raporteze informațiile relevante privind punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență; |
| --- | --- |

73.

| 74. | îndeamnă statele membre să colecteze și să înregistreze date privind destinatarii și beneficiarii finali ai finanțării din partea Uniunii într-un format electronic standardizat și interoperabil și să utilizeze instrumentul unic de extragere a datelor și de evaluare a riscurilor pus la dispoziție de Comisie; îndeamnă Comisia să insiste asupra utilizării sistemului de monitorizare integrat și interoperabil, inclusiv a unui instrument unic de extragere a datelor și de evaluare a riscurilor (ARACHNE) pentru toate cheltuielile MRR, și să se asigure că ARACHNE este interoperabil cu toate programele informatice și seturile de date relevante pentru a menține birocrația la un nivel cât mai scăzut posibil; în plus, reiterează importanța digitalizării tuturor activităților de raportare, monitorizare și audit; |
| --- | --- |

74.

| 75. | reamintește că statele membre ar trebui să colecteze și să asigure accesul la datele privind beneficiarul/beneficiarii real(i) al/ai destinatarului fondurilor și privind beneficiarii programului și reiterează importanța de a asigura transparența beneficiarilor finali, fără a crea o sarcină suplimentară pentru raportare; invită Comisia și statele membre să publice periodic date actualizate privind beneficiarii finali și fondurile transferate, din motive de încredere publică și transparență; invită Comisia să instituie un sistem integrat și interoperabil, ușor de utilizat care să conțină informații privind toate proiectele cofinanțate de UE, beneficiarii și beneficiarii reali, contractanții și subcontractanții și să poată agrega toate sumele primite de același beneficiar sau beneficiar real; |
| --- | --- |

75.

| 76. | reamintește Comisiei că, la evaluarea PNRR și a cererilor de plată, poate fi asistată de experți și o invită să folosească pe deplin această dispoziție, acolo unde este cazul, mai ales dacă nu deține capacitatea internă de a analiza în mod riguros planurile sau îndeplinirea obiectivelor de etapă și a țintelor; ridică semne de întrebare cu privire la capacitatea suficientă a Consiliului de a analiza în mod corespunzător PNRR sau cererile de plată și solicită ca acestea să fie corect evaluate; |
| --- | --- |

76.

| 77. | îndeamnă Comisia să se asigure că evaluarea obiectivelor de etapă și a țintelor atinse de statele membre în cadrul PNRR lor se va baza pe o evaluare cantitativă și calitativă riguroasă și transparentă a obiectivelor de etapă și a țintelor în toate dimensiunile lor, în special în ceea ce ține de calitatea lor; |
| --- | --- |

77.

| 78. | reamintește că statele membre sunt obligate să instituie sisteme solide de control și de audit pentru a garanta protecția intereselor financiare ale Uniunii și pentru a preveni și a combate frauda, corupția și conflictele de interese și pentru a asigura transparența, iar Comisia are responsabilitatea de a se asigura că aceste sisteme sunt instituite și complet funcționale înainte de aprobarea primelor plăți; reamintește că plățile urmează să fie efectuate după îndeplinirea obiectivelor de etapă și a țintelor; |
| --- | --- |

78.

| 79. | constată că Comisia se bazează în mare măsură pe statele membre pentru un audit riguros al punerii în aplicare a PNRR; îndeamnă Comisia să asigure monitorizarea, auditul și asigurarea respectării efective a punerii în aplicare depline a acestor cerințe și să monitorizeze respectarea continuă a oricăror astfel de măsuri pe parcursul întregului ciclu de viață al MRR; invită Comisia să asigure un mecanism solid pentru auditarea periodică a sistemelor de control ale statelor membre; |
| --- | --- |

79.

| 80. | reiterează rolul important al Curții de Conturi Europene, al Parchetului European, al Oficiului European de Luptă Antifraudă, al Agenției Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și al Agenției Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală și al altor organisme și agenții relevante ale UE în a sprijini statele membre și Comisia să protejeze interesele financiare ale Uniunii în cursul punerii în aplicare a NextGenerationEU și invită aceste instituții și organisme să își utilizeze pe deplin prerogativele care le revin în temeiul Regulamentului privind MRR și al altor acte legislative relevante pentru a preveni, a detecta, a corecta și a investiga fraudele, actele de corupție și conflictele de interese, controlând cu atenție executarea fondurilor MRR; reamintește că aceste organisme și agenții ale UE ar trebui să dispună de resurse adecvate pentru a-și îndeplini sarcinile; invită Comisia să coopereze cu aceste instituții și organisme și să se asigure că există capacități de control adecvate și că statele membre le acordă acces deplin la toate informațiile relevante pentru a-și exercita prerogativele; |
| --- | --- |

80.

| 81. | salută organizarea Forumului de aplicare a legii privind NextGenerationEU, precum și operațiunea Sentinel, care contribuie, într-un spirit de cooperare, la prevenirea și la combaterea amenințărilor împotriva fondurilor NextGenerationEU și, în sens mai larg, împotriva intereselor financiare ale UE, la cartografierea vulnerabilităților sistemelor naționale de alocare; |
| --- | --- |

81.

| 82. | reiterează importanța unei monitorizări continue și ex-post de către Comisie a cheltuielilor din MRR, a executării sale și a datelor despre cum este desfășurat, pentru a asigura transparența deplină împreună cu statele membre necesară pentru a analiza rezultatele MRR, și a identificării și eliminării oricăror deficiențe în această privință; |
| --- | --- |

82.

| 83. | reamintește că în cadrul procedurii de descărcare de gestiune către Comisie, în conformitate cu articolul 319 din TFUE, MRR face obiectul raportării în temeiul rapoartelor financiare și de răspundere integrate menționate la articolul 247 din Regulamentul financiar și, în special, separat în cadrul raportului anual privind gestiunea și performanța; |
| --- | --- |

83.

Guvernanța, transparența și vizibilitatea punerii în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență

| 84. | reafirmă rolul Parlamentului în monitorizarea punerii în aplicare a MRR, în special prin intermediul a cinci dezbateri plenare desfășurate în 2021, a două rezoluții adoptate, a patru dialoguri privind redresarea și reziliența organizate cu Comisia în 2021, a 20 de reuniuni ale grupului de lucru dedicat controlului MRR, a întrebărilor parlamentare, precum și a fluxului regulat de informații și a solicitărilor ad-hoc de informații din partea Comisiei; reamintește că, potrivit articolului 25 din Regulamentul privind MRR, Comisia trebuie să transmită Parlamentului și Consiliului documentele și informațiile relevante simultan și în condiții de egalitate; ia act de demararea lentă a procesului adecvat de transmitere a documentelor și de dificultățile întâmpinate de Parlament în ceea ce privește accesul la informațiile primite de Comisie și transmise de statele membre; apreciază că, între timp, au fost instituite proceduri de comunicare mai bune și solicită menținerea acestui flux de informații; |
| --- | --- |

84.

| 85. | invită Comisia să urmărească o abordare deschisă, transparentă și constructivă în timpul dialogurilor privind redresarea și reziliența și să respecte dispoziția de la articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul privind MRR în ceea ce privește interacțiunile regulate cu Parlamentul; reamintește că cooperarea interinstituțională stabilită prin MRR ar trebui să devină un standard minim în toate programele de finanțare; |
| --- | --- |

85.

| 86. | invită parlamentele naționale și părțile interesate relevante, în conformitate cu cadrele juridice naționale, să urmeze exemplul Parlamentului și să examineze punerea în aplicare a planurilor lor PNRR într-un mod deschis, transparent și democratic; |
| --- | --- |

86.

| 87. | regretă că în toate statele membre autoritățile locale și regionale, organizațiile societății civile, partenerii sociali, oameni de știință sau alte părți interesate relevante nu au fost implicate în mod suficient în proiectarea și punerea în aplicare a PNRR, în conformitate cu cadrul juridic național și solicită implicarea acestora în funcție de principii clare și transparente, în punerea în aplicare a PNRR în măsura maximă posibilă conform legislației naționale; |
| --- | --- |

87.

| 88. | reamintește că autoritățile locale și regionale, organizațiile societății civile, partenerii sociali și alte părți interesate relevante se află în prima linie a punerii în aplicare a PNRR la nivel local și reamintește Comisiei și statelor membre că implicarea și coordonarea corespunzătoare cu autoritățile locale și regionale, cu organizațiile societății civile, cu partenerii sociali și cu alte părți interesate relevante în punerea în aplicare și monitorizarea planurilor sunt decisive pentru succesul redresării în Uniune, de maximă importanță pentru eficacitatea și asumarea PNRR; invită Comisia să exploreze modalități de inițiere a unui dialog cu reprezentanții la nivelul UE ai părților interesate relevante din cadrul MRR; |
| --- | --- |

88.

| 89. | invită statele membre să se asigure de claritatea distribuirii responsabilităților și că sistemele adecvate de gestionare a fondurilor MRR țin cont de nevoile specifice ale cetățenilor de la nivel regional și local, respectând totodată principiile nediscriminării și egalității de tratament; reamintește că punerea în aplicare a măsurilor din PNRR respectă toate legile aplicabile, în conformitate cu cadrul juridic național; |
| --- | --- |

89.

| 90. | speră ca raportul de revizuire privind punerea în aplicare a MRR, pregătit de Comisie, să furnizeze date și analize extinse privind contribuțiile PNRR la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, inclusiv în ceea ce privește impactul PNRR în materie de gen și contribuția lor eficace la egalitatea de gen, precum și la sprijinirea IMM-urilor și a autonomiei strategice; |
| --- | --- |

90.

| 91. | invită Comisia să evalueze dacă este probabil ca obiectivele de cheltuieli prevăzute în legislație, și anume 37 % cheltuieli ecologice și 20 % cheltuieli digitale, să fie atinse conform planificării în faza de punere în aplicare a MRR și, după caz, invită statele membre să ia măsurile pe care le consideră necesare pentru a atinge aceste obiective în cazul în care anticipează că acestea ar putea fi ratate, cu sprijinul Comisiei, dacă este necesar; |
| --- | --- |

91.

| 92. | se așteaptă ca raportul de revizuire privind punerea în aplicare a MRR, elaborat de Comisie, să furnizeze informații cu privire la blocajele eventuale care împiedică punerea în aplicare adecvată a PNRR; |
| --- | --- |

92.

| 93. | salută lansarea, în decembrie 2021, a tabloului de bord privind redresarea și reziliența, care va permite fiecărui cetățean să monitorizeze punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență; constată că, în conformitate cu Actul delegat privind indicatorii comuni, statele membre raportează cu privire la mai mulți indicatori, inclusiv pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și pentru IMM-urile sprijinite; invită Comisia să îmbunătățească și să sporească capacitățile tabloului de bord de a asigura un grad ridicat de vizibilitate și de responsabilitate pentru MRR; salută faptul că tabloul de bord conține date defalcate în funcție de gen pentru indicatorii exprimați printr-un efectiv; |
| --- | --- |

93.

| 94. | îndeamnă Comisia să aplice dispoziția conform cărora statele membre furnizează datele necesare pentru a raporta asupra progreselor în ceea ce privește cei șase piloni ai Regulamentului privind MRR și, prin aceasta, să îi permită fiecărui cetățean să monitorizeze punerea în aplicare a MRR; regretă însă că statele membre au fost reticente în a furniza date mai detaliate, care să fie incluse în tabloul de bord privind redresarea și reziliența; constată că existența unor date mai detaliate le-ar fi permis cetățenilor să își tragă mai bine la răspundere guvernele; |
| --- | --- |

94.

| 95. | subliniază că unul dintre obiectivele Regulamentului MRR este de a contribui la realizarea obiectivelor sociale ale UE și subliniază că este important să existe metodologii pentru evidențierea progreselor înregistrate în aplicarea sa și modul în care contribuie la Pilonul european al drepturilor sociale; se declară îngrijorat că actul delegat privind cheltuielile sociale și privind tabloul de bord pentru reziliență nu va fi suficient pentru a urmări și pentru a raporta asupra dimensiunii sociale și de gen și a efectelor MRR; invită Comisia să reflecte mai bine urmărirea punerii în aplicare a celor 20 de principii ale Pilonului european al drepturilor sociale prin indicatori sociali și de gen complementari incluși în analiza tematică a tabloului de bord; |
| --- | --- |

95.

| 96. | invită Comisia să prezinte indicatori complementari incluși în analiza tematică a tabloului de bord pentru a urmări performanța statelor membre în ceea ce privește biodiversitatea, coeziunea și competitivitatea; |
| --- | --- |

96.

| 97. | reamintește că, potrivit Regulamentului privind MRR, Comisia trebuie să pună în aplicare acțiuni de informare și comunicare privind mecanismul; încurajează Comisia ca, prin reprezentanțele sale din statele membre și în cooperare cu birourile de legătură ale Parlamentului European din statele membre, să lanseze evenimente în statele membre care să promoveze tabloul de bord și să prezinte diferitele analize efectuate de Comisie, inclusiv asupra celor șase piloni; încurajează Comisia să publice analize detaliate privind efectele pozitive ale MRR evidențiind bune practici în punerea în aplicare a PNRR naționale și a recomandărilor pentru depășirea obstacolelor la punerea în aplicare și pentru îmbunătățirea utilizării fondurilor; |
| --- | --- |

97.

| 98. | arată că administrațiile publice naționale se confruntă cu o provocare considerabilă în absorbirea tuturor fondurilor din MRR într-un timp atât de scurt; îndeamnă Comisia să sprijine în mod activ statele membre în absorbția fondurilor, astfel ca fondurile MRR să fie distribuite cu succes pe întreg teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

98.

| 99. | își declară angajamentul și intenția de a folosi pe deplin gama de posibilități oferite de Regulamentul privind MRR pentru a evalua, a monitoriza și a promova MRR, inclusiv prin evenimente și activități la nivel local, regional și național; |
| --- | --- |

99.

| 100. | salută inițiativa Ombudsmanului European de a pregăti principii de bune practici pentru transparența activităților guvernamentale în utilizarea fondurilor pentru redresare; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ia act de faptul că PNRR ale statelor membre raportează cu privire la strategiile lor de comunicare; regretă totuși că, în absența unui standard clar, se preconizează că aceste campanii de comunicare vor fi foarte diverse, limitând astfel vizibilitatea Mecanismului de redresare și reziliență și a finanțării UE, în ansamblul său; felicită majoritatea statelor membre pentru că au urmat recomandările Comisiei de a crea site-uri web dedicate unde sunt afișate informații legate de MRR, dar regretă că există diferențe majore în ceea ce privește amploarea informațiilor publicate; |
| --- | --- |

101.

| 102. | solicită o mai bună armonizare a informațiilor disponibile cetățenilor în ceea ce privește punerea în aplicare la nivel național și strategiile naționale de comunicare privind MRR, pentru a stimula transparența și responsabilitatea, consolidând astfel asumarea punerii în aplicare; invită Comisia să recomande o abordare și un standard armonizate pentru afișarea de informații privind punerea în aplicare a MRR la nivel național și regional, și solicită statelor membre să respecte acest standard sau să explice abaterile; |
| --- | --- |

102.

Lecții învățate din MRR

| 103. | reiterează importanța unei puneri în aplicare reușite a MRR de către statele membre pentru a asigura un impact pe termen lung asupra economiei și societății UE; subliniază că revizuirea cadrului de guvernanță economică a UE va reprezenta o șansă de a trage învățăminte din succesele, dar și din eșecurile MRR; îndeamnă Comisia să analizeze și să prezinte diferite scenarii cu privire la modul în care lecțiile învățate din conceperea și punerea în aplicare a MRR ar putea inspira revizuirea cadrului de guvernanță macroeconomică al UE, în special în ceea ce privește realizarea unui grad mai mare de transparență, democrație, implicare, coordonare și supraveghere; |
| --- | --- |

103.

| 104. | subliniază că MRR a demonstrat importanța unei implicări dedicate a Parlamentului European, împreună cu Consiliul, în definirea priorităților comune ale UE, a răspunsului la noile probleme și a elaborării orientărilor politice și a mecanismelor de guvernanță subiacente, precum și în monitorizarea punerii în aplicare pentru o asumare solidă la nivel european; reafirmă că Parlamentul ar trebui să se afle pe picior de egalitate cu Consiliul în ceea ce privește controlul punerii în aplicare a instrumentului și invită Comisia să se asigure că în viitoarele inițiative ale UE se va aplica un tratament egal pentru ambele instituții; subliniază importanța actelor delegate pentru consolidarea responsabilității democratice și a legitimității procesului; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ia act cu satisfacție de faptul că sprijinul UE acordat reformelor și investițiilor sub formă de pachete, împreună cu stimulentele, a jucat un rol esențial în consolidarea asumării la nivel național a MRR și a semestrului european, pe baza priorităților comune ale UE; în plus, subliniază că dialogurile sociale și teritoriale semnificative, cu un nivel ridicat de implicare a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile, în cadrul juridic național, sunt esențiale pentru asumarea la nivel național, pentru punerea în aplicare cu succes și pentru responsabilitatea democratică și că acestea ar trebui consolidate și aplicate mai atent și ar putea inspira inițiative și mecanisme viitoare în UE și în statele sale membre; |
| --- | --- |

105.

| 106. | admite, pe baza bunului exemplu oferit de MRR, ca parte a NextGenerationEU, valoarea adăugată puternică a unui răspuns comun, modern și eficace al UE, care poate fi mobilizat rapid pentru a face față crizelor și problemelor nou-apărute; |
| --- | --- |

106.

| 107. | invită Comisia să țină seama pe deplin de punctul de vedere al Parlamentului în viitorul raport de evaluare privind punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență, pe care Comisia îl prezintă Parlamentului și Consiliului până la 31 iulie 2022; invită Comisia să țină cont și de contribuția părților implicate atunci când elaborează acest raport; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi Europene, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(3)  JO C 15, 12.1.2022, p. 184.

(4)  JO C 67, 8.2.2022, p. 90.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0121.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0219.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0240.

(8)  JO L 429, 1.12.2021, p. 83.

(9)  JO L 429, 1.12.2021, p. 79.

(10)  JO C 155, 30.4.2021, p. 45.

(11)  JO C 97, 28.2.2022, p. 21.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0074.

(13)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0204.

(14)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/

(15)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/research/advanced-search?textualSearch=RRF&startDate=01%2F07%2F2019&endDate=&firstCameToPage=false

(16)  Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty – Insights from 5 European Countries, mai 2021. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/693183/IPOL_STU (2021) 693183_EN.pdf

(17)  Eurochild, Growing up in lockdown: Europe’s children in the age of COVID-19, 17 noiembrie 2020. https://www.eurochild.org/resource/growing-up-in-lockdown-europes-children-in-the-age-of-covid-19/

(18)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

(19)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/58

---

P9_TA(2022)0265

Măsuri de incluziune în cadrul Erasmus+ 2014-2020

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la punerea în aplicare a unor măsuri de incluziune în cadrul Erasmus+ 2014-2020 (2021/2009(INI))

(2023/C 32/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 6, 10, 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6, 10, 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a „Erasmus+”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Deciziilor nr. 1719/2006/CE, nr. 1720/2006/CE și nr. 1298/2008/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a „Erasmus+”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Deciziilor nr. 1719/2006/CE, nr. 1720/2006/CE și nr. 1298/2008/CE (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație și formare, tineret și sport și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație și formare, tineret și sport și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013 (2),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 31 ianuarie 2018 intitulat „Evaluare intermediară a programului Erasmus+ (2014-2020)” (COM(2018)0050), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 31 ianuarie 2018 intitulat „Evaluare intermediară a programului Erasmus+ (2014-2020)” (COM(2018)0050),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2017 intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură – Contribuția Comisiei Europene la reuniunea liderilor de la Göteborg din 17 noiembrie 2017”, COM(2017)0673, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2017 intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură – Contribuția Comisiei Europene la reuniunea liderilor de la Göteborg din 17 noiembrie 2017”, COM(2017)0673,

| — | având în vedere Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698), care se bazează pe concluziile Consiliului din 16 iunie 2016 privind egalitatea pentru persoanele LGBTI, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698), care se bazează pe concluziile Consiliului din 16 iunie 2016 privind egalitatea pentru persoanele LGBTI,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025” (COM(2020)0565), menită să actualizeze Directiva Consiliului nr. 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (4) (Directiva privind egalitatea rasială), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025” (COM(2020)0565), menită să actualizeze Directiva Consiliului nr. 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (4) (Directiva privind egalitatea rasială),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 septembrie 2020 referitoare la adoptarea unor măsuri eficace pentru conferirea unui caracter ecologic programelor Erasmus+ și Europa Creativă, precum și Corpului european de solidaritate (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 septembrie 2020 referitoare la adoptarea unor măsuri eficace pentru conferirea unui caracter ecologic programelor Erasmus+ și Europa Creativă, precum și Corpului european de solidaritate (5),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0158/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0158/2022),

| A. | întrucât mobilitatea este o parte extrem de importantă a învățării digitale și a învățării cu prezență fizică; întrucât asigurarea egalității de șanse și a incluziunii pentru toți este și trebuie să fie în continuare inerentă valorilor fundamentale ale Uniunii Europene și întrucât persoanele din toate mediile și din toate categoriile sociale trebuie să poată beneficia pe deplin și în aceleași condiții de programul Erasmus+; subliniază că Erasmus+ aduce beneficii nu numai participanților, ci și comunităților și societăților în ansamblul lor și îndeplinește obiectivele ambițioase ale obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 4 al ONU; ia act de faptul că acest lucru construiește societăți mai democratice, mai puternice și mai reziliente și coezive; |
| --- | --- |

A.

întrucât mobilitatea este o parte extrem de importantă a învățării digitale și a învățării cu prezență fizică; întrucât asigurarea egalității de șanse și a incluziunii pentru toți este și trebuie să fie în continuare inerentă valorilor fundamentale ale Uniunii Europene și întrucât persoanele din toate mediile și din toate categoriile sociale trebuie să poată beneficia pe deplin și în aceleași condiții de programul Erasmus+; subliniază că Erasmus+ aduce beneficii nu numai participanților, ci și comunităților și societăților în ansamblul lor și îndeplinește obiectivele ambițioase ale obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 4 al ONU; ia act de faptul că acest lucru construiește societăți mai democratice, mai puternice și mai reziliente și coezive;

| B. | întrucât Regulamentul privind Erasmus+ 2014-2020 pune accentul pe promovarea incluziunii sociale și pe participarea persoanelor cu nevoi speciale sau cu mai puține oportunități, astfel cum sunt definite în „Strategia Erasmus+ privind incluziunea și diversitatea”, categorie ce cuprinde persoanele cu dizabilități, probleme de sănătate, dificultăți educaționale, diferențe culturale și persoanele care se confruntă cu obstacole economice, geografice și sociale; subliniază că actualul program Erasmus+ (2021-2027) merge mână în mână cu tranziția verde și digitală; |
| --- | --- |

B.

întrucât Regulamentul privind Erasmus+ 2014-2020 pune accentul pe promovarea incluziunii sociale și pe participarea persoanelor cu nevoi speciale sau cu mai puține oportunități, astfel cum sunt definite în „Strategia Erasmus+ privind incluziunea și diversitatea”, categorie ce cuprinde persoanele cu dizabilități, probleme de sănătate, dificultăți educaționale, diferențe culturale și persoanele care se confruntă cu obstacole economice, geografice și sociale; subliniază că actualul program Erasmus+ (2021-2027) merge mână în mână cu tranziția verde și digitală;

| C. | întrucât pandemia de COVID-19 a avut un impact grav asupra întregului sector al educației, exacerbând și mai mult inegalitățile existente în ceea ce privește accesul la educație și subliniind necesitatea de a menține măsurile de incluziune în cadrul programului Erasmus+ și de a face toate îmbunătățirile necesare; |
| --- | --- |

C.

întrucât pandemia de COVID-19 a avut un impact grav asupra întregului sector al educației, exacerbând și mai mult inegalitățile existente în ceea ce privește accesul la educație și subliniind necesitatea de a menține măsurile de incluziune în cadrul programului Erasmus+ și de a face toate îmbunătățirile necesare;

| D. | întrucât la nivel european nu a fost stabilită nicio strategie de incluziune armonizată și obligatorie pentru programul Erasmus+, această deficiență limitând în mod semnificativ impactul măsurilor de incluziune din cadrul programului; |
| --- | --- |

D.

întrucât la nivel european nu a fost stabilită nicio strategie de incluziune armonizată și obligatorie pentru programul Erasmus+, această deficiență limitând în mod semnificativ impactul măsurilor de incluziune din cadrul programului;

| E. | întrucât mobilitatea fizică permite imersiunea și interacțiunea optimă cu alte culturi și întrucât învățarea și schimburile virtuale sunt o completare prețioasă a mobilității fizice, dar nu oferă aceeași calitate a experienței și aceleași beneficii; |
| --- | --- |

E.

întrucât mobilitatea fizică permite imersiunea și interacțiunea optimă cu alte culturi și întrucât învățarea și schimburile virtuale sunt o completare prețioasă a mobilității fizice, dar nu oferă aceeași calitate a experienței și aceleași beneficii;

| F. | întrucât pandemia a accelerat tranziția digitală și a subliniat importanța de a dispune de bune competențe digitale; subliniază că Erasmus+ poate contribui în mod semnificativ la perfecționarea și recalificarea digitală; |
| --- | --- |

F.

întrucât pandemia a accelerat tranziția digitală și a subliniat importanța de a dispune de bune competențe digitale; subliniază că Erasmus+ poate contribui în mod semnificativ la perfecționarea și recalificarea digitală;

| G. | întrucât experiența mobilității oferite de Erasmus+ poate fi o experiență transformatoare pentru participanți și poate influența în mod pozitiv competențele de comunicare, încrederea în sine, deschiderea, gândirea critică, dezvoltarea personală și profesională, capacitatea de inserție profesională și bunăstarea acestora, precum și înțelegerea avantajelor unei Europe unite, oferind oportunități de învățare incluzive, care le îmbogățesc viețile și le permit să experimenteze patrimoniul lingvistic și cultural al Europei, dobândind în același timp cunoștințe pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

G.

întrucât experiența mobilității oferite de Erasmus+ poate fi o experiență transformatoare pentru participanți și poate influența în mod pozitiv competențele de comunicare, încrederea în sine, deschiderea, gândirea critică, dezvoltarea personală și profesională, capacitatea de inserție profesională și bunăstarea acestora, precum și înțelegerea avantajelor unei Europe unite, oferind oportunități de învățare incluzive, care le îmbogățesc viețile și le permit să experimenteze patrimoniul lingvistic și cultural al Europei, dobândind în același timp cunoștințe pe tot parcursul vieții;

| H. | întrucât în evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ 2014-2020, publicată de Comisie în 2018, s-a subliniat necesitatea de a fi atrase mai multe persoane cu mai puține oportunități și organizații mai mici din toate regiunile; |
| --- | --- |

H.

întrucât în evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ 2014-2020, publicată de Comisie în 2018, s-a subliniat necesitatea de a fi atrase mai multe persoane cu mai puține oportunități și organizații mai mici din toate regiunile;

| 1. | ia act cu satisfacție de percepția, în general, pozitivă a evoluției măsurilor de incluziune în perioada de programare 2014-2020 a Erasmus+; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că Erasmus+ ar trebui să sprijine planurile de internaționalizare ale părților interesate și ale participanților la program care contribuie la eliminarea barierelor fizice, psihologice, sociale, socioeconomice, lingvistice, digitale și de altă natură din calea mobilității în învățământ și a proiectelor europene, oferind informații clare și detaliate și sprijin calitativ participanților din grupurile subreprezentate și celor cu nevoi specifice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază nevoia crucială de finanțare și granturi adaptate, cum ar fi prefinanțarea, bursele complementare, plățile în avans și sumele forfetare pentru a spori participarea persoanelor cu mai puține oportunități sau care provin din medii defavorizate, deoarece barierele financiare continuă să constituie unul dintre cele mai mari obstacole în cadrul programului Erasmus+; subliniază, în acest sens, necesitatea de a aplica norme flexibile pentru a asigura o sumă suficientă pentru acoperirea nevoilor lor, în special a costurilor de trai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să dezvolte și mai mult instrumentele de finanțare Erasmus+ și să stabilească sinergii cu alte programe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că sumele de bani atribuite prin bursele de mobilitate sunt încă insuficiente în unele cazuri și pot constitui un motiv de excluziune socială pentru studenții și familiile care nu își pot permite mobilitatea; solicită o majorare a bugetului pe 2023 pentru implementarea integrală a măsurilor de incluziune în cadrul Erasmus+ și al Corpului european de solidaritate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă Comisia să se asigure că instrumentele informatice existente funcționează corespunzător și la întreaga capacitate și să soluționeze fără întârziere problemele persistente grave legate de instrumentele informatice ale Erasmus+, care împiedică nu numai participarea organizațiilor mai mici, a persoanelor cu mai puține oportunități, a participanților mai în vârstă și a personalului care se ocupă de munca administrativă, ci și participarea tuturor tipurilor de beneficiari; invită Comisia să faciliteze procesul pentru instrumentele informatice nou introduse, să le facă accesibile tuturor grupurilor și să le testeze la o scară suficient de largă înainte de a le implementa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că barierele administrative împiedică mulți potențiali cursanți să participe la program; îndeamnă Comisia să reducă birocrația și să simplifice procedurile de acces la finanțare pentru a simplifica procesul și a îmbunătăți înțelegerea și accesibilitatea acestuia; subliniază că sarcina administrativă reprezintă o barieră în calea accesului tuturor și afectează cel mai mult persoanele cu mai puține oportunități sau cu nevoi speciale; subliniază că este important să se prevadă proceduri de depunere a cererilor în toate limbile europene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută rolul profesorilor, al tinerilor și al asistenților sociali, al organizațiilor societății civile, al asociațiilor și al personalului didactic ca forțe motrice ale instituțiilor participante în ceea ce privește sensibilizarea cu privire la program, prin informarea și sprijinirea viitorilor cursanți și identificarea persoanelor cu mai puține oportunități; constată că, în lipsa acestora, majoritatea participanților, în special cei cu mai puține oportunități, nu ar putea participa; invită Comisia, statele membre și agențiile naționale să aprecieze și să recunoască activitatea lor adesea voluntară, să le ofere sprijin, facilitându-le propria lor mobilitate, și să le pună la dispoziție sprijin și fonduri adecvate, ajutând totodată participanții cu mai puține oportunități și oferindu-le acestora o formare specifică adaptată nevoilor lor; ia act de importanța de a actualiza diferitele instrumente pe care le utilizează pentru identificarea potențialilor participanți și de a personaliza mai mult experiența Erasmus+ pentru a răspunde nevoilor fiecărui participant individual; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază importanța de a asigura o formare și un sprijin adecvat pentru cadrele didactice cu privire la modul de a face față în mod eficient provocărilor și oportunităților și de a încuraja schimbul de bune practici în domeniu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează statele membre și agențiile naționale să faciliteze mai multe seminare educaționale pentru ca personalul Erasmus+ să desfășoare proiecte, să dezvolte metode favorabile incluziunii și să exploreze noi modalități de a ajunge la viitorii beneficiari ai programului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | evidențiază faptul că Comisia, statele membre și agențiile naționale trebuie să ofere un sprijin mai consistent organizațiilor locale din toate zonele, inclusiv celor conduse de comunitate și organizațiilor mai mici, în special din regiunile ultraperiferice, insulare și îndepărtate, montane, rurale și mai puțin accesibile, și să asigure repartizarea echitabilă în fiecare stat membru a resurselor și proiectelor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța unui sprijin financiar și material adecvat pentru personal, pe lângă o formare și o expertiză suplimentară, astfel încât acesta să poată colabora cu participanții, cu familiile lor și cu beneficiarii, îmbunătățind accesul, succesul și impactul proiectelor, asigurând totodată buna desfășurare a mobilității și a proiectelor; ia act de faptul că agențiile naționale din statele membre pot oferi un ajutor semnificativ prin identificarea nevoilor organizațiilor și instituțiilor în această privință și pot oferi sprijinul necesar; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată efectul pozitiv al mobilității elevilor pe o perioadă scurtă în sensul depășirii barierelor psihice și psihosociale și solicită Comisiei și agențiilor naționale să promoveze proiecte de mobilitate destinate copiilor și adolescenților; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia și statele membre să organizeze campanii de informare specifice, atât online, cât și offline, pentru a spori gradul de sensibilizare și de informare în rândul cetățenilor cu privire la beneficiile programului Erasmus+, prin cooperarea cu mass-media și cu platformele de comunicare socială în instituțiile publice de învățare, cum ar fi bibliotecile, școlile și universitățile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită tuturor agențiilor naționale să numească responsabili specializați în incluziune și diversitate pentru a atrage în mod direct cursanți cu nevoi speciale și/sau cu mai puține oportunități; invită, în acest sens, organizațiile care au fost selectate să pună în aplicare acțiunile Erasmus+ să desemneze persoane de contact specifice pentru persoanele cu mai puține oportunități și reamintește că informațiile privind serviciile de sprijin pentru persoanele cu nevoi speciale trebuie să fie clare, actualizate, complete și ușor de accesat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să îmbunătățească orientările pentru politicile naționale care vor permite o mai bună participare a cursanților care se confruntă cu probleme de sănătate, diferențe culturale și obstacole economice, geografice și sociale, precum și să monitorizeze aplicarea acestor orientări și să prezinte rapoarte în acest sens; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sprijină toate inițiativele UE care vizează facilitarea mobilității studenților, cum ar fi aplicația mobilă Erasmus+, „Erasmus fără hârtie” și legitimația europeană de student; invită Comisia să analizeze amănunțit posibilitatea de a crea o legătură mai strânsă între Erasmus+ și alte programe și să promoveze cooperarea transsectorială, inclusiv Interrail, pentru a favoriza o mai mare incluziune și egalitate, ceea ce va îmbunătăți accesul la mijloace de transport mai ecologice și mai bune, în special pentru persoanele cu mai puține oportunități; invită, de asemenea, Comisia să facă în așa fel încât inițiativa DiscoverEU să devină mai favorabilă incluziunii, permițând mai multor persoane să participe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că ar trebui să se acorde o atenție deosebită competențelor lingvistice, în special participanților cu mai puține oportunități; solicită, așadar, un sprijin țintit și specific de grup pentru învățarea limbilor străine la pregătirea mobilității și insistă asupra faptului că acest sprijin nu ar trebui să se limiteze la cursurile online; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recunoaște rolul important al centrului de resurse „Incluziune și diversitate” din cadrul inițiativei „Sprijin, oportunități de învățare avansată și de formare” (SALTO) în punerea în aplicare a măsurilor de incluziune pentru componenta de tineret a Erasmus+ și observă că extinderea strategiilor de incluziune la componenta „Educație și formare” în actuala perioadă de programare va trebui monitorizată cu atenție, întrucât grupurile-țintă sunt diferite; subliniază ca agențiile naționale trebuie să colaboreze mai strâns cu agențiile de ocupare a forței de muncă și alte părți interesate din domeniul educației adulților, pentru a facilita integrarea cursanților adulți în programul Erasmus+ 2021-2027; |
| --- | --- |

19.

| 20. | regretă lipsa unor date fiabile – atât cantitative, cât și calitative – privind participarea persoanelor cu mai puține oportunități la programul Erasmus+, deoarece aceste date ar putea fi utilizate pentru a identifica grupurile pe care ar trebui să le vizeze măsurile de incluziune; subliniază că trebuie dezvoltate sisteme de evaluare pentru a crea statistici fiabile și a analiza în mod adecvat viitoarele aspecte problematice, pentru a crea un instrument de gestionare și de coordonare a măsurilor de incluziune, utilizând metode care respectă pe deplin viața privată și normele privind protecția datelor și nu adaugă sarcini administrative nejustificate pentru organizații și participanți; reafirmă că este nevoie să se întărească și mai mult capacitățile personalului în ceea ce privește indicatorii și sistemele de monitorizare a incluziunii; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că este important să se finanțeze mai multe cercetări și studii la nivelul UE privind incluziunea în perioada de programare actuală, pentru a evalua impactul măsurilor luate de agențiile naționale și de părțile interesate în ceea ce privește implicarea organizațiilor și a persoanelor cu mai puține oportunități; subliniază că este important să se păstreze evidențe și statistici care să servească drept bază de consultare pentru viitoarele programe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită să se țină seama de nevoile specifice ale persoanelor cu dizabilități, pentru a facilita participarea acestora la program prin intermediul unei mobilități hibride, astfel încât aceste persoane să fie pregătite de perioada de mobilitate, punându-le la dispoziție posibilitatea de a fi însoțiți și oferindu-le cazare adecvată și accesibilă și servicii de asistență specializată, în funcție de nevoile lor; subliniază necesitatea de a aduna reacțiile acestora după perioada de mobilitate, pentru a îmbunătăți participarea viitorilor beneficiari; subliniază necesitatea unui sprijin, a unor orientări și a unor instrumente specifice care să le permită persoanelor cu dizabilități să se înregistreze și să participe la programul Erasmus+; reamintește că persoanele însoțitoare ar trebui să aibă și ele acces la fonduri și granturi pentru a participa la programul de mobilitate; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța programului Erasmus+ în promovarea valorilor toleranței și diversității; invită Comisia să stabilească sinergii între Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului și Erasmus+ pentru a aborda nevoile specifice și a combate rasismul sub toate formele sale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută dezvoltarea proiectelor Erasmus+ privind și axate pe îmbunătățirea egalității de gen și includerea femeilor în toate sectoarele educației, în special în domeniile științei, tehnologiei, ingineriei, artelor și matematicii (STIAM), și invită Comisia și statele membre să continue să acorde vizibilitate egalității de gen în politicile și acțiunile lor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută proiectele care promovează și sensibilizează publicul cu privire la diversitatea sexuală și încurajează respectul pentru persoanele LGBTIQ + și invită Comisia să creeze legături reale între Strategia UE privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ și programul Erasmus+; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază necesitatea unor soluții specifice și a unei abordări bazate pe nevoi în ceea ce privește oportunitățile de mobilitate legată de învățare pentru persoanele din grupuri marginalizate, pentru a spori participarea acestora la program și pentru a le asigura un sprijin adecvat, ținând seama de faptul că barierele financiare și instituționale rămân unul dintre cele mai mari obstacole în calea participării lor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia și statele membre să asigure accesibilitatea tuturor informațiilor pertinente privind Erasmus+ pentru persoanele cu dizabilități, în special prin intermediul unor instrumente online adaptate, lipsite de obstacole și în toate limbile europene; reamintește că procesele de planificare și evaluare ar trebui să fie lipsite de bariere; salută înființarea „Zilelor Erasmus” și subliniază importanța foștilor participanți la programul Erasmus+ și a rețelelor de absolvenți pentru promovarea programului în rândul publicului larg, acestea având rolul de potențial „ghișeu unic” pentru toți viitorii cursanți; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită statelor membre să își evalueze politicile în vigoare și să adopte programe și acțiuni specifice pentru cursanții cu mai puține oportunități și cu nevoi speciale, din toate grupele de vârstă și din toate mediile, pentru a crește participarea la Erasmus+, în special în ceea ce privește mobilitatea, și pentru a încuraja schimburile de bune practici în acest domeniu; ia act de rolul-cheie al agențiilor naționale și al organizațiilor de voluntariat în facilitarea acestui proces; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază impactul pozitiv al programului Erasmus+ în țările terțe, ca factor al procesului de integrare europeană și pentru consolidarea vizibilității UE; subliniază necesitatea unor parteneriate mai bune și a unei incluziuni sporite a proiectelor Erasmus+ în țările asociate și în alte țări eligibile, în special în Balcanii de Vest și în vecinătatea estică și sudică; invită Comisia să faciliteze consultarea internațională (atât digitală, cât și fizică) între agențiile naționale din statele membre și țările participante pentru a face schimb de bune practici; constată că acest lucru va întări și mai mult cooperarea dintre ele și le va permite să pună în aplicare noi soluții, idei și lecții învățate pe teren, ceea ce va mări numărul de participanți la programul Erasmus+; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază necesitatea de a acorda mai multă flexibilitate programului Erasmus+ în caz de criză precum cea de la începutul războiului din Ucraina; salută măsurile anunțate de Comisie care le permit studenților ucraineni și personalului didactic ucrainean afectat de război să își continue educația și activitățile profesionale în Ucraina și în oricare dintre statele membre; solicită să se acorde mai multă asistență studenților ucraineni și să se acorde sprijin suplimentar pentru instituțiile de învățământ superior și comunitatea academică din Ucraina; |
| --- | --- |

30.

| 31. | regretă decizia guvernului Regatului Unit de a nu participa la programul Erasmus+ pentru actuala perioadă de programare, ca urmare a ieșirii sale din Uniunea Europeană, acest lucru însemnând mai puține oportunități pentru tinerii din UE și din Regatul Unit; |
| --- | --- |

31.

| 32. | evidențiază importanța promovării mobilității pentru studenții din învățământul profesional și tehnic (EFP), pentru a atrage tineri din toate mediile, și constată cu satisfacție că aceștia dispun de mai multe oportunități de mobilitate pe perioade mai lungi, care au fost create în perioada de programare 2014-2020; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia și statele membre să utilizeze Anul european al tineretului și evenimentele conexe pentru a promova în mod eficient oportunitățile oferite de programul Erasmus+, în special pentru persoanele cu mai puține oportunități și pentru cele care provin din medii defavorizate, pentru a se asigura că Anul european al tineretului are un impact efectiv, în special asupra condițiilor de viață, a oportunităților educaționale și a participării democratice a tinerilor; regretă că bugetul alocat Anului european al tineretului este insuficient pentru a răspunde nevoilor inițiativei; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește că este deosebit de important să se asigure recunoașterea automată a calificărilor și a perioadelor de învățare în contextul Spațiului european al educației, ca instrument complementar pentru ca măsurile de incluziune din cadrul Erasmus+ și al Corpului european de solidaritate să devină pe deplin eficiente; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută adoptarea recentă de către Comisie a cadrului de măsuri pentru perioada 2021-2027, care vizează creșterea diversității și a incluziunii în programele actuale Erasmus+ și Corpul european de solidaritate, și invită Comisia să monitorizeze îndeaproape viitoarea punere în aplicare la nivel național a acestui cadru și să informeze Parlamentul anual; subliniază că punerea deplină în aplicare a unui cadru specific de măsuri de incluziune poate servi drept experiență utilă și referință pentru alte programe ale UE care au un impact direct asupra vieții cetățenilor, cum ar fi Europa creativă și programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”; |
| --- | --- |

35.

| 36. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  JO L 347, 20.2.2013, p. 50.

(2)  JO L 189, 28.5.2021, p. 1.

(3)  JO C 428, 13.12.2017, p. 10.

(4)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(5)  JO C 385, 22.9.2021, p. 2.

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/63 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/63

---

P9_TA(2022)0266

Raportul pe 2021 privind Muntenegru

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la Raportul Comisiei pe 2021 privind Muntenegru (2021/2247(INI))

(2023/C 32/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte (1), care a intrat în vigoare la 1 mai 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte (1), care a intrat în vigoare la 1 mai 2010,

| — | având în vedere cererea de aderare la Uniunea Europeană depusă de Muntenegru la 15 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aderare la Uniunea Europeană depusă de Muntenegru la 15 decembrie 2008,

| — | având în vedere avizul Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind cererea Muntenegrului de aderare la Uniunea Europeană (COM(2010)0670), decizia Consiliului European din 16-17 decembrie 2010 de a acorda Muntenegrului statutul de țară candidată și decizia Consiliului European din 29 iunie 2012 de a începe negocierile de aderare la UE cu Muntenegru, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei din 9 noiembrie 2010 privind cererea Muntenegrului de aderare la Uniunea Europeană (COM(2010)0670), decizia Consiliului European din 16-17 decembrie 2010 de a acorda Muntenegrului statutul de țară candidată și decizia Consiliului European din 29 iunie 2012 de a începe negocierile de aderare la UE cu Muntenegru,

| — | având în vedere aderarea Muntenegrului la NATO la 5 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere aderarea Muntenegrului la NATO la 5 iunie 2017,

| — | având în vedere concluziile Președinției în urma reuniunii Consiliului European de la Salonic din 19-20 iunie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției în urma reuniunii Consiliului European de la Salonic din 19-20 iunie 2003,

| — | având în vedere Declarația de la Sofia din cadrul summitului UE-Balcanii de Vest din 17 mai 2018 și Agenda priorităților de la Sofia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Sofia din cadrul summitului UE-Balcanii de Vest din 17 mai 2018 și Agenda priorităților de la Sofia,

| — | având în vedere Declarația de la Zagreb cu ocazia summitului UE-Balcanii de Vest din 6 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Zagreb cu ocazia summitului UE-Balcanii de Vest din 6 mai 2020,

| — | având în vedere Declarația de la Brdo din cadrul summitului UE-Balcanii de Vest, organizat la 6 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Brdo din cadrul summitului UE-Balcanii de Vest, organizat la 6 octombrie 2021,

| — | având în vedere summitul de la Sofia din 10 noiembrie 2020, Declarația șefilor de state din Balcanii de Vest privind piața regională comună din 9 noiembrie 2020 și Declarația de la Sofia privind Agenda verde pentru Balcanii de Vest din 10 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul de la Sofia din 10 noiembrie 2020, Declarația șefilor de state din Balcanii de Vest privind piața regională comună din 9 noiembrie 2020 și Declarația de la Sofia privind Agenda verde pentru Balcanii de Vest din 10 noiembrie 2020,

| — | având în vedere Procesul de la Berlin lansat la 28 august 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Procesul de la Berlin lansat la 28 august 2014,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 februarie 2020 intitulată „Consolidarea procesului de aderare – O perspectivă credibilă de aderare la UE pentru Balcanii de Vest” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 februarie 2020 intitulată „Consolidarea procesului de aderare – O perspectivă credibilă de aderare la UE pentru Balcanii de Vest” (COM(2020)0057),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 intitulată „Un plan economic și de investiții pentru Balcanii de Vest” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 intitulată „Un plan economic și de investiții pentru Balcanii de Vest” (COM(2020)0641),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1529 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 septembrie 2021 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1529 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 septembrie 2021 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA III) (2),

| — | având în vedere Raportul special 01/2022 din 10 ianuarie 2022 al Curții de Conturi Europene intitulat „Sprijinul UE pentru supremația legii în Balcanii de Vest: în pofida eforturilor, persistă probleme fundamentale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special 01/2022 din 10 ianuarie 2022 al Curții de Conturi Europene intitulat „Sprijinul UE pentru supremația legii în Balcanii de Vest: în pofida eforturilor, persistă probleme fundamentale”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2021 intitulată „Comunicarea din 2021 privind politica de extindere a UE” (COM(2021)0644), însoțită de documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raportul pe 2021 privind Muntenegru” (SWD(2021)0293), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2021 intitulată „Comunicarea din 2021 privind politica de extindere a UE” (COM(2021)0644), însoțită de documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raportul pe 2021 privind Muntenegru” (SWD(2021)0293),

| — | având în vedere prezentarea generală și evaluarea de țară a programului de reformă economică al Muntenegrului din iulie 2021, realizate de Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere prezentarea generală și evaluarea de țară a programului de reformă economică al Muntenegrului din iulie 2021, realizate de Comisie,

| — | având în vedere concluziile comune ale dialogului economic și financiar dintre UE și Balcanii de Vest și Turcia, adoptate de Consiliu la 12 iulie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile comune ale dialogului economic și financiar dintre UE și Balcanii de Vest și Turcia, adoptate de Consiliu la 12 iulie 2021,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2020 intitulată „Sprijinirea Balcanilor de Vest pentru combaterea COVID-19 și redresarea post-pandemică” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2020 intitulată „Sprijinirea Balcanilor de Vest pentru combaterea COVID-19 și redresarea post-pandemică” (COM(2020)0315),

| — | având în vedere cea de a cincea reuniune a Conferinței de aderare cu Muntenegrul la nivel de supleanți din 30 iunie 2020 de la Bruxelles, în cadrul căreia au fost deschise negocierile cu privire la ultimul capitol examinat, capitolul 8 (politica în domeniul concurenței), |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a cincea reuniune a Conferinței de aderare cu Muntenegrul la nivel de supleanți din 30 iunie 2020 de la Bruxelles, în cadrul căreia au fost deschise negocierile cu privire la ultimul capitol examinat, capitolul 8 (politica în domeniul concurenței),

| — | având în vedere reuniunile din 22 iunie 2021 și 13 decembrie 2021 ale Conferinței interguvernamentale de aderare UE-Muntenegru, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunile din 22 iunie 2021 și 13 decembrie 2021 ale Conferinței interguvernamentale de aderare UE-Muntenegru,

| — | având în vedere avizele Comisiei de la Veneția din martie și mai 2021 privind proiectele revizuite de modificare a Legii privind parchetele și avizele sale anterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei de la Veneția din martie și mai 2021 privind proiectele revizuite de modificare a Legii privind parchetele și avizele sale anterioare,

| — | având în vedere recomandarea sa din 19 iunie 2020 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Balcanii de Vest, în urma summitului din 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 19 iunie 2020 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Balcanii de Vest, în urma summitului din 2020 (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la această țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la această țară,

| — | având în vedere declarația și recomandările adoptate în urma celei de-a 20-a reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere (CPSA) UE-Muntenegru, organizată la 2 decembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația și recomandările adoptate în urma celei de-a 20-a reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere (CPSA) UE-Muntenegru, organizată la 2 decembrie 2021,

| — | având în vedere declarația comună adoptată în urma celui de al doilea summit dintre Președintele Parlamentului European și președinții parlamentelor țărilor din Balcanii de Vest din 28 iunie 2021, convocat de Președintele Parlamentului European și la care au participat președinții parlamentelor din Balcanii de Vest, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună adoptată în urma celui de al doilea summit dintre Președintele Parlamentului European și președinții parlamentelor țărilor din Balcanii de Vest din 28 iunie 2021, convocat de Președintele Parlamentului European și la care au participat președinții parlamentelor din Balcanii de Vest,

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la rapoartele Comisiei pe 2019 și 2020 privind Muntenegrul (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la rapoartele Comisiei pe 2019 și 2020 privind Muntenegrul (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2021 referitoare la cooperarea în lupta împotriva crimei organizate în Balcanii de Vest (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2021 referitoare la cooperarea în lupta împotriva crimei organizate în Balcanii de Vest (5),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0151/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0151/2022),

| A. | întrucât fiecare țară implicată în procesul de aderare este evaluată în funcție de propriile merite, iar punerea în aplicare a reformelor necesare, mai ales în ceea ce privește statul de drept, determină calendarul și avansul aderării; |
| --- | --- |

A.

întrucât fiecare țară implicată în procesul de aderare este evaluată în funcție de propriile merite, iar punerea în aplicare a reformelor necesare, mai ales în ceea ce privește statul de drept, determină calendarul și avansul aderării;

| B. | întrucât Muntenegru este țara cu avansul cel mai mare în procesul de negociere dintre țările candidate, cu toate cele 33 de capitole din acquis-ul UE deschise, trei dintre acestea fiind închise provizoriu; |
| --- | --- |

B.

întrucât Muntenegru este țara cu avansul cel mai mare în procesul de negociere dintre țările candidate, cu toate cele 33 de capitole din acquis-ul UE deschise, trei dintre acestea fiind închise provizoriu;

| C. | întrucât 80 % din cetățenii săi susțin viitoarea aderare a țării la UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât 80 % din cetățenii săi susțin viitoarea aderare a țării la UE;

| D. | întrucât perioada de după alegerile din 2020 a fost marcată de o polarizare profundă între noua majoritate aflată la guvernare și opoziție, precum și în cadrul majorității aflate la guvernare; întrucât boicoturile și lipsa unei implicări constructive a tuturor actorilor parlamentari au împiedicat desfășurarea procesului decizional din Parlament; |
| --- | --- |

D.

întrucât perioada de după alegerile din 2020 a fost marcată de o polarizare profundă între noua majoritate aflată la guvernare și opoziție, precum și în cadrul majorității aflate la guvernare; întrucât boicoturile și lipsa unei implicări constructive a tuturor actorilor parlamentari au împiedicat desfășurarea procesului decizional din Parlament;

| E. | întrucât la Conferința interguvernamentală din 22 iunie 2021 Muntenegru a acceptat metodologia de extindere revizuită, bazată pe grupuri tematice de capitole de negociere și pe introducerea treptată a diferitelor politici și programe ale UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât la Conferința interguvernamentală din 22 iunie 2021 Muntenegru a acceptat metodologia de extindere revizuită, bazată pe grupuri tematice de capitole de negociere și pe introducerea treptată a diferitelor politici și programe ale UE;

| F. | întrucât Uniunea Europeană este cel mai mare partener comercial al Muntenegrului, reprezentând 38 % din totalul exporturilor și 44 % din importurile totale în 2020; întrucât UE este cel mai mare furnizor de asistență financiară pentru Muntenegru și întrucât Muntenegru beneficiază de asistență pentru preaderare în cadrul IPA, primind 504,9 milioane EUR în total între 2007 și 2020; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea Europeană este cel mai mare partener comercial al Muntenegrului, reprezentând 38 % din totalul exporturilor și 44 % din importurile totale în 2020; întrucât UE este cel mai mare furnizor de asistență financiară pentru Muntenegru și întrucât Muntenegru beneficiază de asistență pentru preaderare în cadrul IPA, primind 504,9 milioane EUR în total între 2007 și 2020;

| G. | întrucât UE a demonstrat mereu că își respectă angajamentul față de perspectivele europene ale țărilor din Balcanii de Vest și a mobilizat 3,3 miliarde EUR pentru a face față crizei sanitare imediate și a atenua consecințele economice și sociale ale pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE a demonstrat mereu că își respectă angajamentul față de perspectivele europene ale țărilor din Balcanii de Vest și a mobilizat 3,3 miliarde EUR pentru a face față crizei sanitare imediate și a atenua consecințele economice și sociale ale pandemiei de COVID-19;

| H. | întrucât asistența acordată în cadrul IPA III se bazează pe o condiționalitate strictă și prevede modularea și suspendarea asistenței în cazurile de regres în ceea ce privește democrația, drepturile omului și statul de drept; |
| --- | --- |

H.

întrucât asistența acordată în cadrul IPA III se bazează pe o condiționalitate strictă și prevede modularea și suspendarea asistenței în cazurile de regres în ceea ce privește democrația, drepturile omului și statul de drept;

| I. | întrucât Muntenegru este expus unor ingerințe externe și unor campanii de dezinformare răuvoitoare ce provin din Rusia și din alte țări; |
| --- | --- |

I.

întrucât Muntenegru este expus unor ingerințe externe și unor campanii de dezinformare răuvoitoare ce provin din Rusia și din alte țări;

Angajamentul față de extindere

| 1. | salută angajamentul continuu al Muntenegrului față de integrarea europeană și faptul că cetățenii săi susțin cu hotărâre aderarea acestei țări la UE; evidențiază că avansul negocierilor depinde în continuare de îndeplinirea criteriilor de referință intermediare privind statul de drept; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de faptul că toate cele 33 de capitole examinate au fost deschise, dar regretă că din 2017 niciunul nu a fost închis, ceea ce a făcut ca Muntenegrul să își încetinească ritmul în care obține rezultate pozitive și i-a compromis statutul de cea mai avansată țară din Balcanii de Vest pe calea aderării la UE; consideră bine-venit faptul că Muntenegru a acceptat metodologia de extindere revizuită; încurajează Muntenegrul să continue să se axeze expres pe îndeplinirea criteriilor de referință intermediare rămase de la capitolele 23 și 24 și ulterior pe închiderea capitolelor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiterează că pentru a realiza reformele cerute de UE este nevoie de angajamentul politic al tuturor partidelor și de o democrație parlamentară funcțională și cere să se poarte un dialog politic constructiv și incluziv și ca toate partidele parlamentare să se angajeze să depășească situația politică polarizată din prezent și să îmbunătățească funcționarea instituțiilor statului și coordonarea dintre ele, pentru a obține stabilitate politică și a continua să facă progrese mari în ceea ce privește principalele reforme cerute de UE, mai ales reforma electorală și cea judiciară și combaterea criminalității organizate și a corupției; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de votul de neîncredere în guvern din 4 februarie 2022 și de demiterea subsecventă a președintelui Parlamentului și a copreședintelui CPSA UE-Muntenegru; ia act de faptul că președintele Muntenegrului l-a numit pe liderul partidului URA în funcția de prim-ministru desemnat, însărcinat cu formarea unui guvern; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră oportun noul guvern minoritar compus din partide pro-europene, fapt binevăzut, mai ales având în vedere recenta invazie a Rusiei în Ucraina și influența continuă a partidelor politice proruse și a discursurilor proruse în țară; consideră bine-venită alegerea unui nou președinte și cere să fie numit un copreședinte al CPSA UE-Muntenegru cât mai curând posibil; consideră că voința politică a noului guvern ar putea ajuta la accelerarea procesului de reformă atât de necesar, reflectând atât munca depusă de Muntenegru în domeniul valorilor europene, cât și voința majorității covârșitoare a cetățenilor muntenegreni de a adera la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

5.

| 6. | cere să se reia dialogul incluziv dintre toate partidele parlamentare și părțile interesate cu scopul de a construi o platformă proeuropeană și democratică solidă, care să poată asigura stabilitatea necesară și să reducă polarizarea și radicalizarea politică, în concordanță cu constituția, cu respectarea proceselor, regulilor și standardelor democrației și cu aspirațiile proeuropene ale marii majorități a cetățenilor Muntenegrului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de protestele organizate de Frontul Democrat și de Muntenegrul Democrat împotriva eventualei formări a unui guvern minoritar; invită toate partidele politice să își exprime opiniile în cadrul procedurilor democratice instituționalizate și să nu intensifice tensiunile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă în termeni duri sprijinul pe care protestatarii și unii lideri politici l-au exprimat pentru Federația Rusă în ziua în care Rusia și-a început agresiunea împotriva Ucrainei, dar observă că aceste manifestări au o amploare relativ redusă; reamintește că Rusia a fost mereu și este în continuare interesată să destabilizeze această țară și întreaga regiune a Balcanilor de Vest și să o abată de la traiectoria sa europeană prin răspândirea de dezinformări manipulatoare și prin influențarea actorilor statali și nestatali; |
| --- | --- |

8.

| 9. | remarcă faptul că lucrările s-au accelerat în urma mult-așteptatei încheieri a numirilor în structurile administrative în domeniul statului de drept; regretă că există posturi esențiale în structurile de negociere care sunt neocupate de mult timp; ia act de eforturile de consolidare și modernizare a structurii de negociere depuse în 2021; invită insistent autoritățile să ia măsuri pentru ca structura de negociere să redevină pe deplin funcțională cât mai repede cu putință; ia act de faptul că numirea cu întârziere a principalilor negociatori și a șefilor grupurilor de lucru trebuie să fie urmată de alte măsuri menite să mențină procesul de aderare printre prioritățile politice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută alinierea continuă și deplină a Muntenegrului la politica externă și de securitate comună a UE, inclusiv condamnarea invaziei Rusiei în Ucraina și sprijinul său total pentru ultimele sancțiuni impuse de UE Rusiei, inclusiv interzicerea survolării spațiului său aerian și a folosirii aeroporturilor sale de către avioanele rusești, interzicerea tranzacțiilor cu Banca Centrală a Rusiei și interzicerea canalelor media de propagandă rusești Russia Today și Sputnik; încurajează Comisia să ia în considerare acordarea de asistență economică și financiară din partea UE pentru țările din Balcanii de Vest care au impus, și ele, toate sancțiunile impuse de UE împotriva Rusiei, cu scopul de a atenua consecințele crizei pe măsură ce aceasta evoluează; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felicită Muntenegrul pentru că și-a adoptat propriul mecanism de protecție temporară a persoanelor care fug din Ucraina, acordându-le dreptul de a rămâne în țară timp de un an, și pentru că a contribuit la acordarea de ajutoare umanitare Ucrainei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | cere să se pună sechestru pe bunurile persoanelor sancționate de autoritățile muntenegrene și să se asigure faptul că această țară nu devine o zonă sigură pentru ascunderea bunurilor oligarhilor ruși amenințați cu sancțiuni internaționale; încurajează guvernul să continue să facă demersurile care să le permită autorităților naționale competente să ia deciziile necesare pentru a pune în practică sancțiunile adoptate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apreciază participarea activă a Muntenegrului la misiunile și operațiunile din cadrul politicii de securitate și apărare comune a UE, precum și la alte misiuni internaționale; subliniază importanța alianței strategice a Muntenegrului cu UE și cu NATO; condamnă încercările guvernului, ale sectorului de securitate și ale celui militar de a pune sub semnul întrebării orientarea strategică a Muntenegrului; încurajează autoritățile muntenegrene să coopereze atât cu UE, cât și cu NATO în ceea ce privește reziliența la ingerințele străine, dezinformările manipulatoare străine și securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încurajează Muntenegrul să folosească cât mai bine finanțarea UE disponibilă în cadrul Instrumentului de preaderare (IPA III) și al Planului economic și de investiții pentru Balcanii de Vest pentru a consolida dezvoltarea instituțiilor și a încuraja dezvoltarea economică și democratică, în special în domeniul statului de drept, al libertăților fundamentale și al bunăstării cetățenilor săi; subliniază că orice investiție trebuie să concorde cu obiectivele Acordului de la Paris și cu obiectivele de decarbonizare ale UE; invită Comisia să monitorizeze atent performanța și să asigure evaluarea sistematică a impactului finanțării UE; |
| --- | --- |

14.

Democrația și statul de drept

| 15. | este profund îngrijorat de tensiunile politice neîntrerupte dintre puterea executivă și cea legislativă și de blocarea recentă a sesiunilor parlamentare, fapt ce influențează direct viteza cu care Muntenegru realizează reformele în direcția aderării la UE și progresele pe care le înregistrează în acest sens și continuă să îi încetinească procesul de aderare la UE; reamintește că singurul mod în care procesul decizional poate fi influențat în numele alegătorilor este implicarea în politică; invită autoritatea legislativă și cea executivă să îmbunătățească coordonarea și să acorde prioritate inițiativelor legislative de punere în aplicare a reformelor UE; afirmă din nou că, pentru ca Muntenegru să avanseze în negocierile de aderare, sunt esențiale voința politică, un dialog amplu între toate partidele, precum și buna funcționare a instituțiilor democratice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută numirile făcute recent în cadrul Curții Supreme și al Curții de Apel și numirea unor noi membri ai Consiliului Procurorilor, inclusiv a unui membru provenind dintre reprezentanții ONG-urilor; este îngrijorat fiindcă nu s-a avansat deloc cu realizarea reformei în sistemul judiciar, inclusiv cu numirile încă nefinalizate în principalele instituții independente și în sistemul judiciar, printre care și numirea unor noi judecători ai Curții Constituționale; încurajează autoritățile muntenegrene să ia mai multe măsuri pentru a mări independența și a îmbunătăți funcționarea sistemului judiciar și a altor organisme de aplicare a legii, precum și să pună în practică integral recomandările Comisiei de la Veneția referitoare la riscul politizării Consiliului Procurorilor; încurajează să se dea curs recomandărilor referitoare la sistemul judiciar formulate de Grupul de state împotriva corupției din cadrul Consiliului Europei (GRECO); |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită insistent Comisia să țină seama în mare măsură de Raportul special 01/2022 al Curții de Conturi Europene și să pună în practică recomandările acestuia, ceea ce ar însemna să își adapteze investițiile legate de statul de drept în Balcanii de Vest, inclusiv în Muntenegru; invită UE și țările din Balcanii de Vest să stabilească un cadru pentru o cooperare fructuoasă între Parchetul European (EPPO) și țările din Balcanii de Vest, pentru a se asigura că EPPO își poate exercita efectiv competențele în domeniul fondurilor UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută faptul că Parlamentul Muntenegrului a adoptat Legea modificată privind autonomia locală, care prevede organizarea de alegeri locale în 14 localități la aceeași dată; regretă însă decizia recentă de a convoca alegeri în 12 localități la o altă dată; își reiterează apelul prin care încurajează Muntenegrul să organizeze simultan alegeri locale în întreaga țară, pentru a-și stabiliza democrația, a evita campaniile electorale permanente și a detensiona atmosfera politică încărcată; |
| --- | --- |

18.

| 19. | constată că sunt necesare mai multe eforturi pentru a armoniza cadrul juridic electoral și a reglementa toate aspectele esențiale ale alegerilor, printr-un proces incluziv, cu mult înainte de următoarele alegeri; consideră bine-venită continuarea activității Comisiei pentru reforma legislației electorale, în pofida întreruperilor inițiale, și se așteaptă ca aceasta să depună eforturi susținute pentru a realiza reforme efective; remarcă faptul că instrumentul Dialogului Jean Monnet din Muntenegru ar putea fi util pentru a ajunge la consensul necesar pentru încurajarea unei culturi parlamentare democratice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | este îngrijorat de corupția generalizată din țară și invită insistent Muntenegrul să dea un răspuns mai hotărât în materie de justiție penală la corupția la nivel înalt și să creeze condiții pentru funcționarea eficace și independentă de influențele politice a instituțiilor judiciare și a organismelor independente de combatere a corupției, printre care și Agenția anticorupție și Parchetul Special, în concordanță cu recomandările GRECO; invită autoritățile muntenegrene să inițieze anchete amănunțite cu privire la orice fapte ilegale dezvăluite de Pandora Papers; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută progresele înregistrate în combaterea criminalității organizate și în cooperarea polițienească internațională, în special în ceea ce privește îmbunătățirea accesului autorităților de aplicare a legii la bazele de date esențiale și creșterea numărului de anchetatori și experți, precum și înmulțirea anchetelor și urmăririlor penale ale cazurilor de criminalitate organizată; încurajează autoritățile muntenegrene să încerce în continuare să corecteze neajunsurile actuale ale tratării cazurilor de criminalitate organizată și ale sechestrării și confiscării bunurilor provenite din săvârșirea de infracțiuni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută cooperarea constructivă a Muntenegrului cu serviciile de aplicare a legii ale UE, cum ar fi Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex), Europol și Eurojust, care acordă asistență Muntenegrului la gestionarea frontierelor și combaterea criminalității transfrontaliere, inclusiv a traficului de arme, droguri, persoane, și la combaterea terorismului și a extremismului; ia act, ca de un exemplu pozitiv, de intervenția poliției la Mojkovac pentru a combate traficul de țigări din Muntenegru și afirmă din nou că trebuie luate mai multe măsuri pentru a combate contrabanda cu droguri și țigări din țară, în special în zona liberă a portului din Bar; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută adoptarea Strategiei privind migrația și reintegrarea persoanelor returnate în Muntenegru pentru perioada 2021-2025; ia act de faptul că în decembrie 2021 a fost semnată foaia de parcurs pentru cooperarea dintre Muntenegru și Agenția Uniunii Europene pentru Azil (EASO); |
| --- | --- |

23.

| 24. | regretă că s-au înregistrat progrese mici în punerea în aplicare a reformei administrației publice și solicită ca procesul de elaborare a noii strategii de reformă a administrației publice să fie incluziv și transparent; își exprimă îngrijorarea cu privire la modificările aduse Legii privind funcționarii publici și angajații la stat, care au redus recrutarea pe bază de merit și independența funcționarilor publici și au pus în pericol capacitatea Muntenegrului de a păstra personalul cu experiență în procesul de aderare la UE; subliniază că este nevoie de un sistem de recrutare pe bază de merit a funcționarilor publici și că este important ca administrația publică să fie depolitizată; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apreciază rolul pozitiv pe care îl are societatea civilă din Muntenegru și încurajează participarea în și mai mare măsură a acesteia la reforme și asigurarea existenței unor mecanisme funcționale de consultare și cooperare prin îmbunătățirea cadrelor juridice și instituționale ale țării, precum și garantarea participării experților independenți, a societății civile și a părților interesate de la nivel local la elaborarea legislației fundamentale; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută prima Adunare a cetățenilor organizată la 4 noiembrie 2021 de Parlamentul Muntenegrului în cooperare cu Parlamentul European; consideră oportune participarea activă a cetățenilor și angajamentul lor de a concepe politici anticorupție; invită autoritățile muntenegrene să aplice concluziile Adunării cetățenilor privind combaterea corupției și să întreprindă acțiuni subsecvente acestor concluzii și evidențiază că acest exercițiu de succes trebuie continuat în viitor; |
| --- | --- |

26.

Respectarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului

| 27. | constată că progresele înregistrate în ceea ce privește libertatea de exprimare sunt mici; încurajează Muntenegrul să își intensifice eforturile de combatere a dezinformării, a discursurilor de incitare la ură, a hărțuirii online, a prezentării influențate de politică a informațiilor și a influenței străine în mass-media muntenegreană; reliefează că este important să se facă schimb de bune practici cu statele membre ale UE și cu NATO, precum și să se organizeze un dialog cu societatea civilă și cu sectorul privat din Balcanii de Vest, pentru a depista evoluțiile îngrijorătoare în stadiu incipient și a concepe contramăsuri adecvate împotriva răspândirii dezinformărilor manipulatoare ce provin din țări terțe, cu accent pe cercetare și analiză și pe integrarea celor mai bune practici din regiune; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să construiască infrastructura necesară pentru a genera răspunsuri bazate pe dovezi la amenințările de dezinformare din Balcanii de Vest; invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să adopte o poziție mai proactivă, axată pe îmbunătățirea credibilității Uniunii în regiune și pe extinderea monitorizării StratCom, pentru a se concentra asupra amenințărilor transfrontaliere de dezinformare ce provin din țări din Balcanii de Vest și din țări vecine acestora; invită Muntenegrul să ia măsuri hotărâtoare și sistemice pentru a identifica și destructura „fabricile de dezinformare”; invită politicienii și personalitățile publice să condamne ferm toate mesajele care urmăresc să polarizeze societatea și să submineze încrederea în mass-media și în valorile democratice fundamentale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | remarcă faptul că în continuare nu se colectează suficiente date defalcate privind rasismul și discursurile și infracțiunile homofobe/transfobe de incitare la ură; reamintește concluziile din 2020 ale raportului de monitorizare al Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI) din cadrul Consiliului Europei, în care se afirmă că nu s-a dat curs recomandărilor anterioare (6); reamintește poziția Parlamentului din ultima sa rezoluție referitoare la Muntenegru, în care cerea să se adopte această măsură, și încurajează autoritățile să o pună în aplicare (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | își exprimă îngrijorarea cu privire la polarizarea accentuată a mass-mediei, îndeosebi cu privire la campaniile de dezinformare străine și interne tot mai numeroase și la amenințările cibernetice și hibride, inclusiv din Rusia și China, care propagă discursuri etno-naționaliste ce influențează negativ procesele democratice din această țară, punând astfel în pericol perspectiva sa europeană; este îngrijorat de creșterea datoriei publice a Muntenegrului față de instituții financiare și întreprinderi străine din țări autoritare din afara UE; declară din nou că susține dorința guvernului de aplica sancțiuni ale UE împotriva canalelor de propagandă ruse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | accentuează importanța libertății și independenței mass-mediei, a informărilor de bună calitate și a îmbunătățirii educației în domeniul mass-mediei, ca elemente esențiale în combaterea dezinformării manipulatoare; invită Muntenegrul, statele membre, SEAE și Delegația UE în Muntenegru să desfășoare mai departe campanii de comunicare și de mărire a vizibilității mai active și mai eficace pentru a pune în evidență rolul și importanța asistenței acordate de UE Muntenegrului și pentru a combate dezinformarea împotriva UE, inclusiv prin crearea unui post regional de comunicare strategică în Balcanii de Vest; apreciază interesul Muntenegrului de a coopera cu UE prin Planul de acțiune pentru democrația europeană (EDAP) și activitatea importantă a Grupului operativ pentru comunicarea strategică privind Balcanii de Vest al SEAE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită autoritățile muntenegrene să ia măsuri concrete pentru a întări reziliența și securitatea cibernetică, în strânsă cooperare cu inițiativele și programele pertinente ale NATO și UE, deoarece ingerințele unor țări terțe care urmăresc să îi submineze suveranitatea statală și orientarea pro-occidentală supun această țară unor presiuni tot mai mari; salută noua Strategie de securitate cibernetică a Muntenegrului pentru perioada 2022-2026 și cere ca procesul legislativ de înființare a Agenției pentru Securitate Cibernetică să avanseze fără întârziere; |
| --- | --- |

32.

| 33. | condamnă în termeni duri atacurile și hărțuirea la care sunt supuși jurnaliștii și cere ca acestea să fie anchetate, sancționate și să facă obiectul unor măsuri judiciare eficace; consideră bine-venită introducerea unor pedepse mai aspre pentru amenințările adresate jurnaliștilor sau atacurile împotriva acestora cu ajutorul adoptării unor modificări ale Codului Penal; invită toate partidele politice să ia mai multe măsuri pentru a asigura condițiile de lucru necesare unei mass-medii independente și libere, inclusiv să sprijine relatările în interes public, finanțarea transparentă, standardele de reglementare comune și un mediu de lucru sigur, lipsit de atacuri și amenințări; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută unele măsuri pozitive, cum ar fi crearea unei comisii ad-hoc pentru monitorizarea violenței împotriva mass-mediei, consolidarea cadrului juridic pentru a proteja efectiv jurnaliștii și alți lucrători din mass-media, revizuirea legislației privind mass-media și politica editorială a postului public de radiodifuziune RTCG, care a devenit mai pluralistă, și consultările publice privind strategia în domeniul mass-mediei pentru perioada 2021-2025; subliniază că este important ca autoritățile de reglementare din domeniul mass-mediei și serviciul public de radiodifuziune din Muntenegru să fie independente și cere să se facă mai multe eforturi pentru a transforma RTCG într-un adevărat serviciu public și, în general, pentru a îmbunătăți accesul la informații; |
| --- | --- |

34.

| 35. | condamnă toate actele de violență comise la demonstrațiile din Cetinje legate de ungerea arhiepiscopului Muntenegrului și al litoralului Bisericii Ortodoxe sârbe; condamnă ingerința Serbiei în acest context; solicită toleranță religioasă, în concordanță cu constituția Muntenegrului și cu valorile și principiile europene; |
| --- | --- |

35.

| 36. | observă că ingerințele externe pot fi realizate și prin folosirea instituțiilor religioase ca unelte; condamnă eforturile Rusiei de a exploata tensiunile etnice din Balcanii de Vest pentru a înteți conflictele, a dezbina comunitățile și a răspândi dezinformări manipulatoare, ceea ce ar putea duce la destabilizarea întregii regiuni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ia act de faptul că se înregistrează o nouă întârziere în recensământul populației și al locuințelor din Muntenegru și se așteaptă ca acesta să fie realizat în cursul acestui an și în concordanță cu standardele UE și cu cele internaționale, în mod deschis și transparent, fără ca niciuna dintre minoritățile naționale recunoscute să se teamă de intimidări; invită autoritățile să evite orice politizare a procesului; |
| --- | --- |

37.

| 38. | apreciază identitatea multietnică a țării și cere să fie promovată în continuare și respectată la toate nivelurile, inclusiv limbile vorbite, patrimoniul cultural și tradițiile comunităților locale, și să fie protejate drepturile politice ale acestor comunități; evidențiază că trebuie protejate toate drepturile politice ale minorităților naționale, în special deoarece partidele minorităților nu mai sunt reprezentate toate în Parlamentul Muntenegrului; |
| --- | --- |

38.

| 39. | condamnă cu fermitate atacurile verbale și fizice împotriva tuturor minorităților și intimidarea acestora, inclusiv a minorităților naționale; regretă că grupurile vulnerabile, printre care și romii și egiptenii, continuă să se confrunte cu forme multiple de discriminare și cu dificultăți în exercitarea drepturilor lor; consideră bine-venită adoptarea Strategiei de incluziune a romilor și egiptenilor pentru perioada 2021-2025, care acordă o atenție deosebită atitudinilor antirome și încurajează autoritățile să depună și mai multe eforturi de combatere a discriminării, să asigure un acces echitabil la educație, justiție, locuințe, asistență medicală și piața muncii și să ia măsuri eficace împotriva discursurilor de incitare la ură; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită autoritățile muntenegrene să recunoască tradiția și patrimoniul cultural al comunității croate din golful Kotor, în jurul căruia conviețuiesc mai multe etnii; ia act cu preocupare de notificarea de evacuare până la 15 aprilie 2022 primită de Adunarea națională croată din Tivat; |
| --- | --- |

40.

| 41. | observă că violența de gen și violența împotriva copiilor continuă să reprezinte surse majore de preocupare și că acestea s-au agravat și mai mult în timpul pandemiei de COVID-19; cere să se îmbunătățească serviciile de sprijin de specialitate pentru femei, grupurile defavorizate și victimele violenței domestice și invită Muntenegrul să pună la dispoziție finanțări suficiente în acest sens, inclusiv organizațiilor societății civile care oferă acest tip de sprijin; salută propunerea de a introduce pedepse mai aspre pentru violența împotriva femeilor și a copiilor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită insistent autoritățile muntenegrene să pună în aplicare riguros standardele Convenției de la Istanbul, să lanseze campanii de sensibilizare a publicului, să încurajeze raportarea violenței domestice în condiții de siguranță, să crească numărul de agenți de asigurare a respectării legii și de judecători bine pregătiți și sensibili la dimensiunea de gen pentru a asigura anchetarea și urmărirea penală corespunzătoare a acestor infracțiuni; invită insistent autoritățile muntenegrene să pună în practică măsuri eficace împotriva hărțuirii sexuale, inclusiv la locul de muncă; este în continuare îngrijorat de sexismul și discursurile frecvente de incitare la ură îndreptate împotriva femeilor din politică și din viața publică și cere să se adopte măsuri juridice și politice pentru a promova participarea femeilor la politică; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută înființarea Consiliului pentru drepturile copilului; subliniază că trebuie îmbunătățit în continuare tratamentul aplicat copiilor în cadrul acțiunilor civile și că este nevoie de o justiție în interesul copilului; regretă faptul că victimele, îndeosebi femeile și copiii, nu sunt protejate îndeajuns, inclusiv în timpul și după procedurile judiciare de încredințare; invită toate organismele statului să trateze sistematic această chestiune conform celor mai înalte standarde de protecție și sprijin și celor mai bune practici europene; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră bine-venite progresele înregistrate în protejarea și promovarea drepturilor persoanelor LGBTIQ, precum și înregistrarea primului parteneriat între persoane de același sex, care a avut loc în iulie 2021, și organizarea în condiții pașnice a paradei „Pride” în 2021; invită Muntenegrul să continue să armonizeze și să modifice alte legi și reglementări, mai ales referitoare la prestațiile sociale și la reședință, pentru a pune pe deplin în aplicare Legea privind parteneriatele înregistrate; cere să se ia mai multe măsuri împotriva discursurilor de incitare la ură împotriva comunității LGBTIQ, a excluziunii sociale și a discriminării acestei comunități și să i se acorde acesteia mai mult acces la justiție, la locuri de muncă, la locuințe și la asistență medicală, printre altele, prin asigurarea accesului persoanelor transgen la terapia hormonală și prin respectarea integrității lor fizice și psihice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Muntenegrul să includă, așa cum se cuvine, societatea civilă LGBTIQ în activitatea noului grup de lucru pentru recunoașterea juridică a genului, care ar trebui să depună eforturi în vederea recunoașterii juridice a genului pe baza autodeterminării; |
| --- | --- |

45.

| 46. | regretă că persoanele cu dizabilități sunt în continuare discriminate sub multiple forme, situație agravată de pandemia de COVID-19, și deplânge faptul că legislația națională nu este aliniată la Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; consideră bine-venit faptul că reforma sistemului național de stabilire a persoanelor cu dizabilități este în curs și solicită punerea în aplicare efectivă a unor strategii de corectare a deficiențelor de respectare a drepturilor persoanelor cu dizabilități în toate sectoarele și politicile, inclusiv în sistemul sanitar, pe piața muncii și în cadrul procedurilor administrative și judecătorești; subliniază că este nevoie urgent de o strategie de dezinstituționalizare; |
| --- | --- |

46.

Reconcilierea și relațiile de bună vecinătate

| 47. | felicită Muntenegrul pentru că și-a asumat un rol constructiv în cooperarea regională și consideră oportună punerea în aplicare a acțiunilor din cadrul pieței regionale comune a Balcanilor de Vest; cere să se întreprindă acțiuni concrete pentru a găsi și implementa soluții definitive și obligatorii la diferendele bilaterale de lungă durată, într-un spirit constructiv și de vecinătate, inclusiv la diferendele privind frontierele cu țările învecinate și la problemele de delimitare a frontierelor cu Croația și Serbia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | accentuează că toate sistemele de cooperare economică regională din Balcanii de Vest ar trebui să fie incluzive și acceptabile pentru toate cele șase țări, stabilind o cooperare pe picior de egalitate între acestea și îmbunătățind totodată alinierea la standardele și acquis-ul UE; își exprimă, în acest context, opinia prudentă cu privire la inițiativa „Open Balkan”, la care nu participă toate cele șase țări, și se declară convins că aceasta ar trebui să se bazeze pe normele UE și să aibă numai efecte pozitive asupra procesului de integrare în UE; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră bine-venită eliminarea taxelor de roaming între Muntenegru și alte cinci state din Balcanii de Vest începând din 1 iulie 2021; invită insistent guvernul și Comisia să negocieze un plan care să determine eliminarea rapidă a tarifelor de roaming între Muntenegru și statele membre ale UE; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ia act de cooperarea continuă a Muntenegrului în cadrul procesului Declarației de la Sarajevo; consideră oportună adoptarea Rezoluției referitoare la Srebrenica din 17 iunie 2021; salută prima participare a ministrului de externe al Muntenegrului la comemorarea comună a victimelor din lagărul de la Morinj; ia act de faptul că din 2006 au avut loc doar opt procese ale crimelor de război și că au fost judecați doar executanți de rang inferior; subliniază că nu ar trebui să se tolereze negarea genocidului, retorica instigatoare sau glorificarea criminalilor de război; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită insistent Muntenegrul să își intensifice eforturile de a trata prioritar, în mod proactiv, și de a pedepsi a crimele de război și glorificarea acestora, precum și de a aduce lumină asupra sorții persoanelor dispărute; reamintește că trebuie deschise arhivele fostelor servicii secrete iugoslave și că trebuie inițiate procedurile juridice de transfer al dosarelor pertinente către arhivele de stat ale Muntenegrului; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită autorităților din Muntenegru să respecte pe deplin dispozițiile privind succesiunea fostei Republici Socialiste Federative Iugoslavia, în special în ceea ce privește patrimoniul militar; |
| --- | --- |

52.

Economia

| 53. | se declară îngrijorat de persistența unei rate ridicate a șomajului, în special în rândul femeilor și al tinerilor, și îndeamnă autoritățile să își intensifice eforturile de îmbunătățire a accesului acestora la piața muncii și de rezolvare a problemei exodului de creiere, a problemei diferențelor dintre rata de ocupare și remunerarea femeilor și a bărbaților și a problemei existenței unor servicii de îngrijire a copiilor la prețuri accesibile; reafirmă că sistemul de învățământ trebuie mai bine aliniat la piața muncii; ia act de redresarea pieței forței de muncă și salută măsurile luate în vederea punerii în aplicare a programului „Garanția pentru tineret”; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută anunțarea inițiativei „Prezentul Europei”, care vizează atingerea unui nivel de trai mai ridicat și a unei economii mai competitive prin intermediul unui model de creștere economică mai sustenabil și mai incluziv; |
| --- | --- |

54.

| 55. | își exprimă îngrijorarea cu privire la stabilitatea macroeconomică sustenabilă și vulnerabilitatea tot mai mare a Muntenegrului, din cauza creșterii datoriei sale publice, în special față de China, și cu privire la noul împrumut în valoare de 750 de milioane EUR contractat de guvern fără a consulta Parlamentul; salută eforturile depuse în vederea reducerii acestor vulnerabilități fiscale, inclusiv a celor legate de China; invită Comisia să monitorizeze situația macroeconomică și vulnerabilitatea în următorul raport de țară; constată că investițiile țărilor terțe și ale întreprinderilor străine în sectoare strategice pot prezenta un risc de creare a unor dependențe economice nejustificate; |
| --- | --- |

55.

| 56. | remarcă cu îngrijorare impactul negativ al pandemiei de COVID-19 asupra economiei Muntenegrului; ia act de semnele încurajatoare ale redresării economice a Muntenegrului în 2021, redresare care vine după recesiunea gravă din 2020, și consideră bine-venită puternica creștere economică preconizată a Muntenegrului; cere o planificare economică și financiară mai sustenabilă, precum și un răspuns mai prompt și mai constructiv, pentru a reduce la minimum daunele cauzate de pandemie grupurilor sociale aflate în situațiile cele mai vulnerabile; solicită guvernului să organizeze un dialog social veritabil în procesul de redresare post-pandemie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | consideră oportună plata sumei de 60 de milioane EUR din pachetul de asistență macrofinanciară în contextul COVID-19, care vizează atenuarea impactului economic al pandemiei și menținerea stabilității macroeconomice, precum și mobilizarea a 14,2 miliarde EUR din IPA III pentru a ajuta partenerii din Balcanii de Vest să îndeplinească cerințele aderării la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

57.

| 58. | salută anunțarea digitalizării serviciilor publice și crearea de servicii administrative tranzacționale electronice pentru a consolida redresarea economică; invită autoritățile muntenegrene să promoveze incluziunea digitală a tuturor grupurilor sociale și încurajează elaborarea unor măsuri preventive și a unor stimulente cu țintă precisă pentru legalizarea întreprinderilor informale și a angajaților informali, deoarece sectorul informal de mari dimensiuni continuă să împiedice dezvoltarea economică și socială a Muntenegrului; |
| --- | --- |

58.

| 59. | salută semnarea Acordului de asociere la programul Orizont Europa (2021-2027); |
| --- | --- |

59.

| 60. | condamnă categoric așa-numitul program al „pașapoartelor de aur” și regretă că a fost prelungit până în decembrie 2022, în ciuda anunțurilor anterioare că se va renunța treptat la el și fără o consultare mai amplă a instituțiilor competente; îndeamnă Muntenegrul să adopte mai multe măsuri pentru a preveni spălarea banilor; accentuează că dobândirea cetățeniei prin investiții aduce riscuri pentru securitate și prezintă un potențial de corupție, spălare de bani și evaziune fiscală; invită Muntenegrul să pună capăt imediat acestui program; constată cu îngrijorare că între luna decembrie 2020 și 2022 s-au acordat aproape 200 de cetățenii unor cetățeni ruși; |
| --- | --- |

60.

Mediul, energia și transporturile

| 61. | consideră bine-venită adoptarea unui plan național de adaptare la schimbările climatice și încurajează Muntenegrul să grăbească reformele, în concordanță cu cadrul de politici al UE privind clima și energia pentru 2030, și să își îmbunătățească procedurile de punere în aplicare; solicită autorităților să folosească cât mai bine cu putință asistența de preaderare acordată de UE în acest sens pentru a trece la închiderea criteriilor de referință din cadrul capitolului 27 (mediul și schimbările climatice); |
| --- | --- |

61.

| 62. | apreciază pachetul privind energia curată adoptat în noiembrie 2021; încurajează autoritățile să facă progrese în elaborarea planului național privind energia și clima, care să se concentreze pe sursele regenerabile și sustenabile de energie și să evite noi investiții în infrastructura bazată pe gaze fosile și pe cărbune, și să îl prezinte Secretariatului Comunității Energiei pentru recomandări; invită Muntenegrul să își intensifice eforturile de reducere a pierderilor din rețeaua sa de distribuție a energiei electrice, să își diversifice sursele regenerabile de energie și să își reducă dependența de producția de energie hidroelectrică, vulnerabilă din perspectiva climei; salută suspendarea acordurilor de concesiune pentru centralele hidroelectrice mici care respectă în prezent standardele de mediu necesare și cere ca toate proiectele noi să respecte standardele UE în materie de mediu, ajutoare de stat și concesiuni; invită insistent autoritățile să îmbunătățească monitorizarea și punerea în aplicare a măsurilor referitoare la calitatea aerului în zonele poluate; |
| --- | --- |

62.

| 63. | regretă că exploatarea centralei pe cărbune din Pljevlja continuă după ce aceasta a depășit numărul de ore de funcționare și își repetă apelul urgent către autoritățile muntenegrene de a o alinia de îndată la Tratatul de instituire a Comunității Energiei; ia act cu reținere de creșterea cu 15 milioane EUR a costurilor aferente reconstrucției ecologice planificate a centralei în conformitate cu standardele de mediu, care nu a început încă; invită autoritățile să publice studiul de fezabilitate și rezultatele anchetei procurorului privind procesul de licitație și să aibă în vedere un plan de tranziție cuprinzător în vederea închiderii planificate a centralei; |
| --- | --- |

63.

| 64. | cere din nou Muntenegrului să ia măsuri urgente pentru a conserva efectiv zonele protejate și îl încurajează să identifice în continuare potențiale situri Natura 2000; salută declararea a trei zone marine protejate (Platamuni, Katič și Stari Ulcinj) și propunerea de includere a pădurilor de fag ale Parcului Național Biogradska Gora pe lista patrimoniului mondial UNESCO; se declară îngrijorat de daunele aduse corpurilor de apă și râurilor de proiectele de infrastructură, inclusiv lacului Skadar, Sinjajevinei, Komarnicei și altora; regretă că, în pofida progreselor făcute inițial, problema Sinjajevinei nu este încă rezolvată; evidențiază că trebuie făcute evaluări și că trebuie respectate Directiva privind habitatele și Directiva-cadru privind apa; invită insistent autoritățile muntenegrene să aplice sancțiuni eficace, disuasive și proporționale pentru toate infracțiunile împotriva mediului și să eradicheze corupția din acest sector; |
| --- | --- |

64.

| 65. | regretă că nu s-au făcut progrese în ceea ce privește principalele reforme sectoriale în politica transporturilor; invită Muntenegrul să continue să își pună în aplicare strategia de dezvoltare a transporturilor și să consolideze capacitățile administrative pentru implementarea rețelelor transeuropene de transport; subliniază că în Balcanii de Vest sectorul construcțiilor se numără printre sectoarele cel mai vulnerabile la criminalitatea organizată și corupție; evidențiază că investițiile în infrastructură trebuie să se conformeze standardelor de evaluare a impactului asupra mediului și analizelor cost-beneficiu ale UE, respectând totodată normele UE privind achizițiile publice și ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ia act de interesul mai mare al Chinei de a investi în Balcanii de Vest și în proiectele de infrastructură de transport din Muntenegru, în cadrul inițiativei sale intitulate „O centură, un drum”; salută planul economic și de investiții pentru Balcanii de Vest și inițiativa „Global Gateway” a UE, acestea fiind alternative mai ecologice și mai transparente la finanțarea proiectelor de infrastructură; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ia act cu regret de deteriorarea rezervei biosferei bazinului hidrografic al râului Tara și a parcului național Durmitor, aflat în patrimoniul UNESCO, din cauza construcției autostrăzii Bar-Boljare; invită Muntenegrul să pună în aplicare măsuri de revitalizare a albiei râului și să monitorizeze îndeaproape impactul pe care îl are construcția infrastructurii de transport asupra mediului; își exprimă îngrijorarea față de subestimarea cu mult a costurilor autostrăzii Bar-Boljare și față de faptul că nu s-a luat nicio măsură, deși procedurile de achiziții publice nu erau clare și lipseau documentația de planificare și preocupările legate de mediu; ia act de faptul că cererea Muntenegrului de cofinanțare din Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest este în curs de examinare; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Muntenegrul să găsească soluții la problema eliminării ilegale a deșeurilor și să facă mai mult pentru a îmbunătăți procedurile de planificare a instalațiilor de tratare a apelor reziduale, în vederea accelerării construcției acestora; ia act de lipsa progreselor și de creșterea costurilor de construcție a unor stații de tratare a apelor reziduale esențiale pentru a preveni poluarea cu ape uzate în șapte localități; |
| --- | --- |

68.

| 69. | încurajează Muntenegrul să intensifice acțiunile de reformă instituțională și legislativă privind vânătoarea și pescuitul, acordând o atenție deosebită zonelor protejate și speciilor protejate; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Președintelui, Guvernului și Parlamentului Republicii Muntenegru. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  JO L 108, 29.4.2010, p. 1.

(2)  JO L 330, 20.9.2021, p. 1.

(3)  JO C 362, 8.9.2021, p. 129.

(4)  JO C 15, 12.1.2022, p. 100.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0506.

(6)  Concluziile ECRI privind punerea în aplicare a recomandărilor cu privire la Muntenegru, sub rezerva monitorizării intermediare, 2 iunie 2020, https://rm.coe.int/ecri-conclusions-on-the-implementation-of-the-recommendations-in-respe/16809e8273

(7)  Rezoluția din 19 mai 2021 referitoare la rapoartele Comisiei pe 2019 și 2020 privind Muntenegru (JO C 15, 12.1.2022, p. 100).

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/74

---

P9_TA(2022)0267

Viitorul relațiilor comerciale dintre UE și Africa

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la viitorul relațiilor comerciale dintre UE și Africa (2021/2178(INI))

(2023/C 32/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Acordul de la Paris, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris,

| — | având în vedere declarația comună în urma celui de-al șaselea summit Uniunea Europeană-Uniunea Africană (UA) din 17-18 februarie 2022, intitulată „O viziune comună pentru 2030”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună în urma celui de-al șaselea summit Uniunea Europeană-Uniunea Africană (UA) din 17-18 februarie 2022, intitulată „O viziune comună pentru 2030”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019, intitulată „Pactul ecologic european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019, intitulată „Pactul ecologic european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-Africa – un parteneriat pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-Africa – un parteneriat pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii (1),

| — | având în vedere „Agenda 2063: Africa pe care ne-o dorim” a UA, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Agenda 2063: Africa pe care ne-o dorim” a UA,

| — | având în vedere inițiativele UA lansate pentru a realiza Agenda 2063, inclusiv Dezvoltare industrială accelerată pentru Africa, Programul pentru dezvoltarea infrastructurilor în Africa, Stimularea comerțului intraafrican și Viziunea africană privind mineritul, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativele UA lansate pentru a realiza Agenda 2063, inclusiv Dezvoltare industrială accelerată pentru Africa, Programul pentru dezvoltarea infrastructurilor în Africa, Stimularea comerțului intraafrican și Viziunea africană privind mineritul,

| — | având în vedere acordul de parteneriat dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și membrii Organizației statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de parteneriat dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și membrii Organizației statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de altă parte,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066),

| — | având în vedere acordurile de parteneriat economic (APE), cele încheiate și cele în curs de negociere dintre Uniunea Europeană și 14 țări și regiuni din Africa Subsahariană, precum și alte acorduri de liber schimb încheiate de UE cu țările din Africa de Nord, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de parteneriat economic (APE), cele încheiate și cele în curs de negociere dintre Uniunea Europeană și 14 țări și regiuni din Africa Subsahariană, precum și alte acorduri de liber schimb încheiate de UE cu țările din Africa de Nord,

| — | având în vedere decizia Adunării șefilor de stat și de guvern a UA din 2 iulie 2018 privind zona continentală africană de liber schimb (AfCFTA) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Adunării șefilor de stat și de guvern a UA din 2 iulie 2018 privind zona continentală africană de liber schimb (AfCFTA) (2),

| — | având în vedere Decizia de la Kigali a Adunării șefilor de stat și de guvern din cadrul UA din iulie 2016 privind rezultatul retragerii Adunării Uniunii Africane, în special punctul 5 privind finanțarea Uniunii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia de la Kigali a Adunării șefilor de stat și de guvern din cadrul UA din iulie 2016 privind rezultatul retragerii Adunării Uniunii Africane, în special punctul 5 privind finanțarea Uniunii (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2018 privind o nouă Alianță Africa-Europa pentru investiții și locuri de muncă sustenabile: să ducem parteneriatul pentru investiții și locuri de muncă la un nivel superior (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2018 privind o nouă Alianță Africa-Europa pentru investiții și locuri de muncă sustenabile: să ducem parteneriatul pentru investiții și locuri de muncă la un nivel superior (COM(2018)0643),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la egalitatea de gen în acordurile comerciale ale UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la egalitatea de gen în acordurile comerciale ale UE (4),

| — | având în vedere declarația miniștrilor de finanțe ai G7 din 25 septembrie 2020 referitoare la Inițiativa privind suspendarea serviciului datoriei și la reducerea datoriilor pentru țările vulnerabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor de finanțe ai G7 din 25 septembrie 2020 referitoare la Inițiativa privind suspendarea serviciului datoriei și la reducerea datoriilor pentru țările vulnerabile,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 decembrie 2021 intitulată „Inițiativa «Global Gateway»” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 decembrie 2021 intitulată „Inițiativa «Global Gateway»” (JOIN(2021)0030),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 iulie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (COM(2021)0564); |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 iulie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (COM(2021)0564);

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 25 noiembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – o agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 25 noiembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – o agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE (JOIN(2020)0017),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 februarie 2021 intitulată „Un parteneriat reînnoit cu țările din vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana” (JOIN(2021)0002) și documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei care o însoțește (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 februarie 2021 intitulată „Un parteneriat reînnoit cu țările din vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana” (JOIN(2021)0002) și documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei care o însoțește (SWD(2021)0023),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2022 referitoare la Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen III (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2022 referitoare la Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen III (5),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (6) și acordurile de parteneriat voluntar asociate dintre UE și țările partenere și acordurile de parteneriat voluntar dintre UE și țările partenere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (6) și acordurile de parteneriat voluntar asociate dintre UE și țările partenere și acordurile de parteneriat voluntar dintre UE și țările partenere,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 17 noiembrie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune (COM(2021)0706), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 17 noiembrie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune (COM(2021)0706),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 incluzând recomandări adresate Comisiei cu privire la obligația de diligență și responsabilitatea întreprinderilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 incluzând recomandări adresate Comisiei cu privire la obligația de diligență și responsabilitatea întreprinderilor (7),

| — | având în vedere Procesul Kimberley și rezoluția sa din 16 decembrie 2021 referitoare la punerea în aplicare a sistemului de certificare pentru Procesul Kimberley (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Procesul Kimberley și rezoluția sa din 16 decembrie 2021 referitoare la punerea în aplicare a sistemului de certificare pentru Procesul Kimberley (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (9),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 22 septembrie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare (COM(2021)0579); |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 22 septembrie 2021 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare (COM(2021)0579);

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune (10) privind economia circulară, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune (10) privind economia circulară,

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la o strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la o strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la politicile și legislația privind migrația legală (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la politicile și legislația privind migrația legală (12),

| — | având în vedere declarația Forumului Africa-Europa al autorităților locale și regionale din 15 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Forumului Africa-Europa al autorităților locale și regionale din 15 februarie 2022,

| — | având în vedere declarația comună a organizațiilor de afaceri din cadrul celui de-al șaptelea Forum de afaceri UE-Africa din 14 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a organizațiilor de afaceri din cadrul celui de-al șaptelea Forum de afaceri UE-Africa din 14 februarie 2022,

| — | având în vedere documentul final al Forumului organizațiilor societății civile din cadrul Săptămânii Africa-Europa din februarie 2022, intitulat „Nicio decizie cu privire la noi fără noi!”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul final al Forumului organizațiilor societății civile din cadrul Săptămânii Africa-Europa din februarie 2022, intitulat „Nicio decizie cu privire la noi fără noi!”,

| — | având în vedere rezultatele comune ale Săptămânii tineretului Africa – Europa din februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele comune ale Săptămânii tineretului Africa – Europa din februarie 2022,

| — | având în vedere Raportul Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) din 2021 privind dezvoltarea economică în Africa, intitulat „Valorificarea beneficiilor potențiale ale zonei continentale africane de liber schimb pentru o creștere favorabilă incluziunii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) din 2021 privind dezvoltarea economică în Africa, intitulat „Valorificarea beneficiilor potențiale ale zonei continentale africane de liber schimb pentru o creștere favorabilă incluziunii”,

| — | având în vedere Alianța Africa-Europa pentru investiții și locuri de muncă sustenabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Alianța Africa-Europa pentru investiții și locuri de muncă sustenabile,

| — | având în vedere recomandările din raportul final al Grupului consultativ prezidențial privind reforma funciară și agricultura din Africa de Sud din 4 mai 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările din raportul final al Grupului consultativ prezidențial privind reforma funciară și agricultura din Africa de Sud din 4 mai 2019,

| — | având în vedere raportul Grupului operativ UA-UE pentru economia digitală din 13 iunie 2019 intitulat „Noul parteneriat Africa-Europa pentru economia digitală: accelerarea realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului operativ UA-UE pentru economia digitală din 13 iunie 2019 intitulat „Noul parteneriat Africa-Europa pentru economia digitală: accelerarea realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă”,

| — | având în vedere Raportul din 2021 privind progresele înregistrate de UE în domeniul ajutorului pentru comerț, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2021 privind progresele înregistrate de UE în domeniul ajutorului pentru comerț,

| — | având în vedere dialogul multipartit al UE pentru cacao sustenabilă, care se axează pe sectorul producției de cacao în două dintre principalele țări producătoare, Côte d’Ivoire și Ghana, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul multipartit al UE pentru cacao sustenabilă, care se axează pe sectorul producției de cacao în două dintre principalele țări producătoare, Côte d’Ivoire și Ghana,

| — | având în vedere discursul rostit de Nana Akufo-Addo, președintele Ghanei, la 12 decembrie 2021, în fața Parlamentului European de la Strasbourg, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul rostit de Nana Akufo-Addo, președintele Ghanei, la 12 decembrie 2021, în fața Parlamentului European de la Strasbourg,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 2 martie 2022 privind agresiunea împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 2 martie 2022 privind agresiunea împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare” (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare” (COM(2022)0133),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 16 decembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 16 decembrie 2021,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0169/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0169/2022),

| A. | întrucât Uniunea Europeană (UE) și Africa au o relație politică, economică și culturală importantă și de lungă durată; întrucât cel de-al șaselea summit al UE și al Uniunii Africane (UA) din 2022 a condus la un acord privind „O viziune comună pentru 2030”, o nouă strategie comună reciproc avantajoasă, care consolidează legăturile dintre cele două uniuni și va permite o cooperare mai strânsă în chestiuni de convergență reciprocă în domeniile comerțului, dezvoltării, securității și bunei guvernanțe; întrucât scopul său este să dea un impuls priorităților noastre comune prin menținerea împreună a intereselor și a bunurilor publice comune, a securității și prosperității cetățenilor noștri, a protecției drepturilor omului pentru toți, a egalității de gen și a capacitării femeilor în toate sferele vieții, a respectării principiilor democratice și a statului de drept, a acțiunilor de conservare a mediului și a biodiversității, a creșterii economice durabile și favorabile incluziunii, a combaterii inegalităților, a sprijinirii drepturilor copiilor și a incluziunii tinerilor și a persoanelor celor mai defavorizate; întrucât ambele uniuni au recunoscut importanța securității alimentare și a nutriției; întrucât acest parteneriat reînnoit se va baza pe geografie, recunoașterea istoriei, legături umane, respectarea suveranității, respect și responsabilitate reciprocă, valori comune, egalitate între parteneri și angajamente reciproce; întrucât UE și UA s-au angajat să își consolideze parteneriatul strategic pentru a face față împreună noilor provocări, cum ar fi schimbările climatice, redresarea post-pandemie și consolidarea rezilienței la șocurile viitoare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană (UE) și Africa au o relație politică, economică și culturală importantă și de lungă durată; întrucât cel de-al șaselea summit al UE și al Uniunii Africane (UA) din 2022 a condus la un acord privind „O viziune comună pentru 2030”, o nouă strategie comună reciproc avantajoasă, care consolidează legăturile dintre cele două uniuni și va permite o cooperare mai strânsă în chestiuni de convergență reciprocă în domeniile comerțului, dezvoltării, securității și bunei guvernanțe; întrucât scopul său este să dea un impuls priorităților noastre comune prin menținerea împreună a intereselor și a bunurilor publice comune, a securității și prosperității cetățenilor noștri, a protecției drepturilor omului pentru toți, a egalității de gen și a capacitării femeilor în toate sferele vieții, a respectării principiilor democratice și a statului de drept, a acțiunilor de conservare a mediului și a biodiversității, a creșterii economice durabile și favorabile incluziunii, a combaterii inegalităților, a sprijinirii drepturilor copiilor și a incluziunii tinerilor și a persoanelor celor mai defavorizate; întrucât ambele uniuni au recunoscut importanța securității alimentare și a nutriției; întrucât acest parteneriat reînnoit se va baza pe geografie, recunoașterea istoriei, legături umane, respectarea suveranității, respect și responsabilitate reciprocă, valori comune, egalitate între parteneri și angajamente reciproce; întrucât UE și UA s-au angajat să își consolideze parteneriatul strategic pentru a face față împreună noilor provocări, cum ar fi schimbările climatice, redresarea post-pandemie și consolidarea rezilienței la șocurile viitoare;

| B. | întrucât pacea este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea durabilă și pentru un mediu comercial și de investiții stabil; întrucât contextul geopolitic global a suferit schimbări considerabile de la invadarea ilegală, neprovocată și nejustificată a Ucrainei de către Federația Rusă la 24 februarie 2022, inclusiv în ceea ce privește relațiile dintre UE și Africa; întrucât Adunarea Generală a ONU a condamnat cu o majoritate covârșitoare agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei în rezoluția sa din 2 martie 2022, inclusiv sprijinul din partea UA, 28 dintre statele sale membre sprijinind rezoluția; întrucât 16 dintre statele sale membre s-au abținut și nouă au ales să nu voteze; întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia și consecințele războiului au consecințe devastatoare pentru lanțurile valorice și de aprovizionare globale, în special pentru accesul la grâu și la alte produse de bază, ceea ce expune mult mai multe milioane de persoane riscului de penurie de alimente; întrucât securitatea alimentară pe continentul african este deosebit de afectată; întrucât Africa de Nord importă 60 % din producția sa de grâu și alte culturi alimentare din Ucraina și Rusia, iar mai multe țări africane se confruntă cu o penurie de importuri de îngrășăminte; întrucât perturbarea lanțurilor de aprovizionare cauzată de războiul Rusiei împotriva Ucrainei ar putea duce la revolte provocate de foamete și la tulburări sociale; |
| --- | --- |

B.

întrucât pacea este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea durabilă și pentru un mediu comercial și de investiții stabil; întrucât contextul geopolitic global a suferit schimbări considerabile de la invadarea ilegală, neprovocată și nejustificată a Ucrainei de către Federația Rusă la 24 februarie 2022, inclusiv în ceea ce privește relațiile dintre UE și Africa; întrucât Adunarea Generală a ONU a condamnat cu o majoritate covârșitoare agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei în rezoluția sa din 2 martie 2022, inclusiv sprijinul din partea UA, 28 dintre statele sale membre sprijinind rezoluția; întrucât 16 dintre statele sale membre s-au abținut și nouă au ales să nu voteze; întrucât invadarea Ucrainei de către Rusia și consecințele războiului au consecințe devastatoare pentru lanțurile valorice și de aprovizionare globale, în special pentru accesul la grâu și la alte produse de bază, ceea ce expune mult mai multe milioane de persoane riscului de penurie de alimente; întrucât securitatea alimentară pe continentul african este deosebit de afectată; întrucât Africa de Nord importă 60 % din producția sa de grâu și alte culturi alimentare din Ucraina și Rusia, iar mai multe țări africane se confruntă cu o penurie de importuri de îngrășăminte; întrucât perturbarea lanțurilor de aprovizionare cauzată de războiul Rusiei împotriva Ucrainei ar putea duce la revolte provocate de foamete și la tulburări sociale;

| C. | întrucât realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) până în 2030 trebuie să devină orientarea centrală și criteriul de referință al succesului cooperării UE-Africa, inclusiv contribuția relațiilor comerciale și de investiții la combaterea sărăciei; |
| --- | --- |

C.

întrucât realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) până în 2030 trebuie să devină orientarea centrală și criteriul de referință al succesului cooperării UE-Africa, inclusiv contribuția relațiilor comerciale și de investiții la combaterea sărăciei;

| D. | întrucât migrația face parte din ODD 10.7 care urmărește să faciliteze migrația ordonată, sigură, legală și responsabilă și mobilitatea persoanelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât migrația face parte din ODD 10.7 care urmărește să faciliteze migrația ordonată, sigură, legală și responsabilă și mobilitatea persoanelor;

| E. | întrucât analiza politicii comerciale a UE recunoaște importanța strategică a aprofundării angajamentului față de continentul african și statele africane, prin propunerea mai multor direcții de acțiune pentru consolidarea legăturilor comerciale și economice dintre UE și Africa; întrucât Europa și Africa sunt continente învecinate, a căror prosperitate și stabilitate sunt strâns legate între ele și trebuie sprijinite printr-o integrare economică mai strânsă și mai echitabilă; |
| --- | --- |

E.

întrucât analiza politicii comerciale a UE recunoaște importanța strategică a aprofundării angajamentului față de continentul african și statele africane, prin propunerea mai multor direcții de acțiune pentru consolidarea legăturilor comerciale și economice dintre UE și Africa; întrucât Europa și Africa sunt continente învecinate, a căror prosperitate și stabilitate sunt strâns legate între ele și trebuie sprijinite printr-o integrare economică mai strânsă și mai echitabilă;

| F. | întrucât UE și statele sale membre sunt cei mai mari furnizori de ajutor pentru comerț din lume, înregistrând 38 % din contribuțiile globale; întrucât Africa a continuat să primească cea mai mare parte a angajamentelor privind ajutorul pentru comerț în 2019; întrucât UE intenționează să crească ponderea ajutorului pentru comerț alocat țărilor cel mai puțin dezvoltate (LDC) pentru a contribui la dublarea cotei lor din exporturile mondiale, întrucât, în 2020, cota țărilor cel mai puțin dezvoltate din exporturile mondiale era în continuare de 1 %, iar cota lor din exporturile către UE era în continuare de 2 %; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și statele sale membre sunt cei mai mari furnizori de ajutor pentru comerț din lume, înregistrând 38 % din contribuțiile globale; întrucât Africa a continuat să primească cea mai mare parte a angajamentelor privind ajutorul pentru comerț în 2019; întrucât UE intenționează să crească ponderea ajutorului pentru comerț alocat țărilor cel mai puțin dezvoltate (LDC) pentru a contribui la dublarea cotei lor din exporturile mondiale, întrucât, în 2020, cota țărilor cel mai puțin dezvoltate din exporturile mondiale era în continuare de 1 %, iar cota lor din exporturile către UE era în continuare de 2 %;

| G. | întrucât UE ar trebui să urmărească o abordare de tip „Echipa Europa” în cooperarea sa cu Africa, inclusiv o mai bună coordonare între diferitele direcții generale ale Comisiei, instituțiile europene de finanțare a dezvoltării, agențiile europene de creditare a exporturilor, băncile comerciale și statele membre ale UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE ar trebui să urmărească o abordare de tip „Echipa Europa” în cooperarea sa cu Africa, inclusiv o mai bună coordonare între diferitele direcții generale ale Comisiei, instituțiile europene de finanțare a dezvoltării, agențiile europene de creditare a exporturilor, băncile comerciale și statele membre ale UE;

| H. | întrucât UE și statele sale membre constituie cel mai important partener comercial pentru Africa și întrucât valoarea schimburilor comerciale a crescut în 2021 la 288 de miliarde EUR, de la o valoare scăzută de 225 de miliarde EUR în 2020, ca urmare a pandemiei de COVID-19; întrucât deficitul comercial în favoarea UE a scăzut de la 24 de miliarde EUR, în 2020, la 4 miliarde EUR, în 2021; întrucât, în temeiul acordurilor comerciale existente și al preferințelor unilaterale ale UE pentru țările în curs de dezvoltare, 90 % din exporturile africane beneficiază de acces fără taxe vamale și fără contingente la piața unică a UE; întrucât, în 2021, peste 65 % din mărfurile importate în UE din Africa erau produse de bază, cum ar fi mâncare și băuturi, materii prime și energie, și întrucât, în 2021, 68 % din mărfurile exportate din UE în Africa erau produse finite; întrucât această structură comercială reflectă dezechilibrul structural și interdependența economiilor implicate și, prin urmare, menține continentul african la extremitatea inferioară a lanțurilor valorice globale; întrucât UE și statele sale membre reprezintă de mult timp cea mai mare sursă de investiții, de asistență oficială pentru dezvoltare, de asistență umanitară și de finanțare a securității din Africa; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE și statele sale membre constituie cel mai important partener comercial pentru Africa și întrucât valoarea schimburilor comerciale a crescut în 2021 la 288 de miliarde EUR, de la o valoare scăzută de 225 de miliarde EUR în 2020, ca urmare a pandemiei de COVID-19; întrucât deficitul comercial în favoarea UE a scăzut de la 24 de miliarde EUR, în 2020, la 4 miliarde EUR, în 2021; întrucât, în temeiul acordurilor comerciale existente și al preferințelor unilaterale ale UE pentru țările în curs de dezvoltare, 90 % din exporturile africane beneficiază de acces fără taxe vamale și fără contingente la piața unică a UE; întrucât, în 2021, peste 65 % din mărfurile importate în UE din Africa erau produse de bază, cum ar fi mâncare și băuturi, materii prime și energie, și întrucât, în 2021, 68 % din mărfurile exportate din UE în Africa erau produse finite; întrucât această structură comercială reflectă dezechilibrul structural și interdependența economiilor implicate și, prin urmare, menține continentul african la extremitatea inferioară a lanțurilor valorice globale; întrucât UE și statele sale membre reprezintă de mult timp cea mai mare sursă de investiții, de asistență oficială pentru dezvoltare, de asistență umanitară și de finanțare a securității din Africa;

| I. | întrucât, în 2021, Statele Unite au realizat schimburi de mărfuri cu Africa de aproximativ 26,7 miliarde USD în exporturi și 37,5 miliarde USD în importuri, valoarea combinată fiind de 64,2 miliarde USD; întrucât, în pofida inițiativei „Africa prosperă” lansată de administrația anterioară a SUA, comerțul SUA cu Africa Subsahariană stagnează și reprezintă mai puțin de 1 % din totalul comerțului cu mărfuri al SUA; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2021, Statele Unite au realizat schimburi de mărfuri cu Africa de aproximativ 26,7 miliarde USD în exporturi și 37,5 miliarde USD în importuri, valoarea combinată fiind de 64,2 miliarde USD; întrucât, în pofida inițiativei „Africa prosperă” lansată de administrația anterioară a SUA, comerțul SUA cu Africa Subsahariană stagnează și reprezintă mai puțin de 1 % din totalul comerțului cu mărfuri al SUA;

| J. | întrucât ponderea Africii în comerțul mondial a scăzut constant în ultimii 50 ani și reprezintă 2,9 % din comerțul mondial, potrivit UNCTAD; întrucât continentul depinde în mare măsură de importuri și de exporturile de resurse naturale bazate pe produse de bază; întrucât comerțul interregional reprezintă doar 14,4 % din totalul comerțului continental; |
| --- | --- |

J.

întrucât ponderea Africii în comerțul mondial a scăzut constant în ultimii 50 ani și reprezintă 2,9 % din comerțul mondial, potrivit UNCTAD; întrucât continentul depinde în mare măsură de importuri și de exporturile de resurse naturale bazate pe produse de bază; întrucât comerțul interregional reprezintă doar 14,4 % din totalul comerțului continental;

| K. | întrucât Banca Africană de Dezvoltare estimează costul economic al comerțului ilicit cu resurse naturale la 120 de miliarde USD pe an, ceea ce reprezintă 5 % din produsul intern brut (PIB) al Africii (13); |
| --- | --- |

K.

întrucât Banca Africană de Dezvoltare estimează costul economic al comerțului ilicit cu resurse naturale la 120 de miliarde USD pe an, ceea ce reprezintă 5 % din produsul intern brut (PIB) al Africii (13);

| L. | întrucât nivelul comerțului intracontinental în Africa este cu mult sub potențialul său, iar consolidarea acestuia este esențială pentru transformarea economică structurală durabilă a continentului; întrucât sectorul privat african și cel european au un interes comun pentru punerea în aplicare eficace și cu succes a AfCFTA, în special în ceea ce privește creșterea economică și oportunitățile de locuri de muncă pe care se preconizează că le va crea; întrucât intrarea în vigoare a AfCFTA la 30 mai 2019 și lansarea schimburilor comerciale conform preferințelor sale la 1 ianuarie 2021, ca proiect emblematic al Planului de punere în aplicare pentru primii zece ani (2014-2023) din cadrul Agendei 2063 a UA, au dat un nou impuls comerțului panafrican și oportunităților de investiții și au sporit conectivitatea euro-africană; |
| --- | --- |

L.

întrucât nivelul comerțului intracontinental în Africa este cu mult sub potențialul său, iar consolidarea acestuia este esențială pentru transformarea economică structurală durabilă a continentului; întrucât sectorul privat african și cel european au un interes comun pentru punerea în aplicare eficace și cu succes a AfCFTA, în special în ceea ce privește creșterea economică și oportunitățile de locuri de muncă pe care se preconizează că le va crea; întrucât intrarea în vigoare a AfCFTA la 30 mai 2019 și lansarea schimburilor comerciale conform preferințelor sale la 1 ianuarie 2021, ca proiect emblematic al Planului de punere în aplicare pentru primii zece ani (2014-2023) din cadrul Agendei 2063 a UA, au dat un nou impuls comerțului panafrican și oportunităților de investiții și au sporit conectivitatea euro-africană;

| M. | întrucât AfCFTA va deveni cea mai mare zonă de liber schimb din lume în ceea ce privește țările participante, va cuprinde 54 din cele 55 de state membre ale UA, creând o piață de 1,2 miliarde de persoane, inclusiv o clasă de mijloc în creștere rapidă, transformând-o în al optulea bloc economic ca mărime din lume, cu un PIB combinat de 3 mii de miliarde USD, care se preconizează că va crește de peste două ori până în 2050; întrucât, potrivit Băncii Mondiale, PIB-ul Africii ar putea crește în fiecare an cu 1 %, ocuparea totală a forței de muncă cu 1,2 % și comerțul intraafrican cu 33 %; întrucât crearea AfCFTA reprezintă o oportunitate majoră pentru EU, dar succesul său va depinde în mare parte de capacitatea sa de a mobiliza investiții și de a încuraja schimburile comerciale și prezența întreprinderilor în Africa; |
| --- | --- |

M.

întrucât AfCFTA va deveni cea mai mare zonă de liber schimb din lume în ceea ce privește țările participante, va cuprinde 54 din cele 55 de state membre ale UA, creând o piață de 1,2 miliarde de persoane, inclusiv o clasă de mijloc în creștere rapidă, transformând-o în al optulea bloc economic ca mărime din lume, cu un PIB combinat de 3 mii de miliarde USD, care se preconizează că va crește de peste două ori până în 2050; întrucât, potrivit Băncii Mondiale, PIB-ul Africii ar putea crește în fiecare an cu 1 %, ocuparea totală a forței de muncă cu 1,2 % și comerțul intraafrican cu 33 %; întrucât crearea AfCFTA reprezintă o oportunitate majoră pentru EU, dar succesul său va depinde în mare parte de capacitatea sa de a mobiliza investiții și de a încuraja schimburile comerciale și prezența întreprinderilor în Africa;

| N. | întrucât, în cadrul AfCFTA, tarifele pentru 90 % din liniile tarifare urmează să fie eliminate, cu angajamentul țărilor care nu sunt cel mai puțin dezvoltate de a liberaliza tarifele pentru mărfurile nesensibile pe o perioadă de 5 ani și al țărilor cel mai puțin dezvoltate pe o perioadă de 10 ani; întrucât 7 % din liniile tarifare se referă la bunuri sensibile, iar țările care nu sunt cel mai puțin dezvoltate vor liberaliza tarifele pentru mărfurile sensibile pe o perioadă de 10 ani și țările cel mai puțin dezvoltate pe o perioadă de 13 ani; întrucât 3 % din liniile tarifare pot fi excluse de la liberalizare; întrucât AfCFTA este un pas important în vederea abandonării modelului actual de comerț formal în Africa, care se caracterizează prin perioade lungi de trecere a frontierei, cerințe de reglementare extinse și taxe ridicate; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în cadrul AfCFTA, tarifele pentru 90 % din liniile tarifare urmează să fie eliminate, cu angajamentul țărilor care nu sunt cel mai puțin dezvoltate de a liberaliza tarifele pentru mărfurile nesensibile pe o perioadă de 5 ani și al țărilor cel mai puțin dezvoltate pe o perioadă de 10 ani; întrucât 7 % din liniile tarifare se referă la bunuri sensibile, iar țările care nu sunt cel mai puțin dezvoltate vor liberaliza tarifele pentru mărfurile sensibile pe o perioadă de 10 ani și țările cel mai puțin dezvoltate pe o perioadă de 13 ani; întrucât 3 % din liniile tarifare pot fi excluse de la liberalizare; întrucât AfCFTA este un pas important în vederea abandonării modelului actual de comerț formal în Africa, care se caracterizează prin perioade lungi de trecere a frontierei, cerințe de reglementare extinse și taxe ridicate;

| O. | întrucât AfCFTA urmărește să fie, pe lângă un instrument de liberalizare a comerțului, un catalizator al creșterii favorabile incluziunii și al dezvoltării durabile, în conformitate cu Agenda 2063; întrucât punerea în aplicare eficace și coordonată a AfCFTA ca regim continental este esențială pentru consolidarea comerțului intraafrican și va reprezenta o provocare majoră, cu niveluri și angajamente diferite care decurg din acorduri comerciale, comunități economice regionale și uniuni vamale care necesită măsuri ample pentru dezvoltarea infrastructurii de transport transfrontaliere și facilitarea sporită a comerțului pentru a permite mai bine lanțurile valorice transfrontaliere; întrucât reformele în materie de guvernanță care vizează facilitarea comerțului, barierele netarifare în calea comerțului, respectarea standardelor comune tehnice și de sănătate privind produsele și a dreptului muncii, instrumentele de apărare comercială și garanțiile comerciale sunt esențiale pentru realizarea aspirațiilor UA și pentru transformarea AfCFTA într-un regim eficace și previzibil; întrucât, la fel ca orice acord comercial, AfCFTA va crea efecte pozitive și negative și este esențial să existe măsuri de sprijin adecvate pentru a atenua orice efecte negative și pentru a se asigura că AfCFTA poate contribui la promovarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și, în special, pentru a garanta că femeile și întreprinderile conduse de tineri pot beneficia de noi oportunități; |
| --- | --- |

O.

întrucât AfCFTA urmărește să fie, pe lângă un instrument de liberalizare a comerțului, un catalizator al creșterii favorabile incluziunii și al dezvoltării durabile, în conformitate cu Agenda 2063; întrucât punerea în aplicare eficace și coordonată a AfCFTA ca regim continental este esențială pentru consolidarea comerțului intraafrican și va reprezenta o provocare majoră, cu niveluri și angajamente diferite care decurg din acorduri comerciale, comunități economice regionale și uniuni vamale care necesită măsuri ample pentru dezvoltarea infrastructurii de transport transfrontaliere și facilitarea sporită a comerțului pentru a permite mai bine lanțurile valorice transfrontaliere; întrucât reformele în materie de guvernanță care vizează facilitarea comerțului, barierele netarifare în calea comerțului, respectarea standardelor comune tehnice și de sănătate privind produsele și a dreptului muncii, instrumentele de apărare comercială și garanțiile comerciale sunt esențiale pentru realizarea aspirațiilor UA și pentru transformarea AfCFTA într-un regim eficace și previzibil; întrucât, la fel ca orice acord comercial, AfCFTA va crea efecte pozitive și negative și este esențial să existe măsuri de sprijin adecvate pentru a atenua orice efecte negative și pentru a se asigura că AfCFTA poate contribui la promovarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și, în special, pentru a garanta că femeile și întreprinderile conduse de tineri pot beneficia de noi oportunități;

| P. | întrucât, în ceea ce privește comerțul și, în special, regulile de origine și cumulul, acordurile diverse ale UE cu țările africane au condus la o fragmentare a continentului african, creând astfel bariere tarifare și împiedicând crearea unor lanțuri valorice transfrontaliere în cadrul AfCFTA; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în ceea ce privește comerțul și, în special, regulile de origine și cumulul, acordurile diverse ale UE cu țările africane au condus la o fragmentare a continentului african, creând astfel bariere tarifare și împiedicând crearea unor lanțuri valorice transfrontaliere în cadrul AfCFTA;

| Q. | întrucât statele africane nu sunt omogene; întrucât continentul african este deosebit de vulnerabil la „șocurile” externe, având în vedere dependența sa ridicată nu numai de resursele și veniturile financiare externe, cum ar fi transferurile de fonduri străine, investițiile străine directe, turismul și ajutorul extern, ci și de importurile de bunuri prelucrate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât statele africane nu sunt omogene; întrucât continentul african este deosebit de vulnerabil la „șocurile” externe, având în vedere dependența sa ridicată nu numai de resursele și veniturile financiare externe, cum ar fi transferurile de fonduri străine, investițiile străine directe, turismul și ajutorul extern, ci și de importurile de bunuri prelucrate;

| R. | întrucât Africa este un continent al speranței și posibilităților și este percepută ca atare de un număr tot mai mare de tineri africani; întrucât Africa este cel mai tânăr continent din lume, cu o vârstă medie de 19,8 ani și 60 % din populație sub 25 de ani; întrucât, până în 2050, populația Africii se va fi dublat, de la aproximativ 1,2 miliarde de persoane la aproximativ 2,4 miliarde și întrucât, până în același an, 50 % din populația mondială cu vârsta sub 25 de ani va fi se va afla în Africa, ceea ce va reprezenta o provocare semnificativă pentru economiile și guvernanța democratică a țărilor africane și va avea un impact asupra geopoliticii, a comerțului mondial și a migrației; întrucât în Africa trăiesc acum de patru ori mai mulți copii decât în Europa și întrucât 70 % din populația Africii subsahariene are sub 30 de ani; întrucât creșterea populației și creșterea numărului de persoane de clasă mijlocie vor necesita o creștere proporțională a aprovizionării cu alimente și, prin urmare, sectorul agroalimentar ar trebui să deschidă oportunități economice și de ocupare a forței de muncă pentru tinerii africani, a căror participare la acest sector va fi, de asemenea, esențială pentru a asigura schimbarea generațiilor și reînnoirea sistemului agroalimentar; întrucât tinerii din Africa au nevoie de educație de calitate, de locuri de muncă și de oportunități de afaceri, care să le permită să contribuie la creșterea economică și la dezvoltarea durabilă a țărilor lor; întrucât populația Europei îmbătrânește și multe sectoare economice raportează deja deficite de forță de muncă calificată și probleme în găsirea ucenicilor; întrucât capacitarea economică a femeilor și a tinerilor din Africa contribuie atât la creșterea economică, cât și la promovarea poziției lor în societate; |
| --- | --- |

R.

întrucât Africa este un continent al speranței și posibilităților și este percepută ca atare de un număr tot mai mare de tineri africani; întrucât Africa este cel mai tânăr continent din lume, cu o vârstă medie de 19,8 ani și 60 % din populație sub 25 de ani; întrucât, până în 2050, populația Africii se va fi dublat, de la aproximativ 1,2 miliarde de persoane la aproximativ 2,4 miliarde și întrucât, până în același an, 50 % din populația mondială cu vârsta sub 25 de ani va fi se va afla în Africa, ceea ce va reprezenta o provocare semnificativă pentru economiile și guvernanța democratică a țărilor africane și va avea un impact asupra geopoliticii, a comerțului mondial și a migrației; întrucât în Africa trăiesc acum de patru ori mai mulți copii decât în Europa și întrucât 70 % din populația Africii subsahariene are sub 30 de ani; întrucât creșterea populației și creșterea numărului de persoane de clasă mijlocie vor necesita o creștere proporțională a aprovizionării cu alimente și, prin urmare, sectorul agroalimentar ar trebui să deschidă oportunități economice și de ocupare a forței de muncă pentru tinerii africani, a căror participare la acest sector va fi, de asemenea, esențială pentru a asigura schimbarea generațiilor și reînnoirea sistemului agroalimentar; întrucât tinerii din Africa au nevoie de educație de calitate, de locuri de muncă și de oportunități de afaceri, care să le permită să contribuie la creșterea economică și la dezvoltarea durabilă a țărilor lor; întrucât populația Europei îmbătrânește și multe sectoare economice raportează deja deficite de forță de muncă calificată și probleme în găsirea ucenicilor; întrucât capacitarea economică a femeilor și a tinerilor din Africa contribuie atât la creșterea economică, cât și la promovarea poziției lor în societate;

| S. | întrucât ODD „zero foamete” urmărește să pună capăt foametei până în 2030 și să asigure securitatea alimentară și îmbunătățirea nutriției; întrucât progresele realizate în vederea atingerii acestui obiectiv au încetinit în ultimii ani, peste 800 de milioane de persoane de pe planeta noastră culcându-se în fiecare noapte fără a fi mâncat; întrucât Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO) a estimat că numărul persoanelor din Africa care suferă de foamete va crește semnificativ de la 280 la 300 milioane, plasând continentul, până în 2030, pe picior de egalitate cu Asia, regiunile cu cel mai mare număr de persoane subnutrite; întrucât insecuritatea alimentară s-a agravat pe continent, iar 21 % din populație a fost malnutrită în 2020; întrucât Summitul ONU privind sistemele alimentare din 2021 a stabilit că aceste tendințe nedorite au rezultat din creșterea frecvenței și intensității conflictelor, variabilitatea și extremele climatice, încetinirea și înrăutățirea creșterii economice, precum și nivelurile ridicate de inegalitate, acestea din urmă accentuate de recesiunile economice din 2020, care au fost în principal o consecință a măsurilor de limitare a răspândirii COVID-19 în întreaga lume; |
| --- | --- |

S.

întrucât ODD „zero foamete” urmărește să pună capăt foametei până în 2030 și să asigure securitatea alimentară și îmbunătățirea nutriției; întrucât progresele realizate în vederea atingerii acestui obiectiv au încetinit în ultimii ani, peste 800 de milioane de persoane de pe planeta noastră culcându-se în fiecare noapte fără a fi mâncat; întrucât Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO) a estimat că numărul persoanelor din Africa care suferă de foamete va crește semnificativ de la 280 la 300 milioane, plasând continentul, până în 2030, pe picior de egalitate cu Asia, regiunile cu cel mai mare număr de persoane subnutrite; întrucât insecuritatea alimentară s-a agravat pe continent, iar 21 % din populație a fost malnutrită în 2020; întrucât Summitul ONU privind sistemele alimentare din 2021 a stabilit că aceste tendințe nedorite au rezultat din creșterea frecvenței și intensității conflictelor, variabilitatea și extremele climatice, încetinirea și înrăutățirea creșterii economice, precum și nivelurile ridicate de inegalitate, acestea din urmă accentuate de recesiunile economice din 2020, care au fost în principal o consecință a măsurilor de limitare a răspândirii COVID-19 în întreaga lume;

| T. | întrucât schimbările climatice și degradarea mediului reprezintă amenințări existențiale pentru Africa, UE și întreaga lume și necesită o reacție comună și investiții substanțiale în reziliență; întrucât relațiile comerciale dintre UE și Africa trebuie să joace un rol esențial în abordarea tranziției climatice și în promovarea eforturilor comune de realizare a creșterii durabile, a dezvoltării economice favorabile incluziunii și a accesului la bunurile publice, în special prin promovarea lanțurilor de aprovizionare sustenabile și diversificarea comerțului în tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon; întrucât UE s-a angajat să devină primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050 și să își decupleze creșterea economică de utilizarea resurselor; întrucât țările africane au contribuit până în prezent și continuă să contribuie foarte puțin la emisiile de gaze cu efect de seră, indiferent dacă acestea sunt măsurate prin emisii istorice, actuale sau preconizate și în termeni totali sau pe cap de locuitor, în timp ce producția, stilul de viață și obiceiurile de consum din UE contribuie la schimbările climatice; întrucât efectele schimbărilor climatice vor fi catastrofale, în special pentru multe state africane, dintre care unele vor fi printre cele mai afectate; întrucât, în Africa Subsahariană, costurile de adaptare pentru a evita costurile și mai mari ale ajutorului suplimentar în caz de dezastre sunt estimate la 30-50 de miliarde USD pe an în următorul deceniu, ceea ce reprezintă 2-3 % din PIB-ul regional; întrucât cea de-a 27-a Conferință a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP27) va avea loc în statul african Egipt în 2022; întrucât tranziția către o lume decarbonizată trebuie să fie justă și echitabilă; întrucât UE a propus ca accesul la energie să devină unul dintre principalii piloni ai cooperării cu Africa în cadrul Pactului verde european; |
| --- | --- |

T.

întrucât schimbările climatice și degradarea mediului reprezintă amenințări existențiale pentru Africa, UE și întreaga lume și necesită o reacție comună și investiții substanțiale în reziliență; întrucât relațiile comerciale dintre UE și Africa trebuie să joace un rol esențial în abordarea tranziției climatice și în promovarea eforturilor comune de realizare a creșterii durabile, a dezvoltării economice favorabile incluziunii și a accesului la bunurile publice, în special prin promovarea lanțurilor de aprovizionare sustenabile și diversificarea comerțului în tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon; întrucât UE s-a angajat să devină primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050 și să își decupleze creșterea economică de utilizarea resurselor; întrucât țările africane au contribuit până în prezent și continuă să contribuie foarte puțin la emisiile de gaze cu efect de seră, indiferent dacă acestea sunt măsurate prin emisii istorice, actuale sau preconizate și în termeni totali sau pe cap de locuitor, în timp ce producția, stilul de viață și obiceiurile de consum din UE contribuie la schimbările climatice; întrucât efectele schimbărilor climatice vor fi catastrofale, în special pentru multe state africane, dintre care unele vor fi printre cele mai afectate; întrucât, în Africa Subsahariană, costurile de adaptare pentru a evita costurile și mai mari ale ajutorului suplimentar în caz de dezastre sunt estimate la 30-50 de miliarde USD pe an în următorul deceniu, ceea ce reprezintă 2-3 % din PIB-ul regional; întrucât cea de-a 27-a Conferință a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP27) va avea loc în statul african Egipt în 2022; întrucât tranziția către o lume decarbonizată trebuie să fie justă și echitabilă; întrucât UE a propus ca accesul la energie să devină unul dintre principalii piloni ai cooperării cu Africa în cadrul Pactului verde european;

| U. | întrucât UE și UA au anunțat un pachet de investiții Africa-Europa în valoare de 150 de miliarde EUR pe o perioadă de șase ani, o medie de 25 de miliarde EUR pe an, care va sprijini ambițiile comune pentru Agenda 2030 și Agenda UA 2063 și va avea componente de investiții, sănătate și educație; întrucât aceste investiții nu ar trebui să contribuie la povara datoriilor țărilor africane; |
| --- | --- |

U.

întrucât UE și UA au anunțat un pachet de investiții Africa-Europa în valoare de 150 de miliarde EUR pe o perioadă de șase ani, o medie de 25 de miliarde EUR pe an, care va sprijini ambițiile comune pentru Agenda 2030 și Agenda UA 2063 și va avea componente de investiții, sănătate și educație; întrucât aceste investiții nu ar trebui să contribuie la povara datoriilor țărilor africane;

| V. | întrucât aproximativ 34 % din gospodăriile africane trăiesc sub pragul internațional de sărăcie de 1,90 USD pe zi și aproximativ 40 % din bogăția totală a continentului este deținută de aproximativ 0,0001 % din populația sa; întrucât există în continuare diferențe mari în ceea ce privește dezvoltarea țărilor africane; întrucât, având în vedere creșterea rapidă preconizată a populației africane, este cu atât mai important să se asigure că aceasta va fi însoțită de o dezvoltare durabilă, de o educație de calitate și de crearea de locuri de muncă decente; |
| --- | --- |

V.

întrucât aproximativ 34 % din gospodăriile africane trăiesc sub pragul internațional de sărăcie de 1,90 USD pe zi și aproximativ 40 % din bogăția totală a continentului este deținută de aproximativ 0,0001 % din populația sa; întrucât există în continuare diferențe mari în ceea ce privește dezvoltarea țărilor africane; întrucât, având în vedere creșterea rapidă preconizată a populației africane, este cu atât mai important să se asigure că aceasta va fi însoțită de o dezvoltare durabilă, de o educație de calitate și de crearea de locuri de muncă decente;

| W. | întrucât doar aproximativ una din trei țări africane au programe de țară privind munca decentă, care au fost stabilite ca principal instrument de furnizare a sprijinului Organizației Internaționale a Muncii (OIM), adaptate priorităților și rezultatelor fiecărei țări; |
| --- | --- |

W.

întrucât doar aproximativ una din trei țări africane au programe de țară privind munca decentă, care au fost stabilite ca principal instrument de furnizare a sprijinului Organizației Internaționale a Muncii (OIM), adaptate priorităților și rezultatelor fiecărei țări;

| X. | întrucât Comisia a lansat Inițiativa privind cacaua durabilă, condusă în comun de Direcția Generală Comerț și Direcția Generală Parteneriate Internaționale și axată pe Ghana și Côte d’Ivoire, Camerun fiind observator, având ca obiective principale asigurarea unui venit durabil pentru agricultori, eliminarea muncii copiilor în lanțul de aprovizionare cu cacao și eliminarea defrișărilor în scopul creării de plantații de cacao; |
| --- | --- |

X.

întrucât Comisia a lansat Inițiativa privind cacaua durabilă, condusă în comun de Direcția Generală Comerț și Direcția Generală Parteneriate Internaționale și axată pe Ghana și Côte d’Ivoire, Camerun fiind observator, având ca obiective principale asigurarea unui venit durabil pentru agricultori, eliminarea muncii copiilor în lanțul de aprovizionare cu cacao și eliminarea defrișărilor în scopul creării de plantații de cacao;

| Y. | întrucât raportul UNICEF/OIM din 2021 privind munca copiilor indică faptul că munca copiilor este în creștere în Africa Subsahariană din 2012 și că această tendință ascendentă va continua din cauza efectelor generalizate ale pandemiei; |
| --- | --- |

Y.

întrucât raportul UNICEF/OIM din 2021 privind munca copiilor indică faptul că munca copiilor este în creștere în Africa Subsahariană din 2012 și că această tendință ascendentă va continua din cauza efectelor generalizate ale pandemiei;

| Z. | întrucât pandemia de COVID-19 și consecințele sale economice au încetinit creșterea economică în Africa în 2020 și este posibil să fi împins în sărăcie alte 30 de milioane de persoane și au accentuat prevalența muncii copiilor; întrucât pachetele de redresare post-pandemie semnalează o schimbare majoră în ceea ce privește consensul politic; întrucât capacitatea fondurilor publice de a sprijini redresarea diferă de la o regiune la alta, cauzând un risc iminent de exacerbare a inegalităților; întrucât rata totală de vaccinare nu a fost mai mare de 15 % în Africa în martie 2022 (față de 73 % în UE); întrucât milioane de vaccinuri trebuie distruse înainte de a putea fi utilizate în țările mai sărace se apropie rapid data de expirare; întrucât UE și UA s-au angajat să sprijine deplina suveranitate africană în domeniul sănătății pentru a permite acestui continent să răspundă viitoarelor urgențe de sănătate publică și s-au angajat să sprijine, în acest scop, o agendă comună pentru fabricarea de vaccinuri, medicamente, metode de diagnosticare, tratamente și produse medicale în Africa, inclusiv prin investiții în capacități de producție, transferuri voluntare de tehnologie și consolidarea cadrului de reglementare pentru a permite accesul echitabil la vaccinuri, metode de diagnosticare și tratamente; întrucât Parlamentul salută toate măsurile de sprijinire a sistemului de sănătate african și a capacităților continentului în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

Z.

întrucât pandemia de COVID-19 și consecințele sale economice au încetinit creșterea economică în Africa în 2020 și este posibil să fi împins în sărăcie alte 30 de milioane de persoane și au accentuat prevalența muncii copiilor; întrucât pachetele de redresare post-pandemie semnalează o schimbare majoră în ceea ce privește consensul politic; întrucât capacitatea fondurilor publice de a sprijini redresarea diferă de la o regiune la alta, cauzând un risc iminent de exacerbare a inegalităților; întrucât rata totală de vaccinare nu a fost mai mare de 15 % în Africa în martie 2022 (față de 73 % în UE); întrucât milioane de vaccinuri trebuie distruse înainte de a putea fi utilizate în țările mai sărace se apropie rapid data de expirare; întrucât UE și UA s-au angajat să sprijine deplina suveranitate africană în domeniul sănătății pentru a permite acestui continent să răspundă viitoarelor urgențe de sănătate publică și s-au angajat să sprijine, în acest scop, o agendă comună pentru fabricarea de vaccinuri, medicamente, metode de diagnosticare, tratamente și produse medicale în Africa, inclusiv prin investiții în capacități de producție, transferuri voluntare de tehnologie și consolidarea cadrului de reglementare pentru a permite accesul echitabil la vaccinuri, metode de diagnosticare și tratamente; întrucât Parlamentul salută toate măsurile de sprijinire a sistemului de sănătate african și a capacităților continentului în domeniul sănătății;

| AA. | întrucât o redresare sustenabilă și incluzivă în Africa în urma pandemiei de COVID-19 va necesita o sumă suplimentară de o mie de miliarde USD anual, pe lângă deficitul anual de 2,5 mii de miliarde USD în ceea ce privește finanțarea ODD, care a precedat criza; întrucât acest efort constituie o oportunitate importantă de investiții; întrucât Banca Europeană de Investiții (BEI) și-a intensificat eforturile de a ajuta partenerii africani să răspundă la criza sanitară și economică provocată de pandemia de COVID-19, furnizând 5 miliarde EUR pentru a sprijini investiții private și publice transformatoare în valoare de peste 12 miliarde EUR în Africa în 2020; |
| --- | --- |

AA.

întrucât o redresare sustenabilă și incluzivă în Africa în urma pandemiei de COVID-19 va necesita o sumă suplimentară de o mie de miliarde USD anual, pe lângă deficitul anual de 2,5 mii de miliarde USD în ceea ce privește finanțarea ODD, care a precedat criza; întrucât acest efort constituie o oportunitate importantă de investiții; întrucât Banca Europeană de Investiții (BEI) și-a intensificat eforturile de a ajuta partenerii africani să răspundă la criza sanitară și economică provocată de pandemia de COVID-19, furnizând 5 miliarde EUR pentru a sprijini investiții private și publice transformatoare în valoare de peste 12 miliarde EUR în Africa în 2020;

| AB. | întrucât cea de a șasea reuniune la nivel înalt UE-UA a subliniat urgența contribuției Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) la combaterea pandemiei și la redresarea economiei mondiale și a angajat părțile să depună eforturi constructive în vederea unui acord privind un răspuns global al OMC la pandemie, care să includă aspecte legate de comerț și de proprietatea intelectuală; întrucât Comisia Europeană și guvernele Statelor Unite, Indiei și Africii de Sud au ajuns la o propunere de compromis în cadrul OMC, care urmează să fie prezentată statelor membre ale OMC, care ar facilita o derogare de la anumite norme privind proprietatea intelectuală, în special anumite criterii ale dispozițiilor privind licențele obligatorii în temeiul Acordului OMC privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS), fără a include încă dispoziții privind instrumentele, dispozitivele și tratamentele de diagnosticare, așa cum au solicitat statele africane; întrucât încă nu a început o discuție mai amplă în cadrul OMC; |
| --- | --- |

AB.

întrucât cea de a șasea reuniune la nivel înalt UE-UA a subliniat urgența contribuției Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) la combaterea pandemiei și la redresarea economiei mondiale și a angajat părțile să depună eforturi constructive în vederea unui acord privind un răspuns global al OMC la pandemie, care să includă aspecte legate de comerț și de proprietatea intelectuală; întrucât Comisia Europeană și guvernele Statelor Unite, Indiei și Africii de Sud au ajuns la o propunere de compromis în cadrul OMC, care urmează să fie prezentată statelor membre ale OMC, care ar facilita o derogare de la anumite norme privind proprietatea intelectuală, în special anumite criterii ale dispozițiilor privind licențele obligatorii în temeiul Acordului OMC privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS), fără a include încă dispoziții privind instrumentele, dispozitivele și tratamentele de diagnosticare, așa cum au solicitat statele africane; întrucât încă nu a început o discuție mai amplă în cadrul OMC;

| AC. | întrucât comunicatul de presă referitor la raportul seminarului privind biodiversitatea și pandemiile al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice constată că „riscul pandemic poate fi redus în mod semnificativ prin reducerea activităților umane care determină pierderea biodiversității, printr-o mai bună conservare a zonelor protejate și prin măsuri care reduc exploatarea nesustenabilă a regiunilor cu o biodiversitate ridicată”; |
| --- | --- |

AC.

întrucât comunicatul de presă referitor la raportul seminarului privind biodiversitatea și pandemiile al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice constată că „riscul pandemic poate fi redus în mod semnificativ prin reducerea activităților umane care determină pierderea biodiversității, printr-o mai bună conservare a zonelor protejate și prin măsuri care reduc exploatarea nesustenabilă a regiunilor cu o biodiversitate ridicată”;

| AD. | întrucât, potrivit Fondului Monetar Internațional, aproximativ 60 % din țările cu venituri mici sunt expuse unui risc ridicat sau se află deja în dificultate din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, în timp ce în 2015 această cifră era sub 30 %; întrucât guvernelor țărilor cu un grad ridicat de îndatorare, atât din Europa, cât și din Africa, le este dificil să mobilizeze investițiile atât de necesare în condițiile prealabile pentru dezvoltarea economică, cum ar fi forța de muncă calificată și infrastructura modernă; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, potrivit Fondului Monetar Internațional, aproximativ 60 % din țările cu venituri mici sunt expuse unui risc ridicat sau se află deja în dificultate din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, în timp ce în 2015 această cifră era sub 30 %; întrucât guvernelor țărilor cu un grad ridicat de îndatorare, atât din Europa, cât și din Africa, le este dificil să mobilizeze investițiile atât de necesare în condițiile prealabile pentru dezvoltarea economică, cum ar fi forța de muncă calificată și infrastructura modernă;

| AE. | întrucât secretariatul AfCFTA a înființat un fond de ajustare AfCFTA în valoare de 1 miliard USD, finanțat de Banca Africană de Export-Import (Afreximbank), vizând sprijinirea țărilor care, pe termen scurt, ar putea înregistra pierderi de venituri ca urmare a reducerii sau eliminării tarifelor lor; întrucât secretariatul AfCFTA estimează că nevoia reală este de aproximativ 7 miliarde USD; |
| --- | --- |

AE.

întrucât secretariatul AfCFTA a înființat un fond de ajustare AfCFTA în valoare de 1 miliard USD, finanțat de Banca Africană de Export-Import (Afreximbank), vizând sprijinirea țărilor care, pe termen scurt, ar putea înregistra pierderi de venituri ca urmare a reducerii sau eliminării tarifelor lor; întrucât secretariatul AfCFTA estimează că nevoia reală este de aproximativ 7 miliarde USD;

| AF. | întrucât UE este cel mai mare importator și exportator de produse agroalimentare din lume; întrucât, deși Africa deține cel mai mare teren arabil din lume, țările UA sunt importatori neți de alimente, agricultorii producând sub potențialul lor, parțial din cauza efectelor anumitor politici și practici interne europene asupra prețurilor pe care agricultorii africani le pot obține pentru produsele lor pe piețele locale, la care se adaugă tarife care fac ca exporturile de alimente prelucrate africane să fie necompetitive; întrucât exporturile de lapte praf din UE către Africa de Vest, sprijinite de politica agricolă comună, au crescut și întrucât triplarea exporturilor de la eliminarea de către UE a cotelor sale de lapte în 2015 a avut consecințe grave pentru mulți crescători și fermieri locali, ale căror prețuri la lapte nu pot concura cu prețurile foarte scăzute ale laptelui praf; întrucât respectarea unor condiții echitabile pentru comerțul cu produse agricole UE-Africa ar trebui să constituie baza pentru exporturile și importurile europene și africane de produse alimentare și de alte produse agricole, pe lângă necesitatea de a se asigura că exporturile agricole nu contrazic obiectivul de a crea un sector alimentar mai rezilient în Africa; întrucât, pentru a promova agricultura sustenabilă pe ambele continente, ar trebui să se lase loc unor modele de reformă agricolă în Africa și în Europa, care să le ofere fermierilor demnitate, să consolideze reziliența internă și regională și să poată debloca potențialul ambelor continente de a asigura o alimentație abundentă și de a deveni autonome în sectorul alimentar, precum și de a contribui la securitatea alimentară în alte regiuni ale lumii; întrucât agricultura familială asigură până la 70 % din aprovizionarea cu alimente a continentului, care este consumată efectiv de africani, în loc să fie exploatată în scopul exportului; întrucât, potrivit Raportului pe 2016 privind dezvoltarea umană în Africa al Programului ONU pentru dezvoltare, inegalitatea de gen costă Africa Subsahariană 6 % din PIB-ul regiunii, punând în pericol eforturile continentului de a realiza o dezvoltare umană favorabilă incluziunii și o creștere economică; întrucât asigurarea accesului egal al femeilor la factorii de producție agricolă ar putea duce la creșterea producției agricole cu până la 19 %, la creșterea PIB-ului agricol și global și la scoaterea a sute de mii de persoane din sărăcie (14); |
| --- | --- |

AF.

întrucât UE este cel mai mare importator și exportator de produse agroalimentare din lume; întrucât, deși Africa deține cel mai mare teren arabil din lume, țările UA sunt importatori neți de alimente, agricultorii producând sub potențialul lor, parțial din cauza efectelor anumitor politici și practici interne europene asupra prețurilor pe care agricultorii africani le pot obține pentru produsele lor pe piețele locale, la care se adaugă tarife care fac ca exporturile de alimente prelucrate africane să fie necompetitive; întrucât exporturile de lapte praf din UE către Africa de Vest, sprijinite de politica agricolă comună, au crescut și întrucât triplarea exporturilor de la eliminarea de către UE a cotelor sale de lapte în 2015 a avut consecințe grave pentru mulți crescători și fermieri locali, ale căror prețuri la lapte nu pot concura cu prețurile foarte scăzute ale laptelui praf; întrucât respectarea unor condiții echitabile pentru comerțul cu produse agricole UE-Africa ar trebui să constituie baza pentru exporturile și importurile europene și africane de produse alimentare și de alte produse agricole, pe lângă necesitatea de a se asigura că exporturile agricole nu contrazic obiectivul de a crea un sector alimentar mai rezilient în Africa; întrucât, pentru a promova agricultura sustenabilă pe ambele continente, ar trebui să se lase loc unor modele de reformă agricolă în Africa și în Europa, care să le ofere fermierilor demnitate, să consolideze reziliența internă și regională și să poată debloca potențialul ambelor continente de a asigura o alimentație abundentă și de a deveni autonome în sectorul alimentar, precum și de a contribui la securitatea alimentară în alte regiuni ale lumii; întrucât agricultura familială asigură până la 70 % din aprovizionarea cu alimente a continentului, care este consumată efectiv de africani, în loc să fie exploatată în scopul exportului; întrucât, potrivit Raportului pe 2016 privind dezvoltarea umană în Africa al Programului ONU pentru dezvoltare, inegalitatea de gen costă Africa Subsahariană 6 % din PIB-ul regiunii, punând în pericol eforturile continentului de a realiza o dezvoltare umană favorabilă incluziunii și o creștere economică; întrucât asigurarea accesului egal al femeilor la factorii de producție agricolă ar putea duce la creșterea producției agricole cu până la 19 %, la creșterea PIB-ului agricol și global și la scoaterea a sute de mii de persoane din sărăcie (14);

| AG. | întrucât, în 2020, s-a înregistrat o creștere de aproape 40 % a numărului persoanelor afectate de insecuritate alimentară în comparație cu anul precedent; întrucât războiul din Ucraina demonstrează interconectarea securității alimentare cu piața mondială, precum și dependența unor țări africane de importurile de alimente dintr-un număr mic de țări sau regiuni exportatoare; întrucât o dependență excesivă poate face ca țările să fie vulnerabile la șocuri externe; întrucât inițiativa „Misiunea de reziliență alimentară și agricolă” a fost prezentată la summitul G7 din 24 martie 2022, cu măsuri concrete de asigurare a securității alimentare la nivel mondial și, în special, în țările africane cele mai afectate de perturbarea producției alimentare în urma războiului din Ucraina; întrucât anchetele realizate de Fondul Monetar Internațional în rândul gospodăriilor au constatat că extinderea accesului la sistemele de alertă timpurie și la informațiile privind prețurile alimentelor și condițiile meteorologice, chiar și prin intermediul unui text simplu sau al unui mesaj vocal pentru informarea fermierilor cu privire la plantarea, irigarea sau fertilizarea culturilor lor, poate permite o agricultură inteligentă din punct de vedere climatic și are potențialul de a reduce riscul de insecuritate alimentară cu 30 puncte procentuale; |
| --- | --- |

AG.

întrucât, în 2020, s-a înregistrat o creștere de aproape 40 % a numărului persoanelor afectate de insecuritate alimentară în comparație cu anul precedent; întrucât războiul din Ucraina demonstrează interconectarea securității alimentare cu piața mondială, precum și dependența unor țări africane de importurile de alimente dintr-un număr mic de țări sau regiuni exportatoare; întrucât o dependență excesivă poate face ca țările să fie vulnerabile la șocuri externe; întrucât inițiativa „Misiunea de reziliență alimentară și agricolă” a fost prezentată la summitul G7 din 24 martie 2022, cu măsuri concrete de asigurare a securității alimentare la nivel mondial și, în special, în țările africane cele mai afectate de perturbarea producției alimentare în urma războiului din Ucraina; întrucât anchetele realizate de Fondul Monetar Internațional în rândul gospodăriilor au constatat că extinderea accesului la sistemele de alertă timpurie și la informațiile privind prețurile alimentelor și condițiile meteorologice, chiar și prin intermediul unui text simplu sau al unui mesaj vocal pentru informarea fermierilor cu privire la plantarea, irigarea sau fertilizarea culturilor lor, poate permite o agricultură inteligentă din punct de vedere climatic și are potențialul de a reduce riscul de insecuritate alimentară cu 30 puncte procentuale;

| AH. | întrucât microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii din țările cu venituri mici și medii din Africa suferă, în ceea ce privește comerțul intra-african, din cauza costurilor semnificative de tranzacționare și a întârzierilor cauzate de relațiile transfrontaliere limitate dintre bănci, de problemele legate de disponibilitatea monedei străine, de costurile ridicate ale serviciilor pentru intermediari și de necesitatea de a evalua valutele în raport cu dolarul american; întrucât evoluțiile tehnologice și cooperarea dintre băncile centrale, cum ar fi în cadrul sistemului panafrican de plăți și decontare, pot oferi o soluție pentru această problemă; |
| --- | --- |

AH.

întrucât microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii din țările cu venituri mici și medii din Africa suferă, în ceea ce privește comerțul intra-african, din cauza costurilor semnificative de tranzacționare și a întârzierilor cauzate de relațiile transfrontaliere limitate dintre bănci, de problemele legate de disponibilitatea monedei străine, de costurile ridicate ale serviciilor pentru intermediari și de necesitatea de a evalua valutele în raport cu dolarul american; întrucât evoluțiile tehnologice și cooperarea dintre băncile centrale, cum ar fi în cadrul sistemului panafrican de plăți și decontare, pot oferi o soluție pentru această problemă;

| AI. | întrucât în cadrul AfCFTA au loc negocieri privind liberalizarea planificată a serviciilor, începând cu cinci sectoare prioritare identificate de UA, și anume transporturile, turismul, comunicațiile, serviciile financiare și pentru întreprinderi; întrucât serviciile reprezintă 54 % din PIB-ul african și 75 % din investițiile străine directe; |
| --- | --- |

AI.

întrucât în cadrul AfCFTA au loc negocieri privind liberalizarea planificată a serviciilor, începând cu cinci sectoare prioritare identificate de UA, și anume transporturile, turismul, comunicațiile, serviciile financiare și pentru întreprinderi; întrucât serviciile reprezintă 54 % din PIB-ul african și 75 % din investițiile străine directe;

| AJ. | întrucât Strategia UA de transformare digitală pentru Africa (2020-2030) prevede crearea unei piețe unice digitale securizate pentru Africa până în 2030, în care se asigură circulația persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor, iar persoanele fizice și întreprinderile pot avea acces fără probleme și se pot implica în activități online în conformitate cu AfCFTA; întrucât economia digitală din Africa oferă perspective de creștere a numărului de locuri de muncă, în special pentru IMM-uri, care asigură aproximativ 80 % din locurile de muncă pe întregul continent și reprezintă coloana vertebrală a economiei africane; întrucât digitalizarea comerțului și promovarea sistemelor de comercializare fără hârtie au un potențial semnificativ de sprijinire a micilor comercianți, inclusiv a întreprinderilor conduse de femei și a tinerilor antreprenori; întrucât sunt necesare investiții substanțiale în infrastructura de internet pentru a facilita participarea digitală a populației africane, din care doar 33 % a avut acces la internet în 2021; întrucât partenerii noștri africani solicită și ei activ asistența UE pentru consolidarea infrastructurii digitale a Africii și asigurarea conectivității adecvate și a accesului la internet pe întregul continent; întrucât Africa se află cu mult în urma SUA, a Chinei și, într-o mai mică măsură, a Europei în ceea ce privește evoluțiile tehnologice digitale; întrucât, potrivit UNCTAD, Africa reprezintă mai puțin de 1 % din exporturile mondiale de servicii furnizate digital, |
| --- | --- |

AJ.

întrucât Strategia UA de transformare digitală pentru Africa (2020-2030) prevede crearea unei piețe unice digitale securizate pentru Africa până în 2030, în care se asigură circulația persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor, iar persoanele fizice și întreprinderile pot avea acces fără probleme și se pot implica în activități online în conformitate cu AfCFTA; întrucât economia digitală din Africa oferă perspective de creștere a numărului de locuri de muncă, în special pentru IMM-uri, care asigură aproximativ 80 % din locurile de muncă pe întregul continent și reprezintă coloana vertebrală a economiei africane; întrucât digitalizarea comerțului și promovarea sistemelor de comercializare fără hârtie au un potențial semnificativ de sprijinire a micilor comercianți, inclusiv a întreprinderilor conduse de femei și a tinerilor antreprenori; întrucât sunt necesare investiții substanțiale în infrastructura de internet pentru a facilita participarea digitală a populației africane, din care doar 33 % a avut acces la internet în 2021; întrucât partenerii noștri africani solicită și ei activ asistența UE pentru consolidarea infrastructurii digitale a Africii și asigurarea conectivității adecvate și a accesului la internet pe întregul continent; întrucât Africa se află cu mult în urma SUA, a Chinei și, într-o mai mică măsură, a Europei în ceea ce privește evoluțiile tehnologice digitale; întrucât, potrivit UNCTAD, Africa reprezintă mai puțin de 1 % din exporturile mondiale de servicii furnizate digital,

| 1. | afirmă că relațiile comerciale și de investiții dintre UE și Africa sunt parte a eforturilor noastre comune de a realiza ODD ale ONU până în 2030 și obiectivele Acordului de la Paris; subliniază că Africa este o prioritate geografică esențială în noua strategie comercială a UE și că este important să existe un dialog mai solid între UE și Africa; subliniază, în acest sens, că UE ar trebui să depună mai multe eforturi pentru ca parteneriatul să depășească relația tradițională „donator-beneficiar”; subliniază că modernizarea relațiilor comerciale și de investiții dintre UE și UA poate aduce beneficii enorme în ceea ce privește stimularea creșterii economice, integrarea regională, reducerea sărăciei și crearea de locuri de muncă, poate contribui la redresarea în urma pandemiei de COVID-19 și la transformarea verde și digitală a economiilor țărilor, atât în UE, cât și în UA, precum și în rândul partenerilor noștri comerciali mondiali, și trebuie să adere la principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, consacrat la articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; subliniază că proximitatea geografică și legăturile istorice și culturale îndelungate sunt consolidate din ce în ce mai mult prin intensificarea schimburilor comerciale; subliniază că participarea organizațiilor societății civile trebuie să fie o piatră de temelie a strategiei UE-UA pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să aprofundeze și să structureze mai bine cooperarea sa cu partenerii noștri africani și, prin urmare, să stabilească un dialog politic periodic la nivel înalt pentru a include o dimensiune parlamentară care să implice și Parlamentul European; solicită ca acest dialog să fie completat de un schimb la nivelul grupărilor regionale, precum și de state individuale, și de un dialog paralel cu actorii societății civile din Africa și din UE, ca elemente esențiale pentru a promova parteneriatul Uniunii cu Africa pe un picior de egalitate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că este important să se creeze o bază industrială și infrastructuri reziliente, competitive și solide în Africa, așa cum se prevede în Agenda 2063 a UA, care să urmărească dezvoltarea de lanțuri valorice solide și prelucrarea cu valoare adăugată ridicată a materiilor prime în Africa, ca modalitate importantă de creare a locurilor de muncă de calitate; invită Comisia și întreprinderile și investitorii europeni, inclusiv BEI, să aplice tehnologii de producție moderne, sustenabile și, ori de câte ori este posibil, neutre din punct de vedere climatic în proiectele africane de industrializare; insistă ca partenerii sociali să fie implicați în toate etapele promovării industrializării; subliniază, în acest sens, că Africa trebuie sprijinită în adaptarea propriilor sale politici independente macroeconomice, fiscale, monetare și comerciale și invită Comisia să permită Organizației statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific să își protejeze industriile incipiente, inclusiv prin sprijin tehnic și financiar, și să prevadă dreptul de a legifera; subliniază că eforturile de protejare a mediului ar trebui plasate în centrul politicilor și programelor de cooperare în sprijinul industrializării și al creării de locuri de muncă decente în Africa, care să fie stabilite și puse în aplicare de toate părțile interesate responsabile de pe cele două continente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să promoveze investițiile sustenabile pentru a trece la o economie fără emisii de dioxid de carbon, în conformitate cu angajamentul asumat în Pactul climatic de la Glasgow, asigurând, în același timp, aprovizionarea și gestionarea responsabilă și sustenabilă a resurselor naturale și a materiilor prime, precum și gestionarea sustenabilă a deșeurilor, în conformitate cu obiectivele Pactului verde; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază rolul fundamental al instituțiilor, autorităților și infrastructurilor de stat funcționale și consideră că absența acestora poate fi un obstacol major în calea comerțului; subliniază, în acest sens, că toate țările africane trebuie să îmbunătățească securitatea juridică, deoarece este esențial ca orice tip de comerț să se dezvolte; invită Comisia să colaboreze îndeaproape cu omologii săi africani pentru a garanta un mediu de afaceri favorabil investițiilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că propunerile economice și comerciale din noua agendă pentru Mediterana, adoptată de Comisia Europeană la 9 februarie 2021, trebuie adaptate la actuala situație de urgență; solicită punerea în aplicare armonioasă și cât mai curând posibil a proiectelor legate de comerț din cadrul Planului economic și de investiții; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că Uniunea are nevoie de o bază complet nouă pentru parteneriatul său economic cu Africa, bazată pe condiții de concurență echitabile, egalitate, respect și înțelegere reciprocă, inclusiv în ceea ce privește provocările cu care se confruntă partenerii africani în contextul relațiilor comerciale și de investiții, ținând seama de dinamica în schimbare și abordând dezechilibrele și deficiențele continue; consideră că aceasta este o ocazie unică de a relansa relațiile comerciale dintre cele două continente și că summitul a stabilit o cale prin care UE și UA să se angajeze într-un parteneriat durabil reînnoit, reciproc avantajos, bazat pe solidaritate și cooperare și să remodeleze relațiile economice și comerciale cu scopul de a capacita Africa, inclusiv prin asigurarea unor relații comerciale echitabile și etice care favorizează integrarea continentului african; subliniază că relația comercială dintre UE și Africa ar trebui să promoveze drepturile omului și drepturile lucrătorilor, buna guvernanță, statul de drept și egalitatea de gen și invită Comisia să promoveze aceste elemente în contextul relațiilor comerciale UE-Africa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă Comisia să contribuie la eliminarea rolului de „umplere și finisare” al națiunilor africane, sprijinind un sistem multipartit care va permite națiunilor UA să producă propriile vaccinuri, o capacitate deja demonstrată în producția de vaccinuri anti-HIV, care va deschide spații pentru dezvoltarea potențialului științific și va reduce dependența de un număr mare de corporații la nivel mondial; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că răspunsul UE la eforturile globale de vaccinare pentru a atenua pandemia de COVID-19 a dus la o perturbare a relațiilor UE-Africa; subliniază că rezultatele celui de al 6-lea summit UE-UA trebuie să fie un nou punct de plecare pentru promovarea relațiilor UE-Africa; invită Comisia să colaboreze cu partenerii africani la nivel bilateral și într-un mod structurat și să urmărească angajamentul regional și multilateral pentru a promova relațiile UE-Africa; invită Comisia să colaboreze cu Parlamentul cu privire la o discuție referitoare la compromisul privind derogarea de la Acordul TRIPS negociat de „cei patru” – UE, SUA, India și Africa de Sud; invită Comisia să rămână flexibilă și pragmatică în discuțiile din cadrul OMC care vizează un compromis cu privire la o derogare specifică și temporară de la Acordul TRIPS cu alți membri ai OMC pentru a ajunge la o concluzie și la rezultate semnificative privind comerțul și aspectele legate de sănătate până la cea de a 12-a Conferință ministerială; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiterează importanța păcii pentru o dezvoltare socială, ecologică și economică pozitivă; ia act de lipsa de sprijin pentru rezoluția Adunării Generale a ONU care condamnă agresiunea împotriva Ucrainei în rândul multor guverne africane și de faptul că sprijinul african pentru pozițiile UE nu poate fi considerat de la sine înțeles; invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă să analizeze diversele motive ale scepticismului și să intensifice eforturile diplomatice pentru a construi poziții comune împotriva agresiunii militare pe ambele continente; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sprijină obiectivele și aspirațiile AfCFTA, așa cum sunt exprimate în preambulul acesteia; sprijină, de asemenea, aspirațiile Agendei 2063 de a crea o piață continentală cu libera circulație a persoanelor, a capitalurilor, a bunurilor și a serviciilor, pentru a aprofunda integrarea economică a continentului african; consideră că AfCFTA este o inițiativă ambițioasă de integrare economică, care reprezintă o oportunitate majoră pentru țările africane de a stimula creșterea favorabilă incluziunii, de a permite dezvoltarea durabilă, de a reduce sărăcia și de a îmbunătăți nivelul de trai, de a genera un număr mare de locuri de muncă decente, de a crește competitivitatea țărilor africane, de a promova tehnologiile și energia ecologice, de a spori sustenabilitatea finanțelor publice, de a combate corupția și de a promova buna guvernanță, precum și de a realiza transformări structurale în statele participante; solicită UE să sprijine în mod activ AfCFTA; subliniază că indicatorii de măsurare a succesului economic în Africa și UE ar trebui să fie îmbunătățiți și diversificați dincolo de creșterea PIB-ului și recomandă să se facă trimitere, de asemenea, la indicatori precum coeficientul Gini, indicatorul de progres real, indicele dezvoltării umane, indicele Theil pentru măsurarea diversificării exporturilor, indicatori referitori la discriminarea de gen și, în special, rapoartele intermediare privind ODD; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că, între 2014 și 2020, UE a alocat fonduri în valoare de peste 74 de milioane EUR pentru înființarea AfCFTA prin intermediul programului panafrican și că finanțarea a fost utilizată pentru consolidarea capacităților în negocierea, ratificarea și punerea în aplicare a Acordului AfCFTA; invită UE și statele sale membre să acorde în continuare sprijin financiar și tehnic pentru punerea în aplicare a AfCFTA; remarcă faptul că, pentru ca AfCFTA să își îndeplinească promisiunile și să meargă dincolo de simpla liberalizare a comerțului și să scoată populația din sărăcie, țările din Africa au nevoie de o marjă de manevră politică pentru a adopta politici care să consolideze coerența între măsurile comerciale, obiectivele de diversificare, satisfacerea nevoilor populației, sustenabilitatea și creșterea favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită comisiile UA și UE să faciliteze dezvoltarea lanțurilor valorice regionale și îmbunătățirea infrastructurilor regionale în Africa; subliniază că sunt necesare investiții coerente și o supraveghere publică în dezvoltarea unei infrastructuri durabile generale și transfrontaliere; subliniază că trebuie să se facă investiții semnificative în infrastructura de transport, conectivitate și digitalizare pentru a facilita comerțul regional și, prin urmare, diversificarea și reziliența lanțurilor valorice locale, regionale și continentale; constată că eliminarea barierelor din calea comerțului intraafrican poate facilita dezvoltarea lanțurilor valorice regionale, ceea ce poate facilita mijloacele de internaționalizare a întreprinderilor africane, în special a IMM-urilor; subliniază că strategia „Global Gateway” ar trebui să contribuie la dezvoltarea infrastructurii pentru intensificarea comerțului intraafrican și invită partenerii UA să răspundă propunerilor Echipei Europa pentru proiecte comune de infrastructură; invită atât UE, cât și partenerii africani să implementeze fără întârziere proiectele prioritare identificate în comun și să creeze oportunități de profit legate de proiecte pentru întreprinderile locale și oportunități de angajare pentru populația locală, respectând în același timp cu strictețe standardele înalte de mediu și de muncă și Acordul de la Paris; subliniază că infrastructura pentru zonele rurale trebuie dezvoltată în continuare și subliniază că, în Africa Subsahariană, se estimează că 40 % din alimentele de bază transportate nu ajung pe piață din cauza infrastructurii deficitare și a lipsei de instalații de răcire și depozitare; invită Comisia și UA să cartografieze lanțurile valorice regionale dintre UE și Africa, dincolo de fluxurile comerciale bilaterale, și să efectueze o analiză SWOT, în special pentru a identifica căile de delocalizare în apropiere și a domeniilor de colaborare, cum ar fi economia circulară și ecologizarea lanțurilor de aprovizionare; subliniază că este important să se dezvolte în continuare infrastructura și conexiunile dintre Africa Subsahariană și Africa de Nord, precum și dintre Africa de Vest și Africa de Est; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că este important ca în relațiile comerciale UE-Africa să se includă egalitatea de gen și abordarea integratoare a egalității de gen drept componente esențiale, pentru a încuraja o creștere incluzivă și sustenabilă; subliniază că relațiile comerciale și de investiții au potențialul de a promova egalitatea de gen și de a contribui la capacitarea economică și socială a femeilor și la economii și societăți mai egale și mai reziliente; consideră că parteneriatul UE-Africa ar trebui să sprijine mai ales antreprenoriatul în rândul femeilor și al tinerilor în zonele rurale și urbane, inclusiv prin intermediul micilor organizații de producători, și că, în acest demers, este esențial să se sprijine accesul egal la resursele economice și productive, cum ar fi serviciile, precum și la piețele financiare, și să se protejeze drepturile funciare; salută eforturile Comisiei pentru colectarea de date și analizele pentru a înțelege mai bine impactul politicii comerciale asupra femeilor; invită Comisia să colaboreze cu partenerii africani pentru a promova egalitatea de gen și capacitarea femeilor în relațiile comerciale dintre UE și Africa; invită Comisia să integreze perspectiva de gen în relațiile comerciale și de investiții UE-Africa; invită Comisia să includă capitole de gen de sine stătătoare în APE-uri; subliniază rolul esențial al femeilor din zonele rurale în economiile agricole și rurale de pe întregul continent african, în special în ceea ce privește securitatea alimentară; reamintește că aproape jumătate din muncile agricole din Africa sunt efectuate de femei; solicită dezvoltarea schimburilor între femeile antreprenoare din Africa și din UE prin intermediul unor platforme care să permită crearea de rețele, schimbul de experiență și derularea unor proiecte comune; încurajează promovarea drepturilor la moștenire ale femeilor și fetelor și invită UE să sprijine țările partenere, în special în ceea ce privește recunoașterea de către aceste țări a drepturilor funciare ale femeilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că trebuie stabilit un dialog public-privat constructiv și să se permită dezvoltarea culturilor în vederea dezvoltării unei rețele inteligente de ecosisteme și a unei eventuale hibridizări a sferei publice și private; subliniază, în acest context, că UE trebuie să continue să colaboreze cu țările africane pentru a facilita și promova investițiile private pe continent, deoarece investițiile publice nu sunt suficiente în sine; solicită amplificarea parteneriatelor trilaterale publice și private pentru a dezvolta noi legături comerciale în sectoare de interes comun, cum ar fi energia, industria, transporturile; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază rolul-cheie atribuit Planului de investiții externe al UE, în special Fondului european pentru dezvoltare durabilă, ca prim pilon al acestuia, în definirea politicii comerciale și de investiții a UE față de Africa, în paralel cu APE; reamintește accentul pus pe îmbunătățirea climatului de investiții în țările partenere; subliniază că angajamentul UE de a stimula investițiile sectorului privat pentru realizarea ODD trebuie să fie echivalent cu stabilirea unor obligații privind drepturile omului, drepturile sociale și obligația de diligență în materie de mediu, pe baza Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, care ar trebui să se aplice întregului lanț valoric și să includă dispoziții privind accesul la justiție; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită comisiile UA și UE să creeze și să înlesnească condiții necesare pentru ca țările africane să-și schimbe integrarea în economia mondială, de la surse pentru a produselor de bază, la exportatori de produse intermediare și finite, menținând simultan un mediu politic care să asigure protejarea industriilor incipiente; recomandă o cooperare consolidată cu universitățile și cu alte centre de cercetare din Africa pentru a crea o platformă pentru schimbul de tehnologie și de cunoștințe; subliniază, în acest context, oportunitatea pe care dezvoltarea și investițiile pe piețele emergente o reprezintă pentru ambele continente, în special în industria prelucrătoare; subliniază, de asemenea, importanța consolidării legăturilor dintre întreprinderile europene și africane în această privință, pentru a contribui la crearea de valoare și la creșterea standardelor și, prin urmare, la îmbunătățirea competitivității; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că eforturile orientate către diversificarea lanțului de aprovizionare creează oportunități pentru ambele continente și consideră că UE și AU ar trebui să colaboreze pentru a crea condițiile și stimulentele necesare pentru a sprijini diversificarea investițiilor și a producției întreprinderilor din UE și din Africa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reiterează faptul că UE și UA împărtășesc un interes comun pentru un sistem comercial multilateral stabil și bazat pe norme, care să contribuie la promovarea creșterii economice în UE și pe continentul african; subliniază că reforma și modernizarea OMC și a cadrului de reglementare al OMC reprezintă un domeniu important de cooperare între UE și UA și invită partenerii să colaboreze pentru a crea o arhitectură comercială și financiară globală corectă și echitabilă prin revitalizarea OMC, inclusiv prin finalizarea Rundei de la Doha pentru a ține seama mai bine de interesele țărilor din sudul global, așa cum au convenit membrii OMC; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că inițiativa de ajutor pentru comerț condusă de OMC urmărește să ajute țările cel mai puțin dezvoltate mai ales să își consolideze capacitatea de aprovizionare și infrastructura comercială de care au nevoie pentru a pune în aplicare acordurile OMC și pentru a beneficia de acestea, precum și pentru a-și extinde, în sens mai larg, schimburile comerciale; consideră, în acest sens, că inițiativa este o componentă-cheie a relațiilor comerciale cu Africa, mai ales în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că agenda „Ajutor pentru comerț” ar trebui să joace un rol în mobilizarea resurselor pentru a elimina constrângerile legate de comerț, finanțarea nevoilor de infrastructură și contribuția la consolidarea capacității țărilor africane de a crea structuri de reglementare adecvate; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază importanța întăririi colaborării dintre OMC, UNCTAD, OIM, Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, FAO și alte organisme ale ONU pentru a menține viziunea multilaterală prin stabilirea unei agende comune pentru prosperitatea comună și conform principiului coerenței politicilor pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că o guvernanță globală responsabilă și transparentă ar trebui să includă o mai mare participare a organismelor parlamentare, deoarece parlamentarii aleși direct pot funcționa ca o legătură esențială între cetățeni și sistemul multilateral; subliniază importanța activității Conferinței parlamentare privind OMC, organizată în comun de Parlamentul European și de Uniunea Interparlamentară, și cere să se depună mai multe eforturi pentru a implica mai mult parlamentarii din Africa și mai ales Parlamentul Panafrican; subliniază că este necesar să se asigure un acces mai bun al parlamentarilor la negocierile comerciale și implicarea lor în procesul decizional și de analiză al OMC; cere să se consolideze rolul Parlamentului European și al Parlamentului Panafrican, precum și al parlamentelor naționale ale tuturor statelor membre ale OMC în faza de mandatare a negocierilor privind comerțul internațional și investițiile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că reînnoirea relației UE-Africa ar trebui să se bazeze pe interesele comune ale ambelor continente și ar trebui fundamentată pe un parteneriat solid; conchide că un parteneriat pe picior de egalitate între UA și UE, bazat pe cooperare deplină, reprezintă un răspuns adecvat la concurenții de la nivel mondial; este convins că dacă concurența geopolitică a UE este determinată doar de delimitarea de alte puteri mondiale, continuarea politicii tradiționale de influență împiedică cooperarea reciproc avantajoasă; subliniază că concurența loială a intereselor nu este străină de economiile de piață și că partenerii africani își rezervă dreptul de a beneficia de o situație a cererii care le este favorabilă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | este convins că interesele UE, cum ar fi accesul la materii prime, influențarea relațiilor economice pentru promovarea economiei UE și gestionarea migrației, de exemplu prin tratarea cauzelor profunde ale acesteia, pot fi cel mai bine urmărite printr-un nou parteneriat între egali; este convins că un nou parteneriat între egali poate permite UE să își consolideze în mod real autonomia strategică; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că UE ar trebui să favorizeze un angajament constructiv în toate aspectele legate de migrație, strămutare forțată și mobilitate, luând măsuri pentru a se asigura că migrația are loc în condiții de siguranță și într-un mod bine reglementat; consideră că este esențial să se elaboreze o strategie comună pe termen lung pentru a conecta politicile în materie de comerț, dezvoltare și migrație, așa cum s-a stabilit în mai multe concluzii ale Consiliului European, în special în cele adoptate la 16 decembrie 2021, deoarece o astfel de strategie ar putea juca un rol esențial în combaterea traficului de persoane și a rutelor de migrație ilegală din țările africane către UE; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că îmbunătățirea calității comerțului intercontinental va necesita regularizarea mobilității și a migrației pe continentul african; insistă – deși politica comercială poate, în anumite circumstanțe, să reducă la minimum migrația forțată prin crearea de locuri de muncă – că nici politica comercială a UE, nici asistența sa pentru dezvoltare nu ar trebui să fie mobilizate pentru a asigura cooperarea țărilor din afara UE în materie de migrație, ceea ce ar putea submina principiile și valorile UE și obiectivul principal de reducere a sărăciei; reamintește, în acest sens, că migrația forțată poate fi soluționată numai prin crearea de căi legale, prin consolidarea protecției internaționale și prin tratarea crizelor mai ample legate de dezvoltare, politice, climatice și umanitare care conduc la strămutarea forțată; |
| --- | --- |

27.

| 28. | remarcă impactul COVID-19 asupra lanțurilor de aprovizionare; insistă asupra importanței construirii de lanțuri de aprovizionare mai reziliente în lumea post-pandemie, atât în UE, cât și în UA, prin consolidarea autonomiei strategice, identificarea dependențelor, o mai bună tratare a vulnerabilităților și a întreruperilor în aprovizionare, diversificarea producției și investiții mai mari în întreprinderile revoluționare care au integrat obiective sociale, de mediu și de sănătate în modelele lor de afaceri; reamintește angajamentul Parlamentului față de Pactul verde european și inițiativele comerciale care urmăresc atingerea obiectivelor sale, inclusiv mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, propunerea legislativă privind obligația de diligență și propunerea legislativă privind produsele care nu implică defrișări, dar fără a se limita la acestea; insistă ca Comisia să monitorizeze cu atenție impactul acestor inițiative asupra comerțului UE-Africa și să prezinte măsuri suplimentare pentru a atenua orice perturbare pe termen scurt; este convins că, pe termen lung, aceste inițiative legislative vor avea ca rezultat lanțuri valorice globale mai reziliente și mai sustenabile, în beneficiul cetățenilor și al întreprinderilor din UE și Africa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | regretă impactul major al invadării neprovocate și nejustificate a Ucrainei de către Federația Rusă asupra creșterii prețului energiei, al combustibililor, al materiilor prime și al produselor agricole, cauzând o creștere semnificativă a costurilor de producție, ceea ce pune în pericol continuitatea producției și ar putea duce la perturbări ale lanțului de aprovizionare; solicită intensificarea acțiunilor la nivel internațional pentru a garanta că procesul decizional politic este focalizat în primul rând asupra securității alimentare pentru a evita penuriile și a asigura securitatea nutrițională în țările cele mai vulnerabile, mai ales pe continentul african, tratând securitatea alimentară prin mijloace comerciale și evitând obstacolele din calea comerțului internațional cu alimente și materii prime; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că UE poate contribui la reducerea semnificativă a dependenței actuale a Africii de importurile de alimente, semințe, îngrășăminte și pesticide prin sprijin financiar și tehnic, dialog politic, schimb de cunoștințe și noi tehnologii și prin promovarea inovării africane; |
| --- | --- |

30.

| 31. | cheamă la inițierea unei ofensive masive de investiții între Europa și Africa care să ofere stimulente pentru o creștere semnificativă a investițiilor private în statele africane și să permită investiții publice masive în infrastructură și în combaterea schimbărilor climatice; salută, în acest context, angajamentul asumat în cadrul celei de a șasea reuniuni la nivel înalt UA-UE de a mobiliza 150 de miliarde EUR ca parte a Global Gateway; solicită ca această inițiativă de investiții să fie extinsă semnificativ împreună cu statele membre; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită ca ofensiva investițiilor să se concentreze în primul rând asupra proiectelor de dezvoltare și extindere a energiilor din surse regenerabile, de asigurare a aprovizionării cu apă și de măsuri de adaptare la schimbările climatice și de construire a infrastructurii publice; așteaptă ca toate proiectele de investiții să implice întreprinderile partenere africane și să acorde o atenție deosebită creării de locuri de muncă la nivel local și aprofundării lanțurilor valorice africane; invită Comisia să identifice proiecte de investiții adecvate, în coordonare cu partenerii locali, regionali și statali din Africa, și să asigure implementarea lor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită UE și statele sale membre să se angajeze să sprijine țările africane în acțiuni ambițioase și echitabile în domeniul climei; subliniază că finanțarea UE în cadrul noului Instrument de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională trebuie să fie utilizată pentru a promova o abordare bazată pe drepturile omului, care să plaseze comunitățile locale și populațiile indigene în centrul eforturilor în domeniul climei, al mediului și al dezvoltării, începând cu consultarea societății civile și a comunității; |
| --- | --- |

33.

| 34. | constată că mecanismele anterioare de finanțare mixtă nu au reușit să stimuleze investiții private suficiente; solicită, așadar, ca inițiativa de investiții să includă IMM-urile locale, care contribuie în mod special la diversificarea economiei și la crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că UE ar trebui să își aprofundeze relațiile economice și comerciale cu Africa prin investiții care creează locuri de muncă decente și promovează drepturile omului, drepturile lucrătorilor și drepturile de mediu; subliniază discrepanța în accesul la finanțare în regiunile și țările africane, care se datorează mai multor factori; subliniază ar trebui să se pună accentul pe investiții în noi infrastructuri, cum ar fi infrastructurile digitale și ecologice, precum și pe producția de energie din surse regenerabile; salută Acordul-cadru de cooperare pentru proiecte semnat în octombrie 2021 între BEI și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD); salută Memorandumul de înțelegere semnat în 2021 între BERD și Banca Africană de Dezvoltare pentru a promova dezvoltarea durabilă a sectorului privat în Africa; invită Comisia să încurajeze investițiile pe continentul african prin instrumente financiare inovatoare pentru a crește fluxurile de capital și a reduce riscurile; încurajează UE și țările africane să analizeze posibilitatea negocierii unor acorduri de facilitare a investițiilor durabile, așa cum s-a anunțat în analiza politicii comerciale a UE (15), care consolidează capacitatea guvernelor de a reglementa în interesul public și pun în echilibru drepturile și obligațiile investitorilor și ale comunităților și preocupările legate de mediu; reamintește importanța esențială a unor investiții substanțiale în serviciile publice, în capacitățile de cercetare și în promovarea sectoarelor economice în care țări sau regiuni au potențialul de a dobândi un avantaj comparativ; recomandă stimularea posibilităților de investiții în Africa, în special prin furnizarea de mai mult capital de risc și de garanții menite să faciliteze investițiile; salută crearea Fondului european pentru dezvoltare durabilă Plus (FEDD +), care permite instituțiilor de finanțare a dezvoltării să își asume mai multe riscuri în programele lor de investiții; reamintește că Agenda de acțiune de la Addis Abeba privind finanțarea pentru dezvoltare a evidențiat necesitatea de a mobiliza mai multe resurse interne pentru realizarea ODD; |
| --- | --- |

35.

| 36. | încurajează țările africane, într-un moment în care UNICA semnalează că multe dintre tratatele de investiții încheiate în anii 1990 și la începutul anilor 2000 au expirat recent sau sunt pe cale de a expira, să își revizuiască și să își reformeze tratatele privind investițiile și dubla impunere în funcție de nevoile lor de dezvoltare; consideră că zona continentală africană de liber schimb și eforturile actuale de integrare regională oferă o bună ocazie de a reechilibra regimul internațional de investiții, astfel încât acesta să devină responsabil, echitabil și propice dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că acordul dintre UE și OSACP, parafat în aprilie 2021, nu dispune de mecanisme de asigurare a respectării obligației de diligență în ceea ce privește standardele de mediu, drepturile omului și principiul consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză, care sunt cu atât mai importante, cu cât acordul se angajează să faciliteze acorduri internaționale de investiții; subliniază că UE ar trebui să țină seama de diferitele niveluri de dezvoltare și să se asigure că acordurile sale comerciale și prioritățile de integrare economică regională ale partenerilor sunt coerente; |
| --- | --- |

37.

| 38. | îndeamnă Comisia și BEI, în calitate de componentă de creditare a UE, să pregătească un sistem de microcredite eficient și ușor accesibil și, în acest sens, să își consolideze capacitățile de sprijinire a dezvoltării sectorului privat în Africa; invită BEI, în acest sens, să aloce mai multe fonduri microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii africane prin intermediul bugetului mixt FEDD +; subliniază, în acest context, potențialul ridicat al microfinanțării de a conferi și mai multă capacitate de acțiune IMM-urilor și fermierilor locali; recomandă crearea de sisteme de microcredite care să ofere acces la credite fără a fi nevoie de garanții reale sau de alte garanții financiare; subliniază importanța unui astfel de sistem pentru conferirea de capacitate de acțiune femeilor și tinerilor, al căror acces la finanțare trebuie substanțial ameliorat; solicită, în acest sens, măsuri auxiliare adecvate, cum ar fi asistența și consilierea tehnică și juridică, precum și alianțe cu partenerii locali pentru a face aceste microcredite realmente accesibile; consideră că sprijinirea economiei sociale și a cooperativelor, precum și a mecanismelor de microcreditare va contribui la oficializarea atât de necesară a economiei subterane prin strategii clare bazate pe Recomandarea 204 a OIM; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită UE să își intensifice sprijinul acordat țărilor africane și UA pentru combaterea fluxurilor financiare ilicite și a evaziunii fiscale din partea întreprinderilor și solicită inițiative care să garanteze că corporațiile nu contribuie la astfel de ieșiri de capital din țările africane; reamintește că Africa pierde anual aproximativ 88,6 de miliarde USD sub formă de scurgeri ilicite de capital, echivalentul a 3,7 % din produsul intern brut al continentului; solicită eforturi comune pentru a se garanta că impozitele sunt plătite acolo unde sunt create profiturile și valoarea economică reală, pentru a opri erodarea continuă a bazei de impozitare și transferul profiturilor; cere o cooperare sporită între UA și UE și statele membre ale acestora în promovarea la nivel internațional de măsuri în privința aspectelor legate de transparența fiscală a întreprinderilor, inclusiv o mai bună cooperare în ceea ce privește Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare a UE (16); invită Comisia să se ocupe și de fluxurile financiare ilicite și de evaziunea fiscală în cadrul schemelor sale de ajutor pentru comerț și prin includerea unor capitole corespunzătoare atunci când negociază modernizarea APE; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că țările cel mai puțin dezvoltate au un interes în sistemele comerciale multilaterale guvernate de reguli și sunt susținătoare ferme ale acestora și că integrarea lor în sistemul comercial internațional ar trebui îmbunătățită; este conștient de faptul că tratamentul special și diferențiat este un principiu fundamental al OMC; invită Comisia să se asigure că țările în curs de dezvoltare își pot exercita pe deplin drepturile care le revin în temeiul dispozițiilor OMC privind tratamentul special și diferențiat, în special pentru a le asigura securitatea alimentară; consideră că o dependență excesivă de o singură țară sau regiune geografică pentru un anumit produs poate face ca țările să fie vulnerabile la șocuri externe, ceea ce ar putea avea un impact extrem de nociv asupra securității alimentare a țărilor în curs de dezvoltare; consideră, prin urmare, că Comisia ar trebui să sprijine partenerii noștri africani să-și diversifice fluxurile comerciale pentru a le mări reziliența; solicită întreprinderea de eforturi împreună cu partenerii africani ai UE la nivelul OMC pentru a găsi soluții multilaterale la dezacordurile majore în chestiunile politicii agricole globale, așa cum s-a discutat în cadrul Comitetului pentru agricultură al OMC; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază necesitatea unor norme comerciale multilaterale care să sprijine agricultura substanțială și durabilă, bazate pe reforme agrare cuprinzătoare în diferite state africane, care să fie aplicate pentru a garanta securitatea alimentară pe întreg continentul; subliniază în acest sens importanța protejării și promovării dreptului comunităților locale de a avea acces la resursele naturale, precum pământul și apa, și de a le controla; denunță amploarea fenomenului de acaparare a terenurilor în Africa; este preocupat de amploarea achizițiilor funciare efectuate de investitori străini în Africa, care sunt concentrate în țările cu structuri de guvernanță mai slabe și care ar putea reprezenta o amenințare pentru securitatea alimentară și accesul la fondul funciar și la apă; subliniază importanța lansării unui proces incluziv pentru a garanta participarea efectivă a organizațiilor societății civile și a comunităților locale la dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor și acțiunilor legate de acapararea terenurilor; solicită ca Orientările voluntare privind proprietatea funciară să fie respectate în cadrul tuturor proiectelor care promovează protecția drepturilor funciare, inclusiv în cadrul schimburilor comerciale, și, de asemenea, solicită măsuri care să garanteze că proiectele nu periclitează drepturile funciare ale micilor fermieri, în special ale femeilor; îndeamnă UE și Africa, în plus, să recunoască drepturile cutumiare de proprietate și control asupra terenurilor și resurselor lor naturale ale populațiilor indigene, așa cum se prevede în Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene și în Convenția nr. 169 a OIM, precum și să respecte principiul consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că parteneriatul comercial dintre UE și Africa trebuie să asigure respectarea dreptului țărilor africane la suveranitate alimentară și principiile sustenabilității și nu trebuie să submineze niciodată securitatea alimentară, siguranța alimentară și calitatea alimentelor și nici să determine defrișări sau degradarea mediului; subliniază că acest lucru va necesita angajamente mai mari pe ambele continente și stimularea de sisteme agroalimentare sigure, reziliente și sustenabile pentru a intensifica eforturile de realizare a ODD în ceea ce privește eradicarea foametei până în 2030 și pentru a sprijini acțiunile comune de atenuare a schimbărilor climatice; identifică o necesitate de a restructura lanțurile valorice, astfel încât o parte mai mare a prelucrării și a adăugării de valoare producției să aibă loc în țările de origine; reiterează importanța respectării produselor cu denumire de origine protejată; invită Comisia să asigure mecanisme de investiții, cum ar fi Global Gateway și Europa globală, să contribuie la dezvoltarea unui sector agricol sustenabil în Africa, în conformitate cu ODD, și să sprijine implementarea zonei continentale africane de liber schimb pentru comerțul agricol intra-african; invită Comisia să faciliteze educația și formarea pentru a promova și susține practici agricole sustenabile precum agroecologia în Africa și să promoveze inițiativele existente în Africa; reamintește că capacitatea agroecologiei de a reconcilia dimensiunile economică, socială și de mediu ale sustenabilității a fost recunoscută în rapoarte importante ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, ale Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, precum și în Evaluarea internațională a cunoștințelor, științelor și tehnologiilor agricole pentru dezvoltare condusă de Banca Mondială și FAO; invită UE și Africa să joace un rol decisiv în încheierea unui acord global ambițios în cadrul celei de a 15-a Conferințe a părților la Convenția privind diversitatea biologică; constată, în acest context, că agricultura sustenabilă și alimentația mai sustenabilă în Europa pot contribui în mod semnificativ la asigurarea securității alimentare în țările africane; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază dependența asimetrică a unor țări africane de importurile agricole pentru securitatea alimentară; își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu consecințele invadării Ucrainei de către Rusia asupra aprovizionării cu anumite produse alimentare agricole, în principal cereale, dată fiind dependența semnificativă a multor state de aceste importuri, precum și perturbarea lanțului de aprovizionare global și creșterea prețurilor care duce la insecuritate alimentară globală, mai ales pe continentul african; salută decizia Comisiei de a evalua impactul războiului ruso-ucrainean asupra importurilor de cereale și a securității alimentare și invită Comisia să ia măsuri anticipate contra eventualelor crize umanitare; evidențiază, de asemenea, faptul că conflictul armat a dus la perturbarea exporturilor africane ale anumitor produse către Rusia, cum ar fi citricele, cafeaua și ceaiul; invită Comisia să colaboreze cu țările africane pentru a asigura accesul la produsele agricole și să folosească setul de instrumente comerciale existent pentru a gestiona și a facilita accesul partenerilor noștri africani la produse agricole, precum și să îi sprijine în stimularea producției lor agricole pentru a-și crește reziliența alimentară; |
| --- | --- |

43.

| 44. | reamintește că, întrucât exporturile de produse agroalimentare ale UE către Africa au avut o valoare de 17,6 miliarde EUR, iar importurile din Africa au avut o valoare de 16,5 miliarde EUR în 2020, țările africane sunt destinații importante pentru exporturile UE, iar UE rămâne cea mai mare piață de export pentru produsele agricole și alimentare din Africa; atrage atenția asupra necesității ca importurile provenite din Africa, în special produsele agroalimentare, să respecte standardele de sănătate. siguranță și calitate ale UE, inclusiv cele privind folosirea hormonilor, antibioticelor și organismelor modificate genetic; subliniază că ar trebui să se ofere sprijin tehnic și formare pentru a se garanta că producătorii africani au posibilitatea și cunoștințele care le permit să respecte standardele UE; este convins că UE, în calitate de actor global major în sectorul agroalimentar, ar trebui să coopereze cu țările africane pentru dezvoltarea criteriilor de referință și a standardelor internaționale pentru sisteme alimentare sustenabile, bazate pe respectarea drepturilor omului și ale lucrătorilor, pe concurența loială, pe principiul precauției, pe protecția mediului și pe condiții bune de viață pentru animale, în conformitate cu normele OMC; subliniază că UE s-a angajat să sprijine și să promoveze, împreună cu toți partenerii săi, tranziția globală către sisteme agroalimentare sustenabile, în conformitate cu obiectivele Strategiei „De la fermă la consumator” și cu ODD; subliniază că UE și Africa împărtășesc obiectivul de a transforma modul în care ne producem, distribuim și consumăm alimentele; subliniază, ca urmare, că cooperarea dintre UE și partenerii săi africani trebuie să se focalizeze asupra problemei centrale a aprovizionării cu alimente prin programe adaptate de cooperare între fermierii și IMM-urile din UE și Africa, prin investiții destinate expres dezvoltării agricole sustenabile, rețelelor de transport moderne și infrastructurilor de depozitare adecvate care să le ofere fermierilor africani mijloacele necesare pentru a face agricultura rezistentă la provocările climatice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pledează pentru mai multă coerență a politicilor la nivelul UE în contextul comerțului agroalimentar, date fiind implicațiile globale ale politicii agricole comune și ale comerțului agricol asupra progreselor către atingerea ODD; solicită UE să ia în considerare concluziile Grupului operativ pentru Africa Rurală privind necesitatea de a investi în lanțurile alimentare din Africa, mai ales în bunurile cu valoare adăugată; invită UE și statele sale membre să colaboreze activ cu partenerii africani pentru a crea sinergii între strategia UE-Africa și Pactul verde european, în special dimensiunea externă a strategiei „De la fermă la consumator”; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază importanța cercetării și inovării în încurajarea fermierilor să adopte practici agricole sustenabile și ecosisteme agricole și alimentare productive în zone aride; solicită, în acest sens, să se folosească într-o mai mare măsură contribuțiile cunoștințelor tradiționale africane la tranziția justă, în special în ceea ce privește practicile agricole, pescuitul și protecția pădurilor, conferind astfel capacitate de acțiune populației africane și comunităților locale; |
| --- | --- |

46.

| 47. | regretă că nu este recunoscută importanța strategică a pășunilor, care acoperă aproximativ 43 % din suprafața terestră africană și, prin urmare, reprezintă absorbanți importanți de carbon; reamintește importanța de a sprijini fermele mici și păstoritul și alte sisteme alimentare tradiționale/locale pentru a încuraja reziliența lor și a stimula contribuția lor la securitatea alimentară, gestionarea durabilă a resurselor și conservarea biodiversității; constată că, de exemplu, drepturile de pășunat și pășunile comune reprezintă drepturi tradiționale de folosință asupra terenurilor bazate pe dreptul cutumiar și nu pe drepturi de proprietate securitizate; invită Comisia să dezvolte, împreună cu comunitățile locale și părțile interesate de la nivel local, o strategie de optimizare a acestui potențial prin gestionarea durabilă a pășunatului, așa cum este practicată de către păstori; solicită să se ia măsuri în privința tensiunilor sociale dintre populațiile agricole sedentare și comunitățile pastorale nomade, în special în regiunile marcate de conflicte etnice și religioase care se suprapun; |
| --- | --- |

47.

| 48. | recomandă să se inverseze această tendință nefericită de creștere a numărului de persoane afectate de insecuritate alimentară în Africa prin integrarea politicilor umanitare, de dezvoltare și de consolidare a păcii în zonele afectate de conflicte, prin creșterea rezilienței la schimbările climatice în toate sistemele alimentare, prin creșterea rezilienței celor mai vulnerabili în fața condițiilor economice defavorabile, prin intervenții de-a lungul lanțurilor de aprovizionare cu alimente pentru a reduce costul alimentelor cu valoare nutritivă mare și pentru a ridica valoarea nutritivă a alimentelor, prin combaterea sărăciei și a inegalităților structurale, prin garantarea faptului că intervențiile sunt în favoarea săracilor și incluzive și prin consolidarea mediilor alimentare și a schimbării comportamentului alimentar al consumatorilor pentru a promova, inclusiv prin măsuri comerciale, modele alimentare cu impact pozitiv asupra sănătății umane și mediului; subliniază necesitatea unor politici sustenabile și inovatoare care să le permită statelor africane să „sară” peste tehnologiile și practicile agricole mai vechi și mai poluante pentru a realiza tranziții ecologice și sociale către practici agroalimentare sustenabile; subliniază rolul central al sectorului agricol și alimentar în economia africană și în asigurarea de șanse de muncă decentă și sustenabilă în zonele rurale în numeroasele mici exploatații agricole și ferme familiale prin măsuri menite să crească reziliența, modernizarea sustenabilă a practicilor agricole, calitatea și diversificarea produselor; invită Comisia să sprijine întreprinderile agricole locale și să sporească capacitatea fermelor mici și familiale de a concura cu fermele industriale de mari dimensiuni; este preocupat de extinderea fermelor puternic industrializate bazate pe monoculturi, care contribuie la accentuarea inegalităților sociale, la intensificarea eroziunii solului și la pierderea biodiversității; subliniază importanța agricultorilor pentru consolidarea economiilor circulare în diferitele regiuni africane; salută propunerea Grupului operativ pentru Africa rurală de creare a unui program de înfrățire între Europa și Africa, care să creeze o legătură între organismele agricole ale statelor membre ale UE și țările partenere din Africa, grație cărora parteneri angajați și cu un profil similar putea să facă schimb de bune practici și cunoștințe; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că, pe lângă daunele pe care le aduce mediului, utilizarea pesticidelor în agricultura intensivă în Africa poate avea un impact asupra sănătății lucrătorilor care au un acces foarte redus la formarea privind protecția plantelor și asistență medicală; solicită educarea și formarea privind abordările sustenabile de protecție a plantelor și alternative la pesticide, precum și reducerea la minimum a expunerii la substanțe periculoase; denunță standardul dublu aplicat de UE în ceea ce privește pesticidele, permițând exportul de substanțe periculoase interzise în UE către țări africane și alte țări din afara UE; solicită, în consecință, modificarea normelor în vigoare ale UE pentru a elimina această incoerență juridică, în conformitate cu Convenția de la Rotterdam din 1998 și cu Pactul verde european; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază necesitatea de a ajuta țările africane să reducă utilizarea pesticidelor interzise în UE prin dezvoltarea de sisteme alternative de combatere a dăunătorilor; subliniază incoerența UE, care permite ca pesticide care nu sunt autorizate pe piața unică a UE să fie exportate către țări africane și alte țări din afara UE; solicită eliminarea rapidă a acestei incoerențe, deoarece este în contradicție totală cu spiritul Pactului verde european; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că, în comparație cu alte regiuni ale lumii, distribuția valorii adăugate în lanțurile valorice agricole este în cea mai mare parte nefavorabilă micilor agricultori africani, așa cum se poate observa în efectele pe care concentrarea pieței le are asupra agricultorilor și țărilor producătoare de cacao; salută inițiativa Ghanei și a Côte d’Ivoire de a stabili un sistem diferențiat de venit minim pentru cacao; salută lansarea inițiativei UE privind producția de cacao sustenabilă și invită Comisia Europeană să încurajeze sectorul privat să își asume angajamente de a plăti prețuri echitabile agricultorilor de cacao care să le permită să producă sustenabil și fără a folosi munca copiilor; reamintește că relațiile și inițiativele comerciale UE-Africa precum cele privind producția de cacao trebuie să se bazeze pe monitorizare și răspundere transparente și fiabile; solicită ca abordarea multipartită să fie asigurată prin mecanisme specifice de implicare a societății civile în elaborarea strategiilor și a politicilor sectoriale; împărtășește punctul de vedere exprimat de Coaliția pentru cacao conform căruia legislația UE privind diligența necesară aflată în pregătire, inclusiv regulamentul privind defrișările, ar trebui să vizeze asigurarea unor venituri de subzistență pentru fermierii din sectorul producției de cacao, ca un pas esențial către realizarea unui sector sustenabil al producției de cacao; |
| --- | --- |

51.

| 52. | este preocupat de faptul că politica comercială a UE față de Africa este foarte fragmentată; reamintește că diferitele APE ar trebui să contribuie la dezvoltarea integrării intraafricane și a unui model comercial echitabil și sustenabil și la reducerea nivelului de sărăcie; observă că punctele de vedere privind evaluarea succesului APE diferă, unele țări din UE și Africa susținând că APE încheiate sau negociate în ultimul deceniu nu îndeplinesc suficient cerințele unui nou parteneriat și că au urmărit în primul rând asigurarea respectării intereselor UE, observând că exporturile UE către statele APE au fost în detrimentul producției locale, în special în sectorul agricol, regretând că obiectivele importante ale APE cum ar fi diversificarea lanțurilor valorice și promovarea integrării regionale în Africa nu au fost atinse, având în vedere că principalele exporturi rămân produsele agricole și materiile prime și că acest lucru este și unul dintre motivele care stau la baza criticilor frecvente sau chiar a respingerii APE în multe state africane, iar alte țări din UE și UA susținând că APE contribuie la dezvoltarea durabilă în conformitate cu ODD și cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și o promovează, reduc sărăcia, promovează fluxurile comerciale intraafricane, aprofundează integrarea regională, contribuie la facilitarea comerțului și la eliminarea barierelor inutile din calea comerțului; permit întreprinderilor un mai bun acces pe piețele UE și africane, în special IMM-urilor, promovează investițiile publice și private în Africa, promovează bunele practici agricole durabile și stimulează relațiile comerciale dintre UE și Africa, ținând seama de rezultatele reuniunii la nivel înalt UE-UA și considerând în același timp că, pentru a juca pe deplin acest rol și pentru a contribui la integrarea lanțurilor valorice din UE și Africa, APE ar trebui să fie aplicate și modernizate în sensul includerii de dispoziții care să sprijine lanțurile valorice transfrontaliere, inclusiv domenii suplimentare, cum ar fi comerțul cu servicii, investițiile, drepturile de proprietate intelectuală și concurența, ceea ce ar oferi asigurări întreprinderilor și investitorilor în privința mediului de afaceri din țările respective; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că APE ar trebui să mărească capacitatea țărilor africane de a valorifica posibilitățile comerciale în domeniul securității alimentare, al asistenței medicale și al reducerii sărăciei; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reamintește că solicitarea UE de a interzice taxele la export pentru materii prime a reprezentat un obstacol de lungă durată în procesul de negociere a APE; subliniază că, pentru acele economii care își bazează aproape exclusiv veniturile pe exploatarea resurselor naturale, interzicerea unor astfel de taxe le poate determina să fie dependente de ajutor, împiedicând în același timp diversificarea lor economică; subliniază dreptul țărilor africane de a reglementa materiile prime în interesul lor public și solicită UE să se abțină de la adoptarea unei politici comerciale care, ca regulă generală, interzice țărilor africane să perceapă taxe la exportul de materii prime, în măsura în care această măsură este compatibilă cu normele OMC; |
| --- | --- |

54.

| 55. | cere din nou să se facă o analiză aprofundată a impactului APE asupra economiilor locale, integrării regionale, diversificării economice și ODD înainte de negocierea unor noi APE; solicită modernizarea APE prin adăugarea unor capitole solide, obligatorii și executorii privind comerțul și dezvoltarea durabilă, aliniate la Acordul de la Paris; în acest context, invită Comisia să colaboreze cu partenerii noștri africani pentru a promova comerțul echitabil și sustenabil, în special prin intermediul capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă din APE, și să colaboreze cu partenerii noștri la viitoarea revizuire a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă; subliniază, de asemenea, importanța includerii obiectivului de combatere a muncii forțate și a muncii copiilor în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale ale Uniunii, având în vedere răspândirea lor în sectorul agricol; cere monitorizarea sistematică, transparentă și bazată pe dovezi de către toate părțile interesate, inclusiv societatea civilă și comunitățile din UE și Africa, autoritățile locale și parlamentele naționale, a implementării acordurilor comerciale UE-Africa și cere respectarea principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării și a principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării durabile; solicită o analiză aprofundată a impactului APE și al acordurilor comerciale existente asupra țărilor africane pentru a determina măsura în care acestea sunt compatibile cu eforturile de sprijinire a procesului zonei continentale africane de liber schimb și a integrării continentale în Africa și necesitatea ca acestea să fie coerente cu ODD și cu articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; solicită o ajustare a dispozițiilor APE în funcție de rezultate; invită Comisia ca, în cadrul revizuirii APE, unde e cazul, să se ocupe de orice efect potențial care ar putea afecta obiectivele de dezvoltare a pieței intraafricane, să îl atenueze și să îl evite, în strânsă cooperare cu partenerii noștri africani; subliniază că APE trebuie să sprijine dezvoltarea în continuare a zonei continentale africane de liber schimb; invită Comisia să se asigure că acordurile de parteneriat economic reprezintă un fundament pentru consolidarea relațiilor economice dintre părți într-un mod reciproc avantajos, ținând seama de nivelul de dezvoltare al fiecăreia; invită Comisia să acorde o atenție deosebită IMM-urilor și să sprijine cu asistență tehnică IMM-urile africane care exportă în UE; observă că, pentru ca APE să devină mai atractive, acordurile trebuie să includă elemente suplimentare, cum ar fi consolidarea capacităților, încurajarea femeilor să participe la economie, inclusiv în agricultură, și investițiile în oferirea de șanse tinerilor din țările africane; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reamintește că punerea în aplicare a capitolelor privind sustenabilitatea trebuie să fie însoțită de consolidarea capacităților prin intermediul asistenței pentru dezvoltare a UE și prin alte investiții pentru a ajuta țările partenere să își onoreze angajamentele (17), și că părțile interesate din societatea civilă ar trebui să fie implicate în monitorizare (18); |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută reforma Regulamentului privind sistemul generalizat de preferințe (SGP) (19) și rolul său în creșterea posibilităților comerciale, în facilitarea diversificării exportului pentru țările în curs de dezvoltare, în promovarea dezvoltării durabile și în asigurarea respectării drepturilor omului, a drepturilor lucrătorilor, a protecției mediului, a dezvoltării durabile, a bunei guvernări și a egalității de gen; observă că în viitorul apropiat mai multe țări africane vor depăși statutul de țări cel mai puțin dezvoltate și subliniază că este necesar să fie sprijinite pentru o tranziție fără sincope către statutul SGP; este de părere că aceste țări ar beneficia de pe urma statutului SGP+ și le încurajează să ia în considerare posibilitatea de a candida, cerând în același timp Comisiei să abordeze activ acești potențiali candidați, să le ofere sprijin în demersurile pentru îndeplinirea criteriilor și să asigure o tranziție fără sincope de la statutul de țări cel mai puțin dezvoltate la statutul de țări partenere SGP+; invită Comisia să se asigure că SGP este complementar altor inițiative de politică comercială de pe continentul african; invită țările din regiune care beneficiază de SGP și de mecanismele „Totul în afară de arme” să depună eforturi pentru a întări punerea în aplicare efectivă a angajamentelor lor internaționale; |
| --- | --- |

57.

| 58. | solicită creșterea investițiilor în cercetare și dezvoltare în domeniul bunurilor și tehnologiilor ecologice; invită Comisia să ia măsurile necesare pentru a se asigura că aplicarea viitoarelor norme ale UE privind diligența necesară în materie de sustenabilitate a întreprinderilor și absența defrișărilor încurajează relațiile de aprovizionare pe termen lung și îmbunătățirea practicilor de achiziții, garantând un venit de subzistență pentru lucrători și pentru micii fermieri și respectarea mediului, precum și implicarea semnificativă a părților interesate, inclusiv a titularilor de drepturi în toate etapele procesului de diligență necesară; reamintește că Africa găzduiește o biodiversitate excepțională; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la supraexploatarea resurselor naturale și la impactul reducerii biodiversității asupra nivelurilor de reziliență; este deosebit de îngrijorat că ritmul defrișărilor crește în Africa, mai ales în bazinul fluviului Congo, care a fost în 2020 regiunea situată pe locul doi după Brazilia în ceea ce privește pierderea pădurilor virgine, precum și în Camerun, și este îngrijorat și din cauza traficului cu specii rare de faună și floră; evidențiază că distrugerea pădurilor tropicale africane duce la o pierdere ireversibilă a biodiversității și a absorbanților de carbon, precum și a habitatului și a modurilor de viață ale comunităților indigene; reamintește că pădurile contribuie semnificativ la atingerea obiectivelor climatice, la protejarea biodiversității și la prevenirea deșertificării și a eroziunii extreme a solului; subliniază rolul apei ca element esențial pentru reziliența socială și economică, în special în contextul securității alimentare și nutriționale și faptul că apa riscă să devină o resursă deficitară; consideră, ca urmare, că ar trebui să se acorde o mai mare importanță aprovizionării cu apă; subliniază că deșertificarea și invaziile de lăcuste au agravat situația deja dificilă a securității alimentare în Africa și că pandemia de COVID-19 și problemele economice și logistice care au urmat au pus în lumină potențialul piețelor locale și regionale de a remedia vulnerabilitățile și deficiențele sistemului alimentar mondial; consideră că un parteneriat comercial trebuie să se bazeze pe modele și tehnologii bine adaptate la modelele agricole, economiile și culturile din țările africane, precum și pe colaborare, în special prin formare și schimburi de cunoștințe, dând agricultorilor capacitatea de a decide, independență și drept de inițiativă; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază importanța orașelor în promovarea spiritului comerțului echitabil; felicită Comisia pentru lansarea unui premiu pentru orașul european al comerțului echitabil și etic; îl felicită pe vicepreședintele Comisiei și comisarul pentru comerț Valdis Dombrovskis pentru angajamentul de a continua această inițiativă importantă; invită Comisia să urmărească cooperarea cu Comisia UA pentru a consolida cooperarea directă dintre orașele de pe ambele continente, pentru a promova relații comerciale echitabile și etice și pentru a spori vizibilitatea numeroaselor inițiative ale consiliilor municipale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că, acum mai mult ca niciodată după pandemia de COVID-19, la nivel mondial și în special în ceea ce privește Africa, ar trebui să se adopte noi abordări în relațiile economice și comerciale bazate pe un comerț echitabil și etic și pe principiile solidarității și cooperării; |
| --- | --- |

60.

| 61. | salută declarația convenită în cadrul reuniunii liderilor autorităților locale și regionale din statele membre ale UA și UE din 15 februarie 2022 de la Bruxelles, care a subliniat, printre altele, că fără implicarea autorităților locale și regionale, 65 % din cele 169 de ținte care stau la baza ODD nu vor fi atinse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | salută acordul Consiliului de Miniștri al zonei continentale africane de liber schimb privind regulile de origine comune pentru 87,7 % din mărfuri, ceea ce înseamnă 3 800 de linii tarifare acoperite de zona continentală africană de liber schimb; invită Comisia Europeană să armonizeze regulile de origine și să elaboreze o propunere de stabilire a unor reguli de origine unificate pentru comerțul cu toate țările africane, pe baza normelor recent convenite în cadrul zonei continentale africane de liber schimb, pentru a înlocui mozaicul de reguli de origine din diferitele acorduri comerciale și acorduri comerciale ale UE cu regiunile și țările africane; este convins că acest lucru ar fi și în beneficiul firmelor și autorităților vamale ale UE; invită Comisia să exploreze noi posibilități și măsuri de consolidare a legăturilor și sinergiilor dintre diferitele acorduri comerciale ale UE cu țările africane și zona continentală africană de liber schimb; salută obiectivul zonei continentale africane de liber schimb de a îmbunătăți diferențierea regională și extinderea și interconectarea sistemelor de infrastructură; invită UE să colaboreze cu secretariatul zonei continentale africane de liber schimb pentru a promova consolidarea capacităților și sprijinul tehnic pentru implementarea zonei continentale africane de liber schimb; |
| --- | --- |

62.

| 63. | salută deschiderea de către BEI, în noiembrie 2021, a primului centru din Africa în capitala Kenyei, Nairobi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | apreciază inițiativa Consiliului și a Comisiei de a organiza prima Săptămână Africa-Europa, care a avut loc în februarie 2022 la Bruxelles; salută activitatea fructuoasă a celor câteva mii de reprezentanți ai organizațiilor de tineret, ai organizațiilor societății civile, ai autorităților locale, ai sectorului cultural și ai sectorului de afaceri; subliniază că o mai bună colaborare a UE cu tinerii africani și cu diaspora africană din UE ar putea îmbunătăți structural relația UE-Africa pe termen lung; regretă, în acest context, că Parlamentul European nu a fost mai implicat și că evenimentele au avut loc în timpul săptămânii de sesiune a Parlamentului de la Strasbourg și subliniază importanța promovării, înainte de inițiativele viitoare, a unei cooperări mai strânse între toate părțile interesate, inclusiv organizațiile de afaceri; invită Comisia să organizeze anual Săptămâna Africa-Europa și să includă tinerii, în special femeile și fetele, în discuțiile organizate în timpul Săptămânii Africa-Europa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită Comisia să focalizeze viitoarele ediții ale summitului de afaceri UE-Africa asupra potențialului pe care îl pot avea alternativele de producție locală economică și durabilă, cum ar fi produsele ecologice, comerțul echitabil, cooperativele micilor agricultori și părțile interesate din economia socială pentru a construi un parteneriat comercial mai sustenabil și mai echitabil între Africa și UE; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază că trebuie amplificată implicarea părților interesate, în special a asociațiilor de întreprinderi ale IMM-urilor de pe întreg continentul african, precum și a organizațiilor societății civile din ce în ce mai importante, atât din UE, cât și din UA, în dezbaterile care stabilesc noua dimensiune a comerțului, a investițiilor și a cooperării economice, care vizează relații echitabile și etice; |
| --- | --- |

66.

| 67. | observă că rețelele de transport sunt factori esențiali ai comerțului și ai economiilor prospere; subliniază necesitatea de a conecta mai bine zonele rurale și urbane africane pentru a asigura o mai mare interconectare în țările africane și pe continentul african; subliniază că propunerile Echipei Europa pentru realizarea proiectelor de infrastructură trebuie să se bazeze pe nevoile identificate de Uniunea Africană în cadrul Programului pentru dezvoltarea infrastructurilor în Africa; solicită, în acest sens, ca părțile interesate de la nivel local și regional să fie implicate în procesul decizional în ceea ce privește natura și volumul proiectelor de infrastructură; reamintește că, potrivit estimărilor, 53 % din drumurile din Africa sunt neasfaltate și sunt izolate de nodurile comerciale și că mai puțin de jumătate din populația din zonele rurale are acces la drumuri practicabile pe tot parcursul anului, ceea ce ilustrează necesitatea de a investi nu doar în proiecte-fanion; solicită, de asemenea, investiții în logistica lanțului frigorific și în instalații moderne de depozitare și, în general, îmbunătățirea logisticii între locurile de producție și de consum, care să permită agricultorilor să își livreze produsele agricole pe anumite distanțe, având în vedere și urbanizarea rapidă a Africii, contribuind astfel la eliminarea insecurității alimentare; constată că o rețea de transport funcțională și investițiile în proiecte de infrastructură pot contribui la dezvoltarea economiilor africane; invită Comisia Europeană să faciliteze investițiile în proiecte africane de infrastructură prin intermediul instrumentelor sale comerciale și de investiții pentru Africa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | încurajează o dezbatere amplă cu scopul de a reexamina modelele și planurile de dezvoltare a infrastructurii și de a identifica modele alternative de mobilitate și soluții moderne, de secol 21, de mobilitate pentru toți, atât în interiorul regiunilor, cât și pe întregul continent, pe baza învățămintelor desprinse în UE și în alte țări industrializate, pentru a evita greșelile făcute acolo; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază că educația și formarea profesională care oferă persoanelor aptitudinile cerute de piața muncii sunt factori esențiali pentru dezvoltare; consideră, în acest context, că trebuie consolidată cooperarea dintre universități, instituțiile de cercetare și programele de educație și formare profesională de pe ambele continente; consideră, în acest sens, că inițiativele sectorului privat privind educația și formarea profesională, precum și antreprenoriatul din Africa ar trebui să fie sprijinite și mai bine coordonate, deoarece pandemia a subliniat importanța competențelor digitale, cât și a metodelor de învățare digitală; |
| --- | --- |

69.

| 70. | împărtășește viziunea pe termen lung de a crea un acord comercial și de cooperare și dezvoltare intercontinental cuprinzător UE-Africa, pe baza zonei continentale africane de liber schimb subliniază că un acord comercial și de cooperare între cele două continente trebuie să fie precedat de dezvoltarea semnificativă a unei piețe intraafricane solide și reziliente; subliniază, în acest sens, rolul angajamentului UE în materie de politică comercială față de Africa în dezvoltarea pieței intraafricane; invită Comisia Europeană să informeze periodic Parlamentul European cu privire la obiectivul pe termen lung al unui acord comercial și de cooperare între continente, în special prin intermediul diferitelor instrumente de politică legate de Africa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | invită la punerea în aplicare responsabilă și rapidă a angajamentelor privind comerțul și investițiile convenite în cadrul reuniunii la nivel înalt UE-Africa din 2022 și invită Comisia Europeană să informeze structurat Parlamentul European în legătură cu aplicarea angajamentelor privind comerțul și investițiile în cadrul comisiilor de resort; |
| --- | --- |

71.

| 72. | salută inițiativa Africa-UE privind energia verde a UE și sprijinul continuu acordat de aceasta pieței unice africane a energiei electrice; subliniază că accesul la energie trebuie garantat la un preț accesibil pentru toți, ca bun comun și drept fundamental, și că accesul la energie și cererea viitoare de energie sunt aspecte esențiale pe care UE și Africa ar trebui să le abordeze împreună; remarcă necesitatea de a valorifica noul potențial energetic din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon în Africa și de a investi în sectoare cu o valoare adăugată mai mare, cum ar fi oțelul produs ecologic și hidrogenul ecologic, în special prin creșterea cooperării tehnologice și a exporturilor de energie curată; subliniază că este nevoie de asistență tehnică pentru legislația privind piața energiei și că ar trebui furnizată prin cooperarea UE-Africa, precum și prin elaborarea de standarde comune; subliniază că cooperarea în domeniul energiei durabile ar trebui să fie una dintre caracteristicile principale ale inițiativei Global Gateway în ceea ce privește Africa; salută angajamentul asumat în cadrul Global Gateway de a mobiliza granturi în valoare de 2,4 miliarde EUR pentru Africa Subsahariană și 1,08 miliarde EUR pentru Africa de Nord, pentru a sprijini energia din surse regenerabile, eficiența energetică, tranziția justă și ecologizarea lanțurilor valorice locale; cere adoptarea unei abordări a investițiilor inteligente din perspectiva genului în sectorul energetic, care să confere capacitate de acțiune femeilor în calitate de factori de conducere, lucrători și consumatori în domeniul energiei; |
| --- | --- |

72.

| 73. | insistă că este important să se construiască parteneriate pentru a mări sustenabilitatea lanțurilor valorice ale materiilor prime pe baza planului de acțiune privind materiile prime critice și utilizând toate instrumentele de politică externă ale UE; |
| --- | --- |

73.

| 74. | solicită să se țină seama de legătura dintre sănătatea publică și biodiversitate, în conformitate cu abordarea „O singură sănătate” a ONU și salută anunțarea Inițiativei NaturAfrica, care vizează protejarea speciilor sălbatice și a ecosistemelor din Africa, precum și revizuirea planului de acțiune împotriva traficului cu specii sălbatice; observă că literatura academică a localizat în Africa unele puncte critice la nivel mondial pentru bolile zoonotice emergente; recomandă elaborarea și integrarea evaluărilor impactului asupra sănătății cauzate de pandemie și de bolile emergente în cadrul proiectelor majore de dezvoltare și de utilizare a terenurilor facilitate de parteneriatul reînnoit dintre UE și UA și reforma ajutorului financiar pentru utilizarea terenurilor, astfel încât beneficiile și riscurile pentru biodiversitate și sănătate să fie recunoscute și abordate explicit; invită Comisia să analizeze posibilitatea de a emite orientări pentru întreprinderile și investitorii din UE care își desfășoară activitatea în Africa în legătură cu viitoarea directivă privind diligența necesară sustenabilă a întreprinderilor (20); invită UE și UA să promoveze un nou parteneriat interguvernamental privind sănătatea și comerțul care să urmărească reducerea riscurilor de boli zoonotice în comerțul internațional cu specii sălbatice; subliniază că inițiativa NaturAfrica ar trebui dezvoltată în consultare cu toate părțile interesate, acordându-se o atenție deosebită drepturilor comunităților locale, populațiilor indigene și femeilor; subliniază că aceasta ar trebui să sprijine guvernele africane și populațiile locale în abordarea globală și sistematică a principalilor factori de declin al biodiversității și de degradare a mediului, inclusiv prin oferirea de sprijin pentru rețele bine gestionate de zone protejate; face apel ca modernizarea APE să includă dispoziții ambițioase legate de biodiversitate, inspirate de abordarea „O singură sănătate” a ONU; consideră că UE ar trebui să contribuie la realizarea „Marelui zid verde” din regiunea Sahel, care va contribui semnificativ la stoparea deșertificării și, prin aceasta, la protejarea veniturilor din agricultură; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază că drepturile omului și egalitatea de gen trebuie să se afle în centrul cooperării consolidate dintre UE și UA, acordându-se o atenție deosebită impactului tehnologiilor emergente și inovatoare asupra drepturilor omului și includerii femeilor în economie; subliniază potențialul pe care îl poate avea comerțul digital pentru a promova și a îmbunătăți facilitarea comerțului în Africa și invită Comisia să promoveze capacitățile digitale pentru a facilita punerea în aplicare a APE și a zonei continentale africane de liber schimb; invită Comisia să aibă în vedere agenda digitală UE-UA în colaborarea cu partenerii săi strategici mondiali; |
| --- | --- |

75.

| 76. | constată că schimbul de cunoștințe și dezvoltarea aptitudinilor în Africa pot contribui la dezvoltarea unei relații comerciale sustenabile; subliniază potențialul oferit de infrastructura digitală pentru stimularea economiei africane, precum și pentru stimularea inovării pe continent; solicită întărirea cooperării în legătură cu agendele digitale UE-UA pe baza principiilor guvernării democratice, adoptarea de norme multilaterale de sprijin privind comerțul electronic, de mecanisme de reglementare eficace în domeniul digital și de mecanisme de guvernanță global-locală pentru infrastructurile de date și digitale care au ca principiu de bază dezvoltarea centrată pe oameni; ia act de crearea Grupului operativ UA-UE pentru economia digitală; subliniază că relațiile digitale dintre UE și UA ar trebui să promoveze eforturile de transformare digitală ale Africii și să respecte dreptul guvernelor de a-și menține proprietatea asupra datelor și de a-și reglementa economia digitală în funcție de nevoile lor de dezvoltare și în vederea realizării unei lumi digitale mai echilibrate; cheamă UE să sprijine dezvoltarea digitală a țărilor africane cu ajutorul platformelor UNCTAD create pentru a asigura câștiguri sustenabile în urma transformărilor digitale; subliniază că transformarea digitală trebuie să fie în concordanță cu principiile protecției datelor; |
| --- | --- |

76.

| 77. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Uniunii Africane și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale Uniunii Africane și secretarului general al zonei continentale africane de liber schimb. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  JO C 494, 8.12.2021, p. 80.

(2)  Adunarea/UA /decembrie 692(XXXI).

(3)  Decizia de la Kigali (Adunarea/UA/decembrie 605 (XXVII).

(4)  JO C 162, 10.5.2019, p. 9.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0073.

(6)  JO L 347, 30.12.2005, p. 1.

(7)  JO C 474, 24.11.2021, p. 11.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0516.

(9)  JO L 130, 19.5.2017, p. 1.

(10)  JO C 465, 17.11.2021, p. 11.

(11)  JO C 184, 5.5.2022, p. 2.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0472.

(13)  Articolul FAO din 11 februarie 2019 intitulat „FAO calls for urgent action to curb corruption, illicit exploitation of forests” (FAO solicită acțiuni urgente pentru a reduce corupția și exploatarea ilicită a pădurilor), consultat la 1 iunie 2022. Disponibil la: https://www.fao.org/africa/news/detail-news/en/c/1180700/

(14)  Articolul Programului ONU pentru Dezvoltare în Etiopia din 13 octombrie 2016 intitulat „Gender gap costs sub-Saharan Africa $US95 billion a year: New UNDP report” (Costurile disparității de gen în Africa Subsahariană sunt de 95 de miliarde USD pe an: noul raport al PNUD), consultat la 3 iunie 2022. Disponibil la:

https://www.undp.org/ethiopia/press-releases/gender-gap-costs-sub-saharan-africa-us95-billion-year-new-undp-report.html

(15)  Comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066).

(16)  Directiva 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește prezentarea de informații nefinanciare și de informații privind diversitatea de către anumite întreprinderi și grupuri mari (JO L 330, 15.11.2014, p. 1).

(17)  Documentul de dezbatere al Institutului German pentru Dezvoltare din ianuarie 2016 intitulat „Can Rules of Origin in Sub-Saharan. Africa be Harmonized? A Political Economy Exploration” („Pot fi armonizate regulile de origine din Africa Subsahariană? O explorare din perspectiva economiei politice”).

(18)  Documentul de dezbatere al Institutului German pentru Dezvoltare din ianuarie 2016 intitulat „Can Rules of Origin in Sub-Saharan. Africa be Harmonized? A Political Economy Exploration” („Pot fi armonizate regulile de origine din Africa Subsahariană? O explorare din perspectiva economiei politice”).

(19)  Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 732/2008 al Consiliului (JO L 303, 31.10.2012, p. 1).

(20)  Propunerea Comisiei din 23 februarie 2022 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind diligența necesară în materie de durabilitate a întreprinderilor și de modificare a Directivei (UE) 2019/1937 (COM(2022)0071).

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/96

---

P9_TA(2022)0268

Viitorul politicii UE privind investițiile internaționale

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la viitorul politicii UE în domeniul investițiilor internaționale (2021/2176(INI))

(2023/C 32/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 207 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 207 alineatul (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1219/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2012 de stabilire a unor dispoziții tranzitorii pentru acordurile bilaterale de investiții încheiate între state membre și țări terțe (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1219/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2012 de stabilire a unor dispoziții tranzitorii pentru acordurile bilaterale de investiții încheiate între state membre și țări terțe (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 912/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 de instituire a unui cadru pentru gestionarea responsabilității financiare legate de instanțele de soluționare a litigiilor între investitori și stat, stabilite prin acordurile internaționale la care Uniunea Europeană este parte (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 912/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 de instituire a unui cadru pentru gestionarea responsabilității financiare legate de instanțele de soluționare a litigiilor între investitori și stat, stabilite prin acordurile internaționale la care Uniunea Europeană este parte (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile (3),

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, în special avizul 2/15 din 16 mai 2017 privind Acordul de liber schimb dintre UE și Republica Singapore, hotărârea sa din 6 martie 2018 în cauza C-284/16 (hotărâre preliminară privind Republica Slovacă/ Achmea BV), avizul său 1/17 din 30 aprilie 2019 privind Acordul economic și comercial cuprinzător dintre Canada și UE și statele sale membre, hotărârea sa din 2 septembrie 2021 în cauza C-741/19 (hotărâre preliminară privind Republica Moldova/ Komstroy LLC) și hotărârea sa din 26 octombrie 2021 în cauza C-109/20 (hotărâre preliminară privind Republica Polonă/ PL Holdings Sàrl), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, în special avizul 2/15 din 16 mai 2017 privind Acordul de liber schimb dintre UE și Republica Singapore, hotărârea sa din 6 martie 2018 în cauza C-284/16 (hotărâre preliminară privind Republica Slovacă/ Achmea BV), avizul său 1/17 din 30 aprilie 2019 privind Acordul economic și comercial cuprinzător dintre Canada și UE și statele sale membre, hotărârea sa din 2 septembrie 2021 în cauza C-741/19 (hotărâre preliminară privind Republica Moldova/ Komstroy LLC) și hotărârea sa din 26 octombrie 2021 în cauza C-109/20 (hotărâre preliminară privind Republica Polonă/ PL Holdings Sàrl),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2011 referitoare la obstacolele din calea comerțului și a investițiilor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2011 referitoare la obstacolele din calea comerțului și a investițiilor (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2015 referitoare la impactul extern al politicii comerciale și de investiții a UE asupra inițiativelor de tip public-privat în țările din afara UE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2015 referitoare la impactul extern al politicii comerciale și de investiții a UE asupra inițiativelor de tip public-privat în țările din afara UE (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 6 aprilie 2020 privind aplicarea Regulamentului (UE) nr. 1219/2012 de stabilire a unor dispoziții tranzitorii pentru acordurile bilaterale de investiții încheiate între state membre și țări terțe (COM(2020)0134), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 6 aprilie 2020 privind aplicarea Regulamentului (UE) nr. 1219/2012 de stabilire a unor dispoziții tranzitorii pentru acordurile bilaterale de investiții încheiate între state membre și țări terțe (COM(2020)0134),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014, intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014, intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 12 noiembrie 2020 privind punerea în practică a acordurilor de comerț ale UE: 1 ianuarie 2019-31 decembrie 2019 (COM(2020)0705); |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 12 noiembrie 2020 privind punerea în practică a acordurilor de comerț ale UE: 1 ianuarie 2019-31 decembrie 2019 (COM(2020)0705);

| — | având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice, adoptat la 12 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice, adoptat la 12 decembrie 2015,

| — | având în vedere acordul comercial și de cooperare între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (8), care a intrat în vigoare la 1 mai 2021, și în special Titlul II al acestuia referitor la servicii și investiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul comercial și de cooperare între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (8), care a intrat în vigoare la 1 mai 2021, și în special Titlul II al acestuia referitor la servicii și investiții,

| — | având în vedere Convenția ONU din 2014 privind transparența în arbitrajul litigiilor între state și investitori realizat în baza tratatelor, care a intrat în vigoare la 18 octombrie 2017 (Convenția din Mauritius), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 2014 privind transparența în arbitrajul litigiilor între state și investitori realizat în baza tratatelor, care a intrat în vigoare la 18 octombrie 2017 (Convenția din Mauritius),

| — | având în vedere acordurile comerciale și de investiții încheiate de UE, în special acordurile de „a doua generație” cu țări precum Canada, Singapore, Vietnam și Japonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile comerciale și de investiții încheiate de UE, în special acordurile de „a doua generație” cu țări precum Canada, Singapore, Vietnam și Japonia,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU, adoptată în 2015 și, în special, cele 17 obiective de dezvoltare durabilă ale acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU, adoptată în 2015 și, în special, cele 17 obiective de dezvoltare durabilă ale acesteia,

| — | având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, adoptate de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, adoptate de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU în 2011,

| — | având în vedere Observația generală nr. 24 din 10 august 2017 a Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale referitoare la obligațiile care le revin statelor în temeiul Pactului internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale în cadrul activităților economice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Observația generală nr. 24 din 10 august 2017 a Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale referitoare la obligațiile care le revin statelor în temeiul Pactului internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale în cadrul activităților economice,

| — | având în vedere rapoartele Conferinței ONU pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) din 2019, 2020 și 2021 referitoare la investițiile mondiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Conferinței ONU pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) din 2019, 2020 și 2021 referitoare la investițiile mondiale,

| — | având în vedere Cadrul UNCTAD din 2015 referitor la politicile de investiții pentru dezvoltare sustenabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul UNCTAD din 2015 referitor la politicile de investiții pentru dezvoltare sustenabilă,

| — | având în vedere notele tematice ale UNCTAD privind acordurile internaționale de investiții din perspectiva soluționării litigiilor dintre investitori și stat: fapte și cifre pentru 2019 și 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere notele tematice ale UNCTAD privind acordurile internaționale de investiții din perspectiva soluționării litigiilor dintre investitori și stat: fapte și cifre pentru 2019 și 2020,

| — | având în vedere documentul de lucru din 2018 al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind investițiile internaționale, intitulat „Societal benefits and costs of International Investment Agreements: a critical review of aspects and available empirical evidence” (Beneficiile societale și costurile acordurilor de investiții internaționale: o analiză critică a aspectelor și a dovezilor empirice disponibile”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru din 2018 al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind investițiile internaționale, intitulat „Societal benefits and costs of International Investment Agreements: a critical review of aspects and available empirical evidence” (Beneficiile societale și costurile acordurilor de investiții internaționale: o analiză critică a aspectelor și a dovezilor empirice disponibile”,

| — | având în vedere documentul de lucru al OCDE din 2014 privind investițiile internaționale, intitulat „Investment Treaties and Shareholder Claims for Reflective Loss: Insights from Advanced Systems of Corporate Law” (Tratatele de investiții și reclamațiile acționarilor pentru pierderile reflective: observații desprinse din sistemele avansate de drept al societăților comerciale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al OCDE din 2014 privind investițiile internaționale, intitulat „Investment Treaties and Shareholder Claims for Reflective Loss: Insights from Advanced Systems of Corporate Law” (Tratatele de investiții și reclamațiile acționarilor pentru pierderile reflective: observații desprinse din sistemele avansate de drept al societăților comerciale”,

| — | având în vedere mandatul acordat în 2017 Grupului de lucru III al Comisiei ONU pentru dreptul comercial internațional (UNCITRAL) de a lucra la o eventuală reformă a mecanismelor de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat, |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul acordat în 2017 Grupului de lucru III al Comisiei ONU pentru dreptul comercial internațional (UNCITRAL) de a lucra la o eventuală reformă a mecanismelor de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat,

| — | având în vedere directivele de negociere emise de Consiliu în 2018, care autorizează Comisia să negocieze, în numele UE și în cadrul UNCITRAL, o convenție de instituire a unei instanțe multilaterale în materie de investiții pentru soluționarea litigiilor legate de aceste, precum și propunerea ulterioară a UE în acest sens, |
| --- | --- |

—

având în vedere directivele de negociere emise de Consiliu în 2018, care autorizează Comisia să negocieze, în numele UE și în cadrul UNCITRAL, o convenție de instituire a unei instanțe multilaterale în materie de investiții pentru soluționarea litigiilor legate de aceste, precum și propunerea ulterioară a UE în acest sens,

| — | având în vedere procesul de modernizare a Tratatului privind Carta energiei, inițiat în 2017, precum și propunerea de text a UE referitoare la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere procesul de modernizare a Tratatului privind Carta energiei, inițiat în 2017, precum și propunerea de text a UE referitoare la acesta,

| — | având în vedere decizia Italiei de a se retrage din Tratatul privind Carta energiei începând cu 1 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Italiei de a se retrage din Tratatul privind Carta energiei începând cu 1 ianuarie 2015,

| — | având în vedere Acordul privind încetarea tratatelor bilaterale de investiții dintre statele membre ale Uniunii Europene (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind încetarea tratatelor bilaterale de investiții dintre statele membre ale Uniunii Europene (9),

| — | având în vedere Declarația guvernelor statelor membre din 15 ianuarie 2019 privind consecințele juridice ale Hotărârii Curții de Justiție în cauza Achmea și protecția investițiilor în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația guvernelor statelor membre din 15 ianuarie 2019 privind consecințele juridice ale Hotărârii Curții de Justiție în cauza Achmea și protecția investițiilor în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Acordul dintre Statele Unite, Mexic și Canada, care a intrat în vigoare la 1 iulie 2020, în special capitolul 14 privind investițiile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul dintre Statele Unite, Mexic și Canada, care a intrat în vigoare la 1 iulie 2020, în special capitolul 14 privind investițiile,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat economic regional cuprinzător al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2022, în special capitolul 10 privind investițiile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat economic regional cuprinzător al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2022, în special capitolul 10 privind investițiile,

| — | având în vedere raportul Grupului de lucru al ONU privind chestiunea drepturilor omului și a corporațiilor transnaționale și a altor întreprinderi, prezentat Adunării Generale a ONU la 27 iulie 2021, intitulat „Acorduri internaționale de investiții compatibile cu drepturile omului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului de lucru al ONU privind chestiunea drepturilor omului și a corporațiilor transnaționale și a altor întreprinderi, prezentat Adunării Generale a ONU la 27 iulie 2021, intitulat „Acorduri internaționale de investiții compatibile cu drepturile omului”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0166/2022),

| A. | întrucât, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, investițiile străine directe au rămas o competență exclusivă a Uniunii Europene, consacrată la articolul 3 alineatul (1) litera (e), articolul 206 și articolul 207 din TFUE; întrucât calea de reformare a politicii UE de investiții internaționale trebuie să fie accelerată și consolidată mai mult pentru a aborda provocările actuale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, investițiile străine directe au rămas o competență exclusivă a Uniunii Europene, consacrată la articolul 3 alineatul (1) litera (e), articolul 206 și articolul 207 din TFUE; întrucât calea de reformare a politicii UE de investiții internaționale trebuie să fie accelerată și consolidată mai mult pentru a aborda provocările actuale;

| B. | întrucât UE constituie cea mai mare destinație și sursă de investiții internaționale interne și externe din lume; întrucât acestea contribuie la creșterea economică durabilă a UE și la crearea de locuri de muncă, deși dovezile empirice disponibile nu au demonstrat o relație cauzală directă între acordurile internaționale de investiții (AII) și atragerea investițiilor străine directe; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE constituie cea mai mare destinație și sursă de investiții internaționale interne și externe din lume; întrucât acestea contribuie la creșterea economică durabilă a UE și la crearea de locuri de muncă, deși dovezile empirice disponibile nu au demonstrat o relație cauzală directă între acordurile internaționale de investiții (AII) și atragerea investițiilor străine directe;

| C. | întrucât fluxurile de investiții străine directe (ISD) la nivel mondial, aflate deja în declin din 2015, au înregistrat o scădere dramatică în 2020 (-38 %) (10) din cauza crizei COVID-19; întrucât creșterea ISD în exterior și din exterior rămâne un element-cheie al procesului de redresare a UE și a multor altor economii; |
| --- | --- |

C.

întrucât fluxurile de investiții străine directe (ISD) la nivel mondial, aflate deja în declin din 2015, au înregistrat o scădere dramatică în 2020 (-38 %) (10) din cauza crizei COVID-19; întrucât creșterea ISD în exterior și din exterior rămâne un element-cheie al procesului de redresare a UE și a multor altor economii;

| D. | întrucât, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, anumite părți ale politicii UE de investiții internaționale, și anume investițiile străine ne-directe („investițiile de portofoliu”) și regimul care reglementează soluționarea litigiilor dintre investitori și state reprezintă o competență partajată a UE și a statelor sale membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, anumite părți ale politicii UE de investiții internaționale, și anume investițiile străine ne-directe („investițiile de portofoliu”) și regimul care reglementează soluționarea litigiilor dintre investitori și state reprezintă o competență partajată a UE și a statelor sale membre;

| E. | întrucât aproximativ 1 500 de tratate bilaterale de investiții ratificate de statele membre înainte de Tratatul de la Lisabona sunt încă în vigoare și includ vechiul model de soluționare a litigiilor dintre state și investitori, la fel ca Tratatul privind Carta energiei; întrucât niciunul dintre AII negociate de Uniunea Europeană de la Tratatul de la Lisabona nu a intrat în vigoare; |
| --- | --- |

E.

întrucât aproximativ 1 500 de tratate bilaterale de investiții ratificate de statele membre înainte de Tratatul de la Lisabona sunt încă în vigoare și includ vechiul model de soluționare a litigiilor dintre state și investitori, la fel ca Tratatul privind Carta energiei; întrucât niciunul dintre AII negociate de Uniunea Europeană de la Tratatul de la Lisabona nu a intrat în vigoare;

| F. | întrucât Pactul verde european urmărește să răspundă provocărilor reprezentate de schimbările climatice și de degradarea mediului; întrucât toate politicile Uniunii, inclusiv politica de investiții, trebuie să contribuie la atingerea acestor obiective; întrucât sunt necesare investiții substanțiale la nivel mondial în vederea atingerii obiectivelor Pactului verde european, pentru a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și pentru redresarea în urma pandemiei de COVID-19; întrucât combaterea schimbărilor climatice și a degradării mediului, crearea unor condiții de investiții mai atractive și sprijinirea întreprinderilor se numără printre cele șase priorități (11) ale UE în perioada 2019-2024; |
| --- | --- |

F.

întrucât Pactul verde european urmărește să răspundă provocărilor reprezentate de schimbările climatice și de degradarea mediului; întrucât toate politicile Uniunii, inclusiv politica de investiții, trebuie să contribuie la atingerea acestor obiective; întrucât sunt necesare investiții substanțiale la nivel mondial în vederea atingerii obiectivelor Pactului verde european, pentru a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și pentru redresarea în urma pandemiei de COVID-19; întrucât combaterea schimbărilor climatice și a degradării mediului, crearea unor condiții de investiții mai atractive și sprijinirea întreprinderilor se numără printre cele șase priorități (11) ale UE în perioada 2019-2024;

| G. | întrucât investițiile străine directe și politica de investiții a UE ar trebui să joace, de asemenea, un rol esențial în atingerea obiectivelor de autonomie strategică deschisă, diversificarea lanțurilor de aprovizionare și contribuția la creșterea economică durabilă, la crearea de locuri de muncă și la integrarea în lanțurile valorice globale, precum și în încercarea de a promova condiții pentru investitorii din UE în străinătate, care să reflecte nivelul de deschidere de care se bucură investitorii străini în UE, ținând seama, în același timp, de nivelurile de dezvoltare ale țărilor terțe și de necesitatea de a asigura un tratament diferențiat; |
| --- | --- |

G.

întrucât investițiile străine directe și politica de investiții a UE ar trebui să joace, de asemenea, un rol esențial în atingerea obiectivelor de autonomie strategică deschisă, diversificarea lanțurilor de aprovizionare și contribuția la creșterea economică durabilă, la crearea de locuri de muncă și la integrarea în lanțurile valorice globale, precum și în încercarea de a promova condiții pentru investitorii din UE în străinătate, care să reflecte nivelul de deschidere de care se bucură investitorii străini în UE, ținând seama, în același timp, de nivelurile de dezvoltare ale țărilor terțe și de necesitatea de a asigura un tratament diferențiat;

| H. | întrucât țările în curs de dezvoltare se confruntă cu un deficit de finanțare anuală de 2,5 mii de miliarde USD pentru a realiza ODD până în 2030; întrucât ISD reprezintă un instrument de finanțare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a ODD-urilor aferente; întrucât acest capital poate sprijini crearea de locuri de muncă și îmbunătățirile sociale și de mediu, conform ODD-urilor; întrucât obiectivul de a atrage investiții ar trebui să meargă mână în mână cu recunoașterea, în contextul AII, a faptului că părțile la aceste acorduri ar trebui să încerce să-și îmbunătățească nivelurile de protecție a mediului sau a muncii și să nu le slăbească sau să le reducă; |
| --- | --- |

H.

întrucât țările în curs de dezvoltare se confruntă cu un deficit de finanțare anuală de 2,5 mii de miliarde USD pentru a realiza ODD până în 2030; întrucât ISD reprezintă un instrument de finanțare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a ODD-urilor aferente; întrucât acest capital poate sprijini crearea de locuri de muncă și îmbunătățirile sociale și de mediu, conform ODD-urilor; întrucât obiectivul de a atrage investiții ar trebui să meargă mână în mână cu recunoașterea, în contextul AII, a faptului că părțile la aceste acorduri ar trebui să încerce să-și îmbunătățească nivelurile de protecție a mediului sau a muncii și să nu le slăbească sau să le reducă;

| I. | întrucât taxonomia UE urmărește să faciliteze tranziția investițiilor de la activități economice nesustenabile la acelea necesare pentru a atinge durabilitatea mediului și, mai precis, neutralitatea climatică în următorii 30 de ani; |
| --- | --- |

I.

întrucât taxonomia UE urmărește să faciliteze tranziția investițiilor de la activități economice nesustenabile la acelea necesare pentru a atinge durabilitatea mediului și, mai precis, neutralitatea climatică în următorii 30 de ani;

| J. | întrucât politica de investiții include măsuri precum eliminarea barierelor nejustificate din calea investițiilor, monitorizarea impactului investițiilor străine asupra autonomiei strategice, a securității naționale și a economiei reale, precum și elaborarea altor instrumente cu scopul de a încuraja și a facilita investițiile directe în sectoarele și locurile în care este cea mai mare nevoie de ele; întrucât majoritatea AII se axează pe protecția investițiilor, cu sau fără o hotărâre în litigiile dintre investitori și stat; |
| --- | --- |

J.

întrucât politica de investiții include măsuri precum eliminarea barierelor nejustificate din calea investițiilor, monitorizarea impactului investițiilor străine asupra autonomiei strategice, a securității naționale și a economiei reale, precum și elaborarea altor instrumente cu scopul de a încuraja și a facilita investițiile directe în sectoarele și locurile în care este cea mai mare nevoie de ele; întrucât majoritatea AII se axează pe protecția investițiilor, cu sau fără o hotărâre în litigiile dintre investitori și stat;

| K. | întrucât numărul cazurilor de litigii dintre investitori și stat (ISDS) este în creștere în fiecare an, inclusiv împotriva statelor membre; întrucât aproximativ 15 % din cazurile despre care se știe că au fost introduse împotriva statelor membre în 2020 au fost litigii intra-UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât numărul cazurilor de litigii dintre investitori și stat (ISDS) este în creștere în fiecare an, inclusiv împotriva statelor membre; întrucât aproximativ 15 % din cazurile despre care se știe că au fost introduse împotriva statelor membre în 2020 au fost litigii intra-UE;

| L. | întrucât majoritatea tratatelor de investiții nu specifică modul în care trebuie stabilite noțiunile de „reparare integrală” și „valoare justă de piață” a unei investiții; întrucât, în ultimul deceniu, grupurile de experți au interpretat în mod predominant astfel de noțiuni prin utilizarea unor tehnici de evaluare „prospective”, bazate pe metoda fluxului de numerar actualizat (FNA), ceea ce, în numeroase cazuri, a determinat juriile să decidă acordarea unor sume compensatorii mult mai mari decât sumele agregate ale cheltuielilor suportate efectiv de investitori în țările-gazdă; |
| --- | --- |

L.

întrucât majoritatea tratatelor de investiții nu specifică modul în care trebuie stabilite noțiunile de „reparare integrală” și „valoare justă de piață” a unei investiții; întrucât, în ultimul deceniu, grupurile de experți au interpretat în mod predominant astfel de noțiuni prin utilizarea unor tehnici de evaluare „prospective”, bazate pe metoda fluxului de numerar actualizat (FNA), ceea ce, în numeroase cazuri, a determinat juriile să decidă acordarea unor sume compensatorii mult mai mari decât sumele agregate ale cheltuielilor suportate efectiv de investitori în țările-gazdă;

| M. | întrucât UE este lider mondial în reforma politicii de investiții; întrucât, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, au fost întreprinse reforme semnificative ale politicii de investiții, la nivel european și internațional, la insistența și cu sprijinul Parlamentului; întrucât Uniunea a lansat și a încheiat AII cu țări partenere, a reformat dispozițiile privind protecția investițiilor, a înlocuit ISDS cu un sistem jurisdicțional în materie de investiții (ICS), a lansat negocieri multilaterale în vederea creării unei instanțe în materie de investiții, a propus acte legislative privind reglementarea subvențiilor străine și a adoptat acte legislative referitoare la examinarea investițiilor străine directe; întrucât aceste evoluții reprezintă pași importanți în direcția cea bună pentru o politică de investiții modernizată și sustenabilă; întrucât mai sunt multe de făcut pentru a avansa acest program de reforme; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE este lider mondial în reforma politicii de investiții; întrucât, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, au fost întreprinse reforme semnificative ale politicii de investiții, la nivel european și internațional, la insistența și cu sprijinul Parlamentului; întrucât Uniunea a lansat și a încheiat AII cu țări partenere, a reformat dispozițiile privind protecția investițiilor, a înlocuit ISDS cu un sistem jurisdicțional în materie de investiții (ICS), a lansat negocieri multilaterale în vederea creării unei instanțe în materie de investiții, a propus acte legislative privind reglementarea subvențiilor străine și a adoptat acte legislative referitoare la examinarea investițiilor străine directe; întrucât aceste evoluții reprezintă pași importanți în direcția cea bună pentru o politică de investiții modernizată și sustenabilă; întrucât mai sunt multe de făcut pentru a avansa acest program de reforme;

| N. | întrucât recursul din ce în ce mai frecvent al investitorilor la terți pentru a-și finanța litigiile, în schimbul unor venituri sau al unui alt interes financiar la rezolvarea litigiului (finanțarea de către terți) a exacerbat dezechilibrele aflate la baza practicilor de despăgubire în litigii, reducând și mai mult riscurile pentru investitori legate de introducerea unei acțiuni și, prin urmare, stimulând creșterea numărului de acțiuni; întrucât finanțarea de către terți poate spori puterea de negociere a reclamanților, în detrimentul statelor cu resurse limitate și cadre de reglementare mai slabe, |
| --- | --- |

N.

întrucât recursul din ce în ce mai frecvent al investitorilor la terți pentru a-și finanța litigiile, în schimbul unor venituri sau al unui alt interes financiar la rezolvarea litigiului (finanțarea de către terți) a exacerbat dezechilibrele aflate la baza practicilor de despăgubire în litigii, reducând și mai mult riscurile pentru investitori legate de introducerea unei acțiuni și, prin urmare, stimulând creșterea numărului de acțiuni; întrucât finanțarea de către terți poate spori puterea de negociere a reclamanților, în detrimentul statelor cu resurse limitate și cadre de reglementare mai slabe,

| 1. | subliniază că investițiile pot și ar trebui să aibă un impact pozitiv asupra creșterii economice durabile, a creării de locuri de muncă și a dezvoltării durabile, și să contribuie la atingerea ODD-urilor; subliniază, prin urmare, importanța lor pentru transformarea economiei UE; evidențiază că acest efect pozitiv depinde de capacitatea guvernelor de a reglementa investițiile străine; reliefează că investițiile interne și externe trebuie să răspundă nevoilor economiei reale; solicită Comisiei să reexamineze politica de investiții a UE, pentru a asigura coerența cu obiectivele Pactului verde european și cu ODD-urile, precum și cu valorile Uniunii, inclusiv respectarea drepturilor omului și a standardelor sociale, astfel cum sunt definite în Pilonul european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că politica de investiții a UE trebuie să răspundă așteptărilor investitorilor și ale statelor beneficiare, precum și intereselor economice mai largi și obiectivelor de politică externă ale UE; reamintește solicitarea sa de creare a unui cadru politic integrat și coerent, care să promoveze investiții de înaltă calitate și sustenabile; salută eforturile depuse de Comisie, începând din 2010, pentru a reforma politica de investiții a Uniunii în această direcție; consideră că politica de investiții internaționale a UE trebuie reformată mai mult pentru a aborda mai bine o varietate de provocări și a-și continua transformarea într-un cadru de politici integrat și coerent; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că AII ar trebui să faciliteze investițiile durabile verzi, care iau în considerare dimensiunea de gen și sunt favorabile incluziunii, să protejeze în mod adecvat investitorii, să contribuie la reziliența pieței unice, protejând totodată spațiul politic în statele gazdă, și să încurajeze schimbul de bune practici, competențe și know-how, în conformitate cu Orientările pentru întreprinderile multinaționale ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind responsabilitatea socială a întreprinderilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este preocupat de faptul că, potrivit OCDE, țările în curs de dezvoltare s-au confruntat cu un deficit de 1,7 mii de miliarde USD în 2020 din cauza crizei COVID-19, pe lângă deficitul existent de finanțare de 2,5 mii de miliarde USD; subliniază că politica de investiții a Uniunii ar trebui să ajute țările în curs de dezvoltare, în special țările africane, să atragă ISD și să reducă deficitul de finanțare pentru a atinge ODD-urile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că întreprinderile Uniunii au nevoie de o protecție adecvată a investițiilor lor în străinătate; subliniază că investițiile protejate, astfel cum sunt codificate în AII ale UE, nu ar trebui să includă forme speculative de investiții, instrumente financiare sau investiții de portofoliu care pot fi deținute în scopuri speculative; invită Comisia să se bazeze pe recentele AII (12) pentru a exclude instrumentele de datorie publică din domeniul lor de aplicare; consideră că instrumentele financiare care pot fi retrase în orice moment nu necesită protecție; solicită Comisiei să își continue eforturile de îmbunătățire a definiției investițiilor protejate, astfel încât să se asigure că AII protejează numai investițiile cu un angajament substanțial de capital sau de alte resurse, pe un număr minim de ani, pentru care există o asumare a riscului și o așteptare de profit; este de opinie că investițiile protejate ar trebui să contribuie efectiv la dezvoltarea țării-gazdă; solicită Comisiei și statelor membre să ia în considerare acest criteriu, astfel cum este definit în dreptul internațional, în definirea investițiilor protejate pentru acordurile viitoare; |
| --- | --- |

5.

Accesul pe piață

| 6. | consideră salutar faptul că recentele acorduri de investiții pun un accent pozitiv pe accesul pe piață și pe liberalizarea investițiilor și urmăresc eliminarea barierelor din calea stabilirii și funcționării investitorilor UE pe piețele străine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să urmărească crearea unor condiții pentru investitorii din UE în străinătate care să reflecte nivelul de deschidere de care se bucură investitorii străini în UE, ținând seama, în același timp, de nivelul de dezvoltare al țărilor terțe și de necesitatea de a asigura un tratament diferențiat; subliniază că AII trebuie să protejeze capacitatea statelor de a reglementa investițiile străine în jurisdicția lor; invită Comisia să monitorizeze barierele din calea stabilirii și funcționării investitorilor UE pe piețele străine, inclusiv practicile discriminatorii; salută accentul pus de Comisie pe asigurarea respectării angajamentelor existente și subliniază că acest lucru ar trebui să se aplice și angajamentelor legate de investiții; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă Comisia să protejeze cu strictețe, atunci când liberalizează investițiile, spațiile de politică ale Uniunii și ale statelor membre, mai ales în ceea ce privește energia, agricultura, pescuitul, audiovizualul, telecomunicațiile și aspectele digitale, precum și serviciile publice; subliniază că liberalizarea investițiilor ar trebui să fie însoțită de garanții în vederea evitării exacerbării instabilității economice, în special în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază importanța menținerii, a consolidării și a punerii în aplicare a clauzelor din toate acordurile de investiții care interzic relaxarea standardelor, deoarece sunt esențiale pentru a evita o cursă către scăderea standardelor în țările care urmăresc să atragă investiții străine; invită Comisia să analizeze în continuare eficacitatea acestor clauze, în special în țările în curs de dezvoltare, cu scopul de a se asigura alinierea politicii fiscale și a finanțării pentru dezvoltare în vederea susținerii unei „curse spre vârf”; |
| --- | --- |

9.

Facilitarea investițiilor

| 10. | subliniază că facilitarea investițiilor poate contribui la deblocarea oportunităților de investiții în țările în curs de dezvoltare, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, și la realizarea ODD-urilor, susținând mobilizarea unor niveluri mai ridicate de investiții în vederea creșterii durabile și favorabile incluziunii și a reducerii sărăciei, deoarece sprijină prezența pe termen lung a investitorilor străini în economia gazdă și îmbunătățește legăturile dintre investitorii străini și întreprinderile locale; invită Comisia să sprijine țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește îmbunătățirea climatului de investiții în jurisdicția lor, atât prin instrumente de cooperare pentru dezvoltare, cât și prin acorduri bilaterale; consideră că facilitarea investițiilor constituie și un instrument eficient de îmbunătățire a competitivității și a creșterii economice a UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că acordurile internaționale de facilitare a investițiilor ar trebui să sprijine și să stimuleze investițiile care promovează dezvoltarea durabilă și să evite stimulentele pentru investiții care dăunează mediului, climei sau societății; constată că veniturile fiscale sunt esențiale pentru ca țările în curs de dezvoltare să furnizeze servicii publice de bază; îndeamnă Comisia să depună eforturi la nivel multilateral pentru a promova facilitarea investițiilor durabile care nu este urmărită prin facilități fiscale competitive; evidențiază că introducerea unor măsuri inovatoare de facilitare a investițiilor poate contribui la realizarea ODD-urilor, susținând mobilizarea unor niveluri mai ridicate de investiții în vederea creșterii durabile și favorabile incluziunii și a reducerii sărăciei, deoarece sprijină prezența pe termen mai lung a investitorilor străini în economia-gazdă și dezvoltarea unor legături mai bune între investitorii străini și întreprinderile locale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recunoaște rolul jucat de UE în negocierile Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) cu privire la Inițiativa comună privind facilitarea investițiilor pentru dezvoltare; subliniază că mai mult de două treimi din membrii OMC participă la aceste negocieri; consideră că este nevoie de prudență, având în vedere domeniul de aplicare foarte larg al acordului în curs de negociere; subliniază necesitatea de a se asigura că aceste negocieri respectă normele Acordului de la Marrakesh al OMC, care impun consens și transparență generală; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază importanța unei abordări globale a UE în ceea ce privește facilitarea investițiilor, atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral, cu un accent general pe cooperare, inclusiv pe consolidarea capacităților și pe asistența tehnică, în special în ceea ce privește susținerea digitalizării în țările în curs de dezvoltare; salută activitatea Comisiei în privința încheierii de noi acorduri de sine stătătoare de facilitare a investițiilor, care se concentrează pe investițiile durabile și favorabile incluziunii; solicită Comisiei, în acest context, să continue negocierile cu partenerii africani care să evite crearea de sarcini administrative pentru țările în curs de dezvoltare, precizând totodată tipul de investiții sustenabile urmând a fi facilitate; constată că dispoziții similare de facilitare a investițiilor sunt în curs de negociere în viitorul Protocol de investiții al zonei continentale africane de liber schimb; invită Comisia să acorde în continuare sprijin acestor negocieri; |
| --- | --- |

13.

| 14. | susține abordarea Comisiei, la nivelul OMC, de a se asigura, prin intermediul unui mecanism puternic de protecție, că normele de facilitare a investițiilor nu pot fi importate în litigiile dintre investitori și stat; consideră că litigiile apărute în legătură cu Inițiativa comună privind facilitarea investițiilor pentru dezvoltare ar trebui soluționate prin mediere și cooperare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că dispozițiile de facilitare a investițiilor, atât la nivel bilateral, cât și la nivelul OMC, nu ar trebui să se concentreze numai pe crearea de obligații pentru autoritățile publice din țările-gazdă, ci ar trebui, de asemenea, să clarifice obligațiile țărilor de origine și ale investitorilor lor naționali legate de investițiile lor în străinătate; reliefează, în acest sens, necesitatea de a introduce dispoziții obligatorii cu privire la responsabilitatea socială a întreprinderilor, drepturile omului și obligația de diligență în materie de mediu, precum și garanții anticorupție în cadrele de facilitare a investițiilor; invită Comisia să includă un capitol executoriu privind dezvoltarea durabilă în toate acordurile de facilitare a investițiilor cu țările terțe, precum și mecanisme de monitorizare a activităților sprijinite de fluxurile de ISD; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută propunerea Comisiei privind crearea unui instrument de combatere a denaturărilor cauzate de subvențiile străine care reprezintă o formă neloială de investiții, și solicită adoptarea sa rapidă; invită Comisia și statele membre să se angajeze în negocieri multilaterale la nivelul OMC pentru a combate denaturarea concurenței, în special în domeniul subvențiilor industriale; |
| --- | --- |

16.

Examinarea consolidată a investițiilor străine directe în UE

| 17. | salută intrarea în vigoare a Regulamentului privind examinarea ISD în 2019; subliniază că acest mecanism de examinare urmărește să stabilească cooperarea și, eventual, să limiteze investițiile străine în sectoarele strategice, pentru a proteja Uniunea și statele sale membre, precum și să examineze și să analizeze cazurile în care achiziționarea sau controlul unei anumite întreprinderi, infrastructuri sau tehnologii poate crea un risc în materie de securitate sau de ordine publică în Uniune; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază importanța acestui mecanism, ca etapă către monitorizarea mai bună a contribuției ISD la interesele strategice ale Europei; invită Comisia, în contextul viitorului său proces de reexaminare, să furnizeze date mai detaliate cu privire la măsura în care fluxurile de ISD sprijină activitățile economice durabile și investițiile de tip greenfield, să evalueze diferitele opțiuni de monitorizare a activităților sprijinite de fluxurile externe și să examineze posibilitatea de a specifica ulterior dacă alte sectoare ar trebui considerate strategice; în plus, invită Comisia să analizeze posibilitatea de a consolida mecanismul UE de examinare a investițiilor străine directe pentru a-i conferi, cu acordul statelor membre, competența de a bloca o investiție care ar crea un risc pentru securitate și ordinea publică; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită statele membre care nu au încă un astfel de mecanism național de examinare a investițiilor străine directe să instituie unul pentru a asigura eficacitatea cooperării europene; |
| --- | --- |

19.

Compatibilitatea AII cu prioritățile UE

| 20. | constată că un număr tot mai mare de proceduri judiciare la tribunalele pentru investiții vizează măsurile de mediu; regretă că diverse țări, inclusiv statele membre, sunt acționate în justiție în legătură cu politicile privind clima, eliminarea treptată a combustibililor fosili sau tranziția echitabilă; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că eforturile mondiale de combatere a schimbărilor climatice vor necesita o tranziție rapidă către energia din surse regenerabile și acțiuni rapide ale guvernelor de reducere a dependenței de combustibilii fosili; îndeamnă Comisia și statele membre să asigure coerența dintre AII și Pactul verde european, politicile de mediu, drepturile lucrătorilor și drepturile omului, prin excluderea de la protecția prevăzută în tratate a investițiilor în combustibili fosili sau a oricăror alte activități care aduc prejudicii semnificative mediului și drepturilor omului și prin includerea în capitolele privind dezvoltarea durabilă a unor dispoziții care să contribuie la respectarea Acordului de la Paris, a tratatelor internaționale privind munca și egalitatea de gen și a unor dispoziții care vizează îmbunătățirea cadrului intern de reglementare a investițiilor străine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act cu îngrijorare de asimetria anumitor AII, conform cărora investitorii pot urmări cazuri de investiții împotriva statelor, în timp ce guvernele, lucrătorii și comunitățile afectate nu pot recurge la arbitraj împotriva corporațiilor transnaționale care nu respectă drepturile omului, sănătatea publică sau legislația muncii și a mediului; subliniază că, în mod similar, instanța multilaterală pentru investiții (MIC) este destinată să se pronunțe numai în cauzele în care investitorii străini acționează statele în justiție; |
| --- | --- |

22.

| 23. | evidențiază că, fie și în absența unor proceduri judiciare, amenințarea explicită sau implicită de a recurge la acțiuni în justiție în domeniul investițiilor poate consolida poziția investitorilor în negocierile cu statele („efectul de descurajare”); subliniază, în acest sens, că recentele AII ale UE stipulează principiul conform căruia guvernele au dreptul de a reglementa obiectivele legitime de politică publică (13), inclusiv într-un mod care ar putea afecta în mod negativ funcționarea unei investiții sau așteptările unui investitor cu privire la profituri; subliniază totuși că acest drept nu împiedică statele să fie nevoite să respecte obligațiile prevăzute de AII și nici nu exclude prezentarea reclamațiilor privind investițiile sau a cererilor de despăgubire ca urmare a exercitării acestui drept; este preocupat de faptul că procesul decizional în materie de politici ar putea fi, prin urmare, întârziat sau deciziile ar putea fi diluate; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că, în urma acestui fapt, ar putea fi cheltuite mai multe fonduri publice pe compensarea sectorului combustibililor fosili decât ar fi cazul în absența amenințării litigiilor în materie de investiții, făcând măsurile de tranziție energetică mai costisitoare și, prin urmare, mai dificil de adoptat de state, și reprezentând o subvenție globală acordată de contribuabili sectorului combustibililor fosili; |
| --- | --- |

24.

| 25. | observă că, în numeroase cazuri de arbitraj între investitori și stat, întreprinderile au contestat acțiunile pe care statele au declarat că le-au întreprins pentru a aborda preocupările sau tulburările locale legate de impactul unui proiect; invită Comisia și statele membre să includă în viitoarele AII un drept de a deține calitate procesuală pentru părțile terțe afectate; consideră că tribunalele ar trebui să urmeze jurisprudența Curții Internaționale de Justiție și să considere cauzele inadmisibile atunci când constatările de fapt sau de drept ar putea aduce atingere comunităților locale sau indigene afectate care nu sunt parte la procedurile de investiții; solicită Comisiei și statelor membre să asigure transparența și să sprijine implicarea comunităților locale vulnerabile, în special a populațiilor indigene afectate de activitățile extractive sau de exploatare forestieră, în negocierea și punerea în aplicare a AII, deoarece investițiile străine pot avea consecințe de amploare asupra comunităților locale; |
| --- | --- |

25.

Abordarea reformată

| 26. | salută noul model al acordurilor de protecție a investițiilor elaborat de Comisie în 2015, ca un pas în direcția corectă; constată, cu toate acestea, că niciun acord care îl conține nu a intrat încă în vigoare; reamintește poziția sa potrivit căreia Uniunea și statele sale membre nu ar trebui să semneze sau să ratifice tratate de protecție a investițiilor care includ mecanismul ISDS; subliniază importanța realizării de reforme procedurale pentru soluționarea litigiilor dintre investitori și stat; salută faptul că sistemul jurisdicțional în materie de investiții include crearea unui registru fix de arbitri, a unui mecanism de recurs, a unui cod de conduită pentru arbitri și a unei transparențe sporite în procedurile de arbitraj; observă că sistemul jurisdicțional în materie de investiții constituie în continuare arbitraj internațional și subliniază că, spre deosebire de instanțele naționale, arbitrii din registrul ICS ar avea libertatea de a nu lua în considerare neapărat legile relevante de interes public atunci când interpretează dispozițiile de fond consacrate în AII; regretă că arbitrii ar fi plătiți în continuare de la caz la caz; |
| --- | --- |

26.

| 27. | îndeamnă Comisia să sprijine pe deplin și să accelereze negocierile pentru a extinde obligațiile investitorilor și aplicarea acestora; consideră că obligațiile investitorilor nu ar trebui să fie incluse doar în AII ale UE, ci ar trebui să se aplice și prin intermediul unor instrumente internaționale separate, obligatorii și executorii, precum și prin intermediul unor cadre naționale solide pentru obligația de diligență în materie de drepturi ale omului și de mediu; observă că progresele înregistrate în aceste domenii și consolidarea continuă a dispozițiilor AII ale Uniunii ar trebui să garanteze că investitorii UE în țările non-UE, în special în țările în curs de dezvoltare, demonstrează în mod transparent că au strategii de a contribui activ la realizarea ODD-urilor și a obiectivelor Acordului de la Paris și fac obiectul unor mecanisme de responsabilizare, în special prin asigurarea accesului la justiție al victimelor din țările respective; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută dispozițiile din AII privind obligațiile statelor și ale investitorilor în materie de mediu, de muncă și de responsabilitate socială a întreprinderilor, precum și clauzele care stipulează principiul orizontal conform căruia standardele nu ar trebui reduse pentru a atrage investiții; regretă, cu toate acestea, că reforma obligațiilor investitorilor nu a ținut pasul cu reforma ISDS; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia și statele membre să sprijine intrarea în vigoare a instrumentului privind corporațiile și alte întreprinderi transnaționale din perspectiva drepturilor omului (14), în curs de elaborare de către Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, menit să reglementeze activitățile întreprinderilor și ale firmelor transnaționale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră salutar faptul că, începând din 2016, AII ale UE conținând clauze de protecție a investițiilor includ o formulare mai precisă pentru unele standarde de protecție, precum și dreptul de reglementare; subliniază că AII ale UE nu ar trebui să permită utilizarea unor standarde largi de protecție pentru a contesta politicile publice legitime; consideră că standardele de protecție ar trebui să se axeze în mod specific pe crearea unor condiții de concurență echitabile între investitorii străini și cei interni, prevenind și oferind căi de atac în cazurile în care investitorii Uniunii în țări terțe sunt discriminați, nu au acces la justiție sau își pierd pe deplin beneficiile investiției în beneficiul statului-gazdă, inclusiv în perioade de război, și reciproc pentru investitorii din țări terțe în UE; solicită statelor membre și Comisiei să evite includerea unei terminologii ambigue în clauzele de fond și să continue revizuirea standardelor de protecție pe baza dovezilor disponibile; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază faptul că AII ale UE negociate după 2009 încă includ clauze de caducitate care împiedică rezilierea cu ușurință; ia act de negocierile recente în cadrul cărora părțile au convenit asupra unei clauze de caducitate de cinci ani, cu posibilitatea de a conveni asupra unei prelungiri de încă cinci ani în cazul în care nu se găsește nicio înlocuire; invită statele membre și alte părți contractante să neutralizeze clauzele de caducitate din acordurile actuale și să scurteze semnificativ clauzele de caducitate în noile acorduri de investiții; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că, atât în temeiul dreptului internațional cutumiar, cât și al dreptului internațional al drepturilor omului, persoanele fizice au obligația de a recurge la căi de atac în fața instanțelor naționale înainte de a iniția proceduri internaționale împotriva statului pentru fapte ilicite; regretă faptul că, în schimb, dreptul internațional al investițiilor nu impune, de obicei, epuizarea căilor de atac interne; consideră că AII ar trebui să impună epuizarea căilor de atac prin sistemele interne de justiție înainte ca investitorii străini să poată recurge la un tribunal de arbitraj, așa cum se întâmplă în cazul legislației internaționale privind drepturile omului; subliniază că, în cazul unei denegări grave de dreptate în instanțele naționale, investitorii străini ar trebui să poată solicita în mod direct soluționarea litigiilor internaționale; |
| --- | --- |

32.

Ratificarea AII

| 33. | subliniază că amânările în ratificarea AII ale UE de către statele membre întârzie înlocuirea tratatelor bilaterale de investiții (TBI) cu dispoziții mai transparente și moderne care protejează în mod egal toți investitorii UE din țările terțe; invită statele membre să ratifice acordurile de investiții încheiate de UE; solicită UE să colaboreze cu țările partenere pentru a-și revizui și îmbunătăți în permanență AII, odată ce intră în vigoare, în conformitate cu orientările dezvoltate în prezentul raport; se așteaptă ca statele membre să asigure coerența AII cu valorile și obiectivele UE; |
| --- | --- |

33.

Despăgubiri

| 34. | subliniază că metodologiile FNA, utilizate în general pentru calcularea despăgubirilor în AII, nu reprezintă o metodă fiabilă de evaluare pentru proiectele de investiții care se află într-un stadiu incipient sau pentru cele cu fluxuri de venituri viitoare incerte; subliniază că utilizarea acestor metode de juriile de arbitraj reprezintă o abatere semnificativă de la principiile și practicile consacrate de despăgubire din sistemele juridice naționale și internaționale în afara AII, care prevăd marje de apreciere mult mai limitate pentru soluționarea litigiilor; subliniază că despăgubirile considerabile acordate de tribunalele pentru investiții au impus o sarcină financiară semnificativă și din ce în ce mai mare asupra statelor pârâte; precizează că utilizarea metodelor de evaluare folosite în general de judecători este extrem de controversată, din cauza marjei lor foarte largi de apreciere și a faptului că se bazează pe ipoteze extrem de complexe și, prin natura lor, speculative; invită Comisia să evalueze aprofundat și să prevadă norme corective și orientate spre transparență și măsuri de salvgardare în legătură cu dispozițiile care reglementează despăgubirile în AII ale UE, inclusiv utilizarea unor clauze mai stricte care să împiedice prevederea unor daune punitive; solicită ca valoarea despăgubirilor să fie plafonată la nivelul costurilor nerecuperabile, reflectând suma cheltuielilor eligibile suportate efectiv de investitori; subliniază că abordările de echilibrare ar trebui, după caz, să stabilească despăgubiri sub un astfel de plafon, luând în considerare elemente contextuale, cum ar fi nerespectarea de către întreprinderi a obligațiilor sau a angajamentelor lor juridice sau contractuale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | constată că recurgerea din ce în ce mai frecventă de către investitori la terți pentru a-și finanța litigiile, în schimbul unui câștig din compensațiile obținute (finanțare de către terți), stimulează creșterea numărului de reclamații; ia act de progresele înregistrate în ceea ce privește creșterea transparenței finanțării de către terți în litigiile dintre investitori și stat; salută, în acest sens, eforturile depuse de Comisie în recentele AII ale UE; invită Comisia să sprijine dispoziții suplimentare care să reglementeze finanțarea de către terți a litigiilor dintre investitori și stat în contextul negocierilor internaționale, astfel încât să limiteze strict această practică care încurajează acordarea unor sume abuziv de ridicate; |
| --- | --- |

35.

Tratatele bilaterale de investiții

| 36. | atrage atenția asupra miilor de TBI existente ale statelor membre care protejează încă investițiile în combustibilii fosili, conțin dispoziții învechite care contravin obiectivelor și valorilor UE, incluzând standarde de protecție excesiv de largi, cerințe slabe privind transparența și ISDS, și nu sunt în conformitate cu propunerea UE privind un MIC; invită, prin urmare, statele membre să elimine sau să modernizeze TBI pentru a le alinia la un model reformat al AII ale UE și pentru a fi în conformitate cu acest raport; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să se asigure că toate TIB ale statelor membre sunt pe deplin compatibile cu dreptul Uniunii și coerente cu obiectivele și valorile UE; sprijină aplicarea strictă de către Comisie a condițiilor de autorizare a negocierii, semnare și încheiere de către statele membre a unor noi acorduri în conformitate cu o politică modernizată de investiții a Uniunii și cu hotărârile Curții de Justiție a UE; reamintește obligația statelor membre de a-și modifica TBI în conformitate cu articolul 351 din TFUE; solicită Comisiei să monitorizeze respectarea acestor obligații și să informeze periodic Parlamentul cu privire la progresele înregistrate; încurajează Comisia să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor atunci când este necesar pentru a asigura conformitatea TBI ale statelor membre cu dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sprijină Comisia în elaborarea unor orientări interpretative care să fie urmate de statele membre, în sensul reformelor de fond și procedurale menționate în prezentul raport, pentru a asigura o interpretare unificată a unei politici modernizate de investiții a Uniunii și pentru a garanta compatibilitatea deplină cu obiectivele Pactului verde european; invită Comisia să utilizeze acest model actualizat ca bază pentru autorizarea noilor TBI ale statelor membre; |
| --- | --- |

38.

Tratatul privind Carta energiei (TCE)

| 39. | subliniază că TCE este cel mai controversat acord de investiții din lume în prezent; sprijină eforturile de modernizare a TCE și poziția Uniunii de a exclude protecția majorității investițiilor în combustibilii fosili; consideră, cu toate acestea, că poziția UE nu ar trebui să acorde protecție investițiilor în activități economice considerate „deosebit de dăunătoare” în conformitate cu legislația UE și că termenul pentru eliminarea treptată a protecției investițiilor existente în combustibilii fosili ar trebui scurtat în mod semnificativ, pentru a nu submina realizarea obiectivelor climatice ale UE; solicită încetarea soluționării litigiilor dintre investitori și stat în cadrul TCE; subliniază că modificarea TCE necesită unanimitatea tuturor părților contractante care votează în cadrul conferinței anuale; este preocupat că Parlamentul nu are același nivel de acces la textele de negociere din cadrul negocierilor pentru modernizarea TCE, cum a avut la negocierea altor tratate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | este îngrijorat că numeroase părți contractante par să nu împărtășească ambițiile Uniunii în domeniul atenuării schimbărilor climatice, al dezvoltării durabile și al tranziției energetice, deși toate sunt, de asemenea, semnatare ale Acordului de la Paris; îndeamnă Comisia să asigure alinierea TCE la Acordul de la Paris și la obiectivele Pactului verde european, menținând, în același timp, capacitatea Uniunii de a elabora măsuri de politică publică în concordanță cu angajamentul său de a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050; |
| --- | --- |

40.

| 41. | constată că Italia și-a anunțat decizia de a se retrage din Tratatul privind Carta energiei începând cu 1 ianuarie 2015; constată că țările care au ratificat TCE sau au aderat la acesta își pot retrage statutul de membru la 12 luni de la notificarea retragerii; regretă că investițiile realizate înainte de data ieșirii sunt încă protejate timp de 20 de ani, dar salută faptul că protecția încetează imediat pentru toate investițiile noi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | îndeamnă Comisia să se asigure că un TCE revizuit protejează dreptul statelor de a reglementa, că este în conformitate cu dreptul UE și cu politica de investiții a UE, și că interzice imediat investitorilor din sectorul combustibililor fosili să acționeze în justiție părțile contractante care urmăresc politici de eliminare treptată a combustibililor fosili, în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris, și că protecția investițiilor este acordată doar investitorilor reali și nu celor pur financiari sau speculativi; invită Comisia să publice studiul său juridic care analizează efectele potențiale ale retragerii; invită Comisia și statele membre să înceapă pregătirea unei ieșiri coordonate din TCE și un acord care să excludă aplicarea clauzei de caducitate între părțile contractante interesate în vederea prezentării oficiale către Consiliu și Parlament, în cazul în care obiectivele menționate mai sus ale negocierilor nu sunt atinse până în iunie 2022; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută clarificarea Curții de Justiție, din hotărârea Komstroy, potrivit căreia dispozițiile ISDS din TCE nu se aplică în cazul litigiilor intra-UE; constată că sunt în curs de desfășurare cel puțin 73 de cazuri intra-UE, inclusiv peste 40 de cazuri de arbitraj în materie de investiții bazate pe TCE intra-UE; constată cu mare îngrijorare că hotărârea Achmea nu a descurajat tribunalele de arbitraj să continue judecarea litigiilor în materie de investiții intra-UE; îndeamnă Comisia să depună toate eforturile pentru a susține aceste hotărâri în cadrul procedurilor de arbitraj intra-UE aflate în curs; solicită, prin urmare, statelor membre și Comisiei să adopte un acord inter se cu privire la neaplicabilitatea TCE în cazul litigiilor în materie de investiții intra-UE; sprijină solicitarea mai multor state membre privind pronunțarea de către Curtea de Justiție a unei noi hotărâri și consideră că ea ar trebui să ofere clarificări definitive cu privire la această chestiune, pentru a evita admisibilitatea oricărui viitor arbitraj intra-UE în temeiul TCE; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că, deși va fi dificil să fie puse în aplicare orice eventuale compensații în cauzele intra-UE în instanțele Uniunii, cauzele care intră sub incidența normelor Centrului Internațional pentru Reglementarea Diferendelor relative la Investiții pot fi totuși executate în instanțele din țări terțe; constată că aceste instanțe pot dispune confiscarea activelor de stat (15) ale UE sau ale statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că respectarea hotărârilor instanțelor UE, în special ale Curții de Justiție a UE, ar trebui să fie luată în considerare în cadrul procesului de selecție a arbitrilor pentru viitoarele liste ICS; |
| --- | --- |

45.

Eforturile multilaterale de reformare a protecției investițiilor (MIC)

| 46. | consideră salutară implicarea Grupului de lucru III al UNCITRAL în deliberările privind o eventuală reformă multilaterală a ISDS, începând din 2017; constată că 60 de state au convenit prin consens că activitatea UNCITRAL trebuie să abordeze opțiunile de reformă structurală; invită Comisia să continue să se implice în mod constructiv în discuțiile UNCITRAL, precum și să încurajeze negocierile pe teme precum relaxarea reglementărilor, epuizarea căilor de atac, drepturile părților terțe și daunele, cărora li s-a acordat o atenție limitată, și să le ia în considerare în viitoarele AII ale UE; invită Comisia să își consolideze activitatea în cadrul UNCITRAL pentru a proteja dreptul statelor de a reglementa, și să asigure o transparență deplină; |
| --- | --- |

46.

| 47. | sprijină negocierile în curs din Grupul de lucru III al UNCITRAL, în care UE și statele sale membre urmăresc instituirea unui mecanism permanent de soluționare a litigiilor în materie de investiții: tribunalul multilateral pentru investiții (MIC); salută poziția Uniunii de lider mondial în cadrul acestor negocieri; subliniază, cu toate acestea, că această propunere nu acoperă modernizarea standardelor de protecție de fond; invită Comisia să se asigure că legislația aplicată de judecătorii din cadrul MIC echilibrează interpretarea dispozițiilor de fond și a drepturilor consacrate în AII cu legile naționale relevante de interes public care au fost puse în aplicare în mod democratic; solicită Comisiei să se asigure că judecătorii nu sunt remunerați de la caz la caz; invită Comisia să promoveze reforma și modernizarea acestor standarde în forurile internaționale corespunzătoare; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să includă în negocierile privind MIC introducerea unor norme care să stabilească, în mod transparent, despăgubirile care trebuie plătite de state și să pledeze pentru metode stricte de evaluare care să permită doar compensarea costurilor nerecuperabile în cadrul negocierilor în curs privind reforma UNCITRAL; |
| --- | --- |

48.

| 49. | critică ferm întârzierea semnificativă în ratificarea și punerea în aplicare a Convenției ONU din Mauritius; invită statele membre să adopte fără întârziere propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea acesteia, în numele UE; atrage atenția asupra hotărârilor recente ale CEJ privind competențele exclusive și partajate în legătură cu ratificarea tratatelor internaționale, care pot oferi orientări privind deblocarea ratificării acestei convenții; |
| --- | --- |

49.

O politică de investiții a UE dincolo de soluționarea litigiilor dintre investitori și stat

| 50. | constată că, la nivel mondial, în 2017, 2019 și 2020, numărul tratatelor de investiții reziliate a depășit numărul noilor AII încheiate; subliniază că AII supraregionale încheiate cel mai recent utilizează o abordare din ce în ce mai prudentă în ceea ce privește judecarea litigiilor dintre investitori și stat; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită sprijin din partea UE pentru a consolida sistemele juridice naționale și statul de drept în țările partenere prin asistența tehnică la nivelul UE, ceea ce ar asigura un mediu favorabil investițiilor străine, abordând, în același timp, deficiențele sistemice care au un impact negativ asupra dezvoltării durabile în aceste țări; |
| --- | --- |

51.

| 52. | îndeamnă Comisia să elaboreze o strategie a Uniunii privind investițiile străine care să stimuleze și să protejeze investițiile sustenabile, în toate dimensiunile lor, fără a se baza neapărat pe arbitrajul dintre investitori și stat, precum și să-și actualizeze modelul de protecție a investițiilor adoptat în 2015, în conformitate cu solicitările prezentei rezoluții, cu scopul de a oferi un ghid pentru negocierea privind încheierea unor noi acorduri ale UE sau actualizarea acestora; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  JO L 351, 20.12.2012, p. 40.

(2)  JO L 257, 28.8.2014, p. 121.

(3)  JO L 198, 22.6.2020, p. 13.

(4)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 34.

(5)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 1.

(6)  JO C 265, 11.8.2017, p. 17.

(7)  JO C 101, 16.3.2018, p. 30.

(8)  JO L 149, 30.4.2021, p. 10.

(9)  JO L 169, 29.5.2020, p. 1.

(10)  Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, „ISD în cifre”, aprilie 2021.

(11)  Pactul verde european; o Europă pregătită pentru era digitală; o economie în serviciul cetățenilor; o Europă mai puternică pe scena internațională; promovarea modului nostru de viață european; un nou elan pentru democrația europeană.

(12)  Cum ar fi Acordul economic și comercial cuprinzător UE-Canada [anexa 8b alineatul (4), care definește datoria publică drept un instrument de datorie al oricărui nivel de guvernare al unei părți], CPTPP și BLEU 2009 (Uniunea Economică Belgia-Luxemburg) – Columbia BIT.

(13)  Inclusiv în ceea ce privește sănătatea publică, serviciile sociale, educația publică, siguranța, mediul sau moralitatea publică, protecția socială sau a consumatorilor, protecția vieții private și a datelor sau promovarea și protecția diversității culturale.

(14)  Instrument obligatoriu din punct de vedere juridic pentru a reglementa dreptul internațional al drepturilor omului, activitățile corporațiilor transnaționale și ale altor întreprinderi https://www.ohchr.org/en/hr-bodies/hrc/wg-trans-corp/igwg-on-tnc.

(15)  Convenția privind recunoașterea și executarea sentințelor arbitrale străine, cunoscută și sub denumirea de „Convenția de arbitraj de la New York”.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Miercuri, 22 iunie 2022

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/108

---

P9_TA(2022)0246

Revizuirea schemei UE de comercializare a cotelor de emisie ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757 (COM(2021)0551 – C9-0318/2021 – 2021/0211(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 32/11)

Amendamentul 406

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Acordul de la Paris adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) („Acordul de la Paris”) (3) a intrat în vigoare în noiembrie 2016. Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Acordul de la Paris adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) („Acordul de la Paris”) (3) a intrat în vigoare în noiembrie 2016. Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale.

| (1) | Acordul de la Paris adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) („Acordul de la Paris”) (3) a intrat în vigoare în noiembrie 2016. Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale.
  Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow, părțile la Acordul de la Paris au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să-și consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a micșora diferența dintre obiectivele ambițioase și realitate, în acord cu constatările Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Acest lucru ar trebui realizat într-un mod echitabil și care respectă principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, în funcție de diferitele circumstanțe naționale.


  Revizuirea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii al Uniunii Europene(EU ETS), inclusiv a rezervei sale pentru stabilitatea pieței, reprezintă o șansă unică. |
| --- | --- |

(1)

Acordul de la Paris adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) („Acordul de la Paris”) (3) a intrat în vigoare în noiembrie 2016. Părțile la acord au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale.
  Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow, părțile la Acordul de la Paris au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să-și consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a micșora diferența dintre obiectivele ambițioase și realitate, în acord cu constatările Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Acest lucru ar trebui realizat într-un mod echitabil și care respectă principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, în funcție de diferitele circumstanțe naționale.


  Revizuirea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii al Uniunii Europene(EU ETS), inclusiv a rezervei sale pentru stabilitatea pieței, reprezintă o șansă unică.

Amendamentul 407

Propunere de directivă

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Nevoia urgentă de a menține ținta de 1,5  oC a încălzirii globale stabilită de Acordul de la Paris a devenit și mai stringentă în urma constatărilor IPCC din raportul său din 7 august 2021 intitulat „Climate Change 2021: The Physical Science Basis” („Schimbări climatice 2021: bazele fizice”). IPCC a constatat că temperatura globală va atinge sau va depăși pragul de 1,5  oC mai devreme decât se prevăzuse, și anume în următorii 20 de ani. De asemenea, IPCC a constatat că, dacă nu au loc reduceri imediate și ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră, nu va mai fi posibilă limitarea încălzirii globale la circa 1,5  oC și nici chiar la 2 oC. În plus, în raportul său din 28 februarie 2022 intitulat „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” („Schimbări climatice 2021: impact, adaptare și vulnerabilitate”) IPCC a declarat, cu un grad foarte mare de certitudine, că schimbările climatice sunt o amenințare la adresa calității vieții oamenilor și la adresa sănătății la nivel planetar. Orice întârziere suplimentară privind luarea în comun la nivel mondial a unor măsuri de adaptare și atenuare pentru a anticipa acest fenomen va duce la pierderea unei ocazii de scurtă durată și care trece repede de a asigura tuturor un viitor viabil și sustenabil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Nevoia urgentă de a menține ținta de 1,5  oC a încălzirii globale stabilită de Acordul de la Paris a devenit și mai stringentă în urma constatărilor IPCC din raportul său din 7 august 2021 intitulat „Climate Change 2021: The Physical Science Basis” („Schimbări climatice 2021: bazele fizice”). IPCC a constatat că temperatura globală va atinge sau va depăși pragul de 1,5  oC mai devreme decât se prevăzuse, și anume în următorii 20 de ani. De asemenea, IPCC a constatat că, dacă nu au loc reduceri imediate și ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră, nu va mai fi posibilă limitarea încălzirii globale la circa 1,5  oC și nici chiar la 2 oC. În plus, în raportul său din 28 februarie 2022 intitulat „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” („Schimbări climatice 2021: impact, adaptare și vulnerabilitate”) IPCC a declarat, cu un grad foarte mare de certitudine, că schimbările climatice sunt o amenințare la adresa calității vieții oamenilor și la adresa sănătății la nivel planetar. Orice întârziere suplimentară privind luarea în comun la nivel mondial a unor măsuri de adaptare și atenuare pentru a anticipa acest fenomen va duce la pierderea unei ocazii de scurtă durată și care trece repede de a asigura tuturor un viitor viabil și sustenabil.

Amendamentul 408

Propunere de directivă

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Nevoia de măsuri urgente este amplificată și mai mult de creșterea frecvenței și intensității condițiilor meteorologice extreme, consecința directă a schimbărilor climatice. Potrivit Biroului Organizației Națiunilor Unite pentru reducerea riscurilor de dezastre, numărul dezastrelor înregistrate în lume și amploarea pierderilor economice globale aproape că s-au dublat în ultimii 20 de ani, iar o mare parte a acestei creșteri reflectă numărul tot mai ridicat de dezastre provocate de schimbările climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Nevoia de măsuri urgente este amplificată și mai mult de creșterea frecvenței și intensității condițiilor meteorologice extreme, consecința directă a schimbărilor climatice. Potrivit Biroului Organizației Națiunilor Unite pentru reducerea riscurilor de dezastre, numărul dezastrelor înregistrate în lume și amploarea pierderilor economice globale aproape că s-au dublat în ultimii 20 de ani, iar o mare parte a acestei creșteri reflectă numărul tot mai ridicat de dezastre provocate de schimbările climatice.

Amendamentul 409

Propunere de directivă

Considerentul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1c) | Prin urmare, Uniunea ar trebui să abordeze această problemă urgent, intensificându-și eforturile și consolidându-și poziția de lider internațional în lupta împotriva schimbărilor climatice, reflectând în același timp principiul echității și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, astfel cum sunt prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din Acordul de la Paris. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1c)

Prin urmare, Uniunea ar trebui să abordeze această problemă urgent, intensificându-și eforturile și consolidându-și poziția de lider internațional în lupta împotriva schimbărilor climatice, reflectând în același timp principiul echității și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, astfel cum sunt prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din Acordul de la Paris.

Amendamentul 410

Propunere de directivă

Considerentul 1 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1d) | In rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu

   (1a)

  , Parlamentul European a îndemnat Comisia să ia măsuri imediate și ambițioase pentru a limita încălzirea globală la 1,5  oC și pentru a evita pierderea masivă a biodiversității, inclusiv prin soluționarea inconsecvențelor dintre politicile actuale ale Uniunii și situația de urgență climatică și de mediu și prin garantarea faptului că toate viitoarele propuneri legislative și bugetare relevante sunt pe deplin aliniate cu obiectivul de a limita încălzirea globală la sub 1,5  oC și nu contribuie la pierderea biodiversității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1d)

In rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu

   (1a)

  , Parlamentul European a îndemnat Comisia să ia măsuri imediate și ambițioase pentru a limita încălzirea globală la 1,5  oC și pentru a evita pierderea masivă a biodiversității, inclusiv prin soluționarea inconsecvențelor dintre politicile actuale ale Uniunii și situația de urgență climatică și de mediu și prin garantarea faptului că toate viitoarele propuneri legislative și bugetare relevante sunt pe deplin aliniate cu obiectivul de a limita încălzirea globală la sub 1,5  oC și nu contribuie la pierderea biodiversității.

Amendamentul 411

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (4). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (4).

| (2) | Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află
  , astfel,
  în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (4). |
| --- | --- |

(2)

Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află
  , astfel,
  în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (4).

Amendamentul 412

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Pactul verde european
  combină
  un
  set cuprinzător
  de
  măsuri și inițiative care se consolidează reciproc
  și
  care vizează realizarea neutralității climatice
  în UE
  până în 2050
  și stabilește o nouă strategie de creștere care
  are drept scop
  transformarea
  UE
  într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă,
  competitivă și
  eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în
  care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente.
  În același timp,
  această tranziție afectează în mod diferit
  femeile
  și
  bărbații
  și are un impact deosebit asupra unor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele cu
  origine rasială sau etnică minoritară
  . Prin urmare, este necesar să se asigure că tranziția este justă și favorabilă incluziunii
  , precum și că nimeni nu este lăsat în urmă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Pactul verde european
  combină
  un
  set cuprinzător
  de
  măsuri și inițiative care se consolidează reciproc
  și
  care vizează realizarea neutralității climatice
  în UE
  până în 2050
  și stabilește o nouă strategie de creștere care
  are drept scop
  transformarea
  UE
  într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă,
  competitivă și
  eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în
  care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente.
  În același timp,
  această tranziție afectează în mod diferit
  femeile
  și
  bărbații
  și are un impact deosebit asupra unor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele cu
  origine rasială sau etnică minoritară
  . Prin urmare, este necesar să se asigure că tranziția este justă și favorabilă incluziunii
  , precum și că nimeni nu este lăsat în urmă.

| (3) | Pactul verde european
  oferă
  un
  punct de plecare pentru atingerea obiectivului
  de
  neutralitate climatică al Uniunii până cel târziu în 2050
  și
  a obiectivului de a realiza emisii negative
  în
  perioada ulterioară, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (
  UE
  ) 2021/1119 al Parlamentului European
  și
  al Consiliului

   (1a)

  . Acesta
  stabilește o nouă strategie de creștere care
  vizează
  transformarea
  Uniunii
  într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor
  și competitivă
  ,
  fără a lăsa pe nimeni
  în
  urmă într-o tranziție echitabilă care abordează deopotrivă problema sărăciei energetice
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. Această tranziție afectează în mod diferit
  lucrătorii din diverse sectoare
  și
  fiecare gen
  și are un impact deosebit asupra unor grupuri defavorizate
  și vulnerabile
  , cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap
  , membrii unei minorități rasiale sau etnice
  și persoanele
  și gospodăriile
  cu
  venituri medii inferioare și cu venituri reduse. De asemenea, implică provocări mai mari pentru anumite regiuni, în special regiunile dezavantajate din punct de vedere structural și periferice, precum și insulele
  . Prin urmare, este necesar să se asigure că tranziția este justă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

(3)

Pactul verde european
  oferă
  un
  punct de plecare pentru atingerea obiectivului
  de
  neutralitate climatică al Uniunii până cel târziu în 2050
  și
  a obiectivului de a realiza emisii negative
  în
  perioada ulterioară, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (
  UE
  ) 2021/1119 al Parlamentului European
  și
  al Consiliului

   (1a)

  . Acesta
  stabilește o nouă strategie de creștere care
  vizează
  transformarea
  Uniunii
  într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor
  și competitivă
  ,
  fără a lăsa pe nimeni
  în
  urmă într-o tranziție echitabilă care abordează deopotrivă problema sărăciei energetice
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. Această tranziție afectează în mod diferit
  lucrătorii din diverse sectoare
  și
  fiecare gen
  și are un impact deosebit asupra unor grupuri defavorizate
  și vulnerabile
  , cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap
  , membrii unei minorități rasiale sau etnice
  și persoanele
  și gospodăriile
  cu
  venituri medii inferioare și cu venituri reduse. De asemenea, implică provocări mai mari pentru anumite regiuni, în special regiunile dezavantajate din punct de vedere structural și periferice, precum și insulele
  . Prin urmare, este necesar să se asigure că tranziția este justă și favorabilă incluziunii.

Amendamentul 413

Propunere de directivă

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | EU ETS reprezintă un element fundamental al politicii Uniunii privind clima și constituie instrumentul său esențial pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor. În conformitate cu angajamentele asumate în COP26 la Glasgow de a revizui anual contribuțiile stabilite la nivel național, Comisia ar trebui să își revizuiască CSN pentru a contabiliza toate sectoarele incluse în EU ETS în cursul prezentei revizuiri a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

EU ETS reprezintă un element fundamental al politicii Uniunii privind clima și constituie instrumentul său esențial pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor. În conformitate cu angajamentele asumate în COP26 la Glasgow de a revizui anual contribuțiile stabilite la nivel național, Comisia ar trebui să își revizuiască CSN pentru a contabiliza toate sectoarele incluse în EU ETS în cursul prezentei revizuiri a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  .

Amendamentul 414

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Necesitatea și valoarea
  Pactului
  verde european au devenit și mai
  evidente
  în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății, a condițiilor de viață și de muncă și a bunăstării cetățenilor Uniunii, care au demonstrat că societatea și economia noastră trebuie să își îmbunătățească reziliența la șocurile externe și să acționeze din timp pentru a preveni sau a atenua aceste efecte. Cetățenii Uniunii continuă să își exprime opiniile ferme cu privire la aplicabilitatea acestei direcții în special în cazul schimbărilor climatice (5). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Necesitatea și valoarea
  Pactului
  verde european au devenit și mai
  evidente
  în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății, a condițiilor de viață și de muncă și a bunăstării cetățenilor Uniunii, care au demonstrat că societatea și economia noastră trebuie să își îmbunătățească reziliența la șocurile externe și să acționeze din timp pentru a preveni sau a atenua aceste efecte. Cetățenii Uniunii continuă să își exprime opiniile ferme cu privire la aplicabilitatea acestei direcții în special în cazul schimbărilor climatice (5).

| (4) | Necesitatea și valoarea
  unui Pact
  verde european
  bine pus în aplicare
  au devenit și mai
  importante
  în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății, a condițiilor de viață și de muncă și a bunăstării cetățenilor Uniunii, care au demonstrat că societatea și economia noastră trebuie să își îmbunătățească reziliența la șocurile externe și să acționeze din timp pentru a preveni sau a atenua aceste efecte
  , într-un mod echitabil și care nu lasă pe nimeni în urmă, mai ales persoanele supuse riscului de sărăcie energetică
  . Cetățenii Uniunii continuă să își exprime opiniile ferme cu privire la aplicabilitatea acestei direcții în special în cazul schimbărilor climatice (5). |
| --- | --- |

(4)

Necesitatea și valoarea
  unui Pact
  verde european
  bine pus în aplicare
  au devenit și mai
  importante
  în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății, a condițiilor de viață și de muncă și a bunăstării cetățenilor Uniunii, care au demonstrat că societatea și economia noastră trebuie să își îmbunătățească reziliența la șocurile externe și să acționeze din timp pentru a preveni sau a atenua aceste efecte
  , într-un mod echitabil și care nu lasă pe nimeni în urmă, mai ales persoanele supuse riscului de sărăcie energetică
  . Cetățenii Uniunii continuă să își exprime opiniile ferme cu privire la aplicabilitatea acestei direcții în special în cazul schimbărilor climatice (5).

Amendamentul 415

Propunere de directivă

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Implementarea Pactului verde european ar trebui să asigure crearea de locuri de muncă de calitate și progresul social pentru toți. Pentru a fi acceptabilă din punct de vedere social, ambiția climatică propusă în prezenta directivă ar trebui corelată cu o ambiție socială echivalentă, în conformitate cu Pilonul european al drepturilor sociale. Agenda Pactului verde european ar trebui să fie o oportunitate de a menține și de a crea locuri de muncă de calitate, de a promova munca decentă, de a ridica standardele de muncă, de a consolida dialogul social și negocierile colective, de a combate discriminarea la locul de muncă și de a promova egalitatea de gen. Pentru a realiza obiectivele respective, mecanismele pentru o tranziție justă ar trebui să completeze toate acțiunile propuse în cadrul Pactului verde european și al pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Implementarea Pactului verde european ar trebui să asigure crearea de locuri de muncă de calitate și progresul social pentru toți. Pentru a fi acceptabilă din punct de vedere social, ambiția climatică propusă în prezenta directivă ar trebui corelată cu o ambiție socială echivalentă, în conformitate cu Pilonul european al drepturilor sociale. Agenda Pactului verde european ar trebui să fie o oportunitate de a menține și de a crea locuri de muncă de calitate, de a promova munca decentă, de a ridica standardele de muncă, de a consolida dialogul social și negocierile colective, de a combate discriminarea la locul de muncă și de a promova egalitatea de gen. Pentru a realiza obiectivele respective, mecanismele pentru o tranziție justă ar trebui să completeze toate acțiunile propuse în cadrul Pactului verde european și al pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”.

Amendamentul 416

Propunere de directivă

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Având în vedere că tranziția către o economie sustenabilă trebuie să fie combinată cu menținerea competitivității Europei și cu crearea de locuri de muncă, pentru succesul Pactului verde european este esențial ca piața unică să nu fie supraîncărcată cu costuri suplimentare pentru ca întreprinderile să se adapteze la un nou cadru normativ. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Având în vedere că tranziția către o economie sustenabilă trebuie să fie combinată cu menținerea competitivității Europei și cu crearea de locuri de muncă, pentru succesul Pactului verde european este esențial ca piața unică să nu fie supraîncărcată cu costuri suplimentare pentru ca întreprinderile să se adapteze la un nou cadru normativ.

Amendamentul 417

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | În Regulamentul (UE) 2021/1119
  al Parlamentului European și al Consiliului

   (7), Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050. Acest regulament stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de reducere internă a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % până în 2030 comparativ cu nivelurile din 1990. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

În Regulamentul (UE) 2021/1119
  al Parlamentului European și al Consiliului

   (7), Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050. Acest regulament stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de reducere internă a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % până în 2030 comparativ cu nivelurile din 1990.

| (6) | În Regulamentul (UE) 2021/1119, Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până
  cel târziu
  în 2050
  și obiectivul de a realiza emisii negative în perioada ulterioară
  . Acest regulament stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de reducere internă a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % până în 2030 comparativ cu nivelurile din 1990. |
| --- | --- |

(6)

În Regulamentul (UE) 2021/1119, Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până
  cel târziu
  în 2050
  și obiectivul de a realiza emisii negative în perioada ulterioară
  . Acest regulament stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de reducere internă a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % până în 2030 comparativ cu nivelurile din 1990.

Amendamentul 418

Propunere de directivă

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea acestor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (
  sistemul
  EU ETS), stabilit în temeiul Directivei 2003/87/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (8), de a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil și eficient din punct de vedere economic ar trebui să fie consolidat în mod proporțional cu acest obiectiv pentru 2030 de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea acestor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (
  sistemul
  EU ETS), stabilit în temeiul Directivei 2003/87/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (8), de a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil și eficient din punct de vedere economic ar trebui să fie consolidat în mod proporțional cu acest obiectiv pentru 2030 de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii.

| (7) | Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea acestor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), stabilit în temeiul Directivei 2003/87/CE, de a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil și eficient din punct de vedere economic ar trebui să fie consolidat în mod proporțional cu acest obiectiv pentru 2030 de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii
  , cu obiectivul Uniunii în materie de neutralitate climatică care ar trebui atins până cel târziu în 2050, și cu obiectivul de a realiza emisii negative în perioada ulterioară, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119
  . |
| --- | --- |

(7)

Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea acestor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), stabilit în temeiul Directivei 2003/87/CE, de a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într-un mod rentabil și eficient din punct de vedere economic ar trebui să fie consolidat în mod proporțional cu acest obiectiv pentru 2030 de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii
  , cu obiectivul Uniunii în materie de neutralitate climatică care ar trebui atins până cel târziu în 2050, și cu obiectivul de a realiza emisii negative în perioada ulterioară, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119
  .

Amendamentul 419

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Sistemul EU ETS ar trebui să stimuleze producția obținută cu ajutorul instalațiilor care reduc parțial sau integral emisiile de gaze cu efect de seră. Prin urmare, descrierea anumitor categorii de activități din anexa I la Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată pentru a asigura tratamentul egal al instalațiilor din sectoarele în cauză. În plus, alocarea cu titlu gratuit pentru producția unui produs ar trebui să fie independentă de natura procesului de producție. În consecință, este necesar să se modifice definiția produselor și a proceselor și emisiilor vizate în legătură cu anumite valori de referință în vederea asigurării unor condiții de concurență echitabile pentru tehnologiile noi și cele existente. De asemenea, este necesar să se decupleze actualizarea valorilor de referință pentru rafinării și hidrogen pentru a reflecta importanța tot mai mare a producției de hidrogen în afara sectorului rafinăriilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Sistemul EU ETS ar trebui să stimuleze producția obținută cu ajutorul instalațiilor care reduc parțial sau integral emisiile de gaze cu efect de seră. Prin urmare, descrierea anumitor categorii de activități din anexa I la Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată pentru a asigura tratamentul egal al instalațiilor din sectoarele în cauză. În plus, alocarea cu titlu gratuit pentru producția unui produs ar trebui să fie independentă de natura procesului de producție. În consecință, este necesar să se modifice definiția produselor și a proceselor și emisiilor vizate în legătură cu anumite valori de referință în vederea asigurării unor condiții de concurență echitabile pentru tehnologiile noi și cele existente. De asemenea, este necesar să se decupleze actualizarea valorilor de referință pentru rafinării și hidrogen pentru a reflecta importanța tot mai mare a producției de hidrogen în afara sectorului rafinăriilor.

| (8) | Sistemul EU ETS ar trebui să stimuleze producția obținută cu ajutorul instalațiilor care reduc parțial sau integral emisiile de gaze cu efect de seră. Prin urmare, descrierea anumitor categorii de activități din anexa I la Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată pentru a asigura tratamentul egal al instalațiilor din sectoarele în cauză. În plus, alocarea cu titlu gratuit pentru producția unui produs ar trebui să fie independentă de natura procesului de producție. În consecință, este necesar să se modifice definiția produselor și a proceselor și emisiilor vizate în legătură cu anumite valori de referință în vederea asigurării unor condiții de concurență echitabile pentru tehnologiile noi și cele existente. De asemenea, este necesar să se decupleze actualizarea valorilor de referință pentru rafinării și hidrogen
  verde
  pentru a reflecta importanța tot mai mare a producției de hidrogen în afara sectorului rafinăriilor. |
| --- | --- |

(8)

Sistemul EU ETS ar trebui să stimuleze producția obținută cu ajutorul instalațiilor care reduc parțial sau integral emisiile de gaze cu efect de seră. Prin urmare, descrierea anumitor categorii de activități din anexa I la Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată pentru a asigura tratamentul egal al instalațiilor din sectoarele în cauză. În plus, alocarea cu titlu gratuit pentru producția unui produs ar trebui să fie independentă de natura procesului de producție. În consecință, este necesar să se modifice definiția produselor și a proceselor și emisiilor vizate în legătură cu anumite valori de referință în vederea asigurării unor condiții de concurență echitabile pentru tehnologiile noi și cele existente. De asemenea, este necesar să se decupleze actualizarea valorilor de referință pentru rafinării și hidrogen
  verde
  pentru a reflecta importanța tot mai mare a producției de hidrogen în afara sectorului rafinăriilor.

Amendamentul 420

Propunere de directivă

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Atunci când definește principiile de stabilire a criteriilor de referință ex ante în sectoarele și subsectoarele individuale, Comisia ar trebui să consulte părțile interesate relevante, inclusiv din sectoarele și subsectoarele în cauză, reprezentanții societății civile și Comitetul științific consultativ european privind schimbările climatice menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Atunci când definește principiile de stabilire a criteriilor de referință ex ante în sectoarele și subsectoarele individuale, Comisia ar trebui să consulte părțile interesate relevante, inclusiv din sectoarele și subsectoarele în cauză, reprezentanții societății civile și Comitetul științific consultativ european privind schimbările climatice menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119.

Amendamentul 421

Propunere de directivă

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Gazele cu efect de seră care nu sunt eliberate direct în atmosferă ar trebui să fie considerate emisii care intră sub incidența sistemului EU ETS și ar trebui restituite certificate pentru emisiile respective, cu excepția cazului în care acestea sunt stocate într-un sit de stocare în conformitate cu Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13) sau sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte
  de punere în aplicare
  care să precizeze condițiile în care se consideră că gazele cu efect de seră sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare, inclusiv în legătură cu obținerea unui certificat de eliminare a dioxidului de carbon, după caz, având în vedere evoluțiile în materie de reglementare în ceea ce privește certificarea eliminării dioxidului de carbon. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Gazele cu efect de seră care nu sunt eliberate direct în atmosferă ar trebui să fie considerate emisii care intră sub incidența sistemului EU ETS și ar trebui restituite certificate pentru emisiile respective, cu excepția cazului în care acestea sunt stocate într-un sit de stocare în conformitate cu Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13) sau sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte
  de punere în aplicare
  care să precizeze condițiile în care se consideră că gazele cu efect de seră sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare, inclusiv în legătură cu obținerea unui certificat de eliminare a dioxidului de carbon, după caz, având în vedere evoluțiile în materie de reglementare în ceea ce privește certificarea eliminării dioxidului de carbon.

| (13) | Gazele cu efect de seră care nu sunt eliberate direct în atmosferă ar trebui să fie considerate emisii care intră sub incidența sistemului EU ETS și ar trebui restituite certificate pentru emisiile respective, cu excepția cazului în care acestea sunt stocate într-un sit de stocare în conformitate cu Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13) sau sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare
  și eliminare
  . Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte
  delegate
  care să precizeze condițiile în care se consideră că gazele cu efect de seră sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare
  și eliminare
  , inclusiv în legătură cu obținerea unui certificat de eliminare a dioxidului de carbon, după caz, având în vedere evoluțiile în materie de reglementare în ceea ce privește certificarea eliminării dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

(13)

Gazele cu efect de seră care nu sunt eliberate direct în atmosferă ar trebui să fie considerate emisii care intră sub incidența sistemului EU ETS și ar trebui restituite certificate pentru emisiile respective, cu excepția cazului în care acestea sunt stocate într-un sit de stocare în conformitate cu Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13) sau sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare
  și eliminare
  . Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte
  delegate
  care să precizeze condițiile în care se consideră că gazele cu efect de seră sunt legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare
  și eliminare
  , inclusiv în legătură cu obținerea unui certificat de eliminare a dioxidului de carbon, după caz, având în vedere evoluțiile în materie de reglementare în ceea ce privește certificarea eliminării dioxidului de carbon.

Amendamentul 422

Propunere de directivă

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Sistemul EU ETS ar trebui să evite, pe cât posibil, scutirile nejustificate și măsurile cu efect de denaturare. Pe termen lung, toate sectoarele ar trebui să contribuie la realizarea neutralității climatice în cadrul Uniunii până în 2050, iar toate emisiile de CO2 ar trebui să fie acoperite de instrumentele de politică adecvate ale Uniunii. Includerea instalațiilor de incinerare a deșeurilor municipale în sistemul EU ETS ar contribui la economia circulară prin încurajarea reciclării, a reutilizării și a reparării produselor, contribuind totodată la decarbonizarea la nivelul întregii economii. Deoarece activitățile de reciclare și regenerare intră deja sub incidența sistemului EU ETS, includerea de instalații de incinerare a deșeurilor de la nivelul administrație locale ar consolida stimulentele pentru gestionarea sustenabilă a deșeurilor în conformitate cu ierarhia deșeurilor. Aceasta ar completa alte elemente ale legislației Uniunii în domeniul deșeurilor. În plus, integrarea incinerării deșeurilor în sistemul EU ETS ar crea condiții de concurență echitabile între regiunile care au inclus incinerarea deșeurilor municipale în domeniul de aplicare, reducând riscul de concurență fiscală între regiuni. Cu toate acestea, pentru a evita devierea deșeurilor de la instalațiile locale de incinerare a deșeurilor către depozitele de deșeuri din Uniune, care generează emisii de metan, și exporturile de deșeuri către țări terțe, cu un posibil impact periculos asupra mediului, includerea instalațiilor de incinerare a deșeurilor de la nivelul administrației locale în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE începând cu 1 ianuarie 2026 ar trebui să fie precedată de o evaluare a impactului care urmează să fie efectuată până la 31 decembrie 2024 și care, dacă este cazul, ar trebui să fie însoțită de o propunere legislativă pentru a preveni o astfel de deviere a deșeurilor și astfel de exporturi de deșeuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Sistemul EU ETS ar trebui să evite, pe cât posibil, scutirile nejustificate și măsurile cu efect de denaturare. Pe termen lung, toate sectoarele ar trebui să contribuie la realizarea neutralității climatice în cadrul Uniunii până în 2050, iar toate emisiile de CO2 ar trebui să fie acoperite de instrumentele de politică adecvate ale Uniunii. Includerea instalațiilor de incinerare a deșeurilor municipale în sistemul EU ETS ar contribui la economia circulară prin încurajarea reciclării, a reutilizării și a reparării produselor, contribuind totodată la decarbonizarea la nivelul întregii economii. Deoarece activitățile de reciclare și regenerare intră deja sub incidența sistemului EU ETS, includerea de instalații de incinerare a deșeurilor de la nivelul administrație locale ar consolida stimulentele pentru gestionarea sustenabilă a deșeurilor în conformitate cu ierarhia deșeurilor. Aceasta ar completa alte elemente ale legislației Uniunii în domeniul deșeurilor. În plus, integrarea incinerării deșeurilor în sistemul EU ETS ar crea condiții de concurență echitabile între regiunile care au inclus incinerarea deșeurilor municipale în domeniul de aplicare, reducând riscul de concurență fiscală între regiuni. Cu toate acestea, pentru a evita devierea deșeurilor de la instalațiile locale de incinerare a deșeurilor către depozitele de deșeuri din Uniune, care generează emisii de metan, și exporturile de deșeuri către țări terțe, cu un posibil impact periculos asupra mediului, includerea instalațiilor de incinerare a deșeurilor de la nivelul administrației locale în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE începând cu 1 ianuarie 2026 ar trebui să fie precedată de o evaluare a impactului care urmează să fie efectuată până la 31 decembrie 2024 și care, dacă este cazul, ar trebui să fie însoțită de o propunere legislativă pentru a preveni o astfel de deviere a deșeurilor și astfel de exporturi de deșeuri.

Amendamentul 423

Propunere de directivă

Considerentul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b) | Toate emisiile de gaze cu efect de seră captate și transferate în vederea utilizării prin procese de captare și utilizare a dioxidului de carbon („CUC”) care nu sunt legate chimic permanent într-un produs astfel încât să nu pătrundă în atmosferă în condiții normale de utilizare și eliminare ar trebui să fie luate în considerare. În absența acoperirii prin mecanisme de stabilire a prețului carbonului a tuturor etapelor procesului, în special a emisiilor generate de instalațiile de incinerare a deșeurilor, recurgerea la calcule în punctul de eliberare în atmosferă ar duce la contabilizarea insuficientă a emisiilor. Pentru a reglementa captarea carbonului într-un mod care să reducă emisiile nete, să se asigure că toate emisiile sunt luate în considerare și că se evită dubla contabilizare, generând în același timp stimulente economice, Comisia ar trebui să evalueze modul de contabilizare a emisiilor de gaze cu efect de seră care sunt considerate a fi fost captate și utilizate pentru a fi fixate chimic într-un produs pe baza unei evaluări a ciclului de viață al produsului, de exemplu dacă acestea sunt utilizate pentru fabricarea unui produs sau dacă o astfel de reducere proporțională contribuie la politici naționale inovatoare aprobate de autoritatea competentă din statul membru în cauză pentru a asigura și a stimula cooperarea între sectoare, și ar trebui, dacă este nevoie, să prezinte o propunere legislativă care să conțină o metodologie transparentă, comparabilă și fiabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b)

Toate emisiile de gaze cu efect de seră captate și transferate în vederea utilizării prin procese de captare și utilizare a dioxidului de carbon („CUC”) care nu sunt legate chimic permanent într-un produs astfel încât să nu pătrundă în atmosferă în condiții normale de utilizare și eliminare ar trebui să fie luate în considerare. În absența acoperirii prin mecanisme de stabilire a prețului carbonului a tuturor etapelor procesului, în special a emisiilor generate de instalațiile de incinerare a deșeurilor, recurgerea la calcule în punctul de eliberare în atmosferă ar duce la contabilizarea insuficientă a emisiilor. Pentru a reglementa captarea carbonului într-un mod care să reducă emisiile nete, să se asigure că toate emisiile sunt luate în considerare și că se evită dubla contabilizare, generând în același timp stimulente economice, Comisia ar trebui să evalueze modul de contabilizare a emisiilor de gaze cu efect de seră care sunt considerate a fi fost captate și utilizate pentru a fi fixate chimic într-un produs pe baza unei evaluări a ciclului de viață al produsului, de exemplu dacă acestea sunt utilizate pentru fabricarea unui produs sau dacă o astfel de reducere proporțională contribuie la politici naționale inovatoare aprobate de autoritatea competentă din statul membru în cauză pentru a asigura și a stimula cooperarea între sectoare, și ar trebui, dacă este nevoie, să prezinte o propunere legislativă care să conțină o metodologie transparentă, comparabilă și fiabilă.

Amendamentul 424

Propunere de directivă

Considerentul 13 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13c) | În conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119, ar trebui acordată prioritate reducerii emisiilor directe, măsură care va trebui completată cu creșterea absorbțiilor de CO2 pentru a asigura neutralitatea climatică. Pe termen mediu, absorbțiile de CO2 ar putea contribui deja la ridicarea nivelului de ambiție peste obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119. Comisia ar trebui așadar să examineze modul în care emisiile negative rezultate din gazele cu efect de seră care sunt eliminate din atmosferă și stocate permanent și în condiții de siguranță, de exemplu prin captarea directă din aer, pot fi luate în considerare și stimulate în cadrul comercializării certificatelor de emisii, inclusiv prin propunerea unui domeniu de aplicare clar și a unor criterii și garanții stricte pentru a se asigura că astfel de absorbții nu sunt simple compensații ale reducerilor de emisii necesare, ci sunt reale și permanente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13c)

În conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1119, ar trebui acordată prioritate reducerii emisiilor directe, măsură care va trebui completată cu creșterea absorbțiilor de CO2 pentru a asigura neutralitatea climatică. Pe termen mediu, absorbțiile de CO2 ar putea contribui deja la ridicarea nivelului de ambiție peste obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119. Comisia ar trebui așadar să examineze modul în care emisiile negative rezultate din gazele cu efect de seră care sunt eliminate din atmosferă și stocate permanent și în condiții de siguranță, de exemplu prin captarea directă din aer, pot fi luate în considerare și stimulate în cadrul comercializării certificatelor de emisii, inclusiv prin propunerea unui domeniu de aplicare clar și a unor criterii și garanții stricte pentru a se asigura că astfel de absorbții nu sunt simple compensații ale reducerilor de emisii necesare, ci sunt reale și permanente.

Amendamentul 425

Propunere de directivă

Considerentul 13 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13d) | Conform comunicării Comisiei din 14 octombrie 2020 privind o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan, 26 % din emisiile de metan ale continentului provin din deșeuri. La nivel mondial, se preconizează că depozitele de deșeuri și gropile de gunoi vor genera 8-10 % din totalul emisiilor antropice de gaze cu efect de seră până în 2025. Uniunea ar trebui să urmărească reducerea semnificativă a depozitării deșeurilor în Uniune și ar trebui, în orice caz, să evite ca includerea viitoare a incinerării deșeurilor în sistemul EU ETS să creeze condiții de concurență inechitabile și să conducă la creșterea depozitării deșeurilor. Prin urmare, Comisia ar trebui să evalueze, de asemenea, posibilitatea și fezabilitatea includerii în sistemul EU ETS a tuturor proceselor de gestionare a deșeurilor, cum ar fi depozitele de deșeuri, fermentația, compostarea și tratarea mecanic-biologică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13d)

Conform comunicării Comisiei din 14 octombrie 2020 privind o strategie a UE de reducere a emisiilor de metan, 26 % din emisiile de metan ale continentului provin din deșeuri. La nivel mondial, se preconizează că depozitele de deșeuri și gropile de gunoi vor genera 8-10 % din totalul emisiilor antropice de gaze cu efect de seră până în 2025. Uniunea ar trebui să urmărească reducerea semnificativă a depozitării deșeurilor în Uniune și ar trebui, în orice caz, să evite ca includerea viitoare a incinerării deșeurilor în sistemul EU ETS să creeze condiții de concurență inechitabile și să conducă la creșterea depozitării deșeurilor. Prin urmare, Comisia ar trebui să evalueze, de asemenea, posibilitatea și fezabilitatea includerii în sistemul EU ETS a tuturor proceselor de gestionare a deșeurilor, cum ar fi depozitele de deșeuri, fermentația, compostarea și tratarea mecanic-biologică.

Amendamentul 426

Propunere de directivă

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Activitatea de transport maritim internațional, care constă în călătorii între porturi aflate sub jurisdicția a două state membre diferite sau între un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port aflat în afara jurisdicției oricărui stat membru, este singura modalitate de transport care nu a fost inclusă în angajamentele anterioare ale Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Emisiile generate de combustibilul vândut în Uniune pentru călătoriile care își au punctul de plecare într-un stat membru și punctul de sosire într-un alt stat membru sau într-o țară terță au crescut cu aproximativ 36 % din 1990. Aceste emisii reprezintă aproape 90 % din totalul emisiilor generate de navigație la nivelul Uniunii, întrucât emisiile generate de combustibilul vândut în Uniune pentru călătoriile care își au punctul de plecare și de sosire în același stat membru au scăzut cu 26 % începând din 1990. Într-un scenariu de statu-quo, se estimează că emisiile generate de activitățile de transport maritim internațional vor crește cu aproximativ 14 % între 2015 și 2030 și cu 34 % între 2015 și 2050. În cazul în care impactul activităților de transport maritim asupra schimbărilor climatice crește conform previziunilor, această creștere ar submina în mod semnificativ reducerile realizate de alte sectoare pentru combaterea schimbărilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Activitatea de transport maritim internațional, care constă în călătorii între porturi aflate sub jurisdicția a două state membre diferite sau între un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port aflat în afara jurisdicției oricărui stat membru, este singura modalitate de transport care nu a fost inclusă în angajamentele anterioare ale Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Emisiile generate de combustibilul vândut în Uniune pentru călătoriile care își au punctul de plecare într-un stat membru și punctul de sosire într-un alt stat membru sau într-o țară terță au crescut cu aproximativ 36 % din 1990. Aceste emisii reprezintă aproape 90 % din totalul emisiilor generate de navigație la nivelul Uniunii, întrucât emisiile generate de combustibilul vândut în Uniune pentru călătoriile care își au punctul de plecare și de sosire în același stat membru au scăzut cu 26 % începând din 1990. Într-un scenariu de statu-quo, se estimează că emisiile generate de activitățile de transport maritim internațional vor crește cu aproximativ 14 % între 2015 și 2030 și cu 34 % între 2015 și 2050. În cazul în care impactul activităților de transport maritim asupra schimbărilor climatice crește conform previziunilor, această creștere ar submina în mod semnificativ reducerile realizate de alte sectoare pentru combaterea schimbărilor climatice.

| (14) | Activitatea de transport maritim internațional, care constă în călătorii între porturi aflate sub jurisdicția a două state membre diferite sau între un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port aflat în afara jurisdicției oricărui stat membru, este singura modalitate de transport care nu a fost inclusă în angajamentele anterioare ale Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Emisiile generate de combustibilul vândut în Uniune pentru călătoriile care își au punctul de plecare într-un stat membru și punctul de sosire într-un alt stat membru sau într-o țară terță au crescut cu aproximativ 36 % din 1990. Aceste emisii reprezintă aproape 90 % din totalul emisiilor generate de navigație la nivelul Uniunii, întrucât emisiile generate de combustibilul vândut în Uniune pentru călătoriile care își au punctul de plecare și de sosire în același stat membru au scăzut cu 26 % începând din 1990. Într-un scenariu de statu-quo, se estimează că emisiile generate de activitățile de transport maritim internațional vor crește cu aproximativ 14 % între 2015 și 2030 și cu 34 % între 2015 și 2050. În cazul în care impactul activităților de transport maritim asupra schimbărilor climatice crește conform previziunilor, această creștere ar submina în mod semnificativ reducerile realizate de alte sectoare pentru combaterea schimbărilor climatice
  și, ca urmare, obiectivul de reducere netă a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030, obiectivul Uniunii de realizare a neutralității climatice până cel târziu în 2050 și scopul de a obține ulterior emisii negative, prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119, precum și obiectivul Acordului de la Paris
  . |
| --- | --- |

(14)

Activitatea de transport maritim internațional, care constă în călătorii între porturi aflate sub jurisdicția a două state membre diferite sau între un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port aflat în afara jurisdicției oricărui stat membru, este singura modalitate de transport care nu a fost inclusă în angajamentele anterioare ale Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Emisiile generate de combustibilul vândut în Uniune pentru călătoriile care își au punctul de plecare într-un stat membru și punctul de sosire într-un alt stat membru sau într-o țară terță au crescut cu aproximativ 36 % din 1990. Aceste emisii reprezintă aproape 90 % din totalul emisiilor generate de navigație la nivelul Uniunii, întrucât emisiile generate de combustibilul vândut în Uniune pentru călătoriile care își au punctul de plecare și de sosire în același stat membru au scăzut cu 26 % începând din 1990. Într-un scenariu de statu-quo, se estimează că emisiile generate de activitățile de transport maritim internațional vor crește cu aproximativ 14 % între 2015 și 2030 și cu 34 % între 2015 și 2050. În cazul în care impactul activităților de transport maritim asupra schimbărilor climatice crește conform previziunilor, această creștere ar submina în mod semnificativ reducerile realizate de alte sectoare pentru combaterea schimbărilor climatice
  și, ca urmare, obiectivul de reducere netă a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030, obiectivul Uniunii de realizare a neutralității climatice până cel târziu în 2050 și scopul de a obține ulterior emisii negative, prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119, precum și obiectivul Acordului de la Paris
  .

Amendamentul 427

Propunere de directivă

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Transportul maritim internațional este singurul mijloc de transport care nu a fost inclus în angajamentul Uniunii de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, în ciuda faptului că Parlamentul European a solicitat în mod repetat ca toate sectoarele economiei să contribuie la efortul comun de finalizare a tranziției către neutralitatea emisiilor de gaze cu efect de seră cât mai curând posibil și cel târziu până în 2050, în conformitate cu angajamentele Uniunii în temeiul Acordului de la Paris. CO2 rămâne cauza dominantă a impactului transportului maritim asupra climei când este calculat pe baza unei perioade de 100 de ani în ceea ce privește potențialul de încălzire globală, reprezentând 98 % sau, dacă este inclus carbonul negru, 91 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel internațional în CO2 echivalent. Cu toate acestea, conform unui raport intitulat „Al patrulea studiu al OMI privind gazele cu efect de seră” al Organizației Maritime Internaționale (OMI), publicat în 2020, emisiile de metan (CH4) au crescut cu 87 % în perioada 2012-2018. Prin urmare, și în conformitate cu amendamentele adoptate de Parlamentul European la 16 septembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/757, pentru a ține seama în mod corespunzător de sistemul global de colectare a datelor în ceea ce privește datele referitoare la consumul de păcură al navelor, atât emisiile de CO2, cât și de CH4, precum și de oxizi de azot (N2O) ar trebui incluse în extinderea sistemului EU ETS la activitățile de transport maritim. Ca urmare, o autoritate de administrare ar trebui să garanteze că companiile de transport maritim monitorizează și raportează date legate de emisii, inclusiv de emisiile de CO2, CH4 și N2O pentru a asigura coerența cu Regulamentul (UE) .../... [inițiativa FuelEU în domeniul maritim]. În plus, până la 31 decembrie 2024, Comisia ar trebui să evalueze și să raporteze Parlamentului European și Consiliului cu privire la impactul climatic global al emisiilor de gaze cu efect de seră, altele decât CO2, N2O și CH4, și al particulelor cu potențial de încălzire globală și, după caz, să prezinte o propunere legislativă privind includerea acestor emisii și particule din activitățile de transport maritim în domeniul de aplicare al EU ETS. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Transportul maritim internațional este singurul mijloc de transport care nu a fost inclus în angajamentul Uniunii de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, în ciuda faptului că Parlamentul European a solicitat în mod repetat ca toate sectoarele economiei să contribuie la efortul comun de finalizare a tranziției către neutralitatea emisiilor de gaze cu efect de seră cât mai curând posibil și cel târziu până în 2050, în conformitate cu angajamentele Uniunii în temeiul Acordului de la Paris. CO2 rămâne cauza dominantă a impactului transportului maritim asupra climei când este calculat pe baza unei perioade de 100 de ani în ceea ce privește potențialul de încălzire globală, reprezentând 98 % sau, dacă este inclus carbonul negru, 91 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel internațional în CO2 echivalent. Cu toate acestea, conform unui raport intitulat „Al patrulea studiu al OMI privind gazele cu efect de seră” al Organizației Maritime Internaționale (OMI), publicat în 2020, emisiile de metan (CH4) au crescut cu 87 % în perioada 2012-2018. Prin urmare, și în conformitate cu amendamentele adoptate de Parlamentul European la 16 septembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/757, pentru a ține seama în mod corespunzător de sistemul global de colectare a datelor în ceea ce privește datele referitoare la consumul de păcură al navelor, atât emisiile de CO2, cât și de CH4, precum și de oxizi de azot (N2O) ar trebui incluse în extinderea sistemului EU ETS la activitățile de transport maritim. Ca urmare, o autoritate de administrare ar trebui să garanteze că companiile de transport maritim monitorizează și raportează date legate de emisii, inclusiv de emisiile de CO2, CH4 și N2O pentru a asigura coerența cu Regulamentul (UE) .../... [inițiativa FuelEU în domeniul maritim]. În plus, până la 31 decembrie 2024, Comisia ar trebui să evalueze și să raporteze Parlamentului European și Consiliului cu privire la impactul climatic global al emisiilor de gaze cu efect de seră, altele decât CO2, N2O și CH4, și al particulelor cu potențial de încălzire globală și, după caz, să prezinte o propunere legislativă privind includerea acestor emisii și particule din activitățile de transport maritim în domeniul de aplicare al EU ETS.

Amendamentul 428

Propunere de directivă

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | În 2013, Comisia a adoptat o strategie pentru integrarea progresivă a emisiilor generate de transportul maritim în politica Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Ca prim pas în cadrul acestei abordări, Uniunea a instituit un sistem de monitorizare, de raportare și de verificare a emisiilor generate de transportul maritim în cadrul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (14), urmând a se stabili obiectivele de reducere a emisiilor pentru sectorul maritim și a se aplica o măsură bazată pe piață. În conformitate cu angajamentul colegiuitorilor exprimat în Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului (15), acțiunea Organizației Maritime Internaționale (OMI) sau a Uniunii ar trebui să înceapă din 2023, inclusiv lucrările pregătitoare pentru adoptarea și punerea în aplicare a unei măsuri care să garanteze că sectorul contribuie în mod corespunzător la eforturile necesare pentru atingerea obiectivelor convenite în cadrul Acordului de la Paris și că toate părțile interesate acordă atenția cuvenită. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

În 2013, Comisia a adoptat o strategie pentru integrarea progresivă a emisiilor generate de transportul maritim în politica Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Ca prim pas în cadrul acestei abordări, Uniunea a instituit un sistem de monitorizare, de raportare și de verificare a emisiilor generate de transportul maritim în cadrul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (14), urmând a se stabili obiectivele de reducere a emisiilor pentru sectorul maritim și a se aplica o măsură bazată pe piață. În conformitate cu angajamentul colegiuitorilor exprimat în Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului (15), acțiunea Organizației Maritime Internaționale (OMI) sau a Uniunii ar trebui să înceapă din 2023, inclusiv lucrările pregătitoare pentru adoptarea și punerea în aplicare a unei măsuri care să garanteze că sectorul contribuie în mod corespunzător la eforturile necesare pentru atingerea obiectivelor convenite în cadrul Acordului de la Paris și că toate părțile interesate acordă atenția cuvenită.

| (15) | În 2013, Comisia a adoptat o strategie pentru integrarea progresivă a emisiilor generate de transportul maritim în politica Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Ca prim pas în cadrul acestei abordări, Uniunea a instituit un sistem de monitorizare, de raportare și de verificare a emisiilor generate de transportul maritim în cadrul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (14), urmând a se stabili obiectivele de reducere a emisiilor pentru sectorul maritim și a se aplica o măsură bazată pe piață. În conformitate cu angajamentul colegiuitorilor exprimat în Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului (15), acțiunea Organizației Maritime Internaționale (OMI) sau a Uniunii ar trebui să înceapă din 2023, inclusiv lucrările pregătitoare pentru adoptarea și punerea în aplicare a unei măsuri care să garanteze că sectorul contribuie în mod corespunzător la eforturile necesare pentru atingerea obiectivelor convenite în cadrul Acordului de la Paris și că toate părțile interesate acordă atenția cuvenită.
  Pentru a crește eficacitatea de mediu a măsurilor Uniunii și pentru a evita concurența neloială și stimulentele pentru eludare, domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2015/757 ar trebui modificat astfel încât să includă navele cu un tonaj brut mai mare de 400 de tone cu începere de la 1 ianuarie 2024. Pentru a asigura existența unei sarcini administrative proporționale, pentru navele cu un tonaj brut mai mic de 5 000 de tone, operatorii ar trebui să aibă obligația de a raporta numai informațiile relevante pentru includerea, începând cu 1 ianuarie 2027, a acestor nave în domeniul de aplicare al EU ETS, în special tipul de combustibil, factorul de emisii de dioxid de carbon și densitatea energetică a acestora. |
| --- | --- |

(15)

În 2013, Comisia a adoptat o strategie pentru integrarea progresivă a emisiilor generate de transportul maritim în politica Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Ca prim pas în cadrul acestei abordări, Uniunea a instituit un sistem de monitorizare, de raportare și de verificare a emisiilor generate de transportul maritim în cadrul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului (14), urmând a se stabili obiectivele de reducere a emisiilor pentru sectorul maritim și a se aplica o măsură bazată pe piață. În conformitate cu angajamentul colegiuitorilor exprimat în Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului (15), acțiunea Organizației Maritime Internaționale (OMI) sau a Uniunii ar trebui să înceapă din 2023, inclusiv lucrările pregătitoare pentru adoptarea și punerea în aplicare a unei măsuri care să garanteze că sectorul contribuie în mod corespunzător la eforturile necesare pentru atingerea obiectivelor convenite în cadrul Acordului de la Paris și că toate părțile interesate acordă atenția cuvenită.
  Pentru a crește eficacitatea de mediu a măsurilor Uniunii și pentru a evita concurența neloială și stimulentele pentru eludare, domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2015/757 ar trebui modificat astfel încât să includă navele cu un tonaj brut mai mare de 400 de tone cu începere de la 1 ianuarie 2024. Pentru a asigura existența unei sarcini administrative proporționale, pentru navele cu un tonaj brut mai mic de 5 000 de tone, operatorii ar trebui să aibă obligația de a raporta numai informațiile relevante pentru includerea, începând cu 1 ianuarie 2027, a acestor nave în domeniul de aplicare al EU ETS, în special tipul de combustibil, factorul de emisii de dioxid de carbon și densitatea energetică a acestora.

Amendamentul 429

Propunere de directivă

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | În conformitate cu Directiva (UE) 2018/410, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la progresele înregistrate în cadrul OMI în direcția unui obiectiv ambițios de reducere a emisiilor și a unor măsuri de sprijin pentru asigurarea contribuției corespunzătoare a sectorului transportului maritim la eforturile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor convenite în cadrul Acordului de la Paris. Se depun eforturi de limitare a emisiilor maritime globale prin intermediul OMI, iar acestea ar trebui încurajate. Cu toate acestea,
  deși progresele
  recente
  înregistrate prin intermediul
  OMI sunt
  binevenite
  ,
  aceste măsuri nu vor fi suficiente
  pentru
  atingerea obiectivelor Acordului de
  la
  Paris
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

În conformitate cu Directiva (UE) 2018/410, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la progresele înregistrate în cadrul OMI în direcția unui obiectiv ambițios de reducere a emisiilor și a unor măsuri de sprijin pentru asigurarea contribuției corespunzătoare a sectorului transportului maritim la eforturile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor convenite în cadrul Acordului de la Paris. Se depun eforturi de limitare a emisiilor maritime globale prin intermediul OMI, iar acestea ar trebui încurajate. Cu toate acestea,
  deși progresele
  recente
  înregistrate prin intermediul
  OMI sunt
  binevenite
  ,
  aceste măsuri nu vor fi suficiente
  pentru
  atingerea obiectivelor Acordului de
  la
  Paris
  .

| (16) | În conformitate cu Directiva (UE) 2018/410, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la progresele înregistrate în cadrul OMI în direcția unui obiectiv ambițios de reducere a emisiilor și a unor măsuri de sprijin pentru asigurarea contribuției corespunzătoare a sectorului transportului maritim la eforturile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor convenite în cadrul Acordului de la Paris. Se depun eforturi de limitare a emisiilor maritime globale prin intermediul OMI, iar acestea ar trebui încurajate. Cu toate acestea,
  evoluțiile
  recente
  în cadrul
  OMI
  nu
  sunt
  suficiente pentru atingerea obiectivelor Acordului de la Paris. Dat fiind faptul că transportul maritim are un caracter internațional, Comisia, în colaborare cu statele membre, ar trebui să intensifice eforturile diplomatice pentru a înregistra progrese în elaborarea unei măsuri globale bazate pe piață la nivelul Organizației Maritime Internaționale (OMI). |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu Directiva (UE) 2018/410, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la progresele înregistrate în cadrul OMI în direcția unui obiectiv ambițios de reducere a emisiilor și a unor măsuri de sprijin pentru asigurarea contribuției corespunzătoare a sectorului transportului maritim la eforturile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor convenite în cadrul Acordului de la Paris. Se depun eforturi de limitare a emisiilor maritime globale prin intermediul OMI, iar acestea ar trebui încurajate. Cu toate acestea,
  evoluțiile
  recente
  în cadrul
  OMI
  nu
  sunt
  suficiente pentru atingerea obiectivelor Acordului de la Paris. Dat fiind faptul că transportul maritim are un caracter internațional, Comisia, în colaborare cu statele membre, ar trebui să intensifice eforturile diplomatice pentru a înregistra progrese în elaborarea unei măsuri globale bazate pe piață la nivelul Organizației Maritime Internaționale (OMI).

Amendamentul 430

Propunere de directivă

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Escalele evazioniste în țări învecinate din afara UE ar putea periclita grav eficacitatea sistemului EU ETS în relație cu transportul maritim, deoarece acesta nu ar reduce emisiile totale generate de transportul maritim. Aceste escale evazioniste ar putea chiar să ducă la o creștere a emisiilor generale, în special când acestea înseamnă călătorii mai lungi spre și dinspre țări terțe cu standarde de mediu mai scăzute. De aceea Comisia ar trebui să monitorizeze și să raporteze o dată la doi ani, începând cu ... [anul următor după intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare] cu privire la punerea în aplicare a capitolului privind transportul maritim și la posibilele tendințe în ceea ce privește societățile care urmăresc să evite respectarea cerințelor prezentei directive și ar trebui să prezinte, acolo unde este cazul, o propunere legislativă care să remedieze problema escalelor evazioniste constatate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Escalele evazioniste în țări învecinate din afara UE ar putea periclita grav eficacitatea sistemului EU ETS în relație cu transportul maritim, deoarece acesta nu ar reduce emisiile totale generate de transportul maritim. Aceste escale evazioniste ar putea chiar să ducă la o creștere a emisiilor generale, în special când acestea înseamnă călătorii mai lungi spre și dinspre țări terțe cu standarde de mediu mai scăzute. De aceea Comisia ar trebui să monitorizeze și să raporteze o dată la doi ani, începând cu ... [anul următor după intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare] cu privire la punerea în aplicare a capitolului privind transportul maritim și la posibilele tendințe în ceea ce privește societățile care urmăresc să evite respectarea cerințelor prezentei directive și ar trebui să prezinte, acolo unde este cazul, o propunere legislativă care să remedieze problema escalelor evazioniste constatate.

Amendamentul 431

Propunere de directivă

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | În
  Pactul verde european, Comisia și-a declarat intenția de a lua măsuri suplimentare pentru a aborda emisiile de gaze cu efect de seră din sectorul transportului maritim prin intermediul unui pachet de măsuri care să permită Uniunii să își atingă obiectivele de reducere a emisiilor. În acest context, Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată pentru a include sectorul transportului maritim în sistemul EU ETS, în vederea asigurării contribuției acestui sector la obiectivele mai ambițioase în materie de climă ale Uniunii, precum și la obiectivele Acordului de la Paris, care impune țărilor dezvoltate să aibă un rol de lider prin asumarea obiectivelor de reducere a emisiilor în întreaga economie, în timp ce țările în curs de dezvoltare sunt încurajate să treacă, în timp, la reducerea emisiilor în întreaga economie sau la obiective de limitare a emisiilor (16). Având în vedere că emisiile generate de aviația internațională din afara Europei ar trebui să fie plafonate începând din ianuarie 2021 prin măsuri globale bazate pe piață, neexistând însă nicio acțiune care să stabilească plafoane sau prețuri pentru emisiile generate de transportul maritim, este oportun ca sistemul EU ETS să acopere o parte din emisiile generate de călătoriile dintre un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port aflat sub jurisdicția unei țări terțe, țara terță având posibilitatea de a decide cu privire la măsurile adecvate în ceea ce privește cealaltă parte a emisiilor. Extinderea sistemului EU ETS la sectorul transportului maritim ar trebui, prin urmare, să includă
  jumătate din
  emisiile generate de călătoriile
  navelor care sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un port aflat
  în
  afara jurisdicției unui stat membru,
  jumătate din emisiile generate de călătoriile navelor care
  pleacă dintr-un
  port aflat sub jurisdicția unui stat membru
  și sosesc într-un
  port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, emisiile generate de călătoriile navelor care
  sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru
  dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și
  emisiile produse la dană
  într-un port aflat
  sub jurisdicția
  unui stat membru
  . Această abordare a fost apreciată ca fiind o modalitate practică de a rezolva problema responsabilităților și a capabilităților comune, dar diferențiate, care a reprezentat o provocare de lungă durată în contextul CCONUSC. Acoperirea unei părți din emisiile generate de călătoriile în ambele sensuri efectuate între UE și țările terțe asigură eficacitatea sistemului
  EU ETS, în
  special prin creșterea impactului asupra mediului al măsurii în comparație cu
  un
  domeniu de aplicare geografic limitat la călătoriile în interiorul UE, limitând în același timp riscul
  de
  escale în port în scopuri evazioniste și riscul
  de
  delocalizare a activităților
  de
  transbordare în afara Uniunii. Pentru a asigura
  o 
  includere fără probleme
  a 
  sectorului în sistemul EU ETS, restituirea certificatelor de către companiile de transport maritim ar trebui să crească


  treptat
  în
  ceea ce privește
  emisiile
  verificate raportate pentru perioada 2023-2025. Pentru a proteja integritatea de mediu a sistemului,
  în
  măsura
  în care
  , în cursul anilor respectivi, se restituie mai puține certificate în ceea ce privește emisiile verificate pentru transportul maritim, odată ce diferența dintre emisiile verificate și certificatele restituite a fost stabilită
  în
  fiecare an, ar trebui să se anuleze
  un
  număr corespunzător de certificate. Începând din 2026, companiile de transport maritim ar trebui să restituie numărul de certificate care corespund tuturor emisiilor lor verificate raportate în anul precedent. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

În
  Pactul verde european, Comisia și-a declarat intenția de a lua măsuri suplimentare pentru a aborda emisiile de gaze cu efect de seră din sectorul transportului maritim prin intermediul unui pachet de măsuri care să permită Uniunii să își atingă obiectivele de reducere a emisiilor. În acest context, Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată pentru a include sectorul transportului maritim în sistemul EU ETS, în vederea asigurării contribuției acestui sector la obiectivele mai ambițioase în materie de climă ale Uniunii, precum și la obiectivele Acordului de la Paris, care impune țărilor dezvoltate să aibă un rol de lider prin asumarea obiectivelor de reducere a emisiilor în întreaga economie, în timp ce țările în curs de dezvoltare sunt încurajate să treacă, în timp, la reducerea emisiilor în întreaga economie sau la obiective de limitare a emisiilor (16). Având în vedere că emisiile generate de aviația internațională din afara Europei ar trebui să fie plafonate începând din ianuarie 2021 prin măsuri globale bazate pe piață, neexistând însă nicio acțiune care să stabilească plafoane sau prețuri pentru emisiile generate de transportul maritim, este oportun ca sistemul EU ETS să acopere o parte din emisiile generate de călătoriile dintre un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port aflat sub jurisdicția unei țări terțe, țara terță având posibilitatea de a decide cu privire la măsurile adecvate în ceea ce privește cealaltă parte a emisiilor. Extinderea sistemului EU ETS la sectorul transportului maritim ar trebui, prin urmare, să includă
  jumătate din
  emisiile generate de călătoriile
  navelor care sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru dintr-un port aflat
  în
  afara jurisdicției unui stat membru,
  jumătate din emisiile generate de călătoriile navelor care
  pleacă dintr-un
  port aflat sub jurisdicția unui stat membru
  și sosesc într-un
  port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, emisiile generate de călătoriile navelor care
  sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru
  dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și
  emisiile produse la dană
  într-un port aflat
  sub jurisdicția
  unui stat membru
  . Această abordare a fost apreciată ca fiind o modalitate practică de a rezolva problema responsabilităților și a capabilităților comune, dar diferențiate, care a reprezentat o provocare de lungă durată în contextul CCONUSC. Acoperirea unei părți din emisiile generate de călătoriile în ambele sensuri efectuate între UE și țările terțe asigură eficacitatea sistemului
  EU ETS, în
  special prin creșterea impactului asupra mediului al măsurii în comparație cu
  un
  domeniu de aplicare geografic limitat la călătoriile în interiorul UE, limitând în același timp riscul
  de
  escale în port în scopuri evazioniste și riscul
  de
  delocalizare a activităților
  de
  transbordare în afara Uniunii. Pentru a asigura
  o 
  includere fără probleme
  a 
  sectorului în sistemul EU ETS, restituirea certificatelor de către companiile de transport maritim ar trebui să crească


  treptat
  în
  ceea ce privește
  emisiile
  verificate raportate pentru perioada 2023-2025. Pentru a proteja integritatea de mediu a sistemului,
  în
  măsura
  în care
  , în cursul anilor respectivi, se restituie mai puține certificate în ceea ce privește emisiile verificate pentru transportul maritim, odată ce diferența dintre emisiile verificate și certificatele restituite a fost stabilită
  în
  fiecare an, ar trebui să se anuleze
  un
  număr corespunzător de certificate. Începând din 2026, companiile de transport maritim ar trebui să restituie numărul de certificate care corespund tuturor emisiilor lor verificate raportate în anul precedent.

| (17) | Emisiile de gaze cu efect de seră generate de sectorul maritim reprezintă aproximativ 2,5  % din emisiile Uniunii. Lipsa unor acțiuni decisive în cadrul OMI a întârziat inovarea și introducerea măsurilor necesare pentru reducerea emisiilor în acest sector. În
  Pactul verde european, Comisia și-a declarat intenția de a lua măsuri suplimentare pentru a aborda emisiile de gaze cu efect de seră din sectorul transportului maritim prin intermediul unui pachet de măsuri care să permită Uniunii să își atingă obiectivele de reducere a emisiilor. În acest context, Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată pentru a include sectorul transportului maritim în sistemul EU ETS, în vederea asigurării contribuției
  corecte a
  acestui sector la obiectivele mai ambițioase în materie de climă ale Uniunii, precum și la obiectivele Acordului de la Paris, care impune țărilor dezvoltate să aibă un rol de lider prin asumarea obiectivelor de reducere a emisiilor în întreaga economie, în timp ce țările în curs de dezvoltare sunt încurajate să treacă, în timp, la reducerea emisiilor în întreaga economie sau la obiective de limitare a emisiilor (16).
  Restituirea certificatelor de către companiile de transport ar trebui să fie aplicată deplin începând din 2024, iar companiile de transport maritim ar trebui să restituie numărul de certificate care corespund tuturor emisiilor lor verificate raportate în anul precedent.
  Având în vedere că emisiile generate de aviația internațională din afara Europei ar trebui să fie plafonate începând din ianuarie 2021 prin măsuri globale bazate pe piață, neexistând însă nicio acțiune care să stabilească plafoane sau prețuri pentru emisiile generate de transportul maritim, este oportun ca sistemul EU ETS să acopere
  aceste emisii, dispunând însă derogări cu condiții stricte, dacă țări terțe își asumă responsabilitatea pentru astfel de emisii sau dacă se aplică o măsură a OMI bazată pe piață care acopere
  o parte din emisiile generate de călătoriile dintre un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port aflat sub jurisdicția unei țări terțe, țara terță având posibilitatea de a decide cu privire la măsurile adecvate în ceea ce privește cealaltă parte a emisiilor.
  Începând din 2027,
  extinderea sistemului EU ETS la sectorul transportului maritim ar trebui, prin urmare, să includă emisiile generate de călătoriile
  înspre și dinspre țări terțe, prevăzând în același timp derogări
  în
  ceea ce privește
  jumătate din emisiile generate de călătoriile navelor care
  sosesc într-un
  port aflat sub jurisdicția unui stat membru
  dintr-un
  port aflat în afara jurisdicției unui stat membru,
  jumătate din
  emisiile generate de călătoriile navelor care
  pleacă
  dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și
  sosesc
  într-un port aflat
  în afara jurisdicției
  unui stat membru
  în condiții stricte, în special în cazul în care
  o 
  țară terță dispune
  de
  un mecanism de stabilire
  a 
  prețului carbonului sau
  a 
  stabilit, prin intermediul unui acord bilateral sau multilateral între Uniune și una sau mai


  multe țări terțe, un mecanism de stabilire a prețului carbonului legat de
  EU ETS, în
  conformitate cu articolul 25 din Directiva 2003/87/CE pentru a plafona și reduce emisiile la
  un
  nivel cel puțin echivalent cu EU ETS, ceea ce înseamnă un mecanism obligatoriu juridic
  de
  plafonare, reducere și stabilire a prețului emisiilor
  de
  gaze cu efect
  de
  seră care să aibă ca rezultat
  o 
  reducere absolută
  a 
  emisiilor cel puțin echivalentă cu cazul
  în
  care 100 % din
  emisiile
  respective ar fi supuse EU ETS sau
  în
  cazul
  în care
  o țară terță face parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate sau este un stat insular mic
  în
  curs de dezvoltare care are
  un
  PIB pe cap
  de
  locuitor sub media Uniunii și include astfel
  de
  emisii în contribuția sa stabilită la nivel național
  în
  virtutea Acordului de la Paris
  . |
| --- | --- |

(17)

Emisiile de gaze cu efect de seră generate de sectorul maritim reprezintă aproximativ 2,5  % din emisiile Uniunii. Lipsa unor acțiuni decisive în cadrul OMI a întârziat inovarea și introducerea măsurilor necesare pentru reducerea emisiilor în acest sector. În
  Pactul verde european, Comisia și-a declarat intenția de a lua măsuri suplimentare pentru a aborda emisiile de gaze cu efect de seră din sectorul transportului maritim prin intermediul unui pachet de măsuri care să permită Uniunii să își atingă obiectivele de reducere a emisiilor. În acest context, Directiva 2003/87/CE ar trebui modificată pentru a include sectorul transportului maritim în sistemul EU ETS, în vederea asigurării contribuției
  corecte a
  acestui sector la obiectivele mai ambițioase în materie de climă ale Uniunii, precum și la obiectivele Acordului de la Paris, care impune țărilor dezvoltate să aibă un rol de lider prin asumarea obiectivelor de reducere a emisiilor în întreaga economie, în timp ce țările în curs de dezvoltare sunt încurajate să treacă, în timp, la reducerea emisiilor în întreaga economie sau la obiective de limitare a emisiilor (16).
  Restituirea certificatelor de către companiile de transport ar trebui să fie aplicată deplin începând din 2024, iar companiile de transport maritim ar trebui să restituie numărul de certificate care corespund tuturor emisiilor lor verificate raportate în anul precedent.
  Având în vedere că emisiile generate de aviația internațională din afara Europei ar trebui să fie plafonate începând din ianuarie 2021 prin măsuri globale bazate pe piață, neexistând însă nicio acțiune care să stabilească plafoane sau prețuri pentru emisiile generate de transportul maritim, este oportun ca sistemul EU ETS să acopere
  aceste emisii, dispunând însă derogări cu condiții stricte, dacă țări terțe își asumă responsabilitatea pentru astfel de emisii sau dacă se aplică o măsură a OMI bazată pe piață care acopere
  o parte din emisiile generate de călătoriile dintre un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port aflat sub jurisdicția unei țări terțe, țara terță având posibilitatea de a decide cu privire la măsurile adecvate în ceea ce privește cealaltă parte a emisiilor.
  Începând din 2027,
  extinderea sistemului EU ETS la sectorul transportului maritim ar trebui, prin urmare, să includă emisiile generate de călătoriile
  înspre și dinspre țări terțe, prevăzând în același timp derogări
  în
  ceea ce privește
  jumătate din emisiile generate de călătoriile navelor care
  sosesc într-un
  port aflat sub jurisdicția unui stat membru
  dintr-un
  port aflat în afara jurisdicției unui stat membru,
  jumătate din
  emisiile generate de călătoriile navelor care
  pleacă
  dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și
  sosesc
  într-un port aflat
  în afara jurisdicției
  unui stat membru
  în condiții stricte, în special în cazul în care
  o 
  țară terță dispune
  de
  un mecanism de stabilire
  a 
  prețului carbonului sau
  a 
  stabilit, prin intermediul unui acord bilateral sau multilateral între Uniune și una sau mai


  multe țări terțe, un mecanism de stabilire a prețului carbonului legat de
  EU ETS, în
  conformitate cu articolul 25 din Directiva 2003/87/CE pentru a plafona și reduce emisiile la
  un
  nivel cel puțin echivalent cu EU ETS, ceea ce înseamnă un mecanism obligatoriu juridic
  de
  plafonare, reducere și stabilire a prețului emisiilor
  de
  gaze cu efect
  de
  seră care să aibă ca rezultat
  o 
  reducere absolută
  a 
  emisiilor cel puțin echivalentă cu cazul
  în
  care 100 % din
  emisiile
  respective ar fi supuse EU ETS sau
  în
  cazul
  în care
  o țară terță face parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate sau este un stat insular mic
  în
  curs de dezvoltare care are
  un
  PIB pe cap
  de
  locuitor sub media Uniunii și include astfel
  de
  emisii în contribuția sa stabilită la nivel național
  în
  virtutea Acordului de la Paris
  .

Amendamentul 432

Propunere de directivă

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Efectele negative ale schimbărilor climatice afectează respectarea drepturilor omului, inclusiv a dreptului la hrană, la apă, la salubritate, la sănătate, la locuințe decente și la viață. Acordul de la Paris a stabilit ca al treilea pilon al acțiunilor climatice daunele și pierderile care afectează în mod disproporționat persoanele care trăiesc în condiții de vulnerabilitate, popoarele indigene, femeile, copiii și persoanele cu dizabilități. Țările cu venituri mici, cu venituri medii inferioare și cele mai puțin dezvoltate sunt cele mai vulnerabile la impactul schimbărilor climatice. Deși contribuțiile lor la gazele cu efect de seră din atmosferă sunt foarte mici sau chiar neglijabile, ele tind să fie mai expuse la efectele schimbărilor climatice, în special având în vedere starea infrastructurii lor și condițiile de viață ale populației lor. Aceste țări se află în prezent într-o situație dramatică din cauza combinației dintre incapacitatea la nivel mondial de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, ceea ce le sporește nevoile și costurile de adaptare, și crizele finanțelor publice cauzate de pandemia de COVID-19 și de „pandemia datoriilor” asociată acesteia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Efectele negative ale schimbărilor climatice afectează respectarea drepturilor omului, inclusiv a dreptului la hrană, la apă, la salubritate, la sănătate, la locuințe decente și la viață. Acordul de la Paris a stabilit ca al treilea pilon al acțiunilor climatice daunele și pierderile care afectează în mod disproporționat persoanele care trăiesc în condiții de vulnerabilitate, popoarele indigene, femeile, copiii și persoanele cu dizabilități. Țările cu venituri mici, cu venituri medii inferioare și cele mai puțin dezvoltate sunt cele mai vulnerabile la impactul schimbărilor climatice. Deși contribuțiile lor la gazele cu efect de seră din atmosferă sunt foarte mici sau chiar neglijabile, ele tind să fie mai expuse la efectele schimbărilor climatice, în special având în vedere starea infrastructurii lor și condițiile de viață ale populației lor. Aceste țări se află în prezent într-o situație dramatică din cauza combinației dintre incapacitatea la nivel mondial de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, ceea ce le sporește nevoile și costurile de adaptare, și crizele finanțelor publice cauzate de pandemia de COVID-19 și de „pandemia datoriilor” asociată acesteia.

Amendamentul 433

Propunere de directivă

Considerentul 17 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17b) | Comisia, Consiliul și Parlamentul European ar trebui să colaboreze cu țările terțe pentru a facilita acceptarea dispozițiilor Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește activitățile de transport maritim și pentru a întări cooperarea internațională în acest domeniu. În același timp, Comisia, Consiliul și Parlamentul European ar trebui să depună eforturi pentru a consolida măsurile globale prin intermediul OMI. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17b)

Comisia, Consiliul și Parlamentul European ar trebui să colaboreze cu țările terțe pentru a facilita acceptarea dispozițiilor Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește activitățile de transport maritim și pentru a întări cooperarea internațională în acest domeniu. În același timp, Comisia, Consiliul și Parlamentul European ar trebui să depună eforturi pentru a consolida măsurile globale prin intermediul OMI.

Amendamentul 434

Propunere de directivă

Considerentul 17 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17c) | Sunt necesare resurse financiare semnificative pentru a pune în aplicare Acordul de la Paris, iar Uniunea își menține angajamentul de a contribui la obiectivul țărilor dezvoltate de a mobiliza în comun, din diferite surse, 100 de miliarde USD pe an începând din 2020 pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare. Decizia luată în cadrul COP24 cu privire la stabilirea unui obiectiv mai ambițios începând cu 2025, dincolo de angajamentul actual, reprezintă un pas în direcția cea bună, dar angajamentele efective ale țărilor dezvoltate sunt încă departe de obiectivul colectiv, iar decalajul rezultat ar trebui eliminat. Uniunea și statele sale membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a mobiliza finanțarea internațională a combaterii schimbărilor climatice pentru țările în curs de dezvoltare și să creeze o foaie de parcurs internațională care să stabilească cota echitabilă a fiecărei țări dezvoltate în angajamentul financiar în valoare de 100 de miliarde USD, precum și mecanisme prin care să se garanteze că angajamentele se materializează. Economiile emergente ar trebui să contribuie, începând din 2025, la finanțarea internațională a combaterii schimbărilor climatice, care va fi mai mare în viitor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17c)

Sunt necesare resurse financiare semnificative pentru a pune în aplicare Acordul de la Paris, iar Uniunea își menține angajamentul de a contribui la obiectivul țărilor dezvoltate de a mobiliza în comun, din diferite surse, 100 de miliarde USD pe an începând din 2020 pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare. Decizia luată în cadrul COP24 cu privire la stabilirea unui obiectiv mai ambițios începând cu 2025, dincolo de angajamentul actual, reprezintă un pas în direcția cea bună, dar angajamentele efective ale țărilor dezvoltate sunt încă departe de obiectivul colectiv, iar decalajul rezultat ar trebui eliminat. Uniunea și statele sale membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a mobiliza finanțarea internațională a combaterii schimbărilor climatice pentru țările în curs de dezvoltare și să creeze o foaie de parcurs internațională care să stabilească cota echitabilă a fiecărei țări dezvoltate în angajamentul financiar în valoare de 100 de miliarde USD, precum și mecanisme prin care să se garanteze că angajamentele se materializează. Economiile emergente ar trebui să contribuie, începând din 2025, la finanțarea internațională a combaterii schimbărilor climatice, care va fi mai mare în viitor.

Amendamentul 435

Propunere de directivă

Considerentul 17 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17d) | Comisia ar trebui să sprijine țările în curs de dezvoltare și să intensifice sprijinul pe care îl acordă acestor țări, inclusiv prin intermediul EU ETS, pentru a le consolida capacitatea de adaptare și reziliența în fața schimbărilor climatice. Angajamentul colectiv al Uniunii de a sprijini acțiunile climatice în țările în curs de dezvoltare ar spori influența acesteia în negocierile CCONUSC, în timp ce contribuția prin intermediul Fondului verde pentru climă ar încuraja, de asemenea, alte țări să contribuie la fondul respectiv cu o parte din veniturile provenite din propriile sisteme de stabilire a prețului carbonului. Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport în care să examineze nevoile de decarbonizare din țările în curs de dezvoltare prin evaluarea emisiilor de gaze cu efect de seră din sectoarele care corespund sectoarelor acoperite de EU ETS și de mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17d)

Comisia ar trebui să sprijine țările în curs de dezvoltare și să intensifice sprijinul pe care îl acordă acestor țări, inclusiv prin intermediul EU ETS, pentru a le consolida capacitatea de adaptare și reziliența în fața schimbărilor climatice. Angajamentul colectiv al Uniunii de a sprijini acțiunile climatice în țările în curs de dezvoltare ar spori influența acesteia în negocierile CCONUSC, în timp ce contribuția prin intermediul Fondului verde pentru climă ar încuraja, de asemenea, alte țări să contribuie la fondul respectiv cu o parte din veniturile provenite din propriile sisteme de stabilire a prețului carbonului. Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport în care să examineze nevoile de decarbonizare din țările în curs de dezvoltare prin evaluarea emisiilor de gaze cu efect de seră din sectoarele care corespund sectoarelor acoperite de EU ETS și de mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon.

Amendamentul 436

Propunere de directivă

Considerentul 17 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17e) | Uniunea și statele sale membre reprezintă principalii furnizori de finanțare publică a combaterii schimbărilor climatice. Finanțarea acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice este esențială, deoarece multe țări în curs de dezvoltare au contribuții condiționate stabilite la nivel național, a căror realizare depinde de sprijinul financiar. Comisia ar trebui să sprijine țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește decarbonizarea industriilor lor, în special în sectoarele care corespund sectoarelor acoperite de EU ETS și CBAM, pentru a facilita îndeplinirea de către acestea a obiectivelor de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii, în conformitate cu Acordul de la Paris. Ar trebui abordate cu o prioritate deosebită necesitățile țărilor cel mai puțin dezvoltate prin utilizarea certificatelor EU ETS pentru a finanța acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, în special cele de adaptare la efectele acestor schimbări. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17e)

Uniunea și statele sale membre reprezintă principalii furnizori de finanțare publică a combaterii schimbărilor climatice. Finanțarea acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice este esențială, deoarece multe țări în curs de dezvoltare au contribuții condiționate stabilite la nivel național, a căror realizare depinde de sprijinul financiar. Comisia ar trebui să sprijine țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește decarbonizarea industriilor lor, în special în sectoarele care corespund sectoarelor acoperite de EU ETS și CBAM, pentru a facilita îndeplinirea de către acestea a obiectivelor de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii, în conformitate cu Acordul de la Paris. Ar trebui abordate cu o prioritate deosebită necesitățile țărilor cel mai puțin dezvoltate prin utilizarea certificatelor EU ETS pentru a finanța acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, în special cele de adaptare la efectele acestor schimbări.

Amendamentul 437

Propunere de directivă

Considerentul 17 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17f) | Reînnoirea flotelor de nave din clasa de gheață și dezvoltarea tehnologiei inovatoare care reduce emisiile pe durata navigării în condiții de iarnă vor necesita timp și sprijin financiar. În prezent, din cauza proiectării lor, care permite navigarea în condiții de gheață, navele din clasa de gheață produc mai multe emisii atât în ape deschise, cât și când navighează în condiții de gheață, în comparație cu navele de dimensiuni similare proiectate să navigheze numai în ape deschise. În medie, când navighează în ape deschise, navele din clasa de gheață consumă cu aproximativ 2-5 % mai mult combustibil decât navele de dimensiuni similare proiectate să navigheze numai în ape deschise. Ca urmare, ar trebui introdusă, în temeiul prezentei directive, o metodă care să se aplice indiferent de pavilion pentru a ține seama de condițiile de gheață din regiunile nordice ale Uniunii, care să permită o reducere a certificatelor care urmează să fie restituite de către companiile de transport maritim pe baza clasei de gheață a navelor lor sau a navigației în condiții de gheață, sau pe baza ambelor, până la 31 decembrie 2029. Ca urmare, începând din 2030, companiile de transport maritim au obligația de a restitui certificatele pentru sută la sută (100 %) din emisiile verificate și raportate pentru fiecare an în cauză, indiferent dacă navele lor se încadrează în clasa de gheață sau navighează în condiții de gheață. De asemenea, ar trebui să existe un sprijin special pentru inovare în decarbonizarea navelor din clasa de gheață prin intermediul unui fond pentru oceane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17f)

Reînnoirea flotelor de nave din clasa de gheață și dezvoltarea tehnologiei inovatoare care reduce emisiile pe durata navigării în condiții de iarnă vor necesita timp și sprijin financiar. În prezent, din cauza proiectării lor, care permite navigarea în condiții de gheață, navele din clasa de gheață produc mai multe emisii atât în ape deschise, cât și când navighează în condiții de gheață, în comparație cu navele de dimensiuni similare proiectate să navigheze numai în ape deschise. În medie, când navighează în ape deschise, navele din clasa de gheață consumă cu aproximativ 2-5 % mai mult combustibil decât navele de dimensiuni similare proiectate să navigheze numai în ape deschise. Ca urmare, ar trebui introdusă, în temeiul prezentei directive, o metodă care să se aplice indiferent de pavilion pentru a ține seama de condițiile de gheață din regiunile nordice ale Uniunii, care să permită o reducere a certificatelor care urmează să fie restituite de către companiile de transport maritim pe baza clasei de gheață a navelor lor sau a navigației în condiții de gheață, sau pe baza ambelor, până la 31 decembrie 2029. Ca urmare, începând din 2030, companiile de transport maritim au obligația de a restitui certificatele pentru sută la sută (100 %) din emisiile verificate și raportate pentru fiecare an în cauză, indiferent dacă navele lor se încadrează în clasa de gheață sau navighează în condiții de gheață. De asemenea, ar trebui să existe un sprijin special pentru inovare în decarbonizarea navelor din clasa de gheață prin intermediul unui fond pentru oceane.

Amendamentul 438

Propunere de directivă

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Dispozițiile din Directiva 2003/87/CE în ceea ce privește activitățile de transport maritim ar trebui să fie revizuite în mod constant având în vedere evoluțiile internaționale viitoare și eforturile întreprinse în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, inclusiv prin intermediul celei de-a doua evaluări la nivel global din 2028 și al evaluărilor ulterioare la nivel global la fiecare cinci ani, cu scopul de a determina contribuțiile succesive stabilite la nivel național. În special, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului în orice moment înainte de cea de-a doua evaluare la nivel global din 2028 – și, prin urmare, nu mai târziu de 30 septembrie 2028 – un raport cu privire la progresele înregistrate în cadrul negocierilor OMI privind o măsură globală bazată pe piață. În raportul său, Comisia ar trebui să analizeze instrumentele Organizației Maritime Internaționale și să evalueze, după caz, modul de punere în aplicare a acestor instrumente în dreptul Uniunii printr-o revizuire a Directivei 2003/87/CE.
  Dacă este necesar, raportul Comisiei ar trebui să includă și propuneri
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Dispozițiile din Directiva 2003/87/CE în ceea ce privește activitățile de transport maritim ar trebui să fie revizuite în mod constant având în vedere evoluțiile internaționale viitoare și eforturile întreprinse în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, inclusiv prin intermediul celei de-a doua evaluări la nivel global din 2028 și al evaluărilor ulterioare la nivel global la fiecare cinci ani, cu scopul de a determina contribuțiile succesive stabilite la nivel național. În special, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului în orice moment înainte de cea de-a doua evaluare la nivel global din 2028 – și, prin urmare, nu mai târziu de 30 septembrie 2028 – un raport cu privire la progresele înregistrate în cadrul negocierilor OMI privind o măsură globală bazată pe piață. În raportul său, Comisia ar trebui să analizeze instrumentele Organizației Maritime Internaționale și să evalueze, după caz, modul de punere în aplicare a acestor instrumente în dreptul Uniunii printr-o revizuire a Directivei 2003/87/CE.
  Dacă este necesar, raportul Comisiei ar trebui să includă și propuneri
  .

| (18) | Dispozițiile din Directiva 2003/87/CE în ceea ce privește activitățile de transport maritim ar trebui să fie revizuite în mod constant având în vedere evoluțiile internaționale viitoare și eforturile întreprinse în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, inclusiv prin intermediul celei de-a doua evaluări la nivel global din 2028 și al evaluărilor ulterioare la nivel global la fiecare cinci ani, cu scopul de a determina contribuțiile succesive stabilite la nivel național. În special, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului în orice moment înainte de cea de-a doua evaluare la nivel global din 2028 – și, prin urmare, nu mai târziu de 30 septembrie 2028 – un raport cu privire la progresele înregistrate în cadrul negocierilor OMI privind o măsură globală bazată pe piață. În raportul său, Comisia ar trebui să analizeze instrumentele Organizației Maritime Internaționale și să evalueze, după caz, modul de punere în aplicare a acestor instrumente în dreptul Uniunii printr-o revizuire a Directivei 2003/87/CE. În
  cazul în care, la nivelul OMI, a fost adoptată o măsură globală bazată pe piață care să conducă la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră care sunt în conformitate cu Acordul de la Paris și cel puțin comparabile cu cele care rezultă din măsurile Uniunii, Comisia ar trebui să aibă în vedere o reducere proporțională a domeniului de aplicare al măsurilor Uniunii pentru a evita crearea unei duble sarcini, menținând în același timp în domeniul de aplicare al EU ETS cel puțin cincizeci la sută (50 %) din emisiile provenite de la navele care efectuează călătorii cu plecare dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și care sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, precum și cincizeci la sută (50 %) din emisiile provenite de la navele care efectuează călătorii cu plecare dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și care ajung într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, recunoscând în același timp suveranitatea Uniunii de a-și reglementa cota de emisii provenind din transportul maritim internațional în concordanță cu obligațiile în virtutea Acordului de la Paris
  .
  Cu toate acestea, în cazul în care nu s-au înregistrat progrese suficiente la nivelul OMI sau în cazul în care s-au adoptat măsuri globale la nivelul OMI care nu sunt în conformitate cu Acordul de la Paris și cel puțin comparabile cu cele rezultate în urma măsurilor Uniunii, Comisia ar trebui să mențină măsurile Uniunii pentru a include sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port din afara jurisdicției unui stat membru și sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port din afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, printr-un amendament la Directiva 2003/87/CE. |
| --- | --- |

(18)

Dispozițiile din Directiva 2003/87/CE în ceea ce privește activitățile de transport maritim ar trebui să fie revizuite în mod constant având în vedere evoluțiile internaționale viitoare și eforturile întreprinse în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris, inclusiv prin intermediul celei de-a doua evaluări la nivel global din 2028 și al evaluărilor ulterioare la nivel global la fiecare cinci ani, cu scopul de a determina contribuțiile succesive stabilite la nivel național. În special, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului în orice moment înainte de cea de-a doua evaluare la nivel global din 2028 – și, prin urmare, nu mai târziu de 30 septembrie 2028 – un raport cu privire la progresele înregistrate în cadrul negocierilor OMI privind o măsură globală bazată pe piață. În raportul său, Comisia ar trebui să analizeze instrumentele Organizației Maritime Internaționale și să evalueze, după caz, modul de punere în aplicare a acestor instrumente în dreptul Uniunii printr-o revizuire a Directivei 2003/87/CE. În
  cazul în care, la nivelul OMI, a fost adoptată o măsură globală bazată pe piață care să conducă la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră care sunt în conformitate cu Acordul de la Paris și cel puțin comparabile cu cele care rezultă din măsurile Uniunii, Comisia ar trebui să aibă în vedere o reducere proporțională a domeniului de aplicare al măsurilor Uniunii pentru a evita crearea unei duble sarcini, menținând în același timp în domeniul de aplicare al EU ETS cel puțin cincizeci la sută (50 %) din emisiile provenite de la navele care efectuează călătorii cu plecare dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și care sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, precum și cincizeci la sută (50 %) din emisiile provenite de la navele care efectuează călătorii cu plecare dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și care ajung într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, recunoscând în același timp suveranitatea Uniunii de a-și reglementa cota de emisii provenind din transportul maritim internațional în concordanță cu obligațiile în virtutea Acordului de la Paris
  .
  Cu toate acestea, în cazul în care nu s-au înregistrat progrese suficiente la nivelul OMI sau în cazul în care s-au adoptat măsuri globale la nivelul OMI care nu sunt în conformitate cu Acordul de la Paris și cel puțin comparabile cu cele rezultate în urma măsurilor Uniunii, Comisia ar trebui să mențină măsurile Uniunii pentru a include sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port din afara jurisdicției unui stat membru și sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port din afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, printr-un amendament la Directiva 2003/87/CE.

Amendamentul 439

Propunere de directivă

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Comisia ar trebui să revizuiască funcționarea Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește activitățile de transport maritim, ținând seama de experiența aplicării sale, inclusiv în ceea ce privește posibilele practici evazioniste, urmând să propună măsuri pentru a asigura eficacitatea acesteia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Comisia ar trebui să revizuiască funcționarea Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește activitățile de transport maritim, ținând seama de experiența aplicării sale, inclusiv în ceea ce privește posibilele practici evazioniste, urmând să propună măsuri pentru a asigura eficacitatea acesteia.

| (19) | Comisia ar trebui să revizuiască funcționarea Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește activitățile de transport maritim, ținând seama de experiența aplicării sale, inclusiv în ceea ce privește posibilele practici evazioniste, urmând să propună măsuri pentru a asigura eficacitatea acesteia
  aliniate la obiectivul Uniunii de realizare a neutralității climatice până cel târziu în 2050 și la scopul de a obține ulterior emisii negative, prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119, precum și la obiectivele Acordului de la Paris. |
| --- | --- |

(19)

Comisia ar trebui să revizuiască funcționarea Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește activitățile de transport maritim, ținând seama de experiența aplicării sale, inclusiv în ceea ce privește posibilele practici evazioniste, urmând să propună măsuri pentru a asigura eficacitatea acesteia
  aliniate la obiectivul Uniunii de realizare a neutralității climatice până cel târziu în 2050 și la scopul de a obține ulterior emisii negative, prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119, precum și la obiectivele Acordului de la Paris.

Amendamentul 440

Propunere de directivă

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Persoana sau organizația responsabilă pentru respectarea EU ETS ar trebui să fie compania de transport maritim, definită ca proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, precum administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și care, asumându-și această responsabilitate, a consimțit să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru siguranța exploatării navelor și pentru prevenirea poluării. Această definiție se bazează pe definiția termenului „societate” de la articolul 3 litera (d) din Regulamentul (UE) 2015/757 și este în conformitate cu sistemul global de colectare a datelor instituit în 2016 de OMI.
  În conformitate cu
  principiul „poluatorul plătește”,
  compania de transport maritim ar putea, prin intermediul unui acord contractual, să tragă la răspundere
  entitatea care este
  direct
  responsabilă pentru deciziile care afectează emisiile de CO2 ale navei în legătură cu costurile de asigurare a conformității în temeiul prezentei directive.
  Această entitate ar fi, în mod normal, entitatea care este res
  ponsabilă pentru alegerea combustibilului, a rutei și a vitezei navei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Persoana sau organizația responsabilă pentru respectarea EU ETS ar trebui să fie compania de transport maritim, definită ca proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, precum administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și care, asumându-și această responsabilitate, a consimțit să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru siguranța exploatării navelor și pentru prevenirea poluării. Această definiție se bazează pe definiția termenului „societate” de la articolul 3 litera (d) din Regulamentul (UE) 2015/757 și este în conformitate cu sistemul global de colectare a datelor instituit în 2016 de OMI.
  În conformitate cu
  principiul „poluatorul plătește”,
  compania de transport maritim ar putea, prin intermediul unui acord contractual, să tragă la răspundere
  entitatea care este
  direct
  responsabilă pentru deciziile care afectează emisiile de CO2 ale navei în legătură cu costurile de asigurare a conformității în temeiul prezentei directive.
  Această entitate ar fi, în mod normal, entitatea care este res
  ponsabilă pentru alegerea combustibilului, a rutei și a vitezei navei.

| (20) | Persoana sau organizația responsabilă pentru respectarea EU ETS ar trebui să fie compania de transport maritim, definită ca proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, precum administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și care, asumându-și această responsabilitate, a consimțit să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru siguranța exploatării navelor și pentru prevenirea poluării. Această definiție se bazează pe definiția termenului „societate” de la articolul 3 litera (d) din Regulamentul (UE) 2015/757 și este în conformitate cu sistemul global de colectare a datelor instituit în 2016 de OMI.
  Cu toate acestea, compania de transport maritim nu este întotdeauna responsabilă pentru achiziționarea combustibilului sau luarea deciziilor operaționale care afectează emisiile de gaze cu efect de seră ale navei. Aceste responsabilități pot fi asumate de o altă entitate decât compania de transport maritim, în baza unui acord contractual. În acest caz, pentru a se asigura că
  principiul „poluatorul plătește”
  este pe deplin respectat și pentru a încuraja adoptarea unor măsuri de sporire a eficienței și a unor combustibili mai curați, ar trebui inclusă o clauză obligatorie în astfel de acorduri în scopul de a transfera costurile, astfel încât
  entitatea care este
  , în ultimă instanță,
  responsabilă pentru deciziile care afectează emisiile
  de gaze cu efect de seră
  ale navei s
  ă fie trasă la răspundere în legătură cu acoperirea costurilor de asigurare a conformității plătite de compania de transport maritim
  în temeiul prezentei directive.
  Entitatea respectivă
  ar fi, în mod normal, entitatea care este responsabilă pentru alegerea
  și achiziționarea combustibilului utilizat de navă sau pentru exploatarea navei în ceea ce privește, de exemplu, alegerea mărfurilor transportate de aceasta
  sau a rutei și a vitezei navei. |
| --- | --- |

(20)

Persoana sau organizația responsabilă pentru respectarea EU ETS ar trebui să fie compania de transport maritim, definită ca proprietarul navei sau orice altă organizație sau persoană, precum administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și care, asumându-și această responsabilitate, a consimțit să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse de Codul internațional de management pentru siguranța exploatării navelor și pentru prevenirea poluării. Această definiție se bazează pe definiția termenului „societate” de la articolul 3 litera (d) din Regulamentul (UE) 2015/757 și este în conformitate cu sistemul global de colectare a datelor instituit în 2016 de OMI.
  Cu toate acestea, compania de transport maritim nu este întotdeauna responsabilă pentru achiziționarea combustibilului sau luarea deciziilor operaționale care afectează emisiile de gaze cu efect de seră ale navei. Aceste responsabilități pot fi asumate de o altă entitate decât compania de transport maritim, în baza unui acord contractual. În acest caz, pentru a se asigura că
  principiul „poluatorul plătește”
  este pe deplin respectat și pentru a încuraja adoptarea unor măsuri de sporire a eficienței și a unor combustibili mai curați, ar trebui inclusă o clauză obligatorie în astfel de acorduri în scopul de a transfera costurile, astfel încât
  entitatea care este
  , în ultimă instanță,
  responsabilă pentru deciziile care afectează emisiile
  de gaze cu efect de seră
  ale navei s
  ă fie trasă la răspundere în legătură cu acoperirea costurilor de asigurare a conformității plătite de compania de transport maritim
  în temeiul prezentei directive.
  Entitatea respectivă
  ar fi, în mod normal, entitatea care este responsabilă pentru alegerea
  și achiziționarea combustibilului utilizat de navă sau pentru exploatarea navei în ceea ce privește, de exemplu, alegerea mărfurilor transportate de aceasta
  sau a rutei și a vitezei navei.

Amendamentul 441

Propunere de directivă

Considerentul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | O tranziție reușită către un transport maritim cu emisii zero necesită o abordare integrată și un mediu adecvat favorabil stimulării inovării, atât în ceea ce privește navele, cât și porturile. Acest mediu favorabil implică investiții publice și private în cercetare și inovare, măsuri tehnologice și operaționale pentru a îmbunătăți eficiența energetică a navelor și a porturilor și utilizarea unor combustibili alternativi sustenabili, cum ar fi hidrogenul și amoniacul, produși din surse de energie regenerabile, inclusiv din contracte pentru diferență în materie de carbon (CCD), precum și a unor tehnologii de propulsie cu emisii zero, inclusiv infrastructura de realimentare și reîncărcare necesară în porturi. Ar trebui înființat un Fond pentru oceane din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru activitățile de transport maritim în cadrul sistemului EU ETS, cu scopul de a mări eficiența energetică a navelor și de a sprijini investițiile menite să faciliteze decarbonizarea transportului maritim, inclusiv în ceea ce privește transportul maritim pe distanțe scurte și porturile, și investițiile destinate formării și recalificării forței de muncă. În plus, veniturile obținute în urma aplicării sancțiunilor impuse în temeiul Regulamentului (UE)... /... [inițiativa FuelEU în domeniul maritim] ar trebui alocate Fondului pentru oceane ca venituri alocate externe, în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  și cu articolul 3gab alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE. Comisia ar trebui să se asigure că se acordă atenția cuvenită sprijinirii proiectelor inovatoare care contribuie la implementarea și punerea în aplicare a Regulamentului (UE).../... [FuelEU Maritime], precum și proiecte care au un efect pozitiv asupra biodiversității și contribuie la reducerea riscului de poluare fonică, atmosferică și maritimă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20a)

O tranziție reușită către un transport maritim cu emisii zero necesită o abordare integrată și un mediu adecvat favorabil stimulării inovării, atât în ceea ce privește navele, cât și porturile. Acest mediu favorabil implică investiții publice și private în cercetare și inovare, măsuri tehnologice și operaționale pentru a îmbunătăți eficiența energetică a navelor și a porturilor și utilizarea unor combustibili alternativi sustenabili, cum ar fi hidrogenul și amoniacul, produși din surse de energie regenerabile, inclusiv din contracte pentru diferență în materie de carbon (CCD), precum și a unor tehnologii de propulsie cu emisii zero, inclusiv infrastructura de realimentare și reîncărcare necesară în porturi. Ar trebui înființat un Fond pentru oceane din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru activitățile de transport maritim în cadrul sistemului EU ETS, cu scopul de a mări eficiența energetică a navelor și de a sprijini investițiile menite să faciliteze decarbonizarea transportului maritim, inclusiv în ceea ce privește transportul maritim pe distanțe scurte și porturile, și investițiile destinate formării și recalificării forței de muncă. În plus, veniturile obținute în urma aplicării sancțiunilor impuse în temeiul Regulamentului (UE)... /... [inițiativa FuelEU în domeniul maritim] ar trebui alocate Fondului pentru oceane ca venituri alocate externe, în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  și cu articolul 3gab alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE. Comisia ar trebui să se asigure că se acordă atenția cuvenită sprijinirii proiectelor inovatoare care contribuie la implementarea și punerea în aplicare a Regulamentului (UE).../... [FuelEU Maritime], precum și proiecte care au un efect pozitiv asupra biodiversității și contribuie la reducerea riscului de poluare fonică, atmosferică și maritimă.

Amendamentul 442

Propunere de directivă

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Pentru a reduce sarcina administrativă a companiilor de transport maritim, un stat membru ar trebui să fie responsabil pentru fiecare companie de transport maritim. Comisia ar trebui să publice o listă inițială a companiilor de transport maritim care au desfășurat o activitate maritimă ce intră în domeniul de aplicare al sistemului EU ETS, care să precizeze autoritatea de administrare pentru fiecare companie de transport maritim. Lista ar trebui actualizată cel puțin
  o dată la doi ani
  pentru a reatribui companiile de transport maritim unei alte autorități de administrare, după caz. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-un stat membru, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru respectiv. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-o țară terță, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru în care compania respectivă de transport maritim a avut cel mai mare număr estimat de escale în port în cadrul călătoriilor care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE în ultimii doi ani de monitorizare. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-o țară terță care nu au efectuat nicio călătorie care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE în ultimii doi ani de monitorizare, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru din care compania respectivă de transport maritim s-a angajat în prima călătorie care intră sub incidența directivei respective. Comisia ar trebui să publice și să actualizeze o dată la doi ani o listă a companiilor de transport maritim care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE, care să precizeze autoritatea de administrare pentru fiecare companie de transport maritim. Pentru a asigura tratamentul egal al companiilor de transport maritim, statele membre ar trebui să respecte norme armonizate de administrare a companiilor de transport maritim pentru care sunt responsabile, în conformitate cu normele detaliate care urmează să fie stabilite de Comisie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Pentru a reduce sarcina administrativă a companiilor de transport maritim, un stat membru ar trebui să fie responsabil pentru fiecare companie de transport maritim. Comisia ar trebui să publice o listă inițială a companiilor de transport maritim care au desfășurat o activitate maritimă ce intră în domeniul de aplicare al sistemului EU ETS, care să precizeze autoritatea de administrare pentru fiecare companie de transport maritim. Lista ar trebui actualizată cel puțin
  o dată la doi ani
  pentru a reatribui companiile de transport maritim unei alte autorități de administrare, după caz. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-un stat membru, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru respectiv. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-o țară terță, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru în care compania respectivă de transport maritim a avut cel mai mare număr estimat de escale în port în cadrul călătoriilor care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE în ultimii doi ani de monitorizare. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-o țară terță care nu au efectuat nicio călătorie care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE în ultimii doi ani de monitorizare, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru din care compania respectivă de transport maritim s-a angajat în prima călătorie care intră sub incidența directivei respective. Comisia ar trebui să publice și să actualizeze o dată la doi ani o listă a companiilor de transport maritim care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE, care să precizeze autoritatea de administrare pentru fiecare companie de transport maritim. Pentru a asigura tratamentul egal al companiilor de transport maritim, statele membre ar trebui să respecte norme armonizate de administrare a companiilor de transport maritim pentru care sunt responsabile, în conformitate cu normele detaliate care urmează să fie stabilite de Comisie.

| (21) | Pentru a reduce sarcina administrativă a companiilor de transport maritim, un stat membru ar trebui să fie responsabil pentru fiecare companie de transport maritim. Comisia ar trebui să publice o listă inițială a companiilor de transport maritim care au desfășurat o activitate maritimă ce intră în domeniul de aplicare al sistemului EU ETS, care să precizeze autoritatea de administrare pentru fiecare companie de transport maritim. Lista ar trebui actualizată
  regulat și
  cel puțin
  anual
  pentru a reatribui companiile de transport maritim unei alte autorități de administrare, după caz. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-un stat membru, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru respectiv. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-o țară terță, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru în care compania respectivă de transport maritim a avut cel mai mare număr estimat de escale în port în cadrul călătoriilor care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE în ultimii doi ani de monitorizare. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-o țară terță care nu au efectuat nicio călătorie care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE în ultimii doi ani de monitorizare, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru din care compania respectivă de transport maritim s-a angajat în prima călătorie care intră sub incidența directivei respective. Comisia ar trebui să publice și să actualizeze anual o listă a companiilor de transport maritim care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE, care să precizeze autoritatea de administrare pentru fiecare companie de transport maritim. Pentru a asigura tratamentul egal al companiilor de transport maritim, statele membre ar trebui să respecte norme armonizate de administrare a companiilor de transport maritim pentru care sunt responsabile, în conformitate cu normele detaliate care urmează să fie stabilite de Comisie. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a reduce sarcina administrativă a companiilor de transport maritim, un stat membru ar trebui să fie responsabil pentru fiecare companie de transport maritim. Comisia ar trebui să publice o listă inițială a companiilor de transport maritim care au desfășurat o activitate maritimă ce intră în domeniul de aplicare al sistemului EU ETS, care să precizeze autoritatea de administrare pentru fiecare companie de transport maritim. Lista ar trebui actualizată
  regulat și
  cel puțin
  anual
  pentru a reatribui companiile de transport maritim unei alte autorități de administrare, după caz. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-un stat membru, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru respectiv. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-o țară terță, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru în care compania respectivă de transport maritim a avut cel mai mare număr estimat de escale în port în cadrul călătoriilor care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE în ultimii doi ani de monitorizare. În cazul companiilor de transport maritim înregistrate într-o țară terță care nu au efectuat nicio călătorie care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE în ultimii doi ani de monitorizare, autoritatea de administrare ar trebui să fie statul membru din care compania respectivă de transport maritim s-a angajat în prima călătorie care intră sub incidența directivei respective. Comisia ar trebui să publice și să actualizeze anual o listă a companiilor de transport maritim care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE, care să precizeze autoritatea de administrare pentru fiecare companie de transport maritim. Pentru a asigura tratamentul egal al companiilor de transport maritim, statele membre ar trebui să respecte norme armonizate de administrare a companiilor de transport maritim pentru care sunt responsabile, în conformitate cu normele detaliate care urmează să fie stabilite de Comisie.

Amendamentul 443

Propunere de directivă

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Pe baza experienței acumulate în urma unor sarcini similare legate de protecția mediului, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) sau o altă organizație relevantă ar trebui, după caz și în conformitate cu mandatul său, să asiste Comisia și autoritățile de administrare în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei 2003/87/CE. Datorită experienței sale în ceea ce privește punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/757 și a instrumentelor sale informatice, EMSA ar
  putea asista
  autoritățile de administrare, în special în ceea ce privește monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor generate de activitățile maritime care intră sub incidența prezentei directive, prin facilitarea schimbului de informații sau prin elaborarea de orientări și criterii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Pe baza experienței acumulate în urma unor sarcini similare legate de protecția mediului, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) sau o altă organizație relevantă ar trebui, după caz și în conformitate cu mandatul său, să asiste Comisia și autoritățile de administrare în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei 2003/87/CE. Datorită experienței sale în ceea ce privește punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/757 și a instrumentelor sale informatice, EMSA ar
  putea asista
  autoritățile de administrare, în special în ceea ce privește monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor generate de activitățile maritime care intră sub incidența prezentei directive, prin facilitarea schimbului de informații sau prin elaborarea de orientări și criterii.

| (24) | Pe baza experienței acumulate în urma unor sarcini similare legate de protecția mediului, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) sau o altă organizație relevantă ar trebui, după caz și în conformitate cu mandatul său, să asiste Comisia și autoritățile de administrare în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei 2003/87/CE. Datorită experienței sale în ceea ce privește punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/757 și a instrumentelor sale informatice, EMSA ar
  trebui să asiste
  autoritățile de administrare, în special în ceea ce privește monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor generate de activitățile maritime care intră sub incidența prezentei directive, prin facilitarea schimbului de informații sau prin elaborarea de orientări și criterii. |
| --- | --- |

(24)

Pe baza experienței acumulate în urma unor sarcini similare legate de protecția mediului, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) sau o altă organizație relevantă ar trebui, după caz și în conformitate cu mandatul său, să asiste Comisia și autoritățile de administrare în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei 2003/87/CE. Datorită experienței sale în ceea ce privește punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/757 și a instrumentelor sale informatice, EMSA ar
  trebui să asiste
  autoritățile de administrare, în special în ceea ce privește monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor generate de activitățile maritime care intră sub incidența prezentei directive, prin facilitarea schimbului de informații sau prin elaborarea de orientări și criterii.

Amendamentul 444

Propunere de directivă

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Atingerea obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor pentru 2030 va necesita o reducere
  cu 61 %
  a emisiilor din sectoarele vizate de sistemul EU ETS
  comparativ cu 2005
  . Cantitatea de certificate din cadrul EU ETS la nivelul Uniunii trebuie redusă pentru a crea semnalul necesar pe termen lung privind prețul carbonului și pentru a stimula acest grad de decarbonizare. În acest scop, factorul
  linear
  de reducere ar trebui majorat, ținând seama și de includerea emisiilor generate de transportul maritim. Acestea din urmă ar trebui să fie derivate din emisiile generate de activitățile de transport maritim raportate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 pentru 2018 și 2019 în Uniune, ajustate, începând cu anul 2021, cu factorul linear de reducere. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Atingerea obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor pentru 2030 va necesita o reducere
  cu 61 %
  a emisiilor din sectoarele vizate de sistemul EU ETS
  comparativ cu 2005
  . Cantitatea de certificate din cadrul EU ETS la nivelul Uniunii trebuie redusă pentru a crea semnalul necesar pe termen lung privind prețul carbonului și pentru a stimula acest grad de decarbonizare. În acest scop, factorul
  linear
  de reducere ar trebui majorat, ținând seama și de includerea emisiilor generate de transportul maritim. Acestea din urmă ar trebui să fie derivate din emisiile generate de activitățile de transport maritim raportate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 pentru 2018 și 2019 în Uniune, ajustate, începând cu anul 2021, cu factorul linear de reducere.

| (26) | Atingerea obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor pentru 2030,
  urmărind în același timp obiectivul Acordului de la Paris de a limita încălzirea globală la 1,5  oC,
  va necesita o reducere
  semnificativă
  a emisiilor din sectoarele vizate de sistemul EU ETS. Cantitatea de certificate din cadrul EU ETS la nivelul Uniunii trebuie redusă
  treptat
  pentru a crea semnalul necesar pe termen lung privind prețul carbonului și pentru a stimula acest grad de decarbonizare. În acest scop, factorul de reducere
  anuală
  ar trebui majorat, ținând seama și de includerea emisiilor generate de transportul maritim. Acestea din urmă ar trebui să fie derivate din emisiile generate de activitățile de transport maritim raportate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 pentru 2018 și 2019 în Uniune, ajustate, începând cu anul 2021, cu factorul linear de reducere. |
| --- | --- |

(26)

Atingerea obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor pentru 2030,
  urmărind în același timp obiectivul Acordului de la Paris de a limita încălzirea globală la 1,5  oC,
  va necesita o reducere
  semnificativă
  a emisiilor din sectoarele vizate de sistemul EU ETS. Cantitatea de certificate din cadrul EU ETS la nivelul Uniunii trebuie redusă
  treptat
  pentru a crea semnalul necesar pe termen lung privind prețul carbonului și pentru a stimula acest grad de decarbonizare. În acest scop, factorul de reducere
  anuală
  ar trebui majorat, ținând seama și de includerea emisiilor generate de transportul maritim. Acestea din urmă ar trebui să fie derivate din emisiile generate de activitățile de transport maritim raportate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 pentru 2018 și 2019 în Uniune, ajustate, începând cu anul 2021, cu factorul linear de reducere.

Amendamentul 445

Propunere de directivă

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | Ținând seama de faptul că prezenta directivă modifică Directiva 2003/87/CE în ceea ce privește o perioadă de punere în aplicare care a început deja la 1 ianuarie 2021, din motive de previzibilitate, eficacitate de mediu și simplitate, reducerea
  lineară
  mai abruptă avută în vedere de sistemul EU ETS ar trebui
  să urmeze un parcurs în linie dreaptă în perioada 2021-2030, astfel încât să se obțină reduceri ale emisiilor în cadrul EU ETS de 61 % până în 2030, ca etapă intermediară adecvată către îndeplinirea
  obiectivului de neutralitate climatică la nivelul întregii economii a Uniunii în 2050. Întrucât factorul
  linear
  de reducere majorat se poate aplica numai începând cu anul următor intrării în vigoare a prezentei directive, ar trebui efectuată o reducere unică a cantității totale de certificate, astfel încât să se asigure concordanța cu acest nivel de reducere anuală aplicat începând cu 2021. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

Ținând seama de faptul că prezenta directivă modifică Directiva 2003/87/CE în ceea ce privește o perioadă de punere în aplicare care a început deja la 1 ianuarie 2021, din motive de previzibilitate, eficacitate de mediu și simplitate, reducerea
  lineară
  mai abruptă avută în vedere de sistemul EU ETS ar trebui
  să urmeze un parcurs în linie dreaptă în perioada 2021-2030, astfel încât să se obțină reduceri ale emisiilor în cadrul EU ETS de 61 % până în 2030, ca etapă intermediară adecvată către îndeplinirea
  obiectivului de neutralitate climatică la nivelul întregii economii a Uniunii în 2050. Întrucât factorul
  linear
  de reducere majorat se poate aplica numai începând cu anul următor intrării în vigoare a prezentei directive, ar trebui efectuată o reducere unică a cantității totale de certificate, astfel încât să se asigure concordanța cu acest nivel de reducere anuală aplicat începând cu 2021.

| (27) | Ținând seama de faptul că prezenta directivă modifică Directiva 2003/87/CE în ceea ce privește o perioadă de punere în aplicare care a început deja la 1 ianuarie 2021, din motive de previzibilitate, eficacitate de mediu și simplitate, reducerea mai abruptă avută în vedere de sistemul EU ETS ar trebui
  să asigure o direcție clară către îndeplinirea obiectivului Acordului de la Paris și
  a obiectivului de neutralitate climatică la nivelul întregii economii a Uniunii
  cel târziu
  în 2050. Întrucât factorul de reducere majorat se poate aplica numai începând cu anul următor intrării în vigoare a prezentei directive, ar trebui efectuată o reducere unică a cantității totale de certificate, astfel încât să se asigure concordanța cu acest nivel de reducere anuală aplicat începând cu 2021. |
| --- | --- |

(27)

Ținând seama de faptul că prezenta directivă modifică Directiva 2003/87/CE în ceea ce privește o perioadă de punere în aplicare care a început deja la 1 ianuarie 2021, din motive de previzibilitate, eficacitate de mediu și simplitate, reducerea mai abruptă avută în vedere de sistemul EU ETS ar trebui
  să asigure o direcție clară către îndeplinirea obiectivului Acordului de la Paris și
  a obiectivului de neutralitate climatică la nivelul întregii economii a Uniunii
  cel târziu
  în 2050. Întrucât factorul de reducere majorat se poate aplica numai începând cu anul următor intrării în vigoare a prezentei directive, ar trebui efectuată o reducere unică a cantității totale de certificate, astfel încât să se asigure concordanța cu acest nivel de reducere anuală aplicat începând cu 2021.

Amendamentul 446

Propunere de directivă

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Atingerea obiectivului mai ambițios în materie de climă va necesita alocarea unor resurse publice substanțiale în UE, precum și a unor bugete naționale pentru tranziția climatică. Pentru a completa și a consolida cheltuielile substanțiale legate de climă din bugetul UE, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii ar trebui utilizate în scopuri legate de climă. Aceasta include utilizarea sprijinului financiar pentru a aborda aspectele de ordin social la nivelul gospodăriilor cu venituri mici și mijlocii prin reducerea impozitelor cu potențial perturbator. În plus, pentru a aborda efectele legate de distribuție și cele sociale ale tranziției în
  statele membre cu venituri mici
  , ar trebui să se utilizeze un cuantum suplimentar de 2,5  % din cantitatea de certificate la nivelul Uniunii din [anul intrării în vigoare a directivei] până în 2030, pentru a finanța tranziția energetică a statelor membre cu un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018, prin intermediul Fondului pentru modernizare prevăzut la articolul 10d din Directiva 2003/87/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Atingerea obiectivului mai ambițios în materie de climă va necesita alocarea unor resurse publice substanțiale în UE, precum și a unor bugete naționale pentru tranziția climatică. Pentru a completa și a consolida cheltuielile substanțiale legate de climă din bugetul UE, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii ar trebui utilizate în scopuri legate de climă. Aceasta include utilizarea sprijinului financiar pentru a aborda aspectele de ordin social la nivelul gospodăriilor cu venituri mici și mijlocii prin reducerea impozitelor cu potențial perturbator. În plus, pentru a aborda efectele legate de distribuție și cele sociale ale tranziției în
  statele membre cu venituri mici
  , ar trebui să se utilizeze un cuantum suplimentar de 2,5  % din cantitatea de certificate la nivelul Uniunii din [anul intrării în vigoare a directivei] până în 2030, pentru a finanța tranziția energetică a statelor membre cu un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018, prin intermediul Fondului pentru modernizare prevăzut la articolul 10d din Directiva 2003/87/CE.

| (28) | Atingerea obiectivului mai ambițios în materie de climă va necesita alocarea unor resurse publice
  și private
  substanțiale în UE, precum și a unor bugete naționale pentru tranziția climatică. Pentru a completa și a consolida cheltuielile substanțiale legate de climă din bugetul UE, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii
  sub formă de resurse proprii
  ar trebui utilizate în scopuri legate de climă
  , asigurând în același timp o tranziție justă și integritatea de mediu a măsurilor adoptate
  . Aceasta include utilizarea sprijinului financiar pentru a aborda aspectele de ordin social la nivelul gospodăriilor cu venituri mici și mijlocii prin reducerea impozitelor cu potențial perturbator.
  Pentru a asigura conformitatea și controlul public, statele membre ar trebui să adopte planuri ex ante cu privire la modul în care intenționează să utilizeze veniturile din EU ETS în conformitate cu obiectivele lor respective în materie de climă și energie și ar trebui să raporteze anual cu privire la utilizarea veniturilor din licitații în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  .
  În plus, pentru a aborda efectele legate de distribuție și cele sociale ale tranziției în
  teritoriile cele mai afectate
  , ar trebui să se utilizeze un cuantum suplimentar de 2,5  % din cantitatea de certificate la nivelul Uniunii din [anul intrării în vigoare a directivei] până în 2030, pentru a finanța tranziția energetică a statelor membre cu un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018, prin intermediul Fondului pentru modernizare prevăzut la articolul 10d din Directiva 2003/87/CE. |
| --- | --- |

(28)

Atingerea obiectivului mai ambițios în materie de climă va necesita alocarea unor resurse publice
  și private
  substanțiale în UE, precum și a unor bugete naționale pentru tranziția climatică. Pentru a completa și a consolida cheltuielile substanțiale legate de climă din bugetul UE, toate veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care nu sunt atribuite bugetului Uniunii
  sub formă de resurse proprii
  ar trebui utilizate în scopuri legate de climă
  , asigurând în același timp o tranziție justă și integritatea de mediu a măsurilor adoptate
  . Aceasta include utilizarea sprijinului financiar pentru a aborda aspectele de ordin social la nivelul gospodăriilor cu venituri mici și mijlocii prin reducerea impozitelor cu potențial perturbator.
  Pentru a asigura conformitatea și controlul public, statele membre ar trebui să adopte planuri ex ante cu privire la modul în care intenționează să utilizeze veniturile din EU ETS în conformitate cu obiectivele lor respective în materie de climă și energie și ar trebui să raporteze anual cu privire la utilizarea veniturilor din licitații în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  .
  În plus, pentru a aborda efectele legate de distribuție și cele sociale ale tranziției în
  teritoriile cele mai afectate
  , ar trebui să se utilizeze un cuantum suplimentar de 2,5  % din cantitatea de certificate la nivelul Uniunii din [anul intrării în vigoare a directivei] până în 2030, pentru a finanța tranziția energetică a statelor membre cu un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018, prin intermediul Fondului pentru modernizare prevăzut la articolul 10d din Directiva 2003/87/CE.

Amendamentul 447

Propunere de directivă

Considerentul 28 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28a) | Începând din 2013, producătorii de energie electrică au fost obligați să achiziționeze toate certificatele de care au nevoie pentru a produce energie electrică. Cu toate acestea, unele state membre și-au păstrat opțiunea de a putea continua să ofere alocări tranzitorii cu titlu gratuit pentru modernizarea sectorului energetic în perioadele 2013-2020 și 2021-2030. Pentru perioada 2021-2030, doar trei state membre ar continua să aibă această opțiune. Cu toate acestea, în Raportul său special 18/2020, intitulat „Sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii: alocarea cu titlu gratuit a certificatelor ar fi trebuit să fie mai bine direcționată”, Curtea de Conturi Europeană a constatat că această alocare tranzitorie cu titlu gratuit nu a contribuit la reducerea intensității carbonului în sectorul energetic pentru țările eligibile pentru o astfel de alocare cu titlu gratuit a certificatelor în perioada 2013-2020. Având în vedere necesitatea unei decarbonizări rapide, în special în sectorul energetic, și eficacitatea limitată a respectivei alocări tranzitorii cu titlu gratuit, opțiunea alocării tranzitorii cu titlu gratuit pentru modernizarea sectorului energetic nu mai pare a fi adecvată scopului. Prin urmare, opțiunea respectivă ar trebui să nu mai fie disponibilă, iar toate certificatele rezultate din exercitarea opțiunii respective care nu au fost alocate operatorilor din statele membre în cauză până la 31 decembrie 2023 ar trebui adăugate la cantitatea totală de certificate pe care o primește statul membru în cauză pentru scoatere la licitație sau ar trebui să fie utilizate pentru a sprijini investițiile în cadrul Fondului pentru modernizare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28a)

Începând din 2013, producătorii de energie electrică au fost obligați să achiziționeze toate certificatele de care au nevoie pentru a produce energie electrică. Cu toate acestea, unele state membre și-au păstrat opțiunea de a putea continua să ofere alocări tranzitorii cu titlu gratuit pentru modernizarea sectorului energetic în perioadele 2013-2020 și 2021-2030. Pentru perioada 2021-2030, doar trei state membre ar continua să aibă această opțiune. Cu toate acestea, în Raportul său special 18/2020, intitulat „Sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii: alocarea cu titlu gratuit a certificatelor ar fi trebuit să fie mai bine direcționată”, Curtea de Conturi Europeană a constatat că această alocare tranzitorie cu titlu gratuit nu a contribuit la reducerea intensității carbonului în sectorul energetic pentru țările eligibile pentru o astfel de alocare cu titlu gratuit a certificatelor în perioada 2013-2020. Având în vedere necesitatea unei decarbonizări rapide, în special în sectorul energetic, și eficacitatea limitată a respectivei alocări tranzitorii cu titlu gratuit, opțiunea alocării tranzitorii cu titlu gratuit pentru modernizarea sectorului energetic nu mai pare a fi adecvată scopului. Prin urmare, opțiunea respectivă ar trebui să nu mai fie disponibilă, iar toate certificatele rezultate din exercitarea opțiunii respective care nu au fost alocate operatorilor din statele membre în cauză până la 31 decembrie 2023 ar trebui adăugate la cantitatea totală de certificate pe care o primește statul membru în cauză pentru scoatere la licitație sau ar trebui să fie utilizate pentru a sprijini investițiile în cadrul Fondului pentru modernizare.

Amendamentul 448

Propunere de directivă

Considerentul 28 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28b) | O parte bine definită a veniturilor obținute în urma licitațiilor în cadrul EU ETS reformat și extins ar trebui să fie utilizată ca resursă proprie pentru a finanța bugetul Uniunii ca venit general, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii

   (1a)

  , obligatoriu din punct de vedere juridic, care conține o foaie de parcurs în vederea introducerii unui pachet de noi resurse proprii, inclusiv, printre altele, resurse proprii bazate pe EU ETS și pe Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon și primul pilon al acordului OCDE/G20. În temeiul Acordului interinstituțional, se preconizează ca aceste noi resurse proprii să fie introduse până la 1 ianuarie 2023. Noile resurse proprii ar putea corela bugetul Uniunii cu prioritățile de politică ale Uniunii, cum ar fi Pactul verde european și contribuția Uniunii la impozitarea echitabilă, adăugând deci valoare și contribuind la obiectivele de integrare a aspectelor legate de climă, rambursarea datoriilor Instrumentului Next Generation EU și reziliența bugetului Uniunii ca instrument pentru investiții și garanții, care respectă principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” și valorile fundamentale consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28b)

O parte bine definită a veniturilor obținute în urma licitațiilor în cadrul EU ETS reformat și extins ar trebui să fie utilizată ca resursă proprie pentru a finanța bugetul Uniunii ca venit general, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii

   (1a)

  , obligatoriu din punct de vedere juridic, care conține o foaie de parcurs în vederea introducerii unui pachet de noi resurse proprii, inclusiv, printre altele, resurse proprii bazate pe EU ETS și pe Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon și primul pilon al acordului OCDE/G20. În temeiul Acordului interinstituțional, se preconizează ca aceste noi resurse proprii să fie introduse până la 1 ianuarie 2023. Noile resurse proprii ar putea corela bugetul Uniunii cu prioritățile de politică ale Uniunii, cum ar fi Pactul verde european și contribuția Uniunii la impozitarea echitabilă, adăugând deci valoare și contribuind la obiectivele de integrare a aspectelor legate de climă, rambursarea datoriilor Instrumentului Next Generation EU și reziliența bugetului Uniunii ca instrument pentru investiții și garanții, care respectă principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” și valorile fundamentale consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

Amendamentul 449

Propunere de directivă

Considerentul 28 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28c) | În conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , Uniunea are obligația juridică de a rambursa toate datoriile rezultate în urma împuternicirii excepționale și temporare de a împrumuta fonduri în cadrul instrumentului Next Generation EU până la 31 decembrie 2058, cel târziu. Prin urmare, pentru a respecta Acordul interinstituțional cu caracter juridic obligatoriu și foaia de parcurs pentru introducerea unui pachet de noi resurse proprii destinate rambursării datoriei Uniunii, o parte a veniturilor EU ETS ar trebui să revină la bugetul Uniunii pentru a contribui la acoperirea costurilor îndatorării astfel cum se prevede în [Decizia (UE, Euratom) a Consiliului .../... de modificare a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene] și pentru a preveni scăderi substanțiale care ar pune în pericol programele Uniunii în viitoarele cadre financiare multianuale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28c)

În conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , Uniunea are obligația juridică de a rambursa toate datoriile rezultate în urma împuternicirii excepționale și temporare de a împrumuta fonduri în cadrul instrumentului Next Generation EU până la 31 decembrie 2058, cel târziu. Prin urmare, pentru a respecta Acordul interinstituțional cu caracter juridic obligatoriu și foaia de parcurs pentru introducerea unui pachet de noi resurse proprii destinate rambursării datoriei Uniunii, o parte a veniturilor EU ETS ar trebui să revină la bugetul Uniunii pentru a contribui la acoperirea costurilor îndatorării astfel cum se prevede în [Decizia (UE, Euratom) a Consiliului .../... de modificare a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene] și pentru a preveni scăderi substanțiale care ar pune în pericol programele Uniunii în viitoarele cadre financiare multianuale.

Amendamentul 450

Propunere de directivă

Considerentul 28 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28d) | Sumele substanțiale ale veniturilor generate de EU ETS consolidată, pe care statele membre le păstrează, cu excepția părții atribuite bugetului Uniunii, ar trebui să fie utilizate în scopuri legate de tranziția climatică. Cu toate acestea, domeniul de aplicare mai larg și sfera de intervenții mai diversificată nu ar trebui să fie în detrimentul unității, eficacității, integrității și controlului democratic asupra bugetului Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28d)

Sumele substanțiale ale veniturilor generate de EU ETS consolidată, pe care statele membre le păstrează, cu excepția părții atribuite bugetului Uniunii, ar trebui să fie utilizate în scopuri legate de tranziția climatică. Cu toate acestea, domeniul de aplicare mai larg și sfera de intervenții mai diversificată nu ar trebui să fie în detrimentul unității, eficacității, integrității și controlului democratic asupra bugetului Uniunii.

Amendamentul 451

Propunere de directivă

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | De asemenea, ar trebui să se ofere stimulente suplimentare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin utilizarea unor tehnici eficiente din punctul de vedere al costurilor. În acest scop,
  alocarea cu titlu gratuit a certificatelor de emisii
  pentru
  instalațiile staționare începând
  cu
  2026 ar trebui să fie condiționată
  de
  investiții în tehnici
  de
  creștere a eficienței energetice și
  de
  reducere a emisiilor. Asigurarea faptului că acest lucru se concentrează asupra marilor consumatori de energie ar duce la o reducere substanțială a sarcinii pentru unitățile cu consum redus de energie, care pot fi deținute de întreprinderi mici și mijlocii sau de microîntreprinderi. [A se confirma trimiterea cu Directiva privind eficiența energetică (EED) revizuită]. Actele delegate relevante ar trebui adaptate în consecință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

De asemenea, ar trebui să se ofere stimulente suplimentare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin utilizarea unor tehnici eficiente din punctul de vedere al costurilor. În acest scop,
  alocarea cu titlu gratuit a certificatelor de emisii
  pentru
  instalațiile staționare începând
  cu
  2026 ar trebui să fie condiționată
  de
  investiții în tehnici
  de
  creștere a eficienței energetice și
  de
  reducere a emisiilor. Asigurarea faptului că acest lucru se concentrează asupra marilor consumatori de energie ar duce la o reducere substanțială a sarcinii pentru unitățile cu consum redus de energie, care pot fi deținute de întreprinderi mici și mijlocii sau de microîntreprinderi. [A se confirma trimiterea cu Directiva privind eficiența energetică (EED) revizuită]. Actele delegate relevante ar trebui adaptate în consecință.

| (29) | De asemenea, ar trebui să se ofere stimulente suplimentare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin utilizarea unor tehnici eficiente din punctul de vedere al costurilor. În acest scop,
  ar trebui introdus un sistem bonus-malus
  pentru
  determinarea cotei de alocare
  cu
  titlu gratuit. Pentru instalațiile ale căror emisii
  de
  gaze cu efect
  de
  seră sunt peste valorile
  de
  referință relevante, cantitatea alocărilor cu titlu gratuit de certificate de emisii începând cu 2026
  ar
  trebui să varieze în funcție de punerea în aplicare
  a 
  unui plan de decarbonizare elaborat în mod corespunzător. În schimb
  ,
  instalațiile ale căror emisii
  de
  gaze cu efect de seră sunt sub valorile de referință relevante ar trebui să primească un stimulent sub forma unei alocări suplimentare cu titlu gratuit. |
| --- | --- |

(29)

De asemenea, ar trebui să se ofere stimulente suplimentare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin utilizarea unor tehnici eficiente din punctul de vedere al costurilor. În acest scop,
  ar trebui introdus un sistem bonus-malus
  pentru
  determinarea cotei de alocare
  cu
  titlu gratuit. Pentru instalațiile ale căror emisii
  de
  gaze cu efect
  de
  seră sunt peste valorile
  de
  referință relevante, cantitatea alocărilor cu titlu gratuit de certificate de emisii începând cu 2026
  ar
  trebui să varieze în funcție de punerea în aplicare
  a 
  unui plan de decarbonizare elaborat în mod corespunzător. În schimb
  ,
  instalațiile ale căror emisii
  de
  gaze cu efect de seră sunt sub valorile de referință relevante ar trebui să primească un stimulent sub forma unei alocări suplimentare cu titlu gratuit.

Amendamentul 676

Propunere de directivă

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM), instituit în temeiul Regulamentului (UE) [.../.] al Parlamentului European și al Consiliului (51), reprezintă o alternativă la alocarea cu titlu gratuit în vederea abordării riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. În măsura în care sectoarele și subsectoarele fac obiectul măsurii respective, acestea nu ar trebui să beneficieze de alocări cu titlu gratuit. Cu toate acestea, este necesară o eliminare treptată a certificatelor cu titlu gratuit pentru a permite producătorilor, importatorilor și comercianților să se adapteze la noul regim. Reducerea alocării cu titlu gratuit ar trebui pusă în aplicare prin utilizarea unui factor în legătură cu alocarea cu titlu gratuit în sectoarele CBAM, în timp ce CBAM este introdus treptat. Acest procent (factorul CBAM) ar trebui să fie egal cu 100 % în cursul perioadei de tranziție cuprinsă între intrarea în vigoare a [Regulamentului CBAM]
  și 2025, 90 % în 2026 și
  ar trebui să fie redus cu
  10
   puncte procentuale
  în fiecare an pentru a ajunge la 0 %
  , alocarea cu titlu gratuit
  fiind eliminată astfel
  până în
  al zecelea an
  . Actele delegate relevante privind alocarea cu titlu gratuit ar trebui adaptate în consecință pentru sectoarele și subsectoarele vizate de CBAM. Alocarea cu titlu gratuit care nu mai este furnizată sectoarelor CBAM pe baza acestui calcul (cererea CBAM) trebuie scoasă la licitație, veniturile obținute urmând să revină Fondului
  pentru inovare
  , astfel încât să sprijine inovarea în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al captării și utilizării dioxidului de carbon („CUC”), al captării și stocării geologice a dioxidului de carbon („CSC”), al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită proiectelor din sectoarele CBAM. Pentru a respecta proporția din alocarea cu titlu gratuit disponibilă pentru sectoarele care nu sunt vizate de CBAM, suma finală care urmează să fie dedusă din alocarea cu titlu gratuit și care urmează să fie licitată ar trebui calculată pe baza proporției pe care o reprezintă cererea CBAM în raport cu nevoile de alocare cu titlu gratuit ale tuturor sectoarelor care beneficiază de alocări cu titlu gratuit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM), instituit în temeiul Regulamentului (UE) [.../.] al Parlamentului European și al Consiliului (51), reprezintă o alternativă la alocarea cu titlu gratuit în vederea abordării riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. În măsura în care sectoarele și subsectoarele fac obiectul măsurii respective, acestea nu ar trebui să beneficieze de alocări cu titlu gratuit. Cu toate acestea, este necesară o eliminare treptată a certificatelor cu titlu gratuit pentru a permite producătorilor, importatorilor și comercianților să se adapteze la noul regim. Reducerea alocării cu titlu gratuit ar trebui pusă în aplicare prin utilizarea unui factor în legătură cu alocarea cu titlu gratuit în sectoarele CBAM, în timp ce CBAM este introdus treptat. Acest procent (factorul CBAM) ar trebui să fie egal cu 100 % în cursul perioadei de tranziție cuprinsă între intrarea în vigoare a [Regulamentului CBAM]
  și 2025, 90 % în 2026 și
  ar trebui să fie redus cu
  10
   puncte procentuale
  în fiecare an pentru a ajunge la 0 %
  , alocarea cu titlu gratuit
  fiind eliminată astfel
  până în
  al zecelea an
  . Actele delegate relevante privind alocarea cu titlu gratuit ar trebui adaptate în consecință pentru sectoarele și subsectoarele vizate de CBAM. Alocarea cu titlu gratuit care nu mai este furnizată sectoarelor CBAM pe baza acestui calcul (cererea CBAM) trebuie scoasă la licitație, veniturile obținute urmând să revină Fondului
  pentru inovare
  , astfel încât să sprijine inovarea în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al captării și utilizării dioxidului de carbon („CUC”), al captării și stocării geologice a dioxidului de carbon („CSC”), al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită proiectelor din sectoarele CBAM. Pentru a respecta proporția din alocarea cu titlu gratuit disponibilă pentru sectoarele care nu sunt vizate de CBAM, suma finală care urmează să fie dedusă din alocarea cu titlu gratuit și care urmează să fie licitată ar trebui calculată pe baza proporției pe care o reprezintă cererea CBAM în raport cu nevoile de alocare cu titlu gratuit ale tuturor sectoarelor care beneficiază de alocări cu titlu gratuit.

| (30) | Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM), instituit în temeiul Regulamentului (UE) [.../.] al Parlamentului European și al Consiliului (51),
  intenționează să ofere treptat
  o alternativă la alocarea cu titlu gratuit în vederea abordării riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon
  , fără a submina competitivitatea Uniunii
  . În măsura în care sectoarele și subsectoarele fac obiectul măsurii respective, acestea nu ar trebui să beneficieze de alocări cu titlu gratuit. Cu toate acestea, este necesară o eliminare treptată a certificatelor cu titlu gratuit pentru a permite producătorilor, importatorilor și comercianților să se adapteze la noul regim. Reducerea alocării cu titlu gratuit ar trebui pusă în aplicare prin utilizarea unui factor în legătură cu alocarea cu titlu gratuit în sectoarele CBAM, în timp ce CBAM este introdus treptat. Acest procent (factorul CBAM) ar trebui să fie egal cu 100 % în cursul perioadei de tranziție cuprinsă între intrarea în vigoare a [Regulamentului CBAM]
  și sfârșitul anului 2026 și, sub rezerva aplicării articolului 36 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul CBAM],
  ar trebui să fie redus cu
  7
  puncte procentuale
  în 2027, 9 puncte procentuale în 2028, 15 puncte procentuale în 2029, 19 puncte procentuale în 2030, 25 puncte procentuale în 2031 și 25 puncte procentuale în 2032, eliminând
  astfel alocarea cu titlu gratuit până în 2032.
  Pentru a proteja competitivitatea exporturilor Uniunii, producția în Uniune a produselor enumerate în anexa I la Regulamentul [CBAM] ar trebui să continue să primească alocări cu titlu gratuit, cu condiția ca aceste produse să fie produse pentru exportul către țări terțe


  fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS. Până la [un an înainte de sfârșitul perioadei de tranziție prevăzute în Regulamentul [CBAM]], Comisia ar trebui să prezinte un raport cu o evaluare a efectelor EU ETS și CBAM asupra producției în Uniune a produselor enumerate în anexa I la Regulamentul [CBAM] care sunt produse pentru export către țări terțe și asupra evoluției emisiilor globale, precum și o evaluare a compatibilității cu OMC a derogării pentru exporturi, evaluând în special potențialele mecanisme de ajustare a exporturilor pentru instalațiile care aparțin celor mai eficiente 10 % din punctul de vedere al compatibilității cu OMC sau orice alte propuneri pe care Comisia le consideră adecvate și ar trebui, după caz, să prezinte o propunere pentru orice legislație și măsuri adecvate și conforme cu OMC care să egalizeze costurile diferitelor țări terțe de stabilire a prețului de CO2.
  Actele delegate relevante privind alocarea cu titlu gratuit ar trebui adaptate în consecință pentru sectoarele și subsectoarele vizate de CBAM. Alocarea cu titlu gratuit care nu mai este furnizată sectoarelor CBAM pe baza acestui calcul (cererea CBAM) trebuie scoasă la licitație, veniturile obținute urmând să revină Fondului
  de investiții în domeniul climei
  , astfel încât să sprijine inovarea în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al captării și utilizării dioxidului de carbon („CUC”), al captării și stocării geologice a dioxidului de carbon („CSC”), al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită proiectelor din sectoarele CBAM. Pentru a respecta proporția din alocarea cu titlu gratuit disponibilă pentru sectoarele care nu sunt vizate de CBAM, suma finală care urmează să fie dedusă din alocarea cu titlu gratuit și care urmează să fie licitată ar trebui calculată pe baza proporției pe care o reprezintă cererea CBAM în raport cu nevoile de alocare cu titlu gratuit ale tuturor sectoarelor care beneficiază de alocări cu titlu gratuit. |
| --- | --- |

(30)

Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM), instituit în temeiul Regulamentului (UE) [.../.] al Parlamentului European și al Consiliului (51),
  intenționează să ofere treptat
  o alternativă la alocarea cu titlu gratuit în vederea abordării riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon
  , fără a submina competitivitatea Uniunii
  . În măsura în care sectoarele și subsectoarele fac obiectul măsurii respective, acestea nu ar trebui să beneficieze de alocări cu titlu gratuit. Cu toate acestea, este necesară o eliminare treptată a certificatelor cu titlu gratuit pentru a permite producătorilor, importatorilor și comercianților să se adapteze la noul regim. Reducerea alocării cu titlu gratuit ar trebui pusă în aplicare prin utilizarea unui factor în legătură cu alocarea cu titlu gratuit în sectoarele CBAM, în timp ce CBAM este introdus treptat. Acest procent (factorul CBAM) ar trebui să fie egal cu 100 % în cursul perioadei de tranziție cuprinsă între intrarea în vigoare a [Regulamentului CBAM]
  și sfârșitul anului 2026 și, sub rezerva aplicării articolului 36 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul CBAM],
  ar trebui să fie redus cu
  7
  puncte procentuale
  în 2027, 9 puncte procentuale în 2028, 15 puncte procentuale în 2029, 19 puncte procentuale în 2030, 25 puncte procentuale în 2031 și 25 puncte procentuale în 2032, eliminând
  astfel alocarea cu titlu gratuit până în 2032.
  Pentru a proteja competitivitatea exporturilor Uniunii, producția în Uniune a produselor enumerate în anexa I la Regulamentul [CBAM] ar trebui să continue să primească alocări cu titlu gratuit, cu condiția ca aceste produse să fie produse pentru exportul către țări terțe


  fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS. Până la [un an înainte de sfârșitul perioadei de tranziție prevăzute în Regulamentul [CBAM]], Comisia ar trebui să prezinte un raport cu o evaluare a efectelor EU ETS și CBAM asupra producției în Uniune a produselor enumerate în anexa I la Regulamentul [CBAM] care sunt produse pentru export către țări terțe și asupra evoluției emisiilor globale, precum și o evaluare a compatibilității cu OMC a derogării pentru exporturi, evaluând în special potențialele mecanisme de ajustare a exporturilor pentru instalațiile care aparțin celor mai eficiente 10 % din punctul de vedere al compatibilității cu OMC sau orice alte propuneri pe care Comisia le consideră adecvate și ar trebui, după caz, să prezinte o propunere pentru orice legislație și măsuri adecvate și conforme cu OMC care să egalizeze costurile diferitelor țări terțe de stabilire a prețului de CO2.
  Actele delegate relevante privind alocarea cu titlu gratuit ar trebui adaptate în consecință pentru sectoarele și subsectoarele vizate de CBAM. Alocarea cu titlu gratuit care nu mai este furnizată sectoarelor CBAM pe baza acestui calcul (cererea CBAM) trebuie scoasă la licitație, veniturile obținute urmând să revină Fondului
  de investiții în domeniul climei
  , astfel încât să sprijine inovarea în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, al captării și utilizării dioxidului de carbon („CUC”), al captării și stocării geologice a dioxidului de carbon („CSC”), al energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită proiectelor din sectoarele CBAM. Pentru a respecta proporția din alocarea cu titlu gratuit disponibilă pentru sectoarele care nu sunt vizate de CBAM, suma finală care urmează să fie dedusă din alocarea cu titlu gratuit și care urmează să fie licitată ar trebui calculată pe baza proporției pe care o reprezintă cererea CBAM în raport cu nevoile de alocare cu titlu gratuit ale tuturor sectoarelor care beneficiază de alocări cu titlu gratuit.

Amendamentul 454

Propunere de directivă

Considerentul 30 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (30a) | Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) este un mecanism care abordează riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon prin aplicarea unui preț uniform pentru emisiile încorporate în produsele introduse pe teritoriul vamal al UE. Este important să se monitorizeze, să se prevină și să se abordeze riscul ca mărfurile produse în Uniune destinate exportului în țările terțe să fie înlocuită pe piața globală cu mărfuri pentru a căror producție se emite mai mult dioxid de carbon. Așadar, Comisia ar trebui să monitorizeze permanent și să evalueze eficacitatea CBAM ținând seama de riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pe piețele de export, inclusiv de evoluția exporturilor Uniunii în sectoarele CBAM și de evoluția fluxurilor comerciale și de emisiile încorporate ale produselor respective de pe piața globală. Dacă se detectează un risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, Comisia ar trebui, unde este cazul, să prezinte o propunere legislativă compatibilă cu normele OMC pentru a aborda riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pe piețele de export. În plus, Uniunea ar trebui să urmărească activ crearea unui „club al carbonului” internațional și să se angajeze în mod continuu în cooperarea internațională în ceea ce privește introducerea mecanismelor de stabilire a prețului carbonului. Succesul pieței europene a carbonului este critic din perspectivă globală și va încuraja mai multe țări să introducă o stabilire a prețului carbonului determinată de piață. De asemenea, Comisia ar trebui să analizeze în ce mod ar putea fi stabilite legături cu alte piețe ale carbonului, asigurând totodată atingerea obiectivului climatic al Uniunii la nivelul întregii economii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30a)

Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) este un mecanism care abordează riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon prin aplicarea unui preț uniform pentru emisiile încorporate în produsele introduse pe teritoriul vamal al UE. Este important să se monitorizeze, să se prevină și să se abordeze riscul ca mărfurile produse în Uniune destinate exportului în țările terțe să fie înlocuită pe piața globală cu mărfuri pentru a căror producție se emite mai mult dioxid de carbon. Așadar, Comisia ar trebui să monitorizeze permanent și să evalueze eficacitatea CBAM ținând seama de riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pe piețele de export, inclusiv de evoluția exporturilor Uniunii în sectoarele CBAM și de evoluția fluxurilor comerciale și de emisiile încorporate ale produselor respective de pe piața globală. Dacă se detectează un risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, Comisia ar trebui, unde este cazul, să prezinte o propunere legislativă compatibilă cu normele OMC pentru a aborda riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pe piețele de export. În plus, Uniunea ar trebui să urmărească activ crearea unui „club al carbonului” internațional și să se angajeze în mod continuu în cooperarea internațională în ceea ce privește introducerea mecanismelor de stabilire a prețului carbonului. Succesul pieței europene a carbonului este critic din perspectivă globală și va încuraja mai multe țări să introducă o stabilire a prețului carbonului determinată de piață. De asemenea, Comisia ar trebui să analizeze în ce mod ar putea fi stabilite legături cu alte piețe ale carbonului, asigurând totodată atingerea obiectivului climatic al Uniunii la nivelul întregii economii.

Amendamentul 455

Propunere de directivă

Considerentul 31

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (31) | Pentru a reflecta mai bine progresul tehnologic și a ajusta valorile de referință corespunzătoare la perioada relevantă de alocare, asigurând în același timp stimulente pentru reducerea emisiilor și recompensarea corespunzătoare a inovării, ajustarea maximă a valorilor de referință ar trebui să fie majorată de la 1,6  % la 2,5  % pe an. Astfel, pentru perioada 2026-2030, ajustarea valorilor de referință ar trebui să se încadreze într-un interval cuprins între
  4
   % și 50 % față de valoarea aplicabilă în perioada 2013-2020. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31)

Pentru a reflecta mai bine progresul tehnologic și a ajusta valorile de referință corespunzătoare la perioada relevantă de alocare, asigurând în același timp stimulente pentru reducerea emisiilor și recompensarea corespunzătoare a inovării, ajustarea maximă a valorilor de referință ar trebui să fie majorată de la 1,6  % la 2,5  % pe an. Astfel, pentru perioada 2026-2030, ajustarea valorilor de referință ar trebui să se încadreze într-un interval cuprins între
  4
   % și 50 % față de valoarea aplicabilă în perioada 2013-2020.

| (31) | Pentru a reflecta mai bine progresul tehnologic și a ajusta valorile de referință corespunzătoare la perioada relevantă de alocare, asigurând în același timp stimulente pentru reducerea emisiilor și recompensarea corespunzătoare a inovării, ajustarea maximă a valorilor de referință ar trebui să fie majorată de la 1,6  % la 2,5  % pe an. Astfel, pentru perioada 2026-2030, ajustarea valorilor de referință ar trebui să se încadreze într-un interval cuprins între
  8
   % și 50 % față de valoarea aplicabilă în perioada 2013-2020.
  Valorile de referință ajustate ar trebui publicate de îndată ce informațiile necesare devin disponibile și nu mai târziu de [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare] pentru ca aceste valori de referință să se aplice începând cu 2026. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a reflecta mai bine progresul tehnologic și a ajusta valorile de referință corespunzătoare la perioada relevantă de alocare, asigurând în același timp stimulente pentru reducerea emisiilor și recompensarea corespunzătoare a inovării, ajustarea maximă a valorilor de referință ar trebui să fie majorată de la 1,6  % la 2,5  % pe an. Astfel, pentru perioada 2026-2030, ajustarea valorilor de referință ar trebui să se încadreze într-un interval cuprins între
  8
   % și 50 % față de valoarea aplicabilă în perioada 2013-2020.
  Valorile de referință ajustate ar trebui publicate de îndată ce informațiile necesare devin disponibile și nu mai târziu de [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare] pentru ca aceste valori de referință să se aplice începând cu 2026.

Amendamentul 456

Propunere de directivă

Considerentul 31 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (31a) | Costurile indirecte semnificative generate de costurile emisiilor de gaze cu efect de seră transferate în prețul energiei electrice cauzează un risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în anumite sectoare. Pentru a atenua acest risc, statele membre ar trebui să adopte măsuri financiare pentru compensarea costurilor indirecte. Măsurile ar trebui să fie în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat și să nu cauzeze denaturări nejustificate ale concurenței pe piața internă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31a)

Costurile indirecte semnificative generate de costurile emisiilor de gaze cu efect de seră transferate în prețul energiei electrice cauzează un risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în anumite sectoare. Pentru a atenua acest risc, statele membre ar trebui să adopte măsuri financiare pentru compensarea costurilor indirecte. Măsurile ar trebui să fie în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat și să nu cauzeze denaturări nejustificate ale concurenței pe piața internă.

Amendamentul 457

Propunere de directivă

Considerentul 32

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (32) | O abordare cuprinzătoare a inovării este esențială pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european. La nivelul UE, eforturile necesare în materie de cercetare și inovare sunt sprijinite, printre altele, prin programul Orizont Europa, care include fonduri semnificative și noi instrumente pentru sectoarele care intră sub incidența sistemului de comercializare a certificatelor de emisii. Statele membre ar trebui să se asigure că dispozițiile naționale de transpunere nu împiedică inovațiile și sunt neutre din punct de vedere tehnologic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32)

O abordare cuprinzătoare a inovării este esențială pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european. La nivelul UE, eforturile necesare în materie de cercetare și inovare sunt sprijinite, printre altele, prin programul Orizont Europa, care include fonduri semnificative și noi instrumente pentru sectoarele care intră sub incidența sistemului de comercializare a certificatelor de emisii. Statele membre ar trebui să se asigure că dispozițiile naționale de transpunere nu împiedică inovațiile și sunt neutre din punct de vedere tehnologic.

| (32) | O abordare cuprinzătoare a inovării este esențială pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european. La nivelul UE, eforturile necesare în materie de cercetare și inovare sunt sprijinite, printre altele, prin programul Orizont Europa, care include fonduri semnificative și noi instrumente pentru sectoarele care intră sub incidența sistemului de comercializare a certificatelor de emisii.
  Prin urmare, Fondul de investiții în domeniul climei ar trebui să urmărească realizarea de sinergii cu Orizont Europa și, după caz, cu alte programe de finanțare ale Uniunii.
  Statele membre ar trebui să se asigure că dispozițiile naționale de transpunere nu împiedică inovațiile
  , facilitează aplicarea rezultatelor științifice inovatoare
  și sunt neutre din punct de vedere tehnologic
  , iar Comisia ar trebui să asigure disponibilitatea și eficiența asistenței tehnice și consultative necesare
  . |
| --- | --- |

(32)

O abordare cuprinzătoare a inovării este esențială pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european. La nivelul UE, eforturile necesare în materie de cercetare și inovare sunt sprijinite, printre altele, prin programul Orizont Europa, care include fonduri semnificative și noi instrumente pentru sectoarele care intră sub incidența sistemului de comercializare a certificatelor de emisii.
  Prin urmare, Fondul de investiții în domeniul climei ar trebui să urmărească realizarea de sinergii cu Orizont Europa și, după caz, cu alte programe de finanțare ale Uniunii.
  Statele membre ar trebui să se asigure că dispozițiile naționale de transpunere nu împiedică inovațiile
  , facilitează aplicarea rezultatelor științifice inovatoare
  și sunt neutre din punct de vedere tehnologic
  , iar Comisia ar trebui să asigure disponibilitatea și eficiența asistenței tehnice și consultative necesare
  .

Amendamentul 458

Propunere de directivă

Considerentul 32 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (32a) | Pentru a realiza neutralitatea climatică până cel târziu în 2050 astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119, Uniunea trebuie să elimine un decalaj semnificativ în materie de investiții, astfel cum se prevede în comunicarea Comisiei din 6 iulie 2021 intitulată „Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă”. Pentru realizarea obiectivului nostru de decarbonizare, sunt necesare inovații revoluționare, extinderea tehnologiilor pertinente existente deja și eliminări naturale certificate ale dioxidului de carbon. Pentru a sprijini decarbonizarea aprofundată și la nivelul întregii economii în Uniune, fiecare din acești trei piloni ar trebui abordați prin Fondul pentru inovare, care ar trebui redenumit Fondul de investiții în domeniul climei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32a)

Pentru a realiza neutralitatea climatică până cel târziu în 2050 astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2021/1119, Uniunea trebuie să elimine un decalaj semnificativ în materie de investiții, astfel cum se prevede în comunicarea Comisiei din 6 iulie 2021 intitulată „Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă”. Pentru realizarea obiectivului nostru de decarbonizare, sunt necesare inovații revoluționare, extinderea tehnologiilor pertinente existente deja și eliminări naturale certificate ale dioxidului de carbon. Pentru a sprijini decarbonizarea aprofundată și la nivelul întregii economii în Uniune, fiecare din acești trei piloni ar trebui abordați prin Fondul pentru inovare, care ar trebui redenumit Fondul de investiții în domeniul climei.

Amendamentul 459

Propunere de directivă

Considerentul 33

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (33) | Domeniul de aplicare al Fondului
  pentru inovare
  prevăzut la articolul 10a alineatul (8) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extins pentru a sprijini
  inovarea în domeniul tehnologiilor și al proceselor cu emisii reduse de dioxid
  de
  carbon care vizează consumul de combustibili
  în
  sectorul construcțiilor și al transportului rutier. În plus, Fondul pentru inovare ar trebui să servească la sprijinirea investițiilor în decarbonizarea sectorului transportului maritim
  ,
  inclusiv a investițiilor în combustibili alternativi durabili
  ,
  cum ar fi hidrogenul
  și
  amoniacul produse din surse regenerabile, precum
  și
  a tehnologiilor de propulsie
  cu emisii
  zero, cum ar fi tehnologiile eoliene. Având în vedere că veniturile generate
  de
  sancțiunile prevăzute
  în
  Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU în domeniul maritim]

   (19)

  sunt alocate Fondului pentru inovare ca venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar
  ,
  Comisia
  ar trebui să
  se asigure că
  se
  acordă atenția cuvenită sprijinirii proiectelor inovatoare care vizează accelerarea dezvoltării și utilizării combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute
  de
  dioxid de carbon
  în
  sectorul maritim, astfel cum se prevede la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU
  în
  domeniul maritim]
  . Pentru a asigura disponibilitatea unei finanțări suficiente pentru inovare în cadrul acestui domeniu de aplicare extins, Fondul
  pentru inovare
  ar trebui suplimentat cu 50 de milioane de certificate, care provin parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi scoase la licitație, și parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi alocate cu titlu gratuit, în conformitate cu proporția actuală a finanțării asigurate din fiecare sursă Fondului pentru
  inovare
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33)

Domeniul de aplicare al Fondului
  pentru inovare
  prevăzut la articolul 10a alineatul (8) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extins pentru a sprijini
  inovarea în domeniul tehnologiilor și al proceselor cu emisii reduse de dioxid
  de
  carbon care vizează consumul de combustibili
  în
  sectorul construcțiilor și al transportului rutier. În plus, Fondul pentru inovare ar trebui să servească la sprijinirea investițiilor în decarbonizarea sectorului transportului maritim
  ,
  inclusiv a investițiilor în combustibili alternativi durabili
  ,
  cum ar fi hidrogenul
  și
  amoniacul produse din surse regenerabile, precum
  și
  a tehnologiilor de propulsie
  cu emisii
  zero, cum ar fi tehnologiile eoliene. Având în vedere că veniturile generate
  de
  sancțiunile prevăzute
  în
  Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU în domeniul maritim]

   (19)

  sunt alocate Fondului pentru inovare ca venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar
  ,
  Comisia
  ar trebui să
  se asigure că
  se
  acordă atenția cuvenită sprijinirii proiectelor inovatoare care vizează accelerarea dezvoltării și utilizării combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute
  de
  dioxid de carbon
  în
  sectorul maritim, astfel cum se prevede la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul xxxx/xxxx [FuelEU
  în
  domeniul maritim]
  . Pentru a asigura disponibilitatea unei finanțări suficiente pentru inovare în cadrul acestui domeniu de aplicare extins, Fondul
  pentru inovare
  ar trebui suplimentat cu 50 de milioane de certificate, care provin parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi scoase la licitație, și parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi alocate cu titlu gratuit, în conformitate cu proporția actuală a finanțării asigurate din fiecare sursă Fondului pentru
  inovare
  .

| (33) | Domeniul de aplicare al Fondului
  de investiții în domeniul climei
  prevăzut la articolul 10a alineatul (8) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extins pentru a sprijini
  introducerea
  de
  tehnologii nerevoluționare
  în
  procesele industriale care au un potențial mare de reducere a gazelor cu efect de seră
  ,
  dar nu sunt adaptate pieței
  ,
  precum
  și
  inovarea în domeniul tehnologiilor
  și
  al proceselor
  cu emisii
  reduse de dioxid de carbon care vizează consumul
  de
  combustibili
  în
  sectorul construcțiilor și al transportului rutier, inclusiv forme colective de transport. De asemenea
  , ar trebui să
  fie posibil să
  se
  utilizeze Fondul
  de
  investiții
  în
  domeniul climei pentru a sprijini tehnologii inovatoare revoluționare
  în
  sectorul deșeurilor
  . Pentru a asigura disponibilitatea unei finanțări suficiente pentru inovare în cadrul acestui domeniu de aplicare extins, Fondul
  de investiții în domeniul climei
  ar trebui suplimentat cu 50 de milioane de certificate, care provin parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi scoase la licitație, și parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi alocate cu titlu gratuit, în conformitate cu proporția actuală a finanțării asigurate din fiecare sursă Fondului
  de investiții în domeniul climei.
  Pentru
  a sprijini inovarea în tehnologiile revoluționare cât mai curând posibil, Comisia ar trebui să se asigure că o parte din finanțarea pusă la dispoziție prin Fondul de investiții în domeniul climei este „concentrată” în primii ani de punere în aplicare a prezentei directive
  . |
| --- | --- |

(33)

Domeniul de aplicare al Fondului
  de investiții în domeniul climei
  prevăzut la articolul 10a alineatul (8) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extins pentru a sprijini
  introducerea
  de
  tehnologii nerevoluționare
  în
  procesele industriale care au un potențial mare de reducere a gazelor cu efect de seră
  ,
  dar nu sunt adaptate pieței
  ,
  precum
  și
  inovarea în domeniul tehnologiilor
  și
  al proceselor
  cu emisii
  reduse de dioxid de carbon care vizează consumul
  de
  combustibili
  în
  sectorul construcțiilor și al transportului rutier, inclusiv forme colective de transport. De asemenea
  , ar trebui să
  fie posibil să
  se
  utilizeze Fondul
  de
  investiții
  în
  domeniul climei pentru a sprijini tehnologii inovatoare revoluționare
  în
  sectorul deșeurilor
  . Pentru a asigura disponibilitatea unei finanțări suficiente pentru inovare în cadrul acestui domeniu de aplicare extins, Fondul
  de investiții în domeniul climei
  ar trebui suplimentat cu 50 de milioane de certificate, care provin parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi scoase la licitație, și parțial din certificatele care, în caz contrar, ar putea fi alocate cu titlu gratuit, în conformitate cu proporția actuală a finanțării asigurate din fiecare sursă Fondului
  de investiții în domeniul climei.
  Pentru
  a sprijini inovarea în tehnologiile revoluționare cât mai curând posibil, Comisia ar trebui să se asigure că o parte din finanțarea pusă la dispoziție prin Fondul de investiții în domeniul climei este „concentrată” în primii ani de punere în aplicare a prezentei directive
  .

Amendamentul 460

Propunere de directivă

Considerentul 33 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (33a) | Accelerarea introducerii surselor regenerabile de energie interne durabile joacă un rol major în planul Uniunii de a deveni independentă de combustibilii fosili din Rusia cu mult înainte de 2030. În plus, disponibilitatea unor cantități mari de energie durabilă din surse regenerabile este necesară pentru a asigura reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în procesele industriale și în economie în ansamblu. Este necesară o creștere substanțială a obiectivului Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 și a contribuțiilor naționale relative. Prin urmare, cel puțin 12 % din certificatele puse la dispoziția Fondului de investiții în domeniul climei ar trebui să fie utilizate pentru dezvoltarea și utilizarea în continuare a surselor regenerabile de energie durabile în Uniune, în conformitate cu principiul „eficiența energetică pe primul loc”. Ar trebui să se acorde prioritate dezvoltării autoproducției, a stocării și a partajării la nivel local, în special prin intermediul comunităților de energie din surse regenerabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33a)

Accelerarea introducerii surselor regenerabile de energie interne durabile joacă un rol major în planul Uniunii de a deveni independentă de combustibilii fosili din Rusia cu mult înainte de 2030. În plus, disponibilitatea unor cantități mari de energie durabilă din surse regenerabile este necesară pentru a asigura reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în procesele industriale și în economie în ansamblu. Este necesară o creștere substanțială a obiectivului Uniunii privind energia din surse regenerabile pentru 2030 și a contribuțiilor naționale relative. Prin urmare, cel puțin 12 % din certificatele puse la dispoziția Fondului de investiții în domeniul climei ar trebui să fie utilizate pentru dezvoltarea și utilizarea în continuare a surselor regenerabile de energie durabile în Uniune, în conformitate cu principiul „eficiența energetică pe primul loc”. Ar trebui să se acorde prioritate dezvoltării autoproducției, a stocării și a partajării la nivel local, în special prin intermediul comunităților de energie din surse regenerabile.

Amendamentul 461

Propunere de directivă

Considerentul 33 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (33b) | Sprijinind proiectele prin finanțare publică, Fondul de investiții în domeniul climei le oferă întreprinderilor avantaje substanțiale pentru a-și dezvolta produsele sau serviciile. Prin urmare, proiectele finanțate prin Fondul de investiții în domeniul climei ar trebui să pună la dispoziție cunoștințele acumulate pentru alte proiecte relevante, precum și pentru cercetătorii cu sediul în Uniune care au un interes legitim. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33b)

Sprijinind proiectele prin finanțare publică, Fondul de investiții în domeniul climei le oferă întreprinderilor avantaje substanțiale pentru a-și dezvolta produsele sau serviciile. Prin urmare, proiectele finanțate prin Fondul de investiții în domeniul climei ar trebui să pună la dispoziție cunoștințele acumulate pentru alte proiecte relevante, precum și pentru cercetătorii cu sediul în Uniune care au un interes legitim.

Amendamentul 462

Propunere de directivă

Considerentul 35

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (35) | Contractele pentru diferență în materie de carbon (CCfD)
  reprezintă un element important pentru a declanșa reduceri ale emisiilor în industrie, oferind posibilitatea de a garanta investitorilor în tehnologii inovatoare favorabile climei un preț care să recompenseze reducerile emisiilor de CO2 peste cele induse de nivelurile actuale ale prețurilor din cadrul EU ETS. Gama de măsuri pe care Fondul
  pentru inovare
  le poate sprijini ar trebui extinsă pentru a oferi sprijin proiectelor prin licitații competitive din punctul de vedere al prețurilor, cum ar fi CCfD. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate privind normele exacte pentru acest tip de sprijin. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(35)

Contractele pentru diferență în materie de carbon (CCfD)
  reprezintă un element important pentru a declanșa reduceri ale emisiilor în industrie, oferind posibilitatea de a garanta investitorilor în tehnologii inovatoare favorabile climei un preț care să recompenseze reducerile emisiilor de CO2 peste cele induse de nivelurile actuale ale prețurilor din cadrul EU ETS. Gama de măsuri pe care Fondul
  pentru inovare
  le poate sprijini ar trebui extinsă pentru a oferi sprijin proiectelor prin licitații competitive din punctul de vedere al prețurilor, cum ar fi CCfD. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate privind normele exacte pentru acest tip de sprijin.

| (35) | CCfD
  reprezintă un element important pentru a declanșa reduceri ale emisiilor în industrie
  prin extinderea aplicării de noi tehnologii
  , oferind posibilitatea de a garanta investitorilor în tehnologii inovatoare favorabile climei un preț care să recompenseze reducerile emisiilor de CO2 peste cele induse de nivelurile actuale ale prețurilor din cadrul EU ETS. Gama de măsuri pe care Fondul
  de investiții în domeniul climei
  le poate sprijini ar trebui extinsă pentru a oferi sprijin proiectelor prin licitații
  neutre tehnologic,
  competitive din punctul de vedere al prețurilor, cum ar fi CCfD
  , și ar trebui să respecte principiul echilibrului geografic
  .
  CCfD ar constitui un mecanism important de sprijinire a dezvoltării tehnologiilor de decarbonizare, cum ar fi CSC și CUC, și de optimizare a utilizării resurselor disponibile. CCfD ar oferi și certitudine investitorilor în tehnologii, cum ar fi tehnologiile de captare a dioxidului de carbon. Comisia ar trebui să realizeze o evaluare a impactului, concentrându-se mai ales asupra opțiunilor pentru acordarea de sprijin prin licitație concurențială, inclusiv cu privire la nivelurile de finanțare furnizate. Pe baza rezultatelor evaluării respective,
  Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate privind normele exacte pentru acest tip de sprijin. |
| --- | --- |

(35)

CCfD
  reprezintă un element important pentru a declanșa reduceri ale emisiilor în industrie
  prin extinderea aplicării de noi tehnologii
  , oferind posibilitatea de a garanta investitorilor în tehnologii inovatoare favorabile climei un preț care să recompenseze reducerile emisiilor de CO2 peste cele induse de nivelurile actuale ale prețurilor din cadrul EU ETS. Gama de măsuri pe care Fondul
  de investiții în domeniul climei
  le poate sprijini ar trebui extinsă pentru a oferi sprijin proiectelor prin licitații
  neutre tehnologic,
  competitive din punctul de vedere al prețurilor, cum ar fi CCfD
  , și ar trebui să respecte principiul echilibrului geografic
  .
  CCfD ar constitui un mecanism important de sprijinire a dezvoltării tehnologiilor de decarbonizare, cum ar fi CSC și CUC, și de optimizare a utilizării resurselor disponibile. CCfD ar oferi și certitudine investitorilor în tehnologii, cum ar fi tehnologiile de captare a dioxidului de carbon. Comisia ar trebui să realizeze o evaluare a impactului, concentrându-se mai ales asupra opțiunilor pentru acordarea de sprijin prin licitație concurențială, inclusiv cu privire la nivelurile de finanțare furnizate. Pe baza rezultatelor evaluării respective,
  Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate privind normele exacte pentru acest tip de sprijin.

Amendamentul 463

Propunere de directivă

Considerentul 38

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (38) | Domeniul de aplicare al Fondului pentru modernizare ar trebui să fie aliniat la cele mai recente obiective climatice ale Uniunii, impunând ca investițiile să fie coerente cu obiectivele Pactului verde european și cu Regulamentul (UE) 2021/1119 și eliminând sprijinul pentru orice investiții legate de combustibilii fosili. În plus, procentul din Fondul pentru modernizare care trebuie alocat investițiilor prioritare ar trebui să fie majorat la
  80
   %, eficiența energetică ar trebui să fie vizată ca domeniu prioritar din perspectiva cererii, iar sprijinul acordat gospodăriilor pentru combaterea sărăciei energetice, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, ar trebui inclus în domeniul de aplicare al investițiilor prioritare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38)

Domeniul de aplicare al Fondului pentru modernizare ar trebui să fie aliniat la cele mai recente obiective climatice ale Uniunii, impunând ca investițiile să fie coerente cu obiectivele Pactului verde european și cu Regulamentul (UE) 2021/1119 și eliminând sprijinul pentru orice investiții legate de combustibilii fosili. În plus, procentul din Fondul pentru modernizare care trebuie alocat investițiilor prioritare ar trebui să fie majorat la
  80
   %, eficiența energetică ar trebui să fie vizată ca domeniu prioritar din perspectiva cererii, iar sprijinul acordat gospodăriilor pentru combaterea sărăciei energetice, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, ar trebui inclus în domeniul de aplicare al investițiilor prioritare.

| (38) | Domeniul de aplicare al Fondului pentru modernizare ar trebui să fie aliniat la cele mai recente obiective climatice ale Uniunii, impunând ca investițiile să fie coerente cu obiectivele Pactului verde european și cu Regulamentul (UE) 2021/1119 și eliminând sprijinul pentru orice investiții legate de combustibilii fosili.
  Sprijinul din Fondul pentru modernizare ar trebui acordat numai statelor membre care au adoptat obiective obligatorii din punct de vedere juridic pentru realizarea neutralității climatice până cel târziu în 2050, precum și măsuri pentru eliminarea treptată a tuturor combustibililor fosili într-un interval de timp compatibil cu obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119. De asemenea, pentru a garanta utilizarea eficientă a fondurilor Uniunii, accesul la Fondul pentru modernizare ar trebui să fie condiționat de respectarea statului de drept.
  În plus, procentul din Fondul pentru modernizare care trebuie alocat investițiilor prioritare ar trebui să fie majorat la
  100
   %, eficiența energetică ar trebui să fie vizată ca domeniu prioritar din perspectiva cererii, iar sprijinul acordat gospodăriilor pentru combaterea sărăciei energetice, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, ar trebui inclus în domeniul de aplicare al investițiilor prioritare. |
| --- | --- |

(38)

Domeniul de aplicare al Fondului pentru modernizare ar trebui să fie aliniat la cele mai recente obiective climatice ale Uniunii, impunând ca investițiile să fie coerente cu obiectivele Pactului verde european și cu Regulamentul (UE) 2021/1119 și eliminând sprijinul pentru orice investiții legate de combustibilii fosili.
  Sprijinul din Fondul pentru modernizare ar trebui acordat numai statelor membre care au adoptat obiective obligatorii din punct de vedere juridic pentru realizarea neutralității climatice până cel târziu în 2050, precum și măsuri pentru eliminarea treptată a tuturor combustibililor fosili într-un interval de timp compatibil cu obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119. De asemenea, pentru a garanta utilizarea eficientă a fondurilor Uniunii, accesul la Fondul pentru modernizare ar trebui să fie condiționat de respectarea statului de drept.
  În plus, procentul din Fondul pentru modernizare care trebuie alocat investițiilor prioritare ar trebui să fie majorat la
  100
   %, eficiența energetică ar trebui să fie vizată ca domeniu prioritar din perspectiva cererii, iar sprijinul acordat gospodăriilor pentru combaterea sărăciei energetice, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, ar trebui inclus în domeniul de aplicare al investițiilor prioritare.

Amendamentul 464

Propunere de directivă

Considerentul 38 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (38a) | Odată cu creșterea prețurilor din sistemul EU ETS, au crescut substanțial și veniturile obținute de statele membre și UE din sistemul EU ETS. Pentru a se ține seama de contribuția veniturilor provenite din sistemul EU ETS la tranziția industriei europene și pentru a se acorda sprijin persoanelor vulnerabile din UE, astfel încât acestea să poată trece la alternative ecologice, ar trebui introdusă o etichetă EU ETS. Statele membre și Comisia ar trebui să asigure identificarea clară a sursei finanțării, și anume din veniturile sistemului EU ETS, prin afișarea unei etichete corespunzătoare în toate proiectele și activitățile sprijinite la nivel național sau din fondurile Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38a)

Odată cu creșterea prețurilor din sistemul EU ETS, au crescut substanțial și veniturile obținute de statele membre și UE din sistemul EU ETS. Pentru a se ține seama de contribuția veniturilor provenite din sistemul EU ETS la tranziția industriei europene și pentru a se acorda sprijin persoanelor vulnerabile din UE, astfel încât acestea să poată trece la alternative ecologice, ar trebui introdusă o etichetă EU ETS. Statele membre și Comisia ar trebui să asigure identificarea clară a sursei finanțării, și anume din veniturile sistemului EU ETS, prin afișarea unei etichete corespunzătoare în toate proiectele și activitățile sprijinite la nivel național sau din fondurile Uniunii.

Amendamentul 465

Propunere de directivă

Considerentul 39

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (39) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei (21) stabilește norme privind monitorizarea emisiilor rezultate din biomasă în concordanță cu normele privind utilizarea biomasei prevăzute în legislația Uniunii privind energia din surse regenerabile. Pe măsură ce legislația devine mai detaliată cu privire la criteriile de durabilitate pentru biomasă având în vedere cele mai recente norme stabilite în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (22), conferirea competențelor de executare de la articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extinsă în mod explicit la adoptarea ajustărilor necesare pentru aplicarea în cadrul EU ETS a criteriilor de durabilitate pentru biomasă, inclusiv biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. În plus, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte
  de punere în aplicare
  care să precizeze modalitatea de contabilizare a stocării emisiilor provenite din combinații de biomasă cu factor de emisie zero și biomasă care nu provine din surse cu factor de emisie zero. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei (21) stabilește norme privind monitorizarea emisiilor rezultate din biomasă în concordanță cu normele privind utilizarea biomasei prevăzute în legislația Uniunii privind energia din surse regenerabile. Pe măsură ce legislația devine mai detaliată cu privire la criteriile de durabilitate pentru biomasă având în vedere cele mai recente norme stabilite în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (22), conferirea competențelor de executare de la articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extinsă în mod explicit la adoptarea ajustărilor necesare pentru aplicarea în cadrul EU ETS a criteriilor de durabilitate pentru biomasă, inclusiv biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. În plus, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte
  de punere în aplicare
  care să precizeze modalitatea de contabilizare a stocării emisiilor provenite din combinații de biomasă cu factor de emisie zero și biomasă care nu provine din surse cu factor de emisie zero.

| (39) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei (21) stabilește norme privind monitorizarea emisiilor rezultate din biomasă în concordanță cu normele privind utilizarea biomasei prevăzute în legislația Uniunii privind energia din surse regenerabile. Pe măsură ce legislația devine mai detaliată cu privire la criteriile de durabilitate pentru biomasă având în vedere cele mai recente norme stabilite în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (22), conferirea competențelor de executare de la articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extinsă în mod explicit la adoptarea ajustărilor necesare pentru aplicarea în cadrul EU ETS a criteriilor de durabilitate pentru biomasă, inclusiv biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. În plus, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte
  delegate
  care să precizeze modalitatea de contabilizare a stocării emisiilor provenite din combinații de biomasă cu factor de emisie zero și biomasă care nu provine din surse cu factor de emisie zero. |
| --- | --- |

(39)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei (21) stabilește norme privind monitorizarea emisiilor rezultate din biomasă în concordanță cu normele privind utilizarea biomasei prevăzute în legislația Uniunii privind energia din surse regenerabile. Pe măsură ce legislația devine mai detaliată cu privire la criteriile de durabilitate pentru biomasă având în vedere cele mai recente norme stabilite în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (22), conferirea competențelor de executare de la articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE ar trebui extinsă în mod explicit la adoptarea ajustărilor necesare pentru aplicarea în cadrul EU ETS a criteriilor de durabilitate pentru biomasă, inclusiv biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă. În plus, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte
  delegate
  care să precizeze modalitatea de contabilizare a stocării emisiilor provenite din combinații de biomasă cu factor de emisie zero și biomasă care nu provine din surse cu factor de emisie zero.

Amendamentul 466

Propunere de directivă

Considerentul 40

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (40) | Combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat pot fi importanți pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care sunt greu de decarbonizat.
  În cazul în care combustibilii pe bază de carbon reciclat și combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile sunt produși din dioxid de carbon captat în cadrul unei activități reglementate de prezenta directivă, emisiile ar trebui să fie contabilizate în cadrul activității respective.
  Pentru a asigura contribuția combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru a evita dubla contabilizare a combustibililor care au o astfel de contribuție, este oportun să se extindă în mod explicit împuternicirea de la articolul 14 alineatul (1) în ceea ce privește adoptarea de către Comisie a actelor
  de punere în aplicare
  care stabilesc ajustările necesare privind modalitatea de contabilizare a eventualelor emisii de dioxid de carbon
  și
  de
  evitare a dublei contabilizări
  în
  vederea asigurării
  unor stimulente adecvate, ținând seama, de asemenea, de
  tratamentul acestor
  combustibili în
  temeiul Directivei
   (UE) 2018/2001. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(40)

Combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat pot fi importanți pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care sunt greu de decarbonizat.
  În cazul în care combustibilii pe bază de carbon reciclat și combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile sunt produși din dioxid de carbon captat în cadrul unei activități reglementate de prezenta directivă, emisiile ar trebui să fie contabilizate în cadrul activității respective.
  Pentru a asigura contribuția combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru a evita dubla contabilizare a combustibililor care au o astfel de contribuție, este oportun să se extindă în mod explicit împuternicirea de la articolul 14 alineatul (1) în ceea ce privește adoptarea de către Comisie a actelor
  de punere în aplicare
  care stabilesc ajustările necesare privind modalitatea de contabilizare a eventualelor emisii de dioxid de carbon
  și
  de
  evitare a dublei contabilizări
  în
  vederea asigurării
  unor stimulente adecvate, ținând seama, de asemenea, de
  tratamentul acestor
  combustibili în
  temeiul Directivei
   (UE) 2018/2001.

| (40) | Combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat pot fi importanți pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care sunt greu de decarbonizat. Pentru a asigura contribuția combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru a evita dubla contabilizare a combustibililor care au o astfel de contribuție, este oportun să se extindă în mod explicit împuternicirea de la articolul 14 alineatul (1) în ceea ce privește adoptarea de către Comisie a actelor
  delegate
  care stabilesc ajustările necesare privind modalitatea de contabilizare a eventualelor emisii de dioxid de carbon
  , astfel încât să se asigure contabilizarea tuturor emisiilor, inclusiv în cazurile în care combustibilii respectivi sunt fabricați în afara Uniunii din dioxid
  de
  carbon captat și sunt folosiți
  în
  activități vizate de prezenta directivă, evitându-se totodată dubla contabilizare și asigurându-se existența
  unor stimulente adecvate
  pentru captarea emisiilor
  , ținând seama, de asemenea, de
  modul în care acești
  combustibili
  sunt tratați
  în
  Directiva
   (UE) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Combustibilii lichizi și gazoși de origine nebiologică produși din surse regenerabile și combustibilii pe bază de carbon reciclat pot fi importanți pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care sunt greu de decarbonizat. Pentru a asigura contribuția combustibililor de origine nebiologică produși din surse regenerabile și a combustibililor pe bază de carbon reciclat la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru a evita dubla contabilizare a combustibililor care au o astfel de contribuție, este oportun să se extindă în mod explicit împuternicirea de la articolul 14 alineatul (1) în ceea ce privește adoptarea de către Comisie a actelor
  delegate
  care stabilesc ajustările necesare privind modalitatea de contabilizare a eventualelor emisii de dioxid de carbon
  , astfel încât să se asigure contabilizarea tuturor emisiilor, inclusiv în cazurile în care combustibilii respectivi sunt fabricați în afara Uniunii din dioxid
  de
  carbon captat și sunt folosiți
  în
  activități vizate de prezenta directivă, evitându-se totodată dubla contabilizare și asigurându-se existența
  unor stimulente adecvate
  pentru captarea emisiilor
  , ținând seama, de asemenea, de
  modul în care acești
  combustibili
  sunt tratați
  în
  Directiva
   (UE) 2018/2001.

Amendamentul 467

Propunere de directivă

Considerentul 42

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (42) | Excluderea instalațiilor care utilizează exclusiv biomasă din sistemul EU ETS a condus la situații în care instalațiile care ard o proporție ridicată de biomasă au obținut profituri excepționale prin alocări cu titlu gratuit care depășesc cu mult emisiile reale. Prin urmare, ar trebui introdusă o valoare-limită pentru arderea biomasei cu factor de emisie zero, peste care instalațiile sunt excluse din EU ETS. Valoarea-limită de 95 % este în conformitate cu parametrul de incertitudine prevăzut la articolul 2 punctul 16 din Regulamentul delegat (UE) 2019/331 al Comisiei

   (23)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42)

Excluderea instalațiilor care utilizează exclusiv biomasă din sistemul EU ETS a condus la situații în care instalațiile care ard o proporție ridicată de biomasă au obținut profituri excepționale prin alocări cu titlu gratuit care depășesc cu mult emisiile reale. Prin urmare, ar trebui introdusă o valoare-limită pentru arderea biomasei cu factor de emisie zero, peste care instalațiile sunt excluse din EU ETS. Valoarea-limită de 95 % este în conformitate cu parametrul de incertitudine prevăzut la articolul 2 punctul 16 din Regulamentul delegat (UE) 2019/331 al Comisiei

   (23)

  .

eliminat

Amendamentul 468

Propunere de directivă

Considerentul 42 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (42a) | Creșterea prețurilor energiei reprezintă un motiv important de îngrijorare pentru cetățeni, în special pentru familiile cu venituri mici, precum și pentru întreprinderi, îndeosebi pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Cauza principală a creșterii prețurilor energiei este dependența noastră de combustibilii fosili. Pachetul „Pregătiți pentru 55” ar trebui să trateze această dependență și ar trebui să urmărească reducerea acesteia, inclusiv prin îmbunătățirea sistemului EU ETS. Îmbunătățirea integrității și transparenței pieței poate juca, de asemenea, un rol în limitarea volatilității prețurilor de pe piața EU ETS. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42a)

Creșterea prețurilor energiei reprezintă un motiv important de îngrijorare pentru cetățeni, în special pentru familiile cu venituri mici, precum și pentru întreprinderi, îndeosebi pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Cauza principală a creșterii prețurilor energiei este dependența noastră de combustibilii fosili. Pachetul „Pregătiți pentru 55” ar trebui să trateze această dependență și ar trebui să urmărească reducerea acesteia, inclusiv prin îmbunătățirea sistemului EU ETS. Îmbunătățirea integrității și transparenței pieței poate juca, de asemenea, un rol în limitarea volatilității prețurilor de pe piața EU ETS.

Amendamentul 469

Propunere de directivă

Considerentul 42 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (42b) | La 28 martie 2022, Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) și-a publicat raportul final privind certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate conexe. Atunci când este cazul, dar cât mai curând posibil, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă pentru a da curs recomandărilor din raportul respectiv, pentru a îmbunătăți transparența, monitorizarea și raportarea pe piețele europene ale certificatelor de emisii, precum și pe piețele instrumentelor financiare derivate conexe. Totuși, pentru monitorizarea continuă a integrității și a transparenței piețelor, pentru evitarea dezinformării și pentru ghidarea unor eventuale măsuri prompte, ESMA ar trebui să publice periodic un raport cu privire la integrarea și transparența piețelor respective și, după caz, să emită recomandări suplimentare pentru îmbunătățiri specifice. ESMA ar trebui să examineze în special funcționarea piețelor din perspectiva unei eventuale volatilități a acestora și evoluții a prețurilor, funcționarea licitațiilor și a operațiunilor de tranzacționare pe piață, lichiditatea și cantitățile tranzacționate, precum și categoriile de participanți pe piață și comportamentul lor în ceea ce privește tranzacțiile. Îmbunătățirile specifice ar putea include, de exemplu, măsuri de îmbunătățire a informațiilor puse la dispoziția participanților pe piață și a publicului larg cu privire la funcționarea piețelor certificatelor de emisii și a piețelor conexe ale instrumentelor financiare derivate, de îmbunătățire a raportării normative și a monitorizării piețelor certificatelor de emisii și a piețelor conexe ale instrumentelor financiare derivate, inclusiv prin punerea la dispoziția publicului a anumitor tranzacții, prin impunerea obligației ca fiecare participant la piață să își facă publice participațiile și pozițiile, defalcate în funcție de motiv și orizont, de promovare a prevenirii și detectării abuzurilor pe piață și de menținere a unor piețe ordonate pentru certificatele de emisii și pentru piețele conexe ale instrumentelor financiare derivate, de exemplu printr-o penalizare fluctuantă bazată pe prețul mediu de licitație din anul precedent, prin reținerea certificatelor, prin ajustarea cantității licitațiilor ulterioare sau printr-o combinație a acestora. Comisia ar trebui să evalueze recomandările ESMA în termen de șase luni de la publicarea raportului ESMA și ar trebui, dacă este cazul, să prezinte o propunere legislativă pentru a da curs recomandărilor respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42b)

La 28 martie 2022, Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) și-a publicat raportul final privind certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate conexe. Atunci când este cazul, dar cât mai curând posibil, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă pentru a da curs recomandărilor din raportul respectiv, pentru a îmbunătăți transparența, monitorizarea și raportarea pe piețele europene ale certificatelor de emisii, precum și pe piețele instrumentelor financiare derivate conexe. Totuși, pentru monitorizarea continuă a integrității și a transparenței piețelor, pentru evitarea dezinformării și pentru ghidarea unor eventuale măsuri prompte, ESMA ar trebui să publice periodic un raport cu privire la integrarea și transparența piețelor respective și, după caz, să emită recomandări suplimentare pentru îmbunătățiri specifice. ESMA ar trebui să examineze în special funcționarea piețelor din perspectiva unei eventuale volatilități a acestora și evoluții a prețurilor, funcționarea licitațiilor și a operațiunilor de tranzacționare pe piață, lichiditatea și cantitățile tranzacționate, precum și categoriile de participanți pe piață și comportamentul lor în ceea ce privește tranzacțiile. Îmbunătățirile specifice ar putea include, de exemplu, măsuri de îmbunătățire a informațiilor puse la dispoziția participanților pe piață și a publicului larg cu privire la funcționarea piețelor certificatelor de emisii și a piețelor conexe ale instrumentelor financiare derivate, de îmbunătățire a raportării normative și a monitorizării piețelor certificatelor de emisii și a piețelor conexe ale instrumentelor financiare derivate, inclusiv prin punerea la dispoziția publicului a anumitor tranzacții, prin impunerea obligației ca fiecare participant la piață să își facă publice participațiile și pozițiile, defalcate în funcție de motiv și orizont, de promovare a prevenirii și detectării abuzurilor pe piață și de menținere a unor piețe ordonate pentru certificatele de emisii și pentru piețele conexe ale instrumentelor financiare derivate, de exemplu printr-o penalizare fluctuantă bazată pe prețul mediu de licitație din anul precedent, prin reținerea certificatelor, prin ajustarea cantității licitațiilor ulterioare sau printr-o combinație a acestora. Comisia ar trebui să evalueze recomandările ESMA în termen de șase luni de la publicarea raportului ESMA și ar trebui, dacă este cazul, să prezinte o propunere legislativă pentru a da curs recomandărilor respective.

Amendamentul 470

Propunere de directivă

Considerentul 42 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (42c) | Volatilitatea neașteptată sau bruscă a pieței sau șocurile excesiv de puternice provocate de modificarea prețurilor pe piața carbonului din UE, de exemplu ca urmare a modificărilor bruște ale comportamentului pe piață sau a speculațiilor excesive, afectează negativ previzibilitatea pieței și climatul stabil de investiții, care este esențial pentru planificarea investițiilor în decarbonizare și inovare. Prin urmare, măsurile aplicabile în cazul unor fluctuații excesive ale prețurilor ar trebui întărite cu atenție, pentru a îmbunătăți analiza evoluțiilor nejustificate ale prețurilor și reacția la aceste evoluții. Aceste îmbunătățiri specifice ar trebui să asigure funcționarea continuă și adecvată a piețelor carbonului, inclusiv în ceea ce privește rolul intermediarilor și al actorilor financiari în asigurarea lichidităților pe piață și accesul pe piață pentru actorii de conformitate, în special pentru IMM-uri, evitând în același timp volatilitatea neașteptată sau bruscă ori șocurile prețurilor care nu au legătură cu mecanismele pieței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42c)

Volatilitatea neașteptată sau bruscă a pieței sau șocurile excesiv de puternice provocate de modificarea prețurilor pe piața carbonului din UE, de exemplu ca urmare a modificărilor bruște ale comportamentului pe piață sau a speculațiilor excesive, afectează negativ previzibilitatea pieței și climatul stabil de investiții, care este esențial pentru planificarea investițiilor în decarbonizare și inovare. Prin urmare, măsurile aplicabile în cazul unor fluctuații excesive ale prețurilor ar trebui întărite cu atenție, pentru a îmbunătăți analiza evoluțiilor nejustificate ale prețurilor și reacția la aceste evoluții. Aceste îmbunătățiri specifice ar trebui să asigure funcționarea continuă și adecvată a piețelor carbonului, inclusiv în ceea ce privește rolul intermediarilor și al actorilor financiari în asigurarea lichidităților pe piață și accesul pe piață pentru actorii de conformitate, în special pentru IMM-uri, evitând în același timp volatilitatea neașteptată sau bruscă ori șocurile prețurilor care nu au legătură cu mecanismele pieței.

Amendamentul 471

Propunere de directivă

Considerentul 43 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (43a) | Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și a elimina orice disparitate rămasă între sistemul EU ETS existent și noul sistem de comercializare a certificatelor de emisii, noul sistem de comercializare a certificatelor de emisii ar trebui să includă și alți combustibili eliberați pentru consum, cum ar fi cei utilizați pentru încălzirea industrială în activitățile care nu sunt vizate de anexa I la Directiva 2003/87/CE, evitând sau eliminând o eventuală dublă contabilizare. Mai mult, această abordare ar simplifica punerea în aplicare, monitorizarea, raportarea și verificarea noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru entitățile reglementate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(43a)

Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și a elimina orice disparitate rămasă între sistemul EU ETS existent și noul sistem de comercializare a certificatelor de emisii, noul sistem de comercializare a certificatelor de emisii ar trebui să includă și alți combustibili eliberați pentru consum, cum ar fi cei utilizați pentru încălzirea industrială în activitățile care nu sunt vizate de anexa I la Directiva 2003/87/CE, evitând sau eliminând o eventuală dublă contabilizare. Mai mult, această abordare ar simplifica punerea în aplicare, monitorizarea, raportarea și verificarea noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru entitățile reglementate.

Amendamentul 472

Propunere de directivă

Considerentul 44

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (44) | Pentru a stabili cadrul de punere în aplicare necesar și pentru a oferi un interval de timp rezonabil pentru atingerea obiectivului pentru 2030, comercializarea certificatelor de emisii în
  cele două noi
  sectoare ar trebui să înceapă în 2025. În primul an, entităților reglementate ar trebui să li se solicite să dețină un permis de emisie de gaze cu efect de seră și să raporteze emisiile pentru anii
  2024
  și
  2025
  . Emiterea
  certificatelor
  și obligațiile de conformitate pentru aceste entități ar trebui să se aplice începând cu
  2026
  . Această etapizare va permite începerea comercializării certificatelor de emisii în sectoarele respective în mod ordonat și eficient. Aceasta ar permite, de asemenea, ca finanțarea din partea Uniunii și măsurile statelor membre să fie puse în aplicare pentru a asigura o introducere echitabilă din punct de vedere social a sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii în cele două sectoare, astfel încât să se atenueze impactul prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile și a utilizatorilor vulnerabili ai transportului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(44)

Pentru a stabili cadrul de punere în aplicare necesar și pentru a oferi un interval de timp rezonabil pentru atingerea obiectivului pentru 2030, comercializarea certificatelor de emisii în
  cele două noi
  sectoare ar trebui să înceapă în 2025. În primul an, entităților reglementate ar trebui să li se solicite să dețină un permis de emisie de gaze cu efect de seră și să raporteze emisiile pentru anii
  2024
  și
  2025
  . Emiterea
  certificatelor
  și obligațiile de conformitate pentru aceste entități ar trebui să se aplice începând cu
  2026
  . Această etapizare va permite începerea comercializării certificatelor de emisii în sectoarele respective în mod ordonat și eficient. Aceasta ar permite, de asemenea, ca finanțarea din partea Uniunii și măsurile statelor membre să fie puse în aplicare pentru a asigura o introducere echitabilă din punct de vedere social a sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii în cele două sectoare, astfel încât să se atenueze impactul prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile și a utilizatorilor vulnerabili ai transportului.

| (44) | Pentru a stabili cadrul de punere în aplicare necesar și pentru a oferi un interval de timp rezonabil pentru atingerea obiectivului pentru 2030, comercializarea certificatelor de emisii în
  noile
  sectoare ar trebui să înceapă în 2025. În primul an, entităților reglementate ar trebui să li se solicite să dețină un permis de emisie de gaze cu efect de seră și să raporteze emisiile pentru anii
  2023
  și
  2024
  . Emiterea
  de certificate
  și obligațiile de conformitate pentru aceste entități ar trebui să se aplice începând cu
  2025 în ceea ce privește combustibilii eliberați pentru consum în aplicații comerciale și alți combustibili, cum ar fi cei pentru încălzirea industrială care nu sunt vizați de EU ETS existent. Sub rezerva unei evaluări până la 1 ianuarie 2026 și în cazul în care se întrunesc condițiile corespunzătoare, Comisia ar trebui să urmărească extinderea acestei game la combustibilii eliberați pentru consum în transportul rutier privat și încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale, începând cu 1 ianuarie 2029, și ar trebui, după caz, să prezinte o analiză specifică în acest sens.
  Această etapizare va permite începerea comercializării certificatelor de emisii în sectoarele respective în mod ordonat și eficient. Aceasta ar permite, de asemenea, ca finanțarea din partea Uniunii și măsurile statelor membre să fie puse în aplicare pentru a asigura o introducere echitabilă din punct de vedere social a sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii în cele două sectoare, astfel încât să se atenueze impactul prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile și a utilizatorilor vulnerabili ai transportului. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a stabili cadrul de punere în aplicare necesar și pentru a oferi un interval de timp rezonabil pentru atingerea obiectivului pentru 2030, comercializarea certificatelor de emisii în
  noile
  sectoare ar trebui să înceapă în 2025. În primul an, entităților reglementate ar trebui să li se solicite să dețină un permis de emisie de gaze cu efect de seră și să raporteze emisiile pentru anii
  2023
  și
  2024
  . Emiterea
  de certificate
  și obligațiile de conformitate pentru aceste entități ar trebui să se aplice începând cu
  2025 în ceea ce privește combustibilii eliberați pentru consum în aplicații comerciale și alți combustibili, cum ar fi cei pentru încălzirea industrială care nu sunt vizați de EU ETS existent. Sub rezerva unei evaluări până la 1 ianuarie 2026 și în cazul în care se întrunesc condițiile corespunzătoare, Comisia ar trebui să urmărească extinderea acestei game la combustibilii eliberați pentru consum în transportul rutier privat și încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale, începând cu 1 ianuarie 2029, și ar trebui, după caz, să prezinte o analiză specifică în acest sens.
  Această etapizare va permite începerea comercializării certificatelor de emisii în sectoarele respective în mod ordonat și eficient. Aceasta ar permite, de asemenea, ca finanțarea din partea Uniunii și măsurile statelor membre să fie puse în aplicare pentru a asigura o introducere echitabilă din punct de vedere social a sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii în cele două sectoare, astfel încât să se atenueze impactul prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile și a utilizatorilor vulnerabili ai transportului.

Amendamentul 473

Propunere de directivă

Considerentul 46

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (46) | Entitățile reglementate din
  cele două noi
  sectoare și punctul de reglementare ar trebui definite în conformitate cu sistemul accizelor instituit prin Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului (25), cu adaptările necesare, întrucât directiva respectivă stabilește deja un sistem solid de control pentru toate cantitățile de combustibili eliberați pentru consum în scopul plății accizelor. Utilizatorii finali de combustibili din aceste sectoare nu ar trebui să facă obiectul obligațiilor prevăzute în Directiva 2003/87/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(46)

Entitățile reglementate din
  cele două noi
  sectoare și punctul de reglementare ar trebui definite în conformitate cu sistemul accizelor instituit prin Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului (25), cu adaptările necesare, întrucât directiva respectivă stabilește deja un sistem solid de control pentru toate cantitățile de combustibili eliberați pentru consum în scopul plății accizelor. Utilizatorii finali de combustibili din aceste sectoare nu ar trebui să facă obiectul obligațiilor prevăzute în Directiva 2003/87/CE.

| (46) | Entitățile reglementate din
  noile
  sectoare și punctul de reglementare ar trebui definite în conformitate cu sistemul accizelor instituit prin Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului (25), cu adaptările necesare, întrucât directiva respectivă stabilește deja un sistem solid de control pentru toate cantitățile de combustibili eliberați pentru consum în scopul plății accizelor. Utilizatorii finali de combustibili din aceste sectoare nu ar trebui să facă obiectul obligațiilor prevăzute în Directiva 2003/87/CE. |
| --- | --- |

(46)

Entitățile reglementate din
  noile
  sectoare și punctul de reglementare ar trebui definite în conformitate cu sistemul accizelor instituit prin Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului (25), cu adaptările necesare, întrucât directiva respectivă stabilește deja un sistem solid de control pentru toate cantitățile de combustibili eliberați pentru consum în scopul plății accizelor. Utilizatorii finali de combustibili din aceste sectoare nu ar trebui să facă obiectul obligațiilor prevăzute în Directiva 2003/87/CE.

Amendamentul 474

Propunere de directivă

Considerentul 47

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (47) | Entitățile reglementate care intră în domeniul de aplicare al comercializării certificatelor de emisii în
  sectorul construcțiilor și al transportului rutier
  ar trebui să facă obiectul unor cerințe similare privind permisul de emisie de gaze cu efect de seră precum operatorii instalațiilor staționare. Este necesar să se stabilească norme privind cererile și condițiile de eliberare a permiselor, conținutul și revizuirea acestora, precum și orice modificări legate de entitatea reglementată. Pentru ca noul sistem să înceapă să funcționeze în mod ordonat, statele membre ar trebui să se asigure că entitățile reglementate care intră în domeniul de aplicare al noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii dețin un permis valabil de la momentul inițierii sistemului în
  2025
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(47)

Entitățile reglementate care intră în domeniul de aplicare al comercializării certificatelor de emisii în
  sectorul construcțiilor și al transportului rutier
  ar trebui să facă obiectul unor cerințe similare privind permisul de emisie de gaze cu efect de seră precum operatorii instalațiilor staționare. Este necesar să se stabilească norme privind cererile și condițiile de eliberare a permiselor, conținutul și revizuirea acestora, precum și orice modificări legate de entitatea reglementată. Pentru ca noul sistem să înceapă să funcționeze în mod ordonat, statele membre ar trebui să se asigure că entitățile reglementate care intră în domeniul de aplicare al noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii dețin un permis valabil de la momentul inițierii sistemului în
  2025
  .

| (47) | Entitățile reglementate care intră în domeniul de aplicare al comercializării certificatelor de emisii în
  noile sectoare
  ar trebui să facă obiectul unor cerințe similare privind permisul de emisie de gaze cu efect de seră precum operatorii instalațiilor staționare. Este necesar să se stabilească norme privind cererile și condițiile de eliberare a permiselor, conținutul și revizuirea acestora, precum și orice modificări legate de entitatea reglementată. Pentru ca noul sistem să înceapă să funcționeze în mod ordonat, statele membre ar trebui să se asigure că entitățile reglementate care intră în domeniul de aplicare al noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii dețin un permis valabil de la momentul inițierii sistemului în
  2024
  . |
| --- | --- |

(47)

Entitățile reglementate care intră în domeniul de aplicare al comercializării certificatelor de emisii în
  noile sectoare
  ar trebui să facă obiectul unor cerințe similare privind permisul de emisie de gaze cu efect de seră precum operatorii instalațiilor staționare. Este necesar să se stabilească norme privind cererile și condițiile de eliberare a permiselor, conținutul și revizuirea acestora, precum și orice modificări legate de entitatea reglementată. Pentru ca noul sistem să înceapă să funcționeze în mod ordonat, statele membre ar trebui să se asigure că entitățile reglementate care intră în domeniul de aplicare al noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii dețin un permis valabil de la momentul inițierii sistemului în
  2024
  .

Amendamentul 475

Propunere de directivă

Considerentul 48

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (48) | Cantitatea totală de certificate pentru noul sistem de comercializare a certificatelor de emisii ar trebui să urmeze o traiectorie liniară în vederea atingerii obiectivului de reducere a emisiilor pentru 2030, ținând seama de contribuția eficientă din punctul de vedere al costurilor a sectorului construcțiilor și al transportului rutier de reducere a emisiilor cu 43 % până în 2030 comparativ cu 2005. Cantitatea totală de certificate ar trebui stabilită pentru prima dată în
  2026
  , pentru a urma o traiectorie care începe în 2024 pornind de la valoarea limitelor de emisii pentru 2024 (1 109 304 000  t CO2), calculată în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (26) pe baza emisiilor de referință pentru aceste sectoare pentru perioada 2016-2018. În consecință, factorul linear de reducere ar trebui stabilit la 5,15  %. Începând din 2028, cantitatea totală de certificate ar trebui stabilită pe baza mediei emisiilor raportate pentru anii 2024, 2025 și 2026 și ar trebui să scadă cu aceeași reducere anuală absolută stabilită începând din 2024, ceea ce corespunde unui factor linear de reducere de 5,43  % în comparație cu valoarea comparabilă din 2025 a traiectoriei definite mai sus. În cazul în care aceste emisii sunt semnificativ mai mari decât această valoare a traiectoriei, iar această divergență nu se datorează diferențelor la scară mică în ceea ce privește metodologiile de măsurare a emisiilor, factorul linear de reducere ar trebui ajustat pentru a se ajunge la reducerea necesară a emisiilor în 2030. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(48)

Cantitatea totală de certificate pentru noul sistem de comercializare a certificatelor de emisii ar trebui să urmeze o traiectorie liniară în vederea atingerii obiectivului de reducere a emisiilor pentru 2030, ținând seama de contribuția eficientă din punctul de vedere al costurilor a sectorului construcțiilor și al transportului rutier de reducere a emisiilor cu 43 % până în 2030 comparativ cu 2005. Cantitatea totală de certificate ar trebui stabilită pentru prima dată în
  2026
  , pentru a urma o traiectorie care începe în 2024 pornind de la valoarea limitelor de emisii pentru 2024 (1 109 304 000  t CO2), calculată în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (26) pe baza emisiilor de referință pentru aceste sectoare pentru perioada 2016-2018. În consecință, factorul linear de reducere ar trebui stabilit la 5,15  %. Începând din 2028, cantitatea totală de certificate ar trebui stabilită pe baza mediei emisiilor raportate pentru anii 2024, 2025 și 2026 și ar trebui să scadă cu aceeași reducere anuală absolută stabilită începând din 2024, ceea ce corespunde unui factor linear de reducere de 5,43  % în comparație cu valoarea comparabilă din 2025 a traiectoriei definite mai sus. În cazul în care aceste emisii sunt semnificativ mai mari decât această valoare a traiectoriei, iar această divergență nu se datorează diferențelor la scară mică în ceea ce privește metodologiile de măsurare a emisiilor, factorul linear de reducere ar trebui ajustat pentru a se ajunge la reducerea necesară a emisiilor în 2030.

| (48) | Cantitatea totală de certificate pentru noul sistem de comercializare a certificatelor de emisii ar trebui să urmeze o traiectorie liniară în vederea atingerii obiectivului de reducere a emisiilor pentru 2030, ținând seama de contribuția eficientă din punctul de vedere al costurilor a sectorului construcțiilor și al transportului rutier de reducere a emisiilor cu 43 % până în 2030 comparativ cu 2005. Cantitatea totală de certificate ar trebui stabilită pentru prima dată în
  2025
  , pentru a urma o traiectorie care începe în 2024 pornind de la valoarea limitelor de emisii pentru 2024 (1 109 304 000  t CO2), calculată în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (26) pe baza emisiilor de referință pentru aceste sectoare pentru perioada 2016-2018. În consecință, factorul linear de reducere ar trebui stabilit la 5,15  %. Începând din 2028, cantitatea totală de certificate ar trebui stabilită pe baza mediei emisiilor raportate pentru anii 2024, 2025 și 2026 și ar trebui să scadă cu aceeași reducere anuală absolută stabilită începând din 2024, ceea ce corespunde unui factor linear de reducere de 5,43  % în comparație cu valoarea comparabilă din 2025 a traiectoriei definite mai sus. În cazul în care aceste emisii sunt semnificativ mai mari decât această valoare a traiectoriei, iar această divergență nu se datorează diferențelor la scară mică în ceea ce privește metodologiile de măsurare a emisiilor, factorul linear de reducere ar trebui ajustat pentru a se ajunge la reducerea necesară a emisiilor în 2030. |
| --- | --- |

(48)

Cantitatea totală de certificate pentru noul sistem de comercializare a certificatelor de emisii ar trebui să urmeze o traiectorie liniară în vederea atingerii obiectivului de reducere a emisiilor pentru 2030, ținând seama de contribuția eficientă din punctul de vedere al costurilor a sectorului construcțiilor și al transportului rutier de reducere a emisiilor cu 43 % până în 2030 comparativ cu 2005. Cantitatea totală de certificate ar trebui stabilită pentru prima dată în
  2025
  , pentru a urma o traiectorie care începe în 2024 pornind de la valoarea limitelor de emisii pentru 2024 (1 109 304 000  t CO2), calculată în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (26) pe baza emisiilor de referință pentru aceste sectoare pentru perioada 2016-2018. În consecință, factorul linear de reducere ar trebui stabilit la 5,15  %. Începând din 2028, cantitatea totală de certificate ar trebui stabilită pe baza mediei emisiilor raportate pentru anii 2024, 2025 și 2026 și ar trebui să scadă cu aceeași reducere anuală absolută stabilită începând din 2024, ceea ce corespunde unui factor linear de reducere de 5,43  % în comparație cu valoarea comparabilă din 2025 a traiectoriei definite mai sus. În cazul în care aceste emisii sunt semnificativ mai mari decât această valoare a traiectoriei, iar această divergență nu se datorează diferențelor la scară mică în ceea ce privește metodologiile de măsurare a emisiilor, factorul linear de reducere ar trebui ajustat pentru a se ajunge la reducerea necesară a emisiilor în 2030.

Amendamentul 476

Propunere de directivă

Considerentul 50

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (50) | Pentru a asigura o demarare fără probleme a comercializării certificatelor de emisii în
  sectorul construcțiilor și în cel al transportului rutier
  și ținând seama de necesitatea entităților reglementate de a se acoperi împotriva riscurilor sau de a cumpăra anticipat certificate pentru a-și reduce riscul de preț și de lichiditate, ar trebui să se scoată la licitație din timp un volum mai mare de certificate. În
  2026
  , volumul de certificate scoase la licitație ar trebui să fie cu 30 % mai mare decât cantitatea de certificate pentru
  2026
  . Această sumă ar fi suficientă pentru a asigura lichidități, atât în cazul în care emisiile scad în conformitate cu nevoile de reducere, cât și în cazul în care reducerile de emisii se materializează doar progresiv. Normele detaliate pentru această concentrare anticipată a volumului licitat urmează să fie stabilite într-un act delegat referitor la licitații, adoptat în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(50)

Pentru a asigura o demarare fără probleme a comercializării certificatelor de emisii în
  sectorul construcțiilor și în cel al transportului rutier
  și ținând seama de necesitatea entităților reglementate de a se acoperi împotriva riscurilor sau de a cumpăra anticipat certificate pentru a-și reduce riscul de preț și de lichiditate, ar trebui să se scoată la licitație din timp un volum mai mare de certificate. În
  2026
  , volumul de certificate scoase la licitație ar trebui să fie cu 30 % mai mare decât cantitatea de certificate pentru
  2026
  . Această sumă ar fi suficientă pentru a asigura lichidități, atât în cazul în care emisiile scad în conformitate cu nevoile de reducere, cât și în cazul în care reducerile de emisii se materializează doar progresiv. Normele detaliate pentru această concentrare anticipată a volumului licitat urmează să fie stabilite într-un act delegat referitor la licitații, adoptat în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE.

| (50) | Pentru a asigura o demarare fără probleme a comercializării certificatelor de emisii în
  noile sectoare
  și ținând seama de necesitatea entităților reglementate de a se acoperi împotriva riscurilor sau de a cumpăra anticipat certificate pentru a-și reduce riscul de preț și de lichiditate, ar trebui să se scoată la licitație din timp un volum mai mare de certificate. În
  2025
  , volumul de certificate scoase la licitație ar trebui să fie
  deci
  cu 30 % mai mare decât cantitatea de certificate pentru
  2025
  . Această sumă ar fi suficientă pentru a asigura lichidități, atât în cazul în care emisiile scad în conformitate cu nevoile de reducere, cât și în cazul în care reducerile de emisii se materializează doar progresiv. Normele detaliate pentru această concentrare anticipată a volumului licitat urmează să fie stabilite într-un act delegat referitor la licitații, adoptat în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE. |
| --- | --- |

(50)

Pentru a asigura o demarare fără probleme a comercializării certificatelor de emisii în
  noile sectoare
  și ținând seama de necesitatea entităților reglementate de a se acoperi împotriva riscurilor sau de a cumpăra anticipat certificate pentru a-și reduce riscul de preț și de lichiditate, ar trebui să se scoată la licitație din timp un volum mai mare de certificate. În
  2025
  , volumul de certificate scoase la licitație ar trebui să fie
  deci
  cu 30 % mai mare decât cantitatea de certificate pentru
  2025
  . Această sumă ar fi suficientă pentru a asigura lichidități, atât în cazul în care emisiile scad în conformitate cu nevoile de reducere, cât și în cazul în care reducerile de emisii se materializează doar progresiv. Normele detaliate pentru această concentrare anticipată a volumului licitat urmează să fie stabilite într-un act delegat referitor la licitații, adoptat în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE.

Amendamentul 477

Propunere de directivă

Considerentul 52

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (52) | Introducerea prețului carbonului în transportul rutier și în sectorul construcțiilor ar trebui să fie însoțită de compensații sociale eficace, în special având în vedere nivelurile deja existente ale sărăciei energetice. Aproximativ 34 de milioane de cetățeni europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat că nu își pot permite să își încălzească suficient locuința în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE (27). Pentru a obține o compensare socială și distributivă eficientă, statele membre ar trebui să aibă obligația de a cheltui veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru obiectivele în materie de climă și energie deja specificate pentru sistemul existent de comercializare a certificatelor de emisii, dar și pentru măsurile adăugate
  în mod specific
  pentru a răspunde preocupărilor legate de noile sectoare, respectiv cel al transportului rutier și cel al construcțiilor, inclusiv măsurile conexe de politică în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (28). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii ar trebui utilizate pentru abordarea aspectelor de ordin social ale comercializării certificatelor de emisii pentru noile sectoare, acordându-se o atenție specială gospodăriilor și microîntreprinderilor vulnerabile, precum și utilizatorilor vulnerabili ai serviciilor de transport. În acest sens, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va oferi finanțare specifică statelor membre pentru a-i sprijini pe cetățenii europeni cei mai afectați sau expuși riscului de sărăcie energetică sau în materie de mobilitate. Acest fond va promova echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora, reducând în același timp riscul de sărăcie energetică și în materie de mobilitate în timpul tranziției. Fondul va avea la bază și va completa mecanismele de solidaritate existente. Resursele noului fond vor reprezenta, în principiu, 25 % din veniturile care se preconizează că se vor obține în cadrul noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru perioada 2026-2032 și vor fi executate pe baza planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care statele membre ar trebui să le prezinte în temeiul Regulamentului (UE) 20.../nn al Parlamentului European și al Consiliului (29). În plus, fiecare stat membru ar trebui să își utilizeze veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, printre altele, pentru a finanța o parte din costurile planului său de atenuare a impactului social al acțiunilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(52)

Introducerea prețului carbonului în transportul rutier și în sectorul construcțiilor ar trebui să fie însoțită de compensații sociale eficace, în special având în vedere nivelurile deja existente ale sărăciei energetice. Aproximativ 34 de milioane de cetățeni europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat că nu își pot permite să își încălzească suficient locuința în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE (27). Pentru a obține o compensare socială și distributivă eficientă, statele membre ar trebui să aibă obligația de a cheltui veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru obiectivele în materie de climă și energie deja specificate pentru sistemul existent de comercializare a certificatelor de emisii, dar și pentru măsurile adăugate
  în mod specific
  pentru a răspunde preocupărilor legate de noile sectoare, respectiv cel al transportului rutier și cel al construcțiilor, inclusiv măsurile conexe de politică în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (28). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii ar trebui utilizate pentru abordarea aspectelor de ordin social ale comercializării certificatelor de emisii pentru noile sectoare, acordându-se o atenție specială gospodăriilor și microîntreprinderilor vulnerabile, precum și utilizatorilor vulnerabili ai serviciilor de transport. În acest sens, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va oferi finanțare specifică statelor membre pentru a-i sprijini pe cetățenii europeni cei mai afectați sau expuși riscului de sărăcie energetică sau în materie de mobilitate. Acest fond va promova echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora, reducând în același timp riscul de sărăcie energetică și în materie de mobilitate în timpul tranziției. Fondul va avea la bază și va completa mecanismele de solidaritate existente. Resursele noului fond vor reprezenta, în principiu, 25 % din veniturile care se preconizează că se vor obține în cadrul noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru perioada 2026-2032 și vor fi executate pe baza planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care statele membre ar trebui să le prezinte în temeiul Regulamentului (UE) 20.../nn al Parlamentului European și al Consiliului (29). În plus, fiecare stat membru ar trebui să își utilizeze veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, printre altele, pentru a finanța o parte din costurile planului său de atenuare a impactului social al acțiunilor climatice.

| (52) | Introducerea prețului carbonului în transportul rutier și în sectorul construcțiilor ar trebui să fie însoțită de compensații sociale eficace, în special având în vedere nivelurile deja existente ale sărăciei energetice. Aproximativ 34 de milioane de cetățeni europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat că nu își pot permite să își încălzească suficient locuința în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE (27). Pentru a obține o compensare socială și distributivă eficientă, statele membre ar trebui să aibă obligația de a cheltui veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru obiectivele în materie de climă și energie deja specificate pentru sistemul existent de comercializare a certificatelor de emisii, dar și pentru măsurile adăugate
  tocmai
  pentru a răspunde preocupărilor legate de noile sectoare, respectiv cel al transportului rutier și cel al construcțiilor, inclusiv măsurile conexe de politică în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (28). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii ar trebui utilizate pentru abordarea aspectelor de ordin social ale comercializării certificatelor de emisii pentru noile sectoare, acordându-se o atenție specială gospodăriilor și microîntreprinderilor vulnerabile, precum și utilizatorilor vulnerabili ai serviciilor de transport. În acest sens, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va oferi finanțare specifică statelor membre pentru a-i sprijini pe cetățenii europeni cei mai afectați sau expuși riscului de sărăcie energetică sau în materie de mobilitate.
  Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să facă parte integrantă din bugetul Uniunii, pentru a se menține unitatea bugetară și coerența cu politicile Uniunii, dar și pentru a se asigura controlul efectiv de către autoritatea bugetară, alcătuită din Parlament și Consiliu.
  Acest fond va promova echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora, reducând în același timp riscul de sărăcie energetică și în materie de mobilitate în timpul tranziției. Fondul va avea la bază și va completa mecanismele de solidaritate existente. Resursele noului fond vor reprezenta, în principiu, 25 % din veniturile care se preconizează că se vor obține în cadrul noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru perioada 2026-2032 și vor fi executate pe baza planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care statele membre ar trebui să le prezinte în temeiul Regulamentului (UE) 20.../nn al Parlamentului European și al Consiliului (29).
  Alocarea de referință programată în bugetul Uniunii ar trebui mărită anual printr-o majorare suplimentară în cazul creșterii prețului carbonului la un nivel mai ridicat decât cel presupus inițial, deoarece ar crește povara asupra gospodăriilor vulnerabile și a participanților la traficul rutier vulnerabili. Pentru a se asigura atenuarea adecvată și echitabilă a impactului creșterii prețului carbonului asupra celor mai vulnerabile categorii, aceste majorări anuale ar trebui să fie incluse în Cadrul financiar multianual prin intermediul unei „ajustări în funcție de fluctuația prețului carbonului”, cu caracter automat, a plafonului rubricii 3 și a plafonului de plăți, mecanismul aferent urmând să fie prevăzut în Regulamentul privind cadrul financiar multianual, în conformitate cu articolul 312 din TFUE.
  În plus, fiecare stat membru ar trebui să își utilizeze veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, printre altele, pentru a finanța o parte din costurile planului său de atenuare a impactului social al acțiunilor climatice. |
| --- | --- |

(52)

Introducerea prețului carbonului în transportul rutier și în sectorul construcțiilor ar trebui să fie însoțită de compensații sociale eficace, în special având în vedere nivelurile deja existente ale sărăciei energetice. Aproximativ 34 de milioane de cetățeni europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat că nu își pot permite să își încălzească suficient locuința în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE (27). Pentru a obține o compensare socială și distributivă eficientă, statele membre ar trebui să aibă obligația de a cheltui veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru obiectivele în materie de climă și energie deja specificate pentru sistemul existent de comercializare a certificatelor de emisii, dar și pentru măsurile adăugate
  tocmai
  pentru a răspunde preocupărilor legate de noile sectoare, respectiv cel al transportului rutier și cel al construcțiilor, inclusiv măsurile conexe de politică în temeiul Directivei 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (28). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii ar trebui utilizate pentru abordarea aspectelor de ordin social ale comercializării certificatelor de emisii pentru noile sectoare, acordându-se o atenție specială gospodăriilor și microîntreprinderilor vulnerabile, precum și utilizatorilor vulnerabili ai serviciilor de transport. În acest sens, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va oferi finanțare specifică statelor membre pentru a-i sprijini pe cetățenii europeni cei mai afectați sau expuși riscului de sărăcie energetică sau în materie de mobilitate.
  Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să facă parte integrantă din bugetul Uniunii, pentru a se menține unitatea bugetară și coerența cu politicile Uniunii, dar și pentru a se asigura controlul efectiv de către autoritatea bugetară, alcătuită din Parlament și Consiliu.
  Acest fond va promova echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora, reducând în același timp riscul de sărăcie energetică și în materie de mobilitate în timpul tranziției. Fondul va avea la bază și va completa mecanismele de solidaritate existente. Resursele noului fond vor reprezenta, în principiu, 25 % din veniturile care se preconizează că se vor obține în cadrul noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru perioada 2026-2032 și vor fi executate pe baza planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pe care statele membre ar trebui să le prezinte în temeiul Regulamentului (UE) 20.../nn al Parlamentului European și al Consiliului (29).
  Alocarea de referință programată în bugetul Uniunii ar trebui mărită anual printr-o majorare suplimentară în cazul creșterii prețului carbonului la un nivel mai ridicat decât cel presupus inițial, deoarece ar crește povara asupra gospodăriilor vulnerabile și a participanților la traficul rutier vulnerabili. Pentru a se asigura atenuarea adecvată și echitabilă a impactului creșterii prețului carbonului asupra celor mai vulnerabile categorii, aceste majorări anuale ar trebui să fie incluse în Cadrul financiar multianual prin intermediul unei „ajustări în funcție de fluctuația prețului carbonului”, cu caracter automat, a plafonului rubricii 3 și a plafonului de plăți, mecanismul aferent urmând să fie prevăzut în Regulamentul privind cadrul financiar multianual, în conformitate cu articolul 312 din TFUE.
  În plus, fiecare stat membru ar trebui să își utilizeze veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii, printre altele, pentru a finanța o parte din costurile planului său de atenuare a impactului social al acțiunilor climatice.

Amendamentul 478

Propunere de directivă

Considerentul 52 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (52a) | Întrucât sectorul transporturilor este în prezent singurul sector care nu a reușit să reducă emisiile de gaze cu efect de seră, este necesar un volum semnificativ de investiții în opțiunile de transport sustenabil pentru a se atinge obiectivele climatice ale Uniunii și pentru a se sprijini un transfer modal către forme de transport ecologice. Prin urmare, cel puțin 10 % din veniturile preconizate în urma intensificării comercializării certificatelor de emisii ca urmare a extinderii domeniului de aplicare al sistemului EU ETS și a introducerii unui nou EU ETS pentru încălzire, transport și alți combustibili în conformitate cu prezenta directivă, inclusiv 10 % din veniturile naționale care vor fi alocate de către statele membre, precum și 10 % din veniturile asociate Fondului de investiții în domeniul climei ar trebui alocate dezvoltării în continuare a transportului public, în special a sistemelor feroviare și de transport cu autobuzul ecologice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(52a)

Întrucât sectorul transporturilor este în prezent singurul sector care nu a reușit să reducă emisiile de gaze cu efect de seră, este necesar un volum semnificativ de investiții în opțiunile de transport sustenabil pentru a se atinge obiectivele climatice ale Uniunii și pentru a se sprijini un transfer modal către forme de transport ecologice. Prin urmare, cel puțin 10 % din veniturile preconizate în urma intensificării comercializării certificatelor de emisii ca urmare a extinderii domeniului de aplicare al sistemului EU ETS și a introducerii unui nou EU ETS pentru încălzire, transport și alți combustibili în conformitate cu prezenta directivă, inclusiv 10 % din veniturile naționale care vor fi alocate de către statele membre, precum și 10 % din veniturile asociate Fondului de investiții în domeniul climei ar trebui alocate dezvoltării în continuare a transportului public, în special a sistemelor feroviare și de transport cu autobuzul ecologice.

Amendamentul 479

Propunere de directivă

Considerentul 52 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (52b) | Pentru o mai mare coerență și eficiență în gestionarea și folosirea fondurilor și resurselor Uniunii, Comisia ar trebui să facă o evaluare și, după caz, să prezinte o propunere legislativă privind integrarea Fondului de investiții în domeniul climei și a Fondului pentru modernizare în bugetul Uniunii, care ar putea fi prezentată împreună cu propunerile pentru următorul cadru financiar multianual. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(52b)

Pentru o mai mare coerență și eficiență în gestionarea și folosirea fondurilor și resurselor Uniunii, Comisia ar trebui să facă o evaluare și, după caz, să prezinte o propunere legislativă privind integrarea Fondului de investiții în domeniul climei și a Fondului pentru modernizare în bugetul Uniunii, care ar putea fi prezentată împreună cu propunerile pentru următorul cadru financiar multianual.

Amendamentul 480

Propunere de directivă

Considerentul 54

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (54) | Inovarea și dezvoltarea de noi tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon în sectorul construcțiilor și al transportului rutier sunt esențiale pentru a asigura contribuția eficientă din punctul de vedere al costurilor a acestor sectoare la reducerea preconizată a emisiilor. Prin urmare
  , ar trebui să se pună la dispoziția Fondului pentru
  inovare
  150 de milioane de certificate provenite din comercializarea certificatelor de emisii în sectorul
  construcțiilor
  și al transportului rutier
  în vederea stimulării reducerilor de emisii eficiente din punctul de vedere al costurilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(54)

Inovarea și dezvoltarea de noi tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon în sectorul construcțiilor și al transportului rutier sunt esențiale pentru a asigura contribuția eficientă din punctul de vedere al costurilor a acestor sectoare la reducerea preconizată a emisiilor. Prin urmare
  , ar trebui să se pună la dispoziția Fondului pentru
  inovare
  150 de milioane de certificate provenite din comercializarea certificatelor de emisii în sectorul
  construcțiilor
  și al transportului rutier
  în vederea stimulării reducerilor de emisii eficiente din punctul de vedere al costurilor
  .

| (54) | Ar trebui să se pună la dispoziția Fondului pentru
  atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, cu scopul de
  a 
  sprijini măsurile
  de
  atenuare
  a 
  impactului social al acțiunilor climatice
  , 150 de milioane de certificate provenite din comercializarea certificatelor de emisii în sectorul
  clădirilor
  și al transportului rutier. |
| --- | --- |

(54)

Ar trebui să se pună la dispoziția Fondului pentru
  atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, cu scopul de
  a 
  sprijini măsurile
  de
  atenuare
  a 
  impactului social al acțiunilor climatice
  , 150 de milioane de certificate provenite din comercializarea certificatelor de emisii în sectorul
  clădirilor
  și al transportului rutier.

Amendamentul 481

Propunere de directivă

Considerentul 55

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (55) | Entitățile reglementate care fac obiectul comercializării de certificate de emisii
  în sectorul construcțiilor și al transportului rutier
  ar trebui să restituie certificate pentru emisiile lor verificate care corespund cantităților de combustibili pe care le-au eliberat pentru consum. Acestea ar trebui să restituie certificate pentru prima dată pentru emisiile lor verificate în
  2026
  . Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă, o serie de norme aplicabile sistemului existent de comercializare a certificatelor de emisii pentru instalațiile staționare și aviație ar trebui să devină aplicabile comercializării
  certificatelor
  de
  emisii pentru sectorul construcțiilor și al transportului rutier
  , cu adaptările necesare. Printre acestea se numără, în special, normele privind transferul, restituirea și anularea certificatelor, precum și normele privind valabilitatea certificatelor, sancțiunile, autoritățile competente și obligațiile de raportare ale statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(55)

Entitățile reglementate care fac obiectul comercializării de certificate de emisii
  în sectorul construcțiilor și al transportului rutier
  ar trebui să restituie certificate pentru emisiile lor verificate care corespund cantităților de combustibili pe care le-au eliberat pentru consum. Acestea ar trebui să restituie certificate pentru prima dată pentru emisiile lor verificate în
  2026
  . Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă, o serie de norme aplicabile sistemului existent de comercializare a certificatelor de emisii pentru instalațiile staționare și aviație ar trebui să devină aplicabile comercializării
  certificatelor
  de
  emisii pentru sectorul construcțiilor și al transportului rutier
  , cu adaptările necesare. Printre acestea se numără, în special, normele privind transferul, restituirea și anularea certificatelor, precum și normele privind valabilitatea certificatelor, sancțiunile, autoritățile competente și obligațiile de raportare ale statelor membre.

| (55) | Entitățile reglementate care fac obiectul comercializării de
  noi
  certificate de emisii ar trebui să restituie certificate pentru emisiile lor verificate care corespund cantităților de combustibili pe care le-au eliberat pentru consum. Acestea ar trebui să restituie certificate pentru prima dată pentru emisiile lor verificate în
  2025
  . Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă, o serie de norme aplicabile sistemului existent de comercializare a certificatelor de emisii pentru instalațiile staționare și aviație ar trebui să devină aplicabile comercializării de
  noi certificate de emisii
  , cu adaptările necesare. Printre acestea se numără, în special, normele privind transferul, restituirea și anularea certificatelor, precum și normele privind valabilitatea certificatelor, sancțiunile, autoritățile competente și obligațiile de raportare ale statelor membre. |
| --- | --- |

(55)

Entitățile reglementate care fac obiectul comercializării de
  noi
  certificate de emisii ar trebui să restituie certificate pentru emisiile lor verificate care corespund cantităților de combustibili pe care le-au eliberat pentru consum. Acestea ar trebui să restituie certificate pentru prima dată pentru emisiile lor verificate în
  2025
  . Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă, o serie de norme aplicabile sistemului existent de comercializare a certificatelor de emisii pentru instalațiile staționare și aviație ar trebui să devină aplicabile comercializării de
  noi certificate de emisii
  , cu adaptările necesare. Printre acestea se numără, în special, normele privind transferul, restituirea și anularea certificatelor, precum și normele privind valabilitatea certificatelor, sancțiunile, autoritățile competente și obligațiile de raportare ale statelor membre.

Amendamentul 482

Propunere de directivă

Considerentul 59 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (59a) | Pentru a realiza obiectivele prevăzute în prezenta directivă și în alte acte legislative ale Uniunii, în special pe cele prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119, Uniunea și statele sale membre ar trebui să folosească cele mai recente date științifice atunci când pun în aplicare politicile. Prin urmare, la punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui luate în considerare recomandările Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice. În plus, Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice ar trebui să fie abilitat să prezinte, din proprie inițiativă, recomandări științifice cu privire la prezenta directivă, pentru a se asigura alinierea politicilor la obiectivele Regulamentului (UE) 2021/1119 și la Acordul de la Paris. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(59a)

Pentru a realiza obiectivele prevăzute în prezenta directivă și în alte acte legislative ale Uniunii, în special pe cele prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119, Uniunea și statele sale membre ar trebui să folosească cele mai recente date științifice atunci când pun în aplicare politicile. Prin urmare, la punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui luate în considerare recomandările Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice. În plus, Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice ar trebui să fie abilitat să prezinte, din proprie inițiativă, recomandări științifice cu privire la prezenta directivă, pentru a se asigura alinierea politicilor la obiectivele Regulamentului (UE) 2021/1119 și la Acordul de la Paris.

Amendamentul 483

Propunere de directivă

Considerentul 59 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (59b) | Pentru a stabili o viziune pe termen lung, Comisia, sprijinită de Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice, ar trebui să elaboreze foi de parcurs orientative pentru activitățile vizate de anexa I la prezenta directivă, care urmăresc atingerea de către Uniune a neutralității climatice cel târziu până în 2050 și realizarea emisiilor negative după această dată, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119. Foile de parcurs ar trebui să fie elaborate într-o manieră transparentă, cu implicarea profundă a părților interesate precum cetățenii, societatea civilă, partenerii sociali, mediul academic, industria și responsabilii de elaborarea politicilor. Foile de parcurs reprezintă un instrument esențial de punere la dispoziție a unor informații și de asigurare a stabilității pe termen lung pentru părțile interesate și de găsire a unor interese comune și a eventualelor inconsecvențe și conflicte în elaborarea politicilor. Foile de parcurs ar trebui să fie actualizate o dată la cinci ani, pentru a fi luate în considerare cele mai recente evoluții științifice, în strânsă colaborare cu părțile interesate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(59b)

Pentru a stabili o viziune pe termen lung, Comisia, sprijinită de Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice, ar trebui să elaboreze foi de parcurs orientative pentru activitățile vizate de anexa I la prezenta directivă, care urmăresc atingerea de către Uniune a neutralității climatice cel târziu până în 2050 și realizarea emisiilor negative după această dată, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119. Foile de parcurs ar trebui să fie elaborate într-o manieră transparentă, cu implicarea profundă a părților interesate precum cetățenii, societatea civilă, partenerii sociali, mediul academic, industria și responsabilii de elaborarea politicilor. Foile de parcurs reprezintă un instrument esențial de punere la dispoziție a unor informații și de asigurare a stabilității pe termen lung pentru părțile interesate și de găsire a unor interese comune și a eventualelor inconsecvențe și conflicte în elaborarea politicilor. Foile de parcurs ar trebui să fie actualizate o dată la cinci ani, pentru a fi luate în considerare cele mai recente evoluții științifice, în strânsă colaborare cu părțile interesate.

Amendamentul 484

Propunere de directivă

Considerentul 61

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (61) | Un sistem EU ETS funcțional, reformat, care include un instrument de stabilizare a pieței, reprezintă un mijloc-cheie pentru ca Uniunea să își îndeplinească obiectivul stabilit pentru 2030 și angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris. Rezerva pentru stabilitatea pieței urmărește să remedieze dezechilibrul dintre cererea și oferta de certificate de pe piață. Articolul 3 din Decizia (UE) 2015/1814 prevede că rezerva urmează să fie revizuită în termen de trei ani de la data la care devine operațională, acordându-se o atenție deosebită procentajului utilizat pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței, pragului numărului total de certificate aflate în circulație (TNAC) care determină plasarea de certificate în rezervă, precum și numărului de certificate care urmează să fie scoase din rezervă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(61)

Un sistem EU ETS funcțional, reformat, care include un instrument de stabilizare a pieței, reprezintă un mijloc-cheie pentru ca Uniunea să își îndeplinească obiectivul stabilit pentru 2030 și angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris. Rezerva pentru stabilitatea pieței urmărește să remedieze dezechilibrul dintre cererea și oferta de certificate de pe piață. Articolul 3 din Decizia (UE) 2015/1814 prevede că rezerva urmează să fie revizuită în termen de trei ani de la data la care devine operațională, acordându-se o atenție deosebită procentajului utilizat pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței, pragului numărului total de certificate aflate în circulație (TNAC) care determină plasarea de certificate în rezervă, precum și numărului de certificate care urmează să fie scoase din rezervă.

| (61) | Un sistem EU ETS funcțional, reformat, care include un instrument de stabilizare a pieței, reprezintă un mijloc-cheie pentru ca Uniunea să își îndeplinească obiectivul stabilit pentru 2030
  , obiectivul său de neutralitate climatică până cel târziu în 2050
  și
  scopul de a realiza emisii negative ulterior, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și în
  angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris. Rezerva pentru stabilitatea pieței urmărește să remedieze dezechilibrul dintre cererea și oferta de certificate de pe piață. Articolul 3 din Decizia (UE) 2015/1814 prevede că rezerva urmează să fie revizuită în termen de trei ani de la data la care devine operațională, acordându-se o atenție deosebită procentajului utilizat pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței, pragului numărului total de certificate aflate în circulație (TNAC) care determină plasarea de certificate în rezervă, precum și numărului de certificate care urmează să fie scoase din rezervă. |
| --- | --- |

(61)

Un sistem EU ETS funcțional, reformat, care include un instrument de stabilizare a pieței, reprezintă un mijloc-cheie pentru ca Uniunea să își îndeplinească obiectivul stabilit pentru 2030
  , obiectivul său de neutralitate climatică până cel târziu în 2050
  și
  scopul de a realiza emisii negative ulterior, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și în
  angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris. Rezerva pentru stabilitatea pieței urmărește să remedieze dezechilibrul dintre cererea și oferta de certificate de pe piață. Articolul 3 din Decizia (UE) 2015/1814 prevede că rezerva urmează să fie revizuită în termen de trei ani de la data la care devine operațională, acordându-se o atenție deosebită procentajului utilizat pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței, pragului numărului total de certificate aflate în circulație (TNAC) care determină plasarea de certificate în rezervă, precum și numărului de certificate care urmează să fie scoase din rezervă.

Amendamentul 485

Propunere de directivă

Considerentul 62

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (62) | Ținând cont de necesitatea de a se transmite un semnal de investiție mai ferm pentru reducerea emisiilor într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și în vederea consolidării sistemului EU ETS, Decizia (UE) 2015/1814 ar trebui modificată în scopul măririi ratei procentuale pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței în fiecare an. În plus, pentru nivelurile inferioare ale TNAC, cantitatea plasată în rezervă ar trebui să fie egală cu diferența dintre TNAC și pragul care determină plasarea de certificate în rezervă. Acest lucru ar preveni incertitudinea considerabilă în ceea ce privește volumele de certificate scoase la licitație care rezultă atunci când TNAC se apropie de prag și, în același timp, ar asigura faptul că excedentul ajunge la intervalul de volum în care se consideră că piața carbonului funcționează în mod echilibrat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(62)

Ținând cont de necesitatea de a se transmite un semnal de investiție mai ferm pentru reducerea emisiilor într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și în vederea consolidării sistemului EU ETS, Decizia (UE) 2015/1814 ar trebui modificată în scopul măririi ratei procentuale pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței în fiecare an. În plus, pentru nivelurile inferioare ale TNAC, cantitatea plasată în rezervă ar trebui să fie egală cu diferența dintre TNAC și pragul care determină plasarea de certificate în rezervă. Acest lucru ar preveni incertitudinea considerabilă în ceea ce privește volumele de certificate scoase la licitație care rezultă atunci când TNAC se apropie de prag și, în același timp, ar asigura faptul că excedentul ajunge la intervalul de volum în care se consideră că piața carbonului funcționează în mod echilibrat.

| (62) | Ținând cont de necesitatea de a se transmite un semnal de investiție mai ferm pentru reducerea emisiilor într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și în vederea consolidării sistemului EU ETS, Decizia (UE) 2015/1814 ar trebui modificată în scopul măririi ratei procentuale pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței în fiecare an. În plus, pentru nivelurile inferioare ale TNAC, cantitatea plasată în rezervă ar trebui să fie egală cu diferența dintre TNAC și pragul care determină plasarea de certificate în rezervă. Acest lucru ar preveni incertitudinea considerabilă în ceea ce privește volumele de certificate scoase la licitație care rezultă atunci când TNAC se apropie de prag și, în același timp, ar asigura faptul că excedentul ajunge la intervalul de volum în care se consideră că piața carbonului funcționează în mod echilibrat.
  Această ajustare nu ar trebui să aibă ca rezultat reducerea ambițiilor comparativ cu actuala rezervă pentru stabilitatea pieței. |
| --- | --- |

(62)

Ținând cont de necesitatea de a se transmite un semnal de investiție mai ferm pentru reducerea emisiilor într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și în vederea consolidării sistemului EU ETS, Decizia (UE) 2015/1814 ar trebui modificată în scopul măririi ratei procentuale pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței în fiecare an. În plus, pentru nivelurile inferioare ale TNAC, cantitatea plasată în rezervă ar trebui să fie egală cu diferența dintre TNAC și pragul care determină plasarea de certificate în rezervă. Acest lucru ar preveni incertitudinea considerabilă în ceea ce privește volumele de certificate scoase la licitație care rezultă atunci când TNAC se apropie de prag și, în același timp, ar asigura faptul că excedentul ajunge la intervalul de volum în care se consideră că piața carbonului funcționează în mod echilibrat.
  Această ajustare nu ar trebui să aibă ca rezultat reducerea ambițiilor comparativ cu actuala rezervă pentru stabilitatea pieței.

Amendamentul 486

Propunere de directivă

Considerentul 66 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (66a) | Pentru a garanta operatorilor o situație previzibilă și pentru a evita descurajarea celor care obțin cele mai bune rezultate și a inovării din cauza unor costuri suplimentare și neprevăzute, este esențial să se evite aplicarea factorului de corecție intersectorial în cazul agenților din prima linie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(66a)

Pentru a garanta operatorilor o situație previzibilă și pentru a evita descurajarea celor care obțin cele mai bune rezultate și a inovării din cauza unor costuri suplimentare și neprevăzute, este esențial să se evite aplicarea factorului de corecție intersectorial în cazul agenților din prima linie.

Amendamentul 487

Propunere de directivă

Considerentul 67

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (67) | Este necesar să se modifice Regulamentul (UE) 2015/757 pentru a se ține seama de includerea sectorului transportului maritim în sistemul EU ETS. Regulamentul (UE) 2015/757 ar trebui modificat pentru a obliga societățile să raporteze datele agregate privind emisiile la nivel de societate și să transmită spre aprobare autorității de administrare responsabile planurile lor de monitorizare verificate și datele agregate privind emisiile la nivel de societate. În plus, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate pentru modificarea metodelor de monitorizare a emisiilor de CO2, a normelor de monitorizare și a oricăror alte informații relevante prevăzute de Regulamentul (UE) 2015/757, pentru asigurarea funcționării eficace a sistemului EU ETS și pentru completarea Regulamentului (UE) 2015/757 cu normele de aprobare a planurilor de monitorizare și a modificărilor acestora efectuate de autoritățile de administrare, cu normele de monitorizare, raportare și transmitere a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate, precum și cu normele de verificare a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate și de elaborare a unui raport de verificare a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate. Datele monitorizate, raportate și verificate în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 ar putea fi utilizate, de asemenea, în scopul respectării altor acte legislative ale Uniunii care impun monitorizarea, raportarea și verificarea acelorași informații referitoare la nave. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(67)

Este necesar să se modifice Regulamentul (UE) 2015/757 pentru a se ține seama de includerea sectorului transportului maritim în sistemul EU ETS. Regulamentul (UE) 2015/757 ar trebui modificat pentru a obliga societățile să raporteze datele agregate privind emisiile la nivel de societate și să transmită spre aprobare autorității de administrare responsabile planurile lor de monitorizare verificate și datele agregate privind emisiile la nivel de societate. În plus, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate pentru modificarea metodelor de monitorizare a emisiilor de CO2, a normelor de monitorizare și a oricăror alte informații relevante prevăzute de Regulamentul (UE) 2015/757, pentru asigurarea funcționării eficace a sistemului EU ETS și pentru completarea Regulamentului (UE) 2015/757 cu normele de aprobare a planurilor de monitorizare și a modificărilor acestora efectuate de autoritățile de administrare, cu normele de monitorizare, raportare și transmitere a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate, precum și cu normele de verificare a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate și de elaborare a unui raport de verificare a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate. Datele monitorizate, raportate și verificate în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 ar putea fi utilizate, de asemenea, în scopul respectării altor acte legislative ale Uniunii care impun monitorizarea, raportarea și verificarea acelorași informații referitoare la nave.

| (67) | Este necesar să se modifice Regulamentul (UE) 2015/757 pentru a se ține seama de includerea sectorului transportului maritim în sistemul EU ETS. Regulamentul (UE) 2015/757 ar trebui modificat pentru a obliga societățile să raporteze datele agregate privind emisiile la nivel de societate și să transmită spre aprobare autorității de administrare responsabile planurile lor de monitorizare verificate și datele agregate privind emisiile la nivel de societate. În plus, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate pentru modificarea metodelor de monitorizare a emisiilor de CO2,
  CH4 și N2O
  a normelor de monitorizare și a oricăror alte informații relevante prevăzute de Regulamentul (UE) 2015/757, pentru asigurarea funcționării eficace a sistemului EU ETS și pentru completarea Regulamentului (UE) 2015/757 cu normele de aprobare a planurilor de monitorizare și a modificărilor acestora efectuate de autoritățile de administrare, cu normele de monitorizare, raportare și transmitere a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate, precum și cu normele de verificare a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate și de elaborare a unui raport de verificare a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate. Datele monitorizate, raportate și verificate în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 ar putea fi utilizate, de asemenea, în scopul respectării altor acte legislative ale Uniunii care impun monitorizarea, raportarea și verificarea acelorași informații referitoare la nave. |
| --- | --- |

(67)

Este necesar să se modifice Regulamentul (UE) 2015/757 pentru a se ține seama de includerea sectorului transportului maritim în sistemul EU ETS. Regulamentul (UE) 2015/757 ar trebui modificat pentru a obliga societățile să raporteze datele agregate privind emisiile la nivel de societate și să transmită spre aprobare autorității de administrare responsabile planurile lor de monitorizare verificate și datele agregate privind emisiile la nivel de societate. În plus, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate pentru modificarea metodelor de monitorizare a emisiilor de CO2,
  CH4 și N2O
  a normelor de monitorizare și a oricăror alte informații relevante prevăzute de Regulamentul (UE) 2015/757, pentru asigurarea funcționării eficace a sistemului EU ETS și pentru completarea Regulamentului (UE) 2015/757 cu normele de aprobare a planurilor de monitorizare și a modificărilor acestora efectuate de autoritățile de administrare, cu normele de monitorizare, raportare și transmitere a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate, precum și cu normele de verificare a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate și de elaborare a unui raport de verificare a datelor agregate privind emisiile la nivel de societate. Datele monitorizate, raportate și verificate în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 ar putea fi utilizate, de asemenea, în scopul respectării altor acte legislative ale Uniunii care impun monitorizarea, raportarea și verificarea acelorași informații referitoare la nave.

Amendamentul 488

Propunere de directivă

Considerentul 67 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (67a) | Pe lângă stabilirea unor prețuri eficace pentru carbon pe baza unui sistem funcțional de comercializare a certificatelor de emisii, este esențial să se asigure și transparența pieței, pentru a permite reducerea rapidă și rentabilă a emisiilor în toate sectoarele economiei. Pentru a le permite consumatorilor și tuturor actorilor de la nivelul lanțului de aprovizionare să facă alegeri în cunoștință de cauză în ceea ce privește emisiile integrate în produse, ar trebui dezvoltat un sistem european pentru etichetarea efectivă a produselor în ceea ce privește amprenta de carbon. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(67a)

Pe lângă stabilirea unor prețuri eficace pentru carbon pe baza unui sistem funcțional de comercializare a certificatelor de emisii, este esențial să se asigure și transparența pieței, pentru a permite reducerea rapidă și rentabilă a emisiilor în toate sectoarele economiei. Pentru a le permite consumatorilor și tuturor actorilor de la nivelul lanțului de aprovizionare să facă alegeri în cunoștință de cauză în ceea ce privește emisiile integrate în produse, ar trebui dezvoltat un sistem european pentru etichetarea efectivă a produselor în ceea ce privește amprenta de carbon.

Amendamentul 489

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 1 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | La articolul 1, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(-1)

Prezenta
  directivă prevede, de asemenea, creșterea nivelului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, astfel încât să contribuie la obținerea unor niveluri de reducere considerate necesare din punct de vedere științific pentru a evita schimbări climatice periculoase.

„Prezenta
  directivă prevede, de asemenea, creșterea nivelului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, astfel încât să contribuie la obținerea unor niveluri de reducere considerate necesare din punct de vedere științific pentru a evita schimbări climatice periculoase
  , pentru a îndeplini obiectivul de neutralitate climatică al Uniunii cel târziu până în 2050 și scopul de a realiza emisii negative ulterior, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*1)

  , precum și angajamentele asumate de Uniune și de statele sale membre în cadrul Acordului de la Paris, reflectând totodată principiile echității și ale unor responsabilități și capacități naționale comune, dar diferențiate
  .

Amendamentul 490

Amendamentul 490

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1

Directiva 2003/87/CE

Articolul 2 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prezenta directivă se aplică activităților enumerate în anexele I și III și gazelor cu efect de seră din anexa II. În cazul în care o instalație care este inclusă în domeniul de aplicare al EU ETS ca urmare a exploatării unor unități de ardere cu o putere termică nominală totală de peste 20 MW își modifică procesele de producție pentru a-și reduce emisiile de gaze cu efect de seră și nu mai atinge acest prag, instalația
  respectivă rămâne
  în domeniul de aplicare al EU ETS până la încheierea
  perioadei relevante
  de cinci ani
  prevăzută
  la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf, de la momentul modificării procesului său de producție. | 1.   Prezenta directivă se aplică activităților enumerate în anexele I și III și gazelor cu efect de seră din anexa II. În cazul în care o instalație care este inclusă în domeniul de aplicare al EU ETS ca urmare a exploatării unor unități de ardere cu o putere termică nominală totală de peste 20 MW își modifică procesele de producție pentru a-și reduce emisiile de gaze cu efect de seră și nu mai atinge acest prag
  sau nu mai emite gaze cu efect de seră
  ,
  operatorul instalației respective poate decide ca
  instalația
  să rămână
  în domeniul de aplicare al EU ETS până la încheierea
  următoarei perioade
  de cinci ani
  prevăzute
  la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf, de la momentul modificării procesului său de producție. |
| | Până la 31 decembrie 2025, Comisia analizează posibilitatea includerii instalațiilor cu o putere termică instalată totală mai mică de 20 MW în domeniul de aplicare al EU ETS în perioada următoare și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în acest sens. Raportul poate fi însoțit, după caz, de o propunere legislativă privind includerea acestei categorii de instalații. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Prezenta directivă se aplică activităților enumerate în anexele I și III și gazelor cu efect de seră din anexa II. În cazul în care o instalație care este inclusă în domeniul de aplicare al EU ETS ca urmare a exploatării unor unități de ardere cu o putere termică nominală totală de peste 20 MW își modifică procesele de producție pentru a-și reduce emisiile de gaze cu efect de seră și nu mai atinge acest prag, instalația
  respectivă rămâne
  în domeniul de aplicare al EU ETS până la încheierea
  perioadei relevante
  de cinci ani
  prevăzută
  la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf, de la momentul modificării procesului său de producție.

1.   Prezenta directivă se aplică activităților enumerate în anexele I și III și gazelor cu efect de seră din anexa II. În cazul în care o instalație care este inclusă în domeniul de aplicare al EU ETS ca urmare a exploatării unor unități de ardere cu o putere termică nominală totală de peste 20 MW își modifică procesele de producție pentru a-și reduce emisiile de gaze cu efect de seră și nu mai atinge acest prag
  sau nu mai emite gaze cu efect de seră
  ,
  operatorul instalației respective poate decide ca
  instalația
  să rămână
  în domeniul de aplicare al EU ETS până la încheierea
  următoarei perioade
  de cinci ani
  prevăzute
  la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf, de la momentul modificării procesului său de producție.

Până la 31 decembrie 2025, Comisia analizează posibilitatea includerii instalațiilor cu o putere termică instalată totală mai mică de 20 MW în domeniul de aplicare al EU ETS în perioada următoare și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în acest sens. Raportul poate fi însoțit, după caz, de o propunere legislativă privind includerea acestei categorii de instalații.

Până la 31 decembrie 2025, Comisia analizează posibilitatea includerii instalațiilor cu o putere termică instalată totală mai mică de 20 MW în domeniul de aplicare al EU ETS în perioada următoare și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în acest sens. Raportul poate fi însoțit, după caz, de o propunere legislativă privind includerea acestei categorii de instalații.

Amendamentul 491

Amendamentul 491

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3 – alineatul 1 – litera va (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (va) | „călătorie” înseamnă o călătorie conform definiției de la articolul 3 litera (c) din Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*2)

  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(va)

(va)

„călătorie” înseamnă o călătorie conform definiției de la articolul 3 litera (c) din Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*2)

  ;

„călătorie” înseamnă o călătorie conform definiției de la articolul 3 litera (c) din Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului

*2

;

Amendamentul 492

Amendamentul 492

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3 – alineatul 1 – litera wa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (wa) | „port de transbordare din afara UE” înseamnă un port de transbordare dintr-o țară vecină care nu este membră a UE, situat la o distanță mai mică de 300 mile marine de un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, în care deplasarea unui tip de marfă prin operațiuni de transbordare depășește 60 % din traficul total al portului respectiv; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(wa)

(wa)

„port de transbordare din afara UE” înseamnă un port de transbordare dintr-o țară vecină care nu este membră a UE, situat la o distanță mai mică de 300 mile marine de un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, în care deplasarea unui tip de marfă prin operațiuni de transbordare depășește 60 % din traficul total al portului respectiv;

„port de transbordare din afara UE” înseamnă un port de transbordare dintr-o țară vecină care nu este membră a UE, situat la o distanță mai mică de 300 mile marine de un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, în care deplasarea unui tip de marfă prin operațiuni de transbordare depășește 60 % din traficul total al portului respectiv;

Amendamentul 493

Amendamentul 493

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3 – alineatul 1 – litera wb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (wb) | „operațiune de transbordare” înseamnă o operațiune în care sunt descărcate marfă, containere sau bunuri de pe o navă în port cu unicul scop de a fi încărcate pe altă navă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(wb)

(wb)

„operațiune de transbordare” înseamnă o operațiune în care sunt descărcate marfă, containere sau bunuri de pe o navă în port cu unicul scop de a fi încărcate pe altă navă;

„operațiune de transbordare” înseamnă o operațiune în care sunt descărcate marfă, containere sau bunuri de pe o navă în port cu unicul scop de a fi încărcate pe altă navă;

Amendamentul 494

Amendamentul 494

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3 – alineatul 1 – litera wc (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (wc) | „port de escală” înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare, fac excepție de la această definiție opririle cu unicul scop de a realimenta nava cu combustibil, de a încărca provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau se află în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, opririle într-un port de transbordare din afara UE și opririle cu unicul scop de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau opririle necesare din cauza activităților de căutare și salvare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(wc)

(wc)

„port de escală” înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare, fac excepție de la această definiție opririle cu unicul scop de a realimenta nava cu combustibil, de a încărca provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau se află în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, opririle într-un port de transbordare din afara UE și opririle cu unicul scop de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau opririle necesare din cauza activităților de căutare și salvare;

„port de escală” înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare, fac excepție de la această definiție opririle cu unicul scop de a realimenta nava cu combustibil, de a încărca provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau se află în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, opririle într-un port de transbordare din afara UE și opririle cu unicul scop de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau opririle necesare din cauza activităților de căutare și salvare;

Amendamentul 495

Amendamentul 495

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3 – alineatul 1 – litera y

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (y) | „combustibil”
  înseamnă, în sensul capitolului IVa, orice combustibil enumerat în tabelele A și C din anexa I la Directiva 2003/96/CE, precum și orice alt produs pus în vânzare drept carburant sau combustibil pentru încălzire, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din directiva respectivă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(y)

„combustibil”
  înseamnă, în sensul capitolului IVa, orice combustibil enumerat în tabelele A și C din anexa I la Directiva 2003/96/CE, precum și orice alt produs pus în vânzare drept carburant sau combustibil pentru încălzire, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din directiva respectivă;

„combustibil”

| (y) | „combustibil”
  înseamnă, în sensul capitolului IVa, orice combustibil enumerat în tabelele A și C din anexa I la Directiva 2003/96/CE, precum și orice alt produs
  destinat utilizării,
  pus în vânzare
  sau utilizat
  drept carburant sau combustibil pentru încălzire, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din directiva respectivă; |
| --- | --- |

(y)

„combustibil”
  înseamnă, în sensul capitolului IVa, orice combustibil enumerat în tabelele A și C din anexa I la Directiva 2003/96/CE, precum și orice alt produs
  destinat utilizării,
  pus în vânzare
  sau utilizat
  drept carburant sau combustibil pentru încălzire, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din directiva respectivă;

„combustibil”

destinat utilizării,

sau utilizat

Amendamentul 496

Amendamentul 496

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul - 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Se inserează următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2a)

(2a)

Se inserează următorul articol:

„Articolul - 3a

Comisia, împreună cu Biroul executiv al Mecanismului internațional de la Varșovia pentru pierderi și daune și cu alte organizații internaționale, evaluează posibilele măsuri compensatorii pe care Uniunea, în ansamblul său, le-ar putea pune în aplicare pentru țările vulnerabile și cele în curs de dezvoltare și prezintă un raport cu privire la această evaluare Parlamentului European și Consiliului până la sfârșitul anului 2022.”

;

Amendamentul 497

Amendamentul 497

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3 a – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolele 3b-3f se aplică alocării și eliberării de cote pentru activitățile de aviație menționate în anexa I. Articolele 3g-
  3ge
  se aplică pentru activitățile de transport maritim menționate în anexa I. | Articolele 3b-3f se aplică alocării și eliberării de cote pentru activitățile de aviație menționate în anexa I. Articolele 3b-
  3geb
  se aplică
  alocării și eliberării de certificate
  pentru activitățile de transport maritim enumerate în anexa I
  , care sunt desfășurate de nave cu un tonaj brut de 5 000 de tone și mai mult
  .


  De la 1 ianuarie 2027, articolele 3g-3geb se aplică alocării și eliberării de certificate pentru activitățile de transport maritim enumerate în anexa I, efectuate de nave cu un tonaj brut de 400 de tone și mai mult. Până la data respectivă, Comisia efectuează o evaluare a condițiilor de concurență echitabile pentru toate navele și a posibilității de a se evita eventualele efecte negative nedorite asupra emisiilor de gaze cu efect de seră care pot rezulta din eventuala înlocuire a navelor cu un tonaj brut de 5 000 de tone și mai mult cu mai multe nave cu un tonaj brut sub acest prag, dacă nu este redus pragul. Dacă este cazul, Comisia anexează la evaluarea respectivă o propunere legislativă privind modificarea prezentei directive.




  Până la 31 decembrie 2024, Comisia, sprijinită de Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119, evaluează impactul asupra climei globale al emisiilor de alte gaze cu efect de seră decât cele de CO2, CH4 și N2O și al particulelor cu potențial de încălzire globală emise de navele care sosesc, se află sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatele evaluării. Raportul respectiv este însoțit, după caz, de o propunere legislativă care să conțină modalități de tratare a acestor emisii și particule. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolele 3b-3f se aplică alocării și eliberării de cote pentru activitățile de aviație menționate în anexa I. Articolele 3g-
  3ge
  se aplică pentru activitățile de transport maritim menționate în anexa I.

3ge

Articolele 3b-3f se aplică alocării și eliberării de cote pentru activitățile de aviație menționate în anexa I. Articolele 3b-
  3geb
  se aplică
  alocării și eliberării de certificate
  pentru activitățile de transport maritim enumerate în anexa I
  , care sunt desfășurate de nave cu un tonaj brut de 5 000 de tone și mai mult
  .

3geb

alocării și eliberării de certificate

, care sunt desfășurate de nave cu un tonaj brut de 5 000 de tone și mai mult

De la 1 ianuarie 2027, articolele 3g-3geb se aplică alocării și eliberării de certificate pentru activitățile de transport maritim enumerate în anexa I, efectuate de nave cu un tonaj brut de 400 de tone și mai mult. Până la data respectivă, Comisia efectuează o evaluare a condițiilor de concurență echitabile pentru toate navele și a posibilității de a se evita eventualele efecte negative nedorite asupra emisiilor de gaze cu efect de seră care pot rezulta din eventuala înlocuire a navelor cu un tonaj brut de 5 000 de tone și mai mult cu mai multe nave cu un tonaj brut sub acest prag, dacă nu este redus pragul. Dacă este cazul, Comisia anexează la evaluarea respectivă o propunere legislativă privind modificarea prezentei directive.

De la 1 ianuarie 2027, articolele 3g-3geb se aplică alocării și eliberării de certificate pentru activitățile de transport maritim enumerate în anexa I, efectuate de nave cu un tonaj brut de 400 de tone și mai mult. Până la data respectivă, Comisia efectuează o evaluare a condițiilor de concurență echitabile pentru toate navele și a posibilității de a se evita eventualele efecte negative nedorite asupra emisiilor de gaze cu efect de seră care pot rezulta din eventuala înlocuire a navelor cu un tonaj brut de 5 000 de tone și mai mult cu mai multe nave cu un tonaj brut sub acest prag, dacă nu este redus pragul. Dacă este cazul, Comisia anexează la evaluarea respectivă o propunere legislativă privind modificarea prezentei directive.

Până la 31 decembrie 2024, Comisia, sprijinită de Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119, evaluează impactul asupra climei globale al emisiilor de alte gaze cu efect de seră decât cele de CO2, CH4 și N2O și al particulelor cu potențial de încălzire globală emise de navele care sosesc, se află sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatele evaluării. Raportul respectiv este însoțit, după caz, de o propunere legislativă care să conțină modalități de tratare a acestor emisii și particule.

Până la 31 decembrie 2024, Comisia, sprijinită de Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119, evaluează impactul asupra climei globale al emisiilor de alte gaze cu efect de seră decât cele de CO2

4

2

Amendamentul 498

Amendamentul 498

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3 g – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în legătură cu
  cincizeci la sută (50 %)
  din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat
  în afara jurisdicției
  unui stat membru,
  cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc
  într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru
  , sută la sută (100 %)
  din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și
  sută la sută (100 %)
  din emisiile produse de navele
  la dană
  într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. | 1.   Alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în legătură cu
  sută la sută (100 %)
  din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat
  sub jurisdicția
  unui stat membru și
  sută la sută (100 %)
  din emisiile produse de navele
  aflate
  la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.


  Până la 31 decembrie 2026, alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în raport cu cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și cincizeci la sută (50 %)
  din emisiile produse de navele
  care efectuează călătorii ce pleacă dintr-un
  port aflat
  în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc
  într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.


  Începând cu 1 ianuarie 2027, sub rezerva derogărilor prevăzute la articolul 3gaa, alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în raport cu sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în legătură cu
  cincizeci la sută (50 %)
  din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat
  în afara jurisdicției
  unui stat membru,
  cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc
  într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru
  , sută la sută (100 %)
  din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și
  sută la sută (100 %)
  din emisiile produse de navele
  la dană
  într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

1.   Alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în legătură cu
  sută la sută (100 %)
  din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat
  sub jurisdicția
  unui stat membru și
  sută la sută (100 %)
  din emisiile produse de navele
  aflate
  la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

Până la 31 decembrie 2026, alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în raport cu cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și cincizeci la sută (50 %)
  din emisiile produse de navele
  care efectuează călătorii ce pleacă dintr-un
  port aflat
  în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc
  într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

Începând cu 1 ianuarie 2027, sub rezerva derogărilor prevăzute la articolul 3gaa, alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în raport cu sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

Amendamentul 499

Amendamentul 499

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3ga

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 3ga | Articolul 3ga |
| Introducerea treptată a cerințelor
  pentru transportul maritim | Cerințele
  pentru transportul maritim |
| Companiile de transport maritim au obligația de a restitui certificatele
  în conformitate cu următorul calendar: | Începând cu 1 ianuarie 2024 și în fiecare an după aceea,
  companiile de transport maritim au obligația de a restitui certificatele
  pentru sută la sută (100 %)
  din emisiile verificate și raportate pentru fiecare
  an în cauză. |
| (a) | 20 % din emisiile verificate raportate pentru 2023; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3ga

Articolul 3ga

Introducerea treptată a cerințelor
  pentru transportul maritim

Introducerea treptată a cerințelor

Cerințele
  pentru transportul maritim

Cerințele

Companiile de transport maritim au obligația de a restitui certificatele
  în conformitate cu următorul calendar:

în conformitate cu următorul calendar:

Începând cu 1 ianuarie 2024 și în fiecare an după aceea,
  companiile de transport maritim au obligația de a restitui certificatele
  pentru sută la sută (100 %)
  din emisiile verificate și raportate pentru fiecare
  an în cauză.

Începând cu 1 ianuarie 2024 și în fiecare an după aceea,

pentru sută la sută (100 %)

an în cauză.

(a)

(a)

20 % din emisiile verificate raportate pentru 2023;

20 % din emisiile verificate raportate pentru 2023;

| (b) | 45 % din emisiile verificate raportate pentru 2024; |
| --- | --- |

(b)

(b)

45 % din emisiile verificate raportate pentru 2024;

45 % din emisiile verificate raportate pentru 2024;

| (c) | 70 % din emisiile verificate raportate pentru 2025; |
| --- | --- |

(c)

(c)

70 % din emisiile verificate raportate pentru 2025;

70 % din emisiile verificate raportate pentru 2025;

| (d) | 100 %
  din emisiile verificate raportate
  pentru 2026 și
  pentru fiecare an
  ulterior. |
| --- | --- |

(d)

(d)

100 %
  din emisiile verificate raportate
  pentru 2026 și
  pentru fiecare an
  ulterior.

100 %

pentru 2026 și

ulterior.

În măsura în care se restituie mai puține certificate în comparație cu emisiile verificate generate de transportul maritim pentru anii 2023, 2024 și 2025, odată ce diferența dintre emisiile verificate și certificatele restituite a fost stabilită pentru fiecare an, cantitatea corespunzătoare de certificate nu se scoate la licitație în temeiul articolului 10, ci se anulează.

În măsura în care se restituie mai puține certificate în comparație cu emisiile verificate generate de transportul maritim pentru anii 2023, 2024 și 2025, odată ce diferența dintre emisiile verificate și certificatele restituite a fost stabilită pentru fiecare an, cantitatea corespunzătoare de certificate nu se scoate la licitație în temeiul articolului 10, ci se anulează.

Amendamentul 500

Amendamentul 500

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3ga a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 3gaa |
| | Derogări condiționate de luarea de măsuri de către țările terțe și organizațiile internaționale pentru a trata impactul transportului maritim asupra climei |
| | 1.
     
  Comisia colaborează cu țările terțe cu scopul de a stabili acorduri bilaterale sau multilaterale privind acțiunile și măsurile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, în conformitate cu obiectivul de a menține creșterea temperaturii globale în limita a 1,5  oC peste nivelurile preindustriale, conform Acordului de la Paris. Comisia informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la toate evoluțiile în acest sens. |
| | 2.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin introducerea unei reduceri proporționale a sferei de aplicare a măsurilor Uniunii, menținând totodată în sfera de aplicare a EU ETS cel puțin cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și cincizeci la sută (50 %) din emisiile produse de navele care efectuează călătorii ce pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, în cazul în care: |
| | (a) | țara terță dispune de un mecanism de stabilire a prețului carbonului cu scopul de a plafona și a reduce emisiile, care este cel puțin echivalent cu cel al EU ETS; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3gaa

Articolul 3gaa

Derogări condiționate de luarea de măsuri de către țările terțe și organizațiile internaționale pentru a trata impactul transportului maritim asupra climei

Derogări condiționate de luarea de măsuri de către țările terțe și organizațiile internaționale pentru a trata impactul transportului maritim asupra climei

1.
     
  Comisia colaborează cu țările terțe cu scopul de a stabili acorduri bilaterale sau multilaterale privind acțiunile și măsurile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, în conformitate cu obiectivul de a menține creșterea temperaturii globale în limita a 1,5  oC peste nivelurile preindustriale, conform Acordului de la Paris. Comisia informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la toate evoluțiile în acest sens.

2.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin introducerea unei reduceri proporționale a sferei de aplicare a măsurilor Uniunii, menținând totodată în sfera de aplicare a EU ETS cel puțin cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și cincizeci la sută (50 %) din emisiile produse de navele care efectuează călătorii ce pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, în cazul în care:

(a)

(a)

țara terță dispune de un mecanism de stabilire a prețului carbonului cu scopul de a plafona și a reduce emisiile, care este cel puțin echivalent cu cel al EU ETS;

țara terță dispune de un mecanism de stabilire a prețului carbonului cu scopul de a plafona și a reduce emisiile, care este cel puțin echivalent cu cel al EU ETS;

| (b) | a fost instituit, printr-un acord bilateral sau multilateral între Uniune și una sau mai multe țări terțe, un mecanism de stabilire a prețului carbonului pentru plafonarea și reducerea emisiilor, care este cel puțin echivalent cu cel al EU ETS, și s-a decis ca acesta să fie corelat cu EU ETS în temeiul articolului 25; sau |
| --- | --- |

(b)

(b)

a fost instituit, printr-un acord bilateral sau multilateral între Uniune și una sau mai multe țări terțe, un mecanism de stabilire a prețului carbonului pentru plafonarea și reducerea emisiilor, care este cel puțin echivalent cu cel al EU ETS, și s-a decis ca acesta să fie corelat cu EU ETS în temeiul articolului 25; sau

a fost instituit, printr-un acord bilateral sau multilateral între Uniune și una sau mai multe țări terțe, un mecanism de stabilire a prețului carbonului pentru plafonarea și reducerea emisiilor, care este cel puțin echivalent cu cel al EU ETS, și s-a decis ca acesta să fie corelat cu EU ETS în temeiul articolului 25; sau

| (c) | țara terță face parte din țările cel mai puțin dezvoltate sau este un stat insular mic în curs de dezvoltare care are un PIB pe cap de locuitor mai mic decât media Uniunii și include emisiile în cadrul contribuțiilor sale stabilite la nivel național în temeiul Acordului de la Paris. |
| --- | --- |

(c)

(c)

țara terță face parte din țările cel mai puțin dezvoltate sau este un stat insular mic în curs de dezvoltare care are un PIB pe cap de locuitor mai mic decât media Uniunii și include emisiile în cadrul contribuțiilor sale stabilite la nivel național în temeiul Acordului de la Paris.

țara terță face parte din țările cel mai puțin dezvoltate sau este un stat insular mic în curs de dezvoltare care are un PIB pe cap de locuitor mai mic decât media Uniunii și include emisiile în cadrul contribuțiilor sale stabilite la nivel național în temeiul Acordului de la Paris.

Amendamentul 501

Amendamentul 501

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3ga b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 3gab |
| | Fondul pentru oceane |
| | 1.
     
  Se înființează un fond („Fondul pentru oceane”) cu scopul de a sprijini proiectele și investițiile menționate la alineatul (4). 75 % din veniturile obținute în urma licitării certificatelor menționate la articolul 3g se utilizează prin intermediul Fondului pentru oceane. În plus, veniturile alocate externe menționate la articolul 21 alineatul (2) din Regulamentul (UE) .../... [FuelEU în domeniul maritim] se alocă Fondului pentru oceane și se utilizează în conformitate cu alineatul (4). |
| | 2.
     
  Companiile de transport maritim pot cotiza anual la Fondul pentru oceane, în funcție de cantitatea lor totală de emisii comunicată pentru anul calendaristic precedent, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757, pentru a limita sarcina administrativă suportată de companiile de transport maritim, inclusiv de întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile care nu sunt active în mod frecvent în domeniul de aplicare al prezentei directive. Fondul pentru oceane restituie certificatele, în mod colectiv, în numele companiilor de transport maritim care sunt membre ale Fondului pentru oceane. Cotizația membrilor pe tonă de emisii se stabilește de către Fondul pentru oceane până la data de 28 februarie a fiecărui an, dar este cel puțin egală cu cel mai mare preț al certificatelor din anul precedent, înregistrat la închiderea pieței primare sau secundare. |
| | 3.
     
  Fondul pentru oceane este gestionat în mod centralizat prin intermediul unui organism al Uniunii. Structura de guvernanță a Fondului pentru oceane este similară cu structura de guvernanță a Fondului de investiții în domeniul climei, instituit în temeiul articolului 10a alineatul (8), și asigură sinergia cu aceasta, aplicând, după caz, normele de guvernanță și de sprijin prevăzute la articolul respectiv. Structura de guvernanță a Fondului pentru oceane și procesul decizional sunt transparente și incluzive, în special în ceea ce privește stabilirea domeniilor prioritare, a criteriilor și a procedurilor de alocare a granturilor. Părțile interesate vizate au un rol consultativ corespunzător. Toate informațiile privind proiectele și investițiile sprijinite de Fondul pentru oceane și toate celelalte informații pertinente privind funcționarea Fondului pentru oceane sunt puse la dispoziția publicului. |
| | 4.
     
  Fondurile acordate în cadrul Fondului pentru oceane sprijină tranziția către un sector maritim al Uniunii eficient din punct de vedere energetic și rezistent la schimbările climatice și sunt utilizate pentru a sprijini proiecte și investiții în legătură cu următoarele aspecte: |
| | (a) | îmbunătățirea eficienței energetice a navelor și a porturilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3gab

Articolul 3gab

Fondul pentru oceane

Fondul pentru oceane

1.
     
  Se înființează un fond („Fondul pentru oceane”) cu scopul de a sprijini proiectele și investițiile menționate la alineatul (4). 75 % din veniturile obținute în urma licitării certificatelor menționate la articolul 3g se utilizează prin intermediul Fondului pentru oceane. În plus, veniturile alocate externe menționate la articolul 21 alineatul (2) din Regulamentul (UE) .../... [FuelEU în domeniul maritim] se alocă Fondului pentru oceane și se utilizează în conformitate cu alineatul (4).

2.
     
  Companiile de transport maritim pot cotiza anual la Fondul pentru oceane, în funcție de cantitatea lor totală de emisii comunicată pentru anul calendaristic precedent, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757, pentru a limita sarcina administrativă suportată de companiile de transport maritim, inclusiv de întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile care nu sunt active în mod frecvent în domeniul de aplicare al prezentei directive. Fondul pentru oceane restituie certificatele, în mod colectiv, în numele companiilor de transport maritim care sunt membre ale Fondului pentru oceane. Cotizația membrilor pe tonă de emisii se stabilește de către Fondul pentru oceane până la data de 28 februarie a fiecărui an, dar este cel puțin egală cu cel mai mare preț al certificatelor din anul precedent, înregistrat la închiderea pieței primare sau secundare.

3.
     
  Fondul pentru oceane este gestionat în mod centralizat prin intermediul unui organism al Uniunii. Structura de guvernanță a Fondului pentru oceane este similară cu structura de guvernanță a Fondului de investiții în domeniul climei, instituit în temeiul articolului 10a alineatul (8), și asigură sinergia cu aceasta, aplicând, după caz, normele de guvernanță și de sprijin prevăzute la articolul respectiv. Structura de guvernanță a Fondului pentru oceane și procesul decizional sunt transparente și incluzive, în special în ceea ce privește stabilirea domeniilor prioritare, a criteriilor și a procedurilor de alocare a granturilor. Părțile interesate vizate au un rol consultativ corespunzător. Toate informațiile privind proiectele și investițiile sprijinite de Fondul pentru oceane și toate celelalte informații pertinente privind funcționarea Fondului pentru oceane sunt puse la dispoziția publicului.

4.
     
  Fondurile acordate în cadrul Fondului pentru oceane sprijină tranziția către un sector maritim al Uniunii eficient din punct de vedere energetic și rezistent la schimbările climatice și sunt utilizate pentru a sprijini proiecte și investiții în legătură cu următoarele aspecte:

(a)

(a)

îmbunătățirea eficienței energetice a navelor și a porturilor;

îmbunătățirea eficienței energetice a navelor și a porturilor;

| (b) | tehnologii și infrastructuri inovatoare pentru decarbonizarea sectorului transportului maritim, inclusiv în ceea ce privește transportul maritim pe distanțe scurte și porturile și conexiunile la rețelele electrice din porturi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

tehnologii și infrastructuri inovatoare pentru decarbonizarea sectorului transportului maritim, inclusiv în ceea ce privește transportul maritim pe distanțe scurte și porturile și conexiunile la rețelele electrice din porturi;

tehnologii și infrastructuri inovatoare pentru decarbonizarea sectorului transportului maritim, inclusiv în ceea ce privește transportul maritim pe distanțe scurte și porturile și conexiunile la rețelele electrice din porturi;

| (c) | introducerea de combustibili alternativi sustenabili, precum hidrogenul, e-combustibilii și amoniacul, care sunt produși pe baza energiei din surse regenerabile, inclusiv prin intermediul contractelor pentru diferență în materie de carbon (CCD); |
| --- | --- |

(c)

(c)

introducerea de combustibili alternativi sustenabili, precum hidrogenul, e-combustibilii și amoniacul, care sunt produși pe baza energiei din surse regenerabile, inclusiv prin intermediul contractelor pentru diferență în materie de carbon (CCD);

introducerea de combustibili alternativi sustenabili, precum hidrogenul, e-combustibilii și amoniacul, care sunt produși pe baza energiei din surse regenerabile, inclusiv prin intermediul contractelor pentru diferență în materie de carbon (CCD);

| (d) | tehnologii de propulsie cu emisii zero, inclusiv tehnologii eoliene; |
| --- | --- |

(d)

(d)

tehnologii de propulsie cu emisii zero, inclusiv tehnologii eoliene;

tehnologii de propulsie cu emisii zero, inclusiv tehnologii eoliene;

| (e) | cercetarea și dezvoltarea și prima aplicare industrială a tehnologiilor și soluțiilor tehnice pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, inclusiv a tehnologiilor inovatoare și a combustibililor pentru navele din clasa de gheață și navigația pe timp de iarnă în zonele înghețate; |
| --- | --- |

(e)

(e)

cercetarea și dezvoltarea și prima aplicare industrială a tehnologiilor și soluțiilor tehnice pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, inclusiv a tehnologiilor inovatoare și a combustibililor pentru navele din clasa de gheață și navigația pe timp de iarnă în zonele înghețate;

cercetarea și dezvoltarea și prima aplicare industrială a tehnologiilor și soluțiilor tehnice pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, inclusiv a tehnologiilor inovatoare și a combustibililor pentru navele din clasa de gheață și navigația pe timp de iarnă în zonele înghețate;

| (f) | se acordă prioritate proiectelor care promovează inovarea în acest sector, cum ar fi tehnologiile care nu numai duc la decarbonizare, ci, printre altele, reduc și riscul de poluare fonică, atmosferică și maritimă; |
| --- | --- |

(f)

(f)

se acordă prioritate proiectelor care promovează inovarea în acest sector, cum ar fi tehnologiile care nu numai duc la decarbonizare, ci, printre altele, reduc și riscul de poluare fonică, atmosferică și maritimă;

se acordă prioritate proiectelor care promovează inovarea în acest sector, cum ar fi tehnologiile care nu numai duc la decarbonizare, ci, printre altele, reduc și riscul de poluare fonică, atmosferică și maritimă;

| (g) | contribuția la o tranziție justă în sectorul maritim prin instruirea, perfecționarea și reconversia profesională a forței de muncă existente și prin pregătirea următoarei generații de forță de muncă în domeniul maritim. |
| --- | --- |

(g)

(g)

contribuția la o tranziție justă în sectorul maritim prin instruirea, perfecționarea și reconversia profesională a forței de muncă existente și prin pregătirea următoarei generații de forță de muncă în domeniul maritim.

contribuția la o tranziție justă în sectorul maritim prin instruirea, perfecționarea și reconversia profesională a forței de muncă existente și prin pregătirea următoarei generații de forță de muncă în domeniul maritim.

15 % din Fondul pentru oceane sunt utilizate pentru a contribui la protejarea, refacerea și îmbunătățirea gestionării ecosistemelor marine afectate de încălzirea globală, cum ar fi zonele marine protejate, precum și la promovarea economiei albastre sustenabile și transversale, cum ar fi energia din surse regenerabile marine.

15 % din Fondul pentru oceane sunt utilizate pentru a contribui la protejarea, refacerea și îmbunătățirea gestionării ecosistemelor marine afectate de încălzirea globală, cum ar fi zonele marine protejate, precum și la promovarea economiei albastre sustenabile și transversale, cum ar fi energia din surse regenerabile marine.

Toate investițiile sprijinite de Fondul pentru oceane sunt făcute publice și sunt în concordanță cu obiectivele prezentei directive.

Toate investițiile sprijinite de Fondul pentru oceane sunt făcute publice și sunt în concordanță cu obiectivele prezentei directive.

5.
     
  Toată finanțarea oferită în cadrul Fondului pentru oceane se execută în conformitate cu:

| (a) | principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*)

  ; |
| --- | --- |

(a)

(a)

principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*)

  ;

principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului

*

;

| (b) | garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852. |
| --- | --- |

(b)

(b)

garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852.

garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852.

6.
     
  Comisia colaborează cu țările terțe pentru a analiza opțiunile prin care acestea ar putea de asemenea să utilizeze Fondul pentru oceane. O parte corespunzătoare din Fondul pentru oceane este pusă la dispoziția țărilor din afara Uniunii, în special a țărilor cel mai puțin dezvoltate și a statelor insulare mici în curs de dezvoltare, ale căror călătorii dinspre sau înspre un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru sunt vizate în proporție de sută la sută (100 %) de măsuri de adaptare la schimbările climatice și de reducere a emisiilor acestora în sectorul maritim.

7.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentului articol. La punerea în aplicare a Fondului pentru oceane, Comisia ia toate măsurile corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului

   (**)

  pentru a asigura protecția fondurilor în legătură cu măsurile și investițiile sprijinite de Fondul pentru oceane, în cazul nerespectării statului de drept în statele membre. În acest scop, Comisia prevede un sistem de control intern eficace și eficient și urmărește recuperarea fondurilor plătite în mod necorespunzător sau utilizate în mod incorect.

Amendamentul 502

Amendamentul 502

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3gd a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 3gda




  Acorduri contractuale




  În cazul în care responsabilitatea finală pentru achiziționarea combustibilului sau exploatarea navei este asumată, în temeiul unui acord contractual, de către o altă entitate decât compania de transport maritim, entitatea respectivă este responsabilă, în temeiul acordului contractual, pentru acoperirea costurilor care decurg din respectarea obligațiilor prevăzute în prezenta directivă.




  În sensul prezentului articol, „exploatarea navei” înseamnă determinarea mărfii transportate de navă sau a rutei și vitezei acesteia.




  Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că compania de transport are mijloace efective și adecvate pentru a putea recupera costurile menționate la primul paragraf al prezentului articol, conform articolului 16. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3gda

Acorduri contractuale

În cazul în care responsabilitatea finală pentru achiziționarea combustibilului sau exploatarea navei este asumată, în temeiul unui acord contractual, de către o altă entitate decât compania de transport maritim, entitatea respectivă este responsabilă, în temeiul acordului contractual, pentru acoperirea costurilor care decurg din respectarea obligațiilor prevăzute în prezenta directivă.

În sensul prezentului articol, „exploatarea navei” înseamnă determinarea mărfii transportate de navă sau a rutei și vitezei acesteia.

Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că compania de transport are mijloace efective și adecvate pentru a putea recupera costurile menționate la primul paragraf al prezentului articol, conform articolului 16.

Amendamentul 503

Amendamentul 503

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3ge – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia ia în considerare posibile modificări în legătură cu adoptarea de către Organizația Maritimă Internațională a unei măsuri globale bazate pe piață pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim. În cazul adoptării unei astfel de măsuri și, în orice caz, înainte de evaluarea la nivel global din 2028 și nu mai târziu de 30 septembrie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează orice astfel de măsură. Dacă este cazul, ulterior prezentării raportului, Comisia poate prezenta Parlamentului European și Consiliului o propunere legislativă de modificare a prezentei directive. | 1.   Comisia ia în considerare posibile modificări în legătură cu adoptarea de către Organizația Maritimă Internațională
  (OMI)
  a unei măsuri globale bazate pe piață pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim. În cazul adoptării unei astfel de măsuri și, în orice caz, înainte de evaluarea la nivel global din 2028 și nu mai târziu de 30 septembrie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează orice astfel de măsură. Dacă este cazul, ulterior prezentării raportului, Comisia poate prezenta Parlamentului European și Consiliului o propunere legislativă de modificare a prezentei directive. |
| | În termen de 12 luni de la adoptarea unei astfel de măsuri și înainte de intrarea în vigoare a măsurii respective, dar în orice caz înainte de evaluarea la nivel global din 2028 și nu mai târziu de 30 septembrie 2028, Comisia, cu sprijinul Comitetului științific consultativ european privind schimbările climatice, prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează măsura respectivă. |
| | În raport se examinează obiectivele și integritatea generală de mediu a măsurilor decise de OMI, inclusiv obiectivele lor generale în raport cu obiectivul Acordului de la Paris privind limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale, cu obiectivul Uniunii pentru 2030 privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii și cu obiectivul neutralității climatice prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119 și se compară integritatea generală de mediu a măsurilor respective cu integritatea generală de mediu pe care o implică aplicarea EU ETS în conformitate cu normele prevăzute în prezenta directivă. |
| | Raportul ia în considerare nivelul de participare la respectivele măsuri globale, posibilitatea ca ele să fie puse în aplicare, transparența, penalitățile pentru nerespectare, procesele pentru contribuții din partea publicului, monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor, registrele și responsabilitatea. |
| | Comisia monitorizează, de asemenea, efectele negative în ceea ce privește, printre altele, posibila creștere a costurilor de transport, posibilele denaturări ale pieței și modificări ale traficului portuar, cum ar fi evitarea porturilor și schimbarea nodurilor de transbordare, competitivitatea generală a sectorului maritim din statele membre și, în special, efectele negative asupra serviciilor de transport maritim care asigură servicii esențiale de „continuitate teritorială”. |
| | În cazul adoptării unei astfel de măsuri globale bazate pe piață pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, în conformitate cu Acordul de la Paris și cel puțin până la un nivel comparabil cu cel care rezultă din măsurile luate de Uniune în temeiul prezentei directive, Comisia poate, după caz, să însoțească raportul cu o propunere legislativă de modificare a prezentei directive și de aliniere a acesteia la măsurile luate la nivel mondial, ținând seama, în același timp, de puterea suverană a Uniunii de a-și reglementa cota de emisii generate de călătoriile internaționale de transport maritim în conformitate cu obligațiile din Acordul de la Paris. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia ia în considerare posibile modificări în legătură cu adoptarea de către Organizația Maritimă Internațională a unei măsuri globale bazate pe piață pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim. În cazul adoptării unei astfel de măsuri și, în orice caz, înainte de evaluarea la nivel global din 2028 și nu mai târziu de 30 septembrie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează orice astfel de măsură. Dacă este cazul, ulterior prezentării raportului, Comisia poate prezenta Parlamentului European și Consiliului o propunere legislativă de modificare a prezentei directive.

1.   Comisia ia în considerare posibile modificări în legătură cu adoptarea de către Organizația Maritimă Internațională
  (OMI)
  a unei măsuri globale bazate pe piață pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim. În cazul adoptării unei astfel de măsuri și, în orice caz, înainte de evaluarea la nivel global din 2028 și nu mai târziu de 30 septembrie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează orice astfel de măsură. Dacă este cazul, ulterior prezentării raportului, Comisia poate prezenta Parlamentului European și Consiliului o propunere legislativă de modificare a prezentei directive.

În termen de 12 luni de la adoptarea unei astfel de măsuri și înainte de intrarea în vigoare a măsurii respective, dar în orice caz înainte de evaluarea la nivel global din 2028 și nu mai târziu de 30 septembrie 2028, Comisia, cu sprijinul Comitetului științific consultativ european privind schimbările climatice, prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează măsura respectivă.

În termen de 12 luni de la adoptarea unei astfel de măsuri și înainte de intrarea în vigoare a măsurii respective, dar în orice caz înainte de evaluarea la nivel global din 2028 și nu mai târziu de 30 septembrie 2028, Comisia, cu sprijinul Comitetului științific consultativ european privind schimbările climatice, prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează măsura respectivă.

În raport se examinează obiectivele și integritatea generală de mediu a măsurilor decise de OMI, inclusiv obiectivele lor generale în raport cu obiectivul Acordului de la Paris privind limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale, cu obiectivul Uniunii pentru 2030 privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii și cu obiectivul neutralității climatice prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119 și se compară integritatea generală de mediu a măsurilor respective cu integritatea generală de mediu pe care o implică aplicarea EU ETS în conformitate cu normele prevăzute în prezenta directivă.

În raport se examinează obiectivele și integritatea generală de mediu a măsurilor decise de OMI, inclusiv obiectivele lor generale în raport cu obiectivul Acordului de la Paris privind limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  o

Raportul ia în considerare nivelul de participare la respectivele măsuri globale, posibilitatea ca ele să fie puse în aplicare, transparența, penalitățile pentru nerespectare, procesele pentru contribuții din partea publicului, monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor, registrele și responsabilitatea.

Raportul ia în considerare nivelul de participare la respectivele măsuri globale, posibilitatea ca ele să fie puse în aplicare, transparența, penalitățile pentru nerespectare, procesele pentru contribuții din partea publicului, monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor, registrele și responsabilitatea.

Comisia monitorizează, de asemenea, efectele negative în ceea ce privește, printre altele, posibila creștere a costurilor de transport, posibilele denaturări ale pieței și modificări ale traficului portuar, cum ar fi evitarea porturilor și schimbarea nodurilor de transbordare, competitivitatea generală a sectorului maritim din statele membre și, în special, efectele negative asupra serviciilor de transport maritim care asigură servicii esențiale de „continuitate teritorială”.

Comisia monitorizează, de asemenea, efectele negative în ceea ce privește, printre altele, posibila creștere a costurilor de transport, posibilele denaturări ale pieței și modificări ale traficului portuar, cum ar fi evitarea porturilor și schimbarea nodurilor de transbordare, competitivitatea generală a sectorului maritim din statele membre și, în special, efectele negative asupra serviciilor de transport maritim care asigură servicii esențiale de „continuitate teritorială”.

În cazul adoptării unei astfel de măsuri globale bazate pe piață pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, în conformitate cu Acordul de la Paris și cel puțin până la un nivel comparabil cu cel care rezultă din măsurile luate de Uniune în temeiul prezentei directive, Comisia poate, după caz, să însoțească raportul cu o propunere legislativă de modificare a prezentei directive și de aliniere a acesteia la măsurile luate la nivel mondial, ținând seama, în același timp, de puterea suverană a Uniunii de a-și reglementa cota de emisii generate de călătoriile internaționale de transport maritim în conformitate cu obligațiile din Acordul de la Paris.

În cazul adoptării unei astfel de măsuri globale bazate pe piață pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, în conformitate cu Acordul de la Paris și cel puțin până la un nivel comparabil cu cel care rezultă din măsurile luate de Uniune în temeiul prezentei directive, Comisia poate, după caz, să însoțească raportul cu o propunere legislativă de modificare a prezentei directive și de aliniere a acesteia la măsurile luate la nivel mondial, ținând seama, în același timp, de puterea suverană a Uniunii de a-și reglementa cota de emisii generate de călătoriile internaționale de transport maritim în conformitate cu obligațiile din Acordul de la Paris.

Amendamentul 504

Amendamentul 504

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3ge – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia monitorizează punerea în aplicare a prezentului capitol și posibilele tendințe în ceea ce privește societățile care urmăresc să evite respectarea cerințelor prezentei directive. Dacă este cazul, Comisia propune măsuri
  de prevenire
  a 
  unei astfel de situații
  . | 2.   Comisia monitorizează
  și raportează o dată la doi ani, începând cu ... [anul următor după intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], cu privire la
  punerea în aplicare a prezentului capitol și posibilele tendințe în ceea ce privește societățile care urmăresc să evite respectarea cerințelor prezentei directive.
  Comisia monitorizează, de asemenea, efectele negative în ceea ce privește, printre altele, posibila creștere a costurilor de transport, posibilele denaturări ale pieței și modificări ale traficului portuar, cum ar fi evitarea porturilor și schimbarea nodurilor de transbordare, competitivitatea generală a sectorului maritim din statele membre și, în special, efectele negative asupra serviciilor de transport maritim care asigură servicii esențiale de „continuitate teritorială”.
  Dacă este cazul, Comisia propune măsuri
  pentru prevenirea eventualelor efecte negative sau
  a 
  eludării cerințelor prezentei directive
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia monitorizează punerea în aplicare a prezentului capitol și posibilele tendințe în ceea ce privește societățile care urmăresc să evite respectarea cerințelor prezentei directive. Dacă este cazul, Comisia propune măsuri
  de prevenire
  a 
  unei astfel de situații
  .

2.   Comisia monitorizează
  și raportează o dată la doi ani, începând cu ... [anul următor după intrarea în vigoare a prezentei directive de modificare], cu privire la
  punerea în aplicare a prezentului capitol și posibilele tendințe în ceea ce privește societățile care urmăresc să evite respectarea cerințelor prezentei directive.
  Comisia monitorizează, de asemenea, efectele negative în ceea ce privește, printre altele, posibila creștere a costurilor de transport, posibilele denaturări ale pieței și modificări ale traficului portuar, cum ar fi evitarea porturilor și schimbarea nodurilor de transbordare, competitivitatea generală a sectorului maritim din statele membre și, în special, efectele negative asupra serviciilor de transport maritim care asigură servicii esențiale de „continuitate teritorială”.
  Dacă este cazul, Comisia propune măsuri
  pentru prevenirea eventualelor efecte negative sau
  a 
  eludării cerințelor prezentei directive
  .

Amendamentul 505

Amendamentul 505

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3ge a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 3gea




  Prin derogare de la articolul 3g alineatul (1), în cazul în care distanța dintre un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru este mai mică de 300 de mile marine, alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în raport cu o proporție de sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, inclusiv porturile de transbordare, și o proporție de sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, inclusiv porturile de transbordare, și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3gea

Prin derogare de la articolul 3g alineatul (1), în cazul în care distanța dintre un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru este mai mică de 300 de mile marine, alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în raport cu o proporție de sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, inclusiv porturile de transbordare, și o proporție de sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, inclusiv porturile de transbordare, și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

Amendamentul 506/rev

Amendamentul 506/rev

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7

Directiva 2003/87/CE

Articolul 3h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 3h | Articolul 3h |
| Domeniu de aplicare | Domeniu de aplicare |
| Dispozițiile prezentului capitol se aplică autorizațiilor de emisii de gaze cu efect de seră și alocării și emiterii de cote pentru activitățile enumerate în anexa I, altele decât activitățile de aviație și de transport maritim.; | 1.
     Dispozițiile prezentului capitol se aplică autorizațiilor de emisii de gaze cu efect de seră și alocării și emiterii de cote pentru activitățile enumerate în anexa I, altele decât activitățile de aviație și de transport maritim. |
| | 1a.
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor prevăzute la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, de la 1 ianuarie 2026, dispozițiile prezentului capitol se aplică autorizațiilor de emisii de gaze cu efect de seră și alocării și eliberării de certificate în ceea ce privește instalațiile de incinerare a deșeurilor municipale. |
| | 1b.
     
  Până la 31 decembrie 2024, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează posibilele efecte ale includerii instalațiilor de incinerare a deșeurilor municipale în sistemul EU ETS asupra eliminării deșeurilor în Uniune prin depozitarea lor în gropi de gunoi și asupra exporturilor de deșeuri în țările terțe. |
| | În raportul respectiv, Comisia analizează, de asemenea, posibilitatea de a include în EU ETS și alte procese de gestionare a deșeurilor, în special gropile de gunoi din Uniune, care generează emisii de metan și de protoxid de azot. |
| | Dacă este cazul, Comisia însoțește raportul respectiv cu o propunere legislativă, în special în cazul în care există o insuficiență de capacitate, pentru a preveni efectele menționate la primul paragraf și a include în EU ETS procesele menționate la al doilea paragraf. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3h

Articolul 3h

Domeniu de aplicare

Domeniu de aplicare

Dispozițiile prezentului capitol se aplică autorizațiilor de emisii de gaze cu efect de seră și alocării și emiterii de cote pentru activitățile enumerate în anexa I, altele decât activitățile de aviație și de transport maritim.;

1.
     Dispozițiile prezentului capitol se aplică autorizațiilor de emisii de gaze cu efect de seră și alocării și emiterii de cote pentru activitățile enumerate în anexa I, altele decât activitățile de aviație și de transport maritim.

1a.
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor prevăzute la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, de la 1 ianuarie 2026, dispozițiile prezentului capitol se aplică autorizațiilor de emisii de gaze cu efect de seră și alocării și eliberării de certificate în ceea ce privește instalațiile de incinerare a deșeurilor municipale.

1b.
     
  Până la 31 decembrie 2024, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează posibilele efecte ale includerii instalațiilor de incinerare a deșeurilor municipale în sistemul EU ETS asupra eliminării deșeurilor în Uniune prin depozitarea lor în gropi de gunoi și asupra exporturilor de deșeuri în țările terțe.

În raportul respectiv, Comisia analizează, de asemenea, posibilitatea de a include în EU ETS și alte procese de gestionare a deșeurilor, în special gropile de gunoi din Uniune, care generează emisii de metan și de protoxid de azot.

În raportul respectiv, Comisia analizează, de asemenea, posibilitatea de a include în EU ETS și alte procese de gestionare a deșeurilor, în special gropile de gunoi din Uniune, care generează emisii de metan și de protoxid de azot.

Dacă este cazul, Comisia însoțește raportul respectiv cu o propunere legislativă, în special în cazul în care există o insuficiență de capacitate, pentru a preveni efectele menționate la primul paragraf și a include în EU ETS procesele menționate la al doilea paragraf.

Dacă este cazul, Comisia însoțește raportul respectiv cu o propunere legislativă, în special în cazul în care există o insuficiență de capacitate, pentru a preveni efectele menționate la primul paragraf și a include în EU ETS procesele menționate la al doilea paragraf.

Amendamentul 677

Amendamentul 677

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10

Directiva 2003/87/CE

Articolul 9 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În [anul următor intrării în vigoare a prezentei modificări], cantitatea de certificate la nivelul Uniunii se reduce cu [-- milioane de certificate
  (a se stabili în funcție de anul intrării în vigoare)]. În același an,
  cantitatea de certificate la nivelul Uniunii
  se majorează cu 79
   de milioane de certificate
  pentru transportul maritim
  .
  Începând cu
  [anul următor intrării în vigoare a prezentei modificări], factorul linear este de 4,2  %. Comisia publică cantitatea de certificate la nivelul Uniunii în termen de trei luni de la [a se introduce data intrării în vigoare a modificării].; | În [anul următor intrării în vigoare a prezentului amendament], cantitatea de certificate la nivelul Uniunii se reduce cu
  70
  de milioane de certificate.
  În 2026,
  cantitatea de certificate la nivelul Uniunii
  se reduce cu 50
  de milioane de certificate.
  În
  [anul următor intrării în vigoare a prezentului amendament],
  cantitatea de certificate la nivelul Uniunii se majorează cu [numărul de certificate corespunzător domeniului de aplicare al EU ETS pentru activitățile de transport maritim, astfel cum se prevede la articolul 3g] milioane de certificate pentru transportul maritim
  .
  Începând cu 2024,
  factorul linear este de
  4,4  % până la sfârșitul anului 2025
  .
  Începând cu 2026, factorul linear este de 4,5  %. Începând cu 2029, factorul linear este de 4,6  %.
  Comisia publică cantitatea de certificate la nivelul Uniunii în termen de trei luni de la [a se introduce data intrării în vigoare a modificării].; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În [anul următor intrării în vigoare a prezentei modificări], cantitatea de certificate la nivelul Uniunii se reduce cu [-- milioane de certificate
  (a se stabili în funcție de anul intrării în vigoare)]. În același an,
  cantitatea de certificate la nivelul Uniunii
  se majorează cu 79
   de milioane de certificate
  pentru transportul maritim
  .
  Începând cu
  [anul următor intrării în vigoare a prezentei modificări], factorul linear este de 4,2  %. Comisia publică cantitatea de certificate la nivelul Uniunii în termen de trei luni de la [a se introduce data intrării în vigoare a modificării].;

(a se stabili în funcție de anul intrării în vigoare)]. În același an,

se majorează cu 79

pentru transportul maritim

Începând cu

În [anul următor intrării în vigoare a prezentului amendament], cantitatea de certificate la nivelul Uniunii se reduce cu
  70
  de milioane de certificate.
  În 2026,
  cantitatea de certificate la nivelul Uniunii
  se reduce cu 50
  de milioane de certificate.
  În
  [anul următor intrării în vigoare a prezentului amendament],
  cantitatea de certificate la nivelul Uniunii se majorează cu [numărul de certificate corespunzător domeniului de aplicare al EU ETS pentru activitățile de transport maritim, astfel cum se prevede la articolul 3g] milioane de certificate pentru transportul maritim
  .
  Începând cu 2024,
  factorul linear este de
  4,4  % până la sfârșitul anului 2025
  .
  Începând cu 2026, factorul linear este de 4,5  %. Începând cu 2029, factorul linear este de 4,6  %.
  Comisia publică cantitatea de certificate la nivelul Uniunii în termen de trei luni de la [a se introduce data intrării în vigoare a modificării].;

70

În 2026,

se reduce cu 50

În

cantitatea de certificate la nivelul Uniunii se majorează cu [numărul de certificate corespunzător domeniului de aplicare al EU ETS pentru activitățile de transport maritim, astfel cum se prevede la articolul 3g] milioane de certificate pentru transportul maritim

Începând cu 2024,

4,4  % până la sfârșitul anului 2025

Începând cu 2026, factorul linear este de 4,5  %. Începând cu 2029, factorul linear este de 4,6  %.

Amendamentul 508

Amendamentul 508

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10

Directiva 2003/87/CE

Articolul 9 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | De la 1 ianuarie 2026, se majorează cantitatea de certificate la nivelul Uniunii pentru a ține seama de includerea în sistemul EU ETS a instalațiilor de incinerare a deșeurilor municipale. Comisia adoptă acte de punere în aplicare care stabilesc valoarea creșterii cantității de certificate la nivelul Uniunii pentru a ține seama de includerea în sistemul EU ETS a instalațiilor de incinerare a deșeurilor municipale. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

De la 1 ianuarie 2026, se majorează cantitatea de certificate la nivelul Uniunii pentru a ține seama de includerea în sistemul EU ETS a instalațiilor de incinerare a deșeurilor municipale. Comisia adoptă acte de punere în aplicare care stabilesc valoarea creșterii cantității de certificate la nivelul Uniunii pentru a ține seama de includerea în sistemul EU ETS a instalațiilor de incinerare a deșeurilor municipale. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).

De la 1 ianuarie 2026, se majorează cantitatea de certificate la nivelul Uniunii pentru a ține seama de includerea în sistemul EU ETS a instalațiilor de incinerare a deșeurilor municipale. Comisia adoptă acte de punere în aplicare care stabilesc valoarea creșterii cantității de certificate la nivelul Uniunii pentru a ține seama de includerea în sistemul EU ETS a instalațiilor de incinerare a deșeurilor municipale. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).

Amendamentul 509

Amendamentul 509

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera a

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 3a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În plus, 2,5  % din cantitatea totală de certificate pentru perioada [anul următor intrării în vigoare a directivei]-2030 sunt scoase la licitație pentru Fondul pentru modernizare. Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018. Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea B din anexa IIb. | În plus, 2,5  % din cantitatea totală de certificate pentru perioada
  2024
  -2030 sunt scoase la licitație pentru Fondul pentru modernizare. Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018. Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea B din anexa IIb.
  Cantitatea suplimentară de certificate menționată la prezentul paragraf este folosită, de asemenea, după caz, pentru a finanța proiecte transfrontaliere la care participă statele membre beneficiare și regiunile limitrofe frontaliere cu creștere scăzută. |
| | În plus, 0,5  % din cantitatea totală de certificate între... ... [anul următor intrării în vigoare a prezentei directive de modificare] și 2030 se pun la dispoziție pentru Fondul de investiții în domeniul climei creat în temeiul articolului 10a alineatul (8). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În plus, 2,5  % din cantitatea totală de certificate pentru perioada [anul următor intrării în vigoare a directivei]-2030 sunt scoase la licitație pentru Fondul pentru modernizare. Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018. Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea B din anexa IIb.

În plus, 2,5  % din cantitatea totală de certificate pentru perioada
  2024
  -2030 sunt scoase la licitație pentru Fondul pentru modernizare. Statele membre beneficiare ale acestui volum de certificate sunt statele membre cu un PIB pe cap de locuitor la prețurile pieței mai mic de 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018. Fondurile corespunzătoare acestei cantități de certificate se distribuie în conformitate cu partea B din anexa IIb.
  Cantitatea suplimentară de certificate menționată la prezentul paragraf este folosită, de asemenea, după caz, pentru a finanța proiecte transfrontaliere la care participă statele membre beneficiare și regiunile limitrofe frontaliere cu creștere scăzută.

2024

Cantitatea suplimentară de certificate menționată la prezentul paragraf este folosită, de asemenea, după caz, pentru a finanța proiecte transfrontaliere la care participă statele membre beneficiare și regiunile limitrofe frontaliere cu creștere scăzută.

În plus, 0,5  % din cantitatea totală de certificate între... ... [anul următor intrării în vigoare a prezentei directive de modificare] și 2030 se pun la dispoziție pentru Fondul de investiții în domeniul climei creat în temeiul articolului 10a alineatul (8).

În plus, 0,5  % din cantitatea totală de certificate între... ... [anul următor intrării în vigoare a prezentei directive de modificare] și 2030 se pun la dispoziție pentru Fondul de investiții în domeniul climei creat în temeiul articolului 10a alineatul (8).

Amendamentul 510

Amendamentul 510

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării cotelor, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii. Statele membre utilizează veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), cu excepția veniturilor utilizate pentru compensarea costurilor indirecte ale emisiilor de dioxid de carbon menționate la articolul 10a alineatul (6), în unul sau mai multe dintre următoarele scopuri: | 3.   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării cotelor, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii
  ca venit general
  .
  Venitul înscris în bugetul Uniunii trebuie să corespundă principiului universalității în conformitate cu articolul 7 din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului

   (*3)

  .
  Statele membre utilizează veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), [cu excepția veniturilor utilizate pentru compensarea costurilor indirecte ale emisiilor de dioxid de carbon menționate la articolul 10a alineatul (6)], în unul sau mai multe dintre următoarele scopuri: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării cotelor, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii. Statele membre utilizează veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), cu excepția veniturilor utilizate pentru compensarea costurilor indirecte ale emisiilor de dioxid de carbon menționate la articolul 10a alineatul (6), în unul sau mai multe dintre următoarele scopuri:

3.   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării cotelor, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii
  ca venit general
  .
  Venitul înscris în bugetul Uniunii trebuie să corespundă principiului universalității în conformitate cu articolul 7 din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului

   (*3)

  .
  Statele membre utilizează veniturile provenite din licitarea cotelor menționată la alineatul (2), [cu excepția veniturilor utilizate pentru compensarea costurilor indirecte ale emisiilor de dioxid de carbon menționate la articolul 10a alineatul (6)], în unul sau mai multe dintre următoarele scopuri:

Amendamentul 511

Amendamentul 511

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera b a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera b a (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 1 – literele b-f

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | la alineatul (3) primul paragraf, literele (b)-(f) se înlocuiesc cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

la alineatul (3) primul paragraf, literele (b)-(f) se înlocuiesc cu următorul text:

la alineatul (3) primul paragraf, literele (b)-(f) se înlocuiesc cu următorul text:

| (b) | dezvoltarea energiilor regenerabile în vederea îndeplinirii angajamentului Uniunii de a trece la energie din surse regenerabile, precum și pentru dezvoltarea altor tehnologii care contribuie la tranziția către o economie fiabilă și durabilă cu emisii scăzute de dioxid de carbon, și pentru a contribui la îndeplinirea angajamentului Uniunii de a crește eficiența energetică, la nivelurile convenite în actele legislative relevante; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea energiilor regenerabile în vederea îndeplinirii angajamentului Uniunii de a trece la energie din surse regenerabile, precum și pentru dezvoltarea altor tehnologii care contribuie la tranziția către o economie fiabilă și durabilă cu emisii scăzute de dioxid de carbon, și pentru a contribui la îndeplinirea angajamentului Uniunii de a crește eficiența energetică, la nivelurile convenite în actele legislative relevante;

| „(b) | dezvoltarea surselor regenerabile de energie
  și a rețelelor pentru transportul energiei electrice
  în vederea îndeplinirii angajamentului Uniunii de a trece la energie din surse regenerabile
  și a țintelor Uniunii privind interconexiunile,
  precum și dezvoltarea altor tehnologii care contribuie la tranziția către o economie fiabilă și durabilă cu emisii scăzute de dioxid de carbon, și pentru a contribui la îndeplinirea angajamentului Uniunii de a crește eficiența energetică, la nivelurile convenite în actele legislative relevante,
  inclusiv generarea energiei electrice din surse regenerabile pentru consum propriu și în cadrul comunităților energetice
  ; |
| --- | --- |

„(b)

dezvoltarea surselor regenerabile de energie
  și a rețelelor pentru transportul energiei electrice
  în vederea îndeplinirii angajamentului Uniunii de a trece la energie din surse regenerabile
  și a țintelor Uniunii privind interconexiunile,
  precum și dezvoltarea altor tehnologii care contribuie la tranziția către o economie fiabilă și durabilă cu emisii scăzute de dioxid de carbon, și pentru a contribui la îndeplinirea angajamentului Uniunii de a crește eficiența energetică, la nivelurile convenite în actele legislative relevante,
  inclusiv generarea energiei electrice din surse regenerabile pentru consum propriu și în cadrul comunităților energetice
  ;

și a rețelelor pentru transportul energiei electrice

și a țintelor Uniunii privind interconexiunile,

inclusiv generarea energiei electrice din surse regenerabile pentru consum propriu și în cadrul comunităților energetice

| (ba) | sprijinirea renovării aprofundate și a renovării aprofundate în etape a clădirilor în conformitate cu articolul 2 punctele (19) și (20) din Directiva (UE) .../... [Directiva reformată privind performanța energetică a clădirilor], începând cu renovarea clădirilor cu cele mai slabe performanțe energetice; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

sprijinirea renovării aprofundate și a renovării aprofundate în etape a clădirilor în conformitate cu articolul 2 punctele (19) și (20) din Directiva (UE) .../... [Directiva reformată privind performanța energetică a clădirilor], începând cu renovarea clădirilor cu cele mai slabe performanțe energetice;

sprijinirea renovării aprofundate și a renovării aprofundate în etape a clădirilor în conformitate cu articolul 2 punctele (19) și (20) din Directiva (UE) .../... [Directiva reformată privind performanța energetică a clădirilor], începând cu renovarea clădirilor cu cele mai slabe performanțe energetice;

| (c) | măsuri de evitare a defrișărilor și de creștere a împăduririlor și reîmpăduririlor în țările în curs de dezvoltare care au ratificat acordul internațional privind schimbările climatice; pentru transferul de tehnologie și facilitarea adaptării la efectele adverse ale schimbărilor climatice în aceste țări; |
| --- | --- |

(c)

măsuri de evitare a defrișărilor și de creștere a împăduririlor și reîmpăduririlor în țările în curs de dezvoltare care au ratificat acordul internațional privind schimbările climatice; pentru transferul de tehnologie și facilitarea adaptării la efectele adverse ale schimbărilor climatice în aceste țări;

| (c) | măsuri de evitare a defrișărilor
  și de sprijinire a protecției și restabilirii turbăriilor, pădurilor și a altor ecosisteme terestre și marine,
  precum și de intensificare a împăduririlor și reîmpăduririlor
  favorabile biodiversității
  în țările în curs de dezvoltare care au ratificat acordul internațional privind schimbările climatice; transferul de tehnologii și facilitarea adaptării la efectele adverse ale schimbărilor climatice în aceste țări; |
| --- | --- |

(c)

măsuri de evitare a defrișărilor
  și de sprijinire a protecției și restabilirii turbăriilor, pădurilor și a altor ecosisteme terestre și marine,
  precum și de intensificare a împăduririlor și reîmpăduririlor
  favorabile biodiversității
  în țările în curs de dezvoltare care au ratificat acordul internațional privind schimbările climatice; transferul de tehnologii și facilitarea adaptării la efectele adverse ale schimbărilor climatice în aceste țări;

și de sprijinire a protecției și restabilirii turbăriilor, pădurilor și a altor ecosisteme terestre și marine,

favorabile biodiversității

| (d) | sechestrarea forestieră în Uniune; |
| --- | --- |

(d)

sechestrarea forestieră în Uniune;

| (d) | sechestrarea forestieră
  și în soluri
  în Uniune; |
| --- | --- |

(d)

sechestrarea forestieră
  și în soluri
  în Uniune;

și în soluri

| (da) | adaptarea la schimbările climatice în Uniune; |
| --- | --- |

(da)

(da)

adaptarea la schimbările climatice în Uniune;

adaptarea la schimbările climatice în Uniune;

| (e) | captarea și stocarea geologică a CO2 în condiții de siguranță pentru mediu, în special a celui provenit de la centralele electrice care produc energie din combustibili fosili solizi și de la o serie de sectoare și subsectoare industriale, inclusiv în țările terțe; |
| --- | --- |

(e)

captarea și stocarea geologică a CO2 în condiții de siguranță pentru mediu, în special a celui provenit de la centralele electrice care produc energie din combustibili fosili solizi și de la o serie de sectoare și subsectoare industriale, inclusiv în țările terțe;

| (e) | captarea și stocarea geologică a CO2 în condiții de siguranță pentru mediu, în special a celui provenit de la centralele electrice care produc energie din combustibili fosili solizi și de la o serie de sectoare și subsectoare industriale, inclusiv în țările terțe,
  precum și metode cu tehnologii inovatoare de eliminare a dioxidului de carbon, cum ar fi captarea directă din aer și stocarea volumului captat; |
| --- | --- |

(e)

captarea și stocarea geologică a CO2 în condiții de siguranță pentru mediu, în special a celui provenit de la centralele electrice care produc energie din combustibili fosili solizi și de la o serie de sectoare și subsectoare industriale, inclusiv în țările terțe,
  precum și metode cu tehnologii inovatoare de eliminare a dioxidului de carbon, cum ar fi captarea directă din aer și stocarea volumului captat;

precum și metode cu tehnologii inovatoare de eliminare a dioxidului de carbon, cum ar fi captarea directă din aer și stocarea volumului captat;

| (f) | încurajarea trecerii la emisii reduse și la
  forme de transport
  public
  ; |
| --- | --- |

(f)

încurajarea trecerii la emisii reduse și la
  forme de transport
  public
  ;

încurajarea trecerii la emisii reduse și la

public

| (f) | investiții în
  forme de transport
  care contribuie în mod semnificativ la decarbonizarea sectorului și accelerarea tranziției către aceste forme de transport, inclusiv dezvoltarea de servicii și tehnologii favorabile climei pentru transportul feroviar de călători și de mărfuri și pentru autobuze, precum și finanțarea unor măsuri de sprijinire a decarbonizării aeroporturilor în conformitate cu Regulamentul (UE).../... [instalarea unei infrastructuri pentru combustibili alternativi] și cu Regulamentul (UE) .../... [asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru transportul aerian sustenabil];” |
| --- | --- |

(f)

investiții în
  forme de transport
  care contribuie în mod semnificativ la decarbonizarea sectorului și accelerarea tranziției către aceste forme de transport, inclusiv dezvoltarea de servicii și tehnologii favorabile climei pentru transportul feroviar de călători și de mărfuri și pentru autobuze, precum și finanțarea unor măsuri de sprijinire a decarbonizării aeroporturilor în conformitate cu Regulamentul (UE).../... [instalarea unei infrastructuri pentru combustibili alternativi] și cu Regulamentul (UE) .../... [asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru transportul aerian sustenabil];”

investiții în

care contribuie în mod semnificativ la decarbonizarea sectorului și accelerarea tranziției către aceste forme de transport, inclusiv dezvoltarea de servicii și tehnologii favorabile climei pentru transportul feroviar de călători și de mărfuri și pentru autobuze, precum și finanțarea unor măsuri de sprijinire a decarbonizării aeroporturilor în conformitate cu Regulamentul (UE).../... [instalarea unei infrastructuri pentru combustibili alternativi] și cu Regulamentul (UE) .../... [asigurarea unor condiții de concurență echitabile pentru transportul aerian sustenabil];”

Amendamentul 512

Amendamentul 512

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | măsuri destinate îmbunătățirii eficienței energetice, extinderii sistemelor centralizate de termoficare și îmbunătățirii izolării termice a locuințelor sau acordării de sprijin financiar pentru soluționarea aspectelor sociale în ceea ce privește gospodăriile cu venituri mici și mijlocii, inclusiv prin reducerea impozitelor
  cu potențial perturbator
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

măsuri destinate îmbunătățirii eficienței energetice, extinderii sistemelor centralizate de termoficare și îmbunătățirii izolării termice a locuințelor sau acordării de sprijin financiar pentru soluționarea aspectelor sociale în ceea ce privește gospodăriile cu venituri mici și mijlocii, inclusiv prin reducerea impozitelor
  cu potențial perturbator
  ;

cu potențial perturbator

| (h) | măsuri destinate îmbunătățirii eficienței energetice, a sistemelor centralizate de termoficare și a izolării termice,
  sisteme de încălzire și răcire eficiente
  sau acordarea de sprijin financiar pentru soluționarea aspectelor sociale în ceea ce privește gospodăriile cu venituri mici și mijlocii, inclusiv prin reducerea
  , în special,
  a impozitelor
  și a taxelor pentru energia electrică din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(h)

măsuri destinate îmbunătățirii eficienței energetice, a sistemelor centralizate de termoficare și a izolării termice,
  sisteme de încălzire și răcire eficiente
  sau acordarea de sprijin financiar pentru soluționarea aspectelor sociale în ceea ce privește gospodăriile cu venituri mici și mijlocii, inclusiv prin reducerea
  , în special,
  a impozitelor
  și a taxelor pentru energia electrică din surse regenerabile;

sisteme de încălzire și răcire eficiente

, în special,

și a taxelor pentru energia electrică din surse regenerabile;

Amendamentul 513

Amendamentul 513

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c a (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera h a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | la alineatul (3) primul paragraf, se introduce următoarea literă: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

la alineatul (3) primul paragraf, se introduce următoarea literă:

la alineatul (3) primul paragraf, se introduce următoarea literă:

| „(ha) | finanțarea schemelor naționale de dividende climatice cu un impact pozitiv dovedit asupra mediului, documentat în raportul anual menționat la articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*4)

  ; |
| --- | --- |

„(ha)

finanțarea schemelor naționale de dividende climatice cu un impact pozitiv dovedit asupra mediului, documentat în raportul anual menționat la articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*4)

  ;

Amendamentul 514

Amendamentul 514

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c b (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera k

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | la alineatul (3) primul paragraf, litera (k) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(cb)

(cb)

la alineatul (3) primul paragraf, litera (k) se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (3) primul paragraf, litera (k) se înlocuiește cu următorul text:

| (k) | promovarea formării de competențe și a redistribuirii forței de muncă pentru a contribui la o tranziție justă către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în special în regiunile cele mai afectate de tranziția locurilor de muncă, în strânsă coordonare cu partenerii sociali. |
| --- | --- |

(k)

promovarea formării de competențe și a redistribuirii forței de muncă pentru a contribui la o tranziție justă către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în special în regiunile cele mai afectate de tranziția locurilor de muncă, în strânsă coordonare cu partenerii sociali.

| „(k) | promovarea formării de competențe și a redistribuirii forței de muncă pentru a contribui la o tranziție justă către o economie
  neutră din punct de vedere climatic
  , în special în regiunile cele mai afectate de tranziția locurilor de muncă, în strânsă coordonare cu partenerii sociali,
  și investiții în perfecționarea și recalificarea lucrătorilor care pot fi afectați de tranziție.
  ” |
| --- | --- |

„(k)

promovarea formării de competențe și a redistribuirii forței de muncă pentru a contribui la o tranziție justă către o economie
  neutră din punct de vedere climatic
  , în special în regiunile cele mai afectate de tranziția locurilor de muncă, în strânsă coordonare cu partenerii sociali,
  și investiții în perfecționarea și recalificarea lucrătorilor care pot fi afectați de tranziție.
  ”

Amendamentul 515

Amendamentul 515

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c c (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c c (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 3 – paragrafele 1 a (nou) și 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cc) | la alineatul (3), după primul paragraf se introduc următoarele paragrafe: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cc)

(cc)

la alineatul (3), după primul paragraf se introduc următoarele paragrafe:

la alineatul (3), după primul paragraf se introduc următoarele paragrafe:

„Prin derogare de la primul paragraf, statele membre utilizează cel puțin 10 % din veniturile provenite din licitarea certificatelor pentru dezvoltarea transportului public, în special a transportului feroviar de călători și de marfă și a serviciilor și tehnologiilor de transport cu autobuzul favorabile climei, astfel cum se menționează la litera (f) de la paragraful respectiv.

Prin derogare de la primul paragraf, statele membre utilizează cel puțin 10 % din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii pentru finanțarea unor măsuri climatice suplimentare în țările terțe vulnerabile, astfel cum se menționează la litera (j) de la paragraful respectiv.”

Amendamentul 516

Amendamentul 516

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c d (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c d (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cd) | la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(cd)

(cd)

la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

Se
  consideră că statele membre au îndeplinit dispozițiile prezentului alineat în cazul în care acestea au instituit și pun în aplicare politici de sprijin financiar sau fiscal, inclusiv, în special, în țările în curs de dezvoltare, sau politici de reglementare naționale pentru impulsionarea sprijinului financiar, stabilite în scopurile prezentate la primul paragraf și care au o valoare echivalentă cu cel puțin
  50 %
  din veniturile obținute în urma licitării cotelor prevăzute la alineatul (2), inclusiv din toate veniturile obținute din licitațiile menționate la alineatul (2) literele (b) și (c). Statele membre informează Comisia privind utilizarea veniturilor și privind acțiunile întreprinse în conformitate cu prezentul alineat în rapoartele prezentate în temeiul Deciziei nr. 280/2004/CE.

Se

50 %

„Se consideră că statele membre au îndeplinit dispozițiile prezentului alineat în cazul în care acestea au instituit și pun în aplicare politici de sprijin financiar sau fiscal, inclusiv, în special, în țările în curs de dezvoltare, sau politici de reglementare naționale pentru impulsionarea sprijinului financiar, stabilite în scopurile prezentate la primul paragraf și care au o valoare echivalentă cu cel puțin
  100 %
  din veniturile obținute în urma licitării cotelor prevăzute la alineatul (2), inclusiv din toate veniturile obținute din licitațiile menționate la alineatul (2) literele (b) și (c). Statele membre informează Comisia privind utilizarea veniturilor și privind acțiunile întreprinse în conformitate cu prezentul alineat în rapoartele prezentate în temeiul Deciziei nr. 280/2004/CE.”

Amendamentul 517

Amendamentul 517

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c e (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera c e (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatele 3 a (nou) și 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ce) | se introduc următoarele alineate: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ce)

(ce)

se introduc următoarele alineate:

se introduc următoarele alineate:

„3a.
     
  Odată cu fiecare actualizare a planului național integrat privind energia și clima menționat la articolul 14 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, statele membre transmit Comisiei un plan privind modul în care vor fi utilizate veniturile. În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul menționat, statele membre raportează de asemenea Comisiei în fiecare an cu privire la utilizarea veniturilor și la măsurile întreprinse în temeiul alineatului (3) de la prezentul articol. Statele membre transmit informații complete, de calitate și consecvente. În special, acestea definesc în rapoartele lor semnificația sumelor «angajate» și «plătite» și prezintă informații financiare riguroase. Dacă este necesar pentru a asigura respectarea acestor obligații de raportare, statele membre alocă venituri corespunzătoare în bugetul lor național.

Statele membre asigură executarea veniturilor provenite din EU ETS în conformitate cu obligațiile prevăzute la alineatul (3) și mențin trasabilitatea acestora, garantând totodată că aceste venituri vin să completeze cheltuielile naționale în domeniul climei. Comisia ia toate măsurile necesare pentru a asigura respectarea de către statele membre a obligațiilor de raportare ce le revin în conformitate cu prezentul alineat.

Statele membre asigură executarea veniturilor provenite din EU ETS în conformitate cu obligațiile prevăzute la alineatul (3) și mențin trasabilitatea acestora, garantând totodată că aceste venituri vin să completeze cheltuielile naționale în domeniul climei. Comisia ia toate măsurile necesare pentru a asigura respectarea de către statele membre a obligațiilor de raportare ce le revin în conformitate cu prezentul alineat.

3b.
     
  Statele membre utilizează veniturile provenite din licitarea certificatelor, care nu sunt utilizate ca resurse proprii, menționate la alineatul (2) de la prezentul articol, în conformitate cu:

| (a) | principiul de «a nu aduce prejudicii semnificative», astfel cum este prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852; |
| --- | --- |

(a)

(a)

principiul de «a nu aduce prejudicii semnificative», astfel cum este prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852;

principiul de «a nu aduce prejudicii semnificative», astfel cum este prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852;

| (b) | garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852; precum și |
| --- | --- |

(b)

(b)

garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852; precum și

garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852; precum și

| (c) | planul național integrat privind energia și clima al statului membru respectiv, prezentat în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, și, dacă este cazul, planul teritorial pentru o tranziție justă, elaborat în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*5)

  . |
| --- | --- |

(c)

(c)

planul național integrat privind energia și clima al statului membru respectiv, prezentat în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, și, dacă este cazul, planul teritorial pentru o tranziție justă, elaborat în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*5)

  .

planul național integrat privind energia și clima al statului membru respectiv, prezentat în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, și, dacă este cazul, planul teritorial pentru o tranziție justă, elaborat în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului

*5

.

Amendamentul 518

Amendamentul 518

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera d a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera d a (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 5

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

5.   Comisia monitorizează funcționarea pieței europene a carbonului. Comisia înaintează în fiecare an Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la funcționarea pieței carbonului și la alte politici relevante privind clima și energia, care include aspecte privind funcționarea licitațiilor, lichiditățile și cantitățile tranzacționate și care sintetizează informațiile furnizate de statele membre despre măsurile financiare menționate la articolul 10a alineatul (6). Statele membre asigură transmiterea către Comisie a tuturor informațiilor utile, cu cel puțin două luni înainte de adoptarea raportului de către Comisie, dacă acest lucru este necesar.

„5.
     Comisia monitorizează funcționarea pieței europene a carbonului. Comisia înaintează în fiecare an Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la funcționarea pieței carbonului și la alte politici relevante privind clima și energia, care include aspecte privind funcționarea licitațiilor,
  rolul și impactul operatorilor care nu sunt vizați de obligația de conformitate, cum ar fi investitorii financiari de pe piață,
  lichiditățile și cantitățile tranzacționate și care sintetizează informațiile furnizate de statele membre despre măsurile financiare menționate la articolul 10a alineatul (6). Statele membre asigură transmiterea către Comisie a tuturor informațiilor utile cu cel puțin două luni înainte de adoptarea raportului de către Comisie, dacă acest lucru este necesar.”;

Amendamentul 519

Amendamentul 519

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera d b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera d b (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | se adaugă următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(db)

(db)

se adaugă următorul alineat:

se adaugă următorul alineat:

„5a.
     
  În urma raportului final din 28 martie 2022 al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) privind certificatele de emisii și instrumentele financiare derivate asociate, Comisia prezintă, după caz, o propunere legislativă până la... [șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive] pentru a da curs recomandărilor din raportul respectiv, pentru a îmbunătăți nivelul de transparență, monitorizare și informare pe piețele europene de certificate de emisii, precum și pe piețele conexe ale instrumentelor financiare derivate, ținând seama de faptul că aceste piețe cuprind întreaga Uniune.”

Amendamentul 520

Amendamentul 520

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera d c (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11 – litera d c (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (dc) | se adaugă următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(dc)

(dc)

se adaugă următorul alineat:

se adaugă următorul alineat:

„5b.
     
  ESMA monitorizează periodic integritatea și transparența piețelor europene ale certificatelor de emisii, precum și a piețelor conexe ale instrumentelor financiare derivate. Comisia publică periodic un raport privind integritatea și transparența acestor piețe, bazându-se, după caz, pe datele din registrul Uniunii și pe datele transmise sau puse la dispoziția autorităților competente. În acest raport, ESMA examinează în special funcționarea piețelor din perspectiva unei eventuale volatilități a acestora și evoluții a prețurilor, funcționarea licitațiilor și a operațiunilor de tranzacționare pe piață, lichiditatea și volumele tranzacționate, precum și categoriile de participanți pe piață și comportamentul acestora în materie de tranzacționare. Raportul respectiv include, după caz, recomandări de întărire a integrității pieței și de îmbunătățire a transparenței acesteia. Recomandările respective iau în considerare, în special, măsuri de îmbunătățire a informațiilor de care dispun participanții la piață și publicul larg cu privire la funcționarea piețelor certificatelor de emisii și a piețelor conexe ale instrumentelor financiare derivate, de îmbunătățire a raportării de reglementare și a monitorizării pieței pe piețele certificatelor de emisii și pe piețele conexe ale instrumentelor financiare derivate, de promovare a prevenirii și detectării abuzurilor de piață și de sprijinire a menținerii unor piețe ordonate pentru certificatele de emisii și instrumentele derivate conexe.

Comisia evaluează recomandările menționate la primul paragraf de la prezentul alineat în următorul raport prezentat în temeiul alineatului (5) în urma publicării raportului ESMA. Dacă este cazul, Comisia anexează la raportul respectiv o propunere legislativă de îmbunătățire a transparenței și integrității piețelor certificatelor de emisii și ale piețelor instrumentelor financiare derivate conexe, ținând seama de caracterul acestor piețe la nivelul întregii Uniuni.”

Comisia evaluează recomandările menționate la primul paragraf de la prezentul alineat în următorul raport prezentat în temeiul alineatului (5) în urma publicării raportului ESMA. Dacă este cazul, Comisia anexează la raportul respectiv o propunere legislativă de îmbunătățire a transparenței și integrității piețelor certificatelor de emisii și ale piețelor instrumentelor financiare derivate conexe, ținând seama de caracterul acestor piețe la nivelul întregii Uniuni.”

Amendamentul 521

Amendamentul 521

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera a – punctul -i (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera a – punctul -i (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-i) | al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-i)

(-i)

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

Măsurile menționate la primul paragraf stabilesc, în măsura posibilului, criteriile de referință ex ante la nivel comunitar pentru a se asigura că modalitățile de alocare încurajează tehnici eficiente din punct de vedere al reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și al ameliorării randamentului energetic, ținând seama de cele mai eficiente tehnici, de produse de substituție, de procese alternative de producție, de cogenerarea cu un randament ridicat, de recuperarea gazelor reziduale în mod eficient din punct de vedere energetic, de utilizarea biomasei și de captarea și stocarea CO2 în locurile în care există astfel de instalații, fără să se stimuleze creșterea nivelului emisiilor.
  Sunt interzise alocările
  cu titlu gratuit pentru producția de energie electrică
  , cu excepția cazurilor prevăzute la articolul 10c și a energiei electrice produse din gaze reziduale
  .

2

Sunt interzise alocările

, cu excepția cazurilor prevăzute la articolul 10c și a energiei electrice produse din gaze reziduale

„Măsurile menționate la primul paragraf stabilesc, în măsura posibilului, criteriile de referință ex ante la nivel comunitar pentru a se asigura că modalitățile de alocare încurajează tehnici eficiente din punct de vedere al reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și al ameliorării randamentului energetic, ținând seama de cele mai eficiente tehnici, de produse de substituție, de procese alternative de producție, de cogenerarea cu un randament ridicat, de recuperarea gazelor reziduale în mod eficient din punct de vedere energetic, de utilizarea biomasei și de captarea și stocarea CO2 în locurile în care există astfel de instalații, fără să se stimuleze creșterea nivelului emisiilor.
  Se interzice punerea la dispoziție de alocări
  cu titlu gratuit pentru producția de energie electrică.”

Amendamentul 522

Amendamentul 522

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera a – subpunctul i

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera a – subpunctul i

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 1 – paragraful 2 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul instalațiilor care fac obiectul obligației de efectuare a unui audit energetic în temeiul articolului 8 alineatul (4) din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (*) [trimiterea la articol urmează să fie actualizată cu directiva revizuită], alocarea cu titlu gratuit se acordă integral numai dacă recomandările din raportul de audit sunt puse în aplicare, în măsura în care perioada de recuperare pentru investițiile relevante nu depășește
  cinci
  ani și costurile investițiilor respective sunt proporționale. În caz contrar, volumul alocărilor cu titlu gratuit se reduce cu
  25 %
  . Volumul alocărilor cu titlu gratuit nu se reduce în cazul în care un operator demonstrează că a pus în aplicare alte măsuri care conduc la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră echivalente cu cele recomandate în raportul de audit. Măsurile menționate la primul paragraf se ajustează în consecință. | În cazul instalațiilor care fac obiectul obligației de efectuare a unui audit energetic
  sau de a pune în aplicare un sistem certificat de gestionare a energiei
  în temeiul articolului 8 alineatul (4) din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (*) [trimiterea la articol urmează să fie actualizată cu directiva revizuită], alocarea cu titlu gratuit se acordă integral numai dacă recomandările din raportul de audit
  sau ale sistemului certificat de gestionare a energiei
  sunt puse în aplicare, în măsura în care perioada de recuperare pentru investițiile relevante nu depășește
  opt
  ani și costurile investițiilor respective sunt proporționale. În caz contrar, volumul alocărilor cu titlu gratuit se reduce
  în concordanță
  cu
  al nouălea și al zecelea paragraf ale prezentului alineat
  . Volumul alocărilor cu titlu gratuit nu se reduce în cazul în care un operator demonstrează că a pus în aplicare alte măsuri care conduc la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră echivalente cu cele recomandate în raportul de audit
  pentru instalația în cauză
  . Măsurile menționate la primul paragraf
  al prezentului alineat
  se ajustează în consecință. |
| | Pe lângă cerințele prevăzute la al treilea paragraf al prezentului alineat, până la 1 iulie 2025, operatorii din sectoarele sau subsectoarele eligibile pentru alocarea cu titlu gratuit a certificatelor în temeiul articolelor 10a și 10b stabilesc un plan de decarbonizare pentru fiecare dintre instalațiile lor pentru activitățile care fac obiectul prezentei directive. Planul respectiv este în concordanță cu obiectivul de neutralitate climatică stabilit la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și cu orice foaie de parcurs sectorială pertinentă pregătită în concordanță cu articolul 10 din regulamentul respectiv și stabilește: |
| | (a) | măsurile și planurile financiare și de investiții aferente pentru fiecare instalație pentru a atinge reducerile de emisii necesare în concordanță cu obiectivul de neutralitate climatică stabilit la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și cu orice foaie de parcurs sectorială relevantă elaborată în conformitate cu articolul 10 din regulamentul respectiv la nivel de instalație, cu excepția utilizării creditelor de compensare a emisiilor de carbon; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul instalațiilor care fac obiectul obligației de efectuare a unui audit energetic în temeiul articolului 8 alineatul (4) din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (*) [trimiterea la articol urmează să fie actualizată cu directiva revizuită], alocarea cu titlu gratuit se acordă integral numai dacă recomandările din raportul de audit sunt puse în aplicare, în măsura în care perioada de recuperare pentru investițiile relevante nu depășește
  cinci
  ani și costurile investițiilor respective sunt proporționale. În caz contrar, volumul alocărilor cu titlu gratuit se reduce cu
  25 %
  . Volumul alocărilor cu titlu gratuit nu se reduce în cazul în care un operator demonstrează că a pus în aplicare alte măsuri care conduc la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră echivalente cu cele recomandate în raportul de audit. Măsurile menționate la primul paragraf se ajustează în consecință.

*

cinci

25 %

În cazul instalațiilor care fac obiectul obligației de efectuare a unui audit energetic
  sau de a pune în aplicare un sistem certificat de gestionare a energiei
  în temeiul articolului 8 alineatul (4) din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (*) [trimiterea la articol urmează să fie actualizată cu directiva revizuită], alocarea cu titlu gratuit se acordă integral numai dacă recomandările din raportul de audit
  sau ale sistemului certificat de gestionare a energiei
  sunt puse în aplicare, în măsura în care perioada de recuperare pentru investițiile relevante nu depășește
  opt
  ani și costurile investițiilor respective sunt proporționale. În caz contrar, volumul alocărilor cu titlu gratuit se reduce
  în concordanță
  cu
  al nouălea și al zecelea paragraf ale prezentului alineat
  . Volumul alocărilor cu titlu gratuit nu se reduce în cazul în care un operator demonstrează că a pus în aplicare alte măsuri care conduc la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră echivalente cu cele recomandate în raportul de audit
  pentru instalația în cauză
  . Măsurile menționate la primul paragraf
  al prezentului alineat
  se ajustează în consecință.

sau de a pune în aplicare un sistem certificat de gestionare a energiei

*

sau ale sistemului certificat de gestionare a energiei

opt

în concordanță

al nouălea și al zecelea paragraf ale prezentului alineat

pentru instalația în cauză

al prezentului alineat

Pe lângă cerințele prevăzute la al treilea paragraf al prezentului alineat, până la 1 iulie 2025, operatorii din sectoarele sau subsectoarele eligibile pentru alocarea cu titlu gratuit a certificatelor în temeiul articolelor 10a și 10b stabilesc un plan de decarbonizare pentru fiecare dintre instalațiile lor pentru activitățile care fac obiectul prezentei directive. Planul respectiv este în concordanță cu obiectivul de neutralitate climatică stabilit la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și cu orice foaie de parcurs sectorială pertinentă pregătită în concordanță cu articolul 10 din regulamentul respectiv și stabilește:

Pe lângă cerințele prevăzute la al treilea paragraf al prezentului alineat, până la 1 iulie 2025, operatorii din sectoarele sau subsectoarele eligibile pentru alocarea cu titlu gratuit a certificatelor în temeiul articolelor 10a și 10b stabilesc un plan de decarbonizare pentru fiecare dintre instalațiile lor pentru activitățile care fac obiectul prezentei directive. Planul respectiv este în concordanță cu obiectivul de neutralitate climatică stabilit la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și cu orice foaie de parcurs sectorială pertinentă pregătită în concordanță cu articolul 10 din regulamentul respectiv și stabilește:

(a)

(a)

măsurile și planurile financiare și de investiții aferente pentru fiecare instalație pentru a atinge reducerile de emisii necesare în concordanță cu obiectivul de neutralitate climatică stabilit la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și cu orice foaie de parcurs sectorială relevantă elaborată în conformitate cu articolul 10 din regulamentul respectiv la nivel de instalație, cu excepția utilizării creditelor de compensare a emisiilor de carbon;

măsurile și planurile financiare și de investiții aferente pentru fiecare instalație pentru a atinge reducerile de emisii necesare în concordanță cu obiectivul de neutralitate climatică stabilit la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119 și cu orice foaie de parcurs sectorială relevantă elaborată în conformitate cu articolul 10 din regulamentul respectiv la nivel de instalație, cu excepția utilizării creditelor de compensare a emisiilor de carbon;

| (b) | obiective și repere intermediare pentru a măsura, până la 31 decembrie 2025 și până la data de 31 decembrie a fiecărui an ulterior până în 2050, progresele înregistrate în direcția atingerii neutralității climatice, astfel cum se prevede la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

(b)

obiective și repere intermediare pentru a măsura, până la 31 decembrie 2025 și până la data de 31 decembrie a fiecărui an ulterior până în 2050, progresele înregistrate în direcția atingerii neutralității climatice, astfel cum se prevede la litera (a);

obiective și repere intermediare pentru a măsura, până la 31 decembrie 2025 și până la data de 31 decembrie a fiecărui an ulterior până în 2050, progresele înregistrate în direcția atingerii neutralității climatice, astfel cum se prevede la litera (a);

| (c) | o estimare a impactului fiecăreia dintre măsurile și planurile financiare și de investiții aferente menționate la litera (a) în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și obiectivele și etapele menționate la litera (b); |
| --- | --- |

(c)

(c)

o estimare a impactului fiecăreia dintre măsurile și planurile financiare și de investiții aferente menționate la litera (a) în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și obiectivele și etapele menționate la litera (b);

o estimare a impactului fiecăreia dintre măsurile și planurile financiare și de investiții aferente menționate la litera (a) în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și obiectivele și etapele menționate la litera (b);

| (d) | măsuri de abordare a implicațiilor pentru recalificarea și perfecționarea forței de muncă, inclusiv prin dialog social, în conformitate cu legislația și practicile naționale, pentru a asigura o tranziție justă. |
| --- | --- |

(d)

(d)

măsuri de abordare a implicațiilor pentru recalificarea și perfecționarea forței de muncă, inclusiv prin dialog social, în conformitate cu legislația și practicile naționale, pentru a asigura o tranziție justă.

măsuri de abordare a implicațiilor pentru recalificarea și perfecționarea forței de muncă, inclusiv prin dialog social, în conformitate cu legislația și practicile naționale, pentru a asigura o tranziție justă.

Statele membre pot oferi sprijin financiar operatorilor pentru punerea în aplicare a planurilor de decarbonizare menționate la al patrulea paragraf. Un astfel de sprijin nu se consideră ajutor de stat ilegal.

Statele membre pot oferi sprijin financiar operatorilor pentru punerea în aplicare a planurilor de decarbonizare menționate la al patrulea paragraf. Un astfel de sprijin nu se consideră ajutor de stat ilegal.

Atingerea țintelor și a obiectivelor menționate la al patrulea paragraf litera (b) se verifică până la 31 decembrie 2025 și până la data de 31 decembrie a fiecărui an ulterior până în 2050, în conformitate cu procedurile de verificare și acreditare prevăzute la articolul 15.

Atingerea țintelor și a obiectivelor menționate la al patrulea paragraf litera (b) se verifică până la 31 decembrie 2025 și până la data de 31 decembrie a fiecărui an ulterior până în 2050, în conformitate cu procedurile de verificare și acreditare prevăzute la articolul 15.

Dacă nu a fost stabilit niciun plan de decarbonizare în conformitate cu al patrulea paragraf sau dacă obiectivele de etapă și țintele din planul respectiv nu au fost atinse, cuantumul alocării cu titlu gratuit se reduce în concordanță cu al nouălea și al zecelea paragraf.

Dacă nu a fost stabilit niciun plan de decarbonizare în conformitate cu al patrulea paragraf sau dacă obiectivele de etapă și țintele din planul respectiv nu au fost atinse, cuantumul alocării cu titlu gratuit se reduce în concordanță cu al nouălea și al zecelea paragraf.

Comisia, sprijinită de Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice, este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea conținutului minim și a formatului planurilor de decarbonizare menționate la al patrulea paragraf al prezentului alineat, în special în ceea ce privește criteriile de referință pentru țintele și obiectivele de etapă menționate la litera (b) de la paragraful respectiv. La elaborarea și adoptarea actelor delegate sunt implicate toate părțile interesate pertinente.

Comisia, sprijinită de Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice, este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea conținutului minim și a formatului planurilor de decarbonizare menționate la al patrulea paragraf al prezentului alineat, în special în ceea ce privește criteriile de referință pentru țintele și obiectivele de etapă menționate la litera (b) de la paragraful respectiv. La elaborarea și adoptarea actelor delegate sunt implicate toate părțile interesate pertinente.

În cazul în care cerințele de la al treilea paragraf sau de la al patrulea paragraf nu au fost îndeplinite, alocarea cu titlu gratuit se reduce cu:

În cazul în care cerințele de la al treilea paragraf sau de la al patrulea paragraf nu au fost îndeplinite, alocarea cu titlu gratuit se reduce cu:

| (a) | 50 % pentru instalațiile ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră se situează peste media celor mai puțin eficiente 10 % din instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune, pentru produsele de referință relevante; |
| --- | --- |

(a)

(a)

50 % pentru instalațiile ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră se situează peste media celor mai puțin eficiente 10 % din instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune, pentru produsele de referință relevante;

50 % pentru instalațiile ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră se situează peste media celor mai puțin eficiente 10 % din instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune, pentru produsele de referință relevante;

| (b) | 30 % pentru instalațiile ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră se situează sub media celor mai puțin eficiente 10 % dintre instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune pentru produsele de referință relevante și peste media celor mai eficiente 50 % dintre instalațiile din acel sector sau subsector; |
| --- | --- |

(b)

(b)

30 % pentru instalațiile ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră se situează sub media celor mai puțin eficiente 10 % dintre instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune pentru produsele de referință relevante și peste media celor mai eficiente 50 % dintre instalațiile din acel sector sau subsector;

30 % pentru instalațiile ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră se situează sub media celor mai puțin eficiente 10 % dintre instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune pentru produsele de referință relevante și peste media celor mai eficiente 50 % dintre instalațiile din acel sector sau subsector;

| (c) | 25 % pentru instalațiile ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră sunt peste media celor mai eficiente 10 % dintre instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune pentru criteriile de referință relevante pentru produse și sub media celor mai eficiente 50 % dintre instalațiile din acel sector sau subsector. |
| --- | --- |

(c)

(c)

25 % pentru instalațiile ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră sunt peste media celor mai eficiente 10 % dintre instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune pentru criteriile de referință relevante pentru produse și sub media celor mai eficiente 50 % dintre instalațiile din acel sector sau subsector.

25 % pentru instalațiile ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră sunt peste media celor mai eficiente 10 % dintre instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune pentru criteriile de referință relevante pentru produse și sub media celor mai eficiente 50 % dintre instalațiile din acel sector sau subsector.

În cazul în care nu au fost îndeplinite nici cerințele de la al treilea paragraf, nici cele de la al patrulea paragraf, procentele prevăzute la al nouălea paragraf literele (a), (b) și (c) se dublează.

În cazul în care nu au fost îndeplinite nici cerințele de la al treilea paragraf, nici cele de la al patrulea paragraf, procentele prevăzute la al nouălea paragraf literele (a), (b) și (c) se dublează.

Se acordă o alocare suplimentară cu titlu gratuit de 10 % din valoarea de referință aplicabilă instalațiilor ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră sunt sub media celor mai eficiente 10 % dintre instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune pentru criteriile de referință relevante pentru produse, cu condiția să fie disponibile certificate în conformitate cu al 12-lea paragraf.

Se acordă o alocare suplimentară cu titlu gratuit de 10 % din valoarea de referință aplicabilă instalațiilor ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră sunt sub media celor mai eficiente 10 % dintre instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune pentru criteriile de referință relevante pentru produse, cu condiția să fie disponibile certificate în conformitate cu al 12-lea paragraf.

În scopul alocării suplimentare cu titlu gratuit menționate la al 11-lea paragraf, se utilizează toate certificatele care nu sunt alocate din cauza unei reduceri a alocării cu titlu gratuit în conformitate cu al nouălea și al zecelea paragraf.

În scopul alocării suplimentare cu titlu gratuit menționate la al 11-lea paragraf, se utilizează toate certificatele care nu sunt alocate din cauza unei reduceri a alocării cu titlu gratuit în conformitate cu al nouălea și al zecelea paragraf.

Amendamentul 523

Amendamentul 523

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera a – subpunctul ii

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera a – subpunctul ii

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 1 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru a oferi stimulente suplimentare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și îmbunătățirea eficienței energetice, criteriile de referință ex ante stabilite la nivelul Uniunii sunt revizuite
  înainte
  de
  perioada 2026-2030,
  în vederea unei
  eventuale
  modificări a definițiilor și a limitelor sistemului în legătură cu criteriile de referință existente pentru produse. | Pentru a oferi stimulente suplimentare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și îmbunătățirea eficienței energetice, criteriile de referință ex ante stabilite la nivelul Uniunii sunt revizuite
  cât mai repede posibil și cel târziu până la ... [șase luni
  de
  la data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare]
  în vederea unei
  eventuale
  modificări a definițiilor
  , a domeniului de aplicare
  și a limitelor sistemului în legătură cu criteriile de referință existente pentru produse
  și a includerii potențiale a unor noi criterii de referință care să asigure că alocarea gratuită pentru producerea unui produs este independentă de materia primă sau de tipul de proces de producție, în cazul în care procesele de producție au același scop, să țină seama de potențialul de utilizare circulară a materialelor sau să evite ca instalațiile cu procese parțial sau complet decarbonizate care produc produse cu caracteristici similare sau egale cu cele ale instalațiilor convenționale din criteriile de referință să fie excluse sau să nu poată participa la sistemul de criterii de referință
  .
  Valorile de referință rezultate din reexaminarea respectivă se publică de îndată ce informațiile necesare devin disponibile, pentru ca aceste valori de referință să se aplice din 2026. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru a oferi stimulente suplimentare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și îmbunătățirea eficienței energetice, criteriile de referință ex ante stabilite la nivelul Uniunii sunt revizuite
  înainte
  de
  perioada 2026-2030,
  în vederea unei
  eventuale
  modificări a definițiilor și a limitelor sistemului în legătură cu criteriile de referință existente pentru produse.

înainte

perioada 2026-2030,

eventuale

Pentru a oferi stimulente suplimentare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și îmbunătățirea eficienței energetice, criteriile de referință ex ante stabilite la nivelul Uniunii sunt revizuite
  cât mai repede posibil și cel târziu până la ... [șase luni
  de
  la data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare]
  în vederea unei
  eventuale
  modificări a definițiilor
  , a domeniului de aplicare
  și a limitelor sistemului în legătură cu criteriile de referință existente pentru produse
  și a includerii potențiale a unor noi criterii de referință care să asigure că alocarea gratuită pentru producerea unui produs este independentă de materia primă sau de tipul de proces de producție, în cazul în care procesele de producție au același scop, să țină seama de potențialul de utilizare circulară a materialelor sau să evite ca instalațiile cu procese parțial sau complet decarbonizate care produc produse cu caracteristici similare sau egale cu cele ale instalațiilor convenționale din criteriile de referință să fie excluse sau să nu poată participa la sistemul de criterii de referință
  .
  Valorile de referință rezultate din reexaminarea respectivă se publică de îndată ce informațiile necesare devin disponibile, pentru ca aceste valori de referință să se aplice din 2026.

cât mai repede posibil și cel târziu până la ... [șase luni

la data intrării în vigoare a prezentei directive de modificare]

eventuale

, a domeniului de aplicare

și a includerii potențiale a unor noi criterii de referință care să asigure că alocarea gratuită pentru producerea unui produs este independentă de materia primă sau de tipul de proces de producție, în cazul în care procesele de producție au același scop, să țină seama de potențialul de utilizare circulară a materialelor sau să evite ca instalațiile cu procese parțial sau complet decarbonizate care produc produse cu caracteristici similare sau egale cu cele ale instalațiilor convenționale din criteriile de referință să fie excluse sau să nu poată participa la sistemul de criterii de referință

Valorile de referință rezultate din reexaminarea respectivă se publică de îndată ce informațiile necesare devin disponibile, pentru ca aceste valori de referință să se aplice din 2026.

Amendamentul 678

Amendamentul 678

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 1 a – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prin derogare de la
  paragraful anterior
  , în primii ani de aplicare a Regulamentului [CBAM], producția
  acestor produse
  beneficiază de alocări cu titlu gratuit în cantități reduse. Se aplică un factor de reducere a alocării cu titlu gratuit pentru producția
  acestor produse
  (factor CBAM). Factorul CBAM este egal cu 100 % în perioada cuprinsă între
  intrarea
  în vigoare a [Regulamentului CBAM] și sfârșitul anului
  2025, 90 % în
  2026,
  urmând să fie redus cu 10 puncte procentuale în fiecare an
  pentru a ajunge la 0 %
  în al zecelea an
  . | Prin derogare de la
  primul paragraf
  , în primii ani de aplicare a Regulamentului [CBAM], producția
  produselor enumerate în anexa I la regulamentul respectiv
  beneficiază de alocări cu titlu gratuit în cantități reduse. Se aplică un factor de reducere a alocării cu titlu gratuit pentru producția
  produselor respective
  (factor CBAM). Factorul CBAM este egal cu 100 % în perioada cuprinsă între
  ... [data intrării
  în vigoare a (Regulamentului CBAM)] și sfârșitul anului 2026
  și, sub rezerva aplicării articolului 36 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul CBAM], 93 % în 2027, 84 % în 2028, 69 % în 2029, 50 % în 2030 și 25 % în 2031, pentru
  a ajunge la 0 %
  în 2032. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Prin derogare de la
  paragraful anterior
  , în primii ani de aplicare a Regulamentului [CBAM], producția
  acestor produse
  beneficiază de alocări cu titlu gratuit în cantități reduse. Se aplică un factor de reducere a alocării cu titlu gratuit pentru producția
  acestor produse
  (factor CBAM). Factorul CBAM este egal cu 100 % în perioada cuprinsă între
  intrarea
  în vigoare a [Regulamentului CBAM] și sfârșitul anului
  2025, 90 % în
  2026,
  urmând să fie redus cu 10 puncte procentuale în fiecare an
  pentru a ajunge la 0 %
  în al zecelea an
  .

paragraful anterior

acestor produse

acestor produse

intrarea

2025, 90 % în

urmând să fie redus cu 10 puncte procentuale în fiecare an

în al zecelea an

Prin derogare de la
  primul paragraf
  , în primii ani de aplicare a Regulamentului [CBAM], producția
  produselor enumerate în anexa I la regulamentul respectiv
  beneficiază de alocări cu titlu gratuit în cantități reduse. Se aplică un factor de reducere a alocării cu titlu gratuit pentru producția
  produselor respective
  (factor CBAM). Factorul CBAM este egal cu 100 % în perioada cuprinsă între
  ... [data intrării
  în vigoare a (Regulamentului CBAM)] și sfârșitul anului 2026
  și, sub rezerva aplicării articolului 36 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul CBAM], 93 % în 2027, 84 % în 2028, 69 % în 2029, 50 % în 2030 și 25 % în 2031, pentru
  a ajunge la 0 %
  în 2032.

primul paragraf

produselor enumerate în anexa I la regulamentul respectiv

produselor respective

... [data intrării

și, sub rezerva aplicării articolului 36 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul CBAM], 93 % în 2027, 84 % în 2028, 69 % în 2029, 50 % în 2030 și 25 % în 2031, pentru

în 2032.

Amendamentul 679

Amendamentul 679

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 1 a – paragrafele 2 a (nou) și 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și prin derogare de la primul și al doilea paragraf, pentru producția în Uniune a produselor enumerate în anexa I la Regulamentul [CBAM] continuă să se primească alocări cu titlu gratuit, cu condiția ca aceste produse să fie produse pentru exportul către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS. |
| | Până la ... [un an înainte de data încheierii perioadei de tranziție, astfel cum este menționată în Regulamentul (CBAM)], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care va furniza o evaluare detaliată a efectelor EU ETS și CBAM asupra producției în Uniune a produselor enumerate în anexa I la Regulamentul [CBAM] care sunt produse pentru exportul către țări terțe și asupra evoluției emisiilor globale, precum și o evaluare a compatibilității dispozițiilor de la al paragraful anterior, evaluând în special potențialele mecanisme de ajustare a exporturilor pentru instalațiile care aparțin celor mai eficiente 10 %, astfel cum se prevede în prezentul articol, din punctul de vedere al compatibilității cu OMC sau orice alte propuneri pe care Comisia le consideră adecvate. Dacă estecazul, Comisia transmite împreună cu raportul respectiv o propunere legislativă care prevede protecția împotriva riscului de relocare a emisiilor de carbon care egalizează prețul carbonului pentru producția din Uniune a produselor menționate în anexa I la Regulamentul [CBAM] care produse pentru export către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS, într-un mod compatibil cu normele OMC, până la ... [încheierea perioadei de tranziție, astfel cum este menționată în Regulamentul (CBAM)]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și prin derogare de la primul și al doilea paragraf, pentru producția în Uniune a produselor enumerate în anexa I la Regulamentul [CBAM] continuă să se primească alocări cu titlu gratuit, cu condiția ca aceste produse să fie produse pentru exportul către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS.

Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și prin derogare de la primul și al doilea paragraf, pentru producția în Uniune a produselor enumerate în anexa I la Regulamentul [CBAM] continuă să se primească alocări cu titlu gratuit, cu condiția ca aceste produse să fie produse pentru exportul către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS.

Până la ... [un an înainte de data încheierii perioadei de tranziție, astfel cum este menționată în Regulamentul (CBAM)], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care va furniza o evaluare detaliată a efectelor EU ETS și CBAM asupra producției în Uniune a produselor enumerate în anexa I la Regulamentul [CBAM] care sunt produse pentru exportul către țări terțe și asupra evoluției emisiilor globale, precum și o evaluare a compatibilității dispozițiilor de la al paragraful anterior, evaluând în special potențialele mecanisme de ajustare a exporturilor pentru instalațiile care aparțin celor mai eficiente 10 %, astfel cum se prevede în prezentul articol, din punctul de vedere al compatibilității cu OMC sau orice alte propuneri pe care Comisia le consideră adecvate. Dacă estecazul, Comisia transmite împreună cu raportul respectiv o propunere legislativă care prevede protecția împotriva riscului de relocare a emisiilor de carbon care egalizează prețul carbonului pentru producția din Uniune a produselor menționate în anexa I la Regulamentul [CBAM] care produse pentru export către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS, într-un mod compatibil cu normele OMC, până la ... [încheierea perioadei de tranziție, astfel cum este menționată în Regulamentul (CBAM)].

Până la ... [un an înainte de data încheierii perioadei de tranziție, astfel cum este menționată în Regulamentul (CBAM)], Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care va furniza o evaluare detaliată a efectelor EU ETS și CBAM asupra producției în Uniune a produselor enumerate în anexa I la Regulamentul [CBAM] care sunt produse pentru exportul către țări terțe și asupra evoluției emisiilor globale, precum și o evaluare a compatibilității dispozițiilor de la al paragraful anterior, evaluând în special potențialele mecanisme de ajustare a exporturilor pentru instalațiile care aparțin celor mai eficiente 10 %, astfel cum se prevede în prezentul articol, din punctul de vedere al compatibilității cu OMC sau orice alte propuneri pe care Comisia le consideră adecvate. Dacă estecazul, Comisia transmite împreună cu raportul respectiv o propunere legislativă care prevede protecția împotriva riscului de relocare a emisiilor de carbon care egalizează prețul carbonului pentru producția din Uniune a produselor menționate în anexa I la Regulamentul [CBAM] care produse pentru export către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS, într-un mod compatibil cu normele OMC, până la ... [încheierea perioadei de tranziție, astfel cum este menționată în Regulamentul (CBAM)].

Amendamentul 529

Amendamentul 529

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 1 a – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Certificatele care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit sunt puse la
  dispoziție pentru sprijinirea inovării
  în conformitate cu articolul 10a alineatul (8). | Certificatele care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit sunt puse la
  dispoziția Fondului de investiții în domeniul climei
  în conformitate cu articolul 10a alineatul (8). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Certificatele care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit sunt puse la
  dispoziție pentru sprijinirea inovării
  în conformitate cu articolul 10a alineatul (8).

dispoziție pentru sprijinirea inovării

Certificatele care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit sunt puse la
  dispoziția Fondului de investiții în domeniul climei
  în conformitate cu articolul 10a alineatul (8).

dispoziția Fondului de investiții în domeniul climei

Amendamentul 530

Amendamentul 530

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera b a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera b a (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 1a a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | se introduce următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

se introduce următorul alineat:

se introduce următorul alineat:

„1aa.
     
  Începând din 2025, în fiecare an, ca parte a raportului său anual către Parlamentul European și Consiliu în temeiul articolului 10 alineatul (5), Comisia evaluează eficacitatea mecanismului de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon («CBAM») în abordarea riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pentru mărfurile produse în Uniune pentru export către țări terțe care nu aplică EU ETS sau un mecanism similar de stabilire a prețului carbonului. Raportul evaluează în special evoluția exporturilor Uniunii în sectoarele CBAM și evoluțiile în ceea ce privește fluxurile comerciale și emisiile încorporate ale bunurilor respective pe piața mondială. În cazul în care raportul concluzionează că există un risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pentru mărfurile produse în Uniune pentru export către astfel de țări terțe care nu aplică EU ETS sau un mecanism similar de stabilire a prețului carbonului, Comisia prezintă, după caz, o propunere legislativă pentru a aborda respectivul risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon într-un mod care respectă normele OMC și ține seama de decarbonizarea instalațiilor din Uniune.”

Amendamentul 531

Amendamentul 531

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera c – punctul i

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera c – punctul i

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 2 – paragraful 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | Pentru perioada 2026-2030, valorile de referință se stabilesc în același mod ca la literele (a) și (d) pe baza informațiilor transmise în temeiul articolului 11 pentru anii 2021 și 2022 și pe baza aplicării ratei anuale de reducere pentru fiecare an între 2008 și 2028. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

Pentru perioada 2026-2030, valorile de referință se stabilesc în același mod ca la literele (a) și (d) pe baza informațiilor transmise în temeiul articolului 11 pentru anii 2021 și 2022 și pe baza aplicării ratei anuale de reducere pentru fiecare an între 2008 și 2028.

| (c) | Pentru perioada 2026-2030, valorile de referință se stabilesc în același mod ca la literele (a) și (d) pe baza informațiilor transmise în temeiul articolului 11 pentru anii 2021 și 2022
  , excluzând de la calcularea valorilor de referință datele referitoare la cele trei instalații cu cel mai scăzut nivel de emisii care fie au început să funcționeze după 2017, fie au beneficiat de alocări cu titlu gratuit pe baza unui alt criteriu de referință,
  și pe baza aplicării ratei anuale de reducere pentru fiecare an între 2008 și 2028; |
| --- | --- |

(c)

Pentru perioada 2026-2030, valorile de referință se stabilesc în același mod ca la literele (a) și (d) pe baza informațiilor transmise în temeiul articolului 11 pentru anii 2021 și 2022
  , excluzând de la calcularea valorilor de referință datele referitoare la cele trei instalații cu cel mai scăzut nivel de emisii care fie au început să funcționeze după 2017, fie au beneficiat de alocări cu titlu gratuit pe baza unui alt criteriu de referință,
  și pe baza aplicării ratei anuale de reducere pentru fiecare an între 2008 și 2028;

, excluzând de la calcularea valorilor de referință datele referitoare la cele trei instalații cu cel mai scăzut nivel de emisii care fie au început să funcționeze după 2017, fie au beneficiat de alocări cu titlu gratuit pe baza unui alt criteriu de referință,

Amendamentul 532

Amendamentul 532

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera c – punctul ii

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera c – punctul ii

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 2 – paragraful 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | Atunci când rata anuală de reducere depășește 2,5  % sau este sub 0,2  %, valorile de referință pentru perioada 2026-2030 sunt valorile de referință aplicabile pentru perioada 2013-2020 reduse cu oricare dintre cele două rate procentuale menționate care este relevantă cu privire la fiecare an între 2008 și 2028. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

Atunci când rata anuală de reducere depășește 2,5  % sau este sub 0,2  %, valorile de referință pentru perioada 2026-2030 sunt valorile de referință aplicabile pentru perioada 2013-2020 reduse cu oricare dintre cele două rate procentuale menționate care este relevantă cu privire la fiecare an între 2008 și 2028.

| (d) | Atunci când rata anuală de reducere depășește 2,5  % sau este sub 0,4  %, valorile de referință pentru perioada 2026-2030 sunt valorile de referință aplicabile pentru perioada 2013-2020 reduse cu oricare dintre cele două rate procentuale menționate care este relevantă cu privire la fiecare an între 2008 și 2028. |
| --- | --- |

(d)

Atunci când rata anuală de reducere depășește 2,5  % sau este sub 0,4  %, valorile de referință pentru perioada 2026-2030 sunt valorile de referință aplicabile pentru perioada 2013-2020 reduse cu oricare dintre cele două rate procentuale menționate care este relevantă cu privire la fiecare an între 2008 și 2028.

Amendamentul 533

Amendamentul 533

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera d a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera d a (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

5.   Pentru a respecta proporția de certificate care urmează să fie scoase la licitație stabilită la articolul 10, pentru fiecare an în care suma alocărilor cu titlu gratuit nu atinge cuantumul maxim care respectă proporția de certificate care urmează să fie scoase la licitație, certificatele rămase până la cuantumul respectiv se utilizează în scopul de a preveni sau a limita reducerea alocărilor cu titlu gratuit necesară pentru a respecta proporția de certificate care urmează să fie scoase la licitație în anii următori. În cazul în care, cu toate acestea, se atinge cuantumul maxim, alocările cu titlu gratuit se ajustează în consecință. Orice astfel de ajustare se efectuează în mod uniform.

„5.
     Pentru a respecta proporția de certificate care urmează să fie scoase la licitație stabilită la articolul 10, pentru fiecare an în care suma alocărilor cu titlu gratuit nu atinge cuantumul maxim care respectă proporția de certificate care urmează să fie scoase la licitație, certificatele rămase până la cuantumul respectiv se utilizează în scopul de a preveni sau a limita reducerea alocărilor cu titlu gratuit necesară pentru a respecta proporția de certificate care urmează să fie scoase la licitație în anii următori. În cazul în care, cu toate acestea, se atinge cuantumul maxim, alocările cu titlu gratuit se ajustează în consecință. Orice astfel de ajustare se efectuează în mod uniform. 
  Se exceptează însă de la ajustarea respectivă instalațiile ale căror niveluri de emisii de gaze cu efect de seră sunt sub media celor mai eficiente 10 % din instalațiile dintr-un sector sau subsector din Uniune pentru criteriile de referință relevante într-un an în care ajustarea se aplică.”

Amendamentul 534

Amendamentul 534

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 365
   de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi
  altfel
  alocată cu titlu gratuit în temeiul prezentului articol și
  85 de
  milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată în temeiul articolului 10, precum și certificatele care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit menționată la articolul 10a alineatul (1a) devin disponibile
  pentru un fond al cărui obiectiv este sprijinirea inovării
  în domeniul tehnologiilor și
  al
  proceselor
  industriale
  cu
  emisii scăzute
  de
  dioxid
  de
  carbon, contribuind
  la obiectivele
  de reducere la zero
  a 
  poluării („Fondul
  pentru
  inovare”)
  . Certificatele care nu sunt emise operatorilor de aeronave ca urmare a închiderii acestora și care nu sunt necesare pentru a acoperi orice deficit de restituiri de către operatorii respectivi se utilizează, de asemenea, pentru sprijinirea inovării, astfel cum se menționează la primul paragraf. | 390
   de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi alocată cu titlu gratuit în temeiul prezentului articol și
  110
   milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată în temeiul articolului 10, precum și certificatele
  menționate la articolul 10 alineatul (1) al cincilea paragraf, sunt puse la dispoziția unui fond („Fondul de investiții în domeniul climei”). În plus, toate certificatele
  care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit menționată la articolul 10a alineatul (1a) devin
  , de asemenea,
  disponibile
  Fondului de investiții în domeniul climei. Fondul de investiții în domeniul climei are obiectivul de a sprijini inovarea
  în domeniul
  tehnicilor, proceselor și
  tehnologiilor
  care contribuie în mod semnificativ la decarbonizarea sectoarelor care fac obiectul prezentei directive
  și
  care contribuie la obiectivele de reducere la zero a poluării și de circularitate, precum și la extinderea tehnicilor,
  proceselor
  și tehnologiilor care nu mai pot fi considerate inovatoare, dar care,
  cu
  toate acestea, au un potențial semnificativ
  de
  reducere a emisiilor
  de
  gaze cu efect de seră și contribuie
  la
  economii de energie și de resurse în concordanță cu
  obiectivele
  Uniunii privind clima și energia pentru 2030. Pentru
  a 
  încuraja inovarea în domeniul tehnologiilor revoluționare cât mai curând posibil, Comisia se asigură că o parte din finanțarea pusă la dispoziție prin intermediul Fondului
  pentru
  investiții în domeniul climei este „concentrată în avans” în perioada cuprinsă între ... și ... [primii cinci ani de punere în aplicare a prezentei directive de modificare]
  . Certificatele care nu sunt emise operatorilor de aeronave ca urmare a închiderii acestora și care nu sunt necesare pentru a acoperi orice deficit de restituiri de către operatorii respectivi se utilizează, de asemenea, pentru sprijinirea inovării, astfel cum se menționează la primul paragraf. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

365
   de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi
  altfel
  alocată cu titlu gratuit în temeiul prezentului articol și
  85 de
  milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată în temeiul articolului 10, precum și certificatele care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit menționată la articolul 10a alineatul (1a) devin disponibile
  pentru un fond al cărui obiectiv este sprijinirea inovării
  în domeniul tehnologiilor și
  al
  proceselor
  industriale
  cu
  emisii scăzute
  de
  dioxid
  de
  carbon, contribuind
  la obiectivele
  de reducere la zero
  a 
  poluării („Fondul
  pentru
  inovare”)
  . Certificatele care nu sunt emise operatorilor de aeronave ca urmare a închiderii acestora și care nu sunt necesare pentru a acoperi orice deficit de restituiri de către operatorii respectivi se utilizează, de asemenea, pentru sprijinirea inovării, astfel cum se menționează la primul paragraf.

365

altfel

85 de

pentru un fond al cărui obiectiv este sprijinirea inovării

al

industriale

emisii scăzute

dioxid

carbon, contribuind

de reducere la zero

poluării („Fondul

inovare”)

390
   de milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi alocată cu titlu gratuit în temeiul prezentului articol și
  110
   milioane de certificate din cantitatea care ar putea fi altfel alocată în temeiul articolului 10, precum și certificatele
  menționate la articolul 10 alineatul (1) al cincilea paragraf, sunt puse la dispoziția unui fond („Fondul de investiții în domeniul climei”). În plus, toate certificatele
  care rezultă din reducerea alocării cu titlu gratuit menționată la articolul 10a alineatul (1a) devin
  , de asemenea,
  disponibile
  Fondului de investiții în domeniul climei. Fondul de investiții în domeniul climei are obiectivul de a sprijini inovarea
  în domeniul
  tehnicilor, proceselor și
  tehnologiilor
  care contribuie în mod semnificativ la decarbonizarea sectoarelor care fac obiectul prezentei directive
  și
  care contribuie la obiectivele de reducere la zero a poluării și de circularitate, precum și la extinderea tehnicilor,
  proceselor
  și tehnologiilor care nu mai pot fi considerate inovatoare, dar care,
  cu
  toate acestea, au un potențial semnificativ
  de
  reducere a emisiilor
  de
  gaze cu efect de seră și contribuie
  la
  economii de energie și de resurse în concordanță cu
  obiectivele
  Uniunii privind clima și energia pentru 2030. Pentru
  a 
  încuraja inovarea în domeniul tehnologiilor revoluționare cât mai curând posibil, Comisia se asigură că o parte din finanțarea pusă la dispoziție prin intermediul Fondului
  pentru
  investiții în domeniul climei este „concentrată în avans” în perioada cuprinsă între ... și ... [primii cinci ani de punere în aplicare a prezentei directive de modificare]
  . Certificatele care nu sunt emise operatorilor de aeronave ca urmare a închiderii acestora și care nu sunt necesare pentru a acoperi orice deficit de restituiri de către operatorii respectivi se utilizează, de asemenea, pentru sprijinirea inovării, astfel cum se menționează la primul paragraf.

390

110

menționate la articolul 10 alineatul (1) al cincilea paragraf, sunt puse la dispoziția unui fond („Fondul de investiții în domeniul climei”). În plus, toate certificatele

, de asemenea,

Fondului de investiții în domeniul climei. Fondul de investiții în domeniul climei are obiectivul de a sprijini inovarea

tehnicilor, proceselor și

care contribuie în mod semnificativ la decarbonizarea sectoarelor care fac obiectul prezentei directive

care contribuie la obiectivele de reducere la zero a poluării și de circularitate, precum și la extinderea tehnicilor,

și tehnologiilor care nu mai pot fi considerate inovatoare, dar care,

toate acestea, au un potențial semnificativ

reducere a emisiilor

gaze cu efect de seră și contribuie

economii de energie și de resurse în concordanță cu

Uniunii privind clima și energia pentru 2030. Pentru

încuraja inovarea în domeniul tehnologiilor revoluționare cât mai curând posibil, Comisia se asigură că o parte din finanțarea pusă la dispoziție prin intermediul Fondului

investiții în domeniul climei este „concentrată în avans” în perioada cuprinsă între ... și ... [primii cinci ani de punere în aplicare a prezentei directive de modificare]

Amendamentul 535

Amendamentul 535

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În plus, 50 de milioane de certificate nealocate din rezerva pentru stabilitatea pieței completează eventualele venituri rămase din cele 300 de milioane de certificate disponibile în perioada 2013-2020 în temeiul Deciziei 2010/670/UE a Comisiei (*) și se utilizează în timp util pentru sprijinirea inovării, astfel cum se menționează la primul paragraf. În plus, veniturile alocate externe menționate la articolul 
  21
  alineatul (
  2
  ) din Regulamentul (UE)
  [FuelEU în domeniul maritim]
  se alocă Fondului pentru
  inovare
  și se execută în conformitate cu prezentul alineat. | În plus, 50 de milioane de certificate nealocate din rezerva pentru stabilitatea pieței completează eventualele venituri rămase din cele 300 de milioane de certificate disponibile în perioada 2013-2020 în temeiul Deciziei 2010/670/UE a Comisiei (*) și se utilizează în timp util pentru sprijinirea inovării
  și a decarbonizării
  , astfel cum se menționează la primul paragraf. În plus, veniturile alocate externe menționate la articolul 
  5
  alineatul (
  6
  ) din Regulamentul (UE) 
  2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului

   (**) se alocă Fondului pentru
  oceane instituit prin articolul 3gab
  și se execută în conformitate cu prezentul alineat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În plus, 50 de milioane de certificate nealocate din rezerva pentru stabilitatea pieței completează eventualele venituri rămase din cele 300 de milioane de certificate disponibile în perioada 2013-2020 în temeiul Deciziei 2010/670/UE a Comisiei (*) și se utilizează în timp util pentru sprijinirea inovării, astfel cum se menționează la primul paragraf. În plus, veniturile alocate externe menționate la articolul 
  21
  alineatul (
  2
  ) din Regulamentul (UE)
  [FuelEU în domeniul maritim]
  se alocă Fondului pentru
  inovare
  și se execută în conformitate cu prezentul alineat.

*

21

2

[FuelEU în domeniul maritim]

inovare

În plus, 50 de milioane de certificate nealocate din rezerva pentru stabilitatea pieței completează eventualele venituri rămase din cele 300 de milioane de certificate disponibile în perioada 2013-2020 în temeiul Deciziei 2010/670/UE a Comisiei (*) și se utilizează în timp util pentru sprijinirea inovării
  și a decarbonizării
  , astfel cum se menționează la primul paragraf. În plus, veniturile alocate externe menționate la articolul 
  5
  alineatul (
  6
  ) din Regulamentul (UE) 
  2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului

   (**) se alocă Fondului pentru
  oceane instituit prin articolul 3gab
  și se execută în conformitate cu prezentul alineat.

*

și a decarbonizării

5

6

2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului

**

oceane instituit prin articolul 3gab

Amendamentul 536

Amendamentul 536

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Fondul
  pentru inovare
  vizează în mod specific sectoarele enumerate în anexele I și III,
  inclusiv captarea și utilizarea carbonului în condiții de siguranță pentru mediu („CUC”) care contribuie substanțial la diminuarea schimbărilor climatice
  , precum și produsele care le înlocuiesc pe cele generatoare de emisii puternice de dioxid de carbon produse în sectoarele enumerate în anexa I și contribuie la stimularea elaborării și a funcționării proiectelor care au ca scop captarea și
  stocarea geologică a CO2

  („CSC”), în condiții de siguranță pentru mediu,
  precum și a
  tehnologiilor
  inovatoare din domeniul energiei din surse regenerabile și al stocării energiei; în puncte echilibrate geografic. Fondul pentru inovare poate
  sprijini, de asemenea, tehnologii și infrastructuri inovatoare revoluționare pentru decarbonizarea
  sectorului maritim și pentru producția de combustibili cu emisii scăzute și cu zero emisii de carbon în aviație,
  transportul feroviar și transportul rutier. Trebuie să se acorde o atenție specială proiectelor din sectoarele vizate de [Regulamentul CBAM] în vederea sprijinirii inovării în domeniul tehnologiilor
  cu emisii reduse de dioxid de carbon, al CUC, al CSC
  ,
  al energiei
  din surse regenerabile și
  al stocării
  energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. | Fondul
  de investiții în domeniul climei
  vizează în mod specific sectoarele enumerate în anexa I și în anexa III,
  cum ar fi tehnologiile inovatoare de stocare a energiei din surse regenerabile și de stocare a energiei,
  precum și produsele
  și procesele
  care le înlocuiesc pe cele generatoare de emisii puternice de dioxid de carbon produse în sectoarele enumerate în anexa I, și contribuie la stimularea elaborării și a funcționării proiectelor
  inovatoare
  care au ca scop captarea și
  utilizarea
  ecologică a 
  carbonului („CUC”), care contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice, îndeosebi în ceea ce privește emisiile inevitabile din procesele industriale, captarea ecologică, transportul și stocarea geologică permanentă a CO2 („CSC”) în condiții de siguranță pentru mediu pentru emisiile inevitabile de proces industrial, precum și captarea directă a CO2 din atmosferă cu stocare sigură, sustenabilă și permanentă („DACS”). De asemenea, pot fi încurajate, dacă este cazul, investițiile în
  tehnologiile
  pe bază de hidrogen
  din surse regenerabile.
  Fondul de investiții în domeniul climei
  sprijină, de asemenea, tehnologiile și infrastructura inovatoare revoluționare pentru decarbonizarea transportului feroviar și a transportului rutier
  , inclusiv a formelor colective de transport, cum ar fi transportul public și serviciile ocazionale de transport cu autocarul, căutând totodată sinergii cu Orizont Europa, în special cu parteneriatele europene și, după caz, cu alte programe ale Uniunii
  . Trebuie să se acorde o atenție specială proiectelor
  , inclusiv pentru exporturi,
  din sectoarele vizate de [Regulamentul CBAM] în vederea sprijinirii inovării
  în domeniul tehnicilor, proceselor și
  tehnologiilor
  , precum și a punerii în aplicare a acestora, care contribuie în mod semnificativ la decarbonizarea sectoarelor care fac obiectul regulamentului respectiv, CUC, CSC, transportul CO2

  ,
  energia
  din surse regenerabile și
  stocarea
  energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice
  în concordanță cu țintele și obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119 pentru 2030 și 2050, precum și la o tranziție justă și care oferă cel mai mare beneficiu marginal în ceea ce privește reducerea emisiilor pentru fiecare sprijin acordat
  .
  Fondul de investiții în domeniul climei poate sprijini, de asemenea, tehnologiile inovatoare revoluționare care vizează reducerea emisiilor în sectorul deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Fondul
  pentru inovare
  vizează în mod specific sectoarele enumerate în anexele I și III,
  inclusiv captarea și utilizarea carbonului în condiții de siguranță pentru mediu („CUC”) care contribuie substanțial la diminuarea schimbărilor climatice
  , precum și produsele care le înlocuiesc pe cele generatoare de emisii puternice de dioxid de carbon produse în sectoarele enumerate în anexa I și contribuie la stimularea elaborării și a funcționării proiectelor care au ca scop captarea și
  stocarea geologică a CO2

  („CSC”), în condiții de siguranță pentru mediu,
  precum și a
  tehnologiilor
  inovatoare din domeniul energiei din surse regenerabile și al stocării energiei; în puncte echilibrate geografic. Fondul pentru inovare poate
  sprijini, de asemenea, tehnologii și infrastructuri inovatoare revoluționare pentru decarbonizarea
  sectorului maritim și pentru producția de combustibili cu emisii scăzute și cu zero emisii de carbon în aviație,
  transportul feroviar și transportul rutier. Trebuie să se acorde o atenție specială proiectelor din sectoarele vizate de [Regulamentul CBAM] în vederea sprijinirii inovării în domeniul tehnologiilor
  cu emisii reduse de dioxid de carbon, al CUC, al CSC
  ,
  al energiei
  din surse regenerabile și
  al stocării
  energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice.

pentru inovare

inclusiv captarea și utilizarea carbonului în condiții de siguranță pentru mediu („CUC”) care contribuie substanțial la diminuarea schimbărilor climatice

stocarea geologică a CO2

precum și a

inovatoare din domeniul energiei din surse regenerabile și al stocării energiei; în puncte echilibrate geografic. Fondul pentru inovare poate

sectorului maritim și pentru producția de combustibili cu emisii scăzute și cu zero emisii de carbon în aviație,

cu emisii reduse de dioxid de carbon, al CUC, al CSC

al energiei

al stocării

Fondul
  de investiții în domeniul climei
  vizează în mod specific sectoarele enumerate în anexa I și în anexa III,
  cum ar fi tehnologiile inovatoare de stocare a energiei din surse regenerabile și de stocare a energiei,
  precum și produsele
  și procesele
  care le înlocuiesc pe cele generatoare de emisii puternice de dioxid de carbon produse în sectoarele enumerate în anexa I, și contribuie la stimularea elaborării și a funcționării proiectelor
  inovatoare
  care au ca scop captarea și
  utilizarea
  ecologică a 
  carbonului („CUC”), care contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice, îndeosebi în ceea ce privește emisiile inevitabile din procesele industriale, captarea ecologică, transportul și stocarea geologică permanentă a CO2 („CSC”) în condiții de siguranță pentru mediu pentru emisiile inevitabile de proces industrial, precum și captarea directă a CO2 din atmosferă cu stocare sigură, sustenabilă și permanentă („DACS”). De asemenea, pot fi încurajate, dacă este cazul, investițiile în
  tehnologiile
  pe bază de hidrogen
  din surse regenerabile.
  Fondul de investiții în domeniul climei
  sprijină, de asemenea, tehnologiile și infrastructura inovatoare revoluționare pentru decarbonizarea transportului feroviar și a transportului rutier
  , inclusiv a formelor colective de transport, cum ar fi transportul public și serviciile ocazionale de transport cu autocarul, căutând totodată sinergii cu Orizont Europa, în special cu parteneriatele europene și, după caz, cu alte programe ale Uniunii
  . Trebuie să se acorde o atenție specială proiectelor
  , inclusiv pentru exporturi,
  din sectoarele vizate de [Regulamentul CBAM] în vederea sprijinirii inovării
  în domeniul tehnicilor, proceselor și
  tehnologiilor
  , precum și a punerii în aplicare a acestora, care contribuie în mod semnificativ la decarbonizarea sectoarelor care fac obiectul regulamentului respectiv, CUC, CSC, transportul CO2

  ,
  energia
  din surse regenerabile și
  stocarea
  energiei, într-un mod care să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice
  în concordanță cu țintele și obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119 pentru 2030 și 2050, precum și la o tranziție justă și care oferă cel mai mare beneficiu marginal în ceea ce privește reducerea emisiilor pentru fiecare sprijin acordat
  .
  Fondul de investiții în domeniul climei poate sprijini, de asemenea, tehnologiile inovatoare revoluționare care vizează reducerea emisiilor în sectorul deșeurilor.

de investiții în domeniul climei

cum ar fi tehnologiile inovatoare de stocare a energiei din surse regenerabile și de stocare a energiei,

și procesele

inovatoare

utilizarea

carbonului („CUC”), care contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice, îndeosebi în ceea ce privește emisiile inevitabile din procesele industriale, captarea ecologică, transportul și stocarea geologică permanentă a CO2

2

pe bază de hidrogen

Fondul de investiții în domeniul climei

, inclusiv a formelor colective de transport, cum ar fi transportul public și serviciile ocazionale de transport cu autocarul, căutând totodată sinergii cu Orizont Europa, în special cu parteneriatele europene și, după caz, cu alte programe ale Uniunii

, inclusiv pentru exporturi,

în domeniul tehnicilor, proceselor și

, precum și a punerii în aplicare a acestora, care contribuie în mod semnificativ la decarbonizarea sectoarelor care fac obiectul regulamentului respectiv, CUC, CSC, transportul CO2

energia

stocarea

în concordanță cu țintele și obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119 pentru 2030 și 2050, precum și la o tranziție justă și care oferă cel mai mare beneficiu marginal în ceea ce privește reducerea emisiilor pentru fiecare sprijin acordat

Fondul de investiții în domeniul climei poate sprijini, de asemenea, tehnologiile inovatoare revoluționare care vizează reducerea emisiilor în sectorul deșeurilor.

Amendamentul 537

Amendamentul 537

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Cel puțin 12 % din certificatele puse la dispoziția Fondului de investiții în domeniul climei se utilizează pentru dezvoltarea și utilizarea în continuare a surselor regenerabile de energie în Uniune, în concordanță cu Directiva (UE).../... [RED revizuită]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cel puțin 12 % din certificatele puse la dispoziția Fondului de investiții în domeniul climei se utilizează pentru dezvoltarea și utilizarea în continuare a surselor regenerabile de energie în Uniune, în concordanță cu Directiva (UE).../... [RED revizuită].

Cel puțin 12 % din certificatele puse la dispoziția Fondului de investiții în domeniul climei se utilizează pentru dezvoltarea și utilizarea în continuare a surselor regenerabile de energie în Uniune, în concordanță cu Directiva (UE).../... [RED revizuită].

Amendamentul 538

Amendamentul 538

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Fondul de investiții în domeniul climei poate sprijini, de asemenea, contractele pentru diferența în materie de carbon (CCfD) pentru a sprijini tehnologiile de decarbonizare pentru care prețul carbonului ar putea să nu constituie un stimulent suficient. Comisia adoptă acte delegate în concordanță cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în ceea ce privește funcționarea CCfD până la 31 decembrie 2023. |
| | Sprijinul financiar din partea Fondului de investiții în domeniul climei este proporțional cu obiectivele de politică stabilite în prezentul articol și nu conduce la denaturări nejustificate ale pieței interne. În acest scop, fondurile se acordă numai pentru acoperirea costurilor suplimentare sau a riscurilor de investiții care nu pot fi suportate de investitori în condiții normale de piață. Ca atare, ajutorul din partea Fondului de investiții în domeniul climei nu duce la discriminare neloială în ceea ce privește produsele concurente importate, astfel cum se prevede în normele OMC. |
| | În cazul în care prețul EU ETS este mai mare decât prețul de exercitare la care a fost atribuit proiectul, beneficiarul rambursează diferența Fondului de investiții în domeniul climei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Fondul de investiții în domeniul climei poate sprijini, de asemenea, contractele pentru diferența în materie de carbon (CCfD) pentru a sprijini tehnologiile de decarbonizare pentru care prețul carbonului ar putea să nu constituie un stimulent suficient. Comisia adoptă acte delegate în concordanță cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în ceea ce privește funcționarea CCfD până la 31 decembrie 2023.

Fondul de investiții în domeniul climei poate sprijini, de asemenea, contractele pentru diferența în materie de carbon (CCfD) pentru a sprijini tehnologiile de decarbonizare pentru care prețul carbonului ar putea să nu constituie un stimulent suficient. Comisia adoptă acte delegate în concordanță cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în ceea ce privește funcționarea CCfD până la 31 decembrie 2023.

Sprijinul financiar din partea Fondului de investiții în domeniul climei este proporțional cu obiectivele de politică stabilite în prezentul articol și nu conduce la denaturări nejustificate ale pieței interne. În acest scop, fondurile se acordă numai pentru acoperirea costurilor suplimentare sau a riscurilor de investiții care nu pot fi suportate de investitori în condiții normale de piață. Ca atare, ajutorul din partea Fondului de investiții în domeniul climei nu duce la discriminare neloială în ceea ce privește produsele concurente importate, astfel cum se prevede în normele OMC.

Sprijinul financiar din partea Fondului de investiții în domeniul climei este proporțional cu obiectivele de politică stabilite în prezentul articol și nu conduce la denaturări nejustificate ale pieței interne. În acest scop, fondurile se acordă numai pentru acoperirea costurilor suplimentare sau a riscurilor de investiții care nu pot fi suportate de investitori în condiții normale de piață. Ca atare, ajutorul din partea Fondului de investiții în domeniul climei nu duce la discriminare neloială în ceea ce privește produsele concurente importate, astfel cum se prevede în normele OMC.

În cazul în care prețul EU ETS este mai mare decât prețul de exercitare la care a fost atribuit proiectul, beneficiarul rambursează diferența Fondului de investiții în domeniul climei.

În cazul în care prețul EU ETS este mai mare decât prețul de exercitare la care a fost atribuit proiectul, beneficiarul rambursează diferența Fondului de investiții în domeniul climei.

Amendamentul 539

Amendamentul 539

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Sunt eligibile proiecte care vizează teritoriul tuturor statelor membre, inclusiv proiecte de
  mici
  dimensiuni. Tehnologiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie inovatoare și să nu fie încă viabile din punct de vedere comercial în absența sprijinului, însă trebuie să reprezinte soluții revoluționare sau să fie suficient de mature pentru a putea fi puse în aplicare la scară
  precomercială
  . | Sunt eligibile proiecte care vizează teritoriul tuturor statelor membre, inclusiv proiecte de dimensiuni
  medii și mici
  . Tehnologiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie inovatoare
  , să demonstreze un potențial de reducere la scară largă a emisiilor de gaze cu efect de seră
  și să nu fie încă viabile din punct de vedere comercial la o scară similară în absența sprijinului, însă trebuie să reprezinte soluții revoluționare
  sau care nu pot fi încă puse în aplicare la scară comercială
  sau să fie suficient de mature
  din punct de vedere tehnologic
  pentru a fi puse în aplicare la scară
  (pre)comercială sau să contribuie în mod semnificativ la obiectivul neutralității climatice și să nu poată fi implementate la scară largă fără sprijin
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Sunt eligibile proiecte care vizează teritoriul tuturor statelor membre, inclusiv proiecte de
  mici
  dimensiuni. Tehnologiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie inovatoare și să nu fie încă viabile din punct de vedere comercial în absența sprijinului, însă trebuie să reprezinte soluții revoluționare sau să fie suficient de mature pentru a putea fi puse în aplicare la scară
  precomercială
  .

mici

precomercială

Sunt eligibile proiecte care vizează teritoriul tuturor statelor membre, inclusiv proiecte de dimensiuni
  medii și mici
  . Tehnologiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie inovatoare
  , să demonstreze un potențial de reducere la scară largă a emisiilor de gaze cu efect de seră
  și să nu fie încă viabile din punct de vedere comercial la o scară similară în absența sprijinului, însă trebuie să reprezinte soluții revoluționare
  sau care nu pot fi încă puse în aplicare la scară comercială
  sau să fie suficient de mature
  din punct de vedere tehnologic
  pentru a fi puse în aplicare la scară
  (pre)comercială sau să contribuie în mod semnificativ la obiectivul neutralității climatice și să nu poată fi implementate la scară largă fără sprijin
  .

medii și mici

, să demonstreze un potențial de reducere la scară largă a emisiilor de gaze cu efect de seră

sau care nu pot fi încă puse în aplicare la scară comercială

din punct de vedere tehnologic

(pre)comercială sau să contribuie în mod semnificativ la obiectivul neutralității climatice și să nu poată fi implementate la scară largă fără sprijin

Amendamentul 540

Amendamentul 540

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia se asigură că certificatele destinate Fondului
  pentru inovare
  se licitează în conformitate cu principiile și modalitățile descrise la articolul 10 alineatul (4). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar. Angajamentele bugetare pentru acțiuni care depășesc un exercițiu financiar se pot repartiza pe mai multe exerciții financiare în tranșe anuale. | Comisia se asigură că certificatele destinate Fondului
  de investiții în domeniul climei
  se licitează în conformitate cu principiile și modalitățile descrise la articolul 10 alineatul (4). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar. Angajamentele bugetare pentru acțiuni care depășesc un exercițiu financiar se pot repartiza pe mai multe exerciții financiare în tranșe anuale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia se asigură că certificatele destinate Fondului
  pentru inovare
  se licitează în conformitate cu principiile și modalitățile descrise la articolul 10 alineatul (4). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar. Angajamentele bugetare pentru acțiuni care depășesc un exercițiu financiar se pot repartiza pe mai multe exerciții financiare în tranșe anuale.

pentru inovare

Comisia se asigură că certificatele destinate Fondului
  de investiții în domeniul climei
  se licitează în conformitate cu principiile și modalitățile descrise la articolul 10 alineatul (4). Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar. Angajamentele bugetare pentru acțiuni care depășesc un exercițiu financiar se pot repartiza pe mai multe exerciții financiare în tranșe anuale.

de investiții în domeniul climei

Amendamentul 541

Amendamentul 541

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Proiectele se selectează pe baza unor criterii transparente și obiective, ținând seama, după caz, de măsura în care proiectele contribuie la reducerea emisiilor mult sub valorile de referință menționate la alineatul (2). Proiectele trebuie să aibă potențialul de a fi aplicate pe scară largă sau de a diminua semnificativ costurile tranziției către o economie
  cu emisii scăzute de carbon
  pentru sectoarele în cauză. Proiectele care implică CUC trebuie să asigure o reducere netă a emisiilor și evitarea sau stocarea permanentă a CO2. În cazul granturilor acordate prin cereri de propuneri, se pot sprijini până la 60 % din costurile relevante ale proiectelor, din care până la 40 % nu trebuie să depindă de evitarea verificată a emisiilor de gaze cu efect de seră, cu condiția atingerii unor obiective prestabilite, ținându-se seama de tehnologia utilizată. În cazul sprijinului acordat prin proceduri de licitare concurențială și în cazul asistenței tehnice, pot fi sprijinite până la 100 % din costurile relevante ale proiectelor. | Proiectele se selectează
  printr-o procedură de selecție transparentă, într-un mod neutru din punct de vedere tehnologic, în concordanță cu obiectivele Fondului de investiții în domeniul climei, astfel cum sunt prevăzute la primul paragraf din prezentul alineat și
  pe baza unor criterii transparente și obiective, ținând seama
  de măsura în care proiectele aduc o contribuție semnificativă la obiectivele Uniunii în materie de climă și energie, contribuind în același timp la obiectivele privind reducerea la zero a poluării și circularitatea în conformitate cu primul paragraf din prezentul alineat, precum și de necesitatea de a asigura distribuția geografică echitabilă a proiectelor în conformitate cu paragraful 6a din prezentul alineat și
  , după caz, de măsura în care proiectele contribuie la reducerea emisiilor mult sub valorile de referință menționate la alineatul (2). Proiectele trebuie să aibă potențialul de a fi aplicate pe scară largă sau de a diminua semnificativ costurile tranziției către o economie
  neutră din punct de vedere climatic
  pentru sectoarele în cauză
  . Se acordă prioritate tehnologiilor și proceselor care abordează impacturi multiple asupra mediului
  . Proiectele care implică CUC trebuie să asigure o reducere netă a emisiilor și evitarea sau stocarea permanentă a CO2. În cazul granturilor acordate prin cereri de propuneri, se pot sprijini până la 60 % din costurile relevante ale proiectelor, din care până la 40 % nu trebuie să depindă de evitarea verificată a emisiilor de gaze cu efect de seră, cu condiția atingerii unor obiective prestabilite, ținându-se seama de tehnologia utilizată. În cazul sprijinului acordat prin proceduri de licitare concurențială și în cazul asistenței tehnice, pot fi sprijinite până la 100 % din costurile relevante ale proiectelor.
  Proiectele în care reducerea emisiilor este benefică pentru decarbonizarea altor actori din zonele geografice învecinate beneficiază de un tratament preferențial în ceea ce privește criteriile utilizate la selectarea proiectelor. |
| | Proiectele finanțate din Fondul de investiții în domeniul climei trebuie să pună la dispoziție cunoștințele altor proiecte pertinente, precum și cercetătorilor din Uniune care au un interes legitim. Condițiile privind schimbul de cunoștințe sunt definite de Comisie în cererile de propuneri. |
| | Cererile de propuneri sunt deschise și transparente și stabilesc clar ce tipuri de tehnologii pot fi sprijinite. La pregătirea cererilor de propuneri, Comisia se asigură că toate sectoarele sunt cuprinse în mod corespunzător. Comisia ia măsuri pentru a se asigura că cererile de propuneri sunt comunicate pe o scară cât mai largă, în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Proiectele se selectează pe baza unor criterii transparente și obiective, ținând seama, după caz, de măsura în care proiectele contribuie la reducerea emisiilor mult sub valorile de referință menționate la alineatul (2). Proiectele trebuie să aibă potențialul de a fi aplicate pe scară largă sau de a diminua semnificativ costurile tranziției către o economie
  cu emisii scăzute de carbon
  pentru sectoarele în cauză. Proiectele care implică CUC trebuie să asigure o reducere netă a emisiilor și evitarea sau stocarea permanentă a CO2. În cazul granturilor acordate prin cereri de propuneri, se pot sprijini până la 60 % din costurile relevante ale proiectelor, din care până la 40 % nu trebuie să depindă de evitarea verificată a emisiilor de gaze cu efect de seră, cu condiția atingerii unor obiective prestabilite, ținându-se seama de tehnologia utilizată. În cazul sprijinului acordat prin proceduri de licitare concurențială și în cazul asistenței tehnice, pot fi sprijinite până la 100 % din costurile relevante ale proiectelor.

cu emisii scăzute de carbon

Proiectele se selectează
  printr-o procedură de selecție transparentă, într-un mod neutru din punct de vedere tehnologic, în concordanță cu obiectivele Fondului de investiții în domeniul climei, astfel cum sunt prevăzute la primul paragraf din prezentul alineat și
  pe baza unor criterii transparente și obiective, ținând seama
  de măsura în care proiectele aduc o contribuție semnificativă la obiectivele Uniunii în materie de climă și energie, contribuind în același timp la obiectivele privind reducerea la zero a poluării și circularitatea în conformitate cu primul paragraf din prezentul alineat, precum și de necesitatea de a asigura distribuția geografică echitabilă a proiectelor în conformitate cu paragraful 6a din prezentul alineat și
  , după caz, de măsura în care proiectele contribuie la reducerea emisiilor mult sub valorile de referință menționate la alineatul (2). Proiectele trebuie să aibă potențialul de a fi aplicate pe scară largă sau de a diminua semnificativ costurile tranziției către o economie
  neutră din punct de vedere climatic
  pentru sectoarele în cauză
  . Se acordă prioritate tehnologiilor și proceselor care abordează impacturi multiple asupra mediului
  . Proiectele care implică CUC trebuie să asigure o reducere netă a emisiilor și evitarea sau stocarea permanentă a CO2. În cazul granturilor acordate prin cereri de propuneri, se pot sprijini până la 60 % din costurile relevante ale proiectelor, din care până la 40 % nu trebuie să depindă de evitarea verificată a emisiilor de gaze cu efect de seră, cu condiția atingerii unor obiective prestabilite, ținându-se seama de tehnologia utilizată. În cazul sprijinului acordat prin proceduri de licitare concurențială și în cazul asistenței tehnice, pot fi sprijinite până la 100 % din costurile relevante ale proiectelor.
  Proiectele în care reducerea emisiilor este benefică pentru decarbonizarea altor actori din zonele geografice învecinate beneficiază de un tratament preferențial în ceea ce privește criteriile utilizate la selectarea proiectelor.

printr-o procedură de selecție transparentă, într-un mod neutru din punct de vedere tehnologic, în concordanță cu obiectivele Fondului de investiții în domeniul climei, astfel cum sunt prevăzute la primul paragraf din prezentul alineat și

de măsura în care proiectele aduc o contribuție semnificativă la obiectivele Uniunii în materie de climă și energie, contribuind în același timp la obiectivele privind reducerea la zero a poluării și circularitatea în conformitate cu primul paragraf din prezentul alineat, precum și de necesitatea de a asigura distribuția geografică echitabilă a proiectelor în conformitate cu paragraful 6a din prezentul alineat și

neutră din punct de vedere climatic

. Se acordă prioritate tehnologiilor și proceselor care abordează impacturi multiple asupra mediului

Proiectele în care reducerea emisiilor este benefică pentru decarbonizarea altor actori din zonele geografice învecinate beneficiază de un tratament preferențial în ceea ce privește criteriile utilizate la selectarea proiectelor.

Proiectele finanțate din Fondul de investiții în domeniul climei trebuie să pună la dispoziție cunoștințele altor proiecte pertinente, precum și cercetătorilor din Uniune care au un interes legitim. Condițiile privind schimbul de cunoștințe sunt definite de Comisie în cererile de propuneri.

Proiectele finanțate din Fondul de investiții în domeniul climei trebuie să pună la dispoziție cunoștințele altor proiecte pertinente, precum și cercetătorilor din Uniune care au un interes legitim. Condițiile privind schimbul de cunoștințe sunt definite de Comisie în cererile de propuneri.

Cererile de propuneri sunt deschise și transparente și stabilesc clar ce tipuri de tehnologii pot fi sprijinite. La pregătirea cererilor de propuneri, Comisia se asigură că toate sectoarele sunt cuprinse în mod corespunzător. Comisia ia măsuri pentru a se asigura că cererile de propuneri sunt comunicate pe o scară cât mai largă, în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor).

Cererile de propuneri sunt deschise și transparente și stabilesc clar ce tipuri de tehnologii pot fi sprijinite. La pregătirea cererilor de propuneri, Comisia se asigură că toate sectoarele sunt cuprinse în mod corespunzător. Comisia ia măsuri pentru a se asigura că cererile de propuneri sunt comunicate pe o scară cât mai largă, în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor).

Amendamentul 542

Amendamentul 542

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Fondul de investiții în domeniul climei vizează un sprijin echilibrat din punct de vedere geografic, pentru sprijinul furnizat sub formă de CCfD și pentru proiectele legate de extindere, asigurând în același timp cea mai înaltă calitate posibilă a proiectelor și susținând criteriile de selecție menționate la al șaselea paragraf din prezentul alineat, ținând seama de circumstanțele sectoriale specifice și de nevoile de investiții, în special în sectoarele care intră sub incidența articolului 3g și a capitolului IVa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Fondul de investiții în domeniul climei vizează un sprijin echilibrat din punct de vedere geografic, pentru sprijinul furnizat sub formă de CCfD și pentru proiectele legate de extindere, asigurând în același timp cea mai înaltă calitate posibilă a proiectelor și susținând criteriile de selecție menționate la al șaselea paragraf din prezentul alineat, ținând seama de circumstanțele sectoriale specifice și de nevoile de investiții, în special în sectoarele care intră sub incidența articolului 3g și a capitolului IVa.

Fondul de investiții în domeniul climei vizează un sprijin echilibrat din punct de vedere geografic, pentru sprijinul furnizat sub formă de CCfD și pentru proiectele legate de extindere, asigurând în același timp cea mai înaltă calitate posibilă a proiectelor și susținând criteriile de selecție menționate la al șaselea paragraf din prezentul alineat, ținând seama de circumstanțele sectoriale specifice și de nevoile de investiții, în special în sectoarele care intră sub incidența articolului 3g și a capitolului IVa.

Amendamentul 543

Amendamentul 543

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în privința normelor legate de funcționarea Fondului
  pentru inovare
  , inclusiv procedura și criteriile de selecție, sectoarele eligibile și cerințele tehnologice pentru diferitele tipuri de sprijin. | Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în privința normelor legate de funcționarea Fondului
  de investiții în domeniul climei
  , inclusiv procedura și criteriile de selecție,
  participarea IMM-urilor,
  sectoarele eligibile și cerințele tehnologice pentru diferitele tipuri de sprijin.
  Comisia urmărește să stabilească un calendar prin care sprijinul din partea Fondului de investiții în domeniul climei să fie vărsat anticipat la începutul perioadei. La punerea în aplicare a Fondului de investiții în domeniul climei, Comisia ia toate măsurile adecvate în concordanță cu Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 pentru a asigura protecția fondurilor în legătură cu măsurile și investițiile sprijinite de Fondul de investiții în domeniul climei în cazul nerespectării statului de drept în statele membre. În acest scop, Comisia prevede un sistem de control intern eficace și eficient și urmărește recuperarea fondurilor plătite în mod necorespunzător sau utilizate în mod incorect. |
| | Pentru a asigura o tranziție echitabilă și justă, criteriile de selecție iau în considerare garanțiile sociale și de mediu. Toate resursele financiare din Fondul de investiții în domeniul climei se utilizează în concordanță cu: |
| | (a) | principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, astfel cum este prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în privința normelor legate de funcționarea Fondului
  pentru inovare
  , inclusiv procedura și criteriile de selecție, sectoarele eligibile și cerințele tehnologice pentru diferitele tipuri de sprijin.

pentru inovare

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în privința normelor legate de funcționarea Fondului
  de investiții în domeniul climei
  , inclusiv procedura și criteriile de selecție,
  participarea IMM-urilor,
  sectoarele eligibile și cerințele tehnologice pentru diferitele tipuri de sprijin.
  Comisia urmărește să stabilească un calendar prin care sprijinul din partea Fondului de investiții în domeniul climei să fie vărsat anticipat la începutul perioadei. La punerea în aplicare a Fondului de investiții în domeniul climei, Comisia ia toate măsurile adecvate în concordanță cu Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 pentru a asigura protecția fondurilor în legătură cu măsurile și investițiile sprijinite de Fondul de investiții în domeniul climei în cazul nerespectării statului de drept în statele membre. În acest scop, Comisia prevede un sistem de control intern eficace și eficient și urmărește recuperarea fondurilor plătite în mod necorespunzător sau utilizate în mod incorect.

de investiții în domeniul climei

participarea IMM-urilor,

Comisia urmărește să stabilească un calendar prin care sprijinul din partea Fondului de investiții în domeniul climei să fie vărsat anticipat la începutul perioadei. La punerea în aplicare a Fondului de investiții în domeniul climei, Comisia ia toate măsurile adecvate în concordanță cu Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 pentru a asigura protecția fondurilor în legătură cu măsurile și investițiile sprijinite de Fondul de investiții în domeniul climei în cazul nerespectării statului de drept în statele membre. În acest scop, Comisia prevede un sistem de control intern eficace și eficient și urmărește recuperarea fondurilor plătite în mod necorespunzător sau utilizate în mod incorect.

Pentru a asigura o tranziție echitabilă și justă, criteriile de selecție iau în considerare garanțiile sociale și de mediu. Toate resursele financiare din Fondul de investiții în domeniul climei se utilizează în concordanță cu:

Pentru a asigura o tranziție echitabilă și justă, criteriile de selecție iau în considerare garanțiile sociale și de mediu. Toate resursele financiare din Fondul de investiții în domeniul climei se utilizează în concordanță cu:

(a)

(a)

principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, astfel cum este prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852;

principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, astfel cum este prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852;

| (b) | garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852. |
| --- | --- |

(b)

(b)

garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852.

garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852.

În cazul sprijinului acordat prin intermediul CCfD, respectivele acte delegate permit organizarea de licitații neutre din punct de vedere tehnologic și competitive din punctul de vedere al prețului, în concordanță cu obiectivele Fondului de investiții în domeniul climei, astfel cum sunt prevăzute la primul paragraf.

În cazul sprijinului acordat prin intermediul CCfD, respectivele acte delegate permit organizarea de licitații neutre din punct de vedere tehnologic și competitive din punctul de vedere al prețului, în concordanță cu obiectivele Fondului de investiții în domeniul climei, astfel cum sunt prevăzute la primul paragraf.

Amendamentul 544

Amendamentul 544

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera g

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 a – alineatul 8 – paragraful 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | O dată la doi ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care evidențiază coerența proiectelor finanțate prin Fondul de investiții în domeniul climei și obiectivul neutralității climatice prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119, progresele înregistrate în implementarea investițiilor descrise în planurile de decarbonizare industrială și planul său de acțiune pentru următoarea perioadă de doi ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

O dată la doi ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care evidențiază coerența proiectelor finanțate prin Fondul de investiții în domeniul climei și obiectivul neutralității climatice prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119, progresele înregistrate în implementarea investițiilor descrise în planurile de decarbonizare industrială și planul său de acțiune pentru următoarea perioadă de doi ani.

O dată la doi ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care evidențiază coerența proiectelor finanțate prin Fondul de investiții în domeniul climei și obiectivul neutralității climatice prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119, progresele înregistrate în implementarea investițiilor descrise în planurile de decarbonizare industrială și planul său de acțiune pentru următoarea perioadă de doi ani.

Amendamentul 545

Amendamentul 545

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | La
  articolul 10c
  , alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(13)

La
  articolul 10c
  , alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

La

, alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

| (13) | Articolul 10c
  se elimină; |
| --- | --- |

(13)

Articolul 10c
  se elimină;

se elimină;

„Statele membre impun instalațiilor producătoare de energie electrică și operatorilor de rețele să prezinte, până la data de 28 februarie a fiecărui an, un raport referitor la punerea în aplicare a investițiilor lor selectate, incluzând soldul alocării cu titlu gratuit și cheltuielile de investiții suportate, precum și tipurile de investiții sprijinite. Statele membre transmit Comisiei rapoarte în acest sens, iar Comisia le publică.”;

Amendamentul 546

Amendamentul 546

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 ca (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Se inserează următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(13a)

(13a)

Se inserează următorul articol:

„Articolul 10ca

Alocarea tranzitorie cu titlu gratuit în scopul modernizării sectorului energetic

Certificatele destinate alocării tranzitorii cu titlu gratuit în scopul modernizării sectorului energetic care nu au fost alocate operatorilor din statele membre în cauză până la 31 decembrie 2023 se adaugă la numărul total de certificate pe care statul membru în cauză îl primește pentru a fi scos la licitație în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) litera (a). Cu toate acestea, statele membre pot utiliza aceste certificate sau o parte din aceste certificate, în conformitate cu articolul 10d, pentru a sprijini investițiile din cadrul Fondului pentru modernizare.”

Amendamentul 547

Amendamentul 547

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera a

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 1 – paragrafele 1 a (nou) și 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Sprijinul din Fondul pentru modernizare se acordă numai statelor membre care au adoptat obiective obligatorii din punct de vedere juridic pentru realizarea neutralității climatice până cel târziu în 2050, precum și măsuri pentru eliminarea treptată a tuturor combustibililor fosili într-un interval de timp compatibil cu obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119. |
| | În plus, nu se acordă sprijin în cadrul Fondului pentru modernizare pentru a sprijini investițiile propuse de un stat membru beneficiar cu privire la care procedura prevăzută la articolul 6 din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 este în curs sau cu privire la care Consiliul a adoptat o decizie de punere în aplicare privind măsuri adecvate în temeiul articolului respectiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Sprijinul din Fondul pentru modernizare se acordă numai statelor membre care au adoptat obiective obligatorii din punct de vedere juridic pentru realizarea neutralității climatice până cel târziu în 2050, precum și măsuri pentru eliminarea treptată a tuturor combustibililor fosili într-un interval de timp compatibil cu obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119.

Sprijinul din Fondul pentru modernizare se acordă numai statelor membre care au adoptat obiective obligatorii din punct de vedere juridic pentru realizarea neutralității climatice până cel târziu în 2050, precum și măsuri pentru eliminarea treptată a tuturor combustibililor fosili într-un interval de timp compatibil cu obiectivele stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119.

În plus, nu se acordă sprijin în cadrul Fondului pentru modernizare pentru a sprijini investițiile propuse de un stat membru beneficiar cu privire la care procedura prevăzută la articolul 6 din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 este în curs sau cu privire la care Consiliul a adoptat o decizie de punere în aplicare privind măsuri adecvate în temeiul articolului respectiv.

În plus, nu se acordă sprijin în cadrul Fondului pentru modernizare pentru a sprijini investițiile propuse de un stat membru beneficiar cu privire la care procedura prevăzută la articolul 6 din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 este în curs sau cu privire la care Consiliul a adoptat o decizie de punere în aplicare privind măsuri adecvate în temeiul articolului respectiv.

Amendamentul 548

Amendamentul 548

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera a

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Investițiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie conforme cu obiectivele prezentei directive, cu obiectivele exprimate în Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (*) și Regulamentul (UE) 2021/1119
  al Parlamentului European și al Consiliului

   (**), precum și cu obiectivele pe termen lung exprimate în Acordul de la Paris. Nu se acordă niciun sprijin din Fondul pentru modernizare
  unităților producătoare
  de energie care utilizează combustibili fosili. | Investițiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie conforme cu obiectivele prezentei directive, cu obiectivele exprimate în Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (*) și Regulamentul (UE) 2021/1119, precum și cu obiectivele pe termen lung exprimate în Acordul de la Paris. Nu se acordă niciun sprijin din Fondul pentru modernizare
  activităților legate
  de energie care utilizează combustibili fosili. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Investițiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie conforme cu obiectivele prezentei directive, cu obiectivele exprimate în Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (*) și Regulamentul (UE) 2021/1119
  al Parlamentului European și al Consiliului

   (**), precum și cu obiectivele pe termen lung exprimate în Acordul de la Paris. Nu se acordă niciun sprijin din Fondul pentru modernizare
  unităților producătoare
  de energie care utilizează combustibili fosili.

*

al Parlamentului European și al Consiliului

**

unităților producătoare

Investițiile care beneficiază de sprijin trebuie să fie conforme cu obiectivele prezentei directive, cu obiectivele exprimate în Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (*) și Regulamentul (UE) 2021/1119, precum și cu obiectivele pe termen lung exprimate în Acordul de la Paris. Nu se acordă niciun sprijin din Fondul pentru modernizare
  activităților legate
  de energie care utilizează combustibili fosili.

*

activităților legate

Amendamentul 549

Amendamentul 549

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Cel puțin 80 %
  din resursele financiare din Fondul pentru modernizare se utilizează pentru a sprijini investițiile în următoarele acțiuni: | 2.   
  100 %
  din resursele financiare din Fondul pentru modernizare se utilizează pentru a sprijini investițiile în următoarele acțiuni: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  Cel puțin 80 %
  din resursele financiare din Fondul pentru modernizare se utilizează pentru a sprijini investițiile în următoarele acțiuni:

2.   
  100 %
  din resursele financiare din Fondul pentru modernizare se utilizează pentru a sprijini investițiile în următoarele acțiuni:

Amendamentul 550

Amendamentul 550

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 2 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | generarea de energie cu ajutorul generatoarelor de hidrogen; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

generarea de energie cu ajutorul generatoarelor de hidrogen;

generarea de energie cu ajutorul generatoarelor de hidrogen;

Amendamentul 551

Amendamentul 551

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | îmbunătățirea eficienței energetice
  din perspectiva cererii, inclusiv în domeniul transporturilor, al construcțiilor, al agriculturii și al deșeurilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

îmbunătățirea eficienței energetice
  din perspectiva cererii, inclusiv în domeniul transporturilor, al construcțiilor, al agriculturii și al deșeurilor;

îmbunătățirea eficienței energetice

| (c) | reducerea consumului global de energie prin gestionarea
  cererii
  și eficiența energetică
  , inclusiv în domeniul transporturilor, al construcțiilor, al agriculturii și al deșeurilor
  , ținând seama, în același timp, de nevoia de electrificare legată de tranziția climatică și de cererea crescută aferentă de energie electrică din surse regenerabile
  ; |
| --- | --- |

(c)

reducerea consumului global de energie prin gestionarea
  cererii
  și eficiența energetică
  , inclusiv în domeniul transporturilor, al construcțiilor, al agriculturii și al deșeurilor
  , ținând seama, în același timp, de nevoia de electrificare legată de tranziția climatică și de cererea crescută aferentă de energie electrică din surse regenerabile
  ;

reducerea consumului global de energie prin gestionarea

și eficiența energetică

, ținând seama, în același timp, de nevoia de electrificare legată de tranziția climatică și de cererea crescută aferentă de energie electrică din surse regenerabile

Amendamentul 552

Amendamentul 552

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | sprijinirea gospodăriilor cu venituri mici, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, pentru combaterea sărăciei energetice și pentru modernizarea sistemelor de încălzire ale acestora
  ; și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

sprijinirea gospodăriilor cu venituri mici, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, pentru combaterea sărăciei energetice și pentru modernizarea sistemelor de încălzire ale acestora
  ; și

; și

| (e) | sprijinirea gospodăriilor cu venituri mici, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, pentru combaterea sărăciei energetice și pentru modernizarea sistemelor de încălzire
  și de răcire
  ale acestora
  , precum și pentru a depune eforturi în materie de eficiență energetică în clădiri, atât pentru uz rezidențial, cât și comercial; |
| --- | --- |

(e)

sprijinirea gospodăriilor cu venituri mici, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate, pentru combaterea sărăciei energetice și pentru modernizarea sistemelor de încălzire
  și de răcire
  ale acestora
  , precum și pentru a depune eforturi în materie de eficiență energetică în clădiri, atât pentru uz rezidențial, cât și comercial;

și de răcire

, precum și pentru a depune eforturi în materie de eficiență energetică în clădiri, atât pentru uz rezidențial, cât și comercial;

Amendamentul 553

Amendamentul 553

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | o tranziție justă în regiunile dependente de emisiile de dioxid de carbon din statele membre beneficiare, astfel încât să se sprijine realocarea, recalificarea și îmbunătățirea competențelor lucrătorilor, educația, inițiativele legate de căutarea unui loc de muncă și start-upurile, în dialog cu partenerii sociali.; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

o tranziție justă în regiunile dependente de emisiile de dioxid de carbon din statele membre beneficiare, astfel încât să se sprijine realocarea, recalificarea și îmbunătățirea competențelor lucrătorilor, educația, inițiativele legate de căutarea unui loc de muncă și start-upurile, în dialog cu partenerii sociali.;

| (f) | o tranziție justă în regiunile dependente de emisiile de dioxid de carbon din statele membre beneficiare, astfel încât să se sprijine realocarea, recalificarea și perfecționarea competențelor lucrătorilor, educația, inițiativele legate de căutarea unui loc de muncă și start-upurile, în dialog
  cu societatea civilă și
  partenerii sociali
  , în concordanță cu acțiunile relevante incluse de statele membre în planurile lor teritoriale de tranziție echitabilă și contribuind la acestea, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) litera (k) din Regulamentul (UE) 2021/1056, după caz
  ;
  și |
| --- | --- |

(f)

o tranziție justă în regiunile dependente de emisiile de dioxid de carbon din statele membre beneficiare, astfel încât să se sprijine realocarea, recalificarea și perfecționarea competențelor lucrătorilor, educația, inițiativele legate de căutarea unui loc de muncă și start-upurile, în dialog
  cu societatea civilă și
  partenerii sociali
  , în concordanță cu acțiunile relevante incluse de statele membre în planurile lor teritoriale de tranziție echitabilă și contribuind la acestea, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) litera (k) din Regulamentul (UE) 2021/1056, după caz
  ;
  și

cu societatea civilă și

, în concordanță cu acțiunile relevante incluse de statele membre în planurile lor teritoriale de tranziție echitabilă și contribuind la acestea, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) litera (k) din Regulamentul (UE) 2021/1056, după caz

și

Amendamentul 554

Amendamentul 554

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 2 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | investiții în instalarea de infrastructuri pentru combustibilii alternativi. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

investiții în instalarea de infrastructuri pentru combustibilii alternativi.

investiții în instalarea de infrastructuri pentru combustibilii alternativi.

Amendamentul 555

Amendamentul 555

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b a (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | se inserează următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

se inserează următorul alineat:

se inserează următorul alineat:

„2a.
     
  Toate resursele financiare din Fondul pentru modernizare se utilizează în conformitate cu:

| (a) | principiul de «a nu aduce prejudicii semnificative», astfel cum este prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852; |
| --- | --- |

(a)

principiul de «a nu aduce prejudicii semnificative», astfel cum este prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852;

| (b) | garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852.” |
| --- | --- |

(b)

garanțiile minime prevăzute la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2020/852.”

Amendamentul 556

Amendamentul 556

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b b (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 5 – paragraful 2 a (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | la alineatul (5) se adaugă următorul paragraf: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

la alineatul (5) se adaugă următorul paragraf:

la alineatul (5) se adaugă următorul paragraf:

„Comitetul pentru investiții solicită avizul Consiliului științific consultativ european privind schimbările climatice pentru a se asigura că deciziile de investiții sunt aliniate la criteriile stabilite în prezentul articol și sprijină realizarea obiectivelor stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119.”

Amendamentul 557

Amendamentul 557

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b c (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b c (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 6

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bc) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(bc)

(bc)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

6.   Înainte de a decide să finanțeze o investiție din procentajul care le revine din fondul pentru modernizare, statele membre beneficiare prezintă proiectul de investiții comitetului pentru investiții și BEI.
  În cazul în care BEI confirmă că o investiție se încadrează în domeniile incluse la alineatul (2), statul membru poate trece la finanțarea proiectului de investiții din procentajul care îi revine.

„6.
     Înainte de a decide să finanțeze o investiție din procentajul care le revine din fondul pentru modernizare, statele membre beneficiare prezintă proiectul de investiții comitetului pentru investiții și BEI.

În cazul în care o investiție în modernizarea sistemelor energetice, care este propusă să fie finanțată din fondul pentru modernizare, nu se încadrează în domeniile menționate la alineatul (2),
  comitetul pentru investiții evaluează viabilitatea tehnică și financiară a investiției respective, inclusiv reducerile de emisii pe care le realizează, și emite o recomandare privind finanțarea investiției din fondul pentru modernizare. Comitetul pentru investiții se asigură că orice investiție legată de termoficare realizează o îmbunătățire substanțială în materie de eficiență energetică și de reducere a emisiilor.

În cazul în care o investiție în modernizarea sistemelor energetice, care este propusă să fie finanțată din fondul pentru modernizare, nu se încadrează în domeniile menționate la alineatul (2),

Comitetul pentru investiții evaluează viabilitatea tehnică și financiară a investiției respective, inclusiv reducerile de emisii pe care le realizează, și emite o recomandare privind finanțarea investiției din fondul pentru modernizare. Comitetul pentru investiții se asigură că orice investiție legată de termoficare realizează o îmbunătățire substanțială în materie de eficiență energetică și de reducere a emisiilor.

Recomandarea respectivă poate include propuneri privind instrumente de finanțare adecvate.
  Până la 70 % din costurile relevante ale unei investiții care nu se încadrează în domeniile menționate la alineatul (2) pot fi asigurate din resurse ale fondului pentru modernizare, cu condiția ca restul costurilor să fie finanțate de entități juridice private.

Până la 70 % din costurile relevante ale unei investiții care nu se încadrează în domeniile menționate la alineatul (2) pot fi asigurate din resurse ale fondului pentru modernizare, cu condiția ca restul costurilor să fie finanțate de entități juridice private.

Recomandarea respectivă poate include propuneri privind instrumente de finanțare adecvate.”

Amendamentul 558

Amendamentul 558

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b d (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14 – litera b d (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 d – alineatul 11

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bd) | alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(bd)

(bd)

alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text:

11.   Comitetul pentru investiții raportează anual Comisiei privind experiența dobândită în ceea ce privește evaluarea investițiilor. Până la 31 decembrie 2024, ținând cont de constatările comitetului pentru investiții, Comisia revizuiește domeniile pentru proiecte menționate la alineatul (2) și criteriile pe baza cărora comitetul pentru investiții își întemeiază recomandările.

„11.
     Comitetul pentru investiții raportează anual Comisiei
  , Consiliului și Parlamentului
  privind experiența dobândită în ceea ce privește evaluarea investițiilor
  . Acest raport se publică
  . Până la 31 decembrie 2024, ținând cont de constatările comitetului pentru investiții, Comisia revizuiește domeniile pentru proiecte menționate la alineatul (2) și criteriile pe baza cărora comitetul pentru investiții își întemeiază recomandările.”

Amendamentul 559

Amendamentul 559

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera -a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera -a (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-a)

(-a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   Statele membre garantează posibilitatea transferării cotelor între:

„1.
     Statele membre garantează posibilitatea transferării cotelor între:

| (a) | persoane
  din cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

persoane
  din cadrul Uniunii;

persoane

| (a) | entități reglementate
  din cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

entități reglementate
  din cadrul Uniunii;

entități reglementate

| (b) | persoane
  din cadrul Uniunii și persoane din țări terțe, în cazul în care astfel de cote sunt recunoscute în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 25, fără alte restricții decât cele din prezenta directivă sau cele adoptate în temeiul acesteia. |
| --- | --- |

(b)

persoane
  din cadrul Uniunii și persoane din țări terțe, în cazul în care astfel de cote sunt recunoscute în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 25, fără alte restricții decât cele din prezenta directivă sau cele adoptate în temeiul acesteia.

persoane

| (b) | entități reglementate
  din cadrul Uniunii și persoane din țări terțe, în cazul în care astfel de cote sunt recunoscute în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 25, fără alte restricții decât cele din prezenta directivă sau cele adoptate în temeiul acesteia. |
| --- | --- |

(b)

entități reglementate
  din cadrul Uniunii și persoane din țări terțe, în cazul în care astfel de cote sunt recunoscute în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 25, fără alte restricții decât cele din prezenta directivă sau cele adoptate în temeiul acesteia.

entități reglementate

Entitățile reglementate pot mandata o persoană fizică sau o entitate juridică să administreze conturi de registru care aparțin entității reglementate și să efectueze toate tipurile de operațiuni la care are dreptul respectivul cont, în numele entității reglementate. Responsabilitatea pentru conformitate revine în continuare entității reglementate. Atunci când mandatează persoana fizică sau entitatea juridică în cauză, entitatea reglementată se asigură că nu există un conflict de interese între persoana sau entitatea mandatată și autoritățile competente, administratorii naționali, verificatorii sau alte organisme care fac obiectul prezentei directive.”

Entitățile reglementate pot mandata o persoană fizică sau o entitate juridică să administreze conturi de registru care aparțin entității reglementate și să efectueze toate tipurile de operațiuni la care are dreptul respectivul cont, în numele entității reglementate. Responsabilitatea pentru conformitate revine în continuare entității reglementate. Atunci când mandatează persoana fizică sau entitatea juridică în cauză, entitatea reglementată se asigură că nu există un conflict de interese între persoana sau entitatea mandatată și autoritățile competente, administratorii naționali, verificatorii sau alte organisme care fac obiectul prezentei directive.”

Amendamentul 560

Amendamentul 560

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera -a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera -a a (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 1a a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-aa) | se inserează următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(-aa)

(-aa)

se inserează următorul alineat:

„1aa.
     
  Până la 1 iulie 2023, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care evaluează modul în care o restricționare a accesului la piețele europene ale certificatelor de emisii de dioxid de carbon pentru entitățile reglementate și intermediarii financiari care acționează în numele acestora ar avea un impact asupra integrității și funcționării eficace a piețelor certificatelor de emisii de dioxid de carbon și asupra realizării obiectivelor Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și 2050. În cazul în care evaluarea este negativă, Comisia prezintă, după caz, o propunere legislativă de adaptare a dispozițiilor relevante din articolul 12 alineatul (1) și articolul 19 alineatul (2).”

Amendamentul 561

Amendamentul 561

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera c

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 3 – paragrafele 1 a (nou) și 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Prin derogare de la primul paragraf litera (c), până la 31 decembrie 2029, companiile de transport maritim pot restitui mai puține certificate pe baza clasei de gheață a navelor lor sau a faptului că navele lor navighează în condiții de gheață, sau a ambelor situații, în concordanță cu anexa Va. |
| | Prin derogare de la primul paragraf litera (c), până la 31 decembrie 2029, companiile de transport maritim pot restitui cu 55 % mai puține certificate în ceea ce privește emisiile care apar până în 2030 în urma călătoriilor între un port situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un port situat în același stat membru, inclusiv între două porturi diferite situate în zone ultraperiferice diferite ale aceluiași stat membru. Până la 31 decembrie 2027, Comisia evaluează și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind impactul încetării acestei derogări pentru transportul maritim către și dinspre regiunile ultraperiferice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Prin derogare de la primul paragraf litera (c), până la 31 decembrie 2029, companiile de transport maritim pot restitui mai puține certificate pe baza clasei de gheață a navelor lor sau a faptului că navele lor navighează în condiții de gheață, sau a ambelor situații, în concordanță cu anexa Va.

Prin derogare de la primul paragraf litera (c), până la 31 decembrie 2029, companiile de transport maritim pot restitui mai puține certificate pe baza clasei de gheață a navelor lor sau a faptului că navele lor navighează în condiții de gheață, sau a ambelor situații, în concordanță cu anexa Va.

Prin derogare de la primul paragraf litera (c), până la 31 decembrie 2029, companiile de transport maritim pot restitui cu 55 % mai puține certificate în ceea ce privește emisiile care apar până în 2030 în urma călătoriilor între un port situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un port situat în același stat membru, inclusiv între două porturi diferite situate în zone ultraperiferice diferite ale aceluiași stat membru. Până la 31 decembrie 2027, Comisia evaluează și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind impactul încetării acestei derogări pentru transportul maritim către și dinspre regiunile ultraperiferice.

Prin derogare de la primul paragraf litera (c), până la 31 decembrie 2029, companiile de transport maritim pot restitui cu 55 % mai puține certificate în ceea ce privește emisiile care apar până în 2030 în urma călătoriilor între un port situat într-o regiune ultraperiferică a unui stat membru și un port situat în același stat membru, inclusiv între două porturi diferite situate în zone ultraperiferice diferite ale aceluiași stat membru. Până la 31 decembrie 2027, Comisia evaluează și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind impactul încetării acestei derogări pentru transportul maritim către și dinspre regiunile ultraperiferice.

Amendamentul 562

Amendamentul 562

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 3b – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Obligația de restituire nu se aplică în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră în legătură cu care se consideră că au fost captate și utilizate pentru a deveni legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare. | Obligația de restituire nu se aplică în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră în legătură cu care se consideră că au fost captate și utilizate pentru a deveni legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare
  și de eliminare
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Obligația de restituire nu se aplică în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră în legătură cu care se consideră că au fost captate și utilizate pentru a deveni legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare.

Obligația de restituire nu se aplică în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră în legătură cu care se consideră că au fost captate și utilizate pentru a deveni legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare
  și de eliminare
  .

și de eliminare

Amendamentul 563

Amendamentul 563

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 3b – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia adoptă acte
  de punere
  în
  aplicare privind cerințele
  în baza cărora se consideră că gazele cu efect de seră au devenit legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare. | Comisia adoptă acte
  delegate
  în
  conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea cerințelor
  în baza cărora se consideră că gazele cu efect de seră au devenit legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare
  și eliminare, astfel cum se menționează la primul paragraf al prezentului alineat
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia adoptă acte
  de punere
  în
  aplicare privind cerințele
  în baza cărora se consideră că gazele cu efect de seră au devenit legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare.

de punere

aplicare privind cerințele

Comisia adoptă acte
  delegate
  în
  conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea cerințelor
  în baza cărora se consideră că gazele cu efect de seră au devenit legate chimic în mod permanent într-un produs, astfel încât să nu intre în atmosferă în condiții normale de utilizare
  și eliminare, astfel cum se menționează la primul paragraf al prezentului alineat
  .

delegate

conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea cerințelor

și eliminare, astfel cum se menționează la primul paragraf al prezentului alineat

Amendamentul 564

Amendamentul 564

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 3b – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).

eliminat

eliminat

Amendamentul 565

Amendamentul 565

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e a (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 3b a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | se inserează următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

se inserează următorul alineat:

se inserează următorul alineat:

„3ba.
     
  Până la 1 ianuarie 2025, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează modul în care trebuie contabilizate emisiile negative rezultate din gazele cu efect de seră care sunt eliminate din atmosferă și stocate permanent și în condiții de siguranță și modul în care aceste emisii negative pot fi cuprinse în comercializarea certificatelor de emisii și în care propune un domeniu de aplicare clar și criterii și garanții stricte pentru a se asigura că aceste absorbții nu compensează reducerile de emisii necesare în conformitate cu obiectivele climatice ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119. Raportul este însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă pentru a include emisiile negative.”

Amendamentul 566

Amendamentul 566

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e b (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 3b b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | se inserează următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

se inserează următorul alineat:

se inserează următorul alineat:

„3bb.
     
  Până la 31 decembrie 2029, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează dacă toate emisiile de gaze cu efect de seră provenite din diferitele activități reglementate de prezenta directivă sunt contabilizate efectiv, în care etape ale procesului sunt contabilizate aceste emisii de gaze cu efect de seră și dacă s-a evitat dubla contabilizare, în special luând în considerare etapele din aval, inclusiv eliminarea și incinerarea deșeurilor, precum și exportul, și evaluează comparativ beneficiile climatice și economice ale contabilizării emisiilor generate de fiecare activitate în diferitele etape ale procesului. Comisia poate, după caz, să alăture raportului respectiv o propunere legislativă de modificare a prezentei directive pentru a se asigura că toate emisiile sunt contabilizate în etapa cea mai eficientă și că se evită dubla contabilizare.”

Amendamentul 567

Amendamentul 567

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e c (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e c (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 3b c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ec) | se inserează următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ec)

(ec)

se inserează următorul alineat:

se inserează următorul alineat:

„3bc.
     
  Până la 1 ianuarie 2025, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului în care examinează o metodologie transparentă, comparabilă și fiabilă de contabilizare a emisiilor de gaze cu efect de seră despre care se consideră că au fost captate și utilizate pentru a deveni legate chimic într-un produs într-un alt mod decât cel menționat la alineatul (3b), pe baza unei evaluări a ciclului de viață al produsului. Metodologia de evaluare a ciclului de viață al produsului ia în considerare rolul dublu al gazelor cu efect de seră ca emisii și ca materie primă, inclusiv emisiile captate la fabricarea produsului, emisiile produse în timpul procesului de captare și utilizare, emisiile utilizate la fabricarea produsului și numărul de ani în care carbonul captat din emisii este legat în produs. Dacă este cazul, Comisia anexează la raportul respectiv o propunere legislativă de modificare a prezentei directive pentru a include o astfel de abordare a evaluării ciclului de viață.”

Amendamentul 568/rev

Amendamentul 568/rev

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e d (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera e d (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 12 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ed) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ed)

(ed)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta anularea certificatelor în orice moment, la cererea persoanei care le deține. În cazul închiderii unei capacități de producție de energie electrică pe teritoriul lor ca urmare a unor măsuri naționale suplimentare, statele membre
  pot anula
  certificate din cantitatea totală de certificate pe care urmează să le scoată la licitație menționate la articolul 10 alineatul (2) până la un cuantum corespunzător valorii medii a emisiilor verificate ale instalației în cauză pe parcursul unei perioade de cinci ani înainte de închidere. Statul membru în cauză informează Comisia în legătură cu o astfel de intenție de anulare în conformitate cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 10 alineatul (4).

„4.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta anularea certificatelor în orice moment, la cererea persoanei care le deține. În cazul închiderii unei capacități de producție de energie electrică pe teritoriul lor ca urmare a unor măsuri naționale suplimentare, statele membre
  anulează
  certificate din cantitatea totală de certificate pe care urmează să le scoată la licitație menționate la articolul 10 alineatul (2) până la un cuantum corespunzător valorii medii a emisiilor verificate ale instalației în cauză pe parcursul unei perioade de cinci ani înainte de închidere. Statul membru în cauză informează Comisia în legătură cu o astfel de intenție de anulare în conformitate cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 10 alineatul (4).”

Amendamentul 569

Amendamentul 569

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 16

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 16

Directiva 2003/87/CE

Articolul 14 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | La articolul 
  14 alineatul (1) primul paragraf, se adaugă
  următoarea
  teză
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(16)

La articolul 
  14 alineatul (1) primul paragraf, se adaugă
  următoarea
  teză
  :

14 alineatul (1) primul paragraf, se adaugă

teză

| (16) | la articolul 
  14, alineatul (1) se înlocuiește cu
  următorul text: |
| --- | --- |

(16)

la articolul 
  14, alineatul (1) se înlocuiește cu
  următorul text:

14, alineatul (1) se înlocuiește cu

„1.   Comisia adoptă acte
  de punere în aplicare
  privind modalitățile detaliate de monitorizare și raportare a emisiilor și, după caz, a datelor aferente activităților enumerate în anexa I, de monitorizare și raportare a datelor tonă-kilometru în sensul unei cereri depuse în temeiul articolului 3e sau 3f, care se bazează pe principiile de monitorizare și raportare prezentate în anexa IV și pe cerințele stabilite la alineatul (2) de la prezentul articol. Actele
  de punere în aplicare
  respective precizează, de asemenea, potențialul de încălzire globală al fiecărui gaz cu efect de seră în cerințele pentru monitorizarea și raportarea emisiilor pentru gazul respectiv. Actele
  de punere în aplicare
  respective aplică criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru utilizarea biomasei stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (*), cu toate ajustările necesare în ceea ce privește aplicarea în temeiul prezentei directive, pentru ca biomasei respective să i se aplice un factor de emisie zero. Acestea precizează modalitatea de contabilizare a stocării emisiilor provenite dintr-o combinație de surse cu factor de emisie zero și surse cărora nu li se aplică un factor de emisie zero. De asemenea, actele respective precizează modalitatea de contabilizare a emisiilor generate de combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile și de combustibili pe bază de carbon reciclat, asigurându-se că aceste emisii sunt contabilizate și evitându-se dubla contabilizare.

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).

„1.   Comisia adoptă acte
  delegate în concordanță cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă
  privind modalitățile detaliate de monitorizare și raportare a emisiilor și, după caz, a datelor aferente activităților enumerate în anexa I, de monitorizare și raportare a datelor tonă-kilometru în sensul unei cereri depuse în temeiul articolului 3e sau 3f, care se bazează pe principiile de monitorizare și raportare prezentate în anexa IV și pe cerințele stabilite la alineatul (2) de la prezentul articol. Actele
  delegate
  respective precizează, de asemenea, potențialul de încălzire globală al fiecărui gaz cu efect de seră în cerințele pentru monitorizarea și raportarea emisiilor pentru gazul respectiv
  și sunt însoțite de o evaluare detaliată a impactului care ia în considerare cele mai recente date științifice
  . Actele
  delegate
  respective aplică criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru utilizarea biomasei stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (*), cu toate ajustările necesare în ceea ce privește aplicarea în temeiul prezentei directive, pentru ca biomasei respective să i se aplice un factor de emisie zero. Acestea precizează modalitatea de contabilizare a stocării emisiilor provenite dintr-o combinație de surse cu factor de emisie zero și surse cărora nu li se aplică un factor de emisie zero. De asemenea, actele respective precizează modalitatea de contabilizare a emisiilor generate de combustibili de origine nebiologică produși din surse regenerabile și de combustibili pe bază de carbon reciclat, asigurându-se că aceste emisii sunt contabilizate și evitându-se dubla contabilizare.

Amendamentul 570

Amendamentul 570

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 19 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | La articolul 19, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(19a)

(19a)

La articolul 19, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   
  Orice persoană
  poate deține
  cote
  . Registrul este accesibil publicului și conține evidențe separate în care sunt menționate
  cotele
  deținute de fiecare
  persoană
  pentru care sau de la care sunt emise sau transferate
  cote
  .

„2.   
  Fără a se aduce atingere dispozițiilor articolului 12 alineatul (1aa), pe lângă conturile administrației centrale și naționale,
  pot deține
  certificate numai entitățile reglementate cu obligații de conformitate cu EU ETS trecute, curente sau previzibile în viitor
  . Registrul este accesibil publicului și conține evidențe separate în care sunt menționate
  certificatele
  deținute de fiecare
  entitate reglementată
  pentru care sau de la care sunt emise sau transferate
  certificate
  .”

Amendamentul 571

Amendamentul 571

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 b (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 23 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19b) | La articolul 23, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(19b)

(19b)

La articolul 23, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3d alineatul (3), articolul 10 alineatul (4), articolul 10a alineatele (1) și (8), articolul 10b alineatul (5), articolul 19 alineatul (3), articolul 22, articolul 24 alineatul (3), articolul 24a alineatul (1), articolul 25a alineatul (1)
  și
  articolul 28c pe o perioadă nedeterminată începând cu 8 aprilie 2018.

„2.   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3d alineatul (3),
  articolul 3gaa alineatul (2)
  ,
  articolul 3gab alineatul (7)
  ,
  articolul 3gea al doilea paragraf
  , articolul 10 alineatul (4), articolul 10a alineatele (1) și (8), articolul 10b alineatul (5)
  , articolul 12 alineatul (3b), articolul 14 alineatul (1)
  , articolul 19 alineatul (3), articolul 22, articolul 24 alineatul (3), articolul 24a alineatul (1), articolul 25a alineatul (1), articolul 28c
  , articolul 30c alineatul (2a) și articolul 30f alineatul (4a)
  pe o perioadă nedeterminată începând cu 8 aprilie 2018.”

Amendamentul 572

Amendamentul 572

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 c (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 29a

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19c) | Articolul 29a se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(19c)

(19c)

Articolul 29a se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 29a

„Articolul 29a

Măsuri de luat în eventualitatea unor fluctuații excesive ale prețurilor

Măsuri de luat în eventualitatea unor fluctuații excesive ale prețurilor

1.   Dacă timp de mai mult de șase luni consecutive prețul
  cotelor
  este de mai mult de
  trei
  ori mai mare decât prețul mediu al cotelor pe cei doi ani precedenți pe piața europeană a carbonului, Comisia convoacă imediat o reuniune a comitetului instituit prin articolul 9 din Decizia nr. 280/2004/CE.

1.   Dacă timp de mai mult de șase luni consecutive, prețul
  mediu al certificatelor
  este de mai mult de
  două
  ori mai mare decât prețul mediu al certificatelor pe cei doi ani precedenți pe piața europeană a carbonului, Comisia convoacă imediat
  și în termen de cel mult șapte zile de la momentul respectiv
  o reuniune a comitetului instituit prin articolul 9 din Decizia nr. 280/2004/CE
  pentru a evalua dacă evoluția prețurilor menționată în prezentul alineat corespunde modificării elementelor fundamentale ale pieței.

2.   Dacă evoluția prețurilor menționată la alineatul (1) nu corespunde unei schimbări a datelor de piață fundamentale,
  se poate adopta una
  dintre următoarele măsuri, ținând seama de gradul de evoluție a prețurilor:

2.   Dacă evoluția prețurilor menționată la alineatul (1) nu corespunde unei schimbări a datelor de piață fundamentale,
  se adoptă în mod urgent oricare
  dintre următoarele măsuri, ținând seama de gradul de evoluție a prețurilor:

| (-a) | eliberarea a 100 de milioane de certificate care fac obiectul prezentului capitol din rezerva pentru stabilitatea pieței în conformitate cu articolul 1 alineatul (7) din Decizia (UE) 2015/1814, care urmează să fie distribuite în mod egal în cadrul unor licitații pe o perioadă de șase luni; |
| --- | --- |

(-a)

(-a)

eliberarea a 100 de milioane de certificate care fac obiectul prezentului capitol din rezerva pentru stabilitatea pieței în conformitate cu articolul 1 alineatul (7) din Decizia (UE) 2015/1814, care urmează să fie distribuite în mod egal în cadrul unor licitații pe o perioadă de șase luni;

| (a) | o măsură prin care se permite statelor membre să devanseze licitarea unei părți a cantității care urmează să fie licitată; |
| --- | --- |

(a)

o măsură prin care se permite statelor membre să devanseze licitarea unei părți a cantității care urmează să fie licitată;

| (a) | o măsură prin care se permite statelor membre să devanseze licitarea unei părți a cantității care urmează să fie licitată
  într-un an calendaristic ulterior; |
| --- | --- |

(a)

o măsură prin care se permite statelor membre să devanseze licitarea unei părți a cantității care urmează să fie licitată
  într-un an calendaristic ulterior;

într-un an calendaristic ulterior;

| (b) | o măsură prin care se permite statelor membre să liciteze până la 25 % din certificatele rămase în rezerva pentru instalațiile nou-intrate. |
| --- | --- |

(b)

o măsură prin care se permite statelor membre să liciteze până la 25 % din certificatele rămase în rezerva pentru instalațiile nou-intrate.

| (b) | o măsură prin care se permite statelor membre să liciteze până la 25 % din certificatele rămase în rezerva pentru instalațiile nou-intrate. |
| --- | --- |

(b)

o măsură prin care se permite statelor membre să liciteze până la 25 % din certificatele rămase în rezerva pentru instalațiile nou-intrate.

Aceste măsuri se adoptă în conformitate cu procedura de gestionare prevăzută la articolul 23 alineatul (4).

Aceste măsuri se adoptă în conformitate cu procedura de gestionare prevăzută la articolul 23 alineatul (4).

3.   Orice măsuri luate țin seama în cel mai înalt grad de rapoartele transmise Parlamentului European și Consiliului de către Comisie în temeiul articolului 29, precum și de orice alte date relevante furnizate de statele membre.

3.   Orice măsuri luate țin seama în cel mai înalt grad de rapoartele transmise Parlamentului European și Consiliului de către Comisie în temeiul articolului 29, precum și de orice alte date relevante furnizate de statele membre.

4.   Normele de aplicare a acestor dispoziții se stabilesc prin actele menționate la articolul 10 alineatul (4).

4.   Normele de aplicare a acestor dispoziții se stabilesc prin actele menționate la articolul 10 alineatul (4).”

Amendamentul 573

Amendamentul 573

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 d (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 d (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 29 aa (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19d) | se inserează următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(19d)

(19d)

se inserează următorul articol:

„Articolul 29aa

„Articolul 29aa

1.
     
  Accesul la piața EU ETS este limitat la entitățile care sunt instalații, operatori din sectorul aviației și din cel maritim cu obligații de conformitate în temeiul EU ETS.

2.
     
  Prin derogare de la alineatul (1), intermediarii financiari care achiziționează certificate în contul instalației și nu în cont propriu au acces la piața EU ETS.

3.
     
  Comisia analizează dacă articolul 6 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1031/2010

   (1a)

  este compatibil cu dispozițiile prezentului articol și, dacă este necesar, prezintă o propunere legislativă de modificare a regulamentului respectiv.

Amendamentul 574

Amendamentul 574

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 e (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 e (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19e) | La articolul 30, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(19e)

(19e)

La articolul 30, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   Prezenta directivă face obiectul unei revizuiri permanente în contextul evoluțiilor internaționale și al eforturilor întreprinse pentru îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris.

„1.   Prezenta directivă face obiectul unei revizuiri permanente în contextul evoluțiilor internaționale și a eforturilor întreprinse pentru îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris
  , inclusiv a angajamentului asumat în cadrul celei de a 26-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP26) de a limita creșterea temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale.
  ”

Amendamentul 575

Amendamentul 575

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | La articolul 30, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(20a)

(20a)

La articolul 30, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

3.   Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului în contextul fiecărui bilanț la nivel global convenit în temeiul Acordului de la Paris, în special în ceea ce privește necesitatea unor politici și măsuri suplimentare ale Uniunii în vederea reducerilor de gaze cu efect de seră necesare din partea Uniunii și a statelor sale membre, inclusiv în ceea ce privește factorul linear menționat la articolul 9. Comisia poate prezenta Parlamentului European și Consiliului propuneri de modificare a directivei, după caz.

„3.   Comisia
  , după ce a solicitat avizul Consiliului consultativ științific european pentru schimbările climatice,
  raportează Parlamentului European și Consiliului în contextul fiecărui bilanț la nivel global convenit în temeiul Acordului de la Paris, în special în ceea ce privește necesitatea unor politici și măsuri suplimentare ale Uniunii în vederea reducerilor de gaze cu efect de seră necesare din partea Uniunii și a statelor sale membre, inclusiv în ceea ce privește factorul linear menționat la articolul 9. Comisia poate prezenta Parlamentului European și Consiliului propuneri de modificare a directivei, după caz.
  În propunerile sale, Comisia asigură respectarea obiectivului neutralității climatice, astfel cum este prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119, a obiectivelor climatice ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute la articolul 4 din regulamentul respectiv, și a bugetului orientativ al Uniunii privind gazele cu efect de seră pentru perioada 2030-2050, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (4) din regulamentul respectiv. Propunerile reflectă evoluția în timp, precum și cel mai înalt nivel de ambiție posibil, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Acordul de la Paris.”

Amendamentul 576

Amendamentul 576

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 b (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30 – alineatul 4 a (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20b) | La articolul 30 se adaugă următorul alineat: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(20b)

(20b)

La articolul 30 se adaugă următorul alineat:

„4a.
     
  Atunci când reexaminează prezenta directivă, în concordanță cu alineatele (1), (2) și (3) de la prezentul articol, Comisia analizează modul în care pot fi stabilite legăturile dintre EU ETS și alte piețe ale carbonului, fără a împiedica realizarea obiectivului neutralității climatice și a obiectivelor climatice ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/1119.
  ”

Amendamentul 577

Amendamentul 577

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Capitolul IVa – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| SISTEMUL DE COMERCIALIZARE A CERTIFICATELOR DE EMISII PENTRU SECTORUL CONSTRUCȚIILOR ȘI
  TRANSPORTUL RUTIER | SISTEMUL DE COMERCIALIZARE A CERTIFICATELOR DE EMISII PENTRU SECTORUL CONSTRUCȚIILOR
  , TRANSPORTUL RUTIER
  ȘI
  ALȚI COMBUSTIBILI |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

SISTEMUL DE COMERCIALIZARE A CERTIFICATELOR DE EMISII PENTRU SECTORUL CONSTRUCȚIILOR ȘI
  TRANSPORTUL RUTIER

TRANSPORTUL RUTIER

SISTEMUL DE COMERCIALIZARE A CERTIFICATELOR DE EMISII PENTRU SECTORUL CONSTRUCȚIILOR
  , TRANSPORTUL RUTIER
  ȘI
  ALȚI COMBUSTIBILI

, TRANSPORTUL RUTIER

ALȚI COMBUSTIBILI

Amendamentul 578

Amendamentul 578

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30a – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Dispozițiile prezentului capitol se aplică în ceea ce privește eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați pentru ardere în transportul rutier privat și în încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale numai începând cu 1 ianuarie 2029, sub rezerva evaluării prevăzute la alineatul (1b). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Dispozițiile prezentului capitol se aplică în ceea ce privește eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați pentru ardere în transportul rutier privat și în încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale numai începând cu 1 ianuarie 2029, sub rezerva evaluării prevăzute la alineatul (1b).

Amendamentul 579

Amendamentul 579

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30a – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  În cazul în care condițiile sunt potrivite, Comisia urmărește să extindă prezentul capitol la emisiile generate de transportul rutier privat și de încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale începând cu 1 ianuarie 2029. |
| | Până la 1 ianuarie 2026, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care evaluează extinderea prezentului capitol la emisiile generate de transportul rutier privat și de încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale începând cu 1 ianuarie 2029, într-un mod care să nu lase pe nimeni în urmă. Respectivul raport include în special: |
| | (a) | o evaluare detaliată a evoluției sărăciei energetice și în materie de mobilitate în Uniune și în fiecare stat membru, astfel cum a fost raportată în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul (UE).../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice]; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  În cazul în care condițiile sunt potrivite, Comisia urmărește să extindă prezentul capitol la emisiile generate de transportul rutier privat și de încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale începând cu 1 ianuarie 2029.

Până la 1 ianuarie 2026, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care evaluează extinderea prezentului capitol la emisiile generate de transportul rutier privat și de încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale începând cu 1 ianuarie 2029, într-un mod care să nu lase pe nimeni în urmă. Respectivul raport include în special:

Până la 1 ianuarie 2026, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care evaluează extinderea prezentului capitol la emisiile generate de transportul rutier privat și de încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale începând cu 1 ianuarie 2029, într-un mod care să nu lase pe nimeni în urmă. Respectivul raport include în special:

(a)

(a)

o evaluare detaliată a evoluției sărăciei energetice și în materie de mobilitate în Uniune și în fiecare stat membru, astfel cum a fost raportată în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul (UE).../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice];

o evaluare detaliată a evoluției sărăciei energetice și în materie de mobilitate în Uniune și în fiecare stat membru, astfel cum a fost raportată în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul (UE).../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice];

| (b) | o evaluare detaliată a rezultatelor măsurilor și investițiilor incluse în planurile statelor membre pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în special în ceea ce privește numărul de persoane care au fost scoase din sărăcia energetică și în materie de mobilitate ca urmare a acestor măsuri și investiții, precum și a altor investiții din alte fonduri ale Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

(b)

o evaluare detaliată a rezultatelor măsurilor și investițiilor incluse în planurile statelor membre pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în special în ceea ce privește numărul de persoane care au fost scoase din sărăcia energetică și în materie de mobilitate ca urmare a acestor măsuri și investiții, precum și a altor investiții din alte fonduri ale Uniunii;

o evaluare detaliată a rezultatelor măsurilor și investițiilor incluse în planurile statelor membre pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în special în ceea ce privește numărul de persoane care au fost scoase din sărăcia energetică și în materie de mobilitate ca urmare a acestor măsuri și investiții, precum și a altor investiții din alte fonduri ale Uniunii;

| (c) | o analiză detaliată și o cuantificare a reducerii suplimentare a emisiilor de gaze cu efect de seră care ar putea fi realizată prin această extindere, precum și a progreselor înregistrate de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor stabilite în Regulamentul (UE) 2018/842; |
| --- | --- |

(c)

(c)

o analiză detaliată și o cuantificare a reducerii suplimentare a emisiilor de gaze cu efect de seră care ar putea fi realizată prin această extindere, precum și a progreselor înregistrate de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor stabilite în Regulamentul (UE) 2018/842;

o analiză detaliată și o cuantificare a reducerii suplimentare a emisiilor de gaze cu efect de seră care ar putea fi realizată prin această extindere, precum și a progreselor înregistrate de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor stabilite în Regulamentul (UE) 2018/842;

| (d) | o evaluare a fezabilității și a modalităților mecanismului de raportare și limitare a transferului de costuri prevăzut la articolul 30f alineatul (2a). |
| --- | --- |

(d)

(d)

o evaluare a fezabilității și a modalităților mecanismului de raportare și limitare a transferului de costuri prevăzut la articolul 30f alineatul (2a).

o evaluare a fezabilității și a modalităților mecanismului de raportare și limitare a transferului de costuri prevăzut la articolul 30f alineatul (2a).

Pe baza rezultatelor raportului respectiv, Comisia prezintă, după caz, o reexaminare specifică a prezentei directive și a Regulamentului (UE) .../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] în vederea extinderii prezentului capitol la emisiile generate de transportul rutier privat și de încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale începând cu 1 ianuarie 2029.

Pe baza rezultatelor raportului respectiv, Comisia prezintă, după caz, o reexaminare specifică a prezentei directive și a Regulamentului (UE) .../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] în vederea extinderii prezentului capitol la emisiile generate de transportul rutier privat și de încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale începând cu 1 ianuarie 2029.

Amendamentul 580

Amendamentul 580

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30a – alineatul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Un stat membru poate decide că derogarea în ceea ce privește combustibilii utilizați pentru ardere în transportul rutier privat și în sistemele private de încălzire și răcire a clădirilor rezidențiale, menționată la alineatul (1a), nu se aplică pe teritoriul său, cu condiția să fi instituit suficiente programe pentru a sprijini gospodăriile cu venituri mici și pentru a aborda problema sărăciei energetice și în materie de mobilitate și sub rezerva aprobării de către Comisie. Statul membru în cauză informează Comisia dacă intenționează să ia o astfel de decizie. Comisia evaluează dacă statul membru dispune de suficiente programe în acest scop și informează statul membru cu privire la decizia sa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1c.
     
  Un stat membru poate decide că derogarea în ceea ce privește combustibilii utilizați pentru ardere în transportul rutier privat și în sistemele private de încălzire și răcire a clădirilor rezidențiale, menționată la alineatul (1a), nu se aplică pe teritoriul său, cu condiția să fi instituit suficiente programe pentru a sprijini gospodăriile cu venituri mici și pentru a aborda problema sărăciei energetice și în materie de mobilitate și sub rezerva aprobării de către Comisie. Statul membru în cauză informează Comisia dacă intenționează să ia o astfel de decizie. Comisia evaluează dacă statul membru dispune de suficiente programe în acest scop și informează statul membru cu privire la decizia sa.

Amendamentul 581

Amendamentul 581

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30a a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 30aa





  1.
     
  În cazul în care, în cele șase luni consecutive care precedă anul de începere a licitării certificatelor pentru combustibilii utilizați pentru arderea în transportul rutier privat și pentru încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale în concordanță cu articolul 30a alineatul (1a), prețul mediu al combustibililor pentru consum în sectoarele reglementate de prezentul capitol este mai mare decât prețul mediu al acestor combustibili în martie 2022, termenul de restituire a certificatelor pentru combustibilii utilizați pentru arderea în transportul rutier privat și pentru încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale, menționat la articolul 30d alineatul (1), se prelungește până când prețul scade sub pragul respectiv.




  Prin derogare de la primul paragraf, în cazul în care Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice instituit prin Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] nu a început să funcționeze sau funcționează de mai puțin de trei ani, licitarea certificatelor care fac obiectul prezentului capitol se amână până când Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este operațional de cel puțin trei ani.






  2.
     
  Dacă este cazul, Comisia publică faptul că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1) înainte de începerea licitațiilor în temeiul prezentului capitol. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 30aa

1.
     
  În cazul în care, în cele șase luni consecutive care precedă anul de începere a licitării certificatelor pentru combustibilii utilizați pentru arderea în transportul rutier privat și pentru încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale în concordanță cu articolul 30a alineatul (1a), prețul mediu al combustibililor pentru consum în sectoarele reglementate de prezentul capitol este mai mare decât prețul mediu al acestor combustibili în martie 2022, termenul de restituire a certificatelor pentru combustibilii utilizați pentru arderea în transportul rutier privat și pentru încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale, menționat la articolul 30d alineatul (1), se prelungește până când prețul scade sub pragul respectiv.

Prin derogare de la primul paragraf, în cazul în care Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice instituit prin Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] nu a început să funcționeze sau funcționează de mai puțin de trei ani, licitarea certificatelor care fac obiectul prezentului capitol se amână până când Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este operațional de cel puțin trei ani.

2.
     
  Dacă este cazul, Comisia publică faptul că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1) înainte de începerea licitațiilor în temeiul prezentului capitol.

Amendamentul 582

Amendamentul 582

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30b – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre se asigură că, de la 1 ianuarie 
  2025
  , nicio entitate reglementată nu realizează activitatea menționată în anexa III, cu excepția cazurilor în care entitatea reglementată respectivă deține un permis eliberat de o autoritate competentă în conformitate cu alineatele (2) și (3). | 1.   Statele membre se asigură că, de la 1 ianuarie 
  2024
  , nicio entitate reglementată nu realizează activitatea menționată în anexa III, cu excepția cazurilor în care entitatea reglementată respectivă deține un permis eliberat de o autoritate competentă în conformitate cu alineatele (2) și (3). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre se asigură că, de la 1 ianuarie 
  2025
  , nicio entitate reglementată nu realizează activitatea menționată în anexa III, cu excepția cazurilor în care entitatea reglementată respectivă deține un permis eliberat de o autoritate competentă în conformitate cu alineatele (2) și (3).

1.   Statele membre se asigură că, de la 1 ianuarie 
  2024
  , nicio entitate reglementată nu realizează activitatea menționată în anexa III, cu excepția cazurilor în care entitatea reglementată respectivă deține un permis eliberat de o autoritate competentă în conformitate cu alineatele (2) și (3).

Amendamentul 583

Amendamentul 583

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30c – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Cantitatea de certificate emise anual la nivelul Uniunii în temeiul prezentului capitol începând din
  2026
  se diminuează linear începând cu 2024. Valoarea pentru 2024 se definește ca limită a emisiilor pentru 2024, calculată pe baza emisiilor de referință în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842
  al Parlamentului European și al Consiliului

   (*) pentru sectoarele vizate de prezentul capitol și aplicând traiectoria de reducere liniară pentru toate emisiile care intră în domeniul de aplicare al regulamentului respectiv. Cantitatea se diminuează în fiecare an după 2024 cu un factor linear de reducere de 5,15  %. Până la 1 ianuarie 2024, Comisia publică cantitatea de certificate la nivelul Uniunii pentru anul
  2026
  . | 1.   Cantitatea de certificate emise anual la nivelul Uniunii în temeiul prezentului capitol începând din
  2025
  se diminuează linear începând cu 2024. Valoarea pentru 2024 se definește ca limită a emisiilor pentru 2024, calculată pe baza emisiilor de referință în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru sectoarele vizate de prezentul capitol și aplicând traiectoria de reducere liniară pentru toate emisiile care intră în domeniul de aplicare al regulamentului respectiv. Cantitatea se diminuează în fiecare an după 2024 cu un factor linear de reducere de 5,15  %. Până la 1 ianuarie 2024, Comisia publică cantitatea de certificate la nivelul Uniunii pentru anul
  2025
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Cantitatea de certificate emise anual la nivelul Uniunii în temeiul prezentului capitol începând din
  2026
  se diminuează linear începând cu 2024. Valoarea pentru 2024 se definește ca limită a emisiilor pentru 2024, calculată pe baza emisiilor de referință în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842
  al Parlamentului European și al Consiliului

   (*) pentru sectoarele vizate de prezentul capitol și aplicând traiectoria de reducere liniară pentru toate emisiile care intră în domeniul de aplicare al regulamentului respectiv. Cantitatea se diminuează în fiecare an după 2024 cu un factor linear de reducere de 5,15  %. Până la 1 ianuarie 2024, Comisia publică cantitatea de certificate la nivelul Uniunii pentru anul
  2026
  .

1.   Cantitatea de certificate emise anual la nivelul Uniunii în temeiul prezentului capitol începând din
  2025
  se diminuează linear începând cu 2024. Valoarea pentru 2024 se definește ca limită a emisiilor pentru 2024, calculată pe baza emisiilor de referință în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru sectoarele vizate de prezentul capitol și aplicând traiectoria de reducere liniară pentru toate emisiile care intră în domeniul de aplicare al regulamentului respectiv. Cantitatea se diminuează în fiecare an după 2024 cu un factor linear de reducere de 5,15  %. Până la 1 ianuarie 2024, Comisia publică cantitatea de certificate la nivelul Uniunii pentru anul
  2025
  .

Amendamentul 584

Amendamentul 584

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30c – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unei cantități suplimentare de certificate care urmează să fie eliberate pentru fiecare an începând cu 2025 pentru a compensa certificatele restituite în cazurile în care a existat o dublă contabilizare a emisiilor, fără a aduce atingere normelor vizând evitarea unei astfel de duble contabilizări menționate la articolul 30f alineatul (4). Cantitatea suplimentară de certificate stabilită de Comisie corespunde cantității totale de emisii de gaze cu efect de seră care a fost compensată în anul de raportare relevant, în conformitate cu actele delegate menționate la articolul 30f alineatul (4a). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unei cantități suplimentare de certificate care urmează să fie eliberate pentru fiecare an începând cu 2025 pentru a compensa certificatele restituite în cazurile în care a existat o dublă contabilizare a emisiilor, fără a aduce atingere normelor vizând evitarea unei astfel de duble contabilizări menționate la articolul 30f alineatul (4). Cantitatea suplimentară de certificate stabilită de Comisie corespunde cantității totale de emisii de gaze cu efect de seră care a fost compensată în anul de raportare relevant, în conformitate cu actele delegate menționate la articolul 30f alineatul (4a).

Amendamentul 585

Amendamentul 585

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30d – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Începând cu
  2026
  , certificatele care fac obiectul prezentului capitol se scot la licitație, cu excepția cazului în care sunt plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței instituită prin Decizia (UE) 2015/1814. Certificatele care fac obiectul prezentului capitol se scot la licitație separat de certificatele care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. | 1.   Începând cu
  2025
  , certificatele care fac obiectul prezentului capitol se scot la licitație, cu excepția cazului în care sunt plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței instituită prin Decizia (UE) 2015/1814. Certificatele care fac obiectul prezentului capitol se scot la licitație separat de certificatele care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Începând cu
  2026
  , certificatele care fac obiectul prezentului capitol se scot la licitație, cu excepția cazului în care sunt plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței instituită prin Decizia (UE) 2015/1814. Certificatele care fac obiectul prezentului capitol se scot la licitație separat de certificatele care fac obiectul capitolelor II, IIa și III.

1.   Începând cu
  2025
  , certificatele care fac obiectul prezentului capitol se scot la licitație, cu excepția cazului în care sunt plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței instituită prin Decizia (UE) 2015/1814. Certificatele care fac obiectul prezentului capitol se scot la licitație separat de certificatele care fac obiectul capitolelor II, IIa și III.

Amendamentul 586

Amendamentul 586

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30d – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Licitarea certificatelor în temeiul prezentului capitol începe în
  2026
  , cu un volum echivalent cu 130 % din volumul de certificate scoase la licitație pentru
  2026
  , stabilit pe baza cantității de certificate la nivelul Uniunii pentru anul respectiv și a proporției și a volumului de certificate scoase la licitație în temeiul alineatelor (3), (5) și (6). Volumele suplimentare care urmează să fie scoase la licitație se utilizează numai pentru restituirea certificatelor în temeiul articolului 30e alineatul (2) și se deduc din volumele de certificate scoase la licitație pentru perioada 2028-2030. Condițiile pentru aceste licitații anticipate se stabilesc în conformitate cu alineatul (7) și cu articolul 10 alineatul (4). | Licitarea certificatelor în temeiul prezentului capitol începe în
  2025
  , cu un volum echivalent cu 130 % din volumul de certificate scoase la licitație pentru
  2025
  , stabilit pe baza cantității de certificate la nivelul Uniunii pentru anul respectiv și a proporției și a volumului de certificate scoase la licitație în temeiul alineatelor (3), (5) și (6). Volumele suplimentare care urmează să fie scoase la licitație se utilizează numai pentru restituirea certificatelor în temeiul articolului 30e alineatul (2) și se deduc din volumele de certificate scoase la licitație pentru perioada 2028-2030. Condițiile pentru aceste licitații anticipate se stabilesc în conformitate cu alineatul (7) și cu articolul 10 alineatul (4). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Licitarea certificatelor în temeiul prezentului capitol începe în
  2026
  , cu un volum echivalent cu 130 % din volumul de certificate scoase la licitație pentru
  2026
  , stabilit pe baza cantității de certificate la nivelul Uniunii pentru anul respectiv și a proporției și a volumului de certificate scoase la licitație în temeiul alineatelor (3), (5) și (6). Volumele suplimentare care urmează să fie scoase la licitație se utilizează numai pentru restituirea certificatelor în temeiul articolului 30e alineatul (2) și se deduc din volumele de certificate scoase la licitație pentru perioada 2028-2030. Condițiile pentru aceste licitații anticipate se stabilesc în conformitate cu alineatul (7) și cu articolul 10 alineatul (4).

2026

2026

Licitarea certificatelor în temeiul prezentului capitol începe în
  2025
  , cu un volum echivalent cu 130 % din volumul de certificate scoase la licitație pentru
  2025
  , stabilit pe baza cantității de certificate la nivelul Uniunii pentru anul respectiv și a proporției și a volumului de certificate scoase la licitație în temeiul alineatelor (3), (5) și (6). Volumele suplimentare care urmează să fie scoase la licitație se utilizează numai pentru restituirea certificatelor în temeiul articolului 30e alineatul (2) și se deduc din volumele de certificate scoase la licitație pentru perioada 2028-2030. Condițiile pentru aceste licitații anticipate se stabilesc în conformitate cu alineatul (7) și cu articolul 10 alineatul (4).

2025

2025

Amendamentul 587

Amendamentul 587

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30d – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În
  2026
  , se constituie 600 de milioane de certificate care fac obiectul prezentului capitol în rezerva pentru stabilitatea pieței în temeiul articolului 1a alineatul (3) din Decizia (UE) 2015/1814. | În
  2025
  , se constituie 600 de milioane de certificate care fac obiectul prezentului capitol în rezerva pentru stabilitatea pieței în temeiul articolului 1a alineatul (3) din Decizia (UE) 2015/1814. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În
  2026
  , se constituie 600 de milioane de certificate care fac obiectul prezentului capitol în rezerva pentru stabilitatea pieței în temeiul articolului 1a alineatul (3) din Decizia (UE) 2015/1814.

2026

În
  2025
  , se constituie 600 de milioane de certificate care fac obiectul prezentului capitol în rezerva pentru stabilitatea pieței în temeiul articolului 1a alineatul (3) din Decizia (UE) 2015/1814.

2025

Amendamentul 588

Amendamentul 588

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30d – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   150 de milioane de certificate emise în temeiul prezentului capitol se scot la licitație și toate veniturile provenite din aceste licitații sunt puse la dispoziția Fondului pentru
  inovare
  instituit în temeiul
  articolului 10a alineatul
   (
  8
  ). Articolul 
  10a
  alineatul (
  8
  ) se
  aplică certificatelor menționate la prezentul alineat
  . | 3.   150 de milioane de certificate emise în temeiul prezentului capitol se scot la licitație și toate veniturile provenite din aceste licitații sunt puse la dispoziția Fondului pentru
  atenuarea impactului social al acțiunilor climatice
  instituit în temeiul
  Regulamentului
  (
  UE
  ) ...
  / ... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] ca venituri alocate externe în conformitate cu
  articolul 
  21
  alineatul (
  5) din Regulamentul (UE, Euratom
  )
  2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (*) și
  se
  utilizează în conformitate cu normele aplicabile Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   150 de milioane de certificate emise în temeiul prezentului capitol se scot la licitație și toate veniturile provenite din aceste licitații sunt puse la dispoziția Fondului pentru
  inovare
  instituit în temeiul
  articolului 10a alineatul
   (
  8
  ). Articolul 
  10a
  alineatul (
  8
  ) se
  aplică certificatelor menționate la prezentul alineat
  .

3.   150 de milioane de certificate emise în temeiul prezentului capitol se scot la licitație și toate veniturile provenite din aceste licitații sunt puse la dispoziția Fondului pentru
  atenuarea impactului social al acțiunilor climatice
  instituit în temeiul
  Regulamentului
  (
  UE
  ) ...
  / ... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice] ca venituri alocate externe în conformitate cu
  articolul 
  21
  alineatul (
  5) din Regulamentul (UE, Euratom
  )
  2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (*) și
  se
  utilizează în conformitate cu normele aplicabile Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice
  .

Amendamentul 589

Amendamentul 589

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30d – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pentru a se asigura că creditele disponibile pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cadrul bugetului Uniunii pot evolua în strânsă concordanță cu prețul carbonului și, prin urmare, cu povara pentru gospodăriile vulnerabile și participanții la traficul rutier vulnerabili, un mecanism de ajustare în funcție de fluctuația prețului carbonului va permite consolidări anuale. Dispozițiile detaliate urmează să fie prevăzute în Regulamentul privind cadrul financiar multianual, care, în concordanță cu articolul 312 din TFUE, asigură că plafoanele de cheltuieli relevante sunt ajustate automat în fiecare an în funcție de rata modificării prețului carbonului în cadrul EU ETS pentru clădiri, transportul rutier și alți combustibili. Impactul bugetar al ajustării anuale se înscrie în buget. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Pentru a se asigura că creditele disponibile pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cadrul bugetului Uniunii pot evolua în strânsă concordanță cu prețul carbonului și, prin urmare, cu povara pentru gospodăriile vulnerabile și participanții la traficul rutier vulnerabili, un mecanism de ajustare în funcție de fluctuația prețului carbonului va permite consolidări anuale. Dispozițiile detaliate urmează să fie prevăzute în Regulamentul privind cadrul financiar multianual, care, în concordanță cu articolul 312 din TFUE, asigură că plafoanele de cheltuieli relevante sunt ajustate automat în fiecare an în funcție de rata modificării prețului carbonului în cadrul EU ETS pentru clădiri, transportul rutier și alți combustibili. Impactul bugetar al ajustării anuale se înscrie în buget.

Amendamentul 590

Amendamentul 590

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30d – alineatul 5 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării certificatelor menționate la alineatul (4), cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii. Statele membre își utilizează veniturile pentru
  una sau mai multe dintre activitățile menționate la
  articolul 
  10 alineatul
   (
  3
  )
  sau în legătură cu una sau mai multe dintre următoarele măsuri
  : | 5.   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării certificatelor menționate la alineatul (4), cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii
  ca venit general
  . Statele membre își utilizează veniturile
  mai întâi
  pentru
  cofinanțarea la nivel național a planurilor lor de atenuare a impactului social al acțiunilor climatice și, pentru orice venituri rămase, pentru măsuri și investiții pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în concordanță cu
  articolul 
  6 din Regulamentul
  (
  UE
  )
  ... /... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice]
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării certificatelor menționate la alineatul (4), cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii. Statele membre își utilizează veniturile pentru
  una sau mai multe dintre activitățile menționate la
  articolul 
  10 alineatul
   (
  3
  )
  sau în legătură cu una sau mai multe dintre următoarele măsuri
  :

5.   Statele membre determină destinația veniturilor obținute în urma licitării certificatelor menționate la alineatul (4), cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și incluse în bugetul Uniunii
  ca venit general
  . Statele membre își utilizează veniturile
  mai întâi
  pentru
  cofinanțarea la nivel național a planurilor lor de atenuare a impactului social al acțiunilor climatice și, pentru orice venituri rămase, pentru măsuri și investiții pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în concordanță cu
  articolul 
  6 din Regulamentul
  (
  UE
  )
  ... /... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice]
  :

Amendamentul 591

Amendamentul 591

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30d – alineatul 5 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | măsuri menite să contribuie la
  decarbonizarea
  încălzirii și răcirii clădirilor sau la reducerea nevoilor energetice ale clădirilor
  , inclusiv integrarea energiilor din surse regenerabile și măsuri conexe
  în conformitate cu articolul 
  7 alineatul
   (
  11
  )
  , articolul 12 și articolul 20 din Directiva 2012
  /
  27/UE [trimiterile urmează să fie actualizate cu directiva revizuită], precum și măsuri de acordare de sprijin financiar
  pentru
  gospodăriile cu venituri reduse din clădirile cu cele mai slabe performanțe; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

măsuri menite să contribuie la
  decarbonizarea
  încălzirii și răcirii clădirilor sau la reducerea nevoilor energetice ale clădirilor
  , inclusiv integrarea energiilor din surse regenerabile și măsuri conexe
  în conformitate cu articolul 
  7 alineatul
   (
  11
  )
  , articolul 12 și articolul 20 din Directiva 2012
  /
  27/UE [trimiterile urmează să fie actualizate cu directiva revizuită], precum și măsuri de acordare de sprijin financiar
  pentru
  gospodăriile cu venituri reduse din clădirile cu cele mai slabe performanțe;

decarbonizarea

, inclusiv integrarea energiilor din surse regenerabile și măsuri conexe

7 alineatul

11

, articolul 12 și articolul 20 din Directiva 2012

27/UE [trimiterile urmează să fie actualizate cu directiva revizuită], precum și măsuri de acordare de sprijin financiar

gospodăriile cu venituri reduse din clădirile cu cele mai slabe performanțe;

| (a) | măsuri menite să contribuie la
  neutralitatea climatică a
  încălzirii și răcirii clădirilor sau la reducerea nevoilor energetice ale clădirilor în conformitate cu articolul 
  6 din Regulamentul
  (
  UE
  ).../
  ... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice]; |
| --- | --- |

(a)

măsuri menite să contribuie la
  neutralitatea climatică a
  încălzirii și răcirii clădirilor sau la reducerea nevoilor energetice ale clădirilor în conformitate cu articolul 
  6 din Regulamentul
  (
  UE
  ).../
  ... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice];

neutralitatea climatică a

6 din Regulamentul

UE

... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice];

Amendamentul 592

Amendamentul 592

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30d – alineatul 5 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | măsuri menite să accelereze adoptarea de vehicule cu emisii zero sau să ofere sprijin financiar pentru instalarea unei infrastructuri de realimentare și reîncărcare complet interoperabile pentru vehiculele cu emisii zero sau măsuri de încurajare a trecerii la forme de transport public și de îmbunătățire a multimodalității
  sau de acordare de sprijin financiar pentru abordarea aspectelor de ordin social în legătură cu utilizatorii serviciilor de transport cu venituri mici și mijlocii
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

măsuri menite să accelereze adoptarea de vehicule cu emisii zero sau să ofere sprijin financiar pentru instalarea unei infrastructuri de realimentare și reîncărcare complet interoperabile pentru vehiculele cu emisii zero sau măsuri de încurajare a trecerii la forme de transport public și de îmbunătățire a multimodalității
  sau de acordare de sprijin financiar pentru abordarea aspectelor de ordin social în legătură cu utilizatorii serviciilor de transport cu venituri mici și mijlocii
  .

sau de acordare de sprijin financiar pentru abordarea aspectelor de ordin social în legătură cu utilizatorii serviciilor de transport cu venituri mici și mijlocii

| (b) | măsuri menite să accelereze adoptarea de vehicule cu emisii zero sau să ofere sprijin financiar pentru instalarea unei infrastructuri de realimentare și reîncărcare complet interoperabile pentru vehiculele cu emisii zero sau măsuri de încurajare a trecerii la forme de transport public și de îmbunătățire a multimodalității
  în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice]
  . |
| --- | --- |

(b)

măsuri menite să accelereze adoptarea de vehicule cu emisii zero sau să ofere sprijin financiar pentru instalarea unei infrastructuri de realimentare și reîncărcare complet interoperabile pentru vehiculele cu emisii zero sau măsuri de încurajare a trecerii la forme de transport public și de îmbunătățire a multimodalității
  în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice]
  .

în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice]

Amendamentul 593

Amendamentul 593

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30e – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   De la 1 ianuarie 
  2027
  , statele membre se asigură că, până la data de 30 aprilie a fiecărui an, entitatea reglementată restituie un număr de certificate în temeiul prezentului capitol egal cu totalul emisiilor corespunzătoare cantității de combustibili eliberate pentru consum în conformitate cu anexa III pe parcursul anului calendaristic anterior, potrivit verificării efectuate în conformitate cu articolele 15 și 30f, și că respectivele certificate sunt ulterior anulate. | 2.   De la 1 ianuarie 
  2026
  , statele membre se asigură că, până la data de 30 aprilie a fiecărui an, entitatea reglementată restituie un număr de certificate în temeiul prezentului capitol egal cu totalul emisiilor corespunzătoare cantității de combustibili eliberate pentru consum în conformitate cu anexa III pe parcursul anului calendaristic anterior, potrivit verificării efectuate în conformitate cu articolele 15 și 30f, și că respectivele certificate sunt ulterior anulate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   De la 1 ianuarie 
  2027
  , statele membre se asigură că, până la data de 30 aprilie a fiecărui an, entitatea reglementată restituie un număr de certificate în temeiul prezentului capitol egal cu totalul emisiilor corespunzătoare cantității de combustibili eliberate pentru consum în conformitate cu anexa III pe parcursul anului calendaristic anterior, potrivit verificării efectuate în conformitate cu articolele 15 și 30f, și că respectivele certificate sunt ulterior anulate.

2.   De la 1 ianuarie 
  2026
  , statele membre se asigură că, până la data de 30 aprilie a fiecărui an, entitatea reglementată restituie un număr de certificate în temeiul prezentului capitol egal cu totalul emisiilor corespunzătoare cantității de combustibili eliberate pentru consum în conformitate cu anexa III pe parcursul anului calendaristic anterior, potrivit verificării efectuate în conformitate cu articolele 15 și 30f, și că respectivele certificate sunt ulterior anulate.

Amendamentul 594

Amendamentul 594

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30f – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre se asigură că fiecare entitate reglementată monitorizează, pentru fiecare an calendaristic începând cu
  2025
  , emisiile corespunzătoare cantităților de combustibili eliberate pentru consum în conformitate cu anexa III. De asemenea, statele membre se asigură că fiecare entitate reglementată raportează aceste emisii autorității competente în anul următor, începând din
  2026
  , în conformitate cu actele menționate la articolul 14 alineatul (1). | 2.   Statele membre se asigură că fiecare entitate reglementată monitorizează, pentru fiecare an calendaristic începând cu
  2024
  , emisiile corespunzătoare cantităților de combustibili eliberate pentru consum în conformitate cu anexa III. De asemenea, statele membre se asigură că fiecare entitate reglementată raportează aceste emisii autorității competente în anul următor, începând din
  2025
  , în conformitate cu actele menționate la articolul 14 alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre se asigură că fiecare entitate reglementată monitorizează, pentru fiecare an calendaristic începând cu
  2025
  , emisiile corespunzătoare cantităților de combustibili eliberate pentru consum în conformitate cu anexa III. De asemenea, statele membre se asigură că fiecare entitate reglementată raportează aceste emisii autorității competente în anul următor, începând din
  2026
  , în conformitate cu actele menționate la articolul 14 alineatul (1).

2.   Statele membre se asigură că fiecare entitate reglementată monitorizează, pentru fiecare an calendaristic începând cu
  2024
  , emisiile corespunzătoare cantităților de combustibili eliberate pentru consum în conformitate cu anexa III. De asemenea, statele membre se asigură că fiecare entitate reglementată raportează aceste emisii autorității competente în anul următor, începând din
  2025
  , în conformitate cu actele menționate la articolul 14 alineatul (1).

Amendamentul 595

Amendamentul 595

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30f – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Sub rezerva evaluării de la articolul 30a alineatul (1b) al doilea paragraf litera (d), începând cu... [un an înainte de data aplicării acestui capitol în ceea ce privește combustibilii utilizați pentru ardere în transportul rutier privat și în sistemele private de încălzire și răcire a clădirilor rezidențiale] și, ulterior, în fiecare lună, entitățile reglementate raportează Comisiei o defalcare a costurilor care intră în prețul cu amănuntul al combustibililor eliberați pentru consum în conformitate cu anexa III, inclusiv, în special, procentul de taxe și impozite naționale și de costuri legate de restituirea certificatelor în prețul cu amănuntul, precum și procentul de costuri legate de restituirea certificatelor care este transferat consumatorului final. În cazul în care acest procent se modifică cu mai mult de 5 % față de ultima perioadă de raportare, se oferă o explicație. |
| | Până la... [data intrării în vigoare a prezentului capitol], Comisia adoptă un act de punere în aplicare care stabilește categoriile de raportare și formatul care trebuie utilizat pentru raportare în conformitate cu primul paragraf de la prezentul alineat. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2). |
| | De la... [data aplicării prezentului capitol în ceea ce privește combustibilii utilizați pentru ardere în transportul rutier privat și în sistemele private de încălzire și răcire a clădirilor rezidențiale] sau, în cazul în care un stat membru, în conformitate cu articolul 30a alineatul (1c), a decis că derogarea menționată la alineatul (1a) din articolul respectiv nu se aplică, de la... [data intrării în vigoare a prezentului capitol], entitățile reglementate nu transferă consumatorului final mai mult de 50 % din costurile legate de restituirea certificatelor pentru combustibilii eliberați pentru consum în conformitate cu anexa III. |
| | În cazul în care Comisia constată că o entitate reglementată a transferat o cotă din costuri mai mare de 50 %, entitatea respectivă plătește o penalitate în conformitate cu articolul 16 din prezenta directivă. Cuantumul penalității se calculează pe baza numărului de certificate echivalente transferului în exces în conformitate cu prezentul alineat, înmulțită cu cel mai mare preț de decontare înregistrat în anul precedent pe piața primară sau secundară pentru certificatele de emisii care fac obiectul prezentului capitol. În fiecare an, până la 28 februarie, Comisia comunică prețul penalității pentru transferul în exces. Veniturile generate din penalitățile menționate la acest paragraf se alocă Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice menționat în Regulamentul (UE) ... /... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Sub rezerva evaluării de la articolul 30a alineatul (1b) al doilea paragraf litera (d), începând cu... [un an înainte de data aplicării acestui capitol în ceea ce privește combustibilii utilizați pentru ardere în transportul rutier privat și în sistemele private de încălzire și răcire a clădirilor rezidențiale] și, ulterior, în fiecare lună, entitățile reglementate raportează Comisiei o defalcare a costurilor care intră în prețul cu amănuntul al combustibililor eliberați pentru consum în conformitate cu anexa III, inclusiv, în special, procentul de taxe și impozite naționale și de costuri legate de restituirea certificatelor în prețul cu amănuntul, precum și procentul de costuri legate de restituirea certificatelor care este transferat consumatorului final. În cazul în care acest procent se modifică cu mai mult de 5 % față de ultima perioadă de raportare, se oferă o explicație.

Până la... [data intrării în vigoare a prezentului capitol], Comisia adoptă un act de punere în aplicare care stabilește categoriile de raportare și formatul care trebuie utilizat pentru raportare în conformitate cu primul paragraf de la prezentul alineat. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).

Până la... [data intrării în vigoare a prezentului capitol], Comisia adoptă un act de punere în aplicare care stabilește categoriile de raportare și formatul care trebuie utilizat pentru raportare în conformitate cu primul paragraf de la prezentul alineat. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22a alineatul (2).

De la... [data aplicării prezentului capitol în ceea ce privește combustibilii utilizați pentru ardere în transportul rutier privat și în sistemele private de încălzire și răcire a clădirilor rezidențiale] sau, în cazul în care un stat membru, în conformitate cu articolul 30a alineatul (1c), a decis că derogarea menționată la alineatul (1a) din articolul respectiv nu se aplică, de la... [data intrării în vigoare a prezentului capitol], entitățile reglementate nu transferă consumatorului final mai mult de 50 % din costurile legate de restituirea certificatelor pentru combustibilii eliberați pentru consum în conformitate cu anexa III.

De la... [data aplicării prezentului capitol în ceea ce privește combustibilii utilizați pentru ardere în transportul rutier privat și în sistemele private de încălzire și răcire a clădirilor rezidențiale] sau, în cazul în care un stat membru, în conformitate cu articolul 30a alineatul (1c), a decis că derogarea menționată la alineatul (1a) din articolul respectiv nu se aplică, de la... [data intrării în vigoare a prezentului capitol], entitățile reglementate nu transferă consumatorului final mai mult de 50 % din costurile legate de restituirea certificatelor pentru combustibilii eliberați pentru consum în conformitate cu anexa III.

În cazul în care Comisia constată că o entitate reglementată a transferat o cotă din costuri mai mare de 50 %, entitatea respectivă plătește o penalitate în conformitate cu articolul 16 din prezenta directivă. Cuantumul penalității se calculează pe baza numărului de certificate echivalente transferului în exces în conformitate cu prezentul alineat, înmulțită cu cel mai mare preț de decontare înregistrat în anul precedent pe piața primară sau secundară pentru certificatele de emisii care fac obiectul prezentului capitol. În fiecare an, până la 28 februarie, Comisia comunică prețul penalității pentru transferul în exces. Veniturile generate din penalitățile menționate la acest paragraf se alocă Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice menționat în Regulamentul (UE) ... /... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice].

În cazul în care Comisia constată că o entitate reglementată a transferat o cotă din costuri mai mare de 50 %, entitatea respectivă plătește o penalitate în conformitate cu articolul 16 din prezenta directivă. Cuantumul penalității se calculează pe baza numărului de certificate echivalente transferului în exces în conformitate cu prezentul alineat, înmulțită cu cel mai mare preț de decontare înregistrat în anul precedent pe piața primară sau secundară pentru certificatele de emisii care fac obiectul prezentului capitol. În fiecare an, până la 28 februarie, Comisia comunică prețul penalității pentru transferul în exces. Veniturile generate din penalitățile menționate la acest paragraf se alocă Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice menționat în Regulamentul (UE) ... /... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice].

Amendamentul 596

Amendamentul 596

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30f – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Statele membre se asigură că entitățile reglementate sunt în măsură să identifice și să documenteze în mod fiabil și precis, pentru fiecare tip de combustibil, volumele exacte de combustibil eliberate pentru consum
  care sunt utilizate pentru ardere în sectorul construcțiilor și al transportului rutier, astfel cum sunt identificate în
  anexa III, precum și destinația finală a combustibililor eliberați pentru consum de către entitățile reglementate. Statele membre trebuie să ia măsuri corespunzătoare pentru a evita orice risc de dublă contabilizare a emisiilor care fac obiectul prezentului capitol și a celor care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. Normele detaliate pentru evitarea dublei contabilizări se adoptă în conformitate cu articolul 14 alineatul (1). | 4.   Statele membre se asigură că entitățile reglementate sunt în măsură să identifice și să documenteze în mod fiabil și precis, pentru fiecare tip de combustibil, volumele exacte de combustibil eliberate pentru consum
  în conformitate cu
  anexa III, precum și destinația finală a combustibililor eliberați pentru consum de către entitățile reglementate. Statele membre trebuie să ia măsuri corespunzătoare pentru a evita orice risc de dublă contabilizare a emisiilor care fac obiectul prezentului capitol și a celor care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. Normele detaliate
  și armonizate
  pentru evitarea dublei contabilizări se adoptă în conformitate cu articolul 14 alineatul (1). |
| | (Acest amendament despre„combustibilul eliberat pentru consum și care este utilizat pentru ardere în sectorul clădirilor și al transportului rutier, astfel cum se definește în anexa III” se aplică în tot textul. Adoptarea sa va impune adaptări tehnice în întregul text.) |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Statele membre se asigură că entitățile reglementate sunt în măsură să identifice și să documenteze în mod fiabil și precis, pentru fiecare tip de combustibil, volumele exacte de combustibil eliberate pentru consum
  care sunt utilizate pentru ardere în sectorul construcțiilor și al transportului rutier, astfel cum sunt identificate în
  anexa III, precum și destinația finală a combustibililor eliberați pentru consum de către entitățile reglementate. Statele membre trebuie să ia măsuri corespunzătoare pentru a evita orice risc de dublă contabilizare a emisiilor care fac obiectul prezentului capitol și a celor care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. Normele detaliate pentru evitarea dublei contabilizări se adoptă în conformitate cu articolul 14 alineatul (1).

4.   Statele membre se asigură că entitățile reglementate sunt în măsură să identifice și să documenteze în mod fiabil și precis, pentru fiecare tip de combustibil, volumele exacte de combustibil eliberate pentru consum
  în conformitate cu
  anexa III, precum și destinația finală a combustibililor eliberați pentru consum de către entitățile reglementate. Statele membre trebuie să ia măsuri corespunzătoare pentru a evita orice risc de dublă contabilizare a emisiilor care fac obiectul prezentului capitol și a celor care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. Normele detaliate
  și armonizate
  pentru evitarea dublei contabilizări se adoptă în conformitate cu articolul 14 alineatul (1).

(Acest amendament despre„combustibilul eliberat pentru consum și care este utilizat pentru ardere în sectorul clădirilor și al transportului rutier, astfel cum se definește în anexa III” se aplică în tot textul. Adoptarea sa va impune adaptări tehnice în întregul text.)

(Acest amendament despre

și care este utilizat pentru ardere în sectorul clădirilor și al transportului rutier, astfel cum se definește în anexa III” se aplică în tot textul. Adoptarea sa va impune adaptări tehnice în întregul text.)

Amendamentul 597

Amendamentul 597

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30f – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea de norme pe deplin armonizate la nivelul Uniunii privind compensarea costurilor rezultate ca urmare a dublei contabilizări pentru operatorii de instalații, în conformitate cu articolul 3e, care sunt suportate din costurile transferate în prețurile combustibililor privind emisiile provenite de la arderea combustibililor și cu condiția ca aceste emisii să fie raportate de către operator în conformitate cu articolul 14, precum și de către entitatea reglementată în conformitate cu acest articol și ca dubla contabilizare să nu fie evitată în conformitate cu alineatul (4) din acest articol. Calculul sumei compensației se bazează pe prețul mediu al certificatelor scoase la licitație în conformitate cu articolul 30d alineatul (4) în anul de raportare în cauză, în conformitate cu acest articol. Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care fac obiectul prezentului capitol se utilizează, în măsura în care este necesar și până la un nivel care corespunde dublei contabilizări în anul de raportare în conformitate cu prezentul articol, pentru suma compensației. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea de norme pe deplin armonizate la nivelul Uniunii privind compensarea costurilor rezultate ca urmare a dublei contabilizări pentru operatorii de instalații, în conformitate cu articolul 3e, care sunt suportate din costurile transferate în prețurile combustibililor privind emisiile provenite de la arderea combustibililor și cu condiția ca aceste emisii să fie raportate de către operator în conformitate cu articolul 14, precum și de către entitatea reglementată în conformitate cu acest articol și ca dubla contabilizare să nu fie evitată în conformitate cu alineatul (4) din acest articol. Calculul sumei compensației se bazează pe prețul mediu al certificatelor scoase la licitație în conformitate cu articolul 30d alineatul (4) în anul de raportare în cauză, în conformitate cu acest articol. Veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii care fac obiectul prezentului capitol se utilizează, în măsura în care este necesar și până la un nivel care corespunde dublei contabilizări în anul de raportare în conformitate cu prezentul articol, pentru suma compensației.

Amendamentul 598

Amendamentul 598

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30h – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  În cazul în care, înainte de 1 ianuarie 2030, de fiecare dată când prețul mediu al certificatelor menționat la alineatul (1) din prezentul articol depășește un plafon tarifar de 50 EUR, Comisia adoptă de urgență o decizie de eliberare din rezerva pentru stabilitatea pieței a 10 milioane de certificate care fac obiectul prezentului capitol, în conformitate cu articolul 1a alineatul (7) din Decizia (UE) 2015/1814. |
| | În cazul în care, înainte de 1 ianuarie 2030, prețul mediu al certificatelor menționat la alineatul (1) depășește 45 EUR, Comisia și statele membre iau de urgență măsuri suplimentare de reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru a evita atingerea plafonului tarifar menționat la primul paragraf din prezentul alineat. |
| | În cazul în care se aplică alineatul (1) sau (2), aplicarea prezentului alineat se suspendă pe perioada respectivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  În cazul în care, înainte de 1 ianuarie 2030, de fiecare dată când prețul mediu al certificatelor menționat la alineatul (1) din prezentul articol depășește un plafon tarifar de 50 EUR, Comisia adoptă de urgență o decizie de eliberare din rezerva pentru stabilitatea pieței a 10 milioane de certificate care fac obiectul prezentului capitol, în conformitate cu articolul 1a alineatul (7) din Decizia (UE) 2015/1814.

În cazul în care, înainte de 1 ianuarie 2030, prețul mediu al certificatelor menționat la alineatul (1) depășește 45 EUR, Comisia și statele membre iau de urgență măsuri suplimentare de reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru a evita atingerea plafonului tarifar menționat la primul paragraf din prezentul alineat.

În cazul în care, înainte de 1 ianuarie 2030, prețul mediu al certificatelor menționat la alineatul (1) depășește 45 EUR, Comisia și statele membre iau de urgență măsuri suplimentare de reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru a evita atingerea plafonului tarifar menționat la primul paragraf din prezentul alineat.

În cazul în care se aplică alineatul (1) sau (2), aplicarea prezentului alineat se suspendă pe perioada respectivă.

În cazul în care se aplică alineatul (1) sau (2), aplicarea prezentului alineat se suspendă pe perioada respectivă.

Amendamentul 599

Amendamentul 599

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30i – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la 1 ianuarie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului capitol în legătură cu eficacitatea, administrarea și aplicarea lor practică, inclusiv cu privire la aplicarea normelor prevăzute în Decizia (UE) 2015/1814 și la utilizarea certificatelor din prezentul capitol în vederea îndeplinirii obligațiilor de conformitate ale entităților care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. Dacă este cazul, împreună cu acest raport, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a prezentului capitol. Până la 31 octombrie 2031, Comisia trebuie să evalueze fezabilitatea integrării sectoarelor vizate de anexa III în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele enumerate în anexa 1 la Directiva 2003/87/CE. | Până la 1 ianuarie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului capitol în legătură cu eficacitatea, administrarea și aplicarea lor practică, inclusiv cu privire la aplicarea normelor prevăzute în Decizia (UE) 2015/1814 și la utilizarea certificatelor din prezentul capitol în vederea îndeplinirii obligațiilor de conformitate ale entităților care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. Dacă este cazul, împreună cu acest raport, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a prezentului capitol.
  Până la 1 ianuarie 2029, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care evaluează dacă plafonul tarifar menționat la articolul 30h alineatul (2a) primul paragraf a fost eficace și dacă ar trebui menținut. Dacă este cazul, Comisia anexează la raportul respectiv o propunere legislativă adresată Parlamentului European și Consiliului de modificare a prezentei directive în vederea ajustării plafonului tarifar respectiv, în timp util, pentru ca aceasta să se aplice de la 1 ianuarie 2030.
  Până la 31 octombrie 2031, Comisia trebuie să evalueze fezabilitatea integrării sectoarelor vizate de anexa III în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele enumerate în anexa 1 la Directiva 2003/87/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 1 ianuarie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului capitol în legătură cu eficacitatea, administrarea și aplicarea lor practică, inclusiv cu privire la aplicarea normelor prevăzute în Decizia (UE) 2015/1814 și la utilizarea certificatelor din prezentul capitol în vederea îndeplinirii obligațiilor de conformitate ale entităților care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. Dacă este cazul, împreună cu acest raport, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a prezentului capitol. Până la 31 octombrie 2031, Comisia trebuie să evalueze fezabilitatea integrării sectoarelor vizate de anexa III în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele enumerate în anexa 1 la Directiva 2003/87/CE.

Până la 1 ianuarie 2028, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului capitol în legătură cu eficacitatea, administrarea și aplicarea lor practică, inclusiv cu privire la aplicarea normelor prevăzute în Decizia (UE) 2015/1814 și la utilizarea certificatelor din prezentul capitol în vederea îndeplinirii obligațiilor de conformitate ale entităților care fac obiectul capitolelor II, IIa și III. Dacă este cazul, împreună cu acest raport, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a prezentului capitol.
  Până la 1 ianuarie 2029, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care evaluează dacă plafonul tarifar menționat la articolul 30h alineatul (2a) primul paragraf a fost eficace și dacă ar trebui menținut. Dacă este cazul, Comisia anexează la raportul respectiv o propunere legislativă adresată Parlamentului European și Consiliului de modificare a prezentei directive în vederea ajustării plafonului tarifar respectiv, în timp util, pentru ca aceasta să se aplice de la 1 ianuarie 2030.
  Până la 31 octombrie 2031, Comisia trebuie să evalueze fezabilitatea integrării sectoarelor vizate de anexa III în sistemul de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele enumerate în anexa 1 la Directiva 2003/87/CE.

Până la 1 ianuarie 2029, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care evaluează dacă plafonul tarifar menționat la articolul 30h alineatul (2a) primul paragraf a fost eficace și dacă ar trebui menținut. Dacă este cazul, Comisia anexează la raportul respectiv o propunere legislativă adresată Parlamentului European și Consiliului de modificare a prezentei directive în vederea ajustării plafonului tarifar respectiv, în timp util, pentru ca aceasta să se aplice de la 1 ianuarie 2030.

Amendamentul 600

Amendamentul 600

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30i – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Comisia ia în considerare posibile modificări ale prezentei directive în ceea ce privește simplificarea reglementării. Comisia și autoritățile competente se adaptează în permanență la bunele practici în materie de proceduri administrative și ia toate măsurile de simplificare a aplicării prezentei directive, menținând sarcinile administrative la un nivel minim. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia ia în considerare posibile modificări ale prezentei directive în ceea ce privește simplificarea reglementării. Comisia și autoritățile competente se adaptează în permanență la bunele practici în materie de proceduri administrative și ia toate măsurile de simplificare a aplicării prezentei directive, menținând sarcinile administrative la un nivel minim.

Comisia ia în considerare posibile modificări ale prezentei directive în ceea ce privește simplificarea reglementării. Comisia și autoritățile competente se adaptează în permanență la bunele practici în materie de proceduri administrative și ia toate măsurile de simplificare a aplicării prezentei directive, menținând sarcinile administrative la un nivel minim.

Amendamentul 601

Amendamentul 601

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30i a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21a) | se inserează următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(21a)

(21a)

se inserează următorul articol:

„Articolul 30ia

„Articolul 30ia

Foile de parcurs sectoriale

Foile de parcurs sectoriale

1.
     
  Până la 1 ianuarie 2025, Comisia, sprijinită de Consiliul științific consultativ european privind schimbările climatice, publică foi de parcurs orientative pentru activitățile care fac obiectul anexei I la prezenta directivă în vederea atingerii obiectivului Uniunii de realizare a neutralității climatice până cel târziu în 2050 și a obiectivului de a atinge ulterior emisii negative, prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119.

2.
     
  Comisia colaborează îndeaproape cu părțile interesate, inclusiv cu cetățenii, cu societatea civilă, partenerii sociali, cu mediul universitar, cu responsabilii de elaborarea politicilor, precum și cu sectoarele și subsectoarele afectate de prezenta directivă, în timp ce elaborează foile de parcurs prevăzute la alineatul (1).

3.
     
  O dată la patru ani după publicarea foilor de parcurs prevăzute la alineatul (1), Comisia le actualizează în conformitate cu cele mai recente cunoștințe științifice, colaborând îndeaproape cu părțile interesate, astfel cum se menționează la alineatul (2).

4.
     
  Toate datele utilizate pentru elaborarea foilor de parcurs sectoriale prevăzute la alineatul (1) și pentru actualizările acestora în temeiul alineatului (3) sunt puse la dispoziția publicului, într-o formă ușor accesibilă.”;

Amendamentul 602

Amendamentul 602

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 b (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30i b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21b) | se inserează următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(21b)

(21b)

se inserează următorul articol:

„Articolul 30ib

Consultanță științifică privind sectoarele EU ETS

Comitetul științific consultativ european privind schimbările climatice poate, din proprie inițiativă, să acorde consultanță științifică și să emită rapoarte cu privire la prezenta directivă și la coerența acesteia cu obiectivele climatice ale Regulamentului (UE) 2021/1119 și ale Acordului de la Paris, în special în scopul realizării unei tranziții juste și aducerii unei contribuții la eventualele revizuiri ulterioare ale prezentei directive. Toate avizele prezentate de Comitetul științific consultativ european privind schimbările climatice în temeiul prezentului articol sunt făcute publice, într-o formă ușor accesibilă. Comisia ține seama în mod corespunzător de recomandările Comitetului științific consultativ european privind schimbările climatice și justifică public motivele pentru care nu le ia în considerare.”;

Amendamentul 603

Amendamentul 603

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 c (nou)

Directiva 2003/87/CE

Capitolul IVa a (nou) – Articolele 30i c (nou) și 30i d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21c) | după articolul 30ib se introduce următorul capitol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(21c)

(21c)

după articolul 30ib se introduce următorul capitol:

„CAPITOLUL IVaa

„CAPITOLUL IVaa

Vizibilitatea sprijinului financiar din veniturile EU ETS

Vizibilitatea sprijinului financiar din veniturile EU ETS

Articolul 30ic

Articolul 30ic

Vizibilitatea sprijinului financiar din veniturile EU ETS naționale

Vizibilitatea sprijinului financiar din veniturile EU ETS naționale

1.
     
  Statele membre asigură vizibilitatea finanțării din veniturile EU ETS în toate operațiunile menționate la articolul 10 alineatul (3), la articolul 10a alineatul (6) și la articolul 30d alineatul (5).

2.
     
  Statele membre asigură vizibilitatea sprijinului financiar pentru beneficiarii finali și pentru public prin:

| (a) | afișarea unei etichete adecvate cu mențiunea «finanțat de sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii», precum și cu emblema Uniunii și cu valoarea finanțării, pe documentele și materialele de comunicare referitoare la punerea în aplicare a operațiunii destinate beneficiarilor finali sau publicului și, pentru operațiunile care implică investiții fizice sau echipamente, pe plăci sau panouri clar vizibile și durabile; |
| --- | --- |

(a)

(a)

afișarea unei etichete adecvate cu mențiunea «finanțat de sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii», precum și cu emblema Uniunii și cu valoarea finanțării, pe documentele și materialele de comunicare referitoare la punerea în aplicare a operațiunii destinate beneficiarilor finali sau publicului și, pentru operațiunile care implică investiții fizice sau echipamente, pe plăci sau panouri clar vizibile și durabile;

afișarea unei etichete adecvate cu mențiunea «finanțat de sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii», precum și cu emblema Uniunii și cu valoarea finanțării, pe documentele și materialele de comunicare referitoare la punerea în aplicare a operațiunii destinate beneficiarilor finali sau publicului și, pentru operațiunile care implică investiții fizice sau echipamente, pe plăci sau panouri clar vizibile și durabile;

| (b) | afișarea pe site-ul lor oficial și pe site-urile lor de comunicare socială, dacă există astfel de site-uri, a unei scurte descrieri a operațiunii, inclusiv a scopurilor și rezultatelor acesteia, evidențiind sprijinul financiar din veniturile EU ETS. |
| --- | --- |

(b)

(b)

afișarea pe site-ul lor oficial și pe site-urile lor de comunicare socială, dacă există astfel de site-uri, a unei scurte descrieri a operațiunii, inclusiv a scopurilor și rezultatelor acesteia, evidențiind sprijinul financiar din veniturile EU ETS.

afișarea pe site-ul lor oficial și pe site-urile lor de comunicare socială, dacă există astfel de site-uri, a unei scurte descrieri a operațiunii, inclusiv a scopurilor și rezultatelor acesteia, evidențiind sprijinul financiar din veniturile EU ETS.

3.
     
  Comisia ia toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a normelor prevăzute la alineatele (1) și (2). Sancțiunile trebuie să fie efective, proporționale și cu efect de descurajare.

Articolul 30id

Articolul 30id

Vizibilitatea sprijinului financiar din veniturile EU ETS ale Uniunii

Vizibilitatea sprijinului financiar din veniturile EU ETS ale Uniunii

1.
     
  Comisia asigură vizibilitatea finanțării din veniturile EU ETS în toate operațiunile menționate la articolul 10a alineatul (8) (Fondul de investiții în domeniul climei), la articolul 10d (Fondul pentru modernizare), la articolul 3gab (Fondul pentru oceane) din prezenta directivă și în Regulamentul (UE) .../... [Regulamentul privind Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice].

2.
     
  Beneficiarii recunosc sprijinul financiar din partea fondurilor menționate la alineatul (1) și originea fondurilor respective prin:

| (a) | afișarea unei etichete adecvate cu mențiunea «finanțat de sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii – [fondul relevant]», precum și cu emblema Uniunii și cu valoarea finanțării, pe documentele și materialele de comunicare referitoare la punerea în aplicare a operațiunii destinate beneficiarilor finali sau publicului și, pentru operațiunile care implică investiții fizice sau echipamente, pe plăci sau panouri clar vizibile și durabile; |
| --- | --- |

(a)

(a)

afișarea unei etichete adecvate cu mențiunea «finanțat de sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii – [fondul relevant]», precum și cu emblema Uniunii și cu valoarea finanțării, pe documentele și materialele de comunicare referitoare la punerea în aplicare a operațiunii destinate beneficiarilor finali sau publicului și, pentru operațiunile care implică investiții fizice sau echipamente, pe plăci sau panouri clar vizibile și durabile;

afișarea unei etichete adecvate cu mențiunea «finanțat de sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii – [fondul relevant]», precum și cu emblema Uniunii și cu valoarea finanțării, pe documentele și materialele de comunicare referitoare la punerea în aplicare a operațiunii destinate beneficiarilor finali sau publicului și, pentru operațiunile care implică investiții fizice sau echipamente, pe plăci sau panouri clar vizibile și durabile;

| (b) | afișarea pe site-ul lor oficial și pe site-urile lor de comunicare socială, dacă există astfel de site-uri, a unei scurte descrieri a operațiunii, inclusiv a scopurilor și rezultatelor acesteia, evidențiind sprijinul financiar din fondul relevant și din veniturile EU ETS. |
| --- | --- |

(b)

(b)

afișarea pe site-ul lor oficial și pe site-urile lor de comunicare socială, dacă există astfel de site-uri, a unei scurte descrieri a operațiunii, inclusiv a scopurilor și rezultatelor acesteia, evidențiind sprijinul financiar din fondul relevant și din veniturile EU ETS.

afișarea pe site-ul lor oficial și pe site-urile lor de comunicare socială, dacă există astfel de site-uri, a unei scurte descrieri a operațiunii, inclusiv a scopurilor și rezultatelor acesteia, evidențiind sprijinul financiar din fondul relevant și din veniturile EU ETS.

3.
     
  Comisia ia toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a normelor prevăzute la alineatele (1) și (2). Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive.”

Amendamentul 604

Amendamentul 604

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 d (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 d (nou)

Directiva 2003/87/CE

Articolul 30i e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21d) | Se inserează următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(21d)

(21d)

Se inserează următorul articol:

„Articolul 30ie

„Articolul 30ie

Raport privind nevoile de decarbonizare ale țărilor în curs de dezvoltare

Raport privind nevoile de decarbonizare ale țărilor în curs de dezvoltare

Până la 31 decembrie 2023, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind nevoile de decarbonizare ale țărilor în curs de dezvoltare. Raportul respectiv cuprinde:

Până la 31 decembrie 2023, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind nevoile de decarbonizare ale țărilor în curs de dezvoltare. Raportul respectiv cuprinde:

| (a) | o evaluare a emisiilor de gaze cu efect de seră ale țărilor în curs de dezvoltare pentru fiecare țară; |
| --- | --- |

(a)

(a)

o evaluare a emisiilor de gaze cu efect de seră ale țărilor în curs de dezvoltare pentru fiecare țară;

o evaluare a emisiilor de gaze cu efect de seră ale țărilor în curs de dezvoltare pentru fiecare țară;

| (b) | indicarea principalelor surse de emisii pentru fiecare țară, menționând, acolo unde este posibil, ponderea emisiilor care pot fi atribuite sectoarelor EU ETS și ne-EU ETS; |
| --- | --- |

(b)

(b)

indicarea principalelor surse de emisii pentru fiecare țară, menționând, acolo unde este posibil, ponderea emisiilor care pot fi atribuite sectoarelor EU ETS și ne-EU ETS;

indicarea principalelor surse de emisii pentru fiecare țară, menționând, acolo unde este posibil, ponderea emisiilor care pot fi atribuite sectoarelor EU ETS și ne-EU ETS;

| (c) | indicarea posibilelor căi de decarbonizare pentru fiecare țară; |
| --- | --- |

(c)

(c)

indicarea posibilelor căi de decarbonizare pentru fiecare țară;

indicarea posibilelor căi de decarbonizare pentru fiecare țară;

| (d) | contribuțiile stabilite la nivel național ale fiecărei țări în temeiul Acordului de la Paris.” |
| --- | --- |

(d)

(d)

contribuțiile stabilite la nivel național ale fiecărei țări în temeiul Acordului de la Paris.”

contribuțiile stabilite la nivel național ale fiecărei țări în temeiul Acordului de la Paris.”

Amendamentul 605

Amendamentul 605

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera c

Decizia (UE) 2015/1814

Articolul 1 – alineatul 5 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În orice an dat, în cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație este cuprins între
  833
   de milioane și
  1 096
   de milioane, se deduce din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație de statele membre în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE un număr de certificate egal cu diferența dintre numărul total de certificate aflate în circulație, astfel cum este stabilit în cea mai recentă publicare menționată la alineatul (4) din prezentul articol, și valoarea de
  833
   de milioane, care se plasează în rezervă pentru o perioadă de 12 luni începând cu 1 septembrie a anului respectiv. În cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație depășește
  1 096
  de milioane de certificate, numărul de certificate care urmează să fie dedus din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație de statele membre în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE și care urmează să fie plasat în rezervă pentru o perioadă de 12 luni începând cu 1 septembrie a anului respectiv este egal cu 12 % din numărul total de certificate aflate în circulație. Prin derogare de la ultima teză, până la 31 decembrie 2030, procentul se dublează. | În orice an dat, în cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație este cuprins între
  700
   de milioane și
  921
   de milioane, se deduce din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație de statele membre în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE un număr de certificate egal cu diferența dintre numărul total de certificate aflate în circulație, astfel cum este stabilit în cea mai recentă publicare menționată la alineatul (4) din prezentul articol, și valoarea de
  700
   de milioane, care se plasează în rezervă pentru o perioadă de 12 luni începând cu 1 septembrie a anului respectiv. În cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație depășește
  921
  de milioane de certificate, numărul de certificate care urmează să fie dedus din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație de statele membre în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE și care urmează să fie plasat în rezervă pentru o perioadă de 12 luni începând cu 1 septembrie a anului respectiv este egal cu 12 % din numărul total de certificate aflate în circulație. Prin derogare de la ultima teză, până la 31 decembrie 2030, procentul se dublează.
  Începând din 2025, pragurile menționate la prezentul paragraf se reduc proporțional cu reducerea cantității de certificate la nivelul întregii Uniuni, menționată la articolul 9 din Directiva 2003/87/CE, în același an. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În orice an dat, în cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație este cuprins între
  833
   de milioane și
  1 096
   de milioane, se deduce din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație de statele membre în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE un număr de certificate egal cu diferența dintre numărul total de certificate aflate în circulație, astfel cum este stabilit în cea mai recentă publicare menționată la alineatul (4) din prezentul articol, și valoarea de
  833
   de milioane, care se plasează în rezervă pentru o perioadă de 12 luni începând cu 1 septembrie a anului respectiv. În cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație depășește
  1 096
  de milioane de certificate, numărul de certificate care urmează să fie dedus din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație de statele membre în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE și care urmează să fie plasat în rezervă pentru o perioadă de 12 luni începând cu 1 septembrie a anului respectiv este egal cu 12 % din numărul total de certificate aflate în circulație. Prin derogare de la ultima teză, până la 31 decembrie 2030, procentul se dublează.

833

1 096

833

1 096

În orice an dat, în cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație este cuprins între
  700
   de milioane și
  921
   de milioane, se deduce din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație de statele membre în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE un număr de certificate egal cu diferența dintre numărul total de certificate aflate în circulație, astfel cum este stabilit în cea mai recentă publicare menționată la alineatul (4) din prezentul articol, și valoarea de
  700
   de milioane, care se plasează în rezervă pentru o perioadă de 12 luni începând cu 1 septembrie a anului respectiv. În cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație depășește
  921
  de milioane de certificate, numărul de certificate care urmează să fie dedus din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație de statele membre în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Directiva 2003/87/CE și care urmează să fie plasat în rezervă pentru o perioadă de 12 luni începând cu 1 septembrie a anului respectiv este egal cu 12 % din numărul total de certificate aflate în circulație. Prin derogare de la ultima teză, până la 31 decembrie 2030, procentul se dublează.
  Începând din 2025, pragurile menționate la prezentul paragraf se reduc proporțional cu reducerea cantității de certificate la nivelul întregii Uniuni, menționată la articolul 9 din Directiva 2003/87/CE, în același an.

700

921

700

921

Începând din 2025, pragurile menționate la prezentul paragraf se reduc proporțional cu reducerea cantității de certificate la nivelul întregii Uniuni, menționată la articolul 9 din Directiva 2003/87/CE, în același an.

Amendamentul 606

Amendamentul 606

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Decizia (UE) 2015/1814

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | La articolul 3, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(2a)

(2a)

La articolul 3, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

Comisia monitorizează funcționarea rezervei în cadrul raportului menționat la articolul 10 alineatul (5) din Directiva 2003/87/CE. Acest raport ar trebui să analizeze efectele relevante asupra competitivității, în special în sectorul industrial, inclusiv asupra PIB-ului, a ocupării forței de muncă și a indicatorilor privind investițiile. În termen de trei ani de la data începerii funcționării rezervei și ulterior la intervale de cinci ani, Comisia revizuiește rezerva, pe baza analizei funcționării corecte a pieței europene a carbonului, și prezintă o propunere, dacă este cazul, Parlamentului European și Consiliului. Fiecare revizuire acordă o atenție deosebită procentajului utilizat pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezervă în temeiul articolului 1 alineatul (5) din prezenta decizie, precum și valorii numerice a pragului numărului total de certificate aflate în circulație și numărului certificatelor care urmează să fie scoase din rezervă în temeiul articolului 1 alineatul (6) sau (7) din prezenta decizie. În cadrul acestei revizuiri, Comisia analizează și impactul rezervei asupra creșterii economice, a locurilor de muncă, a competitivității industriale a Uniunii și a riscului relocării emisiilor de carbon.

„Comisia,
  sprijinită de Comitetul științific consultativ european privind schimbările climatice menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/1119,
  monitorizează funcționarea rezervei în cadrul raportului menționat la articolul 10 alineatul (5) din Directiva 2003/87/CE. Acest raport ar trebui să analizeze efectele relevante
  asupra îndeplinirii obiectivului de realizare a neutralității climatice și a obiectivelor Uniunii în materie de climă stabilite în Regulamentul (UE) 2021/1119 și asupra obligațiilor Uniunii și ale statelor sale membre asumate în temeiul Acordului de la Paris,
  asupra competitivității, în special în sectorul industrial, inclusiv asupra PIB-ului, a ocupării forței de muncă, indicatorilor privind investițiile
  , dar și asupra obiectivului de a realiza o tranziție justă, care să nu lase pe nimeni în urmă.
  În termen de trei ani de la data începerii funcționării rezervei și ulterior la intervale de cinci ani, Comisia revizuiește rezerva, pe baza analizei funcționării corecte a pieței europene a carbonului, și prezintă o propunere, dacă este cazul, Parlamentului European și Consiliului. Fiecare revizuire acordă o atenție deosebită procentajului utilizat pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezervă în temeiul articolului 1 alineatul (5) din prezenta decizie, precum și valorii numerice a pragului numărului total de certificate aflate în circulație, numărului certificatelor care urmează să fie scoase din rezervă în temeiul articolului 1 alineatul (6) sau (7) din prezenta decizie
  și altor opțiuni relevante de dezvoltare a rezervei pentru stabilitatea pieței.
  În cadrul acestei revizuiri, Comisia
  și Comitetul științific consultativ european privind schimbările climatice
  analizează și impactul rezervei asupra creșterii economice, a locurilor de muncă, a competitivității industriale a Uniunii și a riscului relocării emisiilor de carbon.”

Amendamentul 607

Amendamentul 607

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul - 1 (nou)

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul - 1 (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Titlu

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Titlul se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1)

(-1)

Titlul se înlocuiește cu următorul text:

Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE

„Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE.”

Amendamentul 608

Amendamentul 608

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 a (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1a) | în întregul text al regulamentului, cu excepția cazurilor menționate la articolul 5 alineatul (1) din anexa I la regulament, termenul „CO2” se înlocuiește cu „gaz cu efect de seră” și se efectuează modificările gramaticale necesare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(-1a)

(-1a)

în întregul text al regulamentului, cu excepția cazurilor menționate la articolul 5 alineatul (1) din anexa I la regulament, termenul „CO2

Amendamentul 609

Amendamentul 609

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 b (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 b (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1b) | articolul 1 se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1b)

(-1b)

articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul
  1

Articolul

„Articolul
  1

„Articolul

Obiectul

Obiectul

Prezentul regulament stabilește reguli pentru monitorizarea, raportarea și verificarea cu precizie a emisiilor de
  dioxid
  de
  carbon (CO2)
  și a altor informații relevante obținute de la navele care sosesc, se află în interiorul sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, în scopul promovării reducerii
  emisiilor de CO2
  generate de transportul maritim într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor.

dioxid

carbon (CO2)

emisiilor de CO2

Prezentul regulament stabilește reguli pentru monitorizarea, raportarea și verificarea cu precizie a emisiilor de
  gaze cu efect
  de
  seră
  și a altor informații relevante obținute de la navele care sosesc, se află în interiorul sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, în scopul promovării reducerii
  acestor emisii
  generate de transportul maritim într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor.”

gaze cu efect

seră

acestor emisii

(Acest amendament se aplică în tot textul. Adoptarea sa va impune adaptări tehnice în întregul text.)

(Acest amendament se aplică în tot textul. Adoptarea sa va impune adaptări tehnice în întregul text.)

Amendamentul 610

Amendamentul 610

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 c (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 c (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 2 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1c) | La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1c)

(-1c)

La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   Prezentul regulament se aplică navelor cu un tonaj brut
  de peste
  5 000 de tone, în ceea ce privește emisiile de
  CO2
  generate în timpul călătoriilor lor de la ultimul lor port de escală la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și de la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru spre următorul lor port de escală, precum și în interiorul porturilor de escală aflate sub jurisdicția unui stat membru.

„1.
     Prezentul regulament se aplică navelor cu un tonaj brut
  mai mare sau egal cu
  5 000 de tone, în ceea ce privește emisiile de
  gaze cu efect de seră
  generate în timpul călătoriilor lor de la ultimul lor port de escală la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și de la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru spre următorul lor port de escală, precum și în interiorul porturilor de escală aflate sub jurisdicția unui stat membru.

1a.
     
  De la 1 ianuarie 2024, prezentul regulament se aplică navelor cu un tonaj brut mai mare sau egal cu 400 de tone, în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră generate în timpul călătoriilor lor de la ultimul lor port de escală la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și de la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru spre următorul lor port de escală, precum și în interiorul porturilor de escală aflate sub jurisdicția unui stat membru. Cu toate acestea, navele cu un tonaj brut mai mare sau egal cu 400 de tone, dar mai mic de 5 000 de tone, au obligația de a raporta numai informațiile relevante pentru includerea unor astfel de nave în domeniul de aplicare al EU ETS începând cu 1 ianuarie 2027.”

Amendamentul 611

Amendamentul 611

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 d (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 d (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 2 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1d) | La articolul 2, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1d)

(-1d)

La articolul 2, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Prezentul regulament nu se aplică navelor de război, navelor auxiliare, navelor de pescuit sau de prelucrare a peștelui, navelor de lemn cu construcție primitivă, navelor care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice
  sau
  navelor guvernamentale utilizate în scopuri necomerciale.

„2.
     Prezentul regulament nu se aplică navelor de război, navelor auxiliare, navelor de pescuit sau de prelucrare a peștelui, navelor de lemn cu construcție primitivă, navelor care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice, navelor guvernamentale utilizate în scopuri necomerciale
  sau navelor destinate protecției civile și operațiunilor de căutare și salvare
  .”

Amendamentul 612

Amendamentul 612

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 e (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 e (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 3 – alineatul 1 – litera a

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1e) | La articolul 3, litera (a) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1e)

(-1e)

La articolul 3, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

| (a) | „emisii de
  CO2”
  înseamnă eliberarea de CO2
  în atmosferă
  de
  către nave
  ; |
| --- | --- |

(a)

„emisii de
  CO2”
  înseamnă eliberarea de CO2
  în atmosferă
  de
  către nave
  ;

CO2”

în atmosferă

către nave

| „(a) | «emisii de
  gaze cu efect de seră»
  înseamnă eliberarea de
  dioxid de carbon (
  CO2

  ), metan (CH4) și protoxid
  de
  azot (N2O) în atmosferă
  ;” |
| --- | --- |

„(a)

„(a)

«emisii de
  gaze cu efect de seră»
  înseamnă eliberarea de
  dioxid de carbon (
  CO2

  ), metan (CH4) și protoxid
  de
  azot (N2O) în atmosferă
  ;”

gaze cu efect de seră»

dioxid de carbon (

2

), metan (CH4

azot (N2

Amendamentul 613

Amendamentul 613

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 f (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 f (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1f) | La articolul 3, litera (b) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1f)

(-1f)

La articolul 3, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

| (b) | „port de escală” înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare,
  sunt excluse
  opririle cu
  scopul unic
  de a realimenta nava cu combustibil, de a 
  obține
  provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau
  este
  în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor,
  precum
  și opririle cu
  scopul unic
  de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau necesare din cauza activităților de căutare și salvare; |
| --- | --- |

(b)

„port de escală” înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare,
  sunt excluse
  opririle cu
  scopul unic
  de a realimenta nava cu combustibil, de a 
  obține
  provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau
  este
  în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor,
  precum
  și opririle cu
  scopul unic
  de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau necesare din cauza activităților de căutare și salvare;

sunt excluse

scopul unic

obține

este

precum

scopul unic

| „(b) | «
  port de escală» înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare,
  fac excepție de la această definiție
  opririle cu
  unicul scop
  de a realimenta nava cu combustibil, de a 
  încărca
  provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau
  se află
  în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor,
  opririle într-un port de transbordare din afara UE
  și opririle cu
  unicul scop
  de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau
  opririle
  necesare din cauza activităților de căutare și salvare;” |
| --- | --- |

„(b)

„(b)

«
  port de escală» înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare,
  fac excepție de la această definiție
  opririle cu
  unicul scop
  de a realimenta nava cu combustibil, de a 
  încărca
  provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau
  se află
  în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor,
  opririle într-un port de transbordare din afara UE
  și opririle cu
  unicul scop
  de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau
  opririle
  necesare din cauza activităților de căutare și salvare;”

«

fac excepție de la această definiție

unicul scop

încărca

se află

opririle într-un port de transbordare din afara UE

unicul scop

opririle

Amendamentul 614

Amendamentul 614

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 g (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul - 1 g (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 3 – alineatul 1 – litera c

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1g) | La articolul 3, litera (c) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1g)

(-1g)

La articolul 3, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

| (c) | „călătorie” înseamnă orice deplasare a unei nave care începe sau se termină într-un port de escală și servește scopului de a transporta
  pasageri sau
  mărfuri în scopuri comerciale; |
| --- | --- |

(c)

„călătorie” înseamnă orice deplasare a unei nave care începe sau se termină într-un port de escală și servește scopului de a transporta
  pasageri sau
  mărfuri în scopuri comerciale;

pasageri sau

| „(c) | «
  călătorie» înseamnă orice deplasare a unei nave care începe sau se termină într-un port de escală
  sau într-o structură situată pe platforma continentală a statului membru respectiv, precum serviciile de aprovizionare offshore,
  și servește scopului de a transporta
  pasageri sau
  mărfuri în scopuri comerciale
  sau de a desfășura activități de servicii pentru instalațiile offshore
  ;” |
| --- | --- |

„(c)

„(c)

«
  călătorie» înseamnă orice deplasare a unei nave care începe sau se termină într-un port de escală
  sau într-o structură situată pe platforma continentală a statului membru respectiv, precum serviciile de aprovizionare offshore,
  și servește scopului de a transporta
  pasageri sau
  mărfuri în scopuri comerciale
  sau de a desfășura activități de servicii pentru instalațiile offshore
  ;”

«

sau într-o structură situată pe platforma continentală a statului membru respectiv, precum serviciile de aprovizionare offshore,

pasageri sau

sau de a desfășura activități de servicii pentru instalațiile offshore

Amendamentul 615

Amendamentul 615

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | La articolul 5 se adaugă următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3a)

(3a)

La articolul 5 se adaugă următorul alineat:

„2a.
     
  Până la 1 iulie 2023, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezentul regulament prin specificarea metodelor de determinare și raportare a altor emisii de gaze decât cele de CO2. Aceste metode se bazează pe aceleași principii ca metodele de monitorizare a emisiilor de CO2 prevăzute în anexa I, cu ajustările necesare în funcție de natura emisiilor de gaze cu efect de seră relevante.”

Amendamentul 616

Amendamentul 616

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 4 – litera -a (nouă)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 4 – litera -a (nouă)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 6 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-a)

(-a)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   
  Planul
  de monitorizare
  poate
  conține, de asemenea, informații privind clasa de gheață a navei și/sau procedurile, responsabilitățile, formulele și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea distanței parcurse și a timpului petrecut pe mare atunci când se navighează prin gheață.

„4.
     
  Pentru companiile de transport maritim care doresc să restituie mai puține certificate de emisii pe baza clasei de gheață a navelor sau a navigației în condiții de gheață sau ambele în temeiul Directivei 2003/87/CE, planul
  de monitorizare conține, de asemenea, informații privind clasa de gheață a navei și/sau procedurile, responsabilitățile, formulele și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea distanței parcurse și a timpului petrecut pe mare atunci când se navighează prin gheață.”

Amendamentul 617

Amendamentul 617

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 9 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | La articolul 9 alineatul (1), paragraful al doilea se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(5a)

(5a)

La articolul 9 alineatul (1), paragraful al doilea se înlocuiește cu următorul text:

Societățile pot monitoriza, de asemenea, informațiile referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea
  prin
  gheață, după caz.

prin

„Societățile pot monitoriza, de asemenea, informațiile referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea
  în condiții de
  gheață, după caz.
  Pentru companiile de transport maritim care doresc să restituie mai puține certificate de emisii în funcție de clasa de gheață a navelor lor sau de navigația în condiții de gheață sau ambele în temeiul Directivei 2003/87/CE, monitorizarea include informații care să indice dacă călătoria a implicat navigația în condiții de gheață, inclusiv informații privind data, ora și locul navigației în condiții de gheață, metoda utilizată pentru măsurarea consumului de păcură, a consumului de combustibil și a factorului de emisie al combustibilului pentru fiecare tip de combustibil atunci când navighează în condiții de gheață, precum și distanța parcursă atunci când navighează în condiții de gheață. Se furnizează și informații din care să reiasă dacă călătoria are loc între porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru, dacă pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru sau dacă sosește într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.”

Amendamentul 618

Amendamentul 618

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 6 a (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 10 – paragraful 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | La articolul 10, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(6a)

(6a)

La articolul 10, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

Societățile
  pot monitoriza informațiile referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață, după caz.

Societățile

„Societățile
  pot monitoriza informațiile referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață, după caz.
  Pentru companiile de transport maritim care doresc să restituie mai puține certificate de emisii pe baza clasei de gheață a navei sau a navigării în condiții de gheață sau ambele în conformitate cu Directiva 2003/87/CE, monitorizarea include emisiile de gaze cu efect de seră agregate de la toate călătoriile care au implicat navigarea în condiții de gheață și distanța totală parcursă în timpul călătoriilor care au implicat navigarea în condiții de gheață.”

Amendamentul 619

Amendamentul 619

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 14 – litera a

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 14 – litera a

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 5 alineatul (2) în legătură cu asigurarea funcționării sistemului EU ETS și la articolul 6 alineatul (8), articolul 7 alineatul (5), articolul 11a alineatul (4), articolul 13 alineatul (6) și articolul 15 alineatul (6) este conferită Comisiei pe o perioadă
  nedeterminată
  de la data intrării în vigoare a [Regulamentului UE revizuit privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim].”; | Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 5 alineatul (2) în legătură cu asigurarea funcționării sistemului EU ETS și la articolul 6 alineatul (8), articolul 7 alineatul (5), articolul 11a alineatul (4), articolul 13 alineatul (6) și articolul 15 alineatul (6) este conferită Comisiei pe o perioadă
  de cinci ani
  de la data intrării în vigoare a [Regulamentului UE revizuit privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim]
  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  .”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 5 alineatul (2) în legătură cu asigurarea funcționării sistemului EU ETS și la articolul 6 alineatul (8), articolul 7 alineatul (5), articolul 11a alineatul (4), articolul 13 alineatul (6) și articolul 15 alineatul (6) este conferită Comisiei pe o perioadă
  nedeterminată
  de la data intrării în vigoare a [Regulamentului UE revizuit privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim].”;

nedeterminată

Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 5 alineatul (2) în legătură cu asigurarea funcționării sistemului EU ETS și la articolul 6 alineatul (8), articolul 7 alineatul (5), articolul 11a alineatul (4), articolul 13 alineatul (6) și articolul 15 alineatul (6) este conferită Comisiei pe o perioadă
  de cinci ani
  de la data intrării în vigoare a [Regulamentului UE revizuit privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim]
  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  .”;

de cinci ani

. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade

Amendamentul 620

Amendamentul 620

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Prin derogare de la alineatul (1), statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma dispozițiilor articolului 1 punctul (15) litera (-a) din prezenta directivă până la 1 ianuarie 2025. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul actelor respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Prin derogare de la alineatul (1), statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma dispozițiilor articolului 1 punctul (15) litera (-a) din prezenta directivă până la 1 ianuarie 2025. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul actelor respective.

Amendamentul 621

Amendamentul 621

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – paragraful 1 – litera a

Anexa I – paragraful 1 – litera a

Directiva 2003/87/CE

Anexa I – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Instalațiile sau părțile de instalații utilizate pentru cercetare, dezvoltare și testare de produse și procese noi, precum și instalațiile
  în cazul cărora emisiile provenite din arderea biomasei
  care
  respectă criteriile stabilite în temeiul articolului 14 contribuie la mai mult de 95 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră
  nu intră sub incidența prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Instalațiile sau părțile de instalații utilizate pentru cercetare, dezvoltare și testare de produse și procese noi, precum și instalațiile
  în cazul cărora emisiile provenite din arderea biomasei
  care
  respectă criteriile stabilite în temeiul articolului 14 contribuie la mai mult de 95 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră
  nu intră sub incidența prezentei directive.

în cazul cărora emisiile provenite din arderea biomasei

respectă criteriile stabilite în temeiul articolului 14 contribuie la mai mult de 95 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră

| 1. | Instalațiile sau părțile de instalații utilizate pentru cercetare, dezvoltare și testare de produse și procese noi, precum și instalațiile care
  utilizează exclusiv biomasă
  nu intră sub incidența prezentei directive. |
| --- | --- |

1.

Instalațiile sau părțile de instalații utilizate pentru cercetare, dezvoltare și testare de produse și procese noi, precum și instalațiile care
  utilizează exclusiv biomasă
  nu intră sub incidența prezentei directive.

utilizează exclusiv biomasă

Amendamentul 622

Amendamentul 622

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – paragraful 1 – litera a a (nouă)

Anexa I – paragraful 1 – litera a a (nouă)

Directiva 2003/87/CE

Anexa I – punctul 5

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | punctul 5 se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:

punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:

| 5. | Dacă se constată că într-o instalație se depășește pragul de capacitate pentru vreo activitate menționată în prezenta anexă, se includ în permisul de emisii de gaze cu efect de seră toate instalațiile în care se ard combustibili, altele decât instalațiile pentru incinerarea deșeurilor periculoase
  sau municipale
  . |
| --- | --- |

5.

Dacă se constată că într-o instalație se depășește pragul de capacitate pentru vreo activitate menționată în prezenta anexă, se includ în permisul de emisii de gaze cu efect de seră toate instalațiile în care se ard combustibili, altele decât instalațiile pentru incinerarea deșeurilor periculoase
  sau municipale
  .

sau municipale

| „5. | Dacă se constată că într-o instalație se depășește pragul de capacitate pentru vreo activitate menționată în prezenta anexă, se includ în permisul de emisii de gaze cu efect de seră toate instalațiile în care se ard combustibili, altele decât instalațiile pentru incinerarea deșeurilor periculoase.” |
| --- | --- |

„5.

Dacă se constată că într-o instalație se depășește pragul de capacitate pentru vreo activitate menționată în prezenta anexă, se includ în permisul de emisii de gaze cu efect de seră toate instalațiile în care se ard combustibili, altele decât instalațiile pentru incinerarea deșeurilor periculoase.”

Amendamentul 623

Amendamentul 623

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – paragraful 1 – litera b – punctul -i (nou)

Anexa I – paragraful 1 – litera b – punctul -i (nou)

Directiva 2003/87/CE

Anexa I – tabel – rândul 1

Textul în vigoare

Textul în vigoare

| Arderea combustibililor în instalații cu o putere termică nominală totală de peste 20 MW (cu excepția instalațiilor pentru incinerarea deșeurilor periculoase sau municipale) | Dioxid de carbon |
| --- | --- |

Arderea combustibililor în instalații cu o putere termică nominală totală de peste 20 MW (cu excepția instalațiilor pentru incinerarea deșeurilor periculoase sau municipale)

municipale

Dioxid de carbon

Amendamentul

Amendamentul

| (-i) | primul rând se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(-i)

(-i)

primul rând se înlocuiește cu următorul text:

| Arderea combustibililor în instalații cu o putere termică nominală totală de peste 20 MW (cu excepția instalațiilor pentru incinerarea deșeurilor periculoase),
  inclusiv, de la 1 ianuarie 2026, arderea combustibililor în instalații pentru incinerarea deșeurilor municipale | Dioxid de carbon |
| --- | --- |

Arderea combustibililor în instalații cu o putere termică nominală totală de peste 20 MW (cu excepția instalațiilor pentru incinerarea deșeurilor periculoase),
  inclusiv, de la 1 ianuarie 2026, arderea combustibililor în instalații pentru incinerarea deșeurilor municipale

inclusiv, de la 1 ianuarie 2026, arderea combustibililor în instalații pentru incinerarea deșeurilor municipale

Dioxid de carbon

Amendamentul 624

Amendamentul 624

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – paragraful 1 – litera c – punctul v

Anexa I – paragraful 1 – litera c – punctul v

Directiva 2003/87/CE

Anexa I – tabel – rândul 24 – coloana 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Producerea de hidrogen (H2) și de gaze de sinteză, cu o capacitate de producție care depășește 25 de tone pe zi | Producerea de hidrogen (H2) și de gaze de sinteză, cu o capacitate de producție care depășește 25 de tone pe zi
  , și producerea de hidrogen (H2) și de gaze de sinteză în cazul în care conținutul energetic provine din surse regenerabile de energie, cu o capacitate de producție care depășește 5 tone pe zi |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Producerea de hidrogen (H2) și de gaze de sinteză, cu o capacitate de producție care depășește 25 de tone pe zi

Producerea de hidrogen (H2) și de gaze de sinteză, cu o capacitate de producție care depășește 25 de tone pe zi
  , și producerea de hidrogen (H2) și de gaze de sinteză în cazul în care conținutul energetic provine din surse regenerabile de energie, cu o capacitate de producție care depășește 5 tone pe zi

2

, și producerea de hidrogen (H2

Amendamentul 625

Amendamentul 625

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – paragraful 1 – litera c – punctul vii

Anexa I – paragraful 1 – litera c – punctul vii

Directiva 2003/87/CE

Anexa I – tabel – rândul 30

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| „Transportul maritim | Gaze cu efect de seră care intră sub incidența
  Regulamentului (UE) 2015/757”; |
| --- | --- |
| Activitățile de transport maritim ale navelor care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului, care efectuează călătorii în scopul transportului de pasageri
  sau
  de mărfuri în scopuri comerciale | |

„Transportul maritim

Gaze cu efect de seră care intră sub incidența
  Regulamentului (UE) 2015/757”;

Gaze cu efect de seră care intră sub incidența

Activitățile de transport maritim ale navelor care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului, care efectuează călătorii în scopul transportului de pasageri
  sau
  de mărfuri în scopuri comerciale

sau

Amendamentul

Amendamentul

| „Transportul maritim | Dioxid de carbon (CO2), protoxizi de azot (N2O) și metan (CH4) în conformitate cu
  Regulamentul (UE) 2015/757” |
| --- | --- |
| Activitățile de transport maritim ale navelor care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului, care efectuează călătorii în scopul transportului de pasageri, al transportului de mărfuri în scopuri comerciale
  și, din 2024, care desfășoară activități de servicii pentru instalații offshore. | |
| Aceste activități nu includ: | |
| (a) | călătoriile efectuate în cadrul unui contract de prestare de servicii publice sau care fac obiectul unor obligații de serviciu public în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului; |

„Transportul maritim

Dioxid de carbon (CO2), protoxizi de azot (N2O) și metan (CH4) în conformitate cu
  Regulamentul (UE) 2015/757”

Dioxid de carbon (CO2

2

4

Activitățile de transport maritim ale navelor care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului, care efectuează călătorii în scopul transportului de pasageri, al transportului de mărfuri în scopuri comerciale
  și, din 2024, care desfășoară activități de servicii pentru instalații offshore.

și, din 2024, care desfășoară activități de servicii pentru instalații offshore.

Aceste activități nu includ:

Aceste activități nu includ:

(a)

(a)

călătoriile efectuate în cadrul unui contract de prestare de servicii publice sau care fac obiectul unor obligații de serviciu public în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului;

călătoriile efectuate în cadrul unui contract de prestare de servicii publice sau care fac obiectul unor obligații de serviciu public în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului;

| (b) | călătoriile umanitare; |
| --- | --- |

(b)

(b)

călătoriile umanitare;

călătoriile umanitare;

| (c) | călătoriile de căutare și salvare sau segmentele din cadrul călătoriilor normale ale navelor efectuate pentru a desfășura activități de căutare și salvare; |
| --- | --- |

(c)

(c)

călătoriile de căutare și salvare sau segmentele din cadrul călătoriilor normale ale navelor efectuate pentru a desfășura activități de căutare și salvare;

călătoriile de căutare și salvare sau segmentele din cadrul călătoriilor normale ale navelor efectuate pentru a desfășura activități de căutare și salvare;

| (d) | situațiile de forță majoră ce vizează toată călătoria sau o parte a acesteia. |
| --- | --- |

(d)

(d)

situațiile de forță majoră ce vizează toată călătoria sau o parte a acesteia.

situațiile de forță majoră ce vizează toată călătoria sau o parte a acesteia.

Amendamentul 626

Amendamentul 626

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – paragraful 1 – punctul 2

Anexa I – paragraful 1 – punctul 2

Directiva 2003/87/CE

Anexa III – tabel

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| Activitate: | Gaze cu efect de seră |
| --- | --- |
| 1. | Eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați pentru ardere în sectorul construcțiilor și al transportului rutier. |

Activitate:

Gaze cu efect de seră

1.

1.

Eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați pentru ardere în sectorul construcțiilor și al transportului rutier.

Dioxid de carbon (CO2)

2

Această activitate nu include:

| (a) | eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați în activitățile prevăzute în anexa I la prezenta directivă, cu excepția cazului în care sunt utilizați pentru ardere în cadrul activităților de transport al gazelor cu efect de seră în vederea stocării geologice (al douăzeci și șaptelea rând al categoriilor de activități); |
| --- | --- |

(a)

eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați în activitățile prevăzute în anexa I la prezenta directivă, cu excepția cazului în care sunt utilizați pentru ardere în cadrul activităților de transport al gazelor cu efect de seră în vederea stocării geologice (al douăzeci și șaptelea rând al categoriilor de activități);

| (b) | eliberarea pentru consum a combustibililor pentru care factorul de emisie este zero. |
| --- | --- |

(b)

eliberarea pentru consum a combustibililor pentru care factorul de emisie este zero.

| 2. | Sectoarele construcțiilor și transportului rutier corespund următoarelor surse de emisii, definite în Orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră, cu modificările necesare ale definițiilor respective, după cum urmează: |
| --- | --- |

2.

2.

Sectoarele construcțiilor și transportului rutier corespund următoarelor surse de emisii, definite în Orientările IPCC din 2006 pentru inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră, cu modificările necesare ale definițiilor respective, după cum urmează:

| (a) | generarea combinată de căldură și energie electrică (CHP) (codul categoriei de sursă 1A1a ii) și centrale termice (codul categoriei de sursă 1A1a iii), în măsura în care acestea produc căldură pentru categoriile vizate la literele (c) și (d) de la prezentul punct, fie direct, fie prin intermediul rețelelor de termoficare; |
| --- | --- |

(a)

(a)

generarea combinată de căldură și energie electrică (CHP) (codul categoriei de sursă 1A1a ii) și centrale termice (codul categoriei de sursă 1A1a iii), în măsura în care acestea produc căldură pentru categoriile vizate la literele (c) și (d) de la prezentul punct, fie direct, fie prin intermediul rețelelor de termoficare;

generarea combinată de căldură și energie electrică (CHP) (codul categoriei de sursă 1A1a ii) și centrale termice (codul categoriei de sursă 1A1a iii), în măsura în care acestea produc căldură pentru categoriile vizate la literele (c) și (d) de la prezentul punct, fie direct, fie prin intermediul rețelelor de termoficare;

| (b) | transportul rutier (codul categoriei de sursă 1A3b), cu excepția utilizării vehiculelor agricole pe drumuri asfaltate; |
| --- | --- |

(b)

(b)

transportul rutier (codul categoriei de sursă 1A3b), cu excepția utilizării vehiculelor agricole pe drumuri asfaltate;

transportul rutier (codul categoriei de sursă 1A3b), cu excepția utilizării vehiculelor agricole pe drumuri asfaltate;

| (c) | sectorul comercial sau instituțional (codul categoriei de sursă 1A4a); |
| --- | --- |

(c)

(c)

sectorul comercial sau instituțional (codul categoriei de sursă 1A4a);

sectorul comercial sau instituțional (codul categoriei de sursă 1A4a);

| (d) | sectorul rezidențial (codul categoriei de sursă 1A4b). |
| --- | --- |

(d)

(d)

sectorul rezidențial (codul categoriei de sursă 1A4b).

sectorul rezidențial (codul categoriei de sursă 1A4b).

Amendamentul

Amendamentul

| Activitate: | Gaze cu efect de seră |
| --- | --- |
| Eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați pentru ardere. | Dioxid de carbon (CO2) |
| Această activitate nu include: | |
| (a) | eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați în activitățile prevăzute în anexa I la prezenta directivă, cu excepția cazului în care sunt utilizați pentru ardere în cadrul activităților de transport al gazelor cu efect de seră în vederea stocării geologice (al douăzeci și șaptelea rând al categoriilor de activități); |

Activitate:

Gaze cu efect de seră

Eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați pentru ardere.

Dioxid de carbon (CO2)

Această activitate nu include:

(a)

eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați în activitățile prevăzute în anexa I la prezenta directivă, cu excepția cazului în care sunt utilizați pentru ardere în cadrul activităților de transport al gazelor cu efect de seră în vederea stocării geologice (al douăzeci și șaptelea rând al categoriilor de activități);

| (b) | eliberarea pentru consum a combustibililor pentru care factorul de emisie este zero. |
| --- | --- |

(b)

eliberarea pentru consum a combustibililor pentru care factorul de emisie este zero.

| (c) | eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați în agricultură; |
| --- | --- |

(c)

(c)

eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați în agricultură;

eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați în agricultură;

| (d) | eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați la navele și în activitățile menționate la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/757; |
| --- | --- |

(d)

(d)

eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați la navele și în activitățile menționate la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/757;

eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați la navele și în activitățile menționate la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/757;

| (e) | eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați în activitatea „Aviație” menționată în anexa I; |
| --- | --- |

(e)

(e)

eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați în activitatea „Aviație” menționată în anexa I;

eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați în activitatea „Aviație” menționată în anexa I;

| (f) | eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați pentru transportul rutier privat și pentru încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale până la 1 ianuarie 2029, sub rezerva evaluării prevăzute la articolul 30a alineatul (1b). |
| --- | --- |

(f)

(f)

eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați pentru transportul rutier privat și pentru încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale până la 1 ianuarie 2029, sub rezerva evaluării prevăzute la articolul 30a alineatul (1b).

eliberarea pentru consum a combustibililor utilizați pentru transportul rutier privat și pentru încălzirea și răcirea privată a clădirilor rezidențiale până la 1 ianuarie 2029, sub rezerva evaluării prevăzute la articolul 30a alineatul (1b).

Amendamentul 627

Amendamentul 627

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – punctul 3 – litera a – punctul i

Anexa I – punctul 3 – litera a – punctul i

Directiva 2003/87/CE

Anexa IV – partea A – Calcul – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Factorul de emisie pentru biomasă care respectă criteriile de durabilitate și criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru utilizarea biomasei stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001, cu orice ajustări necesare pentru aplicarea în temeiul prezentei directive, astfel cum se prevede în actele
  de punere în aplicare
  menționate la articolul 14, este zero.; | Factorul de emisie pentru biomasă care respectă criteriile de durabilitate și criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru utilizarea biomasei stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001, cu orice ajustări necesare pentru aplicarea în temeiul prezentei directive, astfel cum se prevede în actele
  delegate
  menționate la articolul 14, este zero; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Factorul de emisie pentru biomasă care respectă criteriile de durabilitate și criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru utilizarea biomasei stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001, cu orice ajustări necesare pentru aplicarea în temeiul prezentei directive, astfel cum se prevede în actele
  de punere în aplicare
  menționate la articolul 14, este zero.;

de punere în aplicare

Factorul de emisie pentru biomasă care respectă criteriile de durabilitate și criteriile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru utilizarea biomasei stabilite prin Directiva (UE) 2018/2001, cu orice ajustări necesare pentru aplicarea în temeiul prezentei directive, astfel cum se prevede în actele
  delegate
  menționate la articolul 14, este zero;

delegate

Amendamentul 628

Amendamentul 628

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I – punctul 4 a (nou)

Anexa I – punctul 4 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Anexa V a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | La Directiva 2003/87/CE se adaugă următoarea anexă: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4a)

(4a)

La Directiva 2003/87/CE se adaugă următoarea anexă:

„Anexa Va

„Anexa Va

Opțiunea de a restitui o cantitate reajustată de certificate pentru navele clasificate ca nave pentru condiții de gheață

Opțiunea de a restitui o cantitate reajustată de certificate pentru navele clasificate ca nave pentru condiții de gheață

Cantitatea reajustată de certificate de emisii care trebuie restituite pentru navele clasificate ca nave pentru condiții de gheață corespunde unui volum reajustat de emisii care se calculează pe baza formulei prezentate în prezenta anexă. Cantitatea reajustată de emisii ține seama de caracteristicile tehnice care măresc emisiile navelor clasificate ca nave de gheață finlandezo-suedeze IA sau IA Super sau ca nave de gheață echivalente în timpul navigației în orice moment și de creșterea suplimentară a emisiilor din cauza navigării în condiții de gheață.

Cantitatea reajustată de certificate de emisii care trebuie restituite pentru navele clasificate ca nave pentru condiții de gheață corespunde unui volum reajustat de emisii care se calculează pe baza formulei prezentate în prezenta anexă. Cantitatea reajustată de emisii ține seama de caracteristicile tehnice care măresc emisiile navelor clasificate ca nave de gheață finlandezo-suedeze IA sau IA Super sau ca nave de gheață echivalente în timpul navigației în orice moment și de creșterea suplimentară a emisiilor din cauza navigării în condiții de gheață.

Cantitatea reajustată de certificate de emisii care trebuie restituite anual este volumul reajustat de emisii anuale CO2 R.

Cantitatea reajustată de certificate de emisii care trebuie restituite anual este volumul reajustat de emisii anuale CO2 R

Emisiile totale anuale CO2 T din domeniul de aplicare al EU ETS sunt calculate pe baza raportării în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 după cum urmează:

Emisiile totale anuale CO2 T

CO2 T = CO2 T călătorii între SM + CO2 B + 0,5 ×(CO2 călătorii de la SM +CO2 călătorii către SM) (1),

CO2 T

2 T călătorii între SM

2 B

2 călătorii de la SM

2 călătorii către SM

unde CO2 T călătorii între SM indică emisiile de CO2 cumulate din toate călătoriile între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, CO2 B emisiile generate în porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru la dană, CO2eq călătorii de la SM emisiile de CO2 cumulate din toate călătoriile care au avut ca puncte de plecare porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și CO2 călătorii către SM emisiile de CO2 cumulate din toate călătoriile spre porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru.

unde CO2 T călătorii între SM

2

2 B

2eq călătorii de la SM

2

2 călătorii către SM

2

În mod similar, emisiile totale anuale ale unei nave clasificate drept navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață în domeniul de aplicare al EU ETS CO2eI sunt calculate pe baza raportării în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757, după cum urmează:

În mod similar, emisiile totale anuale ale unei nave clasificate drept navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață în domeniul de aplicare al EU ETS CO2eI

CO2 eI = CO2 eq I călătorii între SM + 0,5 ×(CO2 eq I călătorii de la SM +CO2 eq I călătorii către SM) (2),

CO2 eI

2 eq I călătorii între SM

2 eq I călătorii de la SM

2 eq I călătorii către SM

unde CO2eq I călătorii între SM indică emisiile cumulate de CO2 ale unei nave clasificate ca navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, CO2eq I călătorii din SM emisiile unei nave clasificate ca navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață din toate călătoriile care au avut ca puncte de plecare porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și CO2eq I călătorii către SM emisiile unei nave clasificate ca navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață din toate călătoriile spre porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru.

unde CO2eq I călătorii între SM

2

2eq I călătorii din SM

2eq I călătorii către SM

Distanța totală anuală parcursă aferentă domeniului de aplicare al EU ETS se calculează după cum urmează:

Distanța totală anuală parcursă aferentă domeniului de aplicare al EU ETS se calculează după cum urmează:

DT = DT călătorii între SM + 0,5 ×(DT călătorii de la SM +DT călătorii către SM) (3),

DT

T călătorii între SM

T călătorii de la SM

T călătorii către SM

unde DT călătorii între SM indică distanța cumulată din toate călătoriile între porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, DT călătorii de la SM distanța cumulată din toate călătoriile care au avut ca puncte de plecare porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru și DT călătorii către SM distanța cumulată din toate călătoriile spre porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru.

unde DT călătorii între SM

T călătorii de la SM

T călătorii către SM

Distanța cumulată parcursă navigând în condiții de gheață în aria de aplicare a EU ETS se calculează după cum urmează:

Distanța cumulată parcursă navigând în condiții de gheață în aria de aplicare a EU ETS se calculează după cum urmează:

DI= DI călătorii între SM + 0,5 ×(DI călătorii de la SM +DI călătorii către SM) (4),

DI

I călătorii între SM

I călătorii de la SM

I călătorii către SM

unde DI călătorii între SM indică distanța cumulată navigată în condiții de gheață din toate călătoriile între porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru, DI călătorii de la SM distanța cumulată navigată în condiții de gheață din toate călătoriile care au avut ca puncte de plecare porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru și DI călătorii către SM distanța cumulată navigată în condiții de gheață din toate călătoriile spre porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru.

unde DI călătorii între SM

I călătorii de la SM

I călătorii către SM

Cantitatea reajustată de emisii anuale CO2eq R se calculează după cum urmează:

Cantitatea reajustată de emisii anuale CO2

CO2 R = CO2 T – CO2 TF – CO2 NI (5),

CO2 R

2 T

2 TF

2 NI

unde CO2 TF indică creșterea emisiilor anuale ca urmare a caracteristicilor tehnice ale navelor ce aparțin clasei de gheață finlandezo-suedeze IA sau IA Super sau unei clase de gheață echivalente și CO2 NI creșterea emisiilor anuale ale unei nave clasificate ca navă pentru gheață ca urmare a navigării în condiții de gheață.

unde CO2 TF

2 NI

Creșterea emisiilor anuale ca urmare a caracteristicilor tehnice ale navelor ce aparțin clasei de gheață finlandezo-suedeze IA sau IA Super sau unei clase de gheață echivalente, CO2 TF, se calculează după cum urmează:

Creșterea emisiilor anuale ca urmare a caracteristicilor tehnice ale navelor ce aparțin clasei de gheață finlandezo-suedeze IA sau IA Super sau unei clase de gheață echivalente, CO2 TF

CO2 TF = 0,05 ×(CO2 T – CO2 B – CO2 NI) (6) Creșterea emisiilor anuale ca urmare a navigării în condiții de gheață se calculează după cum urmează:

CO2 TF

2 T

2 B

2 NI

CO2 NI = CO2 I – CO2 RI (7)

CO2 NI

2 I

2 RI

unde emisiile anuale reajustate pentru navigație în condiții de gheață CO2 RI sunt:

unde emisiile anuale reajustate pentru navigație în condiții de gheață CO2 RI

CO2 RI = DI × (CO2eq/D)ape deschise, (8)

CO2 RI

I

2eq

ape deschise,

unde (CO2eq/D)ow reprezintă emisiile în urma călătoriilor per distanță parcursă în ape deschise. Acestea din urmă se definesc după cum urmează:

unde (CO2eq

ow

(CO2eq/D)ow = (CO2 T – CO2 B – CO2 I)/(DT – DI) (9)

(CO2eq

ow

2 T

2 B

2 I

T

I

Lista tuturor simbolurilor:

Lista tuturor simbolurilor:

CO2 T emisiile totale anuale în aria geografică de aplicare a EU ETS

CO2 T

CO2 T călătorii între SM emisiile cumulate de CO2 din toate călătoriile între porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru,

CO2 T călătorii între SM

2

CO2 B emisiile generate în interiorul porturilor aflate sub jurisdicția unui stat membru, la dană

CO2 B

CO2 eq călătorii de la SM emisiile cumulate de CO2 din toate călătoriile care au avut ca puncte de plecare porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru

CO2 eq călătorii de la SM

2

CO2 călătorii către SM emisiile cumulate de CO2 din toate călătoriile spre porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru

CO2 călătorii către SM

2

DT distanța totală anuală parcursă aferentă domeniului de aplicare al EU ETS

DT

DT călătorii între SM distanța cumulată din toate călătoriile între porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru

DT călătorii între SM

DT călătorii de la SM distanța cumulată din toate călătoriile care au avut ca puncte de plecare porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru

DT călătorii de la SM

DT călătorii către SM distanța cumulată din toate călătoriile către porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru

DT călătorii către SM

DI distanța cumulată parcursă navigând în condiții de gheață în aria geografică de aplicare a EU ETS

DI

DI călătorii între SM distanța cumulată navigând în condiții de gheață din toate călătoriile între porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru

DI călătorii între SM

DI călătorii de la SM distanța cumulată navigând în condiții de gheață din toate călătoriile care au avut ca puncte de plecare porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru

DI călătorii de la SM

DI călătorii către SM distanța cumulată navigând în condiții de gheață din toate călătoriile către porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru

DI călătorii către SM

CO2 I emisiile anuale ale unei nave clasificate drept navă pentru gheață atunci când navighează în condiții de gheață

CO2 I

CO2 NI creșterea emisiilor anuale ale unei nave clasificate ca navă pentru gheață în urma navigării în condiții de gheață

CO2 NI

CO2 R emisiile anuale reajustate

CO2 R

CO2 RI emisiile anuale reajustate pentru navigație în condiții de gheață

CO2 RI

CO2 TF emisiile anuale ca urmare a caracteristicilor tehnice ale unei nave ce aparține clasei pentru gheață finlandezo-suedeze IA sau IA Super sau unei clase pentru gheață echivalente, în medie, în comparație cu cele ale navelor proiectate să navigheze numai în ape deschise

CO2 TF

(CO2eq/D)ow media anuală a emisiilor per distanță parcursă numai în ape deschise”.

(CO2eq

ow

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0162/2022).

1

(3)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

3

(3)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

3

(1a)  

  JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

1a

JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

(4)  COM(2019)0640.

4

(4)  COM(2019)0640.

4

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”), (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”), (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

(1a)  
  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

1a

Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

(5)  Eurobarometrul special 513 privind schimbările climatice, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_ro).

5

(5)  Eurobarometrul special 513 privind schimbările climatice, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_ro).

5

(7)  
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

7

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

(8)  
  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

8

Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

(13)  Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 140, 5.6.2009, p. 114).

13

(13)  Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 140, 5.6.2009, p. 114).

13

(14)  Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

14

(15)  Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2018 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea rentabilizării reducerii emisiilor de dioxid de carbon și a sporirii investițiilor în acest domeniu și a Deciziei (UE) 2015/1814 (JO L 76, 19.3.2018, p. 3).

15

(14)  Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

14

(15)  Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2018 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea rentabilizării reducerii emisiilor de dioxid de carbon și a sporirii investițiilor în acest domeniu și a Deciziei (UE) 2015/1814 (JO L 76, 19.3.2018, p. 3).

15

(16)  Acordul de la Paris, articolul 4 alineatul (4).

16

(16)  Acordul de la Paris, articolul 4 alineatul (4).

16

(1a)  
  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

1a

Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

(1a)  

  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

1a

JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(1a)  
  Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

1a

Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

(51)  [a se introduce trimiterea completă la JO].

51

(51)  [a se introduce trimiterea completă la JO].

51

(19)  
  [a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU în domeniul maritim].

19

[a se adăuga trimiterea la Regulamentul FuelEU în domeniul maritim].

(21)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei din 19 decembrie 2018 privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 601/2012 al Comisiei (JO L 334, 31.12.2018, p. 1).

21

(22)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

22

(21)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2066 al Comisiei din 19 decembrie 2018 privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 601/2012 al Comisiei (JO L 334, 31.12.2018, p. 1).

21

(22)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

22

(23)  
  Regulamentul delegat (UE) 2019/331 al Comisiei din 19 decembrie 2018 de stabilire a normelor tranzitorii pentru întreaga Uniune privind alocarea armonizată și cu titlu gratuit a certificatelor de emisii în temeiul articolului 10a din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 59, 27.2.2019, p. 8).

23

Regulamentul delegat (UE) 2019/331 al Comisiei din 19 decembrie 2018 de stabilire a normelor tranzitorii pentru întreaga Uniune privind alocarea armonizată și cu titlu gratuit a certificatelor de emisii în temeiul articolului 10a din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 59, 27.2.2019, p. 8).

(25)  Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului din 19 decembrie 2019 de stabilire a regimului general al accizelor (JO L 58, 27.2.2020, p. 4).

25

(25)  Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului din 19 decembrie 2019 de stabilire a regimului general al accizelor (JO L 58, 27.2.2020, p. 4).

25

(26)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

26

(26)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

26

(27)  Date din 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

28

(29)  [A se adăuga trimiterea la Regulamentul de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice].

29

(27)  Date din 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

27

(28)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

28

(29)  [A se adăuga trimiterea la Regulamentul de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice].

29

(*1)  
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 («Legea europeană a climei») (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).”;

*1

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 («Legea europeană a climei») (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).”;

(*2)  
  Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

*2

Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

(*)  
  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

*

Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

(**)  
  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1).

**

Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1).

(*3)  
  Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

*3

Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

(*4)  
  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).”

*4

Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).”

(*5)  
  Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).”

*5

Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).”

(*)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

*

(*)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

*

(*)  Decizia 2010/670/UE a Comisiei din 3 noiembrie 2010 de stabilire a criteriilor și măsurilor pentru finanțarea proiectelor demonstrative comerciale care vizează captarea și stocarea geologică a CO2 în condiții de siguranță din punct de vedere al mediului, precum și a proiectelor demonstrative de tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în Comunitate, stabilit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 290, 6.11.2010, p. 39).

*

(*)  Decizia 2010/670/UE a Comisiei din 3 noiembrie 2010 de stabilire a criteriilor și măsurilor pentru finanțarea proiectelor demonstrative comerciale care vizează captarea și stocarea geologică a CO2 în condiții de siguranță din punct de vedere al mediului, precum și a proiectelor demonstrative de tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în Comunitate, stabilit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 290, 6.11.2010, p. 39).

*

(**)  
  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

**

Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

(*)  COM(2019)0640.

*

(**)  
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

**

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

(*)  COM(2019)0640.

*

(*)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).”

*

(*)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).”

*

(1a)  
  Regulamentul (UE) nr. 1031/2010 al Comisiei din 12 noiembrie 2010 privind calendarul, administrarea și alte aspecte ale licitării certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii (JO L 302, 18.11.2010, p. 1).”

1a

Regulamentul (UE) nr. 1031/2010 al Comisiei din 12 noiembrie 2010 privind calendarul, administrarea și alte aspecte ale licitării certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii (JO L 302, 18.11.2010, p. 1).”

(*)  
  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

*

Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

(*)  
  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

*

Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/250 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/250

---

P9_TA(2022)0247

Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 32/12)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Uniunea și statele sale membre sunt părți la Acordul de la Paris, care a fost semnat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”) (28) și a intrat în vigoare în noiembrie 2016. În conformitate cu acordul respectiv, acestea sunt obligate să limiteze creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și să își continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Uniunea și statele sale membre sunt părți la Acordul de la Paris, care a fost semnat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”) (28) și a intrat în vigoare în noiembrie 2016. În conformitate cu acordul respectiv, acestea sunt obligate să limiteze creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și să își continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale.

| (1) | Uniunea și statele sale membre sunt părți la Acordul de la Paris, care a fost semnat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”) (28) și a intrat în vigoare în noiembrie 2016. În conformitate cu acordul respectiv, acestea sunt obligate să limiteze creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și să își continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale.
  Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow, părțile la Acordul de la Paris au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să-și consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a elimina decalajul față de această ambiție, în acord cu constatările Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Acest lucru ar trebui realizat într-un mod echitabil și care respectă principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, în funcție de diferitele circumstanțe naționale. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea și statele sale membre sunt părți la Acordul de la Paris, care a fost semnat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”) (28) și a intrat în vigoare în noiembrie 2016. În conformitate cu acordul respectiv, acestea sunt obligate să limiteze creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și să își continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale.
  Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow, părțile la Acordul de la Paris au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să-și consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a elimina decalajul față de această ambiție, în acord cu constatările Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Acest lucru ar trebui realizat într-un mod echitabil și care respectă principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, în funcție de diferitele circumstanțe naționale.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european” (29), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea UE într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră
  în 2050 și
  în
  care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor
  . Comisia propune, de asemenea, protejarea, conservarea și consolidarea capitalului natural al Uniunii, precum și protejarea sănătății și a bunăstării cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În cele din urmă, Comisia consideră că această tranziție ar trebui să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european” (29), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea UE într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră
  în 2050 și
  în
  care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor
  . Comisia propune, de asemenea, protejarea, conservarea și consolidarea capitalului natural al Uniunii, precum și protejarea sănătății și a bunăstării cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În cele din urmă, Comisia consideră că această tranziție ar trebui să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.

| (2) | În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european” (29), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea UE într-o societate
  durabilă,
  echitabilă
  , mai justă
  și
  mai
  prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră
  cel târziu până
  în
  2050
  . Comisia propune, de asemenea
  , refacerea
  , protejarea, conservarea și consolidarea capitalului natural al Uniunii, precum și protejarea sănătății și a bunăstării cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În cele din urmă, Comisia consideră că această tranziție ar trebui să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă. |
| --- | --- |

(2)

În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european” (29), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea UE într-o societate
  durabilă,
  echitabilă
  , mai justă
  și
  mai
  prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră
  cel târziu până
  în
  2050
  . Comisia propune, de asemenea
  , refacerea
  , protejarea, conservarea și consolidarea capitalului natural al Uniunii, precum și protejarea sănătății și a bunăstării cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În cele din urmă, Comisia consideră că această tranziție ar trebui să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (30) consacră în lege obiectivul Uniunii de atingere a neutralității climatice până în 2050. Acest regulament stabilește un angajament obligatoriu din partea Uniunii de a reduce emisiile. Până în 2030, Uniunea ar trebui să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră, după deducerea absorbțiilor de emisii de gaze cu efect de seră, cu cel puțin 55 % față de nivelul din 1990. Toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la atingerea acestui obiectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (30) consacră în lege obiectivul Uniunii de atingere a neutralității climatice până în 2050. Acest regulament stabilește un angajament obligatoriu din partea Uniunii de a reduce emisiile. Până în 2030, Uniunea ar trebui să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră, după deducerea absorbțiilor de emisii de gaze cu efect de seră, cu cel puțin 55 % față de nivelul din 1990. Toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la atingerea acestui obiectiv.

| (3) | Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (30) consacră în lege obiectivul Uniunii de atingere a neutralității climatice până
  cel târziu
  în 2050. Acest regulament stabilește un angajament obligatoriu din partea Uniunii de a reduce emisiile. Până în 2030, Uniunea ar trebui să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră, după deducerea absorbțiilor de emisii de gaze cu efect de seră, cu cel puțin 55 % față de nivelul din 1990. Toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (30) consacră în lege obiectivul Uniunii de atingere a neutralității climatice până
  cel târziu
  în 2050. Acest regulament stabilește un angajament obligatoriu din partea Uniunii de a reduce emisiile. Până în 2030, Uniunea ar trebui să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră, după deducerea absorbțiilor de emisii de gaze cu efect de seră, cu cel puțin 55 % față de nivelul din 1990. Toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la atingerea acestui obiectiv.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Declarația
  de la Porto din 8 mai 2021 a reafirmat angajamentul Consiliului European de a acționa în direcția unei Europe sociale, precum și hotărârea sa de a continua aprofundarea punerii în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale la nivelul UE și la nivel național, ținând seama în mod corespunzător de competențele respective și de principiile subsidiarității și proporționalității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Declarația
  de la Porto din 8 mai 2021 a reafirmat angajamentul Consiliului European de a acționa în direcția unei Europe sociale, precum și hotărârea sa de a continua aprofundarea punerii în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale la nivelul UE și la nivel național, ținând seama în mod corespunzător de competențele respective și de principiile subsidiarității și proporționalității.

| (6) | Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale

   (1a)

  subliniază că drepturile sociale și dimensiunea socială europeană trebuie consolidate în toate politicile Uniunii, astfel cum sunt consacrate în tratate, în special la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Declarația
  de la Porto din 8 mai 2021 a reafirmat angajamentul Consiliului European de a acționa în direcția unei Europe sociale,
  asigurând o tranziție echitabilă,
  precum și hotărârea sa de a continua aprofundarea punerii în aplicare
  concrete
  a Pilonului european al drepturilor sociale la nivelul UE și la nivel național, ținând seama în mod corespunzător de competențele respective și de principiile subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

(6)

Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale

   (1a)

  subliniază că drepturile sociale și dimensiunea socială europeană trebuie consolidate în toate politicile Uniunii, astfel cum sunt consacrate în tratate, în special la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Declarația
  de la Porto din 8 mai 2021 a reafirmat angajamentul Consiliului European de a acționa în direcția unei Europe sociale,
  asigurând o tranziție echitabilă,
  precum și hotărârea sa de a continua aprofundarea punerii în aplicare
  concrete
  a Pilonului european al drepturilor sociale la nivelul UE și la nivel național, ținând seama în mod corespunzător de competențele respective și de principiile subsidiarității și proporționalității.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Fondul ar trebui să sprijine numai activitățile și beneficiarii care respectă dreptul Uniunii și dreptul național aplicabil în materie de drepturi sociale și de muncă în ceea ce privește, printre altele, salariile și condițiile de muncă, inclusiv contractele colective de muncă, și care promovează locuri de muncă durabile și de calitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Fondul ar trebui să sprijine numai activitățile și beneficiarii care respectă dreptul Uniunii și dreptul național aplicabil în materie de drepturi sociale și de muncă în ceea ce privește, printre altele, salariile și condițiile de muncă, inclusiv contractele colective de muncă, și care promovează locuri de muncă durabile și de calitate.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | În vederea punerii în aplicare a angajamentelor asumate în direcția neutralității climatice, legislația Uniunii în domeniul climei și al energiei a fost revizuită și modificată pentru a accelera reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

În vederea punerii în aplicare a angajamentelor asumate în direcția neutralității climatice, legislația Uniunii în domeniul climei și al energiei a fost revizuită și modificată pentru a accelera reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (7) | În vederea punerii în aplicare a angajamentelor asumate în direcția neutralității climatice, legislația Uniunii în domeniul climei și al energiei a fost revizuită și modificată pentru a accelera reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.
  O tranziție justă, bazată pe Agenda 2030 a ONU și pe Pilonul european al drepturilor sociale, înseamnă eradicarea sărăciei energetice și a sărăciei în materie de mobilitate în întreaga Uniune. În plus, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să contribuie la protejarea și capacitarea celor mai vulnerabile gospodării. Este necesară o atenție deosebită pentru a se asigura că gospodăriile respective beneficiază efectiv de pe urma punerii în aplicare a diferitelor instrumente de finanțare, și anume a instrumentelor aflate la dispoziția statelor membre și care includ fondurile de coeziune, Mecanismul de redresare și reziliență și veniturile generate în prezent de EU ETS. Fondurile disponibile statelor membre ar trebui utilizate pentru a investi în renovarea clădirilor, în crearea de locuri de muncă verzi de calitate și sigure, precum și în dezvoltarea competențelor adecvate pentru tranziția verde și digitală, în decarbonizarea sectorului transporturilor și într-un acces mai bun la mobilitatea publică ușoară, partajată. |
| --- | --- |

(7)

În vederea punerii în aplicare a angajamentelor asumate în direcția neutralității climatice, legislația Uniunii în domeniul climei și al energiei a fost revizuită și modificată pentru a accelera reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.
  O tranziție justă, bazată pe Agenda 2030 a ONU și pe Pilonul european al drepturilor sociale, înseamnă eradicarea sărăciei energetice și a sărăciei în materie de mobilitate în întreaga Uniune. În plus, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să contribuie la protejarea și capacitarea celor mai vulnerabile gospodării. Este necesară o atenție deosebită pentru a se asigura că gospodăriile respective beneficiază efectiv de pe urma punerii în aplicare a diferitelor instrumente de finanțare, și anume a instrumentelor aflate la dispoziția statelor membre și care includ fondurile de coeziune, Mecanismul de redresare și reziliență și veniturile generate în prezent de EU ETS. Fondurile disponibile statelor membre ar trebui utilizate pentru a investi în renovarea clădirilor, în crearea de locuri de muncă verzi de calitate și sigure, precum și în dezvoltarea competențelor adecvate pentru tranziția verde și digitală, în decarbonizarea sectorului transporturilor și într-un acces mai bun la mobilitatea publică ușoară, partajată.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Aceste modificări au efecte economice și sociale diferite asupra diferitelor sectoare ale economiei, asupra cetățenilor și a statelor membre. În special,
  includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul
  de aplicare al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (31) ar trebui să ofere un stimulent economic suplimentar pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili, accelerând astfel reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Împreună cu alte măsuri, acest lucru ar trebui, pe termen mediu și lung, să
  reducă costurile pentru clădiri
  și
  transportul rutier
  și să ofere noi oportunități pentru crearea de locuri de muncă și investiții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Aceste modificări au efecte economice și sociale diferite asupra diferitelor sectoare ale economiei, asupra cetățenilor și a statelor membre. În special,
  includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul
  de aplicare al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (31) ar trebui să ofere un stimulent economic suplimentar pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili, accelerând astfel reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Împreună cu alte măsuri, acest lucru ar trebui, pe termen mediu și lung, să
  reducă costurile pentru clădiri
  și
  transportul rutier
  și să ofere noi oportunități pentru crearea de locuri de muncă și investiții.

| (8) | Aceste modificări au efecte economice și sociale diferite asupra diferitelor sectoare ale economiei, asupra cetățenilor și a statelor membre. În special,
  orice extindere a domeniului
  de aplicare al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (31) ar trebui să ofere un stimulent economic suplimentar pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili, accelerând astfel reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Împreună cu alte măsuri, acest lucru ar trebui, pe termen mediu și lung, să
  contribuie la eradicarea sărăciei energetice
  și
  a sărăciei în materie de mobilitate
  și să ofere noi oportunități pentru crearea de locuri de muncă
  de calitate
  și investiții
  durabile, aliniate pe deplin la obiectivele Pactului verde european. Comisia ar trebui să colecteze date privind impactul social al măsurilor de însoțire și modul în care măsurile respective afectează diferite state membre, regiuni și grupuri vulnerabile, pentru a asigura o abordare preventivă în vederea reducerii inegalităților în ceea ce privește accesul la energie și mobilitate durabile și la prețuri accesibile. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită grupurilor celor mai defavorizate și gospodăriilor aflate în stare de sărăcie în materie de mobilitate sau de sărăcie energetică, astfel încât acestea să beneficieze de punerea în aplicare a acestor instrumente de finanțare și ca nimeni să nu fie lăsat în urmă. |
| --- | --- |

(8)

Aceste modificări au efecte economice și sociale diferite asupra diferitelor sectoare ale economiei, asupra cetățenilor și a statelor membre. În special,
  orice extindere a domeniului
  de aplicare al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (31) ar trebui să ofere un stimulent economic suplimentar pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili, accelerând astfel reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Împreună cu alte măsuri, acest lucru ar trebui, pe termen mediu și lung, să
  contribuie la eradicarea sărăciei energetice
  și
  a sărăciei în materie de mobilitate
  și să ofere noi oportunități pentru crearea de locuri de muncă
  de calitate
  și investiții
  durabile, aliniate pe deplin la obiectivele Pactului verde european. Comisia ar trebui să colecteze date privind impactul social al măsurilor de însoțire și modul în care măsurile respective afectează diferite state membre, regiuni și grupuri vulnerabile, pentru a asigura o abordare preventivă în vederea reducerii inegalităților în ceea ce privește accesul la energie și mobilitate durabile și la prețuri accesibile. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită grupurilor celor mai defavorizate și gospodăriilor aflate în stare de sărăcie în materie de mobilitate sau de sărăcie energetică, astfel încât acestea să beneficieze de punerea în aplicare a acestor instrumente de finanțare și ca nimeni să nu fie lăsat în urmă.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Cu toate acestea, sunt necesare resurse pentru finanțarea
  acestor
  investiții. În plus, este probabil ca, înainte ca acestea să aibă loc, costurile suportate de gospodării și de utilizatorii de transport pentru încălzire, răcire și gătit, precum și pentru transportul rutier să crească,
  pe măsură ce furnizorii de combustibili supuși obligațiilor care decurg din comercializarea certificatelor
  de
  emisii pentru clădiri și transportul rutier transferă costurile aferente carbonului către consumatori
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Cu toate acestea, sunt necesare resurse pentru finanțarea
  acestor
  investiții. În plus, este probabil ca, înainte ca acestea să aibă loc, costurile suportate de gospodării și de utilizatorii de transport pentru încălzire, răcire și gătit, precum și pentru transportul rutier să crească,
  pe măsură ce furnizorii de combustibili supuși obligațiilor care decurg din comercializarea certificatelor
  de
  emisii pentru clădiri și transportul rutier transferă costurile aferente carbonului către consumatori
  .

| (9) | Cu toate acestea, sunt necesare resurse pentru finanțarea
  unor
  investiții
  suficiente, stabile și echitabile
  . În plus, este probabil ca, înainte ca acestea să aibă loc, costurile suportate de gospodării și de utilizatorii de transport pentru încălzire, răcire și gătit, precum și pentru transportul rutier să crească,
  având în vedere și războiul de agresiune din Rusia, ținând seama
  de
  dependența statelor membre de combustibilii fosili importați
  . |
| --- | --- |

(9)

Cu toate acestea, sunt necesare resurse pentru finanțarea
  unor
  investiții
  suficiente, stabile și echitabile
  . În plus, este probabil ca, înainte ca acestea să aibă loc, costurile suportate de gospodării și de utilizatorii de transport pentru încălzire, răcire și gătit, precum și pentru transportul rutier să crească,
  având în vedere și războiul de agresiune din Rusia, ținând seama
  de
  dependența statelor membre de combustibilii fosili importați
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Prețurile ridicate la gazul fosil, care au determinat creșteri bruște extreme ale prețurilor în anumite state membre în sezonul de încălzire 2021/2022, exacerbate de dependența de importuri și de tensiunile geopolitice, au expus încă o dată dependența Uniunii de gazul fosil importat pentru industriile și gospodăriile sale, resimțită în special de gospodăriile cele mai sărace. Investițiile în măsurile care vizează eficiența energetică, precum și în sisteme de încălzire bazate pe energie din surse regenerabile, inclusiv pompe de căldură electrice, încălzire și răcire centralizată și participarea la comunități de energie din surse regenerabile, sunt astfel metoda cea mai rentabilă de a reduce dependența de importuri și emisiile, crescând în același timp reziliența Uniunii. Sistemele de finanțare de către terți sunt necesare, în special pentru gospodăriile cele mai sărace, pentru a asigura conformitatea cu aceste principii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Prețurile ridicate la gazul fosil, care au determinat creșteri bruște extreme ale prețurilor în anumite state membre în sezonul de încălzire 2021/2022, exacerbate de dependența de importuri și de tensiunile geopolitice, au expus încă o dată dependența Uniunii de gazul fosil importat pentru industriile și gospodăriile sale, resimțită în special de gospodăriile cele mai sărace. Investițiile în măsurile care vizează eficiența energetică, precum și în sisteme de încălzire bazate pe energie din surse regenerabile, inclusiv pompe de căldură electrice, încălzire și răcire centralizată și participarea la comunități de energie din surse regenerabile, sunt astfel metoda cea mai rentabilă de a reduce dependența de importuri și emisiile, crescând în același timp reziliența Uniunii. Sistemele de finanțare de către terți sunt necesare, în special pentru gospodăriile cele mai sărace, pentru a asigura conformitatea cu aceste principii.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Întrucât tranziția către o Europă mai curată va avea un impact economic și social greu de evaluat ex ante, pot fi necesare investiții suplimentare și, prin urmare, resurse financiare suplimentare, pentru a îndeplini angajamentele asumate în direcția neutralității climatice, menținând totodată coeziunea economică, socială și teritorială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9b)

Întrucât tranziția către o Europă mai curată va avea un impact economic și social greu de evaluat ex ante, pot fi necesare investiții suplimentare și, prin urmare, resurse financiare suplimentare, pentru a îndeplini angajamentele asumate în direcția neutralității climatice, menținând totodată coeziunea economică, socială și teritorială.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 9 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9c) | Costurile transferate de furnizorii de combustibili către consumatorii finali pot diferi în funcție de întreprindere, de regiune sau de statul membru. Prin urmare, Comisia ar trebui să colecteze date privind ponderea costurilor absorbite de furnizorii de combustibili și ponderea costurilor transferate către consumatorii finali și să raporteze anual Parlamentului European cu privire la constatările sale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9c)

Costurile transferate de furnizorii de combustibili către consumatorii finali pot diferi în funcție de întreprindere, de regiune sau de statul membru. Prin urmare, Comisia ar trebui să colecteze date privind ponderea costurilor absorbite de furnizorii de combustibili și ponderea costurilor transferate către consumatorii finali și să raporteze anual Parlamentului European cu privire la constatările sale.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 9 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9d) | În sectorul construcțiilor, o reformă globală a structurii clădirilor ar duce la reducerea cererii de energie, permițând să se țină seama într-un mod mai eficient de persoanele expuse riscului de excluziune, și anume cele care suferă cel mai mult de pe urma sărăciei energetice în Uniune. Aceasta ar permite și să se evite tendința de mobilitate a familiilor între zonele rurale, periurbane, urbane și zonele slab populate, evitând astfel o posibilă creștere a prețurilor locuințelor și emisiile de gaze cu efect de seră care ar decurge din creșterea utilizării transportului privat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9d)

În sectorul construcțiilor, o reformă globală a structurii clădirilor ar duce la reducerea cererii de energie, permițând să se țină seama într-un mod mai eficient de persoanele expuse riscului de excluziune, și anume cele care suferă cel mai mult de pe urma sărăciei energetice în Uniune. Aceasta ar permite și să se evite tendința de mobilitate a familiilor între zonele rurale, periurbane, urbane și zonele slab populate, evitând astfel o posibilă creștere a prețurilor locuințelor și emisiile de gaze cu efect de seră care ar decurge din creșterea utilizării transportului privat.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Creșterea prețului la combustibilii fosili poate
  afecta în mod disproporționat gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili care cheltuiesc o parte mai mare a veniturilor lor pentru energie și transporturi, care, în anumite regiuni, nu au acces la soluții alternative de mobilitate și transport la prețuri accesibile și care ar putea să nu dispună de capacitatea financiară necesară pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Creșterea prețului la combustibilii fosili poate
  afecta în mod disproporționat gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili care cheltuiesc o parte mai mare a veniturilor lor pentru energie și transporturi, care, în anumite regiuni, nu au acces la soluții alternative de mobilitate și transport la prețuri accesibile și care ar putea să nu dispună de capacitatea financiară necesară pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili.

| (10) | Se preconizează că tranziția către neutralitatea climatică, inclusiv prin stabilirea prețului carbonului va
  afecta în mod disproporționat gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili care cheltuiesc o parte mai mare a veniturilor lor pentru energie și transporturi, care, în anumite regiuni
  , inclusiv în zone rurale, insulare, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau în regiuni sau teritorii mai puțin dezvoltate, inclusiv zone periurbane mai puțin dezvoltate
  , nu au acces la soluții alternative de mobilitate și transport la prețuri accesibile și care ar putea să nu dispună de capacitatea financiară necesară pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili. |
| --- | --- |

(10)

Se preconizează că tranziția către neutralitatea climatică, inclusiv prin stabilirea prețului carbonului va
  afecta în mod disproporționat gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili care cheltuiesc o parte mai mare a veniturilor lor pentru energie și transporturi, care, în anumite regiuni
  , inclusiv în zone rurale, insulare, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau în regiuni sau teritorii mai puțin dezvoltate, inclusiv zone periurbane mai puțin dezvoltate
  , nu au acces la soluții alternative de mobilitate și transport la prețuri accesibile și care ar putea să nu dispună de capacitatea financiară necesară pentru a investi în reducerea consumului de combustibili fosili.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Prin urmare, o parte din veniturile generate de includerea transportului rutier și a clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie utilizate pentru a 
  aborda impactul
  social al acestei includeri, astfel încât tranziția să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Prin urmare, o parte din veniturile generate de includerea transportului rutier și a clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie utilizate pentru a 
  aborda impactul
  social al acestei includeri, astfel încât tranziția să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.

| (11) | Prin urmare, o parte din veniturile generate de includerea transportului rutier și a clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie utilizate
  ca o resursă proprie
  pentru a 
  finanța bugetul Uniunii ca venit general, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020

   (1a)

  (denumit în continuare „Acordul interinstituțional”) care are caracter juridic obligatoriu și prevede o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii, echipând astfel bugetul Uniunii cu mijloacele necesare pentru a contribui la combaterea impactului
  social al acestei includeri, astfel încât tranziția să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.
  În temeiul Acordului interinstituțional, se preconizează să se introducă un pachet de noi resurse proprii până la 1 ianuarie 2023. Resursele proprii verzi sunt un mijloc de a alinia bugetul Uniunii la prioritățile de politică ale Uniunii, aducând astfel o valoare adăugată a Uniunii, și ar trebui folosite pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor de integrare a aspectelor legate de climă, la rambursarea datoriilor din cadrul NextGenerationEU și la reziliența bugetului Uniunii ca instrument pentru investiții și garanții. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, o parte din veniturile generate de includerea transportului rutier și a clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE ar trebui să fie utilizate
  ca o resursă proprie
  pentru a 
  finanța bugetul Uniunii ca venit general, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020

   (1a)

  (denumit în continuare „Acordul interinstituțional”) care are caracter juridic obligatoriu și prevede o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii, echipând astfel bugetul Uniunii cu mijloacele necesare pentru a contribui la combaterea impactului
  social al acestei includeri, astfel încât tranziția să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.
  În temeiul Acordului interinstituțional, se preconizează să se introducă un pachet de noi resurse proprii până la 1 ianuarie 2023. Resursele proprii verzi sunt un mijloc de a alinia bugetul Uniunii la prioritățile de politică ale Uniunii, aducând astfel o valoare adăugată a Uniunii, și ar trebui folosite pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor de integrare a aspectelor legate de climă, la rambursarea datoriilor din cadrul NextGenerationEU și la reziliența bugetului Uniunii ca instrument pentru investiții și garanții.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Se pot dovedi necesare și alte măsuri fiscale sau de stimulare pentru a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile sau utilizatorii de transport vulnerabili. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Se pot dovedi necesare și alte măsuri fiscale sau de stimulare pentru a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile și întreprinderile mici vulnerabile sau utilizatorii de transport vulnerabili.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Acest lucru este cu atât mai relevant având în vedere nivelurile actuale ale sărăciei energetice. Sărăcia energetică este o situație în care gospodăriile nu
  pot avea
  acces la servicii energetice esențiale,
  cum ar fi
  răcirea,
  pe măsură ce temperaturile cresc
  , și
  încălzirea
  . Aproximativ 34 de milioane de europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat, în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE, că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința (32). Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează că peste 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană se confruntă cu sărăcia energetică. Sărăcia energetică este, prin urmare, o provocare majoră pentru Uniune. Deși tarifele sociale sau sprijinul direct pentru venit pot oferi ajutor imediat gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, numai măsurile structurale specifice, în special
  renovările energetice
  , pot oferi soluții durabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Acest lucru este cu atât mai relevant având în vedere nivelurile actuale ale sărăciei energetice. Sărăcia energetică este o situație în care gospodăriile nu
  pot avea
  acces la servicii energetice esențiale,
  cum ar fi
  răcirea,
  pe măsură ce temperaturile cresc
  , și
  încălzirea
  . Aproximativ 34 de milioane de europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat, în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE, că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința (32). Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează că peste 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană se confruntă cu sărăcia energetică. Sărăcia energetică este, prin urmare, o provocare majoră pentru Uniune. Deși tarifele sociale sau sprijinul direct pentru venit pot oferi ajutor imediat gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, numai măsurile structurale specifice, în special
  renovările energetice
  , pot oferi soluții durabile.

| (12) | Acest lucru este cu atât mai relevant având în vedere nivelurile actuale ale sărăciei energetice. Sărăcia energetică este o situație în care gospodăriile nu
  au
  acces la servicii energetice esențiale
  care stau la baza unui nivel de trai și de sănătate decent
  ,
  printre care încălzirea,
  răcirea,
  iluminatul adecvate și energia necesară funcționării aparatelor, în cadrul politicilor sociale existente relevante și al altor politici relevante, adesea ca rezultat al faptului că se confruntă cu cheltuieli pentru energie care au o pondere ridicată în cadrul venitului lor disponibil din cauza unei combinații de factori, printre care se numără veniturile mici
  ,
  prețurile ridicate la energie
  și
  calitatea scăzută a fondului locativ, cu performanțe slabe
  . Aproximativ 34 de milioane de europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat, în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE, că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința (32). Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează că peste 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană se confruntă cu sărăcia energetică. Sărăcia energetică este, prin urmare, o provocare majoră pentru Uniune.
  Deși importanța acestei provocări este recunoscută la nivelul Uniunii de peste un deceniu prin diverse inițiative, acte legislative și orientări, încă nu există o definiție standard a sărăciei energetice la nivelul Uniunii și doar o treime dintre statele membre au stabilit o definiție națională a sărăciei energetice. Prin urmare, nu sunt disponibile date transparente și comparabile privind sărăcia energetică în Uniune, ceea ce limitează capacitatea de a monitoriza și de a evalua în mod eficace nivelul sărăciei energetice. Prin urmare, ar trebui stabilită o definiție la nivelul Uniunii pentru a combate în mod eficace sărăcia energetică și a măsura progresele înregistrate în rândul statelor membre. Deși
  tarifele sociale sau sprijinul direct pentru venit pot oferi ajutor imediat gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, numai măsurile structurale specifice,
  aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”, instalarea de surse regenerabile suplimentare de energie, inclusiv prin proiecte aflate în responsabilitatea comunității, precum și măsuri de informare și de sensibilizare care vizează gospodăriile,
  în special
  contribuțiile la renovarea energetică care contribuie la cerința de renovare prevăzută în Directiva 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor (reformare)
  , pot oferi soluții durabile
  și pot contribui în mod eficace la combaterea sărăciei energetice
  . |
| --- | --- |

(12)

Acest lucru este cu atât mai relevant având în vedere nivelurile actuale ale sărăciei energetice. Sărăcia energetică este o situație în care gospodăriile nu
  au
  acces la servicii energetice esențiale
  care stau la baza unui nivel de trai și de sănătate decent
  ,
  printre care încălzirea,
  răcirea,
  iluminatul adecvate și energia necesară funcționării aparatelor, în cadrul politicilor sociale existente relevante și al altor politici relevante, adesea ca rezultat al faptului că se confruntă cu cheltuieli pentru energie care au o pondere ridicată în cadrul venitului lor disponibil din cauza unei combinații de factori, printre care se numără veniturile mici
  ,
  prețurile ridicate la energie
  și
  calitatea scăzută a fondului locativ, cu performanțe slabe
  . Aproximativ 34 de milioane de europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9  % din populația Uniunii a declarat, în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE, că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința (32). Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează că peste 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană se confruntă cu sărăcia energetică. Sărăcia energetică este, prin urmare, o provocare majoră pentru Uniune.
  Deși importanța acestei provocări este recunoscută la nivelul Uniunii de peste un deceniu prin diverse inițiative, acte legislative și orientări, încă nu există o definiție standard a sărăciei energetice la nivelul Uniunii și doar o treime dintre statele membre au stabilit o definiție națională a sărăciei energetice. Prin urmare, nu sunt disponibile date transparente și comparabile privind sărăcia energetică în Uniune, ceea ce limitează capacitatea de a monitoriza și de a evalua în mod eficace nivelul sărăciei energetice. Prin urmare, ar trebui stabilită o definiție la nivelul Uniunii pentru a combate în mod eficace sărăcia energetică și a măsura progresele înregistrate în rândul statelor membre. Deși
  tarifele sociale sau sprijinul direct pentru venit pot oferi ajutor imediat gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, numai măsurile structurale specifice,
  aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”, instalarea de surse regenerabile suplimentare de energie, inclusiv prin proiecte aflate în responsabilitatea comunității, precum și măsuri de informare și de sensibilizare care vizează gospodăriile,
  în special
  contribuțiile la renovarea energetică care contribuie la cerința de renovare prevăzută în Directiva 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor (reformare)
  , pot oferi soluții durabile
  și pot contribui în mod eficace la combaterea sărăciei energetice
  .

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | În ceea ce privește clădirile, o renovare generală a acestora, bazată pe acțiuni menite să îmbunătățească eficiența energetică prin toate elementele care compun o clădire, ar presupune o reducere a consumului de energie per gospodărie, care s-ar reflecta în economiile acestora și ar fi, prin urmare, una dintre modalitățile de combatere a sărăciei energetice. Viitoarea revizuire a Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului ar pune bazele acestor obiective care trebuie atinse și, prin urmare, ar trebui să fie luată în considerare la punerea în aplicare a fondului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

În ceea ce privește clădirile, o renovare generală a acestora, bazată pe acțiuni menite să îmbunătățească eficiența energetică prin toate elementele care compun o clădire, ar presupune o reducere a consumului de energie per gospodărie, care s-ar reflecta în economiile acestora și ar fi, prin urmare, una dintre modalitățile de combatere a sărăciei energetice. Viitoarea revizuire a Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului ar pune bazele acestor obiective care trebuie atinse și, prin urmare, ar trebui să fie luată în considerare la punerea în aplicare a fondului.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 12 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12b) | Este necesar să se acorde o atenție deosebită chiriașilor de pe piața privată a închirierilor. Printre acești chiriași se numără gospodăriile vulnerabile care se confruntă cu sărăcia energetică sau gospodăriile supuse riscului de sărăcie energetică, inclusiv gospodăriile cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al creșterii costurilor încălzirii sau al creșterii chiriilor ca urmare a renovării, dar nu sunt în măsură să renoveze clădirea pe care o ocupă. Prin urmare, statele membre ar trebui să dezvolte în cadrul planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în consultare cu proprietarii, cu sectorul privat, cu autoritățile locale relevante și cu organizațiile societății civile, locuințe sociale ecologice, eficiente din punct de vedere energetic și măsuri și investiții specifice menite să vină în sprijinul chiriașilor vulnerabili pe piața privată a închirierilor, de exemplu analizând oportunitatea unor scheme naționale sau a unor sisteme de tichete destinate chiriașilor din sectorul privat al închirierilor, să asigure măsuri de renovare și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii. În cadrul raportării și al evaluării bienale a măsurilor și investițiilor puse în aplicare de statele membre, Comisia ar trebui să evalueze impactul și eficacitatea acestora în sensul sprijinirii chiriașilor vulnerabili de pe piața privată a închirierilor. În absența unor rezultate pozitive, evaluarea respectivă ar trebui să fie însoțită de o inițiativă a Comisiei, după caz, în consultare cu statele membre, cu reprezentanții pieței private a închirierilor și cu autoritățile locale relevante și organizațiile societății civile, pentru a aborda situația chiriașilor vulnerabili de pe piața privată a închirierilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12b)

Este necesar să se acorde o atenție deosebită chiriașilor de pe piața privată a închirierilor. Printre acești chiriași se numără gospodăriile vulnerabile care se confruntă cu sărăcia energetică sau gospodăriile supuse riscului de sărăcie energetică, inclusiv gospodăriile cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al creșterii costurilor încălzirii sau al creșterii chiriilor ca urmare a renovării, dar nu sunt în măsură să renoveze clădirea pe care o ocupă. Prin urmare, statele membre ar trebui să dezvolte în cadrul planurilor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în consultare cu proprietarii, cu sectorul privat, cu autoritățile locale relevante și cu organizațiile societății civile, locuințe sociale ecologice, eficiente din punct de vedere energetic și măsuri și investiții specifice menite să vină în sprijinul chiriașilor vulnerabili pe piața privată a închirierilor, de exemplu analizând oportunitatea unor scheme naționale sau a unor sisteme de tichete destinate chiriașilor din sectorul privat al închirierilor, să asigure măsuri de renovare și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii. În cadrul raportării și al evaluării bienale a măsurilor și investițiilor puse în aplicare de statele membre, Comisia ar trebui să evalueze impactul și eficacitatea acestora în sensul sprijinirii chiriașilor vulnerabili de pe piața privată a închirierilor. În absența unor rezultate pozitive, evaluarea respectivă ar trebui să fie însoțită de o inițiativă a Comisiei, după caz, în consultare cu statele membre, cu reprezentanții pieței private a închirierilor și cu autoritățile locale relevante și organizațiile societății civile, pentru a aborda situația chiriașilor vulnerabili de pe piața privată a închirierilor.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 12 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12c) | Sărăcia în materie de mobilitate nu a fost expusă suficient și nu sunt disponibile definiții clare la nivelul Uniunii sau la nivel național. Totuși, aceasta devine o problemă din ce în ce mai stringentă ca urmare a creșterii cerințelor de eliminare treptată a vehiculelor cu motor cu ardere internă, a prețurilor ridicate la combustibili și a dependențelor ridicate de disponibilitatea, accesibilitatea și costurile de transport pentru a merge la locul de muncă sau pentru nevoile zilnice de mobilitate pentru persoanele care locuiesc în regiuni sau teritorii rurale, insulare, periferice, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile, inclusiv în zonele periurbane mai puțin dezvoltate și în regiunile ultraperiferice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12c)

Sărăcia în materie de mobilitate nu a fost expusă suficient și nu sunt disponibile definiții clare la nivelul Uniunii sau la nivel național. Totuși, aceasta devine o problemă din ce în ce mai stringentă ca urmare a creșterii cerințelor de eliminare treptată a vehiculelor cu motor cu ardere internă, a prețurilor ridicate la combustibili și a dependențelor ridicate de disponibilitatea, accesibilitatea și costurile de transport pentru a merge la locul de muncă sau pentru nevoile zilnice de mobilitate pentru persoanele care locuiesc în regiuni sau teritorii rurale, insulare, periferice, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile, inclusiv în zonele periurbane mai puțin dezvoltate și în regiunile ultraperiferice.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Prin urmare, ar trebui instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „fondul”) pentru a furniza fonduri statelor membre în vederea sprijinirii politicilor lor de abordare a impactului social al
  comercializării certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier
  asupra gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili. Acest lucru ar trebui realizat în special prin sprijin temporar pentru venit și prin măsuri și investiții menite să reducă dependența de combustibilii fosili prin creșterea eficienței energetice a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute, în beneficiul gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Prin urmare, ar trebui instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „fondul”) pentru a furniza fonduri statelor membre în vederea sprijinirii politicilor lor de abordare a impactului social al
  comercializării certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier
  asupra gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili. Acest lucru ar trebui realizat în special prin sprijin temporar pentru venit și prin măsuri și investiții menite să reducă dependența de combustibilii fosili prin creșterea eficienței energetice a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute, în beneficiul gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili.

| (13) | Prin urmare, ar trebui instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „fondul”) pentru a furniza fonduri statelor membre în vederea sprijinirii politicilor lor de abordare a impactului social al
  tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv prin stabilirea prețului carbonului,
  asupra gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili. Acest lucru ar trebui realizat în special prin sprijin temporar pentru venit și prin măsuri și investiții menite să reducă dependența de combustibilii fosili prin creșterea eficienței energetice a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transport
  accesibile ca preț și eficiente
  cu emisii zero și cu emisii scăzute, în beneficiul gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, ar trebui instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „fondul”) pentru a furniza fonduri statelor membre în vederea sprijinirii politicilor lor de abordare a impactului social al
  tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv prin stabilirea prețului carbonului,
  asupra gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili. Acest lucru ar trebui realizat în special prin sprijin temporar pentru venit și prin măsuri și investiții menite să reducă dependența de combustibilii fosili prin creșterea eficienței energetice a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transport
  accesibile ca preț și eficiente
  cu emisii zero și cu emisii scăzute, în beneficiul gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Întrucât gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili vor avea nevoie de sprijin suplimentar pentru tranziția verde, tuturor statelor membre ar trebui să li se aloce o asistență financiară suficientă și proporțională. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Întrucât gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili vor avea nevoie de sprijin suplimentar pentru tranziția verde, tuturor statelor membre ar trebui să li se aloce o asistență financiară suficientă și proporțională.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să prezinte Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”). Planurile respective ar trebui să urmărească două obiective. În primul rând, acestea ar trebui să
  ofere gospodăriilor
  vulnerabile,
  microîntreprinderilor
  vulnerabile și
  utilizatorilor
  de transport vulnerabili
  resursele
  necesare pentru a finanța și a realiza investiții în eficiența energetică, decarbonizarea încălzirii și răcirii și în vehicule și mobilitate cu emisii zero și cu emisii scăzute. În al doilea rând, acestea ar trebui să atenueze impactul creșterii costului combustibililor fosili asupra persoanelor celor mai vulnerabile și, prin urmare, să prevină sărăcia energetică și sărăcia
  din perspectiva transporturilor
  în perioada de tranziție, până la punerea în aplicare a unor astfel de investiții. Planurile ar trebui să aibă o componentă de investiții care să promoveze soluția pe termen lung de
  reducere
  a dependenței de combustibilii fosili
  și ar putea avea în vedere alte măsuri
  ,
  inclusiv
  sprijin temporar direct pentru venit, pentru a atenua efectele negative asupra veniturilor pe termen scurt. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să prezinte Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”). Planurile respective ar trebui să urmărească două obiective. În primul rând, acestea ar trebui să
  ofere gospodăriilor
  vulnerabile,
  microîntreprinderilor
  vulnerabile și
  utilizatorilor
  de transport vulnerabili
  resursele
  necesare pentru a finanța și a realiza investiții în eficiența energetică, decarbonizarea încălzirii și răcirii și în vehicule și mobilitate cu emisii zero și cu emisii scăzute. În al doilea rând, acestea ar trebui să atenueze impactul creșterii costului combustibililor fosili asupra persoanelor celor mai vulnerabile și, prin urmare, să prevină sărăcia energetică și sărăcia
  din perspectiva transporturilor
  în perioada de tranziție, până la punerea în aplicare a unor astfel de investiții. Planurile ar trebui să aibă o componentă de investiții care să promoveze soluția pe termen lung de
  reducere
  a dependenței de combustibilii fosili
  și ar putea avea în vedere alte măsuri
  ,
  inclusiv
  sprijin temporar direct pentru venit, pentru a atenua efectele negative asupra veniturilor pe termen scurt.

| (14) | În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să prezinte Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”). Planurile respective ar trebui să
  contribuie la punerea în aplicare a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, asigurându-se, în același timp, că nimeni nu este lăsat în urmă, precum și să
  urmărească două obiective. În primul rând, acestea ar trebui
  , împreună cu autoritățile locale și regionale, cu partenerii sociali și cu societatea civilă,
  să
  identifice și să cartografieze gospodăriile
  vulnerabile
  aflate în situație de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate
  ,
  microîntreprinderile
  vulnerabile și
  utilizatorii
  de transport vulnerabili
  care să fie incluși ca beneficiari ai resurselor
  necesare pentru a finanța și a realiza investiții în eficiența energetică, decarbonizarea încălzirii și răcirii și în vehicule și mobilitate cu emisii zero și cu emisii scăzute.
  Statele membre ar trebui să ofere o analiză detaliată, efectuată împreună cu autoritățile locale și regionale, cu partenerii sociali și cu societatea civilă, a principalelor cauze ale sărăciei energetice și ale sărăciei în materie de mobilitate pe teritoriile lor. Planurile ar trebui, de asemenea, să stabilească ținte și obiective pentru a reduce numărul persoanelor aflate în stare de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate, al gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili.
  În al doilea rând, acestea ar trebui să atenueze impactul creșterii costului combustibililor fosili asupra persoanelor celor mai vulnerabile și, prin urmare, să prevină sărăcia energetică și sărăcia
  în materie de mobilitate
  în perioada de tranziție, până la punerea în aplicare a unor astfel de investiții. Planurile ar trebui să aibă o componentă de investiții care să promoveze soluția pe termen lung de
  eliminare treptată
  a dependenței de combustibilii fosili,
  completată cu
  sprijin temporar direct pentru venit, pentru a atenua efectele negative asupra veniturilor pe termen scurt.
  Planurile respective ar trebui, de asemenea, să asigure că acțiunile care au fost deja implementate la nivel național vor fi luate în considerare. |
| --- | --- |

(14)

În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să prezinte Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”). Planurile respective ar trebui să
  contribuie la punerea în aplicare a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, asigurându-se, în același timp, că nimeni nu este lăsat în urmă, precum și să
  urmărească două obiective. În primul rând, acestea ar trebui
  , împreună cu autoritățile locale și regionale, cu partenerii sociali și cu societatea civilă,
  să
  identifice și să cartografieze gospodăriile
  vulnerabile
  aflate în situație de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate
  ,
  microîntreprinderile
  vulnerabile și
  utilizatorii
  de transport vulnerabili
  care să fie incluși ca beneficiari ai resurselor
  necesare pentru a finanța și a realiza investiții în eficiența energetică, decarbonizarea încălzirii și răcirii și în vehicule și mobilitate cu emisii zero și cu emisii scăzute.
  Statele membre ar trebui să ofere o analiză detaliată, efectuată împreună cu autoritățile locale și regionale, cu partenerii sociali și cu societatea civilă, a principalelor cauze ale sărăciei energetice și ale sărăciei în materie de mobilitate pe teritoriile lor. Planurile ar trebui, de asemenea, să stabilească ținte și obiective pentru a reduce numărul persoanelor aflate în stare de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate, al gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili.
  În al doilea rând, acestea ar trebui să atenueze impactul creșterii costului combustibililor fosili asupra persoanelor celor mai vulnerabile și, prin urmare, să prevină sărăcia energetică și sărăcia
  în materie de mobilitate
  în perioada de tranziție, până la punerea în aplicare a unor astfel de investiții. Planurile ar trebui să aibă o componentă de investiții care să promoveze soluția pe termen lung de
  eliminare treptată
  a dependenței de combustibilii fosili,
  completată cu
  sprijin temporar direct pentru venit, pentru a atenua efectele negative asupra veniturilor pe termen scurt.
  Planurile respective ar trebui, de asemenea, să asigure că acțiunile care au fost deja implementate la nivel național vor fi luate în considerare.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Lucrătorii din sectorul construcțiilor și al renovărilor se confruntă în mod deosebit cu riscul de expunere la azbest. Prin urmare, sunt necesare cerințe privind verificarea, înregistrarea și îndepărtarea obligatorie a azbestului și a altor substanțe periculoase înainte de începerea oricăror lucrări de renovare. Renovările energetice ar trebui să ofere oportunitatea de a elimina în siguranță azbestul din clădiri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Lucrătorii din sectorul construcțiilor și al renovărilor se confruntă în mod deosebit cu riscul de expunere la azbest. Prin urmare, sunt necesare cerințe privind verificarea, înregistrarea și îndepărtarea obligatorie a azbestului și a altor substanțe periculoase înainte de începerea oricăror lucrări de renovare. Renovările energetice ar trebui să ofere oportunitatea de a elimina în siguranță azbestul din clădiri.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 14 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14b) | Planurile prezentate de statele membre ar trebui să includă măsuri care să ofere sprijin informațional, să asigure consolidarea capacităților și formarea necesară pentru implementarea investițiilor și a măsurilor menite să reducă dependența de combustibilii fosili, prin creșterea eficienței energetice a clădirilor și asigurarea unui acces îmbunătățit la energia din surse regenerabile pentru încălzirea și răcirea clădirilor, precum și printr-un acces îmbunătățit la mobilitate și servicii de transport durabile, asigurând inclusiv punerea în funcțiune a infrastructurii necesare și instalarea stațiilor de încărcare pentru vehiculele electrice. Planurile ar trebui să abordeze, de asemenea, deficitul de forță de muncă necesară pentru toate etapele tranziției verzi, în special în ceea ce privește locurile de muncă legate de renovarea clădirilor și integrarea energiei din surse regenerabile, precum și activitățile comunitare și inter pares menite să combată sărăcia energetică și sărăcia în materie de mobilitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14b)

Planurile prezentate de statele membre ar trebui să includă măsuri care să ofere sprijin informațional, să asigure consolidarea capacităților și formarea necesară pentru implementarea investițiilor și a măsurilor menite să reducă dependența de combustibilii fosili, prin creșterea eficienței energetice a clădirilor și asigurarea unui acces îmbunătățit la energia din surse regenerabile pentru încălzirea și răcirea clădirilor, precum și printr-un acces îmbunătățit la mobilitate și servicii de transport durabile, asigurând inclusiv punerea în funcțiune a infrastructurii necesare și instalarea stațiilor de încărcare pentru vehiculele electrice. Planurile ar trebui să abordeze, de asemenea, deficitul de forță de muncă necesară pentru toate etapele tranziției verzi, în special în ceea ce privește locurile de muncă legate de renovarea clădirilor și integrarea energiei din surse regenerabile, precum și activitățile comunitare și inter pares menite să combată sărăcia energetică și sărăcia în materie de mobilitate.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Statele membre,
  în
  consultare
  cu autoritățile
  de la nivel regional, sunt cele mai în măsură să elaboreze și să pună în aplicare planuri adaptate și orientate către circumstanțele lor locale, regionale și naționale, cum ar fi politicile existente în domeniile relevante și utilizarea planificată a altor fonduri UE relevante. Acest lucru permite ca marea diversitate a situațiilor, cunoștințele specifice ale autorităților locale și regionale, cercetarea și inovarea, relațiile industriale și structurile de dialog social, precum și tradițiile naționale să fie cel mai bine respectate și să contribuie la eficacitatea și eficiența sprijinului global acordat persoanelor vulnerabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Statele membre,
  în
  consultare
  cu autoritățile
  de la nivel regional, sunt cele mai în măsură să elaboreze și să pună în aplicare planuri adaptate și orientate către circumstanțele lor locale, regionale și naționale, cum ar fi politicile existente în domeniile relevante și utilizarea planificată a altor fonduri UE relevante. Acest lucru permite ca marea diversitate a situațiilor, cunoștințele specifice ale autorităților locale și regionale, cercetarea și inovarea, relațiile industriale și structurile de dialog social, precum și tradițiile naționale să fie cel mai bine respectate și să contribuie la eficacitatea și eficiența sprijinului global acordat persoanelor vulnerabile.

| (15) | Statele membre,
  cu o
  consultare
  semnificativă a autorităților
  de la nivel regional
  și local, a partenerilor economici și sociali și a organizațiilor relevante ale societății civile
  , sunt cele mai în măsură să elaboreze și să pună în aplicare planuri adaptate și orientate către circumstanțele lor locale, regionale și naționale, cum ar fi politicile existente în domeniile relevante și utilizarea planificată a altor fonduri UE relevante. Acest lucru permite ca marea diversitate a situațiilor, cunoștințele specifice ale autorităților locale și regionale,
  ale partenerilor economici și sociali și ale organizațiilor relevante ale societății civile,
  cercetarea și inovarea, relațiile industriale și structurile de dialog social, precum și tradițiile naționale să fie cel mai bine respectate și să contribuie la eficacitatea și eficiența sprijinului global acordat persoanelor vulnerabile
  , precum și la intensificarea proiectelor realizate de autoritățile locale și regionale, de partenerii sociali și de operatorii socioeconomici
  . |
| --- | --- |

(15)

Statele membre,
  cu o
  consultare
  semnificativă a autorităților
  de la nivel regional
  și local, a partenerilor economici și sociali și a organizațiilor relevante ale societății civile
  , sunt cele mai în măsură să elaboreze și să pună în aplicare planuri adaptate și orientate către circumstanțele lor locale, regionale și naționale, cum ar fi politicile existente în domeniile relevante și utilizarea planificată a altor fonduri UE relevante. Acest lucru permite ca marea diversitate a situațiilor, cunoștințele specifice ale autorităților locale și regionale,
  ale partenerilor economici și sociali și ale organizațiilor relevante ale societății civile,
  cercetarea și inovarea, relațiile industriale și structurile de dialog social, precum și tradițiile naționale să fie cel mai bine respectate și să contribuie la eficacitatea și eficiența sprijinului global acordat persoanelor vulnerabile
  , precum și la intensificarea proiectelor realizate de autoritățile locale și regionale, de partenerii sociali și de operatorii socioeconomici
  .

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | Planurile ar trebui să fie elaborate într-un mod cuprinzător, evitând, în același timp, sarcinile administrative excesive. Prin urmare, la conceperea și implementarea planurilor descrise, statelor membre ar trebui să li se impună să aibă o abordare cuprinzătoare, evitând totodată orice complexitate inutilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

Planurile ar trebui să fie elaborate într-un mod cuprinzător, evitând, în același timp, sarcinile administrative excesive. Prin urmare, la conceperea și implementarea planurilor descrise, statelor membre ar trebui să li se impună să aibă o abordare cuprinzătoare, evitând totodată orice complexitate inutilă.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Asigurarea faptului că măsurile și investițiile vizează în special gospodăriile sărace din punct de vedere energetic sau vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili este esențială pentru o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică. Măsurile de sprijin pentru promovarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să ajute statele membre să abordeze impactul social al
  comercializării emisiilor pentru sectorul clădirilor și
  al
  transportului rutier
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Asigurarea faptului că măsurile și investițiile vizează în special gospodăriile sărace din punct de vedere energetic sau vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili este esențială pentru o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică. Măsurile de sprijin pentru promovarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să ajute statele membre să abordeze impactul social al
  comercializării emisiilor pentru sectorul clădirilor și
  al
  transportului rutier
  .

| (16) | Asigurarea faptului că măsurile și investițiile vizează în special gospodăriile sărace din punct de vedere energetic sau vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili este esențială pentru o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică. Măsurile de sprijin pentru promovarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să ajute statele membre să abordeze impactul social al
  tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv impactul social
  al
  stabilirii prețului carbonului
  . |
| --- | --- |

(16)

Asigurarea faptului că măsurile și investițiile vizează în special gospodăriile sărace din punct de vedere energetic sau vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili este esențială pentru o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică. Măsurile de sprijin pentru promovarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să ajute statele membre să abordeze impactul social al
  tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv impactul social
  al
  stabilirii prețului carbonului
  .

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Până
  când aceste investiții vor avea un impact asupra reducerii costurilor și a emisiilor, un sprijin direct pentru venit, care să fie bine orientat către
  persoanele cele mai vulnerabile,
  ar contribui la tranziția justă. Un astfel de sprijin ar trebui înțeles ca o măsură temporară care însoțește decarbonizarea sectorului locuințelor și al transporturilor. Acesta nu ar fi permanent, deoarece nu abordează cauzele profunde ale sărăciei energetice și ale sărăciei
  din perspectiva transporturilor
  .
  Un astfel de sprijin ar trebui să vizeze numai impactul direct al includerii clădirilor și transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE, nu și costurile energiei electrice sau ale încălzirii legate de includerea producției de energie electrică și termică în domeniul de aplicare al directivei respective. Eligibilitatea pentru acest sprijin direct pentru venit ar trebui să fie limitată în timp
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Până
  când aceste investiții vor avea un impact asupra reducerii costurilor și a emisiilor, un sprijin direct pentru venit, care să fie bine orientat către
  persoanele cele mai vulnerabile,
  ar contribui la tranziția justă. Un astfel de sprijin ar trebui înțeles ca o măsură temporară care însoțește decarbonizarea sectorului locuințelor și al transporturilor. Acesta nu ar fi permanent, deoarece nu abordează cauzele profunde ale sărăciei energetice și ale sărăciei
  din perspectiva transporturilor
  .
  Un astfel de sprijin ar trebui să vizeze numai impactul direct al includerii clădirilor și transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE, nu și costurile energiei electrice sau ale încălzirii legate de includerea producției de energie electrică și termică în domeniul de aplicare al directivei respective. Eligibilitatea pentru acest sprijin direct pentru venit ar trebui să fie limitată în timp
  .

| (17) | Sprijinul direct pentru venit, combinat cu măsuri structurale de investiții de lungă durată care vizează aceiași beneficiari, va contribui la îndeplinirea obiectivelor fondului. Până
  când aceste investiții vor avea un impact asupra reducerii costurilor și a emisiilor, un sprijin direct pentru venit, care să fie bine orientat către
  gospodăriile vulnerabile aflate în situație de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate
  ar contribui la
  reducerea costurilor energetice și de mobilitate și ar sprijini
  tranziția justă
  , în așteptarea realizării mai multor investiții structurale
  . Un astfel de sprijin ar trebui înțeles ca o măsură temporară care însoțește decarbonizarea sectorului locuințelor și al transporturilor. Acesta nu ar fi permanent, deoarece nu abordează cauzele profunde ale sărăciei energetice și ale sărăciei
  în materie de mobilitate
  . Un astfel de sprijin
  direct pentru venit
  ar trebui să
  fie limitat la până la 40 % din costul total estimat
  al
  fiecărui plan pentru perioada 2024-2027
  și
  ar trebui stabilit pentru perioada 2028-2032
  în
  conformitate cu o evaluare efectuată
  de
  Comisie pentru fiecare țară în parte cu privire la eficiența, valoarea adăugată, relevanța continuă și nivelul necesar al sprijinului direct pentru venit, având
  în
  vedere progresele și efectul punerii în
  aplicare
  a investițiilor și măsurilor structurale, în vederea eliminării treptate a acestui sprijin până la sfârșitul anului 2032
  . |
| --- | --- |

(17)

Sprijinul direct pentru venit, combinat cu măsuri structurale de investiții de lungă durată care vizează aceiași beneficiari, va contribui la îndeplinirea obiectivelor fondului. Până
  când aceste investiții vor avea un impact asupra reducerii costurilor și a emisiilor, un sprijin direct pentru venit, care să fie bine orientat către
  gospodăriile vulnerabile aflate în situație de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate
  ar contribui la
  reducerea costurilor energetice și de mobilitate și ar sprijini
  tranziția justă
  , în așteptarea realizării mai multor investiții structurale
  . Un astfel de sprijin ar trebui înțeles ca o măsură temporară care însoțește decarbonizarea sectorului locuințelor și al transporturilor. Acesta nu ar fi permanent, deoarece nu abordează cauzele profunde ale sărăciei energetice și ale sărăciei
  în materie de mobilitate
  . Un astfel de sprijin
  direct pentru venit
  ar trebui să
  fie limitat la până la 40 % din costul total estimat
  al
  fiecărui plan pentru perioada 2024-2027
  și
  ar trebui stabilit pentru perioada 2028-2032
  în
  conformitate cu o evaluare efectuată
  de
  Comisie pentru fiecare țară în parte cu privire la eficiența, valoarea adăugată, relevanța continuă și nivelul necesar al sprijinului direct pentru venit, având
  în
  vedere progresele și efectul punerii în
  aplicare
  a investițiilor și măsurilor structurale, în vederea eliminării treptate a acestui sprijin până la sfârșitul anului 2032
  .

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Gospodăriile vulnerabile, utilizatorii de transport vulnerabili și microîntreprinderile vulnerabile ar trebui să fie informați cu privire la existența și mijloacele de a beneficia de sprijin în cadrul fondului. Prin urmare, ar trebui să se ofere informații specifice, accesibile și la prețuri rezonabile, educație, sensibilizare și consiliere cu privire la măsuri și investiții eficiente din punctul de vedere al costurilor, precum și cu privire la sprijinul disponibil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Gospodăriile vulnerabile, utilizatorii de transport vulnerabili și microîntreprinderile vulnerabile ar trebui să fie informați cu privire la existența și mijloacele de a beneficia de sprijin în cadrul fondului. Prin urmare, ar trebui să se ofere informații specifice, accesibile și la prețuri rezonabile, educație, sensibilizare și consiliere cu privire la măsuri și investiții eficiente din punctul de vedere al costurilor, precum și cu privire la sprijinul disponibil.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 17 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17b) | Fondul ar trebui să fie corelat cu obligația Uniunii în temeiul Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și nu ar trebui să sprijine nicio măsură sau investiție care contribuie la segregare sau la excluziune socială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17b)

Fondul ar trebui să fie corelat cu obligația Uniunii în temeiul Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și nu ar trebui să sprijine nicio măsură sau investiție care contribuie la segregare sau la excluziune socială.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Ținând seama de importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris și
  de
  angajamentul față de obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie la atingerea țintei potrivit căreia 30 % din
  toate cheltuielile
  din cadrul financiar multianual 2021-2027 ar trebui să fie destinate integrării obiectivelor climatice și ar trebui să contribuie la obiectivul ambițios de a aloca 10 % din cheltuielile anuale obiectivelor în materie de biodiversitate în 2026 și 2027, luând în considerare suprapunerile existente între obiectivele privind clima și cele privind biodiversitatea. În acest scop, metodologia prevăzută în anexa II la Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului (33) ar trebui utilizată pentru a clasifica cheltuielile fondului. Fondul ar trebui să sprijine activități care respectă pe deplin
  standardele și prioritățile Uniunii privind clima și mediul și principiul
  de
  „a nu prejudicia
  în
  mod semnificativ” în sensul articolului 17
  din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (34). Numai astfel de măsuri și investiții ar trebui incluse în planuri. Măsurile de sprijin direct pentru venit ar trebui, de regulă, să fie considerate ca având un impact previzibil nesemnificativ asupra obiectivelor de mediu și, ca atare, să fie considerate conforme cu principiul de a „a nu prejudicia în mod semnificativ”. Comisia
  intenționează să emită orientări tehnice pentru statele membre cu mult timp înainte de elaborarea planurilor. Orientările vor explica modul în care măsurile și investițiile trebuie să respecte principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852. Comisia intenționează să prezinte
  în 2021 o propunere de recomandare a Consiliului privind modul de abordare a aspectelor sociale ale tranziției verzi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Ținând seama de importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris și
  de
  angajamentul față de obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie la atingerea țintei potrivit căreia 30 % din
  toate cheltuielile
  din cadrul financiar multianual 2021-2027 ar trebui să fie destinate integrării obiectivelor climatice și ar trebui să contribuie la obiectivul ambițios de a aloca 10 % din cheltuielile anuale obiectivelor în materie de biodiversitate în 2026 și 2027, luând în considerare suprapunerile existente între obiectivele privind clima și cele privind biodiversitatea. În acest scop, metodologia prevăzută în anexa II la Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului (33) ar trebui utilizată pentru a clasifica cheltuielile fondului. Fondul ar trebui să sprijine activități care respectă pe deplin
  standardele și prioritățile Uniunii privind clima și mediul și principiul
  de
  „a nu prejudicia
  în
  mod semnificativ” în sensul articolului 17
  din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (34). Numai astfel de măsuri și investiții ar trebui incluse în planuri. Măsurile de sprijin direct pentru venit ar trebui, de regulă, să fie considerate ca având un impact previzibil nesemnificativ asupra obiectivelor de mediu și, ca atare, să fie considerate conforme cu principiul de a „a nu prejudicia în mod semnificativ”. Comisia
  intenționează să emită orientări tehnice pentru statele membre cu mult timp înainte de elaborarea planurilor. Orientările vor explica modul în care măsurile și investițiile trebuie să respecte principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852. Comisia intenționează să prezinte
  în 2021 o propunere de recomandare a Consiliului privind modul de abordare a aspectelor sociale ale tranziției verzi.

| (18) | Ținând seama de importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris
  , cu angajamentul față de Pilonul european al drepturilor sociale
  și
  cu
  angajamentul față de obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie la atingerea țintei potrivit căreia
  cel puțin
  30 % din
  totalul bugetului Uniunii
  din cadrul financiar multianual 2021-2027
  și din cheltuielile din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene
  ar trebui să fie destinate integrării obiectivelor climatice și ar trebui să contribuie la obiectivul ambițios de a aloca
  7,5  % din cheltuielile anuale din cadrul CFM obiectivelor în materie de biodiversitate în 2024 și
  10 % din cheltuielile anuale obiectivelor în materie de biodiversitate în 2026 și 2027, luând în considerare suprapunerile existente între obiectivele privind clima și cele privind biodiversitatea. În acest scop, metodologia prevăzută în anexa II la Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului (33) ar trebui utilizată pentru a clasifica cheltuielile fondului. Fondul ar trebui să sprijine activități care respectă pe deplin
  criteriile tehnice de examinare stabilite
  de
  Comisie
  în
  conformitate cu articolul 10 alineatul (3)
  din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (34). Numai astfel de măsuri și investiții ar trebui incluse în planuri. Măsurile de sprijin direct pentru venit ar trebui, de regulă, să fie considerate ca având un impact previzibil nesemnificativ asupra obiectivelor de mediu și, ca atare, să fie considerate conforme cu principiul de a „a nu prejudicia în mod semnificativ”. Comisia
  a prezentat
  în 2021 o propunere de recomandare a Consiliului privind modul de abordare a aspectelor sociale ale tranziției verzi. |
| --- | --- |

(18)

Ținând seama de importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris
  , cu angajamentul față de Pilonul european al drepturilor sociale
  și
  cu
  angajamentul față de obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie la atingerea țintei potrivit căreia
  cel puțin
  30 % din
  totalul bugetului Uniunii
  din cadrul financiar multianual 2021-2027
  și din cheltuielile din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene
  ar trebui să fie destinate integrării obiectivelor climatice și ar trebui să contribuie la obiectivul ambițios de a aloca
  7,5  % din cheltuielile anuale din cadrul CFM obiectivelor în materie de biodiversitate în 2024 și
  10 % din cheltuielile anuale obiectivelor în materie de biodiversitate în 2026 și 2027, luând în considerare suprapunerile existente între obiectivele privind clima și cele privind biodiversitatea. În acest scop, metodologia prevăzută în anexa II la Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului (33) ar trebui utilizată pentru a clasifica cheltuielile fondului. Fondul ar trebui să sprijine activități care respectă pe deplin
  criteriile tehnice de examinare stabilite
  de
  Comisie
  în
  conformitate cu articolul 10 alineatul (3)
  din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (34). Numai astfel de măsuri și investiții ar trebui incluse în planuri. Măsurile de sprijin direct pentru venit ar trebui, de regulă, să fie considerate ca având un impact previzibil nesemnificativ asupra obiectivelor de mediu și, ca atare, să fie considerate conforme cu principiul de a „a nu prejudicia în mod semnificativ”. Comisia
  a prezentat
  în 2021 o propunere de recomandare a Consiliului privind modul de abordare a aspectelor sociale ale tranziției verzi.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Femeile sunt afectate în mod
  deosebit
  de
  măsurile
  de
  stabilire a prețului carbonului
  ,
  deoarece
  reprezintă 85 % din familiile monoparentale. Familiile monoparentale prezintă un risc deosebit de ridicat de sărăcie în rândul copiilor. Egalitatea de gen și egalitatea de șanse pentru toți, precum și integrarea acestor obiective, și
  aspectele legate
  de accesibilitate
  pentru persoanele
  cu handicap ar trebui să fie
  luate în considerare
  și promovate pe parcursul pregătirii și punerii în aplicare a planurilor, pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Femeile sunt afectate în mod
  deosebit
  de
  măsurile
  de
  stabilire a prețului carbonului
  ,
  deoarece
  reprezintă 85 % din familiile monoparentale. Familiile monoparentale prezintă un risc deosebit de ridicat de sărăcie în rândul copiilor. Egalitatea de gen și egalitatea de șanse pentru toți, precum și integrarea acestor obiective, și
  aspectele legate
  de accesibilitate
  pentru persoanele
  cu handicap ar trebui să fie
  luate în considerare
  și promovate pe parcursul pregătirii și punerii în aplicare a planurilor, pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă.

| (19) | Femeile sunt afectate în mod
  disproporționat
  de
  sărăcia energetică și
  de
  sărăcia în materie de mobilitate
  ,
  în special mamele singure, care
  reprezintă 85 % din familiile monoparentale
  , precum și femeile singure, femeile cu dizabilități sau femeile în vârstă care locuiesc singure. În plus, femeile au modele de mobilitate diferite și mai complexe
  . Familiile monoparentale
  cu copii aflați în întreținere
  prezintă un risc deosebit de ridicat de sărăcie în rândul copiilor. Egalitatea de gen și egalitatea de șanse pentru toți, precum și integrarea acestor obiective, și
  drepturile
  de accesibilitate
  ale persoanelor
  cu handicap ar trebui să fie
  susținute
  și promovate pe parcursul pregătirii și punerii în aplicare a planurilor, pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă. |
| --- | --- |

(19)

Femeile sunt afectate în mod
  disproporționat
  de
  sărăcia energetică și
  de
  sărăcia în materie de mobilitate
  ,
  în special mamele singure, care
  reprezintă 85 % din familiile monoparentale
  , precum și femeile singure, femeile cu dizabilități sau femeile în vârstă care locuiesc singure. În plus, femeile au modele de mobilitate diferite și mai complexe
  . Familiile monoparentale
  cu copii aflați în întreținere
  prezintă un risc deosebit de ridicat de sărăcie în rândul copiilor. Egalitatea de gen și egalitatea de șanse pentru toți, precum și integrarea acestor obiective, și
  drepturile
  de accesibilitate
  ale persoanelor
  cu handicap ar trebui să fie
  susținute
  și promovate pe parcursul pregătirii și punerii în aplicare a planurilor, pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | Comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor pot sprijini statele membre să atingă obiectivele prezentului regulament prin intermediul unei abordări ascendente inițiate de cetățeni, întrucât aceste comunități capacitează și implică consumatorii și permit anumitor grupuri de consumatori casnici care locuiesc atât în zone urbane, cât și în zone rurale, insulare, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau în regiuni sau teritorii mai puțin dezvoltate, inclusiv în zone periurbane mai puțin dezvoltate, să participe la proiecte în materie de eficiență energetică, să sprijine utilizarea energiei din surse regenerabile de către gospodării și, totodată, să contribuie la combaterea sărăciei energetice. Statele membre ar trebui, prin urmare, să promoveze rolul comunităților de energie din surse regenerabile și al comunităților de energie ale cetățenilor și să le considere beneficiari eligibili ai fondului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

Comunitățile de energie din surse regenerabile și comunitățile de energie ale cetățenilor pot sprijini statele membre să atingă obiectivele prezentului regulament prin intermediul unei abordări ascendente inițiate de cetățeni, întrucât aceste comunități capacitează și implică consumatorii și permit anumitor grupuri de consumatori casnici care locuiesc atât în zone urbane, cât și în zone rurale, insulare, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau în regiuni sau teritorii mai puțin dezvoltate, inclusiv în zone periurbane mai puțin dezvoltate, să participe la proiecte în materie de eficiență energetică, să sprijine utilizarea energiei din surse regenerabile de către gospodării și, totodată, să contribuie la combaterea sărăciei energetice. Statele membre ar trebui, prin urmare, să promoveze rolul comunităților de energie din surse regenerabile și al comunităților de energie ale cetățenilor și să le considere beneficiari eligibili ai fondului.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Statele membre ar trebui să își prezinte planurile împreună cu actualizarea planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (35). Planurile ar trebui să includă măsurile care urmează să fie finanțate, costurile estimate ale acestora și contribuția națională. Acestea ar trebui să includă, de asemenea, jaloane și ținte esențiale pentru a evalua punerea în aplicare efectivă a măsurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Statele membre ar trebui să își prezinte planurile împreună cu actualizarea planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (35). Planurile ar trebui să includă măsurile care urmează să fie finanțate, costurile estimate ale acestora și contribuția națională. Acestea ar trebui să includă, de asemenea, jaloane și ținte esențiale pentru a evalua punerea în aplicare efectivă a măsurilor.

| (20) | Statele membre ar trebui să își prezinte planurile împreună cu actualizarea planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (35)

  și cu Codul european de conduită referitor la parteneriat, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 240/2014

   (35a). Planurile ar trebui să includă măsurile care urmează să fie finanțate, costurile estimate ale acestora și contribuția națională. Acestea ar trebui să includă, de asemenea, jaloane și ținte esențiale pentru a evalua punerea în aplicare efectivă a măsurilor. |
| --- | --- |

(20)

Statele membre ar trebui să își prezinte planurile împreună cu actualizarea planurilor lor energetice și climatice naționale integrate, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (35)

  și cu Codul european de conduită referitor la parteneriat, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 240/2014

   (35a). Planurile ar trebui să includă măsurile care urmează să fie finanțate, costurile estimate ale acestora și contribuția națională. Acestea ar trebui să includă, de asemenea, jaloane și ținte esențiale pentru a evalua punerea în aplicare efectivă a măsurilor.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | Punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în planuri va depinde de un nivel adecvat de forță de muncă, inclusiv meșteșugari, precum și experți în tehnologii ecologice cu înaltă calificare, cercetători în domeniul științelor aplicate și inovatori. Prin urmare, statele membre ar trebui să completeze planurile utilizând alte acțiuni și programe relevante ale Uniunii pentru a prevedea recalificarea și perfecționarea lucrătorilor, în scopul de a crea oportunități mai bune pentru meșteșugarii specializați și pentru experții cu înaltă calificare, în special în ceea ce privește locurile de muncă legate de renovarea clădirilor, izolarea și instalarea pompelor de căldură, precum și instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, cum ar fi instalarea de stații de încărcare pentru vehiculele electrice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20a)

Punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în planuri va depinde de un nivel adecvat de forță de muncă, inclusiv meșteșugari, precum și experți în tehnologii ecologice cu înaltă calificare, cercetători în domeniul științelor aplicate și inovatori. Prin urmare, statele membre ar trebui să completeze planurile utilizând alte acțiuni și programe relevante ale Uniunii pentru a prevedea recalificarea și perfecționarea lucrătorilor, în scopul de a crea oportunități mai bune pentru meșteșugarii specializați și pentru experții cu înaltă calificare, în special în ceea ce privește locurile de muncă legate de renovarea clădirilor, izolarea și instalarea pompelor de căldură, precum și instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, cum ar fi instalarea de stații de încărcare pentru vehiculele electrice.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Fondul și planurile ar trebui să fie coerente și încadrate în reformele planificate și în angajamentele asumate de statele membre în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima actualizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, în temeiul Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică] (36), al Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (37), al Fondului social european Plus (FSE+)
  instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057
  al
  Parlamentului European și al Consiliului

   (38), al planurilor
  pentru o tranziție justă
  în
  temeiul Regulamentului
  (UE) 2021/
  1056
  al
  Parlamentului European și al Consiliului

   (39) și al strategiilor pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (40). Pentru a asigura eficiența administrativă, dacă este cazul, informațiile incluse în planuri ar trebui să fie în concordanță cu legislația și planurile enumerate mai sus. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Fondul și planurile ar trebui să fie coerente și încadrate în reformele planificate și în angajamentele asumate de statele membre în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima actualizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, în temeiul Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică] (36), al Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (37), al Fondului social european Plus (FSE+)
  instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057
  al
  Parlamentului European și al Consiliului

   (38), al planurilor
  pentru o tranziție justă
  în
  temeiul Regulamentului
  (UE) 2021/
  1056
  al
  Parlamentului European și al Consiliului

   (39) și al strategiilor pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (40). Pentru a asigura eficiența administrativă, dacă este cazul, informațiile incluse în planuri ar trebui să fie în concordanță cu legislația și planurile enumerate mai sus.

| (21) | Fondul și planurile ar trebui să fie coerente și încadrate în reformele planificate și în angajamentele asumate de statele membre în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima actualizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, în temeiul Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică]36
   (36) , al Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (37), al Fondului social european Plus (FSE+) (38)

  , al Fondului pentru modernizare,
  al
  programelor operaționale ale politicii de coeziune în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1058
  , al planurilor
  de redresare și reziliență
  în
  conformitate cu Regulamentul
  (UE) 2021/
  241,
  al
  planurilor pentru o tranziție justă

   (39) și al strategiilor pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (40). Pentru a asigura eficiența administrativă, dacă este cazul, informațiile incluse în planuri ar trebui să fie în concordanță cu legislația și planurile enumerate mai sus. |
| --- | --- |

(21)

Fondul și planurile ar trebui să fie coerente și încadrate în reformele planificate și în angajamentele asumate de statele membre în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima actualizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, în temeiul Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică]36
   (36) , al Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (37), al Fondului social european Plus (FSE+) (38)

  , al Fondului pentru modernizare,
  al
  programelor operaționale ale politicii de coeziune în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1058
  , al planurilor
  de redresare și reziliență
  în
  conformitate cu Regulamentul
  (UE) 2021/
  241,
  al
  planurilor pentru o tranziție justă

   (39) și al strategiilor pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului (40). Pentru a asigura eficiența administrativă, dacă este cazul, informațiile incluse în planuri ar trebui să fie în concordanță cu legislația și planurile enumerate mai sus.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Considerentul 21 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21a) | Este esențial să se asigure corelarea fondului atât cu planurile naționale privind energia și clima, cât și cu programele politicii de coeziune care prezintă priorități similare, pentru a evita suprapunerea sau dublarea eforturilor. De asemenea, este necesar să se asigure, în statele membre, o programare strategică și o coordonare eficace între fond, politica de coeziune 2021-2027 și alte fonduri ale Uniunii, cum ar fi, mai ales, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul social european Plus. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21a)

Este esențial să se asigure corelarea fondului atât cu planurile naționale privind energia și clima, cât și cu programele politicii de coeziune care prezintă priorități similare, pentru a evita suprapunerea sau dublarea eforturilor. De asemenea, este necesar să se asigure, în statele membre, o programare strategică și o coordonare eficace între fond, politica de coeziune 2021-2027 și alte fonduri ale Uniunii, cum ar fi, mai ales, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul social european Plus.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | Uniunea ar trebui să sprijine statele membre cu mijloace financiare pentru a-și pune în aplicare planurile prin intermediul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Plățile din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să fie condiționate de îndeplinirea jaloanelor și a țintelor incluse în planuri. Acest lucru ar permite luarea în considerare în mod eficient a circumstanțelor și priorităților naționale și în același timp simplificarea finanțării și facilitarea integrării acesteia în alte programe naționale de cheltuieli, garantând totodată impactul și integritatea cheltuielilor UE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

Uniunea ar trebui să sprijine statele membre cu mijloace financiare pentru a-și pune în aplicare planurile prin intermediul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Plățile din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să fie condiționate de îndeplinirea jaloanelor și a țintelor incluse în planuri. Acest lucru ar permite luarea în considerare în mod eficient a circumstanțelor și priorităților naționale și în același timp simplificarea finanțării și facilitarea integrării acesteia în alte programe naționale de cheltuieli, garantând totodată impactul și integritatea cheltuielilor UE.

| (22) | Uniunea ar trebui să sprijine statele membre cu mijloace financiare
  suficiente, proporționale cu statele membre, ținând seama de realitățile lor geografice și demografice, precum și cu sprijin tehnic
  pentru a-și pune în aplicare planurile prin intermediul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.
  Ar trebui să se acorde o atenție deosebită provocărilor unice și specifice ale regiunilor sau teritoriilor rurale, insulare, periferice, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile, care se confruntă cu un impact socioeconomic amplificat al tranziției climatice. Pentru a asigura eficacitatea măsurilor și a investițiilor pentru regiunile respective, ar trebui stabilită o alocare financiară minimă specifică pentru regiunile aplicabile. Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare a fondurilor Uniunii,
  plățile din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să fie condiționate de îndeplinirea jaloanelor și a țintelor incluse în planuri
  și ar trebui să fie în conformitate cu costurile indicate pentru atingerea jaloanelor și a țintelor respective și ar trebui să se asigure că acestea nu prelungesc dependența de combustibilii fosili și evită dependența de carbon
  . Acest lucru ar permite luarea în considerare în mod eficient a circumstanțelor și priorităților naționale și în același timp simplificarea finanțării și facilitarea integrării acesteia în alte programe naționale de cheltuieli, garantând totodată impactul și integritatea cheltuielilor UE. |
| --- | --- |

(22)

Uniunea ar trebui să sprijine statele membre cu mijloace financiare
  suficiente, proporționale cu statele membre, ținând seama de realitățile lor geografice și demografice, precum și cu sprijin tehnic
  pentru a-și pune în aplicare planurile prin intermediul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.
  Ar trebui să se acorde o atenție deosebită provocărilor unice și specifice ale regiunilor sau teritoriilor rurale, insulare, periferice, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile, care se confruntă cu un impact socioeconomic amplificat al tranziției climatice. Pentru a asigura eficacitatea măsurilor și a investițiilor pentru regiunile respective, ar trebui stabilită o alocare financiară minimă specifică pentru regiunile aplicabile. Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare a fondurilor Uniunii,
  plățile din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să fie condiționate de îndeplinirea jaloanelor și a țintelor incluse în planuri
  și ar trebui să fie în conformitate cu costurile indicate pentru atingerea jaloanelor și a țintelor respective și ar trebui să se asigure că acestea nu prelungesc dependența de combustibilii fosili și evită dependența de carbon
  . Acest lucru ar permite luarea în considerare în mod eficient a circumstanțelor și priorităților naționale și în același timp simplificarea finanțării și facilitarea integrării acesteia în alte programe naționale de cheltuieli, garantând totodată impactul și integritatea cheltuielilor UE.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Considerentul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (22a) | Principiul unității bugetului Uniunii, în temeiul căruia toate veniturile și cheltuielile Uniunii sunt prezentate în buget, este o cerință a tratatului în temeiul articolului 310 alineatul (1) din TFUE. Prin urmare, fondul trebuie să fie pe deplin integrat în bugetul Uniunii, printre altele pentru a respecta metoda comunitară, responsabilitatea democratică parlamentară și supravegherea parlamentară, a asigura previzibilitatea finanțării și a programării multianuale și a garanta transparența deciziilor bugetare luate la nivelul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22a)

Principiul unității bugetului Uniunii, în temeiul căruia toate veniturile și cheltuielile Uniunii sunt prezentate în buget, este o cerință a tratatului în temeiul articolului 310 alineatul (1) din TFUE. Prin urmare, fondul trebuie să fie pe deplin integrat în bugetul Uniunii, printre altele pentru a respecta metoda comunitară, responsabilitatea democratică parlamentară și supravegherea parlamentară, a asigura previzibilitatea finanțării și a programării multianuale și a garanta transparența deciziilor bugetare luate la nivelul Uniunii.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Pachetul financiar al fondului
  ar trebui, în principiu, să fie proporțional cu sumele corespunzătoare unui procent de
  25 % din veniturile preconizate provenite din
  includerea clădirilor
  și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE în
  perioada 2026--
  2032. În temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 (41) a Consiliului, statele membre ar trebui să pună aceste venituri la dispoziția bugetului Uniunii ca resurse proprii. Statele membre trebuie să fie cele care finanțează
  50 %
  din costurile totale ale
  planului
  lor. În acest scop, precum și pentru investiții și măsuri de accelerare a tranziției necesare și de atenuare a impactului acesteia pentru cetățenii afectați în mod negativ, statele membre ar trebui
  , printre altele, să utilizeze
  veniturile preconizate din comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier în temeiul Directivei 2003/87/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Pachetul financiar al fondului
  ar trebui, în principiu, să fie proporțional cu sumele corespunzătoare unui procent de
  25 % din veniturile preconizate provenite din
  includerea clădirilor
  și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE în
  perioada 2026--
  2032. În temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 (41) a Consiliului, statele membre ar trebui să pună aceste venituri la dispoziția bugetului Uniunii ca resurse proprii. Statele membre trebuie să fie cele care finanțează
  50 %
  din costurile totale ale
  planului
  lor. În acest scop, precum și pentru investiții și măsuri de accelerare a tranziției necesare și de atenuare a impactului acesteia pentru cetățenii afectați în mod negativ, statele membre ar trebui
  , printre altele, să utilizeze
  veniturile preconizate din comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier în temeiul Directivei 2003/87/CE.

| (23) | Pachetul financiar al fondului
  este stabilit pe baza unei evaluări a sumei estimate generate prin alocarea către bugetul Uniunii a
  25 % din veniturile preconizate
  legate de transportul rutier comercial, de clădirile comerciale și de alți combustibili care fac obiectul capitolului IVa [Directiva ETS] în prima perioadă. Această sumă ar trebui completată cu veniturile provenite din cele 150 de milioane de certificate scoase la licitație în conformitate cu articolul 30d alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE. Presupunând un preț al carbonului de 35 EUR pe tonă, ar fi disponibilă o sumă suplimentară de 5,25  miliarde EUR pe parcursul perioadei de trei ani. Împreună cu pachetul financiar, această sumă s-ar ridica la 16,39  miliarde EUR pentru perioada respectivă. Ar fi necesară o propunere a Comisiei pentru a stabili cuantumul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pentru a doua perioadă 2028-2032, având în vedere negocierile privind următorul CFM
  și
  orice includere
  a 
  sectoarelor clădirilor private și
  transportului rutier
  privat
  în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  până la 1 ianuarie 2029,
  în
  conformitate cu articolul [XX] din Directiva 2003/87/CE. În consecință, fondul ar putea ajunge la 72 de miliarde EUR pentru întreaga perioadă [data intrării în vigoare]-
  2032. În temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 (41) a Consiliului, statele membre ar trebui să pună aceste venituri la dispoziția bugetului Uniunii ca resurse proprii. Statele membre trebuie să fie cele care finanțează
  o cotă-parte semnificativă
  din costurile totale ale
  planurilor
  lor
  , corespunzătoare unui procent de minimum 60 % în cazul sprijinului temporar direct pentru venit și de minimum 50 % în cazul măsurilor structurale și al investițiilor specifice. Prin derogare, ar trebui să existe posibilitatea limitării la 40 % a cotei-părți din cofinanțarea națională pentru măsuri structurale și investiții specifice în cazul statelor membre care sunt eligibile pentru finanțare suplimentară prin Fondul pentru modernizare
  . În acest scop, precum și pentru investiții și măsuri de accelerare a tranziției necesare și de atenuare a impactului acesteia pentru cetățenii afectați în mod negativ, statele membre ar trebui
  să utilizeze mai întâi
  veniturile preconizate din comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier în temeiul Directivei 2003/87/CE.
  Finanțarea fondului nu ar trebui să fie în detrimentul altor programe și politici ale Uniunii. |
| --- | --- |

(23)

Pachetul financiar al fondului
  este stabilit pe baza unei evaluări a sumei estimate generate prin alocarea către bugetul Uniunii a
  25 % din veniturile preconizate
  legate de transportul rutier comercial, de clădirile comerciale și de alți combustibili care fac obiectul capitolului IVa [Directiva ETS] în prima perioadă. Această sumă ar trebui completată cu veniturile provenite din cele 150 de milioane de certificate scoase la licitație în conformitate cu articolul 30d alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE. Presupunând un preț al carbonului de 35 EUR pe tonă, ar fi disponibilă o sumă suplimentară de 5,25  miliarde EUR pe parcursul perioadei de trei ani. Împreună cu pachetul financiar, această sumă s-ar ridica la 16,39  miliarde EUR pentru perioada respectivă. Ar fi necesară o propunere a Comisiei pentru a stabili cuantumul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pentru a doua perioadă 2028-2032, având în vedere negocierile privind următorul CFM
  și
  orice includere
  a 
  sectoarelor clădirilor private și
  transportului rutier
  privat
  în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  până la 1 ianuarie 2029,
  în
  conformitate cu articolul [XX] din Directiva 2003/87/CE. În consecință, fondul ar putea ajunge la 72 de miliarde EUR pentru întreaga perioadă [data intrării în vigoare]-
  2032. În temeiul Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 (41) a Consiliului, statele membre ar trebui să pună aceste venituri la dispoziția bugetului Uniunii ca resurse proprii. Statele membre trebuie să fie cele care finanțează
  o cotă-parte semnificativă
  din costurile totale ale
  planurilor
  lor
  , corespunzătoare unui procent de minimum 60 % în cazul sprijinului temporar direct pentru venit și de minimum 50 % în cazul măsurilor structurale și al investițiilor specifice. Prin derogare, ar trebui să existe posibilitatea limitării la 40 % a cotei-părți din cofinanțarea națională pentru măsuri structurale și investiții specifice în cazul statelor membre care sunt eligibile pentru finanțare suplimentară prin Fondul pentru modernizare
  . În acest scop, precum și pentru investiții și măsuri de accelerare a tranziției necesare și de atenuare a impactului acesteia pentru cetățenii afectați în mod negativ, statele membre ar trebui
  să utilizeze mai întâi
  veniturile preconizate din comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier în temeiul Directivei 2003/87/CE.
  Finanțarea fondului nu ar trebui să fie în detrimentul altor programe și politici ale Uniunii.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Considerentul 23 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23a) | În cazul unui preț mai mare al carbonului, ar trebui să se pună la dispoziție alocări suplimentare pentru fond, astfel încât să se asigure că creditele disponibile pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în bugetul Uniunii cresc în conformitate cu prețul carbonului, pentru a sprijini în continuare gospodăriile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili în tranziția către neutralitatea climatică. Aceste majorări anuale ar trebui să fie incluse în CFM cu ajutorul unei ajustări în funcție de fluctuația prețului carbonului, cu caracter automat, a plafonului rubricii 3 și a plafonului de plăți, mecanismul aferent urmând să fie prevăzut în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului, în conformitate cu articolul 312 din TFUE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23a)

În cazul unui preț mai mare al carbonului, ar trebui să se pună la dispoziție alocări suplimentare pentru fond, astfel încât să se asigure că creditele disponibile pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în bugetul Uniunii cresc în conformitate cu prețul carbonului, pentru a sprijini în continuare gospodăriile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili în tranziția către neutralitatea climatică. Aceste majorări anuale ar trebui să fie incluse în CFM cu ajutorul unei ajustări în funcție de fluctuația prețului carbonului, cu caracter automat, a plafonului rubricii 3 și a plafonului de plăți, mecanismul aferent urmând să fie prevăzut în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului, în conformitate cu articolul 312 din TFUE.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Fondul ar trebui să sprijine măsuri care respectă principiul adiționalității fondurilor Uniunii. Fondul nu ar trebui să înlocuiască cheltuielile naționale recurente
  , cu excepția cazurilor justificate în mod corespunzător
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Fondul ar trebui să sprijine măsuri care respectă principiul adiționalității fondurilor Uniunii. Fondul nu ar trebui să înlocuiască cheltuielile naționale recurente
  , cu excepția cazurilor justificate în mod corespunzător
  .

| (24) | Fondul ar trebui să sprijine măsuri care respectă principiul adiționalității fondurilor Uniunii. Fondul nu ar trebui să înlocuiască cheltuielile naționale recurente. |
| --- | --- |

(24)

Fondul ar trebui să sprijine măsuri care respectă principiul adiționalității fondurilor Uniunii. Fondul nu ar trebui să înlocuiască cheltuielile naționale recurente.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Pentru a se asigura o alocare eficientă și coerentă a fondurilor și pentru a se respecta principiul bunei gestiuni financiare, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie în concordanță cu programele Uniunii aflate în curs și complementare acestora, evitându-se totodată
  dubla finanțare din cadrul fondului și al
  altor programe ale Uniunii
  a acelorași
  cheltuieli. În special, Comisia și statul membru ar trebui să asigure, în toate etapele procesului, o coordonare eficace în vederea asigurării consecvenței, coerenței, complementarității și sinergiei între sursele de finanțare. În acest scop, atunci când transmit Comisiei planurile lor, statele membre ar trebui să aibă obligația de a prezenta informațiile relevante privind finanțarea existentă sau planificată acordată de Uniune. Sprijinul acordat în cadrul fondului ar trebui să se adauge sprijinului furnizat în cadrul altor programe și instrumente ale Uniunii. Măsurile și investițiile finanțate în cadrul fondului ar trebui să poată beneficia de finanțare din partea altor programe și instrumente ale Uniunii, cu condiția ca acest sprijin să nu acopere aceleași costuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Pentru a se asigura o alocare eficientă și coerentă a fondurilor și pentru a se respecta principiul bunei gestiuni financiare, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie în concordanță cu programele Uniunii aflate în curs și complementare acestora, evitându-se totodată
  dubla finanțare din cadrul fondului și al
  altor programe ale Uniunii
  a acelorași
  cheltuieli. În special, Comisia și statul membru ar trebui să asigure, în toate etapele procesului, o coordonare eficace în vederea asigurării consecvenței, coerenței, complementarității și sinergiei între sursele de finanțare. În acest scop, atunci când transmit Comisiei planurile lor, statele membre ar trebui să aibă obligația de a prezenta informațiile relevante privind finanțarea existentă sau planificată acordată de Uniune. Sprijinul acordat în cadrul fondului ar trebui să se adauge sprijinului furnizat în cadrul altor programe și instrumente ale Uniunii. Măsurile și investițiile finanțate în cadrul fondului ar trebui să poată beneficia de finanțare din partea altor programe și instrumente ale Uniunii, cu condiția ca acest sprijin să nu acopere aceleași costuri.

| (25) | Pentru a se asigura o alocare eficientă
  , transparentă
  și coerentă a fondurilor și pentru a se respecta principiul bunei gestiuni financiare, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie în concordanță cu programele
  , instrumentele și fondurile
  Uniunii
  , cu cele naționale și, după caz, cu cele regionale
  aflate în curs și complementare acestora, evitându-se totodată
  înlocuirea de către fond a
  altor programe
  , investiții și fonduri
  ale Uniunii
  pentru aceleași
  cheltuieli. În special, Comisia și statul membru ar trebui să asigure, în toate etapele procesului, o coordonare eficace în vederea asigurării consecvenței, coerenței, complementarității și sinergiei între sursele de finanțare
  și să promoveze elaborarea unor politici bazate pe dovezi, precum și inovarea socială în parteneriat cu partenerii sociali și cu organismele publice și private
  . În acest scop, atunci când transmit Comisiei planurile lor, statele membre ar trebui să aibă obligația de a prezenta informațiile relevante privind finanțarea existentă sau planificată acordată de Uniune. Sprijinul acordat în cadrul fondului ar trebui să se adauge sprijinului furnizat în cadrul altor programe și instrumente ale Uniunii. Măsurile și investițiile finanțate în cadrul fondului ar trebui să poată beneficia de finanțare din partea altor programe și instrumente ale Uniunii, cu condiția ca acest sprijin să nu acopere aceleași costuri. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a se asigura o alocare eficientă
  , transparentă
  și coerentă a fondurilor și pentru a se respecta principiul bunei gestiuni financiare, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie în concordanță cu programele
  , instrumentele și fondurile
  Uniunii
  , cu cele naționale și, după caz, cu cele regionale
  aflate în curs și complementare acestora, evitându-se totodată
  înlocuirea de către fond a
  altor programe
  , investiții și fonduri
  ale Uniunii
  pentru aceleași
  cheltuieli. În special, Comisia și statul membru ar trebui să asigure, în toate etapele procesului, o coordonare eficace în vederea asigurării consecvenței, coerenței, complementarității și sinergiei între sursele de finanțare
  și să promoveze elaborarea unor politici bazate pe dovezi, precum și inovarea socială în parteneriat cu partenerii sociali și cu organismele publice și private
  . În acest scop, atunci când transmit Comisiei planurile lor, statele membre ar trebui să aibă obligația de a prezenta informațiile relevante privind finanțarea existentă sau planificată acordată de Uniune. Sprijinul acordat în cadrul fondului ar trebui să se adauge sprijinului furnizat în cadrul altor programe și instrumente ale Uniunii. Măsurile și investițiile finanțate în cadrul fondului ar trebui să poată beneficia de finanțare din partea altor programe și instrumente ale Uniunii, cu condiția ca acest sprijin să nu acopere aceleași costuri.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Considerentul 25 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (25a) | Pentru a se asigura că sprijinul acordat în cadrul planurilor poate fi pus în aplicare în mod eficace din primii ani începând cu... [data intrării în vigoare a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice], ar trebui să fie posibil ca un cuantum de până la 13 % din contribuția financiară a statelor membre să fie plătit sub formă de prefinanțare de către Comisie, în urma unei cereri din partea statului membru prezentate împreună cu planul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25a)

Pentru a se asigura că sprijinul acordat în cadrul planurilor poate fi pus în aplicare în mod eficace din primii ani începând cu... [data intrării în vigoare a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice], ar trebui să fie posibil ca un cuantum de până la 13 % din contribuția financiară a statelor membre să fie plătit sub formă de prefinanțare de către Comisie, în urma unei cereri din partea statului membru prezentate împreună cu planul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | În vederea asigurării unor norme transparente de monitorizare și evaluare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește stabilirea indicatorilor comuni pentru raportarea cu privire la progresele înregistrate și în scopul monitorizării și evaluării punerii în aplicare a planurilor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în
  Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  . În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

În vederea asigurării unor norme transparente de monitorizare și evaluare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește stabilirea indicatorilor comuni pentru raportarea cu privire la progresele înregistrate și în scopul monitorizării și evaluării punerii în aplicare a planurilor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în
  Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  . În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (27) | În vederea
  facilitării pregătirii planului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice și a
  asigurării unor norme transparente de monitorizare și evaluare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește stabilirea
  modelului pe baza căruia statele membre trebuie să își pregătească planurile pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice și a
  indicatorilor comuni pentru raportarea cu privire la progresele înregistrate și în scopul monitorizării și evaluării punerii în aplicare a planurilor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în
  Codul european de conduită referitor la parteneriat
  . În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(27)

În vederea
  facilitării pregătirii planului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice și a
  asigurării unor norme transparente de monitorizare și evaluare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește stabilirea
  modelului pe baza căruia statele membre trebuie să își pregătească planurile pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice și a
  indicatorilor comuni pentru raportarea cu privire la progresele înregistrate și în scopul monitorizării și evaluării punerii în aplicare a planurilor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în
  Codul european de conduită referitor la parteneriat
  . În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Execuția fondului ar trebui să se desfășoare în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, asigurând inclusiv prevenirea și urmărirea penală eficace a fraudei, inclusiv a fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a corupției și a conflictelor de interese. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Execuția fondului ar trebui să se desfășoare în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, asigurând inclusiv prevenirea și urmărirea penală eficace a fraudei, inclusiv a fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a corupției și a conflictelor de interese.

| (28) | Execuția fondului ar trebui să se desfășoare în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, asigurând inclusiv
  protecția bugetului Uniunii în cazul încălcării principiilor statului de drept,
  prevenirea și urmărirea penală eficace a fraudei, inclusiv a fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a corupției și a conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(28)

Execuția fondului ar trebui să se desfășoare în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, asigurând inclusiv
  protecția bugetului Uniunii în cazul încălcării principiilor statului de drept,
  prevenirea și urmărirea penală eficace a fraudei, inclusiv a fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a corupției și a conflictelor de interese.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Considerentul 28 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28a) | Integrarea acestui fond în bugetul Uniunii oferă garanții solide pentru execuția fondului, având în vedere protecția oferită atât de legislația financiară a Uniunii, cât și de normele sectoriale și financiare aplicabile în cazul unor nereguli sau deficiențe grave ale sistemelor de gestiune și control, precum și măsurile prevăzute de Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  pentru a proteja bugetul Uniunii în cazul încălcării principiilor statului de drept în statele membre. În acest scop, Comisia ar trebui să pună la dispoziție un sistem de control intern eficace și eficient, precum și să recupereze sumele plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și ar trebui să ia măsurile necesare, care pot include, printre altele, suspendarea plăților, încetarea angajamentului juridic în sensul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1b)

  , interzicerea asumării unor astfel de angajamente juridice sau suspendarea plății tranșelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28a)

Integrarea acestui fond în bugetul Uniunii oferă garanții solide pentru execuția fondului, având în vedere protecția oferită atât de legislația financiară a Uniunii, cât și de normele sectoriale și financiare aplicabile în cazul unor nereguli sau deficiențe grave ale sistemelor de gestiune și control, precum și măsurile prevăzute de Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  pentru a proteja bugetul Uniunii în cazul încălcării principiilor statului de drept în statele membre. În acest scop, Comisia ar trebui să pună la dispoziție un sistem de control intern eficace și eficient, precum și să recupereze sumele plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și ar trebui să ia măsurile necesare, care pot include, printre altele, suspendarea plăților, încetarea angajamentului juridic în sensul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1b)

  , interzicerea asumării unor astfel de angajamente juridice sau suspendarea plății tranșelor.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | În scopul asigurării unei bune gestiuni financiare, cu respectarea caracterului bazat pe performanțe al fondului, ar trebui să se stabilească norme specifice privind angajamentele bugetare, plățile, suspendarea și recuperarea fondurilor, precum și privind denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar. Statele membre ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că utilizarea fondurilor în legătură cu măsurile sprijinite de fond respectă dreptul aplicabil al Uniunii și cel intern. Statele membre trebuie să se asigure că acest sprijin este acordat în conformitate cu normele UE privind ajutoarele de stat, dacă este cazul. În special, ele ar trebui să se asigure că frauda, corupția și conflictele de interese sunt prevenite, depistate și corectate și că finanțarea dublă din cadrul fondului și al altor programe ale Uniunii este evitată. Suspendarea și denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar, precum și reducerea și recuperarea contribuției financiare ar trebui să fie posibile atunci când planul de redresare și reziliență nu a fost implementat în mod satisfăcător de către statul membru în cauză sau în cazul unor nereguli grave, și anume fraudă, corupție și conflicte de interese în legătură cu măsurile sprijinite de fond sau o încălcare gravă a unei obligații în temeiul acordurilor referitoare la sprijinul financiar. Ar trebui să se stabilească proceduri contradictorii adecvate pentru a se asigura faptul că decizia adoptată de Comisie în legătură cu suspendarea și recuperarea sumelor plătite, precum și cu denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar respectă dreptul statelor membre de a prezenta observații. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

În scopul asigurării unei bune gestiuni financiare, cu respectarea caracterului bazat pe performanțe al fondului, ar trebui să se stabilească norme specifice privind angajamentele bugetare, plățile, suspendarea și recuperarea fondurilor, precum și privind denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar. Statele membre ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că utilizarea fondurilor în legătură cu măsurile sprijinite de fond respectă dreptul aplicabil al Uniunii și cel intern. Statele membre trebuie să se asigure că acest sprijin este acordat în conformitate cu normele UE privind ajutoarele de stat, dacă este cazul. În special, ele ar trebui să se asigure că frauda, corupția și conflictele de interese sunt prevenite, depistate și corectate și că finanțarea dublă din cadrul fondului și al altor programe ale Uniunii este evitată. Suspendarea și denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar, precum și reducerea și recuperarea contribuției financiare ar trebui să fie posibile atunci când planul de redresare și reziliență nu a fost implementat în mod satisfăcător de către statul membru în cauză sau în cazul unor nereguli grave, și anume fraudă, corupție și conflicte de interese în legătură cu măsurile sprijinite de fond sau o încălcare gravă a unei obligații în temeiul acordurilor referitoare la sprijinul financiar. Ar trebui să se stabilească proceduri contradictorii adecvate pentru a se asigura faptul că decizia adoptată de Comisie în legătură cu suspendarea și recuperarea sumelor plătite, precum și cu denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar respectă dreptul statelor membre de a prezenta observații.

| (29) | În scopul asigurării unei bune gestiuni financiare, cu respectarea caracterului bazat pe performanțe al fondului, ar trebui să se stabilească norme specifice privind angajamentele bugetare, plățile, suspendarea și recuperarea fondurilor, precum și privind denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar. Statele membre ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că utilizarea fondurilor în legătură cu măsurile sprijinite de fond respectă dreptul aplicabil al Uniunii și cel intern. Statele membre trebuie să se asigure că acest sprijin este acordat în conformitate cu normele UE privind ajutoarele de stat, dacă este cazul. În special, ele ar trebui să se asigure că frauda, corupția și conflictele de interese sunt prevenite, depistate și corectate și că finanțarea dublă din cadrul fondului și al altor programe ale Uniunii este evitată. Suspendarea și denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar, precum și reducerea și recuperarea contribuției financiare ar trebui să fie posibile atunci când planul de redresare și reziliență nu a fost implementat în mod satisfăcător de către statul membru în cauză sau în cazul unor nereguli grave, și anume fraudă, corupție și conflicte de interese în legătură cu măsurile sprijinite de fond sau o încălcare gravă a unei obligații în temeiul acordurilor referitoare la sprijinul financiar.
  În cazul denunțării unui acord referitor la sprijinul financiar sau al reducerii și recuperării unei alocări financiare, aceste sume ar trebui să fie alocate în mod proporțional celorlalte state membre.
  Ar trebui să se stabilească proceduri contradictorii adecvate pentru a se asigura faptul că decizia adoptată de Comisie în legătură cu suspendarea și recuperarea sumelor plătite, precum și cu denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar respectă dreptul statelor membre de a prezenta observații. |
| --- | --- |

(29)

În scopul asigurării unei bune gestiuni financiare, cu respectarea caracterului bazat pe performanțe al fondului, ar trebui să se stabilească norme specifice privind angajamentele bugetare, plățile, suspendarea și recuperarea fondurilor, precum și privind denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar. Statele membre ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că utilizarea fondurilor în legătură cu măsurile sprijinite de fond respectă dreptul aplicabil al Uniunii și cel intern. Statele membre trebuie să se asigure că acest sprijin este acordat în conformitate cu normele UE privind ajutoarele de stat, dacă este cazul. În special, ele ar trebui să se asigure că frauda, corupția și conflictele de interese sunt prevenite, depistate și corectate și că finanțarea dublă din cadrul fondului și al altor programe ale Uniunii este evitată. Suspendarea și denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar, precum și reducerea și recuperarea contribuției financiare ar trebui să fie posibile atunci când planul de redresare și reziliență nu a fost implementat în mod satisfăcător de către statul membru în cauză sau în cazul unor nereguli grave, și anume fraudă, corupție și conflicte de interese în legătură cu măsurile sprijinite de fond sau o încălcare gravă a unei obligații în temeiul acordurilor referitoare la sprijinul financiar.
  În cazul denunțării unui acord referitor la sprijinul financiar sau al reducerii și recuperării unei alocări financiare, aceste sume ar trebui să fie alocate în mod proporțional celorlalte state membre.
  Ar trebui să se stabilească proceduri contradictorii adecvate pentru a se asigura faptul că decizia adoptată de Comisie în legătură cu suspendarea și recuperarea sumelor plătite, precum și cu denunțarea acordurilor referitoare la sprijinul financiar respectă dreptul statelor membre de a prezenta observații.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Considerentul 29 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (29a) | Toate statele membre care beneficiază de Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice au obligația de a respecta valorile fundamentale consacrate la articolul 2 din TEU. Respectarea statului de drept reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru respectarea principiului bunei gestiuni financiare, consacrat la articolul 317 din TFUE. Comisia ar trebui să asigure punerea în aplicare eficace a normelor orizontale pentru protecția bugetului Uniunii în cazul încălcării principiilor statului de drept în statele membre, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  . Dacă se stabilește că încălcări ale principiilor statului de drept într-un stat membru afectează sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau protecția intereselor financiare ale Uniunii într-un mod suficient de direct, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare, care pot include, printre altele, suspendarea plăților, încetarea angajamentului juridic în sensul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1b)

  , interzicerea asumării unor astfel de angajamente juridice sau suspendarea plății tranșelor. În astfel de cazuri, Comisia ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că beneficiarii vizați ai fondului nu sunt afectați și continuă să aibă acces la asistența Uniunii, dacă este necesar, Comisia asigurând plata prin intermediul autorităților locale și regionale, al organizațiilor neguvernamentale sau al altor entități cu o capacitate dovedită de a asigura buna gestiune financiară a fondului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29a)

Toate statele membre care beneficiază de Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice au obligația de a respecta valorile fundamentale consacrate la articolul 2 din TEU. Respectarea statului de drept reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru respectarea principiului bunei gestiuni financiare, consacrat la articolul 317 din TFUE. Comisia ar trebui să asigure punerea în aplicare eficace a normelor orizontale pentru protecția bugetului Uniunii în cazul încălcării principiilor statului de drept în statele membre, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  . Dacă se stabilește că încălcări ale principiilor statului de drept într-un stat membru afectează sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau protecția intereselor financiare ale Uniunii într-un mod suficient de direct, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare, care pot include, printre altele, suspendarea plăților, încetarea angajamentului juridic în sensul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1b)

  , interzicerea asumării unor astfel de angajamente juridice sau suspendarea plății tranșelor. În astfel de cazuri, Comisia ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că beneficiarii vizați ai fondului nu sunt afectați și continuă să aibă acces la asistența Uniunii, dacă este necesar, Comisia asigurând plata prin intermediul autorităților locale și regionale, al organizațiilor neguvernamentale sau al altor entități cu o capacitate dovedită de a asigura buna gestiune financiară a fondului.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Considerentul 30 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (30a) | Pe tot parcursul pregătirii, evaluării, punerii în aplicare și monitorizării proiectelor eligibile în cadrul fondului ar trebui să se asigure respectarea drepturilor fundamentale și respectarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Fondul ar trebui să contribuie la eliminarea inegalităților, la promovarea egalității dintre bărbați și femei și la integrarea perspectivei de gen, precum și la combaterea discriminării pe criterii de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală, așa cum se prevede la articolul 2 din TUE, la articolul 10 din TFUE și la articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30a)

Pe tot parcursul pregătirii, evaluării, punerii în aplicare și monitorizării proiectelor eligibile în cadrul fondului ar trebui să se asigure respectarea drepturilor fundamentale și respectarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Fondul ar trebui să contribuie la eliminarea inegalităților, la promovarea egalității dintre bărbați și femei și la integrarea perspectivei de gen, precum și la combaterea discriminării pe criterii de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală, așa cum se prevede la articolul 2 din TUE, la articolul 10 din TFUE și la articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Măsurile și investițiile sprijinite de fond sunt în beneficiul gospodăriilor, al microîntreprinderilor și al utilizatorilor de transport, care sunt vulnerabili și afectați în mod deosebit de
  includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate
  de
  clădiri
  și
  de transportul rutier
  în
  domeniul
  de
  aplicare al Directivei 2003/87/CE, în special gospodăriile aflate
  în
  situație de sărăcie energetică și cetățenii care nu dispun de mijloace de transport public alternative la automobilele individuale (
  în zonele
  îndepărtate
  și
  rurale)
  . | Măsurile și investițiile sprijinite de fond sunt în beneficiul gospodăriilor, al microîntreprinderilor și al utilizatorilor de transport, care sunt vulnerabili și afectați în mod deosebit de
  impactul tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv prin stabilirea prețului carbonului, în special gospodăriile aflate în situație
  de
  sărăcie energetică
  și
  cetățenii aflați în stare de sărăcie
  în
  materie
  de
  mobilitate, acordând o atenție deosebită persoanelor care trăiesc
  în
  zone rurale, insulare, periferice, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau în regiuni sau teritorii mai puțin dezvoltate, inclusiv
  în zonele
  periurbane mai puțin dezvoltate, în regiunile ultraperiferice
  și
  în regiunile intensiv carbonifere cu rată ridicată a șomajului
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Măsurile și investițiile sprijinite de fond sunt în beneficiul gospodăriilor, al microîntreprinderilor și al utilizatorilor de transport, care sunt vulnerabili și afectați în mod deosebit de
  includerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate
  de
  clădiri
  și
  de transportul rutier
  în
  domeniul
  de
  aplicare al Directivei 2003/87/CE, în special gospodăriile aflate
  în
  situație de sărăcie energetică și cetățenii care nu dispun de mijloace de transport public alternative la automobilele individuale (
  în zonele
  îndepărtate
  și
  rurale)
  .

Măsurile și investițiile sprijinite de fond sunt în beneficiul gospodăriilor, al microîntreprinderilor și al utilizatorilor de transport, care sunt vulnerabili și afectați în mod deosebit de
  impactul tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv prin stabilirea prețului carbonului, în special gospodăriile aflate în situație
  de
  sărăcie energetică
  și
  cetățenii aflați în stare de sărăcie
  în
  materie
  de
  mobilitate, acordând o atenție deosebită persoanelor care trăiesc
  în
  zone rurale, insulare, periferice, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau în regiuni sau teritorii mai puțin dezvoltate, inclusiv
  în zonele
  periurbane mai puțin dezvoltate, în regiunile ultraperiferice
  și
  în regiunile intensiv carbonifere cu rată ridicată a șomajului
  .

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Obiectivul general al fondului este de a contribui la
  tranziția
  către neutralitatea climatică prin abordarea impactului social al includerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE. Obiectivul specific al fondului este de a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili prin sprijin temporar direct pentru venit și prin măsuri și investiții menite să sporească eficiența energetică a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și
  transporturi
  cu
  emisii zero
  și
  cu emisii scăzute
  . | Obiectivul general al fondului este de a contribui la
  o tranziție echitabilă din punct de vedere social
  către neutralitatea climatică
  care să nu lase pe nimeni în urmă, în special
  prin abordarea impactului social al includerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE. Obiectivul specific al fondului este de a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili
  , în special cei care se află în stare de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate,
  prin sprijin temporar direct pentru venit și prin măsuri și investiții menite să sporească eficiența energetică a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea
  și stocarea
  energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și
  transport eficiente și la prețuri accesibile, în conformitate cu articolul 6,
  cu
  obiectivul de a elimina treptat
  și
  de a nu prelungi dependența de combustibilii fosili și de a evita dependența de carbon
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Obiectivul general al fondului este de a contribui la
  tranziția
  către neutralitatea climatică prin abordarea impactului social al includerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE. Obiectivul specific al fondului este de a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili prin sprijin temporar direct pentru venit și prin măsuri și investiții menite să sporească eficiența energetică a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și
  transporturi
  cu
  emisii zero
  și
  cu emisii scăzute
  .

Obiectivul general al fondului este de a contribui la
  o tranziție echitabilă din punct de vedere social
  către neutralitatea climatică
  care să nu lase pe nimeni în urmă, în special
  prin abordarea impactului social al includerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE. Obiectivul specific al fondului este de a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili
  , în special cei care se află în stare de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate,
  prin sprijin temporar direct pentru venit și prin măsuri și investiții menite să sporească eficiența energetică a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea
  și stocarea
  energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și
  transport eficiente și la prețuri accesibile, în conformitate cu articolul 6,
  cu
  obiectivul de a elimina treptat
  și
  de a nu prelungi dependența de combustibilii fosili și de a evita dependența de carbon
  .

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | „renovarea clădirilor” înseamnă
  toate tipurile
  de renovare a clădirilor cu impact energetic, inclusiv izolarea anvelopei clădirii, și anume pereții, acoperișul, podeaua, înlocuirea ferestrelor, înlocuirea aparatelor de încălzire, răcire și gătit și instalarea producției de energie la fața locului din surse regenerabile; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

„renovarea clădirilor” înseamnă
  toate tipurile
  de renovare a clădirilor cu impact energetic, inclusiv izolarea anvelopei clădirii, și anume pereții, acoperișul, podeaua, înlocuirea ferestrelor, înlocuirea aparatelor de încălzire, răcire și gătit și instalarea producției de energie la fața locului din surse regenerabile;

| (1) | „renovarea clădirilor” înseamnă
  orice tip
  de renovare a clădirilor cu impact energetic
  și măsuri de siguranță însoțitoare
  , inclusiv
  prin contribuția la cerințele de renovare stabilite în Directiva .../... privind performanța energetică a clădirilor (reformare) [2021/0426(COD)], cu scopul de a reduce consumul de energie al clădirii, inclusiv:
  izolarea anvelopei clădirii, și anume pereții, acoperișul, podeaua, înlocuirea ferestrelor
  ; ventilația pasivă; instalarea pompelor de căldură și a sistemelor de răcire;
  înlocuirea aparatelor de încălzire, răcire și gătit
  ; modernizarea instalațiilor electrice
  și instalarea producției de energie la fața locului
  din surse regenerabile, a sistemelor de recuperare a căldurii sau conectarea la sistemele din apropiere care utilizează energie și stocare
  din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(1)

„renovarea clădirilor” înseamnă
  orice tip
  de renovare a clădirilor cu impact energetic
  și măsuri de siguranță însoțitoare
  , inclusiv
  prin contribuția la cerințele de renovare stabilite în Directiva .../... privind performanța energetică a clădirilor (reformare) [2021/0426(COD)], cu scopul de a reduce consumul de energie al clădirii, inclusiv:
  izolarea anvelopei clădirii, și anume pereții, acoperișul, podeaua, înlocuirea ferestrelor
  ; ventilația pasivă; instalarea pompelor de căldură și a sistemelor de răcire;
  înlocuirea aparatelor de încălzire, răcire și gătit
  ; modernizarea instalațiilor electrice
  și instalarea producției de energie la fața locului
  din surse regenerabile, a sistemelor de recuperare a căldurii sau conectarea la sistemele din apropiere care utilizează energie și stocare
  din surse regenerabile;

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | „sărăcie energetică” înseamnă sărăcia
  energetică astfel cum este definită
  la
  articolul 2 punctul [49]
  din
  Directiva (UE) [aaaa/nnn]
  a 
  Parlamentului European
  și
  a Consiliului

   (50); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

„sărăcie energetică” înseamnă sărăcia
  energetică astfel cum este definită
  la
  articolul 2 punctul [49]
  din
  Directiva (UE) [aaaa/nnn]
  a 
  Parlamentului European
  și
  a Consiliului

   (50);

| (2) | „sărăcie energetică” înseamnă sărăcia
  care afectează gospodăriile aflate în decilii cu cele mai reduse venituri, inclusiv cele cu venituri medii inferioare, care au o pondere semnificativă a cheltuielilor cu energia în venitul disponibil, inclusiv din cauza locuințelor de calitate inferioară, a arieratelor
  la
  plata facturilor la utilități
  din
  cauza dificultăților financiare sau
  a 
  accesului limitat la servicii energetice esențiale
  și
  la prețuri accesibile, care să stea la baza unui nivel de trai și de sănătate decent, inclusiv încălzirea adecvată, răcirea, iluminatul și energia pentru aparatele electrocasnice
  ; |
| --- | --- |

(2)

„sărăcie energetică” înseamnă sărăcia
  care afectează gospodăriile aflate în decilii cu cele mai reduse venituri, inclusiv cele cu venituri medii inferioare, care au o pondere semnificativă a cheltuielilor cu energia în venitul disponibil, inclusiv din cauza locuințelor de calitate inferioară, a arieratelor
  la
  plata facturilor la utilități
  din
  cauza dificultăților financiare sau
  a 
  accesului limitat la servicii energetice esențiale
  și
  la prețuri accesibile, care să stea la baza unui nivel de trai și de sănătate decent, inclusiv încălzirea adecvată, răcirea, iluminatul și energia pentru aparatele electrocasnice
  ;

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | „sărăcie în materie de mobilitate” înseamnă sărăcia care afectează gospodăriile aflate în decilii cu cele mai reduse venituri, inclusiv cele cu venituri medii inferioare, pentru care cheltuielile cu mobilitatea au o pondere ridicată în venitul disponibil sau care au acces limitat la modurile de transport alternative și accesibile ca preț necesare pentru satisfacerea nevoilor socioeconomice esențiale, cu accent în special asupra gospodăriilor din zone rurale, insulare, periferice, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau din regiuni sau teritorii mai puțin dezvoltate, inclusiv din zone periurbane mai puțin dezvoltate și regiuni ultraperiferice, cauzată de unul dintre următorii factori sau de o combinație a acestora care depind de particularitățile naționale sau locale: venituri reduse, cheltuieli ridicate cu combustibilul, eliminarea treptată a autoturismelor cu motoare cu ardere internă, costuri ridicate sau lipsa unor moduri de transport publice sau alternative accesibile ca preț sau disponibile; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile care se confruntă cu sărăcia energetică sau gospodăriile, inclusiv gospodăriile cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul
  asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul
  de
  aplicare al Directivei 2003/87/CE
  și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

„gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile care se confruntă cu sărăcia energetică sau gospodăriile, inclusiv gospodăriile cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul
  asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul
  de
  aplicare al Directivei 2003/87/CE
  și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă;

| (11) | „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile care se confruntă
  sau riscă să se confrunte
  cu sărăcia energetică sau gospodăriile
  aflate în decilii cu cele mai reduse venituri
  , inclusiv gospodăriile cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul
  tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv
  de
  stabilirea prețului carbonului,
  și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă; |
| --- | --- |

(11)

„gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile care se confruntă
  sau riscă să se confrunte
  cu sărăcia energetică sau gospodăriile
  aflate în decilii cu cele mai reduse venituri
  , inclusiv gospodăriile cu venituri medii inferioare, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul
  tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv
  de
  stabilirea prețului carbonului,
  și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă;

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | „microîntreprinderi vulnerabile” înseamnă microîntreprinderi care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

„microîntreprinderi vulnerabile” înseamnă microîntreprinderi care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă;

| (12) | „microîntreprinderi vulnerabile” înseamnă microîntreprinderi care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii
  emisiilor de gaze cu efect de seră ale
  clădirilor
  și a transportului rutier
  în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  , ca parte a tranziției juste către neutralitatea climatică, fără a lăsa pe nimeni în urmă,
  și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă
  sau pentru modernizarea vehiculelor rutiere pe care le folosesc pentru a-și desfășura activitatea
  ; |
| --- | --- |

(12)

„microîntreprinderi vulnerabile” înseamnă microîntreprinderi care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii
  emisiilor de gaze cu efect de seră ale
  clădirilor
  și a transportului rutier
  în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  , ca parte a tranziției juste către neutralitatea climatică, fără a lăsa pe nimeni în urmă,
  și care nu dispun de mijloacele necesare pentru renovarea clădirii pe care o ocupă
  sau pentru modernizarea vehiculelor rutiere pe care le folosesc pentru a-și desfășura activitatea
  ;

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | „utilizatori de transport vulnerabili” înseamnă utilizatori de transport, inclusiv din gospodării cu venituri medii inferioare
  , care sunt afectați
  în
  mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și
  care
  nu dispun de mijloacele necesare pentru a achiziționa vehicule cu emisii zero
  și
  cu emisii scăzute sau pentru a trece la moduri
  de
  transport alternative durabile, inclusiv la transportul public
  ,
  în special în zonele rurale și îndepărtate
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

„utilizatori de transport vulnerabili” înseamnă utilizatori de transport, inclusiv din gospodării cu venituri medii inferioare
  , care sunt afectați
  în
  mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și
  care
  nu dispun de mijloacele necesare pentru a achiziționa vehicule cu emisii zero
  și
  cu emisii scăzute sau pentru a trece la moduri
  de
  transport alternative durabile, inclusiv la transportul public
  ,
  în special în zonele rurale și îndepărtate
  .

| (13) | „utilizatori de transport vulnerabili” înseamnă utilizatori de transport, inclusiv din gospodării cu venituri medii inferioare
  aflate
  în
  decilii cu cele mai reduse venituri, inclusiv din gospodăriile cu venituri medii inferioare,
  care
  sunt expuși riscului de sărăcie în materie de mobilitate
  și
  care sunt afectați în mod semnificativ
  de
  impactul tranziției către neutralitatea climatică
  ,
  inclusiv de stabilirea prețului carbonului
  . |
| --- | --- |

(13)

„utilizatori de transport vulnerabili” înseamnă utilizatori de transport, inclusiv din gospodării cu venituri medii inferioare
  aflate
  în
  decilii cu cele mai reduse venituri, inclusiv din gospodăriile cu venituri medii inferioare,
  care
  sunt expuși riscului de sărăcie în materie de mobilitate
  și
  care sunt afectați în mod semnificativ
  de
  impactul tranziției către neutralitatea climatică
  ,
  inclusiv de stabilirea prețului carbonului
  .

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Fiecare stat membru transmite Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”) împreună cu actualizarea planului național integrat privind energia și clima menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în conformitate cu procedura și calendarul prevăzute la articolul respectiv. Planul trebuie să conțină un set coerent de măsuri și investiții menite să abordeze impactul stabilirii prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, astfel încât să asigure încălzirea, răcirea și mobilitatea la prețuri accesibile, însoțind și accelerând totodată măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii. | 1.   Fiecare stat membru transmite Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”) împreună cu actualizarea planului național integrat privind energia și clima menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în conformitate cu procedura și calendarul prevăzute la articolul respectiv
  și în urma unei consultări semnificative a autorităților locale și regionale, a partenerilor economici și sociali și a organizațiilor relevante ale societății civile
  . Planul trebuie să conțină un set coerent de măsuri și investiții menite să abordeze
  sărăcia energetică și sărăcia în materie de mobilitate, în special impactul tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv
  impactul stabilirii prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, astfel încât să asigure încălzirea, răcirea și mobilitatea
  durabile și
  la prețuri accesibile, însoțind și accelerând totodată măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Fiecare stat membru transmite Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”) împreună cu actualizarea planului național integrat privind energia și clima menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în conformitate cu procedura și calendarul prevăzute la articolul respectiv. Planul trebuie să conțină un set coerent de măsuri și investiții menite să abordeze impactul stabilirii prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, astfel încât să asigure încălzirea, răcirea și mobilitatea la prețuri accesibile, însoțind și accelerând totodată măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii.

1.   Fiecare stat membru transmite Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”) împreună cu actualizarea planului național integrat privind energia și clima menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/1999, în conformitate cu procedura și calendarul prevăzute la articolul respectiv
  și în urma unei consultări semnificative a autorităților locale și regionale, a partenerilor economici și sociali și a organizațiilor relevante ale societății civile
  . Planul trebuie să conțină un set coerent de măsuri și investiții menite să abordeze
  sărăcia energetică și sărăcia în materie de mobilitate, în special impactul tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv
  impactul stabilirii prețului carbonului asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, astfel încât să asigure încălzirea, răcirea și mobilitatea
  durabile și
  la prețuri accesibile, însoțind și accelerând totodată măsurile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor climatice ale Uniunii.

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Planul poate include măsuri naționale care să ofere sprijin temporar direct pentru venit gospodăriilor vulnerabile și gospodăriilor care sunt utilizatori de transport vulnerabili, pentru a reduce impactul creșterii prețului combustibililor fosili care rezultă din
  includerea clădirilor și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  . | 2.   Planul poate include măsuri naționale
  și, după caz, regionale
  care să ofere sprijin temporar direct pentru venit gospodăriilor vulnerabile și gospodăriilor care sunt utilizatori de transport vulnerabili, pentru a reduce impactul creșterii prețului combustibililor fosili care rezultă din
  tranziția către neutralitatea climatică, inclusiv prin stabilirea prețului carbonului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Planul poate include măsuri naționale care să ofere sprijin temporar direct pentru venit gospodăriilor vulnerabile și gospodăriilor care sunt utilizatori de transport vulnerabili, pentru a reduce impactul creșterii prețului combustibililor fosili care rezultă din
  includerea clădirilor și a transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  .

2.   Planul poate include măsuri naționale
  și, după caz, regionale
  care să ofere sprijin temporar direct pentru venit gospodăriilor vulnerabile și gospodăriilor care sunt utilizatori de transport vulnerabili, pentru a reduce impactul creșterii prețului combustibililor fosili care rezultă din
  tranziția către neutralitatea climatică, inclusiv prin stabilirea prețului carbonului
  .

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – partea introductivă

Articolul 3 – alineatul 3 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Planul trebuie să includă proiecte naționale pentru: | 3.   Planul trebuie să includă proiecte naționale
  , regionale sau locale
  pentru: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Planul trebuie să includă proiecte naționale pentru:

3.   Planul trebuie să includă proiecte naționale
  , regionale sau locale
  pentru:

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera a

Articolul 3 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | finanțarea unor măsuri și investiții care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, punerea în aplicare a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, renovarea clădirilor și decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea producției de energie din surse regenerabile de energie; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

finanțarea unor măsuri și investiții care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, punerea în aplicare a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, renovarea clădirilor și decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea producției de energie din surse regenerabile de energie;

| (a) | finanțarea unor măsuri și investiții care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, punerea în aplicare a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, renovarea clădirilor și
  măsurile de siguranță conexe, dacă este cazul în combinație cu îmbunătățirea standardelor de siguranță împotriva incendiilor și siguranță seismică, și
  decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea producției de energie din surse regenerabile de energie
  și a stocării acesteia în conformitate cu articolul 6
  ; |
| --- | --- |

(a)

finanțarea unor măsuri și investiții care vizează creșterea eficienței energetice a clădirilor, punerea în aplicare a măsurilor de îmbunătățire a eficienței energetice, renovarea clădirilor și
  măsurile de siguranță conexe, dacă este cazul în combinație cu îmbunătățirea standardelor de siguranță împotriva incendiilor și siguranță seismică, și
  decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea producției de energie din surse regenerabile de energie
  și a stocării acesteia în conformitate cu articolul 6
  ;

măsurile de siguranță conexe, dacă este cazul în combinație cu îmbunătățirea standardelor de siguranță împotriva incendiilor și siguranță seismică, și

și a stocării acesteia în conformitate cu articolul 6

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – litera b

Articolul 3 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | finanțarea unor măsuri și investiții care vizează intensificarea utilizării mobilității și a transporturilor
  cu emisii zero
  și cu
  emisii scăzute
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

finanțarea unor măsuri și investiții care vizează intensificarea utilizării mobilității și a transporturilor
  cu emisii zero
  și cu
  emisii scăzute
  .

cu emisii zero

emisii scăzute

| (b) | finanțarea unor măsuri și investiții care vizează intensificarea utilizării mobilității și a transporturilor
  , inclusiv prin direcționarea măsurilor și a investițiilor către un transfer modal de la mobilitatea privată la cea publică, partajată
  și
  activă, în conformitate
  cu
  articolul 6
  . |
| --- | --- |

(b)

finanțarea unor măsuri și investiții care vizează intensificarea utilizării mobilității și a transporturilor
  , inclusiv prin direcționarea măsurilor și a investițiilor către un transfer modal de la mobilitatea privată la cea publică, partajată
  și
  activă, în conformitate
  cu
  articolul 6
  .

, inclusiv prin direcționarea măsurilor și a investițiilor către un transfer modal de la mobilitatea privată la cea publică, partajată

activă, în conformitate

articolul 6

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera -a (nouă)

Articolul 4 – alineatul 1 – litera -a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | informații cantitative detaliate privind sărăcia energetică și sărăcia în materie de mobilitate, referitoare la:









  (i) | definirea, în termeni exacți, a sărăciei energetice și a sărăciei în materie de mobilitate aplicate la nivel național, pe baza definițiilor prevăzute la articolul 2; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(-a)

(-a)

informații cantitative detaliate privind sărăcia energetică și sărăcia în materie de mobilitate, referitoare la:

(i)

(i)

definirea, în termeni exacți, a sărăciei energetice și a sărăciei în materie de mobilitate aplicate la nivel național, pe baza definițiilor prevăzute la articolul 2;

definirea, în termeni exacți, a sărăciei energetice și a sărăciei în materie de mobilitate aplicate la nivel național, pe baza definițiilor prevăzute la articolul 2;

| (ii) | o cartografiere a numărului de gospodării vulnerabile, microîntreprinderi vulnerabile și utilizatori de transport vulnerabili identificați la începutul planului, pe baza definițiilor prevăzute la articolul 2, pentru a identifica potențialii beneficiari ai planului; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

o cartografiere a numărului de gospodării vulnerabile, microîntreprinderi vulnerabile și utilizatori de transport vulnerabili identificați la începutul planului, pe baza definițiilor prevăzute la articolul 2, pentru a identifica potențialii beneficiari ai planului;

o cartografiere a numărului de gospodării vulnerabile, microîntreprinderi vulnerabile și utilizatori de transport vulnerabili identificați la începutul planului, pe baza definițiilor prevăzute la articolul 2, pentru a identifica potențialii beneficiari ai planului;

| (iii) | ținte și obiective naționale de reducere a numărului de gospodării vulnerabile, microîntreprinderi vulnerabile și utilizatori de transport vulnerabili pe toată durata planului; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

ținte și obiective naționale de reducere a numărului de gospodării vulnerabile, microîntreprinderi vulnerabile și utilizatori de transport vulnerabili pe toată durata planului;

ținte și obiective naționale de reducere a numărului de gospodării vulnerabile, microîntreprinderi vulnerabile și utilizatori de transport vulnerabili pe toată durata planului;

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera a

Articolul 4 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | măsuri și investiții concrete în conformitate cu
  articolul
   3 pentru a reduce efectele menționate la litera (c) de la prezentul alineat, împreună cu o explicație a modului în care acestea ar contribui în mod eficace la îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 1 în cadrul general de stabilire a politicilor relevante ale unui stat membru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

măsuri și investiții concrete în conformitate cu
  articolul
   3 pentru a reduce efectele menționate la litera (c) de la prezentul alineat, împreună cu o explicație a modului în care acestea ar contribui în mod eficace la îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 1 în cadrul general de stabilire a politicilor relevante ale unui stat membru;

articolul

| (a) | măsuri și investiții concrete în conformitate cu
  articolele
   3
  și 6
  pentru a reduce efectele menționate la litera (c) de la prezentul alineat, împreună cu o explicație a modului în care acestea ar contribui în mod eficace la îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 1 în cadrul general de stabilire a politicilor relevante ale unui stat membru; |
| --- | --- |

(a)

măsuri și investiții concrete în conformitate cu
  articolele
   3
  și 6
  pentru a reduce efectele menționate la litera (c) de la prezentul alineat, împreună cu o explicație a modului în care acestea ar contribui în mod eficace la îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 1 în cadrul general de stabilire a politicilor relevante ale unui stat membru;

articolele

și 6

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera ba (nouă)

Articolul 4 – alineatul 1 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | coerența și consolidarea reciprocă a măsurilor de însoțire pentru reducerea efectelor menționate la litera (c); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

coerența și consolidarea reciprocă a măsurilor de însoțire pentru reducerea efectelor menționate la litera (c);

coerența și consolidarea reciprocă a măsurilor de însoțire pentru reducerea efectelor menționate la litera (c);

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera c

Articolul 4 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | o estimare a efectelor probabile ale
  creșterii
  prețurilor asupra
  gospodăriilor, în special în ceea ce privește incidența
  sărăciei energetice, asupra microîntreprinderilor și asupra utilizatorilor de transport
  , cuprinzând în special o estimare și identificarea gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport
  vulnerabili; aceste impacturi trebuie analizate la un nivel suficient de dezagregare regională, ținând seama de
  elemente
  precum accesul la transportul public și la serviciile de bază și identificând zonele cele mai afectate, în special teritoriile îndepărtate și
  rurale
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

o estimare a efectelor probabile ale
  creșterii
  prețurilor asupra
  gospodăriilor, în special în ceea ce privește incidența
  sărăciei energetice, asupra microîntreprinderilor și asupra utilizatorilor de transport
  , cuprinzând în special o estimare și identificarea gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport
  vulnerabili; aceste impacturi trebuie analizate la un nivel suficient de dezagregare regională, ținând seama de
  elemente
  precum accesul la transportul public și la serviciile de bază și identificând zonele cele mai afectate, în special teritoriile îndepărtate și
  rurale
  ;

creșterii

gospodăriilor, în special în ceea ce privește incidența

, cuprinzând în special o estimare și identificarea gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport

elemente

rurale

| (c) | o estimare a efectelor probabile ale
  unei creșteri a
  prețurilor asupra sărăciei energetice
  și a sărăciei în materie de mobilitate
  , asupra
  gospodăriilor vulnerabile, asupra
  microîntreprinderilor
  vulnerabile
  și asupra utilizatorilor de transport vulnerabili; aceste impacturi trebuie analizate la un nivel suficient de dezagregare regională, ținând seama de
  particularitățile și elementele naționale,
  precum accesul la transportul public și la serviciile de bază și identificând zonele cele mai afectate, în special teritoriile
  reprezentate de zone rurale, insulare, periferice, montane,
  îndepărtate și
  mai puțin accesibile sau regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv zonele periurbane mai puțin dezvoltate și regiunile ultraperiferice, care vor avea nevoie de o atenție deosebită și de sprijin pentru tranziția către neutralitatea climatică
  ; |
| --- | --- |

(c)

o estimare a efectelor probabile ale
  unei creșteri a
  prețurilor asupra sărăciei energetice
  și a sărăciei în materie de mobilitate
  , asupra
  gospodăriilor vulnerabile, asupra
  microîntreprinderilor
  vulnerabile
  și asupra utilizatorilor de transport vulnerabili; aceste impacturi trebuie analizate la un nivel suficient de dezagregare regională, ținând seama de
  particularitățile și elementele naționale,
  precum accesul la transportul public și la serviciile de bază și identificând zonele cele mai afectate, în special teritoriile
  reprezentate de zone rurale, insulare, periferice, montane,
  îndepărtate și
  mai puțin accesibile sau regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv zonele periurbane mai puțin dezvoltate și regiunile ultraperiferice, care vor avea nevoie de o atenție deosebită și de sprijin pentru tranziția către neutralitatea climatică
  ;

unei creșteri a

și a sărăciei în materie de mobilitate

gospodăriilor vulnerabile, asupra

vulnerabile

particularitățile și elementele naționale,

reprezentate de zone rurale, insulare, periferice, montane,

mai puțin accesibile sau regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv zonele periurbane mai puțin dezvoltate și regiunile ultraperiferice, care vor avea nevoie de o atenție deosebită și de sprijin pentru tranziția către neutralitatea climatică

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera d

Articolul 4 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | în cazul în care planul prevede măsurile menționate la articolul 3 alineatul (2), criteriile de identificare a beneficiarilor finali eligibili, indicarea termenului preconizat pentru măsurile în cauză și justificarea acestora pe baza unei estimări cantitative și a unei explicații calitative a modului în care se preconizează că măsurile prevăzute în plan vor reduce sărăcia energetică, sărăcia
  din perspectiva transporturilor
  și vulnerabilitatea gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport în situația creșterii prețurilor combustibililor pentru transportul rutier și pentru încălzire; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

în cazul în care planul prevede măsurile menționate la articolul 3 alineatul (2), criteriile de identificare a beneficiarilor finali eligibili, indicarea termenului preconizat pentru măsurile în cauză și justificarea acestora pe baza unei estimări cantitative și a unei explicații calitative a modului în care se preconizează că măsurile prevăzute în plan vor reduce sărăcia energetică, sărăcia
  din perspectiva transporturilor
  și vulnerabilitatea gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport în situația creșterii prețurilor combustibililor pentru transportul rutier și pentru încălzire;

din perspectiva transporturilor

| (d) | în cazul în care planul prevede măsurile menționate la articolul 3 alineatul (2), criteriile de identificare a beneficiarilor finali eligibili, indicarea termenului preconizat pentru măsurile în cauză și justificarea acestora pe baza unei estimări cantitative și a unei explicații calitative a modului în care se preconizează că măsurile prevăzute în plan vor reduce sărăcia energetică, sărăcia
  în materie de mobilitate
  și vulnerabilitatea gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport în situația creșterii prețurilor combustibililor pentru transportul rutier și pentru încălzire;
  precum și o justificare cu privire la modul în care măsurile respective completează în acest sens demersurile în desfășurare ale statelor membre; |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care planul prevede măsurile menționate la articolul 3 alineatul (2), criteriile de identificare a beneficiarilor finali eligibili, indicarea termenului preconizat pentru măsurile în cauză și justificarea acestora pe baza unei estimări cantitative și a unei explicații calitative a modului în care se preconizează că măsurile prevăzute în plan vor reduce sărăcia energetică, sărăcia
  în materie de mobilitate
  și vulnerabilitatea gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport în situația creșterii prețurilor combustibililor pentru transportul rutier și pentru încălzire;
  precum și o justificare cu privire la modul în care măsurile respective completează în acest sens demersurile în desfășurare ale statelor membre;

în materie de mobilitate

precum și o justificare cu privire la modul în care măsurile respective completează în acest sens demersurile în desfășurare ale statelor membre;

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera e

Articolul 4 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | jaloanele și țintele preconizate și un calendar indicativ pentru implementarea măsurilor și a investițiilor care trebuie finalizate până la 31 iulie 2032; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

jaloanele și țintele preconizate și un calendar indicativ pentru implementarea măsurilor și a investițiilor care trebuie finalizate până la 31 iulie 2032;

| (e) | jaloanele și țintele preconizate și un calendar indicativ pentru implementarea măsurilor și a investițiilor care trebuie finalizate până la
  fiecare raport național bienal intermediar integrat privind energia și clima, în conformitate cu articolul 23, și până la
  31 iulie 2032; |
| --- | --- |

(e)

jaloanele și țintele preconizate și un calendar indicativ pentru implementarea măsurilor și a investițiilor care trebuie finalizate până la
  fiecare raport național bienal intermediar integrat privind energia și clima, în conformitate cu articolul 23, și până la
  31 iulie 2032;

fiecare raport național bienal intermediar integrat privind energia și clima, în conformitate cu articolul 23, și până la

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera ea (nouă)

Articolul 4 – alineatul 1 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | un calendar indicativ, după caz, pentru sprijinul acordat vehiculelor în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (d); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

un calendar indicativ, după caz, pentru sprijinul acordat vehiculelor în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (d);

un calendar indicativ, după caz, pentru sprijinul acordat vehiculelor în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (d);

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera eb (nouă)

Articolul 4 – alineatul 1 – litera eb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | modul în care măsurile și investițiile, acolo unde este cazul, conduc la crearea unor locuri de muncă durabile și de calitate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

modul în care măsurile și investițiile, acolo unde este cazul, conduc la crearea unor locuri de muncă durabile și de calitate;

modul în care măsurile și investițiile, acolo unde este cazul, conduc la crearea unor locuri de muncă durabile și de calitate;

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera i

Articolul 4 – alineatul 1 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | modalitățile pentru monitorizarea și punerea în aplicare eficace a planului de către statul membru în cauză, în special a jaloanelor și a țintelor propuse, incluzând indicatori privind punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor, care, după caz, sunt indicatorii disponibili la Oficiul de Statistică al Uniunii Europene și la Observatorul european al sărăciei energetice, astfel cum au fost identificați în Recomandarea (UE) 2020/1563 (54) a Comisiei privind sărăcia energetică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

modalitățile pentru monitorizarea și punerea în aplicare eficace a planului de către statul membru în cauză, în special a jaloanelor și a țintelor propuse, incluzând indicatori privind punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor, care, după caz, sunt indicatorii disponibili la Oficiul de Statistică al Uniunii Europene și la Observatorul european al sărăciei energetice, astfel cum au fost identificați în Recomandarea (UE) 2020/1563 (54) a Comisiei privind sărăcia energetică;

54

| (i) | modalitățile pentru monitorizarea și punerea în aplicare eficace a planului de către statul membru în cauză,
  care urmează a se realiza
  în
  strânsă consultare cu autoritățile locale și regionale, cu partenerii economici și sociali și cu organizațiile pertinente ale societății civile, în conformitate cu legislația și cu practicile naționale, în
  special a jaloanelor și a țintelor propuse, incluzând indicatori privind punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor, care, după caz, sunt indicatorii disponibili la Oficiul de Statistică al Uniunii Europene și la Observatorul european al sărăciei energetice, astfel cum au fost identificați în Recomandarea (UE) 2020/1563 (54) a Comisiei privind sărăcia energetică; |
| --- | --- |

(i)

modalitățile pentru monitorizarea și punerea în aplicare eficace a planului de către statul membru în cauză,
  care urmează a se realiza
  în
  strânsă consultare cu autoritățile locale și regionale, cu partenerii economici și sociali și cu organizațiile pertinente ale societății civile, în conformitate cu legislația și cu practicile naționale, în
  special a jaloanelor și a țintelor propuse, incluzând indicatori privind punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor, care, după caz, sunt indicatorii disponibili la Oficiul de Statistică al Uniunii Europene și la Observatorul european al sărăciei energetice, astfel cum au fost identificați în Recomandarea (UE) 2020/1563 (54) a Comisiei privind sărăcia energetică;

care urmează a se realiza

strânsă consultare cu autoritățile locale și regionale, cu partenerii economici și sociali și cu organizațiile pertinente ale societății civile, în conformitate cu legislația și cu practicile naționale, în

54

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera j

Articolul 4 – alineatul 1 – litera j

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (j) | pentru pregătirea și, după caz, pentru implementarea planului, un rezumat al procesului de consultare, desfășurat în conformitate cu articolul 10 din
  Regulamentul
  (UE) 2018/1999 și cu cadrul juridic național, a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de tineret și a altor părți interesate relevante, precum și al modului în care contribuțiile părților interesate se reflectă în plan; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(j)

pentru pregătirea și, după caz, pentru implementarea planului, un rezumat al procesului de consultare, desfășurat în conformitate cu articolul 10 din
  Regulamentul
  (UE) 2018/1999 și cu cadrul juridic național, a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de tineret și a altor părți interesate relevante, precum și al modului în care contribuțiile părților interesate se reflectă în plan;

Regulamentul

| (j) | pentru pregătirea și, după caz, pentru implementarea planului, un rezumat al procesului de consultare, desfășurat în conformitate cu articolul 10 din
  Regulamentul
   (UE) 2018/1999
  , cu articolul 8 din Regulamentul (UE) 2021/1060
  și cu cadrul juridic național, a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de tineret și a altor părți interesate relevante, precum și al modului în care contribuțiile părților interesate se reflectă în plan
  și al rolurilor specifice ale acestora în proiectare, implementare și monitorizare
  ; |
| --- | --- |

(j)

pentru pregătirea și, după caz, pentru implementarea planului, un rezumat al procesului de consultare, desfășurat în conformitate cu articolul 10 din
  Regulamentul
   (UE) 2018/1999
  , cu articolul 8 din Regulamentul (UE) 2021/1060
  și cu cadrul juridic național, a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile, a organizațiilor de tineret și a altor părți interesate relevante, precum și al modului în care contribuțiile părților interesate se reflectă în plan
  și al rolurilor specifice ale acestora în proiectare, implementare și monitorizare
  ;

Regulamentul

, cu articolul 8 din Regulamentul (UE) 2021/1060

și al rolurilor specifice ale acestora în proiectare, implementare și monitorizare

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera ka (nouă)

Articolul 4 – alineatul 1 – litera ka (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ka) | proporția din fond rezervată proiectelor locale de tranziție climatică plasate sub responsabilitatea comunității. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ka)

(ka)

proporția din fond rezervată proiectelor locale de tranziție climatică plasate sub responsabilitatea comunității.

proporția din fond rezervată proiectelor locale de tranziție climatică plasate sub responsabilitatea comunității.

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte, până la... [a se introduce data – trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], un act delegat în conformitate cu articolul 25, pentru a completa regulamentul prin stabilirea unui model pe baza căruia statele membre să își pregătească planul. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte, până la... [a se introduce data – trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], un act delegat în conformitate cu articolul 25, pentru a completa regulamentul prin stabilirea unui model pe baza căruia statele membre să își pregătească planul.

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 5 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Plata sprijinului
  este condiționată de
  atingerea jaloanelor și a țintelor pentru măsurile și investițiile stabilite în planuri. Aceste jaloane și ținte trebuie să fie compatibile cu obiectivele climatice ale Uniunii și să vizeze în special: | 2.   Plata sprijinului
  trebuie efectuată potrivit costurilor indicate pentru
  atingerea jaloanelor și a țintelor pentru măsurile și investițiile stabilite în planuri
  , în conformitate cu articolul 6
  . Aceste jaloane și ținte trebuie să fie compatibile cu obiectivele climatice ale Uniunii
  , în concordanță cu principiile Pilonului european al drepturilor sociale,
  și să vizeze în special: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Plata sprijinului
  este condiționată de
  atingerea jaloanelor și a țintelor pentru măsurile și investițiile stabilite în planuri. Aceste jaloane și ținte trebuie să fie compatibile cu obiectivele climatice ale Uniunii și să vizeze în special:

2.   Plata sprijinului
  trebuie efectuată potrivit costurilor indicate pentru
  atingerea jaloanelor și a țintelor pentru măsurile și investițiile stabilite în planuri
  , în conformitate cu articolul 6
  . Aceste jaloane și ținte trebuie să fie compatibile cu obiectivele climatice ale Uniunii
  , în concordanță cu principiile Pilonului european al drepturilor sociale,
  și să vizeze în special:

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera b

Articolul 5 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | renovarea clădirilor, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

renovarea clădirilor,

| (b) | renovarea clădirilor,
  inclusiv prin contribuția la îndeplinirea cerințelor privind renovarea stabilite în Directiva .../... [privind performanța energetică a clădirilor (reformare) [2021/0426(COD)]; |
| --- | --- |

(b)

renovarea clădirilor,
  inclusiv prin contribuția la îndeplinirea cerințelor privind renovarea stabilite în Directiva .../... [privind performanța energetică a clădirilor (reformare) [2021/0426(COD)];

inclusiv prin contribuția la îndeplinirea cerințelor privind renovarea stabilite în Directiva .../... [privind performanța energetică a clădirilor (reformare) [2021/0426(COD)];

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera c

Articolul 5 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | mobilitatea și transporturile cu
  emisii zero și cu emisii scăzute, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

mobilitatea și transporturile cu
  emisii zero și cu emisii scăzute,

emisii zero și cu emisii scăzute,

| (c) | mobilitatea și transporturile
  , în conformitate
  cu
  articolul 6; |
| --- | --- |

(c)

mobilitatea și transporturile
  , în conformitate
  cu
  articolul 6;

, în conformitate

articolul 6;

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera d

Articolul 5 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră,

| (d) | reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră,
  cu obiectivul de a elimina treptat și de a nu prelungi dependența de combustibilii fosili și de a evita dependența de carbon, în legătură cu măsurile și cu investițiile în conformitate cu articolul 6; |
| --- | --- |

(d)

reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră,
  cu obiectivul de a elimina treptat și de a nu prelungi dependența de combustibilii fosili și de a evita dependența de carbon, în legătură cu măsurile și cu investițiile în conformitate cu articolul 6;

cu obiectivul de a elimina treptat și de a nu prelungi dependența de combustibilii fosili și de a evita dependența de carbon, în legătură cu măsurile și cu investițiile în conformitate cu articolul 6;

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera e

Articolul 5 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | reducerea numărului gospodăriilor vulnerabile,
  în special
  a gospodăriilor afectate de sărăcia energetică, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili, inclusiv în zonele rurale și
  îndepărtate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

reducerea numărului gospodăriilor vulnerabile,
  în special
  a gospodăriilor afectate de sărăcia energetică, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili, inclusiv în zonele rurale și
  îndepărtate.

în special

îndepărtate.

| (e) | reducerea numărului gospodăriilor vulnerabile,
  și anume
  a gospodăriilor afectate de sărăcia energetică
  sau expuse acestui risc
  , a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili, inclusiv în zonele rurale
  , insulare, periferice, montane, îndepărtate
  și
  mai puțin accesibile sau în regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv în zonele periurbane mai puțin dezvoltate și în regiunile ultraperiferice, care vor avea nevoie de o atenție deosebită și de sprijin pentru tranziția către neutralitatea climatică; |
| --- | --- |

(e)

reducerea numărului gospodăriilor vulnerabile,
  și anume
  a gospodăriilor afectate de sărăcia energetică
  sau expuse acestui risc
  , a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili, inclusiv în zonele rurale
  , insulare, periferice, montane, îndepărtate
  și
  mai puțin accesibile sau în regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv în zonele periurbane mai puțin dezvoltate și în regiunile ultraperiferice, care vor avea nevoie de o atenție deosebită și de sprijin pentru tranziția către neutralitatea climatică;

și anume

sau expuse acestui risc

, insulare, periferice, montane, îndepărtate

mai puțin accesibile sau în regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv în zonele periurbane mai puțin dezvoltate și în regiunile ultraperiferice, care vor avea nevoie de o atenție deosebită și de sprijin pentru tranziția către neutralitatea climatică;

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – litera ea (nouă)

Articolul 5 – alineatul 2 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | contribuția, acolo unde este cazul, la crearea unor locuri de muncă durabile și de calitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

contribuția, acolo unde este cazul, la crearea unor locuri de muncă durabile și de calitate.

contribuția, acolo unde este cazul, la crearea unor locuri de muncă durabile și de calitate.

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3

Articolul 5 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Fondul sprijină numai măsurile și investițiile care respectă principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” menționat la articolul 17 din Regulamentul
  (UE) 2020/852
  . | 3.   Fondul sprijină numai măsurile și investițiile care
  sunt conforme cu criteriile tehnice stabilite în cadrul Regulamentului (UE) 2020/852 și care
  respectă principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” menționat la articolul 17 din regulamentul
  respectiv
  . |
| | Beneficiarii fondului respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern în materie de drepturi sociale și de muncă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Fondul sprijină numai măsurile și investițiile care respectă principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” menționat la articolul 17 din Regulamentul
  (UE) 2020/852
  .

3.   Fondul sprijină numai măsurile și investițiile care
  sunt conforme cu criteriile tehnice stabilite în cadrul Regulamentului (UE) 2020/852 și care
  respectă principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” menționat la articolul 17 din regulamentul
  respectiv
  .

Beneficiarii fondului respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern în materie de drepturi sociale și de muncă.

Beneficiarii fondului respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern în materie de drepturi sociale și de muncă.

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre pot include costurile măsurilor care oferă sprijin temporar direct pentru venit gospodăriilor vulnerabile și
  gospodăriilor vulnerabile care sunt utilizatori
  de transport pentru a absorbi creșterea prețurilor combustibililor pentru transportul rutier și pentru încălzire. Acest sprijin se reduce în timp și se limitează la
  impactul direct al comercializării certificatelor de emisii
  pentru
  clădiri și transportul rutier. Eligibilitatea
  pentru
  acest sprijin direct pentru venit încetează în termenele stabilite la articolul 4
  alineatul (
  1) litera (d)
  . | 1.   Statele membre pot include costurile măsurilor care oferă sprijin temporar direct pentru venit
  , inclusiv reducerea taxelor și a impozitelor pentru energia electrică ca măsură tranzitorie,
  gospodăriilor vulnerabile și
  utilizatorilor
  de transport
  vulnerabili afectați de sărăcia energetică sau de sărăcia în materie de mobilitate
  pentru a absorbi creșterea prețurilor combustibililor pentru transportul rutier și pentru încălzire. Acest sprijin
  constituie un ajutor intermediar pentru gospodăriile vulnerabile, care
  se
  va
  reduce în timp
  , pe măsura punerii în aplicare a unor măsuri structurale sau a unor investiții cu impact pe termen lung menite să elimine efectiv sărăcia energetică
  și
  sărăcia în materie de mobilitate pentru beneficiarii respectivi. Acest sprijin
  se limitează la
  maximum 40 % din costul total estimat al fiecărui plan
  pentru
  perioada 2024-2027 și este stabilit
  pentru
  perioada 2028-2032, în conformitate cu evaluarea Comisiei efectuată potrivit articolului 24
  alineatul (
  3), în vederea eliminării treptate a acestui sprijin până la sfârșitul anului 2032
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre pot include costurile măsurilor care oferă sprijin temporar direct pentru venit gospodăriilor vulnerabile și
  gospodăriilor vulnerabile care sunt utilizatori
  de transport pentru a absorbi creșterea prețurilor combustibililor pentru transportul rutier și pentru încălzire. Acest sprijin se reduce în timp și se limitează la
  impactul direct al comercializării certificatelor de emisii
  pentru
  clădiri și transportul rutier. Eligibilitatea
  pentru
  acest sprijin direct pentru venit încetează în termenele stabilite la articolul 4
  alineatul (
  1) litera (d)
  .

1.   Statele membre pot include costurile măsurilor care oferă sprijin temporar direct pentru venit
  , inclusiv reducerea taxelor și a impozitelor pentru energia electrică ca măsură tranzitorie,
  gospodăriilor vulnerabile și
  utilizatorilor
  de transport
  vulnerabili afectați de sărăcia energetică sau de sărăcia în materie de mobilitate
  pentru a absorbi creșterea prețurilor combustibililor pentru transportul rutier și pentru încălzire. Acest sprijin
  constituie un ajutor intermediar pentru gospodăriile vulnerabile, care
  se
  va
  reduce în timp
  , pe măsura punerii în aplicare a unor măsuri structurale sau a unor investiții cu impact pe termen lung menite să elimine efectiv sărăcia energetică
  și
  sărăcia în materie de mobilitate pentru beneficiarii respectivi. Acest sprijin
  se limitează la
  maximum 40 % din costul total estimat al fiecărui plan
  pentru
  perioada 2024-2027 și este stabilit
  pentru
  perioada 2028-2032, în conformitate cu evaluarea Comisiei efectuată potrivit articolului 24
  alineatul (
  3), în vederea eliminării treptate a acestui sprijin până la sfârșitul anului 2032
  .

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 6 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre pot include costurile următoarelor măsuri și investiții în costurile totale estimate ale planurilor, cu condiția ca acestea să aducă beneficii în principal gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile sau utilizatorilor de transport vulnerabili și să fie menite: | 2.   Statele membre pot include costurile următoarelor măsuri și investiții
  cu impact pe termen lung
  în costurile totale estimate ale planurilor, cu condiția ca acestea să aducă beneficii în principal gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile sau utilizatorilor de transport vulnerabili și să fie menite: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre pot include costurile următoarelor măsuri și investiții în costurile totale estimate ale planurilor, cu condiția ca acestea să aducă beneficii în principal gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile sau utilizatorilor de transport vulnerabili și să fie menite:

2.   Statele membre pot include costurile următoarelor măsuri și investiții
  cu impact pe termen lung
  în costurile totale estimate ale planurilor, cu condiția ca acestea să aducă beneficii în principal gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile sau utilizatorilor de transport vulnerabili și să fie menite:

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – litera a

Articolul 6 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | să sprijine renovările clădirilor, în special pentru cei care ocupă clădiri cu cea mai slabă performanță, inclusiv sub formă de sprijin financiar sau stimulente fiscale, cum ar fi deductibilitatea costurilor de renovare din chirie, indiferent de dreptul de proprietate asupra clădirilor în cauză; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

să sprijine renovările clădirilor, în special pentru cei care ocupă clădiri cu cea mai slabă performanță, inclusiv sub formă de sprijin financiar sau stimulente fiscale, cum ar fi deductibilitatea costurilor de renovare din chirie, indiferent de dreptul de proprietate asupra clădirilor în cauză;

| (a) | să sprijine renovările clădirilor,
  care să fie de calitate și eficiente din punctul de vedere al costului și al consumului de energie,
  în special pentru
  a contribui la îndeplinirea cerințelor privind renovarea stabilite în Directiva .../... [privind performanța energetică a clădirilor (reformare) [2021/0426(COD)]] și, pentru
  cei care ocupă clădiri cu cea mai slabă performanță,
  acordând o atenție specială chiriașilor și locuințelor sociale,
  inclusiv sub formă de sprijin financiar sau stimulente fiscale, cum ar fi deductibilitatea costurilor de renovare din chirie
  sau acordarea unui sprijin specific pentru renovarea locuințelor sociale pentru a facilita accesul la locuințe la prețuri accesibile și eficiente din punct de vedere energetic
  , indiferent de dreptul de proprietate asupra clădirilor în cauză; |
| --- | --- |

(a)

să sprijine renovările clădirilor,
  care să fie de calitate și eficiente din punctul de vedere al costului și al consumului de energie,
  în special pentru
  a contribui la îndeplinirea cerințelor privind renovarea stabilite în Directiva .../... [privind performanța energetică a clădirilor (reformare) [2021/0426(COD)]] și, pentru
  cei care ocupă clădiri cu cea mai slabă performanță,
  acordând o atenție specială chiriașilor și locuințelor sociale,
  inclusiv sub formă de sprijin financiar sau stimulente fiscale, cum ar fi deductibilitatea costurilor de renovare din chirie
  sau acordarea unui sprijin specific pentru renovarea locuințelor sociale pentru a facilita accesul la locuințe la prețuri accesibile și eficiente din punct de vedere energetic
  , indiferent de dreptul de proprietate asupra clădirilor în cauză;

care să fie de calitate și eficiente din punctul de vedere al costului și al consumului de energie,

a contribui la îndeplinirea cerințelor privind renovarea stabilite în Directiva .../... [privind performanța energetică a clădirilor (reformare) [2021/0426(COD)]] și, pentru

acordând o atenție specială chiriașilor și locuințelor sociale,

sau acordarea unui sprijin specific pentru renovarea locuințelor sociale pentru a facilita accesul la locuințe la prețuri accesibile și eficiente din punct de vedere energetic

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – litera aa (nouă)

Articolul 6 – alineatul 2 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | să asigure accesul la locuințe la prețuri accesibile și eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv prin furnizarea unui număr suficient de locuințe eficiente din punct de vedere energetic și la prețuri accesibile, printre care și locuințe sociale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

să asigure accesul la locuințe la prețuri accesibile și eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv prin furnizarea unui număr suficient de locuințe eficiente din punct de vedere energetic și la prețuri accesibile, printre care și locuințe sociale;

să asigure accesul la locuințe la prețuri accesibile și eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv prin furnizarea unui număr suficient de locuințe eficiente din punct de vedere energetic și la prețuri accesibile, printre care și locuințe sociale;

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – litera b

Articolul 6 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | să contribuie la
  decarbonizare
  , inclusiv prin electrificarea încălzirii și răcirii clădirilor și a gătitului în clădiri și prin integrarea energiei din surse regenerabile care contribuie la realizarea economiilor de energie; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

să contribuie la
  decarbonizare
  , inclusiv prin electrificarea încălzirii și răcirii clădirilor și a gătitului în clădiri și prin integrarea energiei din surse regenerabile care contribuie la realizarea economiilor de energie;

decarbonizare

| (b) | să contribuie la
  decarbonizarea eficientă din punctul de vedere al costurilor
  , inclusiv prin electrificarea încălzirii și răcirii clădirilor și a gătitului în clădiri
  , prin asigurarea accesului la sisteme la prețuri accesibile
  și
  eficiente din punct de vedere energetic, precum și
  prin integrarea
  și stocarea
  energiei din surse regenerabile
  , prin mijloace precum înființarea unor comunități de energie ale cetățenilor și partajarea energiei în rețea pentru a satisface orice cerere reziduală, instalațiile electrice interne inteligente, acoperirea costurilor de racordare la rețelele inteligente și orice alte măsuri
  care contribuie
  fără echivoc
  la realizarea economiilor de energie
  , precum și la racordarea la rețelele de termoficare centralizate, cum ar fi cupoanele, subvențiile sau împrumuturile cu dobândă zero pentru a investi în produse și servicii care să crească performanța energetică a clădirilor sau care să integreze sursele regenerabile de energie în clădiri
  ; |
| --- | --- |

(b)

să contribuie la
  decarbonizarea eficientă din punctul de vedere al costurilor
  , inclusiv prin electrificarea încălzirii și răcirii clădirilor și a gătitului în clădiri
  , prin asigurarea accesului la sisteme la prețuri accesibile
  și
  eficiente din punct de vedere energetic, precum și
  prin integrarea
  și stocarea
  energiei din surse regenerabile
  , prin mijloace precum înființarea unor comunități de energie ale cetățenilor și partajarea energiei în rețea pentru a satisface orice cerere reziduală, instalațiile electrice interne inteligente, acoperirea costurilor de racordare la rețelele inteligente și orice alte măsuri
  care contribuie
  fără echivoc
  la realizarea economiilor de energie
  , precum și la racordarea la rețelele de termoficare centralizate, cum ar fi cupoanele, subvențiile sau împrumuturile cu dobândă zero pentru a investi în produse și servicii care să crească performanța energetică a clădirilor sau care să integreze sursele regenerabile de energie în clădiri
  ;

decarbonizarea eficientă din punctul de vedere al costurilor

, prin asigurarea accesului la sisteme la prețuri accesibile

eficiente din punct de vedere energetic, precum și

și stocarea

, prin mijloace precum înființarea unor comunități de energie ale cetățenilor și partajarea energiei în rețea pentru a satisface orice cerere reziduală, instalațiile electrice interne inteligente, acoperirea costurilor de racordare la rețelele inteligente și orice alte măsuri

fără echivoc

, precum și la racordarea la rețelele de termoficare centralizate, cum ar fi cupoanele, subvențiile sau împrumuturile cu dobândă zero pentru a investi în produse și servicii care să crească performanța energetică a clădirilor sau care să integreze sursele regenerabile de energie în clădiri

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

Articolul 6 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | să asigure informații, educație, acțiuni de sensibilizare și recomandări specifice, accesibile și convenabile ca preț cu privire la măsuri și investiții eficiente din punctul de vedere al costurilor, precum și cu privire la sprijinul disponibil pentru renovările clădirilor și pentru eficiența energetică, alături de alternative durabile și la prețuri accesibile în ceea ce privește mobilitatea și transporturile, inclusiv prin audituri energetice ale clădirilor, prin consiliere personalizată în materie de energie sau prin servicii personalizate de management al mobilității; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

să asigure informații, educație, acțiuni de sensibilizare și recomandări specifice, accesibile și convenabile ca preț cu privire la măsuri și investiții eficiente din punctul de vedere al costurilor, precum și cu privire la sprijinul disponibil pentru renovările clădirilor și pentru eficiența energetică, alături de alternative durabile și la prețuri accesibile în ceea ce privește mobilitatea și transporturile, inclusiv prin audituri energetice ale clădirilor, prin consiliere personalizată în materie de energie sau prin servicii personalizate de management al mobilității;

să asigure informații, educație, acțiuni de sensibilizare și recomandări specifice, accesibile și convenabile ca preț cu privire la măsuri și investiții eficiente din punctul de vedere al costurilor, precum și cu privire la sprijinul disponibil pentru renovările clădirilor și pentru eficiența energetică, alături de alternative durabile și la prețuri accesibile în ceea ce privește mobilitatea și transporturile, inclusiv prin audituri energetice ale clădirilor, prin consiliere personalizată în materie de energie sau prin servicii personalizate de management al mobilității;

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – litera c

Articolul 6 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | să sprijine entitățile publice și private în dezvoltarea și furnizarea unor soluții de renovare în vederea eficienței energetice la prețuri accesibile și a unor instrumente de finanțare adecvate, în conformitate cu obiectivele sociale ale fondului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

să sprijine entitățile publice și private în dezvoltarea și furnizarea unor soluții de renovare în vederea eficienței energetice la prețuri accesibile și a unor instrumente de finanțare adecvate, în conformitate cu obiectivele sociale ale fondului;

| (c) | să sprijine entitățile publice și private
  , inclusiv furnizorii de locuințe sociale, mai ales cooperarea dintre sectorul public și cel privat,
  în dezvoltarea și furnizarea unor soluții de renovare în vederea eficienței energetice
  sigure și
  la prețuri accesibile
  , printre care
  și
  rețelele inteligente, și
  a unor instrumente de finanțare adecvate, în conformitate cu obiectivele sociale ale fondului; |
| --- | --- |

(c)

să sprijine entitățile publice și private
  , inclusiv furnizorii de locuințe sociale, mai ales cooperarea dintre sectorul public și cel privat,
  în dezvoltarea și furnizarea unor soluții de renovare în vederea eficienței energetice
  sigure și
  la prețuri accesibile
  , printre care
  și
  rețelele inteligente, și
  a unor instrumente de finanțare adecvate, în conformitate cu obiectivele sociale ale fondului;

, inclusiv furnizorii de locuințe sociale, mai ales cooperarea dintre sectorul public și cel privat,

sigure și

, printre care

rețelele inteligente, și

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – litera d

Articolul 6 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | să
  asigure
  accesul la vehicule și biciclete cu emisii zero
  și
  cu emisii
  scăzute, inclusiv
  sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru achiziționarea acestora,
  precum și accesul la infrastructuri publice și private adecvate
  , inclusiv pentru reîncărcare și realimentare;
  în ceea ce privește
  sprijinul pentru vehiculele cu emisii scăzute,
  se prevede
  un calendar pentru reducerea treptată a sprijinului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

să
  asigure
  accesul la vehicule și biciclete cu emisii zero
  și
  cu emisii
  scăzute, inclusiv
  sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru achiziționarea acestora,
  precum și accesul la infrastructuri publice și private adecvate
  , inclusiv pentru reîncărcare și realimentare;
  în ceea ce privește
  sprijinul pentru vehiculele cu emisii scăzute,
  se prevede
  un calendar pentru reducerea treptată a sprijinului;

asigure

și

scăzute, inclusiv

precum și accesul la infrastructuri publice și private adecvate

în ceea ce privește

se prevede

| (d) | să
  ofere sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru a îmbunătăți
  accesul la vehicule cu emisii zero
  , menținând în același timp neutralitatea tehnologică, precum și la biciclete, inclusiv prin încurajarea accesului la piața vehiculelor de ocazie
  cu emisii
  zero și dezvoltarea în continuare a acesteia și prin furnizarea de
  sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru achiziționarea acestora,
  pentru o infrastructură publică și privată adecvată
  , inclusiv pentru reîncărcare și realimentare
  , cu sprijin pentru achiziționarea de vehicule cu emisii zero
  ; sprijinul
  se limitează la vehiculele disponibile la un preț care nu depășește prețul mediu de piață
  pentru
  astfel de vehicule într-un stat membru într-un anumit an; măsurile de sprijin pentru
  vehiculele cu emisii scăzute
  au prioritate numai în cazul în care accesul la mobilitatea cu emisii zero nu este încă realizabil
  ,
  în special în zonele rurale, îndepărtate și mai puțin accesibile. Statele membre prevăd
  un calendar pentru reducerea treptată a sprijinului
  , în conformitate cu criteriile tehnice stabilite de Comisie în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 al Comisiei
  ; |
| --- | --- |

(d)

să
  ofere sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru a îmbunătăți
  accesul la vehicule cu emisii zero
  , menținând în același timp neutralitatea tehnologică, precum și la biciclete, inclusiv prin încurajarea accesului la piața vehiculelor de ocazie
  cu emisii
  zero și dezvoltarea în continuare a acesteia și prin furnizarea de
  sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru achiziționarea acestora,
  pentru o infrastructură publică și privată adecvată
  , inclusiv pentru reîncărcare și realimentare
  , cu sprijin pentru achiziționarea de vehicule cu emisii zero
  ; sprijinul
  se limitează la vehiculele disponibile la un preț care nu depășește prețul mediu de piață
  pentru
  astfel de vehicule într-un stat membru într-un anumit an; măsurile de sprijin pentru
  vehiculele cu emisii scăzute
  au prioritate numai în cazul în care accesul la mobilitatea cu emisii zero nu este încă realizabil
  ,
  în special în zonele rurale, îndepărtate și mai puțin accesibile. Statele membre prevăd
  un calendar pentru reducerea treptată a sprijinului
  , în conformitate cu criteriile tehnice stabilite de Comisie în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 al Comisiei
  ;

ofere sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru a îmbunătăți

, menținând în același timp neutralitatea tehnologică, precum și la biciclete, inclusiv prin încurajarea accesului la piața vehiculelor de ocazie

zero și dezvoltarea în continuare a acesteia și prin furnizarea de

pentru o infrastructură publică și privată adecvată

, cu sprijin pentru achiziționarea de vehicule cu emisii zero

se limitează la vehiculele disponibile la un preț care nu depășește prețul mediu de piață

astfel de vehicule într-un stat membru într-un anumit an; măsurile de sprijin pentru

au prioritate numai în cazul în care accesul la mobilitatea cu emisii zero nu este încă realizabil

în special în zonele rurale, îndepărtate și mai puțin accesibile. Statele membre prevăd

, în conformitate cu criteriile tehnice stabilite de Comisie în temeiul Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 al Comisiei

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – litera e

Articolul 6 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | să
  acorde acces gratuit la transportul
  public
  sau tarife adaptate pentru accesul la transportul public
  , precum și să
  promoveze mobilitatea durabilă
  la cerere
  și serviciile
  de mobilitate partajată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

să
  acorde acces gratuit la transportul
  public
  sau tarife adaptate pentru accesul la transportul public
  , precum și să
  promoveze mobilitatea durabilă
  la cerere
  și serviciile
  de mobilitate partajată;

acorde acces gratuit la transportul

sau tarife adaptate pentru accesul la transportul public

promoveze mobilitatea durabilă

și serviciile

| (e) | să
  stimuleze utilizarea unui transport
  public
  accesibil și convenabil ca preț
  ,
  cu emisii zero și cu emisii scăzute,
  precum și să
  sprijine entitățile private și publice, inclusiv cooperativele, în dezvoltarea și asigurarea mobilității durabile
  la cerere
  , a serviciilor
  de mobilitate partajată
  și a opțiunilor atractive de mobilitate activă, în special în zonele rurale, insulare, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile, în regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv în zonele periurbane mai puțin dezvoltate și în regiunile ultraperiferice
  ; |
| --- | --- |

(e)

să
  stimuleze utilizarea unui transport
  public
  accesibil și convenabil ca preț
  ,
  cu emisii zero și cu emisii scăzute,
  precum și să
  sprijine entitățile private și publice, inclusiv cooperativele, în dezvoltarea și asigurarea mobilității durabile
  la cerere
  , a serviciilor
  de mobilitate partajată
  și a opțiunilor atractive de mobilitate activă, în special în zonele rurale, insulare, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile, în regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv în zonele periurbane mai puțin dezvoltate și în regiunile ultraperiferice
  ;

stimuleze utilizarea unui transport

accesibil și convenabil ca preț

cu emisii zero și cu emisii scăzute,

sprijine entitățile private și publice, inclusiv cooperativele, în dezvoltarea și asigurarea mobilității durabile

, a serviciilor

și a opțiunilor atractive de mobilitate activă, în special în zonele rurale, insulare, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile, în regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv în zonele periurbane mai puțin dezvoltate și în regiunile ultraperiferice

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 6 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Statele membre promovează, acolo unde este cazul, locuri de muncă durabile și de calitate atunci când pun în aplicare măsurile și investițiile, în conformitate cu alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Statele membre promovează, acolo unde este cazul, locuri de muncă durabile și de calitate atunci când pun în aplicare măsurile și investițiile, în conformitate cu alineatul (2).

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 6 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Până la 31 iulie 2023, Comisia furnizează orientări cu privire la măsurile și investițiile eficiente din punctul de vedere al costurilor în contextul alineatului (2). Până la 31 iulie 2026 și apoi o dată la doi ani, Comisia evaluează raportul cost-eficacitate al măsurilor și al investițiilor puse în aplicare de statele membre ca parte a planurilor acestora, în baza raportului național bienal intermediar integrat privind energia și clima prevăzut la articolul 23. Comisia prezintă rapoarte cu privire la bunele practici și își ajustează orientările în consecință. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  Până la 31 iulie 2023, Comisia furnizează orientări cu privire la măsurile și investițiile eficiente din punctul de vedere al costurilor în contextul alineatului (2). Până la 31 iulie 2026 și apoi o dată la doi ani, Comisia evaluează raportul cost-eficacitate al măsurilor și al investițiilor puse în aplicare de statele membre ca parte a planurilor acestora, în baza raportului național bienal intermediar integrat privind energia și clima prevăzut la articolul 23. Comisia prezintă rapoarte cu privire la bunele practici și își ajustează orientările în consecință.

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 7 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Fondul nu
  sprijină, iar costurile totale estimate ale planurilor nu trebuie să includă măsuri
  sub formă de sprijin direct pentru venit în temeiul articolului 3 alineatul (2) din prezentul regulament pentru gospodăriile care beneficiază deja: | 1.   Fondul nu
  înlocuiește măsurile
  sub formă de sprijin direct pentru venit în temeiul articolului 3 alineatul (2) din prezentul regulament
  , în măsura în care acestea sunt suplimentare și complementare sprijinului acordat,
  pentru gospodăriile care beneficiază deja: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Fondul nu
  sprijină, iar costurile totale estimate ale planurilor nu trebuie să includă măsuri
  sub formă de sprijin direct pentru venit în temeiul articolului 3 alineatul (2) din prezentul regulament pentru gospodăriile care beneficiază deja:

1.   Fondul nu
  înlocuiește măsurile
  sub formă de sprijin direct pentru venit în temeiul articolului 3 alineatul (2) din prezentul regulament
  , în măsura în care acestea sunt suplimentare și complementare sprijinului acordat,
  pentru gospodăriile care beneficiază deja:

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – litera a

Articolul 7 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | de intervenția publică la nivelul prețurilor combustibililor
  care intră sub incidența capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

de intervenția publică la nivelul prețurilor combustibililor
  care intră sub incidența capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE
  ;

care intră sub incidența capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE

| (a) | de intervenția publică la nivelul prețurilor combustibililor
  utilizați pentru ardere în încălzirea și răcirea clădirilor sau în transportul rutier
  ; |
| --- | --- |

(a)

de intervenția publică la nivelul prețurilor combustibililor
  utilizați pentru ardere în încălzirea și răcirea clădirilor sau în transportul rutier
  ;

utilizați pentru ardere în încălzirea și răcirea clădirilor sau în transportul rutier

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2

Articolul 7 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazul în care statul membru în cauză demonstrează în planul său că intervențiile publice menționate la alineatul (1) nu compensează în totalitate creșterea prețurilor
  rezultată din includerea sectorului clădirilor și al transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  , sprijinul direct pentru venit poate fi inclus în costurile totale estimate în limitele creșterii prețurilor care nu sunt compensate integral. | 2.   În cazul în care statul membru în cauză demonstrează în planul său că intervențiile publice menționate la alineatul (1) nu compensează în totalitate creșterea prețurilor, sprijinul direct pentru venit poate fi inclus în costurile totale estimate în limitele creșterii prețurilor care nu sunt compensate integral. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În cazul în care statul membru în cauză demonstrează în planul său că intervențiile publice menționate la alineatul (1) nu compensează în totalitate creșterea prețurilor
  rezultată din includerea sectorului clădirilor și al transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE
  , sprijinul direct pentru venit poate fi inclus în costurile totale estimate în limitele creșterii prețurilor care nu sunt compensate integral.

2.   În cazul în care statul membru în cauză demonstrează în planul său că intervențiile publice menționate la alineatul (1) nu compensează în totalitate creșterea prețurilor, sprijinul direct pentru venit poate fi inclus în costurile totale estimate în limitele creșterii prețurilor care nu sunt compensate integral.

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – paragraful 1

Articolul 8 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre pot include în costurile totale estimate sprijinul financiar acordat entităților publice sau private, altele decât gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili, dacă aceste entități efectuează măsuri și investiții de care beneficiază în cele din urmă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili. | Statele membre pot include în costurile totale estimate sprijinul financiar acordat entităților publice sau private,
  excluzând categoric intermediarii financiari,
  altele decât gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili
  afectați de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate
  , dacă aceste entități efectuează măsuri și investiții
  în numele lor și
  de care beneficiază în cele din urmă
  în mod direct
  gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili
  , cu condiția ca aceste entități să respecte garanțiile sociale și de mediu prevăzute la articolul 5
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre pot include în costurile totale estimate sprijinul financiar acordat entităților publice sau private, altele decât gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili, dacă aceste entități efectuează măsuri și investiții de care beneficiază în cele din urmă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili.

Statele membre pot include în costurile totale estimate sprijinul financiar acordat entităților publice sau private,
  excluzând categoric intermediarii financiari,
  altele decât gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili
  afectați de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate
  , dacă aceste entități efectuează măsuri și investiții
  în numele lor și
  de care beneficiază în cele din urmă
  în mod direct
  gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili
  , cu condiția ca aceste entități să respecte garanțiile sociale și de mediu prevăzute la articolul 5
  .

excluzând categoric intermediarii financiari,

afectați de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate

în numele lor și

în mod direct

, cu condiția ca aceste entități să respecte garanțiile sociale și de mediu prevăzute la articolul 5

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – paragraful 2

Articolul 8 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre trebuie să prevadă garanțiile legale și contractuale necesare pentru a se asigura că întregul beneficiu este transferat gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport. | Statele membre trebuie să prevadă garanțiile legale și contractuale necesare pentru a se asigura că întregul beneficiu este transferat gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport.
  Aceste entități trebuie să respecte cerințele privind vizibilitatea prevăzute la articolul 22a. |
| | Comisia elaborează orientări privind principiile și garanțiile minime și promovează cele mai bune practici. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre trebuie să prevadă garanțiile legale și contractuale necesare pentru a se asigura că întregul beneficiu este transferat gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport.

Statele membre trebuie să prevadă garanțiile legale și contractuale necesare pentru a se asigura că întregul beneficiu este transferat gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport.
  Aceste entități trebuie să respecte cerințele privind vizibilitatea prevăzute la articolul 22a.

Aceste entități trebuie să respecte cerințele privind vizibilitatea prevăzute la articolul 22a.

Comisia elaborează orientări privind principiile și garanțiile minime și promovează cele mai bune practici.

Comisia elaborează orientări privind principiile și garanțiile minime și promovează cele mai bune practici.

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada
  2025-2027
  este de
  23 700 000 000 EUR
  în prețuri curente. | 1.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada
  [data intrării în vigoare]-2027
  este de
  cel puțin 11 140 000 000  EUR
  în prețuri curente.
  Fondul este completat de veniturile rezultate din scoaterea la licitație a 150 de milioane de certificate de emisii, în conformitate cu articolul 30d alineatul (3) din [Directiva ETS] [suma orientativă de 5 250 000 000  EUR], pentru această perioadă. Finanțarea este pusă în aplicare în conformitate cu prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada
  2025-2027
  este de
  23 700 000 000 EUR
  în prețuri curente.

1.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada
  [data intrării în vigoare]-2027
  este de
  cel puțin 11 140 000 000  EUR
  în prețuri curente.
  Fondul este completat de veniturile rezultate din scoaterea la licitație a 150 de milioane de certificate de emisii, în conformitate cu articolul 30d alineatul (3) din [Directiva ETS] [suma orientativă de 5 250 000 000  EUR], pentru această perioadă. Finanțarea este pusă în aplicare în conformitate cu prezentul regulament.

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2028-2032 este
  de 48 500 000 000  EUR în prețuri curente
  , sub rezerva disponibilității sumelor în cadrul plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual aplicabil menționate la articolul 312 din TFUE. | 2.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2028-2032 este
  stabilit după o revizuire a prezentului regulament
  , sub rezerva disponibilității sumelor în cadrul plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual aplicabil menționate la articolul 312 din TFUE
  , după evaluarea sa și, acolo unde este cazul și dacă se întrunesc condițiile, după o revizuire precis orientată a acestuia, în conformitate cu [articolul 30a alineatul (1a)] din Directiva 2003/87/CE
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2028-2032 este
  de 48 500 000 000  EUR în prețuri curente
  , sub rezerva disponibilității sumelor în cadrul plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual aplicabil menționate la articolul 312 din TFUE.

2.   Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2028-2032 este
  stabilit după o revizuire a prezentului regulament
  , sub rezerva disponibilității sumelor în cadrul plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual aplicabil menționate la articolul 312 din TFUE
  , după evaluarea sa și, acolo unde este cazul și dacă se întrunesc condițiile, după o revizuire precis orientată a acestuia, în conformitate cu [articolul 30a alineatul (1a)] din Directiva 2003/87/CE
  .

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – paragraful 2 a (nou)

Articolul 9 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Alocările suplimentare se pun la dispoziție sub rezerva ajustării tehnice speciale bazate pe fluctuația prețului carbonului prevăzută la articolul 4b din... [Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093

   (1a)

  al Consiliului, așa cum a fost modificat], astfel încât să se asigure că creditele disponibile pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cadrul bugetului Uniunii cresc în conformitate cu prețul carbonului. Ar putea fi avută în vedere prelungirea ajustării tehnice speciale bazate pe fluctuația prețului carbonului în contextul negocierilor privind cadrul financiar multianual aplicabil. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Alocările suplimentare se pun la dispoziție sub rezerva ajustării tehnice speciale bazate pe fluctuația prețului carbonului prevăzută la articolul 4b din... [Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093

   (1a)

  al Consiliului, așa cum a fost modificat], astfel încât să se asigure că creditele disponibile pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cadrul bugetului Uniunii cresc în conformitate cu prețul carbonului. Ar putea fi avută în vedere prelungirea ajustării tehnice speciale bazate pe fluctuația prețului carbonului în contextul negocierilor privind cadrul financiar multianual aplicabil.

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 9 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  În conformitate cu [articolul 30d alineatul (5)] din Directiva 2003/87/CE, statele membre utilizează veniturile provenite din certificatele scoase la licitație în conformitate cu capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE, mai întâi pentru cofinanțarea națională a planurilor lor și, pentru eventualele venituri rămase, pentru măsuri și investiții pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și înscrise în bugetul Uniunii ca venituri generale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  În conformitate cu [articolul 30d alineatul (5)] din Directiva 2003/87/CE, statele membre utilizează veniturile provenite din certificatele scoase la licitație în conformitate cu capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE, mai întâi pentru cofinanțarea națională a planurilor lor și, pentru eventualele venituri rămase, pentru măsuri și investiții pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament, cu excepția veniturilor stabilite ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 alineatul (3) din TFUE și înscrise în bugetul Uniunii ca venituri generale.

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 a (nou)

Articolul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 10a




  Provocări specifice cu care se confruntă statele membre insulare, insulele și regiunile ultraperiferice




  Atunci când își pregătesc planurile pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în conformitate cu articolul 3, statele membre țin seama în special de situația statelor membre insulare, a insulelor și a regiunilor ultraperiferice. Statele membre insulare, insulele și regiunile ultraperiferice se confruntă cu provocări socioeconomice grave care decurg din tranziția verde către neutralitatea climatică și a emisiilor, ținând seama de nevoile lor specifice și de impactul social. Se alocă o sumă minimă adecvată din fonduri pentru aceste teritorii, cu justificarea corespunzătoare, ținând seama de provocările specifice ale teritoriilor respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 10a

Provocări specifice cu care se confruntă statele membre insulare, insulele și regiunile ultraperiferice

Atunci când își pregătesc planurile pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, în conformitate cu articolul 3, statele membre țin seama în special de situația statelor membre insulare, a insulelor și a regiunilor ultraperiferice. Statele membre insulare, insulele și regiunile ultraperiferice se confruntă cu provocări socioeconomice grave care decurg din tranziția verde către neutralitatea climatică și a emisiilor, ținând seama de nevoile lor specifice și de impactul social. Se alocă o sumă minimă adecvată din fonduri pentru aceste teritorii, cu justificarea corespunzătoare, ținând seama de provocările specifice ale teritoriilor respective.

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Sprijinul acordat în cadrul fondului se adaugă sprijinului furnizat în cadrul altor programe și instrumente
  ale
  Uniunii. Măsurile și investițiile sprijinite în cadrul fondului pot beneficia de sprijin din partea altor fonduri, programe și instrumente ale Uniunii, cu condiția ca acest sprijin să nu acopere aceleași costuri. | 1.   Sprijinul acordat în cadrul fondului se adaugă sprijinului furnizat în cadrul altor
  fonduri,
  programe și instrumente
  de la nivelul
  Uniunii
  , de la nivel național și, după caz, de la nivel regional, și se utilizează în mod sinergic, complementar, corelat și consecvent cu acestea, în special cu Fondul pentru modernizare, cu programul InvestEU, cu instrumentul de sprijin tehnic, cu Mecanismul de redresare și reziliență și cu fondurile vizate de Regulamentul (UE) 2021/1060
  . Măsurile și investițiile sprijinite în cadrul fondului pot beneficia de sprijin din partea altor fonduri, programe și instrumente ale Uniunii, cu condiția ca acest sprijin să nu acopere aceleași costuri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Sprijinul acordat în cadrul fondului se adaugă sprijinului furnizat în cadrul altor programe și instrumente
  ale
  Uniunii. Măsurile și investițiile sprijinite în cadrul fondului pot beneficia de sprijin din partea altor fonduri, programe și instrumente ale Uniunii, cu condiția ca acest sprijin să nu acopere aceleași costuri.

1.   Sprijinul acordat în cadrul fondului se adaugă sprijinului furnizat în cadrul altor
  fonduri,
  programe și instrumente
  de la nivelul
  Uniunii
  , de la nivel național și, după caz, de la nivel regional, și se utilizează în mod sinergic, complementar, corelat și consecvent cu acestea, în special cu Fondul pentru modernizare, cu programul InvestEU, cu instrumentul de sprijin tehnic, cu Mecanismul de redresare și reziliență și cu fondurile vizate de Regulamentul (UE) 2021/1060
  . Măsurile și investițiile sprijinite în cadrul fondului pot beneficia de sprijin din partea altor fonduri, programe și instrumente ale Uniunii, cu condiția ca acest sprijin să nu acopere aceleași costuri.

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1

Articolul 13 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Alocarea financiară maximă se calculează pentru fiecare stat membru, astfel cum se specifică în anexele I și II. | 1.   
  Fără a aduce atingere articolului 9 alineatul (1a),
  alocarea financiară maximă se calculează pentru fiecare stat membru, astfel cum se specifică în anexele I și II. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Alocarea financiară maximă se calculează pentru fiecare stat membru, astfel cum se specifică în anexele I și II.

1.   
  Fără a aduce atingere articolului 9 alineatul (1a),
  alocarea financiară maximă se calculează pentru fiecare stat membru, astfel cum se specifică în anexele I și II.

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Fiecare stat membru poate depune o cerere în limitele alocării financiare maxime pentru punerea în aplicare a planului său și în limitele cotei sale maxime din alocarea suplimentară pusă la dispoziție în conformitate cu articolul 9 alineatul (1a), așa cum se precizează în anexa II și pe baza metodologiei de calcul menționate în anexa I. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Fiecare stat membru poate depune o cerere în limitele alocării financiare maxime pentru punerea în aplicare a planului său și în limitele cotei sale maxime din alocarea suplimentară pusă la dispoziție în conformitate cu articolul 9 alineatul (1a), așa cum se precizează în anexa II și pe baza metodologiei de calcul menționate în anexa I.

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 a (nou)

Articolul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 13a




  Prefinanțarea





  1.
     
  Sub rezerva adoptării de către Comisie a actului de punere în aplicare menționat la articolul 16 alineatul (1) din prezentul regulament, dacă un stat membru solicită prefinanțare atunci când depune planul, Comisia face o plată cu titlu de prefinanțare de până la 13 % din contribuția financiară prevăzută la articolul [] din prezentul regulament. Prin derogare de la articolul 116 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 și în măsura posibilităților, Comisia face plata corespunzătoare în termen de două luni după încheierea angajamentului juridic individual menționat la articolul 18 din prezentul regulament.






  2.
     
  În cazurile de prefinanțare prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol, contribuțiile financiare menționate la articolul [] se ajustează în mod proporțional. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 13a

Prefinanțarea

1.
     
  Sub rezerva adoptării de către Comisie a actului de punere în aplicare menționat la articolul 16 alineatul (1) din prezentul regulament, dacă un stat membru solicită prefinanțare atunci când depune planul, Comisia face o plată cu titlu de prefinanțare de până la 13 % din contribuția financiară prevăzută la articolul [] din prezentul regulament. Prin derogare de la articolul 116 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 și în măsura posibilităților, Comisia face plata corespunzătoare în termen de două luni după încheierea angajamentului juridic individual menționat la articolul 18 din prezentul regulament.

2.
     
  În cazurile de prefinanțare prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol, contribuțiile financiare menționate la articolul [] se ajustează în mod proporțional.

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 14 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Prin derogare de la primul paragraf, statele membre contribuie cu cel puțin 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor și investițiilor menționate la articolul 6 alineatul (1) cuprinse în planurile lor. Contribuția statelor membre al căror produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor la prețurile pieței nu a depășit 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018 se limitează la maximum 40 % din costurile totale estimate ale măsurilor și investițiilor menționate la articolul 6 alineatul (2) cuprinse în planurile lor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Prin derogare de la primul paragraf, statele membre contribuie cu cel puțin 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor și investițiilor menționate la articolul 6 alineatul (1) cuprinse în planurile lor. Contribuția statelor membre al căror produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor la prețurile pieței nu a depășit 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018 se limitează la maximum 40 % din costurile totale estimate ale măsurilor și investițiilor menționate la articolul 6 alineatul (2) cuprinse în planurile lor.

Prin derogare de la primul paragraf, statele membre contribuie cu cel puțin 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor și investițiilor menționate la articolul 6 alineatul (1) cuprinse în planurile lor. Contribuția statelor membre al căror produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor la prețurile pieței nu a depășit 65 % din media Uniunii în perioada 2016-2018 se limitează la maximum 40 % din costurile totale estimate ale măsurilor și investițiilor menționate la articolul 6 alineatul (2) cuprinse în planurile lor.

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 2

Articolul 14 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre utilizează
  , printre altele, veniturile obținute
  în urma licitării certificatelor lor de emisii în conformitate cu capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE pentru contribuția lor națională la costurile totale estimate ale planurilor lor. | 2.   Statele membre utilizează
  mai întâi orice venit obținut
  în urma licitării certificatelor lor de emisii în conformitate cu capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE pentru contribuția lor națională la costurile totale estimate ale planurilor lor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre utilizează
  , printre altele, veniturile obținute
  în urma licitării certificatelor lor de emisii în conformitate cu capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE pentru contribuția lor națională la costurile totale estimate ale planurilor lor.

2.   Statele membre utilizează
  mai întâi orice venit obținut
  în urma licitării certificatelor lor de emisii în conformitate cu capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE pentru contribuția lor națională la costurile totale estimate ale planurilor lor.

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera a – punctul i

Articolul 15 – alineatul 2 – litera a – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | dacă planul reprezintă un răspuns la impactul social și la provocările cu care se confruntă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili din statul membru în cauză generate de
  instituirea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE
  , în special gospodăriile afectate de sărăcia energetică, ținând seama în mod corespunzător de provocările identificate în evaluările Comisiei privind actualizarea planului național integrat privind energia și clima al statului membru în cauză și de progresele înregistrate în temeiul articolului 9 alineatul (3) și al articolelor 13 și 29 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și în recomandările Comisiei către statele membre referitoare la obiectivul pe termen lung de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050, emise în temeiul articolului 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Aceasta ține seama de provocările specifice și de alocarea financiară a statului membru în cauză; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

dacă planul reprezintă un răspuns la impactul social și la provocările cu care se confruntă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili din statul membru în cauză generate de
  instituirea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE
  , în special gospodăriile afectate de sărăcia energetică, ținând seama în mod corespunzător de provocările identificate în evaluările Comisiei privind actualizarea planului național integrat privind energia și clima al statului membru în cauză și de progresele înregistrate în temeiul articolului 9 alineatul (3) și al articolelor 13 și 29 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și în recomandările Comisiei către statele membre referitoare la obiectivul pe termen lung de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050, emise în temeiul articolului 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Aceasta ține seama de provocările specifice și de alocarea financiară a statului membru în cauză;

instituirea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE

| (i) | dacă planul reprezintă un răspuns
  adecvat și eficace
  la impactul social și la provocările cu care se confruntă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili din statul membru în cauză generate de
  impactul tranziției către neutralitatea climatică
  ,
  inclusiv de stabilirea prețului carbonului,
  în special gospodăriile afectate de sărăcia energetică
  și de sărăcia în materie de mobilitate
  , ținând seama în mod corespunzător de provocările identificate în evaluările Comisiei privind actualizarea planului național integrat privind energia și clima al statului membru în cauză și de progresele înregistrate în temeiul articolului 9 alineatul (3) și al articolelor 13 și 29 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și în recomandările Comisiei către statele membre referitoare la
  țintele și obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și la
  obiectivul pe termen lung de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050, emise în temeiul articolului 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Aceasta ține seama de provocările specifice și de alocarea financiară a statului membru în cauză; |
| --- | --- |

(i)

dacă planul reprezintă un răspuns
  adecvat și eficace
  la impactul social și la provocările cu care se confruntă gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili din statul membru în cauză generate de
  impactul tranziției către neutralitatea climatică
  ,
  inclusiv de stabilirea prețului carbonului,
  în special gospodăriile afectate de sărăcia energetică
  și de sărăcia în materie de mobilitate
  , ținând seama în mod corespunzător de provocările identificate în evaluările Comisiei privind actualizarea planului național integrat privind energia și clima al statului membru în cauză și de progresele înregistrate în temeiul articolului 9 alineatul (3) și al articolelor 13 și 29 din Regulamentul (UE) 2018/1999, precum și în recomandările Comisiei către statele membre referitoare la
  țintele și obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și la
  obiectivul pe termen lung de realizare a neutralității climatice în Uniune până în 2050, emise în temeiul articolului 34 din Regulamentul (UE) 2018/1999. Aceasta ține seama de provocările specifice și de alocarea financiară a statului membru în cauză;

adecvat și eficace

impactul tranziției către neutralitatea climatică

inclusiv de stabilirea prețului carbonului,

și de sărăcia în materie de mobilitate

țintele și obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și la

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera a – punctul ia (nou)

Articolul 15 – alineatul 2 – litera a – punctul ia (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ia) | dacă planul a fost elaborat prin consultarea semnificativă a autorităților de la nivel local și regional, a partenerilor economici și sociali și a organizațiilor relevante ale societății civile, în conformitate cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ia)

(ia)

dacă planul a fost elaborat prin consultarea semnificativă a autorităților de la nivel local și regional, a partenerilor economici și sociali și a organizațiilor relevante ale societății civile, în conformitate cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei;

dacă planul a fost elaborat prin consultarea semnificativă a autorităților de la nivel local și regional, a partenerilor economici și sociali și a organizațiilor relevante ale societății civile, în conformitate cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei;

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera a – punctul ii

Articolul 15 – alineatul 2 – litera a – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | dacă se preconizează că planul va garanta că
  nicio măsură sau investiție inclusă
  în plan nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

dacă se preconizează că planul va garanta că
  nicio măsură sau investiție inclusă
  în plan nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852;

nicio măsură sau investiție inclusă

| (ii) | dacă se preconizează că planul va garanta că
  măsurile și investițiile incluse
  în plan nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852; |
| --- | --- |

(ii)

dacă se preconizează că planul va garanta că
  măsurile și investițiile incluse
  în plan nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852;

măsurile și investițiile incluse

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera a – punctul iia (nou)

Articolul 15 – alineatul 2 – litera a – punctul iia (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iia) | dacă beneficiarii fondului respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern în materie de drepturi sociale și de muncă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iia)

(iia)

dacă beneficiarii fondului respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern în materie de drepturi sociale și de muncă;

dacă beneficiarii fondului respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern în materie de drepturi sociale și de muncă;

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera a – punctul iii

Articolul 15 – alineatul 2 – litera a – punctul iii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (iii) | dacă planul conține măsuri și investiții care contribuie la tranziția verde, inclusiv la abordarea provocărilor rezultate din aceasta și, în special, la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și energie pentru 2030 și a jaloanelor pentru 2030 ale Strategiei pentru mobilitate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iii)

dacă planul conține măsuri și investiții care contribuie la tranziția verde, inclusiv la abordarea provocărilor rezultate din aceasta și, în special, la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și energie pentru 2030 și a jaloanelor pentru 2030 ale Strategiei pentru mobilitate;

| (iii) | dacă planul conține măsuri
  inovatoare
  și
  existente și
  investiții
  eficace în soluții
  care contribuie la tranziția verde, inclusiv la abordarea provocărilor rezultate din aceasta și
  a impactului social și
  , în special, la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și energie pentru 2030 și
  pentru 2050 și
  a jaloanelor pentru 2030 ale Strategiei pentru mobilitate; |
| --- | --- |

(iii)

dacă planul conține măsuri
  inovatoare
  și
  existente și
  investiții
  eficace în soluții
  care contribuie la tranziția verde, inclusiv la abordarea provocărilor rezultate din aceasta și
  a impactului social și
  , în special, la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și energie pentru 2030 și
  pentru 2050 și
  a jaloanelor pentru 2030 ale Strategiei pentru mobilitate;

inovatoare

existente și

eficace în soluții

a impactului social și

pentru 2050 și

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera b – punctul i

Articolul 15 – alineatul 2 – litera b – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | dacă se preconizează că planul va avea un impact de durată asupra provocărilor abordate de plan și, în special, asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, în special asupra gospodăriilor afectate de sărăcia energetică, în statul membru în cauză; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

dacă se preconizează că planul va avea un impact de durată asupra provocărilor abordate de plan și, în special, asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, în special asupra gospodăriilor afectate de sărăcia energetică, în statul membru în cauză;

| (i) | dacă se preconizează că planul va avea un impact de durată asupra
  obiectivului Uniunii de neutralitate climatică pentru 2030 și asupra
  provocărilor abordate de plan și, în special, asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, în special asupra gospodăriilor aflate în stare de sărăcie energetică
  și de sărăcie în materie de mobilitate
  , în statul membru în cauză; |
| --- | --- |

(i)

dacă se preconizează că planul va avea un impact de durată asupra
  obiectivului Uniunii de neutralitate climatică pentru 2030 și asupra
  provocărilor abordate de plan și, în special, asupra gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili, în special asupra gospodăriilor aflate în stare de sărăcie energetică
  și de sărăcie în materie de mobilitate
  , în statul membru în cauză;

obiectivului Uniunii de neutralitate climatică pentru 2030 și asupra

și de sărăcie în materie de mobilitate

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera b – punctul iiia (nou)

Articolul 15 – alineatul 2 – litera b – punctul iiia (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iiia) | dacă măsurile și investițiile propuse de statul membru în cauză sunt coerente la nivel intern și favorizează complementaritatea, sinergia, corelarea și consecvența cu alte instrumente și programe ale Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iiia)

(iiia)

dacă măsurile și investițiile propuse de statul membru în cauză sunt coerente la nivel intern și favorizează complementaritatea, sinergia, corelarea și consecvența cu alte instrumente și programe ale Uniunii;

dacă măsurile și investițiile propuse de statul membru în cauză sunt coerente la nivel intern și favorizează complementaritatea, sinergia, corelarea și consecvența cu alte instrumente și programe ale Uniunii;

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera b – punctul iiib (nou)

Articolul 15 – alineatul 2 – litera b – punctul iiib (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iiib) | dacă planul contribuie, acolo unde este cazul, la crearea unor locuri de muncă durabile și de calitate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iiib)

(iiib)

dacă planul contribuie, acolo unde este cazul, la crearea unor locuri de muncă durabile și de calitate;

dacă planul contribuie, acolo unde este cazul, la crearea unor locuri de muncă durabile și de calitate;

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera c – punctul i

Articolul 15 – alineatul 2 – litera c – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | dacă justificarea furnizată de statul membru cu privire la valoarea costurilor totale estimate ale planului este rezonabilă și plauzibilă și dacă este coerentă cu principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor și proporțională cu impactul economic și social național preconizat; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

dacă justificarea furnizată de statul membru cu privire la valoarea costurilor totale estimate ale planului este rezonabilă și plauzibilă și dacă este coerentă cu principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor și proporțională cu impactul economic și social național preconizat;

| (i) | dacă justificarea furnizată de statul membru cu privire la valoarea costurilor totale estimate ale planului este rezonabilă și plauzibilă și dacă este coerentă cu principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor și proporțională cu impactul economic și social național preconizat
  , luând totodată în considerare și particularitățile naționale care pot afecta costurile prevăzute în plan
  ; |
| --- | --- |

(i)

dacă justificarea furnizată de statul membru cu privire la valoarea costurilor totale estimate ale planului este rezonabilă și plauzibilă și dacă este coerentă cu principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor și proporțională cu impactul economic și social național preconizat
  , luând totodată în considerare și particularitățile naționale care pot afecta costurile prevăzute în plan
  ;

, luând totodată în considerare și particularitățile naționale care pot afecta costurile prevăzute în plan

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pe baza evaluării efectuate în conformitate cu articolul 15, Comisia decide cu privire la planul unui stat membru, printr-un act de punere în aplicare, în termen de
  șase
  luni de la data prezentării planului respectiv în temeiul articolului 3 alineatul (1) din prezentul regulament. | Pe baza evaluării efectuate în conformitate cu articolul 15, Comisia decide cu privire la planul unui stat membru, printr-un act de punere în aplicare, în termen de
  trei
  luni de la data prezentării planului respectiv în temeiul articolului 3 alineatul (1) din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pe baza evaluării efectuate în conformitate cu articolul 15, Comisia decide cu privire la planul unui stat membru, printr-un act de punere în aplicare, în termen de
  șase
  luni de la data prezentării planului respectiv în temeiul articolului 3 alineatul (1) din prezentul regulament.

șase

Pe baza evaluării efectuate în conformitate cu articolul 15, Comisia decide cu privire la planul unui stat membru, printr-un act de punere în aplicare, în termen de
  trei
  luni de la data prezentării planului respectiv în temeiul articolului 3 alineatul (1) din prezentul regulament.

trei

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | alocarea financiară din partea Uniunii repartizată în conformitate cu
  articolul 13
  din prezentul regulament, care trebuie plătită în tranșe, odată ce statul membru a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante identificate în legătură cu punerea în aplicare a planului, care este condiționată, pentru perioada 2028-2032, de disponibilitatea cuantumurilor menționate la articolul 9 alineatul (2) din prezentul regulament în cadrul plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual menționate la articolul 312 din TFUE; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

alocarea financiară din partea Uniunii repartizată în conformitate cu
  articolul 13
  din prezentul regulament, care trebuie plătită în tranșe, odată ce statul membru a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante identificate în legătură cu punerea în aplicare a planului, care este condiționată, pentru perioada 2028-2032, de disponibilitatea cuantumurilor menționate la articolul 9 alineatul (2) din prezentul regulament în cadrul plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual menționate la articolul 312 din TFUE;

articolul 13

| (b) | alocarea financiară din partea Uniunii repartizată în conformitate cu
  articolele 13 și 13a
  din prezentul regulament, care trebuie plătită în
  prefinanțare și în
  tranșe, odată ce statul membru a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante identificate în legătură cu punerea în aplicare a planului, care este condiționată, pentru perioada 2028-2032, de disponibilitatea cuantumurilor menționate la articolul 9 alineatul (2) din prezentul regulament în cadrul plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual menționate la articolul 312 din TFUE; |
| --- | --- |

(b)

alocarea financiară din partea Uniunii repartizată în conformitate cu
  articolele 13 și 13a
  din prezentul regulament, care trebuie plătită în
  prefinanțare și în
  tranșe, odată ce statul membru a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante identificate în legătură cu punerea în aplicare a planului, care este condiționată, pentru perioada 2028-2032, de disponibilitatea cuantumurilor menționate la articolul 9 alineatul (2) din prezentul regulament în cadrul plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual menționate la articolul 312 din TFUE;

articolele 13 și 13a

prefinanțare și în

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 16 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Un stat membru poate să pună în aplicare măsurile și investițiile prevăzute în planul său începând cu... [a se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament], înainte ca Comisia să emită o decizie pozitivă în temeiul alineatului (1). Acest lucru nu aduce atingere rezultatului evaluării Comisiei în temeiul articolului 15 și nici competenței sale de a aproba sau de a respinge planul. Alocarea financiară a Uniunii pentru astfel de măsuri și investiții în curs rămâne condiționată de aprobarea planului prin intermediul unei decizii a Comisiei și de atingerea jaloanelor și a țintelor relevante de către un astfel de stat membru. În cazul în care Comisia evaluează pozitiv planul, decizia sa, menționată la alineatul (1), include, de asemenea, acolo unde este cazul, măsurile și investițiile în desfășurare și ține cont de faptul că acestea sunt deja în curs de punere în aplicare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Un stat membru poate să pună în aplicare măsurile și investițiile prevăzute în planul său începând cu... [a se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament], înainte ca Comisia să emită o decizie pozitivă în temeiul alineatului (1). Acest lucru nu aduce atingere rezultatului evaluării Comisiei în temeiul articolului 15 și nici competenței sale de a aproba sau de a respinge planul. Alocarea financiară a Uniunii pentru astfel de măsuri și investiții în curs rămâne condiționată de aprobarea planului prin intermediul unei decizii a Comisiei și de atingerea jaloanelor și a țintelor relevante de către un astfel de stat membru. În cazul în care Comisia evaluează pozitiv planul, decizia sa, menționată la alineatul (1), include, de asemenea, acolo unde este cazul, măsurile și investițiile în desfășurare și ține cont de faptul că acestea sunt deja în curs de punere în aplicare.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1

Articolul 17 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În cazul în care un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, inclusiv jaloanele și țintele relevante, nu mai poate fi realizat, integral sau parțial, de către un stat membru din cauza unor circumstanțe obiective,
  în special din cauza efectelor directe reale ale sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transport rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE,
  statul membru în cauză poate prezenta Comisiei o modificare a planului său pentru a include modificările necesare și justificate în mod corespunzător. Statele membre pot solicita sprijin tehnic pentru pregătirea unei astfel de cereri. | 1.   În cazul în care un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, inclusiv jaloanele și țintele relevante, nu mai poate fi realizat, integral sau parțial, de către un stat membru din cauza unor circumstanțe obiective, statul membru în cauză
  , în urma unei consultări semnificative cu părțile interesate relevante, în conformitate cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei,
  poate prezenta Comisiei o modificare a planului său pentru a include modificările necesare și justificate în mod corespunzător. Statele membre pot solicita sprijin tehnic pentru pregătirea unei astfel de cereri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În cazul în care un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, inclusiv jaloanele și țintele relevante, nu mai poate fi realizat, integral sau parțial, de către un stat membru din cauza unor circumstanțe obiective,
  în special din cauza efectelor directe reale ale sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transport rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE,
  statul membru în cauză poate prezenta Comisiei o modificare a planului său pentru a include modificările necesare și justificate în mod corespunzător. Statele membre pot solicita sprijin tehnic pentru pregătirea unei astfel de cereri.

1.   În cazul în care un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, inclusiv jaloanele și țintele relevante, nu mai poate fi realizat, integral sau parțial, de către un stat membru din cauza unor circumstanțe obiective, statul membru în cauză
  , în urma unei consultări semnificative cu părțile interesate relevante, în conformitate cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei,
  poate prezenta Comisiei o modificare a planului său pentru a include modificările necesare și justificate în mod corespunzător. Statele membre pot solicita sprijin tehnic pentru pregătirea unei astfel de cereri.

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 17 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  În cazul în care se pun la dispoziție alocări suplimentare în temeiul articolului 9 alineatul (1a), statul membru în cauză poate prezenta o modificare punctuală a planului său Comisiei cu scopul: |
| | (a) | de a mări numărul de beneficiari sau costurile unei măsuri sau ale unei investiții prevăzute în planul său; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  În cazul în care se pun la dispoziție alocări suplimentare în temeiul articolului 9 alineatul (1a), statul membru în cauză poate prezenta o modificare punctuală a planului său Comisiei cu scopul:

(a)

(a)

de a mări numărul de beneficiari sau costurile unei măsuri sau ale unei investiții prevăzute în planul său;

de a mări numărul de beneficiari sau costurile unei măsuri sau ale unei investiții prevăzute în planul său;

| (b) | de a adăuga măsuri sau investiții în conformitate cu articolul 6. |
| --- | --- |

(b)

(b)

de a adăuga măsuri sau investiții în conformitate cu articolul 6.

de a adăuga măsuri sau investiții în conformitate cu articolul 6.

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 3

Articolul 17 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care Comisia evaluează pozitiv planul modificat, aceasta adoptă, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1), în termen de trei luni de la prezentarea oficială a planului modificat de către statul membru, o decizie în care prezintă motivele pentru evaluarea sa pozitivă, prin intermediul unui act de punere în aplicare. | 3.   În cazul în care Comisia evaluează pozitiv planul modificat, aceasta adoptă, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1), în termen de trei luni de la prezentarea oficială a planului modificat de către statul membru, o decizie în care prezintă motivele pentru evaluarea sa pozitivă, prin intermediul unui act de punere în aplicare.
  În cazul în care un plan este modificat în conformitate cu alineatul (1a) litera (a), perioada respectivă se reduce la șase săptămâni. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care Comisia evaluează pozitiv planul modificat, aceasta adoptă, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1), în termen de trei luni de la prezentarea oficială a planului modificat de către statul membru, o decizie în care prezintă motivele pentru evaluarea sa pozitivă, prin intermediul unui act de punere în aplicare.

3.   În cazul în care Comisia evaluează pozitiv planul modificat, aceasta adoptă, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1), în termen de trei luni de la prezentarea oficială a planului modificat de către statul membru, o decizie în care prezintă motivele pentru evaluarea sa pozitivă, prin intermediul unui act de punere în aplicare.
  În cazul în care un plan este modificat în conformitate cu alineatul (1a) litera (a), perioada respectivă se reduce la șase săptămâni.

Amendamentul 125

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 5

Articolul 17 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Până la 15 martie 2027, fiecare stat membru în cauză evaluează caracterul adecvat al planurilor sale având în vedere efectele directe reale ale
  sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transport rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/087/CE
  . Aceste evaluări sunt prezentate Comisiei ca parte a raportului bienal privind progresele înregistrate în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999. | 5.   Până la 15 martie 2027, fiecare stat membru în cauză evaluează caracterul adecvat al planurilor sale având în vedere efectele directe reale ale
  impactului tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv al stabilirii prețului carbonului
  . Aceste evaluări sunt prezentate Comisiei ca parte a raportului bienal privind progresele înregistrate în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Până la 15 martie 2027, fiecare stat membru în cauză evaluează caracterul adecvat al planurilor sale având în vedere efectele directe reale ale
  sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transport rutier instituit în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/087/CE
  . Aceste evaluări sunt prezentate Comisiei ca parte a raportului bienal privind progresele înregistrate în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

5.   Până la 15 martie 2027, fiecare stat membru în cauză evaluează caracterul adecvat al planurilor sale având în vedere efectele directe reale ale
  impactului tranziției către neutralitatea climatică, inclusiv al stabilirii prețului carbonului
  . Aceste evaluări sunt prezentate Comisiei ca parte a raportului bienal privind progresele înregistrate în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1

Articolul 18 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   După ce a adoptat o decizie, astfel cum se menționează la articolul 16, Comisia încheie în timp util un acord cu statul membru în cauză care constituie un angajament juridic individual în sensul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 pentru perioada
  2025-2027
  .
  Acest acord poate fi încheiat cel mai devreme cu un an înainte de anul de începere a licitațiilor în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE. | 1.   După ce a adoptat o decizie, astfel cum se menționează la articolul 16, Comisia încheie în timp util un acord cu statul membru în cauză care constituie un angajament juridic individual în sensul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 pentru perioada
  începând cu
  .
  .. [data intrării în vigoare a prezentului regulament] până în 2027. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   După ce a adoptat o decizie, astfel cum se menționează la articolul 16, Comisia încheie în timp util un acord cu statul membru în cauză care constituie un angajament juridic individual în sensul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 pentru perioada
  2025-2027
  .
  Acest acord poate fi încheiat cel mai devreme cu un an înainte de anul de începere a licitațiilor în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE.

1.   După ce a adoptat o decizie, astfel cum se menționează la articolul 16, Comisia încheie în timp util un acord cu statul membru în cauză care constituie un angajament juridic individual în sensul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 pentru perioada
  începând cu
  .
  .. [data intrării în vigoare a prezentului regulament] până în 2027.

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 4 – paragraful 1

Articolul 19 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care, ca urmare a evaluării prevăzute la alineatul (
  3
  ), Comisia stabilește că jaloanele și țintele stabilite în decizia Comisiei menționată la articolul 16 nu au fost atinse în mod satisfăcător, se suspendă plata integrală sau parțială a alocării financiare. Statul membru în cauză are posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de o lună de la comunicarea evaluării Comisiei. | În cazul în care, ca urmare a evaluării prevăzute la alineatul (
  2
  ), Comisia stabilește că jaloanele și țintele stabilite în decizia Comisiei menționată la articolul 16 nu au fost atinse în mod satisfăcător, se suspendă plata integrală sau parțială a alocării financiare.
  Suma suspendată din alocarea financiară corespunde costurilor măsurilor pentru care nu sunt atinse în mod satisfăcător țintele și jaloanele.
  Statul membru în cauză are posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de o lună de la comunicarea evaluării Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care, ca urmare a evaluării prevăzute la alineatul (
  3
  ), Comisia stabilește că jaloanele și țintele stabilite în decizia Comisiei menționată la articolul 16 nu au fost atinse în mod satisfăcător, se suspendă plata integrală sau parțială a alocării financiare. Statul membru în cauză are posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de o lună de la comunicarea evaluării Comisiei.

3

În cazul în care, ca urmare a evaluării prevăzute la alineatul (
  2
  ), Comisia stabilește că jaloanele și țintele stabilite în decizia Comisiei menționată la articolul 16 nu au fost atinse în mod satisfăcător, se suspendă plata integrală sau parțială a alocării financiare.
  Suma suspendată din alocarea financiară corespunde costurilor măsurilor pentru care nu sunt atinse în mod satisfăcător țintele și jaloanele.
  Statul membru în cauză are posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de o lună de la comunicarea evaluării Comisiei.

2

Suma suspendată din alocarea financiară corespunde costurilor măsurilor pentru care nu sunt atinse în mod satisfăcător țintele și jaloanele.

Amendamentul 128

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – paragraful 4 a (nou)

Articolul 19 – paragraful 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  În cazul în care Comisia stabilește că statul membru în cauză în temeiul prezentului articol nu a asigurat intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma Directivei (UE) [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a capitolului IVa din Directiva .../.../CE [(COD)2021/0211], plata alocării financiare se suspendă. Suspendarea se ridică numai atunci când statul membru în cauză asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative respective; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  În cazul în care Comisia stabilește că statul membru în cauză în temeiul prezentului articol nu a asigurat intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma Directivei (UE) [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a capitolului IVa din Directiva .../.../CE [(COD)2021/0211], plata alocării financiare se suspendă. Suspendarea se ridică numai atunci când statul membru în cauză asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative respective;

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 7

Articolul 19 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   În cazul în care, în termen de 12 luni de la data încheierii acordurilor relevante menționate la articolul 18, statul membru în cauză nu a făcut progrese concrete în ceea ce privește atingerea oricăror jaloane sau ținte relevante, Comisia denunță acordurile relevante menționate la articolul 18 și dezangajează cuantumul alocării financiare. Comisia adoptă o decizie privind denunțarea acordurilor menționate la articolul 18 după ce a dat statului membru în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de două luni de la comunicarea evaluării sale potrivit căreia nu au fost înregistrate progrese concrete. | 7.   În cazul în care, în termen de 12 luni de la data încheierii acordurilor relevante menționate la articolul 18, statul membru în cauză nu a făcut progrese concrete în ceea ce privește atingerea oricăror jaloane sau ținte relevante, Comisia denunță acordurile relevante menționate la articolul 18 și dezangajează cuantumul alocării financiare.
  Orice prefinanțare în conformitate cu articolul [13a] se recuperează integral.
  Comisia adoptă o decizie privind denunțarea acordurilor menționate la articolul 18 după ce a dat statului membru în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de două luni de la comunicarea evaluării sale potrivit căreia nu au fost înregistrate progrese concrete.
  Orice sume dezangajate se alocă în mod proporțional altor state membre. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   În cazul în care, în termen de 12 luni de la data încheierii acordurilor relevante menționate la articolul 18, statul membru în cauză nu a făcut progrese concrete în ceea ce privește atingerea oricăror jaloane sau ținte relevante, Comisia denunță acordurile relevante menționate la articolul 18 și dezangajează cuantumul alocării financiare. Comisia adoptă o decizie privind denunțarea acordurilor menționate la articolul 18 după ce a dat statului membru în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de două luni de la comunicarea evaluării sale potrivit căreia nu au fost înregistrate progrese concrete.

7.   În cazul în care, în termen de 12 luni de la data încheierii acordurilor relevante menționate la articolul 18, statul membru în cauză nu a făcut progrese concrete în ceea ce privește atingerea oricăror jaloane sau ținte relevante, Comisia denunță acordurile relevante menționate la articolul 18 și dezangajează cuantumul alocării financiare.
  Orice prefinanțare în conformitate cu articolul [13a] se recuperează integral.
  Comisia adoptă o decizie privind denunțarea acordurilor menționate la articolul 18 după ce a dat statului membru în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de două luni de la comunicarea evaluării sale potrivit căreia nu au fost înregistrate progrese concrete.
  Orice sume dezangajate se alocă în mod proporțional altor state membre.

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 1

Articolul 20 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   La executarea fondului, statele membre, în calitate de beneficiari ai fondurilor din cadrul fondului, iau toate măsurile adecvate pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și pentru a se asigura că utilizarea fondurilor în legătură cu măsurile și investițiile sprijinite de fond respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern, în special în ceea ce privește prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a corupției și a conflictelor de interese. În acest scop, statele membre prevăd un sistem de control intern eficace și eficient, astfel cum se detaliază în
  anexa III
  , precum și recuperarea cuantumurilor plătite în mod necuvenit sau utilizate în mod incorect. Statele membre se pot baza pe propriile sisteme naționale de gestiune a bugetului. | 1.   La executarea fondului, statele membre, în calitate de beneficiari ai fondurilor din cadrul fondului,
  respectă valorile fundamentale consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, inclusiv statul de drept. Ele
  iau toate măsurile adecvate pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și pentru a se asigura că utilizarea fondurilor în legătură cu măsurile și investițiile sprijinite de fond respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern, în special în ceea ce privește
  protecția bugetului Uniunii în caz de încălcări ale principiilor statului de drept,
  prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a corupției și a conflictelor de interese. În acest scop, statele membre prevăd un sistem de control intern eficace și eficient, astfel cum se detaliază în
  anexa III
  , precum și recuperarea cuantumurilor plătite în mod necuvenit sau utilizate în mod incorect. Statele membre se pot baza pe propriile sisteme naționale de gestiune a bugetului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   La executarea fondului, statele membre, în calitate de beneficiari ai fondurilor din cadrul fondului, iau toate măsurile adecvate pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și pentru a se asigura că utilizarea fondurilor în legătură cu măsurile și investițiile sprijinite de fond respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern, în special în ceea ce privește prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a corupției și a conflictelor de interese. În acest scop, statele membre prevăd un sistem de control intern eficace și eficient, astfel cum se detaliază în
  anexa III
  , precum și recuperarea cuantumurilor plătite în mod necuvenit sau utilizate în mod incorect. Statele membre se pot baza pe propriile sisteme naționale de gestiune a bugetului.

1.   La executarea fondului, statele membre, în calitate de beneficiari ai fondurilor din cadrul fondului,
  respectă valorile fundamentale consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, inclusiv statul de drept. Ele
  iau toate măsurile adecvate pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și pentru a se asigura că utilizarea fondurilor în legătură cu măsurile și investițiile sprijinite de fond respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern, în special în ceea ce privește
  protecția bugetului Uniunii în caz de încălcări ale principiilor statului de drept,
  prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a corupției și a conflictelor de interese. În acest scop, statele membre prevăd un sistem de control intern eficace și eficient, astfel cum se detaliază în
  anexa III
  , precum și recuperarea cuantumurilor plătite în mod necuvenit sau utilizate în mod incorect. Statele membre se pot baza pe propriile sisteme naționale de gestiune a bugetului.

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 20 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  La executarea fondului, Comisia ia toate măsurile corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 astfel încât să asigure protecția fondurilor în raport cu măsurile și investițiile sprijinite în cadrul fondului în caz de încălcări ale principiilor statului de drept în statele membre. În acest scop, Comisia prevede un sistem de control intern eficace și eficient și recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit sau utilizate în mod incorect. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  La executarea fondului, Comisia ia toate măsurile corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 astfel încât să asigure protecția fondurilor în raport cu măsurile și investițiile sprijinite în cadrul fondului în caz de încălcări ale principiilor statului de drept în statele membre. În acest scop, Comisia prevede un sistem de control intern eficace și eficient și recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit sau utilizate în mod incorect.

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 20 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Dacă se stabilește că încălcări ale principiilor statului de drept într-un stat membru afectează sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a fondului sau protecția intereselor financiare ale Uniunii, Comisia ia măsurile corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092, care pot include, printre altele, o suspendare a plăților către autoritățile naționale afectate. În astfel de cazuri, Comisia ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că beneficiarii finali preconizați ai fondului continuă să aibă acces la asistența Uniunii, Comisia asigurând plata prin intermediul autorităților locale și regionale, al organizațiilor neguvernamentale sau al altor entități cu o capacitate dovedită de a asigura buna gestiune financiară a fondului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  Dacă se stabilește că încălcări ale principiilor statului de drept într-un stat membru afectează sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a fondului sau protecția intereselor financiare ale Uniunii, Comisia ia măsurile corespunzătoare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092, care pot include, printre altele, o suspendare a plăților către autoritățile naționale afectate. În astfel de cazuri, Comisia ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că beneficiarii finali preconizați ai fondului continuă să aibă acces la asistența Uniunii, Comisia asigurând plata prin intermediul autorităților locale și regionale, al organizațiilor neguvernamentale sau al altor entități cu o capacitate dovedită de a asigura buna gestiune financiară a fondului.

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 21 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia și statele membre în cauză, într-o manieră direct proporțională cu responsabilitățile lor, încurajează sinergiile și asigură o coordonare eficace între fond și alte programe și instrumente ale Uniunii, inclusiv programul InvestEU, Instrumentul de sprijin tehnic, Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2021/1060. În scopul menționat, acestea: | Comisia și statele membre în cauză, într-o manieră direct proporțională cu responsabilitățile lor, încurajează sinergiile și asigură o coordonare eficace între fond și alte programe și instrumente ale Uniunii, inclusiv
  Fondul pentru modernizare,
  programul InvestEU, Instrumentul de sprijin tehnic, Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2021/1060. În scopul menționat, acestea: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia și statele membre în cauză, într-o manieră direct proporțională cu responsabilitățile lor, încurajează sinergiile și asigură o coordonare eficace între fond și alte programe și instrumente ale Uniunii, inclusiv programul InvestEU, Instrumentul de sprijin tehnic, Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2021/1060. În scopul menționat, acestea:

Comisia și statele membre în cauză, într-o manieră direct proporțională cu responsabilitățile lor, încurajează sinergiile și asigură o coordonare eficace între fond și alte programe și instrumente ale Uniunii, inclusiv
  Fondul pentru modernizare,
  programul InvestEU, Instrumentul de sprijin tehnic, Mecanismul de redresare și reziliență și fondurile care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2021/1060. În scopul menționat, acestea:

Fondul pentru modernizare,

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – paragraful 1 – litera a

Articolul 21 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | asigură complementaritatea, sinergia, coerența și consecvența dintre diferitele instrumente de la nivelul Uniunii, de la nivel național și, dacă este cazul, de la nivel regional, atât în faza de planificare, cât și în timpul implementării; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

asigură complementaritatea, sinergia, coerența și consecvența dintre diferitele instrumente de la nivelul Uniunii, de la nivel național și, dacă este cazul, de la nivel regional, atât în faza de planificare, cât și în timpul implementării;

| (a) | asigură complementaritatea, sinergia, coerența și consecvența dintre diferitele instrumente de la nivelul Uniunii, de la nivel național și, dacă este cazul, de la nivel
  local și
  regional, atât în faza de planificare, cât și în timpul implementării; |
| --- | --- |

(a)

asigură complementaritatea, sinergia, coerența și consecvența dintre diferitele instrumente de la nivelul Uniunii, de la nivel național și, dacă este cazul, de la nivel
  local și
  regional, atât în faza de planificare, cât și în timpul implementării;

local și

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – paragraful 1 – litera c

Articolul 21 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | asigură o cooperare strânsă între autoritățile responsabile cu implementarea și controlul la nivelul Uniunii, la nivel național și, dacă este cazul, la nivel regional pentru a îndeplini obiectivele fondului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

asigură o cooperare strânsă între autoritățile responsabile cu implementarea și controlul la nivelul Uniunii, la nivel național și, dacă este cazul, la nivel regional pentru a îndeplini obiectivele fondului.

| (c) | asigură o cooperare strânsă între autoritățile responsabile cu implementarea și controlul la nivelul Uniunii, la nivel național și, dacă este cazul, la nivel
  local și
  regional
  , inclusiv cu părțile interesate relevante, în conformitate cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei,
  pentru a îndeplini obiectivele fondului. |
| --- | --- |

(c)

asigură o cooperare strânsă între autoritățile responsabile cu implementarea și controlul la nivelul Uniunii, la nivel național și, dacă este cazul, la nivel
  local și
  regional
  , inclusiv cu părțile interesate relevante, în conformitate cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei,
  pentru a îndeplini obiectivele fondului.

local și

, inclusiv cu părțile interesate relevante, în conformitate cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei,

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 2

Articolul 22 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.
     
  Destinatarii finanțării din partea Uniunii recunosc originea fondurilor respective și asigură vizibilitatea finanțării din partea Uniunii, în special cu ocazia promovării acțiunilor și a rezultatelor acestora, prin oferirea de informații specifice coerente, concrete și proporționale unor categorii de public diverse care includ mass-media și publicul larg. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.
     
  Destinatarii finanțării din partea Uniunii recunosc originea fondurilor respective și asigură vizibilitatea finanțării din partea Uniunii, în special cu ocazia promovării acțiunilor și a rezultatelor acestora, prin oferirea de informații specifice coerente, concrete și proporționale unor categorii de public diverse care includ mass-media și publicul larg.

eliminat

eliminat

Amendamentul 137

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 a (nou)

Articolul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 22a |
| | Vizibilitatea finanțării din partea Uniunii |
| | 1.
     
  Fiecare stat membru asigură: |
| | (a) | vizibilitatea în rândul entităților intermediare și al beneficiarilor finali ai sprijinului din partea Uniunii în toate activitățile legate de operațiunile sprijinite de fond, inclusiv prin afișarea emblemei Uniunii; și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 22a

Articolul 22a

Vizibilitatea finanțării din partea Uniunii

Vizibilitatea finanțării din partea Uniunii

1.
     
  Fiecare stat membru asigură:

(a)

(a)

vizibilitatea în rândul entităților intermediare și al beneficiarilor finali ai sprijinului din partea Uniunii în toate activitățile legate de operațiunile sprijinite de fond, inclusiv prin afișarea emblemei Uniunii; și

vizibilitatea în rândul entităților intermediare și al beneficiarilor finali ai sprijinului din partea Uniunii în toate activitățile legate de operațiunile sprijinite de fond, inclusiv prin afișarea emblemei Uniunii; și

| (b) | informarea cetățenilor Uniunii cu privire la rolul și realizările fondului printr-un portal unic de internet care oferă acces la toate programele la care participă statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(b)

(b)

informarea cetățenilor Uniunii cu privire la rolul și realizările fondului printr-un portal unic de internet care oferă acces la toate programele la care participă statul membru respectiv.

informarea cetățenilor Uniunii cu privire la rolul și realizările fondului printr-un portal unic de internet care oferă acces la toate programele la care participă statul membru respectiv.

2.
     
  Statele membre recunosc și, după caz, asigură recunoașterea din partea entităților intermediare, a sprijinului acordat din fond și a originii finanțării respective prin:

| (a) | asigurarea vizibilității finanțărilor din partea Uniunii în rândul beneficiarilor finali și al publicului, inclusiv prin afișarea emblemei Uniunii și a unei mențiuni corespunzătoare despre finanțare, cu enunțul „finanțat de Uniunea Europeană – Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice” pe documentele și materialele de comunicare asociate desfășurării operațiunii destinate beneficiarilor finali sau publicului; |
| --- | --- |

(a)

(a)

asigurarea vizibilității finanțărilor din partea Uniunii în rândul beneficiarilor finali și al publicului, inclusiv prin afișarea emblemei Uniunii și a unei mențiuni corespunzătoare despre finanțare, cu enunțul „finanțat de Uniunea Europeană – Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice” pe documentele și materialele de comunicare asociate desfășurării operațiunii destinate beneficiarilor finali sau publicului;

asigurarea vizibilității finanțărilor din partea Uniunii în rândul beneficiarilor finali și al publicului, inclusiv prin afișarea emblemei Uniunii și a unei mențiuni corespunzătoare despre finanțare, cu enunțul „finanțat de Uniunea Europeană – Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice” pe documentele și materialele de comunicare asociate desfășurării operațiunii destinate beneficiarilor finali sau publicului;

| (b) | afișarea pe site-ul lor oficial de internet, dacă există, și pe platformele de comunicare socială a unei scurte descrieri a operațiunii, proporțională cu nivelul sprijinului, inclusiv a scopurilor și rezultatelor, evidențiind sprijinul financiar din partea Uniunii; și |
| --- | --- |

(b)

(b)

afișarea pe site-ul lor oficial de internet, dacă există, și pe platformele de comunicare socială a unei scurte descrieri a operațiunii, proporțională cu nivelul sprijinului, inclusiv a scopurilor și rezultatelor, evidențiind sprijinul financiar din partea Uniunii; și

afișarea pe site-ul lor oficial de internet, dacă există, și pe platformele de comunicare socială a unei scurte descrieri a operațiunii, proporțională cu nivelul sprijinului, inclusiv a scopurilor și rezultatelor, evidențiind sprijinul financiar din partea Uniunii; și

| (c) | comunicarea către beneficiarii finali a cuantumului acordat ca sprijin în cadrul fondului în cazul operațiunilor care presupun instrumente financiare, inclusiv în cazul sprijinului temporar direct pentru venit în conformitate cu articolul 6 alineatul (1). |
| --- | --- |

(c)

(c)

comunicarea către beneficiarii finali a cuantumului acordat ca sprijin în cadrul fondului în cazul operațiunilor care presupun instrumente financiare, inclusiv în cazul sprijinului temporar direct pentru venit în conformitate cu articolul 6 alineatul (1).

comunicarea către beneficiarii finali a cuantumului acordat ca sprijin în cadrul fondului în cazul operațiunilor care presupun instrumente financiare, inclusiv în cazul sprijinului temporar direct pentru venit în conformitate cu articolul 6 alineatul (1).

3.
     
  În cazul în care un stat membru nu își îndeplinește obligațiile prevăzute la alineatele (1) și (2) și nu s-au luat măsuri de remediere, Comisia aplică măsuri, luând în considerare principiul proporționalității, care anulează anual până la 5 % din sprijinul acordat din fond statului membru în cauză.

Amendamentul 138

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 23 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Fiecare stat membru în cauză prezintă Comisiei, o dată la doi ani, un raport privind punerea în aplicare a planului său, ca parte a raportului său național intermediar integrat privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în conformitate cu articolul 28 din același regulament. Statele membre în cauză includ în raportul lor intermediar: | 1.   Fiecare stat membru în cauză prezintă Comisiei, o dată la doi ani, un raport privind punerea în aplicare a planului său, ca parte a raportului său național intermediar integrat privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în conformitate cu articolul 28 din același regulament
  și prin consultarea semnificativă a părților interesate relevante, în concordanță cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr
  . 
  240/2014 al Comisiei.
  Statele membre în cauză includ în raportul lor intermediar: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Fiecare stat membru în cauză prezintă Comisiei, o dată la doi ani, un raport privind punerea în aplicare a planului său, ca parte a raportului său național intermediar integrat privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în conformitate cu articolul 28 din același regulament. Statele membre în cauză includ în raportul lor intermediar:

1.   Fiecare stat membru în cauză prezintă Comisiei, o dată la doi ani, un raport privind punerea în aplicare a planului său, ca parte a raportului său național intermediar integrat privind energia și clima în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2018/1999 și în conformitate cu articolul 28 din același regulament
  și prin consultarea semnificativă a părților interesate relevante, în concordanță cu principiile Codului european de conduită privind parteneriatele instituit prin Regulamentul delegat (UE) nr
  . 
  240/2014 al Comisiei.
  Statele membre în cauză includ în raportul lor intermediar:

Amendamentul 139

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera a

Articolul 23 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | informații cantitative detaliate privind numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

informații cantitative detaliate privind numărul de gospodării afectate de sărăcia energetică;

| (a) | informații cantitative detaliate privind numărul de gospodării aflate în stare de sărăcie energetică
  și de sărăcie în materie de mobilitate, în special privind gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili
  ; |
| --- | --- |

(a)

informații cantitative detaliate privind numărul de gospodării aflate în stare de sărăcie energetică
  și de sărăcie în materie de mobilitate, în special privind gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili
  ;

și de sărăcie în materie de mobilitate, în special privind gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera aa (nouă)

Articolul 23 – alineatul 1 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | informații detaliate privind aplicarea definițiilor sărăciei energetice și sărăciei în materie de mobilitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și alineatul (2a), pe baza unor criterii concrete și măsurabile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

informații detaliate privind aplicarea definițiilor sărăciei energetice și sărăciei în materie de mobilitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și alineatul (2a), pe baza unor criterii concrete și măsurabile;

informații detaliate privind aplicarea definițiilor sărăciei energetice și sărăciei în materie de mobilitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și alineatul (2a), pe baza unor criterii concrete și măsurabile;

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera b

Articolul 23 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | după caz,
  informații detaliate cu privire la progresele înregistrate în direcția atingerii
  obiectivului național orientativ
  de reducere a numărului de gospodării
  afectate
  de
  sărăcia
  energetică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

după caz,
  informații detaliate cu privire la progresele înregistrate în direcția atingerii
  obiectivului național orientativ
  de reducere a numărului de gospodării
  afectate
  de
  sărăcia
  energetică;

după caz,

obiectivului național orientativ

afectate

sărăcia

| (b) | informații detaliate cu privire la progresele înregistrate în direcția atingerii
  țintelor și a obiectivelor naționale orientative
  de reducere a numărului de gospodării aflate în stare de sărăcie energetică
  și de sărăcie în materie de mobilitate, în special al gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili
  ; |
| --- | --- |

(b)

informații detaliate cu privire la progresele înregistrate în direcția atingerii
  țintelor și a obiectivelor naționale orientative
  de reducere a numărului de gospodării aflate în stare de sărăcie energetică
  și de sărăcie în materie de mobilitate, în special al gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili
  ;

țintelor și a obiectivelor naționale orientative

și de sărăcie în materie de mobilitate, în special al gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera c

Articolul 23 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | informații detaliate privind rezultatele măsurilor și investițiilor incluse în planurile lor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

informații detaliate privind rezultatele măsurilor și investițiilor incluse în planurile lor;

| (c) | informații detaliate privind rezultatele măsurilor și investițiilor
  , în special în ceea ce privește realizările în materie de reducere a emisiilor și numărul de persoane care beneficiază de măsurile
  incluse în planurile lor; |
| --- | --- |

(c)

informații detaliate privind rezultatele măsurilor și investițiilor
  , în special în ceea ce privește realizările în materie de reducere a emisiilor și numărul de persoane care beneficiază de măsurile
  incluse în planurile lor;

, în special în ceea ce privește realizările în materie de reducere a emisiilor și numărul de persoane care beneficiază de măsurile

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera ca (nouă)

Articolul 23 – alineatul 1 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | o explicație a modului în care se preconizează că măsurile din plan vor contribui la egalitatea de gen și la egalitatea de șanse pentru toți, precum și la integrarea acestor obiective, în conformitate cu principiile 2 și 3 ale Pilonului european al drepturilor sociale, cu obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 5 al ONU și cu strategia națională privind egalitatea de gen, acolo unde este cazul; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

o explicație a modului în care se preconizează că măsurile din plan vor contribui la egalitatea de gen și la egalitatea de șanse pentru toți, precum și la integrarea acestor obiective, în conformitate cu principiile 2 și 3 ale Pilonului european al drepturilor sociale, cu obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 5 al ONU și cu strategia națională privind egalitatea de gen, acolo unde este cazul;

o explicație a modului în care se preconizează că măsurile din plan vor contribui la egalitatea de gen și la egalitatea de șanse pentru toți, precum și la integrarea acestor obiective, în conformitate cu principiile 2 și 3 ale Pilonului european al drepturilor sociale, cu obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 5 al ONU și cu strategia națională privind egalitatea de gen, acolo unde este cazul;

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera cb (nouă)

Articolul 23 – alineatul 1 – litera cb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | informații detaliate privind cotele și destinațiile sprijinului direct pentru venit incluse în planurile lor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cb)

(cb)

informații detaliate privind cotele și destinațiile sprijinului direct pentru venit incluse în planurile lor;

informații detaliate privind cotele și destinațiile sprijinului direct pentru venit incluse în planurile lor;

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera f

Articolul 23 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | în 2027, o evaluare a planului menționat la articolul 17 alineatul (5), având în vedere efectele directe reale ale sistemului de comercializare a certificatelor de emisii
  pentru clădiri și transportul rutier
  instituit în temeiul
  capitolului IVa din Directiva
  2003/87/CE; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

în 2027, o evaluare a planului menționat la articolul 17 alineatul (5), având în vedere efectele directe reale ale sistemului de comercializare a certificatelor de emisii
  pentru clădiri și transportul rutier
  instituit în temeiul
  capitolului IVa din Directiva
  2003/87/CE;

pentru clădiri și transportul rutier

capitolului IVa din Directiva

| (f) | în 2027, o evaluare a planului menționat la articolul 17 alineatul (5), având în vedere efectele directe reale ale sistemului de comercializare a certificatelor de emisii instituit în temeiul
  Directivei
   2003/87/CE; |
| --- | --- |

(f)

în 2027, o evaluare a planului menționat la articolul 17 alineatul (5), având în vedere efectele directe reale ale sistemului de comercializare a certificatelor de emisii instituit în temeiul
  Directivei
   2003/87/CE;

Directivei

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 23 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Comisia monitorizează ponderea costurilor asociate restituirii certificatelor de emisii în temeiul capitolului IVa din Directiva .../.../CE [(COD)2021/0211], care sunt absorbite de furnizorii de combustibili și transferate către consumatorii finali. Comisia raportează anual Parlamentului European cu privire la constatările sale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Comisia monitorizează ponderea costurilor asociate restituirii certificatelor de emisii în temeiul capitolului IVa din Directiva .../.../CE [(COD)2021/0211], care sunt absorbite de furnizorii de combustibili și transferate către consumatorii finali. Comisia raportează anual Parlamentului European cu privire la constatările sale.

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 4

Articolul 23 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25 pentru a completa prezentul regulament în vederea stabilirii indicatorilor comuni care urmează să fie utilizați pentru raportarea cu privire la progresele înregistrate și în scopul monitorizării și evaluării fondului în vederea atingerii obiectivelor prevăzute la articolul 1. | 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25 pentru a completa prezentul regulament în vederea stabilirii indicatorilor comuni care urmează să fie utilizați pentru raportarea cu privire la progresele înregistrate și în scopul monitorizării și evaluării fondului în vederea atingerii obiectivelor prevăzute la articolul 1
  , inclusiv a unui model pe baza căruia statele membre trebuie să își elaboreze rapoartele
  .
  Comisia adoptă actele delegate respective cel târziu la ... [trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25 pentru a completa prezentul regulament în vederea stabilirii indicatorilor comuni care urmează să fie utilizați pentru raportarea cu privire la progresele înregistrate și în scopul monitorizării și evaluării fondului în vederea atingerii obiectivelor prevăzute la articolul 1.

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25 pentru a completa prezentul regulament în vederea stabilirii indicatorilor comuni care urmează să fie utilizați pentru raportarea cu privire la progresele înregistrate și în scopul monitorizării și evaluării fondului în vederea atingerii obiectivelor prevăzute la articolul 1
  , inclusiv a unui model pe baza căruia statele membre trebuie să își elaboreze rapoartele
  .
  Comisia adoptă actele delegate respective cel târziu la ... [trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament].

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 a (nou)

Articolul 23 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 23a |
| | Transparența |
| | 1.
     
  Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului, fără întârzieri nejustificate, simultan și în condiții de egalitate, planurile prezentate de statele membre și deciziile, astfel cum au fost făcute publice de către Comisie. |
| | 2.
     
  Informațiile transmise de către Comisie Consiliului sau oricăruia dintre grupurile sale de pregătire în contextul prezentului regulament sau al punerii sale în aplicare sunt puse în mod simultan la dispoziția Parlamentului European, sub rezerva dispozițiilor privind confidențialitatea, dacă este cazul. |
| | 3.
     
  Comisia furnizează comisiilor competente ale Parlamentului European o prezentare generală a constatărilor sale preliminare privind îndeplinirea satisfăcătoare a jaloanelor și a țintelor relevante incluse în planurile prezentate de statele membre. |
| | 4.
     
  Comisiile competente ale Parlamentului European pot invita Comisia să furnizeze informații cu privire la stadiul actual al evaluării planurilor de către Comisie. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 23a

Articolul 23a

Transparența

Transparența

1.
     
  Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului, fără întârzieri nejustificate, simultan și în condiții de egalitate, planurile prezentate de statele membre și deciziile, astfel cum au fost făcute publice de către Comisie.

2.
     
  Informațiile transmise de către Comisie Consiliului sau oricăruia dintre grupurile sale de pregătire în contextul prezentului regulament sau al punerii sale în aplicare sunt puse în mod simultan la dispoziția Parlamentului European, sub rezerva dispozițiilor privind confidențialitatea, dacă este cazul.

3.
     
  Comisia furnizează comisiilor competente ale Parlamentului European o prezentare generală a constatărilor sale preliminare privind îndeplinirea satisfăcătoare a jaloanelor și a țintelor relevante incluse în planurile prezentate de statele membre.

4.
     
  Comisiile competente ale Parlamentului European pot invita Comisia să furnizeze informații cu privire la stadiul actual al evaluării planurilor de către Comisie.

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 b (nou)

Articolul 23 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 23b |
| | Dialogul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice |
| | 1.
     
  Pentru a consolida dialogul între instituțiile Uniunii, în special între Parlamentul European, Consiliu și Comisie, precum și pentru a asigura un nivel mai ridicat de transparență și responsabilitate, comisiile competente ale Parlamentului European pot invita Comisia, de două ori pe an, să discute următoarele chestiuni: |
| | (a) | planurile prezentate de statele membre; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 23b

Articolul 23b

Dialogul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice

Dialogul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice

1.
     
  Pentru a consolida dialogul între instituțiile Uniunii, în special între Parlamentul European, Consiliu și Comisie, precum și pentru a asigura un nivel mai ridicat de transparență și responsabilitate, comisiile competente ale Parlamentului European pot invita Comisia, de două ori pe an, să discute următoarele chestiuni:

(a)

(a)

planurile prezentate de statele membre;

planurile prezentate de statele membre;

| (b) | evaluarea de către Comisie a planurilor prezentate de statele membre; |
| --- | --- |

(b)

(b)

evaluarea de către Comisie a planurilor prezentate de statele membre;

evaluarea de către Comisie a planurilor prezentate de statele membre;

| (c) | stadiul îndeplinirii jaloanelor și a țintelor incluse în planurile prezentate de statele membre; |
| --- | --- |

(c)

(c)

stadiul îndeplinirii jaloanelor și a țintelor incluse în planurile prezentate de statele membre;

stadiul îndeplinirii jaloanelor și a țintelor incluse în planurile prezentate de statele membre;

| (d) | procedurile de plată, suspendare și denunțare, inclusiv orice observație prezentată și măsurile de remediere luate de statele membre pentru a asigura atingerea în mod satisfăcător a jaloanelor și a țintelor; |
| --- | --- |

(d)

(d)

procedurile de plată, suspendare și denunțare, inclusiv orice observație prezentată și măsurile de remediere luate de statele membre pentru a asigura atingerea în mod satisfăcător a jaloanelor și a țintelor;

procedurile de plată, suspendare și denunțare, inclusiv orice observație prezentată și măsurile de remediere luate de statele membre pentru a asigura atingerea în mod satisfăcător a jaloanelor și a țintelor;

| (e) | orice alte informații și documente relevante furnizate de Comisie comisiei competente a Parlamentului European în legătură cu punerea în aplicare a Fondului. |
| --- | --- |

(e)

(e)

orice alte informații și documente relevante furnizate de Comisie comisiei competente a Parlamentului European în legătură cu punerea în aplicare a Fondului.

orice alte informații și documente relevante furnizate de Comisie comisiei competente a Parlamentului European în legătură cu punerea în aplicare a Fondului.

2.
     
  Parlamentul European își poate exprima punctul de vedere privind aspectele menționate la alineatul (1) în cadrul unor rezoluții.

3.
     
  Comisia ia în considerare toate elementele care decurg din opiniile exprimate în cadrul dialogului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, inclusiv, dacă sunt disponibile, din rezoluțiile Parlamentului European.

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 1

Articolul 24 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Până la 1 iulie 
  2028
  , Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport de evaluare privind punerea în aplicare și funcționarea fondului. | 1.   Până la 1 iulie 
  2026
  , Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport de evaluare privind punerea în aplicare și funcționarea fondului
  până la acea dată, luând în considerare în special rezultatele primelor rapoarte prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 23
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Până la 1 iulie 
  2028
  , Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport de evaluare privind punerea în aplicare și funcționarea fondului.

1.   Până la 1 iulie 
  2026
  , Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport de evaluare privind punerea în aplicare și funcționarea fondului
  până la acea dată, luând în considerare în special rezultatele primelor rapoarte prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 23
  .

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 24 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pentru fiecare an în care fondul este activ, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport privind reducerea consumului de CO2 rezultată din investițiile în eficiența energetică a clădirilor, integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Pentru fiecare an în care fondul este activ, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport privind reducerea consumului de CO2 rezultată din investițiile în eficiența energetică a clădirilor, integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute.

Amendamentul 152

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 3

Articolul 24 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Raportul de evaluare analizează, în special, în ce măsură au fost îndeplinite obiectivele fondului prevăzute la articolul 1, eficiența utilizării resurselor și valoarea adăugată europeană. Acesta examinează în ce măsură toate obiectivele și acțiunile prevăzute la articolul 6 sunt în continuare relevante, având în vedere impactul asupra emisiilor de gaze cu efect de seră care rezultă din sistemul de comercializare a certificatelor de emisii
  pentru clădiri și transportul rutier
  în temeiul
  capitolului IVa din Directiva
  2003/87/CE și din măsurile naționale luate pentru a realiza reducerile anuale obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (63). Acesta examinează, de asemenea, în ce măsură pachetul financiar al fondului rămâne relevant având în vedere posibilele evoluții în ceea ce privește licitarea certificatelor de emisii în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii
  pentru clădiri și transportul rutier
  în temeiul
  capitolului IVa din Directiva
  2003/87/CE, precum și alte considerente relevante. | 3.   Raportul de evaluare
  menționat la alineatul (1)
  analizează în special: |
| | (a) | în ce măsură au fost îndeplinite obiectivele fondului prevăzute la articolul 1, eficiența utilizării resurselor și valoarea adăugată europeană. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Raportul de evaluare analizează, în special, în ce măsură au fost îndeplinite obiectivele fondului prevăzute la articolul 1, eficiența utilizării resurselor și valoarea adăugată europeană. Acesta examinează în ce măsură toate obiectivele și acțiunile prevăzute la articolul 6 sunt în continuare relevante, având în vedere impactul asupra emisiilor de gaze cu efect de seră care rezultă din sistemul de comercializare a certificatelor de emisii
  pentru clădiri și transportul rutier
  în temeiul
  capitolului IVa din Directiva
  2003/87/CE și din măsurile naționale luate pentru a realiza reducerile anuale obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (63). Acesta examinează, de asemenea, în ce măsură pachetul financiar al fondului rămâne relevant având în vedere posibilele evoluții în ceea ce privește licitarea certificatelor de emisii în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii
  pentru clădiri și transportul rutier
  în temeiul
  capitolului IVa din Directiva
  2003/87/CE, precum și alte considerente relevante.

3.   Raportul de evaluare
  menționat la alineatul (1)
  analizează în special:

(a)

în ce măsură au fost îndeplinite obiectivele fondului prevăzute la articolul 1, eficiența utilizării resurselor și valoarea adăugată europeană.

| (b) | pentru fiecare țară în parte, progresele și efectele punerii în aplicare a investițiilor și a măsurilor structurale și utilizarea sprijinului direct pentru venit din punctul de vedere al atingerii jaloanelor și a țintelor din planuri, precum și necesitatea ulterioară și nivelul necesar al sprijinului direct pentru venit în acest context, în conformitate cu normele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) pentru perioada 2028-2032; |
| --- | --- |

(b)

(b)

pentru fiecare țară în parte, progresele și efectele punerii în aplicare a investițiilor și a măsurilor structurale și utilizarea sprijinului direct pentru venit din punctul de vedere al atingerii jaloanelor și a țintelor din planuri, precum și necesitatea ulterioară și nivelul necesar al sprijinului direct pentru venit în acest context, în conformitate cu normele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) pentru perioada 2028-2032;

pentru fiecare țară în parte, progresele și efectele punerii în aplicare a investițiilor și a măsurilor structurale și utilizarea sprijinului direct pentru venit din punctul de vedere al atingerii jaloanelor și a țintelor din planuri, precum și necesitatea ulterioară și nivelul necesar al sprijinului direct pentru venit în acest context, în conformitate cu normele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) pentru perioada 2028-2032;

| (c) | aplicarea definițiilor sărăciei energetice și sărăciei în materie de mobilitate raportate de statele membre în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) litera (aa) și posibilitatea ca o abordare mai detaliată să fie necesară în viitor și, după caz, prezentarea unei propuneri Parlamentului European și Consiliului; |
| --- | --- |

(c)

(c)

aplicarea definițiilor sărăciei energetice și sărăciei în materie de mobilitate raportate de statele membre în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) litera (aa) și posibilitatea ca o abordare mai detaliată să fie necesară în viitor și, după caz, prezentarea unei propuneri Parlamentului European și Consiliului;

aplicarea definițiilor sărăciei energetice și sărăciei în materie de mobilitate raportate de statele membre în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) litera (aa) și posibilitatea ca o abordare mai detaliată să fie necesară în viitor și, după caz, prezentarea unei propuneri Parlamentului European și Consiliului;

Acesta examinează în ce măsură toate obiectivele și acțiunile prevăzute la articolul 6 sunt în continuare relevante, având în vedere impactul asupra emisiilor de gaze cu efect de seră care rezultă din sistemul de comercializare a certificatelor de emisii în temeiul
  Directivei
   2003/87/CE și din măsurile naționale luate pentru a realiza reducerile anuale obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în temeiul Regulamentului (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului (63). Acesta examinează, de asemenea, în ce măsură pachetul financiar al fondului rămâne relevant având în vedere posibilele evoluții în ceea ce privește licitarea certificatelor de emisii în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în temeiul
  Directivei
   2003/87/CE, precum și alte considerente relevante.
  Ca parte a raportului de evaluare menționat la alineatul (1), Comisia ia în considerare și prelungirea ajustării tehnice specifice bazate pe fluctuația prețului carbonului menționată la articolul 9, în contextul negocierilor pentru următorul cadru financiar multianual.

Directivei

63

Directivei

Ca parte a raportului de evaluare menționat la alineatul (1), Comisia ia în considerare și prelungirea ajustării tehnice specifice bazate pe fluctuația prețului carbonului menționată la articolul 9, în contextul negocierilor pentru următorul cadru financiar multianual.

Amendamentul 153

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 2

Articolul 25 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 23 alineatul (4) se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată. | 2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la
  articolul 4 alineatul (2a) și la
  articolul 23 alineatul (4) se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 23 alineatul (4) se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată.

2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la
  articolul 4 alineatul (2a) și la
  articolul 23 alineatul (4) se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată.

Amendamentul 154

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 3

Articolul 25 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 23 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. | 3.   Delegarea de competențe menționată la
  articolul 4
  alineatul (
  2a) și la
  articolul 23 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 23 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

3.   Delegarea de competențe menționată la
  articolul 4
  alineatul (
  2a) și la
  articolul 23 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

Amendamentul 155

Amendamentul 155

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – paragraful 2

Articolul 26 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Acesta se aplică de la data până la care statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma Directivei (UE) [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului

   (64)

  de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Acesta se aplică de la data până la care statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma Directivei (UE) [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului

   (64)

  de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE.

Acesta se aplică de la data până la care statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma Directivei (UE) [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului

64

de modificare a Directivei 2003/87/CE în ceea ce privește capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE.

eliminat

eliminat

Amendamentul 156

Amendamentul 156

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 9

Anexa I – paragraful 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru statele membre al căror VNB pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din valoarea de la nivelul UE-27, nu poate fi mai mic decât cota-parte din emisiile de referință în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru sectoarele reglementate de [capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE] pentru media din perioada 2016-2018. pentru statele membre al căror VNB pe cap de locuitor este mai mare decât valoarea de la nivelul UE-27 este
  ajustată
  proporțional pentru a se asigura că suma tuturor este egală cu 100 %. | Pentru toate statele membre, αi nu poate fi mai mic de 0,07  % din cuantumul pachetelor financiare menționate la articolul 9 alineatele (1) și (2).
  Pentru statele membre al căror VNB pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din valoarea de la nivelul UE-27,
  αi

  nu poate fi mai mic decât cota-parte din emisiile de referință în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru sectoarele reglementate de [capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE] pentru media din perioada 2016-2018.
  αi

  pentru statele membre al căror VNB pe cap de locuitor este mai mare decât valoarea de la nivelul UE-27 este
  ajustat
  proporțional pentru a se asigura că suma tuturor
  αi

  este egală cu 100 %. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru statele membre al căror VNB pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din valoarea de la nivelul UE-27, nu poate fi mai mic decât cota-parte din emisiile de referință în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru sectoarele reglementate de [capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE] pentru media din perioada 2016-2018. pentru statele membre al căror VNB pe cap de locuitor este mai mare decât valoarea de la nivelul UE-27 este
  ajustată
  proporțional pentru a se asigura că suma tuturor este egală cu 100 %.

ajustată

Pentru toate statele membre, αi nu poate fi mai mic de 0,07  % din cuantumul pachetelor financiare menționate la articolul 9 alineatele (1) și (2).
  Pentru statele membre al căror VNB pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din valoarea de la nivelul UE-27,
  αi

  nu poate fi mai mic decât cota-parte din emisiile de referință în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru sectoarele reglementate de [capitolul IVa din Directiva 2003/87/CE] pentru media din perioada 2016-2018.
  αi

  pentru statele membre al căror VNB pe cap de locuitor este mai mare decât valoarea de la nivelul UE-27 este
  ajustat
  proporțional pentru a se asigura că suma tuturor
  αi

  este egală cu 100 %.

Pentru toate statele membre, αi

αi

αi

ajustat

αi

Amendamentul 157

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – paragraful 1 a (nou)

Anexa II – paragraful 1 a (nou)

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Alocările suplimentare care intră sub incidența articolului 9 alineatul (1a) li se repartizează statelor membre pe baza următoarei cote:

Alocările suplimentare care intră sub incidența articolului 9 alineatul (1a) li se repartizează statelor membre pe baza următoarei cote:

Alocarea financiară maximă pentru fiecare stat membru al UE

Alocarea financiară maximă pentru fiecare stat membru al UE

| Stat membru | Cota-parte în % din total | TOTAL




  [data intrării în vigoare]-2032




  (în EUR, în prețuri curente) | Suma pentru




  [data intrării în vigoare]-2027




  (în EUR, în prețuri curente) | Suma pentru




  2028-2032




  (în EUR, în prețuri curente) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 2,56 | [1 844 737 639 ] | [605 544 073 ] | [1 239 193 566 ] |
| Bulgaria | 3,85 | [2 778 104 958 ] | [911 926 420 ] | [1 866 178 538 ] |
| Cehia | 2,40 | [1 735 707 679 ] | [569 754 460 ] | [1 165 953 219 ] |
| Danemarca | 0,50 | [361 244 536 ] | [118 580 270 ] | [242 664 266 ] |
| Germania | 8,19 | [5 910 983 488 ] | [1 940 308 984 ] | [3 970 674 504 ] |
| Estonia | 0,29 | [207 004 992 ] | [67 950 392 ] | [139 054 600 ] |
| Irlanda | 1,02 | [737 392 966 ] | [242 052 816 ] | [495 340 150 ] |
| Grecia | 5,52 | [3 986 664 037 ] | [1 308 641 796 ] | [2 678 022 241 ] |
| Spania | 10,53 | [7 599 982 898 ] | [2 494 731 228 ] | [5 105 251 670 ] |
| Franța | 11,20 | [8 087 962 701 ] | [2 654 912 964 ] | [5 433 049 737 ] |
| Croația | 1,94 | [1 403 864 753 ] | [460 825 411 ] | [943 039 343 ] |
| Italia | 10,81 | [7 806 923 117 ] | [2 562 660 358 ] | [5 244 262 759 ] |
| Cipru | 0,20 | [145 738 994 ] | [47 839 531 ] | [97 899 463 ] |
| Letonia | 0,71 | [515 361 901 ] | [169 170 042 ] | [346 191 859 ] |
| Lituania | 1,02 | [738 205 618 ] | [242 319 573 ] | [495 886 046 ] |
| Luxemburg | 0,10 | [73 476 421 ] | [24 118 991 ] | [49 357 430 ] |
| Ungaria | 4,33 | [3 129 860 199 ] | [1 027 391 783 ] | [2 102 468 416 ] |
| Malta | 0,01 | [5 112 942 ] | [1 678 348 ] | [3 434 594 ] |
| Țările de Jos | 1,11 | [800 832 270 ] | [262 877 075 ] | [537 955 195 ] |
| Austria | 0,89 | [643 517 259 ] | [211 237 660 ] | [432 279 599 ] |
| Polonia | 17,61 | [12 714 118 688 ] | [4 173 471 093 ] | [8 540 647 595 ] |
| Portugalia | 1,88 | [1 359 497 281 ] | [446 261 573 ] | [913 235 708 ] |
| România | 9,26 | [6 682 901 998 ] | [2 193 694 977 ] | [4 489 207 021 ] |
| Slovenia | 0,55 | [397 623 987 ] | [130 522 001 ] | [267 101 985 ] |
| Slovacia | 2,36 | [1 701 161 680 ] | [558 414 568 ] | [1 142 747 112 ] |
| Finlanda | 0,54 | [386 966 933 ] | [127 023 772 ] | [259 943 161 ] |
| Suedia | 0,62 | [445 050 067 ] | [146 089 842 ] | [298 960 225 ] |
| EU27 | 100 % | [72 200 000 000 ] | [23 700 000 000 ] | [48 500 000 000 ] |

Stat membru

Stat membru

Cota-parte în % din total

Cota-parte în % din total

TOTAL

TOTAL

[data intrării în vigoare]-2032

[data intrării în vigoare]-2032

(în EUR, în prețuri curente)

(în EUR, în prețuri curente)

Suma pentru

Suma pentru

[data intrării în vigoare]-2027

[data intrării în vigoare]-2027

(în EUR, în prețuri curente)

(în EUR, în prețuri curente)

Suma pentru

Suma pentru

2028-2032

2028-2032

(în EUR, în prețuri curente)

(în EUR, în prețuri curente)

Belgia

Belgia

2,56

2,56

[1 844 737 639 ]

[1 844 737 639 ]

[605 544 073 ]

[605 544 073 ]

[1 239 193 566 ]

[1 239 193 566 ]

Bulgaria

Bulgaria

3,85

3,85

[2 778 104 958 ]

[2 778 104 958 ]

[911 926 420 ]

[911 926 420 ]

[1 866 178 538 ]

[1 866 178 538 ]

Cehia

Cehia

2,40

2,40

[1 735 707 679 ]

[1 735 707 679 ]

[569 754 460 ]

[569 754 460 ]

[1 165 953 219 ]

[1 165 953 219 ]

Danemarca

Danemarca

0,50

0,50

[361 244 536 ]

[361 244 536 ]

[118 580 270 ]

[118 580 270 ]

[242 664 266 ]

[242 664 266 ]

Germania

Germania

8,19

8,19

[5 910 983 488 ]

[5 910 983 488 ]

[1 940 308 984 ]

[1 940 308 984 ]

[3 970 674 504 ]

[3 970 674 504 ]

Estonia

Estonia

0,29

0,29

[207 004 992 ]

[207 004 992 ]

[67 950 392 ]

[67 950 392 ]

[139 054 600 ]

[139 054 600 ]

Irlanda

Irlanda

1,02

1,02

[737 392 966 ]

[737 392 966 ]

[242 052 816 ]

[242 052 816 ]

[495 340 150 ]

[495 340 150 ]

Grecia

Grecia

5,52

5,52

[3 986 664 037 ]

[3 986 664 037 ]

[1 308 641 796 ]

[1 308 641 796 ]

[2 678 022 241 ]

[2 678 022 241 ]

Spania

Spania

10,53

10,53

[7 599 982 898 ]

[7 599 982 898 ]

[2 494 731 228 ]

[2 494 731 228 ]

[5 105 251 670 ]

[5 105 251 670 ]

Franța

Franța

11,20

11,20

[8 087 962 701 ]

[8 087 962 701 ]

[2 654 912 964 ]

[2 654 912 964 ]

[5 433 049 737 ]

[5 433 049 737 ]

Croația

Croația

1,94

1,94

[1 403 864 753 ]

[1 403 864 753 ]

[460 825 411 ]

[460 825 411 ]

[943 039 343 ]

[943 039 343 ]

Italia

Italia

10,81

10,81

[7 806 923 117 ]

[7 806 923 117 ]

[2 562 660 358 ]

[2 562 660 358 ]

[5 244 262 759 ]

[5 244 262 759 ]

Cipru

Cipru

0,20

0,20

[145 738 994 ]

[145 738 994 ]

[47 839 531 ]

[47 839 531 ]

[97 899 463 ]

[97 899 463 ]

Letonia

Letonia

0,71

0,71

[515 361 901 ]

[515 361 901 ]

[169 170 042 ]

[169 170 042 ]

[346 191 859 ]

[346 191 859 ]

Lituania

Lituania

1,02

1,02

[738 205 618 ]

[738 205 618 ]

[242 319 573 ]

[242 319 573 ]

[495 886 046 ]

[495 886 046 ]

Luxemburg

Luxemburg

0,10

0,10

[73 476 421 ]

[73 476 421 ]

[24 118 991 ]

[24 118 991 ]

[49 357 430 ]

[49 357 430 ]

Ungaria

Ungaria

4,33

4,33

[3 129 860 199 ]

[3 129 860 199 ]

[1 027 391 783 ]

[1 027 391 783 ]

[2 102 468 416 ]

[2 102 468 416 ]

Malta

Malta

0,01

0,01

[5 112 942 ]

[5 112 942 ]

[1 678 348 ]

[1 678 348 ]

[3 434 594 ]

[3 434 594 ]

Țările de Jos

Țările de Jos

1,11

1,11

[800 832 270 ]

[800 832 270 ]

[262 877 075 ]

[262 877 075 ]

[537 955 195 ]

[537 955 195 ]

Austria

Austria

0,89

0,89

[643 517 259 ]

[643 517 259 ]

[211 237 660 ]

[211 237 660 ]

[432 279 599 ]

[432 279 599 ]

Polonia

Polonia

17,61

17,61

[12 714 118 688 ]

[12 714 118 688 ]

[4 173 471 093 ]

[4 173 471 093 ]

[8 540 647 595 ]

[8 540 647 595 ]

Portugalia

Portugalia

1,88

1,88

[1 359 497 281 ]

[1 359 497 281 ]

[446 261 573 ]

[446 261 573 ]

[913 235 708 ]

[913 235 708 ]

România

România

9,26

9,26

[6 682 901 998 ]

[6 682 901 998 ]

[2 193 694 977 ]

[2 193 694 977 ]

[4 489 207 021 ]

[4 489 207 021 ]

Slovenia

Slovenia

0,55

0,55

[397 623 987 ]

[397 623 987 ]

[130 522 001 ]

[130 522 001 ]

[267 101 985 ]

[267 101 985 ]

Slovacia

Slovacia

2,36

2,36

[1 701 161 680 ]

[1 701 161 680 ]

[558 414 568 ]

[558 414 568 ]

[1 142 747 112 ]

[1 142 747 112 ]

Finlanda

Finlanda

0,54

0,54

[386 966 933 ]

[386 966 933 ]

[127 023 772 ]

[127 023 772 ]

[259 943 161 ]

[259 943 161 ]

Suedia

Suedia

0,62

0,62

[445 050 067 ]

[445 050 067 ]

[146 089 842 ]

[146 089 842 ]

[298 960 225 ]

[298 960 225 ]

EU27

EU27

100 %

100 %

[72 200 000 000 ]

[72 200 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[23 700 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

[48 500 000 000 ]

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0157/2022).

1

(28)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

28

(28)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

28

(29)  COM(2019)0640.

29

(29)  COM(2019)0640.

29

(30)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

30

(30)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

30

(1a)  
  Aprobat de Consiliul European la 24 și 25 iunie 2021.

1a

Aprobat de Consiliul European la 24 și 25 iunie 2021.

(31)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

31

(31)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

31

(1a)  
  Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28).

1a

Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28).

(32)  Date din 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

32

(32)  Date din 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

32

(33)  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159).

33

(34)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

34

(33)  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159).

33

(34)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

34

(35)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

35

(35)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

35

(35a)  
  Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei din 7 ianuarie 2014 privind Codul european de conduită referitor la parteneriat, în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (JO L 74, 14.3.2014, p. 1).

35a

Regulamentul delegat (UE) nr. 240/2014 al Comisiei din 7 ianuarie 2014 privind Codul european de conduită referitor la parteneriat, în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (JO L 74, 14.3.2014, p. 1).

(36)  [A se adăuga referința].

36

(37)  Aprobat de Consiliul European la 24 și 25 iunie 2021.

37

(38)  Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (JO L 231, 30.6.2021, p. 21).

38

(39)  Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).

39

(40)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

40

(36)  [A se adăuga referința].

36

(37)  Aprobat de Consiliul European la 24 și 25 iunie 2021.

37

(38)  Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (JO L 231, 30.6.2021, p. 21).

38

(39)  Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).

39

(40)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

40

(41)  Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

41

(41)  Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

41

(1a)  
  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1).

1a

Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1).

(1b)  
  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

1b

Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

(1a)  
  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1).

1a

Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1).

(1b)  
  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

1b

Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

(50)  
  [Directiva (UE) [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului (JO C [...], [...], p. [...]).] [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică].

50

[Directiva (UE) [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului (JO C [...], [...], p. [...]).] [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică].

(54)  JO L 357, 27.10.2020, p. 35.

54

(54)  JO L 357, 27.10.2020, p. 35.

54

(1a)  
  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11).

1a

Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11).

(63)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

63

(63)  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

63

(64)  
  [Directiva (UE) aaaa/nnn a Parlamentului European și a Consiliului.... (JO .....).] [Directiva de modificare a Directivei 2003/87/CE].

64

[Directiva (UE) aaaa/nnn a Parlamentului European și a Consiliului.... (JO .....).] [Directiva de modificare a Directivei 2003/87/CE].

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/320 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/320

---

P9_TA(2022)0248

Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (COM(2021)0564 – C9-0328/2021 – 2021/0214(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 32/13)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | În comunicarea sa privind Pactul verde european (31), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete (emisii după deducerea absorbțiilor) de gaze cu efect de seră („emisii de GES”) în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Pactul verde european urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al UE și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această transformare trebuie să fie justă și incluzivă, fără a lăsa pe nimeni în urmă. Comisia a anunțat, de asemenea, în planul de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului” (32), promovarea instrumentelor și a stimulentelor relevante pentru o mai bună punere în aplicare a principiului „poluatorul plătește”, astfel cum se prevede la articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) și, prin urmare, finalizarea eliminării treptate a „poluării gratuite”, în vederea maximizării sinergiilor dintre decarbonizare și obiectivul de reducere la zero a poluării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

În comunicarea sa privind Pactul verde european (31), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete (emisii după deducerea absorbțiilor) de gaze cu efect de seră („emisii de GES”) în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Pactul verde european urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al UE și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această transformare trebuie să fie justă și incluzivă, fără a lăsa pe nimeni în urmă. Comisia a anunțat, de asemenea, în planul de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului” (32), promovarea instrumentelor și a stimulentelor relevante pentru o mai bună punere în aplicare a principiului „poluatorul plătește”, astfel cum se prevede la articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) și, prin urmare, finalizarea eliminării treptate a „poluării gratuite”, în vederea maximizării sinergiilor dintre decarbonizare și obiectivul de reducere la zero a poluării.

| (1) | În comunicarea sa privind Pactul verde european (31), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete (emisii după deducerea absorbțiilor) de gaze cu efect de seră („emisii de GES”)
  cel târziu
  în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Pactul verde european urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al UE și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această transformare trebuie să fie justă și incluzivă, fără a lăsa pe nimeni în urmă. Comisia a anunțat, de asemenea, în planul de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului” (32), promovarea instrumentelor și a stimulentelor relevante pentru o mai bună punere în aplicare a principiului „poluatorul plătește”, astfel cum se prevede la articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) și, prin urmare, finalizarea eliminării treptate a „poluării gratuite”, în vederea maximizării sinergiilor dintre decarbonizare și obiectivul de reducere la zero a poluării. |
| --- | --- |

(1)

În comunicarea sa privind Pactul verde european (31), Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete (emisii după deducerea absorbțiilor) de gaze cu efect de seră („emisii de GES”)
  cel târziu
  în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Pactul verde european urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al UE și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această transformare trebuie să fie justă și incluzivă, fără a lăsa pe nimeni în urmă. Comisia a anunțat, de asemenea, în planul de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului” (32), promovarea instrumentelor și a stimulentelor relevante pentru o mai bună punere în aplicare a principiului „poluatorul plătește”, astfel cum se prevede la articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) și, prin urmare, finalizarea eliminării treptate a „poluării gratuite”, în vederea maximizării sinergiilor dintre decarbonizare și obiectivul de reducere la zero a poluării.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Acordul de la Paris (33), adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016. Părțile la Acordul de la Paris au convenit, la articolul 2, menținerea creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și continuarea eforturilor de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Acordul de la Paris (33), adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016. Părțile la Acordul de la Paris au convenit, la articolul 2, menținerea creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și continuarea eforturilor de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale.

| (2) | Acordul de la Paris (33), adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016. Părțile la Acordul de la Paris au convenit, la articolul 2, menținerea creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și continuarea eforturilor de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale.
  În temeiul Pactului climatic de la Glasgow, adoptat la 13 noiembrie 2021, părțile au recunoscut și că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să își consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a elimina decalajul față de această ambiție. |
| --- | --- |

(2)

Acordul de la Paris (33), adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016. Părțile la Acordul de la Paris au convenit, la articolul 2, menținerea creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și continuarea eforturilor de limitare a creșterii temperaturii la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale.
  În temeiul Pactului climatic de la Glasgow, adoptat la 13 noiembrie 2021, părțile au recunoscut și că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC peste nivelurile preindustriale ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să își consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a elimina decalajul față de această ambiție.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (35) a consacrat în legislație obiectivul de realizare a neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor de GES cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (35) a consacrat în legislație obiectivul de realizare a neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor de GES cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030.

| (5) | Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (35) a consacrat în legislație obiectivul de realizare a neutralității climatice la nivelul întregii economii până
  cel târziu
  în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor de GES cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (35) a consacrat în legislație obiectivul de realizare a neutralității climatice la nivelul întregii economii până
  cel târziu
  în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor de GES cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la impactul creșterii temperaturilor cu 1,5  oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor de GES la nivel mondial (36) oferă o bază științifică solidă pentru combaterea schimbărilor climatice și ilustrează necesitatea intensificării acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice. Raportul respectiv confirmă faptul că, pentru a reduce probabilitatea unor fenomene meteorologice extreme, emisiile de GES trebuie reduse de urgență
  și că schimbările climatice trebuie limitate
  la
  o creștere a temperaturii globale cu
  1,5  oC. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la impactul creșterii temperaturilor cu 1,5  oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor de GES la nivel mondial (36) oferă o bază științifică solidă pentru combaterea schimbărilor climatice și ilustrează necesitatea intensificării acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice. Raportul respectiv confirmă faptul că, pentru a reduce probabilitatea unor fenomene meteorologice extreme, emisiile de GES trebuie reduse de urgență
  și că schimbările climatice trebuie limitate
  la
  o creștere a temperaturii globale cu
  1,5  oC.

| (6) | Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la impactul creșterii temperaturilor cu 1,5  oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor de GES la nivel mondial (36) oferă o bază științifică solidă pentru combaterea schimbărilor climatice și ilustrează necesitatea intensificării acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice. Raportul respectiv confirmă faptul că
  impactul negativ al schimbărilor climatice și necesitatea
  de
  a institui măsuri
  de
  adaptare vor fi semnificativ mai mari dacă temperatura
  la
  nivel mondial crește cu mai mult de
  1,5  oC
  și că
  , pentru a reduce probabilitatea unor fenomene meteorologice extreme, emisiile de GES trebuie reduse de urgență. |
| --- | --- |

(6)

Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la impactul creșterii temperaturilor cu 1,5  oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor de GES la nivel mondial (36) oferă o bază științifică solidă pentru combaterea schimbărilor climatice și ilustrează necesitatea intensificării acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice. Raportul respectiv confirmă faptul că
  impactul negativ al schimbărilor climatice și necesitatea
  de
  a institui măsuri
  de
  adaptare vor fi semnificativ mai mari dacă temperatura
  la
  nivel mondial crește cu mai mult de
  1,5  oC
  și că
  , pentru a reduce probabilitatea unor fenomene meteorologice extreme, emisiile de GES trebuie reduse de urgență.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Aproximativ 27 % din emisiile globale de CO2 provenite din arderea combustibililor au legătură în prezent cu mărfurile comercializate la nivel internațional și, deși Uniunea și-a redus substanțial emisiile interne de GES, emisiile de GES încorporate în importurile către Uniune au crescut constant, subminând astfel eforturile Uniunii de a-și reduce amprenta globală de GES. Uniunea are responsabilitatea de a continua să joace un rol de lider în acțiunile de combatere a schimbărilor climatice la nivel mondial, în cooperare cu toate celelalte economii din lume, întrucât doar prin acțiunile tuturor părților se vor putea atinge obiectivele stabilite în Acordul de la Paris. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Atât timp cât un număr semnificativ de parteneri internaționali ai Uniunii
  au abordări politice care nu au ca rezultat
  același nivel de ambiție în materie de climă,
  există
  riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon. Are loc relocarea emisiilor de dioxid de carbon dacă, din motive legate de costurile aferente politicilor climatice, întreprinderile din anumite sectoare sau subsectoare industriale ar transfera producția către alte țări sau dacă importurile din aceste țări ar înlocui produse echivalente, dar cu emisii mai mici de GES. Acest lucru ar putea conduce la o creștere a emisiilor totale la nivel mondial, punând astfel în pericol reducerea emisiilor de GES care este imperios necesară pentru ca temperatura medie globală să se mențină cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Atât timp cât un număr semnificativ de parteneri internaționali ai Uniunii
  au abordări politice care nu au ca rezultat
  același nivel de ambiție în materie de climă,
  există
  riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon. Are loc relocarea emisiilor de dioxid de carbon dacă, din motive legate de costurile aferente politicilor climatice, întreprinderile din anumite sectoare sau subsectoare industriale ar transfera producția către alte țări sau dacă importurile din aceste țări ar înlocui produse echivalente, dar cu emisii mai mici de GES. Acest lucru ar putea conduce la o creștere a emisiilor totale la nivel mondial, punând astfel în pericol reducerea emisiilor de GES care este imperios necesară pentru ca temperatura medie globală să se mențină cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale.

| (8) | Atât timp cât un număr semnificativ de parteneri internaționali ai Uniunii
  nu ating
  același nivel de ambiție în materie de climă
  și, pe măsură ce Uniunea își crește nivelul
  de ambiție în materie de climă,
  ar putea exista
  riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon. Are loc relocarea emisiilor de dioxid de carbon dacă, din motive legate de costurile aferente politicilor climatice, întreprinderile din anumite sectoare sau subsectoare industriale ar transfera producția către alte țări sau dacă importurile din aceste țări ar înlocui produse echivalente, dar cu emisii mai mici de GES. Acest lucru ar putea conduce la o creștere a emisiilor totale la nivel mondial
  , concomitent cu subminarea eficacității politicilor de reducere a emisiilor ale Uniunii
  , punând astfel în pericol reducerea emisiilor de GES care este imperios necesară pentru ca temperatura medie globală să se mențină cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale. |
| --- | --- |

(8)

Atât timp cât un număr semnificativ de parteneri internaționali ai Uniunii
  nu ating
  același nivel de ambiție în materie de climă
  și, pe măsură ce Uniunea își crește nivelul
  de ambiție în materie de climă,
  ar putea exista
  riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon. Are loc relocarea emisiilor de dioxid de carbon dacă, din motive legate de costurile aferente politicilor climatice, întreprinderile din anumite sectoare sau subsectoare industriale ar transfera producția către alte țări sau dacă importurile din aceste țări ar înlocui produse echivalente, dar cu emisii mai mici de GES. Acest lucru ar putea conduce la o creștere a emisiilor totale la nivel mondial
  , concomitent cu subminarea eficacității politicilor de reducere a emisiilor ale Uniunii
  , punând astfel în pericol reducerea emisiilor de GES care este imperios necesară pentru ca temperatura medie globală să se mențină cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Inițiativa privind un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon („CBAM”) face parte din pachetul „Pregătiți pentru 55”. Acest mecanism trebuie să servească drept element esențial al setului de instrumente al UE pentru a îndeplini obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050, în conformitate cu Acordul de la Paris, prin
  abordarea riscurilor de relocare a
  emisiilor de dioxid de carbon generate de creșterea nivelului de ambiție al Uniunii în materie de climă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Inițiativa privind un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon („CBAM”) face parte din pachetul „Pregătiți pentru 55”. Acest mecanism trebuie să servească drept element esențial al setului de instrumente al UE pentru a îndeplini obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050, în conformitate cu Acordul de la Paris, prin
  abordarea riscurilor de relocare a
  emisiilor de dioxid de carbon generate de creșterea nivelului de ambiție al Uniunii în materie de climă.

| (9) | Inițiativa privind un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon („CBAM”) face parte din pachetul „Pregătiți pentru 55”. Acest mecanism trebuie să servească drept element esențial al setului de instrumente al UE pentru a îndeplini obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până
  cel târziu
  în 2050, în conformitate cu Acordul de la Paris, prin
  prevenirea relocării
  emisiilor de dioxid de carbon generate de creșterea nivelului de ambiție al Uniunii în materie de climă.
  Mecanismul poate contribui și la stabilirea unor condiții de concurență echitabile în ceea ce privește costurile de decarbonizare, la creșterea cererii de produse și procese cu emisii scăzute de dioxid de carbon, precum și la evitarea denaturării concurenței și la promovarea comerțului echitabil. |
| --- | --- |

(9)

Inițiativa privind un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon („CBAM”) face parte din pachetul „Pregătiți pentru 55”. Acest mecanism trebuie să servească drept element esențial al setului de instrumente al UE pentru a îndeplini obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până
  cel târziu
  în 2050, în conformitate cu Acordul de la Paris, prin
  prevenirea relocării
  emisiilor de dioxid de carbon generate de creșterea nivelului de ambiție al Uniunii în materie de climă.
  Mecanismul poate contribui și la stabilirea unor condiții de concurență echitabile în ceea ce privește costurile de decarbonizare, la creșterea cererii de produse și procese cu emisii scăzute de dioxid de carbon, precum și la evitarea denaturării concurenței și la promovarea comerțului echitabil.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Mecanismele existente de abordare a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele sau subsectoarele expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon sunt alocarea tranzitorie cu titlu gratuit a certificatelor EU ETS și măsurile financiare menite să compenseze costurile emisiilor indirecte generate de costurile emisiilor de GES transferate în prețul energiei electrice, prevăzute la articolul 10a alineatul (6) și la articolul 10b din Directiva 2003/87/CE. Cu toate acestea, alocarea cu titlu gratuit în cadrul EU ETS
  slăbește
  semnalul de preț pe care sistemul îl oferă instalațiilor care
  îl
  primesc în comparație cu licitarea integrală și, prin urmare,
  afectează
  stimulentele pentru investiții în reducerea suplimentară a emisiilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Mecanismele existente de abordare a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele sau subsectoarele expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon sunt alocarea tranzitorie cu titlu gratuit a certificatelor EU ETS și măsurile financiare menite să compenseze costurile emisiilor indirecte generate de costurile emisiilor de GES transferate în prețul energiei electrice, prevăzute la articolul 10a alineatul (6) și la articolul 10b din Directiva 2003/87/CE. Cu toate acestea, alocarea cu titlu gratuit în cadrul EU ETS
  slăbește
  semnalul de preț pe care sistemul îl oferă instalațiilor care
  îl
  primesc în comparație cu licitarea integrală și, prin urmare,
  afectează
  stimulentele pentru investiții în reducerea suplimentară a emisiilor.

| (10) | Mecanismele existente de abordare a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele sau subsectoarele expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon sunt alocarea tranzitorie cu titlu gratuit a certificatelor EU ETS și măsurile financiare menite să compenseze costurile emisiilor indirecte generate de costurile emisiilor de GES transferate în prețul energiei electrice, prevăzute la articolul 10a alineatul (6) și la articolul 10b din Directiva 2003/87/CE.
  Alocarea cu titlu gratuit la nivelul sectoarelor cu cele mai bune performanțe a fost un instrument de politică pentru anumite sectoare industriale pentru a răspunde riscului relocării emisiilor de dioxid de carbon în absența unor condiții de concurență echitabile.
  Cu toate acestea,
  atât
  alocarea cu titlu gratuit în cadrul EU ETS
  , cât și compensațiile pentru costurile emisiilor indirecte slăbesc
  semnalul de preț pe care sistemul îl oferă instalațiilor care
  le
  primesc, în comparație cu licitarea integrală și, prin urmare,
  reduc
  stimulentele pentru investiții în reducerea suplimentară a emisiilor. |
| --- | --- |

(10)

Mecanismele existente de abordare a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele sau subsectoarele expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon sunt alocarea tranzitorie cu titlu gratuit a certificatelor EU ETS și măsurile financiare menite să compenseze costurile emisiilor indirecte generate de costurile emisiilor de GES transferate în prețul energiei electrice, prevăzute la articolul 10a alineatul (6) și la articolul 10b din Directiva 2003/87/CE.
  Alocarea cu titlu gratuit la nivelul sectoarelor cu cele mai bune performanțe a fost un instrument de politică pentru anumite sectoare industriale pentru a răspunde riscului relocării emisiilor de dioxid de carbon în absența unor condiții de concurență echitabile.
  Cu toate acestea,
  atât
  alocarea cu titlu gratuit în cadrul EU ETS
  , cât și compensațiile pentru costurile emisiilor indirecte slăbesc
  semnalul de preț pe care sistemul îl oferă instalațiilor care
  le
  primesc, în comparație cu licitarea integrală și, prin urmare,
  reduc
  stimulentele pentru investiții în reducerea suplimentară a emisiilor.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Instalațiile din cadrul EU ETS se confruntă cu o creștere a prețului carbonului și întreprinderile au nevoie de vizibilitate, predictibilitate și securitate juridică pe termen lung pentru a lua decizii legate de investiții. Așadar, ar trebui stabilită o traiectorie clară pentru includerea treptată a sectoarelor și a subsectoarelor rămase expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Acest lucru va consolida noul cadru juridic de combatere a relocării emisiilor de dioxid de carbon, va oferi timpul necesar pentru a asigura o punere în aplicare fără probleme a CBAM și va permite instalațiilor și întreprinderilor să facă investițiile necesare în decarbonizarea proceselor industriale într-un context juridic stabil și previzibil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Instalațiile din cadrul EU ETS se confruntă cu o creștere a prețului carbonului și întreprinderile au nevoie de vizibilitate, predictibilitate și securitate juridică pe termen lung pentru a lua decizii legate de investiții. Așadar, ar trebui stabilită o traiectorie clară pentru includerea treptată a sectoarelor și a subsectoarelor rămase expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Acest lucru va consolida noul cadru juridic de combatere a relocării emisiilor de dioxid de carbon, va oferi timpul necesar pentru a asigura o punere în aplicare fără probleme a CBAM și va permite instalațiilor și întreprinderilor să facă investițiile necesare în decarbonizarea proceselor industriale într-un context juridic stabil și previzibil.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Deși obiectivul CBAM este de a preveni riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, prezentul regulament ar urma să încurajeze, de asemenea, utilizarea unor tehnologii mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de GES de către producătorii din țări terțe, astfel încât să se genereze mai puține emisii pe unitate de producție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Deși obiectivul CBAM este de a preveni riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, prezentul regulament ar urma să încurajeze, de asemenea, utilizarea unor tehnologii mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de GES de către producătorii din țări terțe, astfel încât să se genereze mai puține emisii pe unitate de producție.

| (12) | Deși obiectivul CBAM este de a preveni riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, prezentul regulament ar urma să încurajeze, de asemenea, utilizarea unor tehnologii mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de GES de către producătorii din țări terțe, astfel încât să se genereze mai puține emisii pe unitate de producție.
  Din acest motiv, CBAM ar putea fi o măsură eficace pentru reducerea emisiilor în țările terțe, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile pentru industria Uniunii. |
| --- | --- |

(12)

Deși obiectivul CBAM este de a preveni riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, prezentul regulament ar urma să încurajeze, de asemenea, utilizarea unor tehnologii mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de GES de către producătorii din țări terțe, astfel încât să se genereze mai puține emisii pe unitate de producție.
  Din acest motiv, CBAM ar putea fi o măsură eficace pentru reducerea emisiilor în țările terțe, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile pentru industria Uniunii.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Ca instrument de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon și de reducere a emisiilor de GES, CBAM
  trebuie
  să asigure faptul că produsele importate fac obiectul unui sistem de reglementare care aplică costuri ale carbonului echivalente cu cele care altfel ar fi fost suportate în cadrul EU ETS. CBAM este o măsură climatică care
  trebuie
  să prevină riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon
  și să sprijine ambiția sporită a Uniunii în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice
  , asigurând în același timp compatibilitatea cu normele OMC. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Ca instrument de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon și de reducere a emisiilor de GES, CBAM
  trebuie
  să asigure faptul că produsele importate fac obiectul unui sistem de reglementare care aplică costuri ale carbonului echivalente cu cele care altfel ar fi fost suportate în cadrul EU ETS. CBAM este o măsură climatică care
  trebuie
  să prevină riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon
  și să sprijine ambiția sporită a Uniunii în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice
  , asigurând în același timp compatibilitatea cu normele OMC.

| (13) | Ca instrument de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon și de reducere a emisiilor de GES, CBAM
  ar trebui
  să asigure faptul că produsele importate fac obiectul unui sistem de reglementare care aplică costuri ale carbonului echivalente cu cele care altfel ar fi fost suportate în cadrul EU ETS
  , având drept rezultat prețuri echivalente ale carbonului pentru importuri și pentru produsele interne și condiții de concurență echitabile
  . CBAM este o măsură climatică care
  ar trebui să sprijine reducerea emisiilor în Uniune în concordanță cu Pactul verde european și cu Regulamentul (UE) 2021/1119 și
  să prevină riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, asigurând în același timp compatibilitatea cu normele OMC. |
| --- | --- |

(13)

Ca instrument de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon și de reducere a emisiilor de GES, CBAM
  ar trebui
  să asigure faptul că produsele importate fac obiectul unui sistem de reglementare care aplică costuri ale carbonului echivalente cu cele care altfel ar fi fost suportate în cadrul EU ETS
  , având drept rezultat prețuri echivalente ale carbonului pentru importuri și pentru produsele interne și condiții de concurență echitabile
  . CBAM este o măsură climatică care
  ar trebui să sprijine reducerea emisiilor în Uniune în concordanță cu Pactul verde european și cu Regulamentul (UE) 2021/1119 și
  să prevină riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, asigurând în același timp compatibilitatea cu normele OMC.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Comisia ar trebui să analizeze costurile administrative aferente CBAM, asigurându-se, în același timp, că personalul beneficiază de o formare adecvată pentru a-și îndeplini sarcinile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Comisia ar trebui să analizeze costurile administrative aferente CBAM, asigurându-se, în același timp, că personalul beneficiază de o formare adecvată pentru a-și îndeplini sarcinile.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Pentru a exclude din CBAM țările terțe sau teritoriile complet integrate sau legate de EU ETS în cazul unor acorduri viitoare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE
  trebuie
  delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea listei țărilor din anexa II. În schimb, țările sau teritoriile terțe respective
  trebuie
  să fie excluse de pe lista din anexa II și să facă obiectul CBAM, prin care nu percep efectiv prețul ETS pentru mărfurile exportate către Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Pentru a exclude din CBAM țările terțe sau teritoriile complet integrate sau legate de EU ETS în cazul unor acorduri viitoare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE
  trebuie
  delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea listei țărilor din anexa II. În schimb, țările sau teritoriile terțe respective
  trebuie
  să fie excluse de pe lista din anexa II și să facă obiectul CBAM, prin care nu percep efectiv prețul ETS pentru mărfurile exportate către Uniune.

| (15) | Pentru a exclude din CBAM țările terțe sau teritoriile complet integrate sau legate de EU ETS în cazul unor acorduri viitoare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE
  ar trebui
  delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea listei țărilor din anexa II. În schimb, țările sau teritoriile terțe respective
  ar trebui
  să fie excluse de pe lista din anexa II și să facă obiectul CBAM, prin care nu percep efectiv prețul ETS pentru mărfurile exportate către Uniune.
  Comisia va monitoriza și va aborda posibilele practici de eludare din țările terțe. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a exclude din CBAM țările terțe sau teritoriile complet integrate sau legate de EU ETS în cazul unor acorduri viitoare, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE
  ar trebui
  delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea listei țărilor din anexa II. În schimb, țările sau teritoriile terțe respective
  ar trebui
  să fie excluse de pe lista din anexa II și să facă obiectul CBAM, prin care nu percep efectiv prețul ETS pentru mărfurile exportate către Uniune.
  Comisia va monitoriza și va aborda posibilele practici de eludare din țările terțe.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | Pentru a se asigura faptul că tranziția verde în regiunile ultraperiferice este însoțită de coeziune economică și socială, înainte de încheierea perioadei de tranziție ar trebui să se realizeze o evaluare a impactului cu privire la potențialele efecte economice și sociale specifice acestor regiuni. Comisia ar trebui să asigure respectarea articolului 349 din TFUE și să propună măsuri adecvate pentru regiunile ultraperiferice în ceea ce privește punerea în aplicare a CBAM, în special din cauza existenței unor regimuri vamale și fiscale specifice regiunilor ultraperiferice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

Pentru a se asigura faptul că tranziția verde în regiunile ultraperiferice este însoțită de coeziune economică și socială, înainte de încheierea perioadei de tranziție ar trebui să se realizeze o evaluare a impactului cu privire la potențialele efecte economice și sociale specifice acestor regiuni. Comisia ar trebui să asigure respectarea articolului 349 din TFUE și să propună măsuri adecvate pentru regiunile ultraperiferice în ceea ce privește punerea în aplicare a CBAM, în special din cauza existenței unor regimuri vamale și fiscale specifice regiunilor ultraperiferice.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Emisiile de GES care urmează să fie reglementate prin CBAM
  trebuie
  să corespundă emisiilor de GES reglementate de anexa I la EU ETS din Directiva 2003/87/CE, și anume dioxidul de carbon („CO2”), precum și, după caz, protoxidul de azot („N2O”) și perfluorocarburile („PFC”). CBAM
  trebuie
  să se aplice
  inițial
  emisiilor directe de GES provenite din producția de mărfuri până în momentul importului pe teritoriul vamal al Uniunii și
  , după încheierea unei perioade de tranziție și în urma unei evaluări suplimentare, și
  emisiilor indirecte, reflectând domeniul de aplicare al EU ETS. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Emisiile de GES care urmează să fie reglementate prin CBAM
  trebuie
  să corespundă emisiilor de GES reglementate de anexa I la EU ETS din Directiva 2003/87/CE, și anume dioxidul de carbon („CO2”), precum și, după caz, protoxidul de azot („N2O”) și perfluorocarburile („PFC”). CBAM
  trebuie
  să se aplice
  inițial
  emisiilor directe de GES provenite din producția de mărfuri până în momentul importului pe teritoriul vamal al Uniunii și
  , după încheierea unei perioade de tranziție și în urma unei evaluări suplimentare, și
  emisiilor indirecte, reflectând domeniul de aplicare al EU ETS.

| (17) | Emisiile de GES care urmează să fie reglementate prin CBAM
  ar trebui
  să corespundă emisiilor de GES reglementate de anexa I la EU ETS din Directiva 2003/87/CE, și anume dioxidul de carbon („CO2”), precum și, după caz, protoxidul de azot („N2O”) și perfluorocarburile („PFC”).
  CBAM ar trebui să reflecte revizuirile viitoare ale EU ETS în ceea ce privește emisiile de GES reglementate.
  CBAM
  ar trebui
  să se aplice emisiilor directe de GES provenite din producția de mărfuri până în momentul importului pe teritoriul vamal al Uniunii
  , precum
  și emisiilor indirecte, reflectând domeniul de aplicare al EU ETS.
  Coerența dintre CBAM și EU ETS este esențială pentru respectarea principiilor OMC. |
| --- | --- |

(17)

Emisiile de GES care urmează să fie reglementate prin CBAM
  ar trebui
  să corespundă emisiilor de GES reglementate de anexa I la EU ETS din Directiva 2003/87/CE, și anume dioxidul de carbon („CO2”), precum și, după caz, protoxidul de azot („N2O”) și perfluorocarburile („PFC”).
  CBAM ar trebui să reflecte revizuirile viitoare ale EU ETS în ceea ce privește emisiile de GES reglementate.
  CBAM
  ar trebui
  să se aplice emisiilor directe de GES provenite din producția de mărfuri până în momentul importului pe teritoriul vamal al Uniunii
  , precum
  și emisiilor indirecte, reflectând domeniul de aplicare al EU ETS.
  Coerența dintre CBAM și EU ETS este esențială pentru respectarea principiilor OMC.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Cu toate acestea, deși EU ETS stabilește un plafon absolut pentru emisiile de GES generate de activitățile care intră în domeniul său de aplicare și permite comercializarea certificatelor (așa-numitul „sistem de limitare și tranzacționare”), CBAM nu
  trebuie
  să stabilească limite cantitative pentru import, astfel încât să se asigure că fluxurile comerciale nu sunt restricționate. În plus, în timp ce EU ETS se aplică instalațiilor cu sediul în Uniune, CBAM
  trebuie
  să se aplice anumitor mărfuri importate pe teritoriul vamal al Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Cu toate acestea, deși EU ETS stabilește un plafon absolut pentru emisiile de GES generate de activitățile care intră în domeniul său de aplicare și permite comercializarea certificatelor (așa-numitul „sistem de limitare și tranzacționare”), CBAM nu
  trebuie
  să stabilească limite cantitative pentru import, astfel încât să se asigure că fluxurile comerciale nu sunt restricționate. În plus, în timp ce EU ETS se aplică instalațiilor cu sediul în Uniune, CBAM
  trebuie
  să se aplice anumitor mărfuri importate pe teritoriul vamal al Uniunii.

| (19) | Cu toate acestea, deși EU ETS stabilește un plafon absolut pentru emisiile de GES generate de activitățile care intră în domeniul său de aplicare și permite comercializarea certificatelor (așa-numitul „sistem de limitare și tranzacționare”), CBAM nu
  ar trebui
  să stabilească limite cantitative pentru import, astfel încât să se asigure că fluxurile comerciale nu sunt restricționate
  sau perturbate
  . În plus, în timp ce EU ETS se aplică instalațiilor cu sediul în Uniune, CBAM
  ar trebui
  să se aplice anumitor mărfuri importate pe teritoriul vamal al Uniunii
  , pentru a asigura condiții de concurență echitabile și pentru a preveni riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, asigurând în același timp compatibilitatea cu normele OMC
  . |
| --- | --- |

(19)

Cu toate acestea, deși EU ETS stabilește un plafon absolut pentru emisiile de GES generate de activitățile care intră în domeniul său de aplicare și permite comercializarea certificatelor (așa-numitul „sistem de limitare și tranzacționare”), CBAM nu
  ar trebui
  să stabilească limite cantitative pentru import, astfel încât să se asigure că fluxurile comerciale nu sunt restricționate
  sau perturbate
  . În plus, în timp ce EU ETS se aplică instalațiilor cu sediul în Uniune, CBAM
  ar trebui
  să se aplice anumitor mărfuri importate pe teritoriul vamal al Uniunii
  , pentru a asigura condiții de concurență echitabile și pentru a preveni riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, asigurând în același timp compatibilitatea cu normele OMC
  .

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Sistemul CBAM prezintă unele caracteristici specifice în comparație cu EU ETS, inclusiv în ceea ce privește calcularea prețului certificatelor CBAM, posibilitățile de comercializare a certificatelor și valabilitatea lor în timp. Acestea se datorează necesității de a menține eficacitatea CBAM ca măsură de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon în timp și de a se asigura că gestionarea sistemului nu este excesiv de împovărătoare în ceea ce privește obligațiile impuse operatorilor și resursele pentru administrație, menținând în același timp un nivel echivalent de flexibilitate disponibil operatorilor în cadrul EU ETS. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Sistemul CBAM prezintă unele caracteristici specifice în comparație cu EU ETS, inclusiv în ceea ce privește calcularea prețului certificatelor CBAM, posibilitățile de comercializare a certificatelor și valabilitatea lor în timp. Acestea se datorează necesității de a menține eficacitatea CBAM ca măsură de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon în timp și de a se asigura că gestionarea sistemului nu este excesiv de împovărătoare în ceea ce privește obligațiile impuse operatorilor și resursele pentru administrație, menținând în același timp un nivel echivalent de flexibilitate disponibil operatorilor în cadrul EU ETS.

| (20) | Sistemul CBAM prezintă unele caracteristici specifice în comparație cu EU ETS, inclusiv în ceea ce privește calcularea prețului certificatelor CBAM, posibilitățile de comercializare a certificatelor și valabilitatea lor în timp. Acestea se datorează necesității de a menține eficacitatea CBAM ca măsură de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon în timp și de a se asigura că gestionarea sistemului nu este excesiv de împovărătoare în ceea ce privește obligațiile impuse operatorilor
  , în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri),
  și resursele pentru administrație, menținând în același timp un nivel echivalent de flexibilitate disponibil operatorilor în cadrul EU ETS. |
| --- | --- |

(20)

Sistemul CBAM prezintă unele caracteristici specifice în comparație cu EU ETS, inclusiv în ceea ce privește calcularea prețului certificatelor CBAM, posibilitățile de comercializare a certificatelor și valabilitatea lor în timp. Acestea se datorează necesității de a menține eficacitatea CBAM ca măsură de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon în timp și de a se asigura că gestionarea sistemului nu este excesiv de împovărătoare în ceea ce privește obligațiile impuse operatorilor
  , în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri),
  și resursele pentru administrație, menținând în același timp un nivel echivalent de flexibilitate disponibil operatorilor în cadrul EU ETS.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Pentru a-și menține eficacitatea ca măsură de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon, CBAM
  trebuie
  să reflecte îndeaproape prețul EU ETS. În timp ce pe piața EU ETS prețul certificatelor de emisii este stabilit prin licitații, prețul certificatelor CBAM
  trebuie
  să reflecte în mod rezonabil prețul unor astfel de licitații prin intermediul unor medii calculate săptămânal. Aceste prețuri medii săptămânale reflectă îndeaproape fluctuațiile de preț ale EU ETS și permit importatorilor să beneficieze de o marjă rezonabilă pentru a profita de variațiile de preț ale EU ETS, asigurându-se în același timp că sistemul rămâne ușor de gestionat de către autoritățile administrative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Pentru a-și menține eficacitatea ca măsură de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon, CBAM
  trebuie
  să reflecte îndeaproape prețul EU ETS. În timp ce pe piața EU ETS prețul certificatelor de emisii este stabilit prin licitații, prețul certificatelor CBAM
  trebuie
  să reflecte în mod rezonabil prețul unor astfel de licitații prin intermediul unor medii calculate săptămânal. Aceste prețuri medii săptămânale reflectă îndeaproape fluctuațiile de preț ale EU ETS și permit importatorilor să beneficieze de o marjă rezonabilă pentru a profita de variațiile de preț ale EU ETS, asigurându-se în același timp că sistemul rămâne ușor de gestionat de către autoritățile administrative.

| (21) | Pentru a-și menține eficacitatea ca măsură de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon
  și a asigura compatibilitatea cu normele OMC
  , CBAM
  ar trebui
  să reflecte îndeaproape prețul EU ETS. În timp ce pe piața EU ETS prețul certificatelor de emisii este stabilit prin licitații, prețul certificatelor CBAM
  ar trebui
  să reflecte în mod rezonabil prețul unor astfel de licitații prin intermediul unor medii calculate săptămânal. Aceste prețuri medii săptămânale reflectă îndeaproape fluctuațiile de preț ale EU ETS și permit importatorilor să beneficieze de o marjă rezonabilă pentru a profita de variațiile de preț ale EU ETS, asigurându-se în același timp că sistemul rămâne ușor de gestionat de către autoritățile administrative. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a-și menține eficacitatea ca măsură de prevenire a relocării emisiilor de dioxid de carbon
  și a asigura compatibilitatea cu normele OMC
  , CBAM
  ar trebui
  să reflecte îndeaproape prețul EU ETS. În timp ce pe piața EU ETS prețul certificatelor de emisii este stabilit prin licitații, prețul certificatelor CBAM
  ar trebui
  să reflecte în mod rezonabil prețul unor astfel de licitații prin intermediul unor medii calculate săptămânal. Aceste prețuri medii săptămânale reflectă îndeaproape fluctuațiile de preț ale EU ETS și permit importatorilor să beneficieze de o marjă rezonabilă pentru a profita de variațiile de preț ale EU ETS, asigurându-se în același timp că sistemul rămâne ușor de gestionat de către autoritățile administrative.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Având în vedere că CBAM se aplică importurilor de mărfuri pe teritoriul vamal al Uniunii, mai degrabă decât instalațiilor, anumite adaptări și simplificări
  trebuie
  să se aplice, de asemenea, în regimul CBAM. Una dintre aceste simplificări
  trebuie
  să constea într-un sistem declarativ în care importatorii
  trebuie
  să raporteze emisiile totale verificate de GES încorporate în mărfurile importate într-un anumit an calendaristic. De asemenea,
  trebuie
  să se aplice un calendar diferit față de ciclul de conformitate al EU ETS, pentru a se evita orice blocaj potențial rezultat din obligațiile verificatorilor acreditați în temeiul prezentului regulament și al EU ETS. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Având în vedere că CBAM se aplică importurilor de mărfuri pe teritoriul vamal al Uniunii, mai degrabă decât instalațiilor, anumite adaptări și simplificări
  trebuie
  să se aplice, de asemenea, în regimul CBAM. Una dintre aceste simplificări
  trebuie
  să constea într-un sistem declarativ în care importatorii
  trebuie
  să raporteze emisiile totale verificate de GES încorporate în mărfurile importate într-un anumit an calendaristic. De asemenea,
  trebuie
  să se aplice un calendar diferit față de ciclul de conformitate al EU ETS, pentru a se evita orice blocaj potențial rezultat din obligațiile verificatorilor acreditați în temeiul prezentului regulament și al EU ETS.

| (23) | Având în vedere că CBAM se aplică importurilor de mărfuri pe teritoriul vamal al Uniunii, mai degrabă decât instalațiilor, anumite adaptări și simplificări
  ar trebui
  să se aplice, de asemenea, în regimul CBAM. Una dintre aceste simplificări
  ar trebui
  să constea într-un sistem declarativ
  simplu și accesibil,
  în care importatorii
  ar trebui
  să raporteze emisiile totale verificate de GES încorporate în mărfurile importate într-un anumit an calendaristic. De asemenea,
  ar trebui
  să se aplice un calendar diferit față de ciclul de conformitate al EU ETS, pentru a se evita orice blocaj potențial rezultat din obligațiile verificatorilor acreditați în temeiul prezentului regulament și al EU ETS. |
| --- | --- |

(23)

Având în vedere că CBAM se aplică importurilor de mărfuri pe teritoriul vamal al Uniunii, mai degrabă decât instalațiilor, anumite adaptări și simplificări
  ar trebui
  să se aplice, de asemenea, în regimul CBAM. Una dintre aceste simplificări
  ar trebui
  să constea într-un sistem declarativ
  simplu și accesibil,
  în care importatorii
  ar trebui
  să raporteze emisiile totale verificate de GES încorporate în mărfurile importate într-un anumit an calendaristic. De asemenea,
  ar trebui
  să se aplice un calendar diferit față de ciclul de conformitate al EU ETS, pentru a se evita orice blocaj potențial rezultat din obligațiile verificatorilor acreditați în temeiul prezentului regulament și al EU ETS.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 23 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23a) | Având în vedere natura unică a CBAM și necesitatea unei coordonări strânse la nivelul Uniunii, ar trebui înființată o autoritate CBAM pentru a pune în aplicare și a monitoriza în mod corespunzător prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23a)

Având în vedere natura unică a CBAM și necesitatea unei coordonări strânse la nivelul Uniunii, ar trebui înființată o autoritate CBAM pentru a pune în aplicare și a monitoriza în mod corespunzător prezentul regulament.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | În ceea ce privește sancțiunile
  , statele membre
  trebuie
  să aplice sancțiuni în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că acestea sunt puse în aplicare. Cuantumul
  acestor sancțiuni trebuie
  să fie
  identic
  cu
  sancțiunile aplicate în prezent în Uniune în cazul încălcării EU ETS
  în conformitate cu articolul 
  16 alineatele (3) și (4) din Directiva 2003/87/CE
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

În ceea ce privește sancțiunile
  , statele membre
  trebuie
  să aplice sancțiuni în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că acestea sunt puse în aplicare. Cuantumul
  acestor sancțiuni trebuie
  să fie
  identic
  cu
  sancțiunile aplicate în prezent în Uniune în cazul încălcării EU ETS
  în conformitate cu articolul 
  16 alineatele (3) și (4) din Directiva 2003/87/CE
  .

| (24) | CBAM ar trebui să fie atent conceput și supravegheat de către autoritatea CBAM și autoritățile vamale, printre altele, pentru a preveni, a identifica și a sancționa orice tip de practică de eludare, inclusiv abuzul sau frauda. Autoritatea CBAM și
  statele membre
  , în conformitate cu dreptul lor național, ar trebui
  să aplice sancțiuni
  administrative sau penale
  în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că acestea sunt puse în aplicare. Cuantumul
  sancțiunilor pentru declaranții autorizați care nu restituie, până la data de 31 mai a fiecărui an, un număr de certificate CBAM corespunzător emisiilor încorporate în mărfurile importate în cursul anului precedent sau care transmit autorității CBAM informații false referitoare la emisiile încorporate, în scopul obținerii unui tratament individual favorabil, ar trebui
  să fie
  echivalent cu prețul mediu al certificatelor CBAM din anul precedent înmulțit
  cu
  trei pentru fiecare certificat CBAM pe care declarantul autorizat nu l-a restituit
  în conformitate cu articolul 
  22. Plata sancțiunii nu ar trebui să-l exonereze pe declarantul autorizat de obligația de a restitui autorității CBAM numărul de certificate CBAM rămase
  . |
| --- | --- |

(24)

CBAM ar trebui să fie atent conceput și supravegheat de către autoritatea CBAM și autoritățile vamale, printre altele, pentru a preveni, a identifica și a sancționa orice tip de practică de eludare, inclusiv abuzul sau frauda. Autoritatea CBAM și
  statele membre
  , în conformitate cu dreptul lor național, ar trebui
  să aplice sancțiuni
  administrative sau penale
  în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că acestea sunt puse în aplicare. Cuantumul
  sancțiunilor pentru declaranții autorizați care nu restituie, până la data de 31 mai a fiecărui an, un număr de certificate CBAM corespunzător emisiilor încorporate în mărfurile importate în cursul anului precedent sau care transmit autorității CBAM informații false referitoare la emisiile încorporate, în scopul obținerii unui tratament individual favorabil, ar trebui
  să fie
  echivalent cu prețul mediu al certificatelor CBAM din anul precedent înmulțit
  cu
  trei pentru fiecare certificat CBAM pe care declarantul autorizat nu l-a restituit
  în conformitate cu articolul 
  22. Plata sancțiunii nu ar trebui să-l exonereze pe declarantul autorizat de obligația de a restitui autorității CBAM numărul de certificate CBAM rămase
  .

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Produsele vizate de CBAM
  trebuie
  să reflecte activitățile acoperite de EU ETS, întrucât sistemul respectiv se bazează pe criterii cantitative și calitative legate de obiectivul de mediu din Directiva 2003/87/CE și este cel mai cuprinzător sistem de reglementare a emisiilor de GES din Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Produsele vizate de CBAM
  trebuie
  să reflecte activitățile acoperite de EU ETS, întrucât sistemul respectiv se bazează pe criterii cantitative și calitative legate de obiectivul de mediu din Directiva 2003/87/CE și este cel mai cuprinzător sistem de reglementare a emisiilor de GES din Uniune.

| (26) | Produsele vizate de CBAM
  ar trebui
  să reflecte activitățile acoperite de EU ETS, întrucât sistemul respectiv se bazează pe criterii cantitative și calitative legate de obiectivul de mediu din Directiva 2003/87/CE și este cel mai cuprinzător sistem de reglementare a emisiilor de GES din Uniune.
  Comisia ar trebui să stabilească un calendar pentru includerea treptată a tuturor mărfurilor în sectoarele reglementate de Directiva 2003/87/CE până la 1 ianuarie 2030. Ar trebui să se acorde prioritate mărfurilor care sunt cel mai expuse relocării emisiilor de dioxid de carbon și care generează cele mai multe emisii de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(26)

Produsele vizate de CBAM
  ar trebui
  să reflecte activitățile acoperite de EU ETS, întrucât sistemul respectiv se bazează pe criterii cantitative și calitative legate de obiectivul de mediu din Directiva 2003/87/CE și este cel mai cuprinzător sistem de reglementare a emisiilor de GES din Uniune.
  Comisia ar trebui să stabilească un calendar pentru includerea treptată a tuturor mărfurilor în sectoarele reglementate de Directiva 2003/87/CE până la 1 ianuarie 2030. Ar trebui să se acorde prioritate mărfurilor care sunt cel mai expuse relocării emisiilor de dioxid de carbon și care generează cele mai multe emisii de dioxid de carbon.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | Mărfurile care intră sub incidența prezentului regulament
  trebuie
  selectate după o analiză atentă a relevanței lor în ceea ce privește emisiile cumulate de GES și riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele corespunzătoare ale EU ETS, limitând în același timp complexitatea și sarcina administrativă. În special, selecția efectivă
  trebuie
  să țină seama de materialele de bază și de produsele de bază care fac obiectul EU ETS, cu obiectivul de a asigura faptul că importurile de produse mari consumatoare de energie în Uniune sunt pe picior de egalitate cu produsele UE în ceea ce privește tarifarea emisiilor de dioxid de carbon în cadrul EU ETS și de a atenua riscurile de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Alte criterii relevante pentru a restrânge selecția
  trebuie
  să fie: În primul rând, relevanța sectoarelor în ceea ce privește emisiile, și anume dacă sectorul reprezintă una dintre cele mai mari surse de emisii agregate de GES; în al doilea rând, expunerea sectorului la un risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, astfel cum este definit în temeiul Directivei 2003/87/CE; în al treilea rând, necesitatea de a echilibra acoperirea largă în ceea ce privește emisiile de GES, limitând în același timp complexitatea și efortul administrativ. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

Mărfurile care intră sub incidența prezentului regulament
  trebuie
  selectate după o analiză atentă a relevanței lor în ceea ce privește emisiile cumulate de GES și riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele corespunzătoare ale EU ETS, limitând în același timp complexitatea și sarcina administrativă. În special, selecția efectivă
  trebuie
  să țină seama de materialele de bază și de produsele de bază care fac obiectul EU ETS, cu obiectivul de a asigura faptul că importurile de produse mari consumatoare de energie în Uniune sunt pe picior de egalitate cu produsele UE în ceea ce privește tarifarea emisiilor de dioxid de carbon în cadrul EU ETS și de a atenua riscurile de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Alte criterii relevante pentru a restrânge selecția
  trebuie
  să fie: În primul rând, relevanța sectoarelor în ceea ce privește emisiile, și anume dacă sectorul reprezintă una dintre cele mai mari surse de emisii agregate de GES; în al doilea rând, expunerea sectorului la un risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, astfel cum este definit în temeiul Directivei 2003/87/CE; în al treilea rând, necesitatea de a echilibra acoperirea largă în ceea ce privește emisiile de GES, limitând în același timp complexitatea și efortul administrativ.

| (29) | Mărfurile care intră sub incidența prezentului regulament
  ar trebui
  selectate după o analiză atentă a relevanței lor în ceea ce privește emisiile cumulate de GES și riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele corespunzătoare ale EU ETS, limitând în același timp complexitatea și sarcina administrativă
  pentru industria, întreprinderile și IMM-urile din Uniune
  . În special, selecția efectivă
  ar trebui
  să țină seama de materialele de bază și de produsele de bază care fac obiectul EU ETS, cu obiectivul de a asigura faptul că importurile de produse mari consumatoare de energie în Uniune sunt pe picior de egalitate cu produsele UE în ceea ce privește tarifarea emisiilor de dioxid de carbon în cadrul EU ETS și de a atenua riscurile de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Alte criterii relevante pentru a restrânge selecția
  ar trebui
  să fie: în primul rând, relevanța sectoarelor în ceea ce privește emisiile, și anume dacă sectorul reprezintă una dintre cele mai mari surse de emisii agregate de GES; în al doilea rând, expunerea sectorului la un risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, astfel cum este definit în temeiul Directivei 2003/87/CE; în al treilea rând, necesitatea de a echilibra acoperirea largă în ceea ce privește emisiile de GES, limitând în același timp complexitatea și efortul administrativ.
  De asemenea, ar trebui să se acorde o atenție deosebită evitării oricărui risc de denaturare a pieței între diferitele sectoare acoperite de CBAM. |
| --- | --- |

(29)

Mărfurile care intră sub incidența prezentului regulament
  ar trebui
  selectate după o analiză atentă a relevanței lor în ceea ce privește emisiile cumulate de GES și riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele corespunzătoare ale EU ETS, limitând în același timp complexitatea și sarcina administrativă
  pentru industria, întreprinderile și IMM-urile din Uniune
  . În special, selecția efectivă
  ar trebui
  să țină seama de materialele de bază și de produsele de bază care fac obiectul EU ETS, cu obiectivul de a asigura faptul că importurile de produse mari consumatoare de energie în Uniune sunt pe picior de egalitate cu produsele UE în ceea ce privește tarifarea emisiilor de dioxid de carbon în cadrul EU ETS și de a atenua riscurile de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Alte criterii relevante pentru a restrânge selecția
  ar trebui
  să fie: în primul rând, relevanța sectoarelor în ceea ce privește emisiile, și anume dacă sectorul reprezintă una dintre cele mai mari surse de emisii agregate de GES; în al doilea rând, expunerea sectorului la un risc semnificativ de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, astfel cum este definit în temeiul Directivei 2003/87/CE; în al treilea rând, necesitatea de a echilibra acoperirea largă în ceea ce privește emisiile de GES, limitând în același timp complexitatea și efortul administrativ.
  De asemenea, ar trebui să se acorde o atenție deosebită evitării oricărui risc de denaturare a pieței între diferitele sectoare acoperite de CBAM.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Utilizarea primului criteriu permite enumerarea următoarelor sectoare industriale în ceea ce privește emisiile cumulate: fontă, fier și oțel, rafinării, ciment, substanțe chimice organice de bază și îngrășăminte. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Utilizarea primului criteriu permite enumerarea următoarelor sectoare industriale în ceea ce privește emisiile cumulate: fontă, fier și oțel, rafinării, ciment, substanțe chimice organice de bază și îngrășăminte.

| (30) | Utilizarea primului criteriu permite enumerarea următoarelor sectoare industriale în ceea ce privește emisiile cumulate: fontă, fier și oțel, rafinării, ciment,
  aluminiu,
  substanțe chimice organice de bază
  , hidrogen, polimeri
  și îngrășăminte. |
| --- | --- |

(30)

Utilizarea primului criteriu permite enumerarea următoarelor sectoare industriale în ceea ce privește emisiile cumulate: fontă, fier și oțel, rafinării, ciment,
  aluminiu,
  substanțe chimice organice de bază
  , hidrogen, polimeri
  și îngrășăminte.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 32

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (32) | În special, substanțele chimice organice nu sunt incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament din cauza limitărilor tehnice care nu permit definirea clară a emisiilor încorporate ale mărfurilor importate. Pentru aceste mărfuri, valoarea de referință aplicabilă în cadrul EU ETS este un parametru de bază, care nu permite o alocare lipsită de ambiguitate a emisiilor încorporate în mărfurile individuale importate. O alocare mai specifică către substanțele chimice organice va necesita mai multe date și analize. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32)

În special, substanțele chimice organice nu sunt incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament din cauza limitărilor tehnice care nu permit definirea clară a emisiilor încorporate ale mărfurilor importate. Pentru aceste mărfuri, valoarea de referință aplicabilă în cadrul EU ETS este un parametru de bază, care nu permite o alocare lipsită de ambiguitate a emisiilor încorporate în mărfurile individuale importate. O alocare mai specifică către substanțele chimice organice va necesita mai multe date și analize.

eliminat

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 33

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (33) | Constrângeri tehnice
  similare
  se aplică produselor de rafinărie, pentru care nu este posibilă atribuirea fără echivoc a emisiilor de GES produselor individuale. În același timp, valoarea de referință relevantă din cadrul EU ETS nu se referă în mod direct la produse specifice, cum ar fi benzina, motorina sau kerosenul, ci la întreaga producție de rafinărie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33)

Constrângeri tehnice
  similare
  se aplică produselor de rafinărie, pentru care nu este posibilă atribuirea fără echivoc a emisiilor de GES produselor individuale. În același timp, valoarea de referință relevantă din cadrul EU ETS nu se referă în mod direct la produse specifice, cum ar fi benzina, motorina sau kerosenul, ci la întreaga producție de rafinărie.

| (33) | Unele
  constrângeri tehnice se aplică produselor de rafinărie, pentru care nu este posibilă atribuirea fără echivoc a emisiilor de GES produselor individuale. În același timp, valoarea de referință relevantă din cadrul EU ETS nu se referă în mod direct la produse specifice, cum ar fi benzina, motorina sau kerosenul, ci la întreaga producție de rafinărie.
  Pentru a extinde domeniul de aplicare al prezentului regulament în timp util, Comisia ar trebui să elaboreze, înainte de încheierea etapei de tranziție, o metodologie echitabilă pentru a calcula emisiile încorporate aferente produselor de rafinărie. |
| --- | --- |

(33)

Unele
  constrângeri tehnice se aplică produselor de rafinărie, pentru care nu este posibilă atribuirea fără echivoc a emisiilor de GES produselor individuale. În același timp, valoarea de referință relevantă din cadrul EU ETS nu se referă în mod direct la produse specifice, cum ar fi benzina, motorina sau kerosenul, ci la întreaga producție de rafinărie.
  Pentru a extinde domeniul de aplicare al prezentului regulament în timp util, Comisia ar trebui să elaboreze, înainte de încheierea etapei de tranziție, o metodologie echitabilă pentru a calcula emisiile încorporate aferente produselor de rafinărie.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 34

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (34) | Cu toate acestea,
  produsele din aluminiu
  trebuie
  incluse în CBAM, deoarece sunt foarte expuse relocării emisiilor de dioxid de carbon. În plus, în mai multe aplicații industriale, acestea se află în concurență directă cu produsele siderurgice din cauza unor caracteristici foarte apropiate de cele ale produselor siderurgice. Includerea aluminiului este, de asemenea, relevantă, întrucât domeniul de aplicare al CBAM
  poate fi extins pentru a acoperi
  și emisiile indirecte
  în viitor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(34)

Cu toate acestea,
  produsele din aluminiu
  trebuie
  incluse în CBAM, deoarece sunt foarte expuse relocării emisiilor de dioxid de carbon. În plus, în mai multe aplicații industriale, acestea se află în concurență directă cu produsele siderurgice din cauza unor caracteristici foarte apropiate de cele ale produselor siderurgice. Includerea aluminiului este, de asemenea, relevantă, întrucât domeniul de aplicare al CBAM
  poate fi extins pentru a acoperi
  și emisiile indirecte
  în viitor
  .

| (34) | Produsele din aluminiu
  ar trebui
  incluse în CBAM, deoarece sunt foarte expuse relocării emisiilor de dioxid de carbon. În plus, în mai multe aplicații industriale, acestea se află în concurență directă cu produsele siderurgice din cauza unor caracteristici foarte apropiate de cele ale produselor siderurgice. Includerea aluminiului este, de asemenea, relevantă, întrucât domeniul de aplicare al CBAM
  acoperă
  și emisiile indirecte. |
| --- | --- |

(34)

Produsele din aluminiu
  ar trebui
  incluse în CBAM, deoarece sunt foarte expuse relocării emisiilor de dioxid de carbon. În plus, în mai multe aplicații industriale, acestea se află în concurență directă cu produsele siderurgice din cauza unor caracteristici foarte apropiate de cele ale produselor siderurgice. Includerea aluminiului este, de asemenea, relevantă, întrucât domeniul de aplicare al CBAM
  acoperă
  și emisiile indirecte.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 36

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (36) | În schimb, prezentul regulament nu
  trebuie
  să se aplice anumitor produse a căror producție nu implică emisii semnificative, cum ar fi deșeurile feroase (de la codul NC 7204), feroaliajele (cod NC 7202) și anumite îngrășăminte (de la codul NC 3105 60 00). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36)

În schimb, prezentul regulament nu
  trebuie
  să se aplice anumitor produse a căror producție nu implică emisii semnificative, cum ar fi deșeurile feroase (de la codul NC 7204), feroaliajele (cod NC 7202) și anumite îngrășăminte (de la codul NC 3105 60 00).

| (36) | În schimb, prezentul regulament nu
  ar trebui
  să se aplice
  într-o primă etapă
  anumitor produse a căror producție nu implică emisii semnificative, cum ar fi deșeurile feroase (de la codul NC 7204), feroaliajele (cod NC 7202) și anumite îngrășăminte (de la codul NC 3105 60 00). |
| --- | --- |

(36)

În schimb, prezentul regulament nu
  ar trebui
  să se aplice
  într-o primă etapă
  anumitor produse a căror producție nu implică emisii semnificative, cum ar fi deșeurile feroase (de la codul NC 7204), feroaliajele (cod NC 7202) și anumite îngrășăminte (de la codul NC 3105 60 00).

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 40

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (40) | Declarantului autorizat
  trebuie
  să i se permită să solicite o reducere a numărului de certificate CBAM care urmează să fie restituite, corespunzătoare prețului carbonului deja plătit pentru emisiile respective în alte jurisdicții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(40)

Declarantului autorizat
  trebuie
  să i se permită să solicite o reducere a numărului de certificate CBAM care urmează să fie restituite, corespunzătoare prețului carbonului deja plătit pentru emisiile respective în alte jurisdicții.

| (40) | Declarantului autorizat
  ar trebui
  să i se permită să solicite o reducere a numărului de certificate CBAM care urmează să fie restituite, corespunzătoare prețului
  explicit al
  carbonului deja plătit pentru emisiile respective în alte jurisdicții. |
| --- | --- |

(40)

Declarantului autorizat
  ar trebui
  să i se permită să solicite o reducere a numărului de certificate CBAM care urmează să fie restituite, corespunzătoare prețului
  explicit al
  carbonului deja plătit pentru emisiile respective în alte jurisdicții.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 45

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (45) | Caracteristicile fizice ale energiei electrice ca produs, în special imposibilitatea de a urmări fluxul real de electroni, justifică un concept ușor diferit pentru CBAM.
  Valorile implicite trebuie utilizate ca abordare standard, iar
  declaranții autorizați
  trebuie
  să aibă posibilitatea de a solicita calcularea obligațiilor lor CBAM pe baza emisiilor reale. Comerțul cu energie electrică este diferit de comerțul cu alte mărfuri, în special deoarece este comercializată prin intermediul rețelelor de energie electrică interconectate, utilizând burse de energie electrică și forme specifice de tranzacționare. Cuplarea piețelor este o formă foarte reglementată de tranzacționare a energiei electrice, care permite agregarea licitațiilor și a ofertelor în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(45)

Caracteristicile fizice ale energiei electrice ca produs, în special imposibilitatea de a urmări fluxul real de electroni, justifică un concept ușor diferit pentru CBAM.
  Valorile implicite trebuie utilizate ca abordare standard, iar
  declaranții autorizați
  trebuie
  să aibă posibilitatea de a solicita calcularea obligațiilor lor CBAM pe baza emisiilor reale. Comerțul cu energie electrică este diferit de comerțul cu alte mărfuri, în special deoarece este comercializată prin intermediul rețelelor de energie electrică interconectate, utilizând burse de energie electrică și forme specifice de tranzacționare. Cuplarea piețelor este o formă foarte reglementată de tranzacționare a energiei electrice, care permite agregarea licitațiilor și a ofertelor în întreaga Uniune.

| (45) | Caracteristicile fizice ale energiei electrice ca produs, în special imposibilitatea de a urmări fluxul real de electroni, justifică un concept ușor diferit pentru CBAM. Declaranții autorizați
  ar trebui
  să aibă posibilitatea de a solicita calcularea obligațiilor lor CBAM pe baza emisiilor reale
  verificate
  .
  Ar trebui utilizate valori implicite numai dacă nu sunt disponibile date privind emisiile reale.
  Comerțul cu energie electrică este diferit de comerțul cu alte mărfuri, în special deoarece este comercializată prin intermediul rețelelor de energie electrică interconectate, utilizând burse de energie electrică și forme specifice de tranzacționare. Cuplarea piețelor este o formă foarte reglementată de tranzacționare a energiei electrice, care permite agregarea licitațiilor și a ofertelor în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(45)

Caracteristicile fizice ale energiei electrice ca produs, în special imposibilitatea de a urmări fluxul real de electroni, justifică un concept ușor diferit pentru CBAM. Declaranții autorizați
  ar trebui
  să aibă posibilitatea de a solicita calcularea obligațiilor lor CBAM pe baza emisiilor reale
  verificate
  .
  Ar trebui utilizate valori implicite numai dacă nu sunt disponibile date privind emisiile reale.
  Comerțul cu energie electrică este diferit de comerțul cu alte mărfuri, în special deoarece este comercializată prin intermediul rețelelor de energie electrică interconectate, utilizând burse de energie electrică și forme specifice de tranzacționare. Cuplarea piețelor este o formă foarte reglementată de tranzacționare a energiei electrice, care permite agregarea licitațiilor și a ofertelor în întreaga Uniune.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 46 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (46a) | Pentru a reduce riscul de relocare a emisiilor de dioxid carbon, precum și pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru industria Uniunii, ar trebui interzise toate practicile de eludare. Comisia ar trebui să evalueze riscul practicilor de eludare în toate sectoarele incluse în anexa I, în special probabilitatea transbordării, modelele comerciale modificate către produse din aval, precum și redistribuirea resurselor, absorbția costurilor, manipularea datelor privind emisiile, etichetarea incorectă a mărfurilor și ușoare modificări ale produsului astfel încât să se importe un produs sub un alt cod din Nomenclatura combinată (CN). Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte, atunci când este cazul, acte delegate pentru a consolida măsurile de combatere a eludării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(46a)

Pentru a reduce riscul de relocare a emisiilor de dioxid carbon, precum și pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru industria Uniunii, ar trebui interzise toate practicile de eludare. Comisia ar trebui să evalueze riscul practicilor de eludare în toate sectoarele incluse în anexa I, în special probabilitatea transbordării, modelele comerciale modificate către produse din aval, precum și redistribuirea resurselor, absorbția costurilor, manipularea datelor privind emisiile, etichetarea incorectă a mărfurilor și ușoare modificări ale produsului astfel încât să se importe un produs sub un alt cod din Nomenclatura combinată (CN). Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte, atunci când este cazul, acte delegate pentru a consolida măsurile de combatere a eludării.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 49

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (49) | Odată ce țările terțe vor fi integrate îndeaproape pe piața de energie electrică a Uniunii prin cuplarea piețelor,
  trebuie
  găsite soluții tehnice pentru a asigura aplicarea CBAM la energia electrică exportată din aceste țări pe teritoriul vamal al Uniunii. În cazul în care nu pot fi găsite soluții tehnice, țările terțe care sunt cuplate pe piață
  trebuie
  să beneficieze de o scutire limitată de la CBAM până cel târziu în 2030 în ceea ce privește exclusiv exportul de energie electrică, cu condiția îndeplinirii anumitor condiții. Cu toate acestea, țările terțe respective
  trebuie
  să elaboreze o foaie de parcurs și să se angajeze să pună în aplicare un mecanism de stabilire a prețului carbonului care să prevadă un preț echivalent cu cel al EU ETS și
  trebuie
  să se angajeze să realizeze neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon până în 2050
  [precum și?] să
  se
  alinieze
  la legislația Uniunii în domeniile mediului, climei, concurenței și energiei. Această scutire
  trebuie
  retrasă în orice moment în cazul în care există motive să se creadă că țara în cauză nu își îndeplinește angajamentele sau nu a adoptat până în 2030 un ETS echivalent cu EU ETS. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(49)

Odată ce țările terțe vor fi integrate îndeaproape pe piața de energie electrică a Uniunii prin cuplarea piețelor,
  trebuie
  găsite soluții tehnice pentru a asigura aplicarea CBAM la energia electrică exportată din aceste țări pe teritoriul vamal al Uniunii. În cazul în care nu pot fi găsite soluții tehnice, țările terțe care sunt cuplate pe piață
  trebuie
  să beneficieze de o scutire limitată de la CBAM până cel târziu în 2030 în ceea ce privește exclusiv exportul de energie electrică, cu condiția îndeplinirii anumitor condiții. Cu toate acestea, țările terțe respective
  trebuie
  să elaboreze o foaie de parcurs și să se angajeze să pună în aplicare un mecanism de stabilire a prețului carbonului care să prevadă un preț echivalent cu cel al EU ETS și
  trebuie
  să se angajeze să realizeze neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon până în 2050
  [precum și?] să
  se
  alinieze
  la legislația Uniunii în domeniile mediului, climei, concurenței și energiei. Această scutire
  trebuie
  retrasă în orice moment în cazul în care există motive să se creadă că țara în cauză nu își îndeplinește angajamentele sau nu a adoptat până în 2030 un ETS echivalent cu EU ETS.

| (49) | Odată ce țările terțe vor fi integrate îndeaproape pe piața de energie electrică a Uniunii prin cuplarea piețelor,
  ar trebui
  găsite soluții tehnice pentru a asigura aplicarea CBAM la energia electrică exportată din aceste țări pe teritoriul vamal al Uniunii. În cazul în care nu pot fi găsite soluții tehnice, țările terțe care sunt cuplate pe piață
  ar trebui
  să beneficieze de o scutire limitată de la CBAM până cel târziu în 2030 în ceea ce privește exclusiv exportul de energie electrică, cu condiția îndeplinirii anumitor condiții. Cu toate acestea, țările terțe respective
  ar trebui
  să elaboreze o foaie de parcurs și să se angajeze să pună în aplicare un mecanism
  explicit
  de stabilire a prețului carbonului care să prevadă un preț echivalent cu cel al EU ETS și
  ar trebui
  să se angajeze să realizeze neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon până
  cel târziu
  în 2050
  pentru a
  se
  alinia
  la legislația Uniunii în domeniile mediului, climei, concurenței și energiei. Această scutire
  ar trebui
  retrasă în orice moment în cazul în care există motive să se creadă că țara în cauză nu își îndeplinește angajamentele sau nu a adoptat până în 2030 un ETS echivalent cu EU ETS. |
| --- | --- |

(49)

Odată ce țările terțe vor fi integrate îndeaproape pe piața de energie electrică a Uniunii prin cuplarea piețelor,
  ar trebui
  găsite soluții tehnice pentru a asigura aplicarea CBAM la energia electrică exportată din aceste țări pe teritoriul vamal al Uniunii. În cazul în care nu pot fi găsite soluții tehnice, țările terțe care sunt cuplate pe piață
  ar trebui
  să beneficieze de o scutire limitată de la CBAM până cel târziu în 2030 în ceea ce privește exclusiv exportul de energie electrică, cu condiția îndeplinirii anumitor condiții. Cu toate acestea, țările terțe respective
  ar trebui
  să elaboreze o foaie de parcurs și să se angajeze să pună în aplicare un mecanism
  explicit
  de stabilire a prețului carbonului care să prevadă un preț echivalent cu cel al EU ETS și
  ar trebui
  să se angajeze să realizeze neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon până
  cel târziu
  în 2050
  pentru a
  se
  alinia
  la legislația Uniunii în domeniile mediului, climei, concurenței și energiei. Această scutire
  ar trebui
  retrasă în orice moment în cazul în care există motive să se creadă că țara în cauză nu își îndeplinește angajamentele sau nu a adoptat până în 2030 un ETS echivalent cu EU ETS.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 51

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (51) | Pentru a facilita și a asigura buna funcționare a CBAM, Comisia trebuie să ofere sprijin autorităților competente responsabile cu aplicarea prezentului regulament în îndeplinirea obligațiilor care le revin. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(51)

Pentru a facilita și a asigura buna funcționare a CBAM, Comisia trebuie să ofere sprijin autorităților competente responsabile cu aplicarea prezentului regulament în îndeplinirea obligațiilor care le revin.

eliminat

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 51 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (51a) | Este necesar să se asigure faptul că părțile afectate de deciziile autorității CBAM au acces la măsurile corective necesare. Prin urmare, ar trebui instituit un mecanism de recurs corespunzător, astfel încât deciziile autorității CBAM să poată fi contestate în fața unei camere de recurs, ale cărei decizii să poată face obiectul unei acțiuni în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene în conformitate cu TFUE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(51a)

Este necesar să se asigure faptul că părțile afectate de deciziile autorității CBAM au acces la măsurile corective necesare. Prin urmare, ar trebui instituit un mecanism de recurs corespunzător, astfel încât deciziile autorității CBAM să poată fi contestate în fața unei camere de recurs, ale cărei decizii să poată face obiectul unei acțiuni în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene în conformitate cu TFUE.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Considerentul 52

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (52) | Comisia
  trebuie
  să evalueze aplicarea prezentului regulament
  înainte de sfârșitul perioadei de tranziție
  și să prezinte
  un raport
  Parlamentului European și Consiliului.
  Raportul
  Comisiei
  trebuie
  să se axeze în special pe posibilitățile de intensificare a acțiunilor climatice în vederea atingerii obiectivului unei Uniuni neutre din punct de vedere climatic până în 2050. Ca parte a 
  evaluării respective
  , Comisia
  trebuie
  să inițieze colectarea informațiilor necesare pentru posibila extindere a domeniului de aplicare
  la emisiile indirecte, precum și
  la alte mărfuri și servicii expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, și să elaboreze metode de calculare a emisiilor încorporate pe baza metodelor privind amprenta de mediu (47). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(52)

Comisia
  trebuie
  să evalueze aplicarea prezentului regulament
  înainte de sfârșitul perioadei de tranziție
  și să prezinte
  un raport
  Parlamentului European și Consiliului.
  Raportul
  Comisiei
  trebuie
  să se axeze în special pe posibilitățile de intensificare a acțiunilor climatice în vederea atingerii obiectivului unei Uniuni neutre din punct de vedere climatic până în 2050. Ca parte a 
  evaluării respective
  , Comisia
  trebuie
  să inițieze colectarea informațiilor necesare pentru posibila extindere a domeniului de aplicare
  la emisiile indirecte, precum și
  la alte mărfuri și servicii expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, și să elaboreze metode de calculare a emisiilor încorporate pe baza metodelor privind amprenta de mediu (47).

| (52) | Comisia
  ar trebui
  să evalueze
  periodic
  aplicarea prezentului regulament și să prezinte
  rapoarte
  Parlamentului European și Consiliului.
  Rapoartele
  Comisiei
  ar trebui
  să se axeze în special pe posibilitățile de intensificare a acțiunilor climatice în vederea atingerii obiectivului unei Uniuni neutre din punct de vedere climatic până în 2050. Ca parte a 
  primei evaluări
  , Comisia
  ar trebui
  să inițieze colectarea informațiilor necesare pentru posibila extindere
  suplimentară
  a domeniului de aplicare
  al anexei I
  la alte mărfuri și servicii expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon,
  cum ar fi produsele din aval,
  și să elaboreze metode de calculare a emisiilor încorporate pe baza metodelor privind amprenta de mediu (47).
  Comisia ar trebui să își concentreze evaluările ulterioare pe impactul asupra competitivității industriei Uniunii și a industriei din aval, pe impactul asupra IMM-urilor, pe posibila sarcină administrativă disproporționată, pe posibilele practici de eludare, pe denaturarea modelelor comerciale și pe posibilitățile de intensificare a acțiunilor climatice către o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050 și să însoțească evaluările respective, atunci când este cazul, cu propuneri legislative. |
| --- | --- |

(52)

Comisia
  ar trebui
  să evalueze
  periodic
  aplicarea prezentului regulament și să prezinte
  rapoarte
  Parlamentului European și Consiliului.
  Rapoartele
  Comisiei
  ar trebui
  să se axeze în special pe posibilitățile de intensificare a acțiunilor climatice în vederea atingerii obiectivului unei Uniuni neutre din punct de vedere climatic până în 2050. Ca parte a 
  primei evaluări
  , Comisia
  ar trebui
  să inițieze colectarea informațiilor necesare pentru posibila extindere
  suplimentară
  a domeniului de aplicare
  al anexei I
  la alte mărfuri și servicii expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon,
  cum ar fi produsele din aval,
  și să elaboreze metode de calculare a emisiilor încorporate pe baza metodelor privind amprenta de mediu (47).
  Comisia ar trebui să își concentreze evaluările ulterioare pe impactul asupra competitivității industriei Uniunii și a industriei din aval, pe impactul asupra IMM-urilor, pe posibila sarcină administrativă disproporționată, pe posibilele practici de eludare, pe denaturarea modelelor comerciale și pe posibilitățile de intensificare a acțiunilor climatice către o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050 și să însoțească evaluările respective, atunci când este cazul, cu propuneri legislative.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Considerentul 52 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (52a) | Pentru a permite un răspuns rapid și eficace la circumstanțe imprevizibile, excepționale și neprovocate care au consecințe distructive asupra infrastructurii economice și industriale a uneia sau mai multor țări terțe ce fac obiectul CBAM, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă, după caz, de modificare a prezentului regulament. Propunerea legislativă respectivă ar trebui să stabilească măsurile cele mai adecvate în funcție de circumstanțele cu care se confruntă țara sau țările terțe, respectând totodată obiectivele prezentului regulament. Măsurile respective ar trebui să fie limitate în timp. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(52a)

Pentru a permite un răspuns rapid și eficace la circumstanțe imprevizibile, excepționale și neprovocate care au consecințe distructive asupra infrastructurii economice și industriale a uneia sau mai multor țări terțe ce fac obiectul CBAM, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă, după caz, de modificare a prezentului regulament. Propunerea legislativă respectivă ar trebui să stabilească măsurile cele mai adecvate în funcție de circumstanțele cu care se confruntă țara sau țările terțe, respectând totodată obiectivele prezentului regulament. Măsurile respective ar trebui să fie limitate în timp.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Considerentul 53 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (53a) | Pe lângă dialogul cu țările terțe, Comisia ar trebui, în fiecare etapă ulterioară intrării în vigoare a prezentului regulament, să colaboreze cu toate părțile interesate din sectoarele reglementate de prezentul regulament, inclusiv cu reprezentanții industriei, cu sindicatele și cu societatea civilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(53a)

Pe lângă dialogul cu țările terțe, Comisia ar trebui, în fiecare etapă ulterioară intrării în vigoare a prezentului regulament, să colaboreze cu toate părțile interesate din sectoarele reglementate de prezentul regulament, inclusiv cu reprezentanții industriei, cu sindicatele și cu societatea civilă.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Considerentul 54 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (54a) | Comisia ar trebui să urmărească în mod activ instituirea unui „club internațional al carbonului” pentru a asigura un schimb continuu și de bună-credință cu partenerii comerciali ai Uniunii. Acesta ar trebui să fie un forum internațional deschis, neexclusiv, care ar putea fi plasat în cadrul unei organizații multilaterale adecvate, cum ar fi OMC sau organismul relevant și deschis al OCDE, de exemplu. Obiectivul său ar trebui să fie acela de a permite compararea și coordonarea măsurilor de stabilire a prețului carbonului, precum și a măsurilor de altă natură care au un impact asupra reducerii emisiilor. Clubul carbonului ar trebui, de asemenea, să sprijine comparabilitatea măsurilor climatice prin asigurarea calității monitorizării, raportării și verificării climatice în rândul membrilor săi. Calitatea de membru al clubului ar trebui să fie informală, deschisă și voluntară pentru țările care urmăresc un nivel ridicat de ambiție în materie de climă în conformitate cu Acordul de la Paris. Având în vedere că CBAM este prima măsură de acest tip, menită să fie un instrument de cooperare conceput pentru a combate relocarea emisiilor de dioxid de carbon, un astfel de club al carbonului va oferi mijloacele de implicare și de asigurare a transparenței între Uniune și partenerii săi comerciali. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(54a)

Comisia ar trebui să urmărească în mod activ instituirea unui „club internațional al carbonului” pentru a asigura un schimb continuu și de bună-credință cu partenerii comerciali ai Uniunii. Acesta ar trebui să fie un forum internațional deschis, neexclusiv, care ar putea fi plasat în cadrul unei organizații multilaterale adecvate, cum ar fi OMC sau organismul relevant și deschis al OCDE, de exemplu. Obiectivul său ar trebui să fie acela de a permite compararea și coordonarea măsurilor de stabilire a prețului carbonului, precum și a măsurilor de altă natură care au un impact asupra reducerii emisiilor. Clubul carbonului ar trebui, de asemenea, să sprijine comparabilitatea măsurilor climatice prin asigurarea calității monitorizării, raportării și verificării climatice în rândul membrilor săi. Calitatea de membru al clubului ar trebui să fie informală, deschisă și voluntară pentru țările care urmăresc un nivel ridicat de ambiție în materie de climă în conformitate cu Acordul de la Paris. Având în vedere că CBAM este prima măsură de acest tip, menită să fie un instrument de cooperare conceput pentru a combate relocarea emisiilor de dioxid de carbon, un astfel de club al carbonului va oferi mijloacele de implicare și de asigurare a transparenței între Uniune și partenerii săi comerciali.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Considerentul 55

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (55) | Întrucât CBAM urmărește să încurajeze procese de producție mai curate, UE este pregătită să colaboreze cu țările cu venituri mici și medii în vederea decarbonizării industriilor lor de producție. În plus, Uniunea
  trebuie
  să sprijine țările mai puțin dezvoltate cu asistența tehnică necesară pentru a facilita adaptarea acestora la noile obligații stabilite de prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(55)

Întrucât CBAM urmărește să încurajeze procese de producție mai curate, UE este pregătită să colaboreze cu țările cu venituri mici și medii în vederea decarbonizării industriilor lor de producție. În plus, Uniunea
  trebuie
  să sprijine țările mai puțin dezvoltate cu asistența tehnică necesară pentru a facilita adaptarea acestora la noile obligații stabilite de prezentul regulament.

| (55) | Întrucât CBAM urmărește să încurajeze procese de producție mai curate, UE este pregătită să colaboreze cu țările cu venituri mici și medii în vederea decarbonizării industriilor lor de producție. În plus, Uniunea
  ar trebui
  să sprijine țările mai puțin dezvoltate cu asistența tehnică necesară pentru a facilita adaptarea acestora la noile obligații stabilite de prezentul regulament.
  În timp ce veniturile obținute din vânzarea certificatelor CBAM vor intra în bugetul UE ca venit general și nu ar trebui să fie alocate pentru o anumită cheltuială din bugetul Uniunii, în lumina principiului universalității care reglementează bugetul Uniunii, Uniunea ar trebui să finanțeze eforturile țărilor cel mai puțin dezvoltate de decarbonizare a industriilor lor prelucrătoare cu o sumă anuală corespunzătoare cel puțin nivelului veniturilor obținute din vânzarea certificatelor CBAM. O astfel de finanțare ar trebui furnizată prin sprijinul financiar acordat de Uniune finanțării combaterii schimbărilor climatice la nivel internațional, prin programele geografice relevante și prin programul tematic Provocările mondiale pentru Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională instituit prin Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  . Ajustările necesare ale creditelor bugetare aferente instrumentului respectiv ar trebui efectuate prin procedura bugetară anuală a UE până în 2027 și apoi incluse în următorul cadru financiar multianual al UE. |
| --- | --- |

(55)

Întrucât CBAM urmărește să încurajeze procese de producție mai curate, UE este pregătită să colaboreze cu țările cu venituri mici și medii în vederea decarbonizării industriilor lor de producție. În plus, Uniunea
  ar trebui
  să sprijine țările mai puțin dezvoltate cu asistența tehnică necesară pentru a facilita adaptarea acestora la noile obligații stabilite de prezentul regulament.
  În timp ce veniturile obținute din vânzarea certificatelor CBAM vor intra în bugetul UE ca venit general și nu ar trebui să fie alocate pentru o anumită cheltuială din bugetul Uniunii, în lumina principiului universalității care reglementează bugetul Uniunii, Uniunea ar trebui să finanțeze eforturile țărilor cel mai puțin dezvoltate de decarbonizare a industriilor lor prelucrătoare cu o sumă anuală corespunzătoare cel puțin nivelului veniturilor obținute din vânzarea certificatelor CBAM. O astfel de finanțare ar trebui furnizată prin sprijinul financiar acordat de Uniune finanțării combaterii schimbărilor climatice la nivel internațional, prin programele geografice relevante și prin programul tematic Provocările mondiale pentru Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională instituit prin Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  . Ajustările necesare ale creditelor bugetare aferente instrumentului respectiv ar trebui efectuate prin procedura bugetară anuală a UE până în 2027 și apoi incluse în următorul cadru financiar multianual al UE.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Considerentul 57 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (57a) | Comisia ar trebui să monitorizeze periodic orice modificare a fluxurilor comerciale din țările cel mai puțin dezvoltate care poate fi atribuită CBAM, pentru a evalua eficiența prezentului regulament, inclusiv contribuția acestuia la prevenirea relocării emisiilor de dioxid de carbon și impactul său asupra fluxurilor comerciale dintre Uniune și țările cel mai puțin dezvoltate. De asemenea, Comisia ar trebui să monitorizeze periodic asistența tehnică acordată țărilor cel mai puțin dezvoltate pentru a evalua eficacitatea acesteia în ceea ce privește contribuția la procesul de decarbonizare în țările respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(57a)

Comisia ar trebui să monitorizeze periodic orice modificare a fluxurilor comerciale din țările cel mai puțin dezvoltate care poate fi atribuită CBAM, pentru a evalua eficiența prezentului regulament, inclusiv contribuția acestuia la prevenirea relocării emisiilor de dioxid de carbon și impactul său asupra fluxurilor comerciale dintre Uniune și țările cel mai puțin dezvoltate. De asemenea, Comisia ar trebui să monitorizeze periodic asistența tehnică acordată țărilor cel mai puțin dezvoltate pentru a evalua eficacitatea acesteia în ceea ce privește contribuția la procesul de decarbonizare în țările respective.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Considerentul 59

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (59) | Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, iar respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (51). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(59)

Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, iar respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (51). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (59) | Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  și de sectoare industriale relevante
  , iar respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (51). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(59)

Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  și de sectoare industriale relevante
  , iar respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (51). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Considerentul 61

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (61) | Interesele financiare ale Uniunii
  trebuie
  să fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin sancțiuni administrative și financiare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(61)

Interesele financiare ale Uniunii
  trebuie
  să fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin sancțiuni administrative și financiare.

| (61) | Interesele financiare ale Uniunii
  ar trebui
  să fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin sancțiuni administrative și financiare.
  Potrivit Europol, frauda cu credite de carbon a dus la pierderi de venituri publice în valoare de peste 5 miliarde de euro. Prin urmare, CBAM ar trebui să instituie mecanisme adecvate și eficace pentru a evita pierderea de venituri publice. |
| --- | --- |

(61)

Interesele financiare ale Uniunii
  ar trebui
  să fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin sancțiuni administrative și financiare.
  Potrivit Europol, frauda cu credite de carbon a dus la pierderi de venituri publice în valoare de peste 5 miliarde de euro. Prin urmare, CBAM ar trebui să instituie mecanisme adecvate și eficace pentru a evita pierderea de venituri publice.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Considerentul 61 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (61a) | Autoritatea CBAM ar trebui să fie finanțată astfel încât să i se garanteze funcționarea viabilă și să se permită o bună gestiune financiară. Orice cost legat de înființarea și funcționarea autorității ar trebui să fie suportat din veniturile generale la bugetul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(61a)

Autoritatea CBAM ar trebui să fie finanțată astfel încât să i se garanteze funcționarea viabilă și să se permită o bună gestiune financiară. Orice cost legat de înființarea și funcționarea autorității ar trebui să fie suportat din veniturile generale la bugetul Uniunii.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prezentul regulament instituie un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon („CBAM”) pentru abordarea emisiilor de gaze cu efect de seră încorporate în mărfurile menționate în anexa I, la importul acestora pe teritoriul vamal al Uniunii, pentru a 
  preveni riscul
  de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. | 1.   Prezentul regulament instituie un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon („CBAM”) pentru abordarea emisiilor de gaze cu efect de seră încorporate în mărfurile menționate în anexa I, la importul acestora pe teritoriul vamal al Uniunii, pentru a 
  reduce emisiile globale de dioxid de carbon și pentru a sprijini îndeplinirea obiectivelor Acordului de la Paris prin prevenirea oricărui potențial risc
  de relocare a emisiilor de dioxid de carbon
  din Uniune, precum și pentru a stimula reducerea emisiilor de dioxid de carbon în țările terțe. În acest scop, CBAM urmărește să egalizeze prețurile carbonului pentru produsele importate și interne care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Prezentul regulament instituie un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon („CBAM”) pentru abordarea emisiilor de gaze cu efect de seră încorporate în mărfurile menționate în anexa I, la importul acestora pe teritoriul vamal al Uniunii, pentru a 
  preveni riscul
  de relocare a emisiilor de dioxid de carbon.

1.   Prezentul regulament instituie un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon („CBAM”) pentru abordarea emisiilor de gaze cu efect de seră încorporate în mărfurile menționate în anexa I, la importul acestora pe teritoriul vamal al Uniunii, pentru a 
  reduce emisiile globale de dioxid de carbon și pentru a sprijini îndeplinirea obiectivelor Acordului de la Paris prin prevenirea oricărui potențial risc
  de relocare a emisiilor de dioxid de carbon
  din Uniune, precum și pentru a stimula reducerea emisiilor de dioxid de carbon în țările terțe. În acest scop, CBAM urmărește să egalizeze prețurile carbonului pentru produsele importate și interne care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3

Articolul 1 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Mecanismul
  va deveni
  treptat
  o alternativă la
  mecanismele instituite în temeiul Directivei 2003/87/CE pentru a preveni riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, în special alocarea de certificate cu titlu gratuit, în conformitate cu articolul 10a din directiva respectivă. | 3.   Mecanismul
  urmează să înlocuiască
  treptat mecanismele instituite în temeiul Directivei 2003/87/CE pentru a preveni riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, în special alocarea de certificate cu titlu gratuit, în conformitate cu articolul 10a din directiva respectivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Mecanismul
  va deveni
  treptat
  o alternativă la
  mecanismele instituite în temeiul Directivei 2003/87/CE pentru a preveni riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, în special alocarea de certificate cu titlu gratuit, în conformitate cu articolul 10a din directiva respectivă.

3.   Mecanismul
  urmează să înlocuiască
  treptat mecanismele instituite în temeiul Directivei 2003/87/CE pentru a preveni riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, în special alocarea de certificate cu titlu gratuit, în conformitate cu articolul 10a din directiva respectivă.

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 2 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Până la 1 ianuarie 2030, prezentul regulament trebuie să se aplice tuturor sectoarelor reglementate de Directiva 2003/87/CE. |
| | Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 28, un act delegat de completare a prezentului regulament prin stabilirea unui calendar pentru includerea treptată a tuturor mărfurilor în sectoarele reglementate de Directiva 2003/87/CE. În actul delegat respectiv, Comisia acordă prioritate mărfurilor expuse cel mai mult riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon și care generează cele mai multe emisii de dioxid de carbon. Acest act delegat se adoptă până la 30 iunie 2025. |
| | Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 28, un act delegat de completare a anexei I prin adăugarea tuturor mărfurilor în sectoarele reglementate de EU ETS. |
| | Până la ... [trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 28, un act delegat de completare a anexei I prin adăugarea produselor din aval din mărfurile enumerate în anexa I. Aceste produse din aval conțin o cotă semnificativă din cel puțin una dintre mărfurile enumerate în anexa I. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Până la 1 ianuarie 2030, prezentul regulament trebuie să se aplice tuturor sectoarelor reglementate de Directiva 2003/87/CE.

Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 28, un act delegat de completare a prezentului regulament prin stabilirea unui calendar pentru includerea treptată a tuturor mărfurilor în sectoarele reglementate de Directiva 2003/87/CE. În actul delegat respectiv, Comisia acordă prioritate mărfurilor expuse cel mai mult riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon și care generează cele mai multe emisii de dioxid de carbon. Acest act delegat se adoptă până la 30 iunie 2025.

Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 28, un act delegat de completare a prezentului regulament prin stabilirea unui calendar pentru includerea treptată a tuturor mărfurilor în sectoarele reglementate de Directiva 2003/87/CE. În actul delegat respectiv, Comisia acordă prioritate mărfurilor expuse cel mai mult riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon și care generează cele mai multe emisii de dioxid de carbon. Acest act delegat se adoptă până la 30 iunie 2025.

Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 28, un act delegat de completare a anexei I prin adăugarea tuturor mărfurilor în sectoarele reglementate de EU ETS.

Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 28, un act delegat de completare a anexei I prin adăugarea tuturor mărfurilor în sectoarele reglementate de EU ETS.

Până la ... [trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 28, un act delegat de completare a anexei I prin adăugarea produselor din aval din mărfurile enumerate în anexa I. Aceste produse din aval conțin o cotă semnificativă din cel puțin una dintre mărfurile enumerate în anexa I.

Până la ... [trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 28, un act delegat de completare a anexei I prin adăugarea produselor din aval din mărfurile enumerate în anexa I. Aceste produse din aval conțin o cotă semnificativă din cel puțin una dintre mărfurile enumerate în anexa I.

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 6

Articolul 2 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  de punere în aplicare
  pentru a 
  stabili condițiile
  de aplicare a CBAM pentru mărfurile menționate la alineatul (2).
  Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). | 6.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate în conformitate cu articolul 28
  pentru a 
  completa prezentul regulament prin stabilirea condițiilor
  de aplicare a CBAM pentru mărfurile menționate la alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  de punere în aplicare
  pentru a 
  stabili condițiile
  de aplicare a CBAM pentru mărfurile menționate la alineatul (2).
  Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

6.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate în conformitate cu articolul 28
  pentru a 
  completa prezentul regulament prin stabilirea condițiilor
  de aplicare a CBAM pentru mărfurile menționate la alineatul (2).

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 7 – litera b

Articolul 2 – alineatul 7 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | legislația națională din țara terță sau teritoriul terț respectiv pune în aplicare principalele dispoziții ale legislației Uniunii privind piața energiei electrice, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie
  și
  cuplarea piețelor de energie electrică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

legislația națională din țara terță sau teritoriul terț respectiv pune în aplicare principalele dispoziții ale legislației Uniunii privind piața energiei electrice, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie
  și
  cuplarea piețelor de energie electrică;

și

| (b) | legislația națională din țara terță sau teritoriul terț respectiv pune în aplicare principalele dispoziții ale legislației Uniunii privind piața energiei electrice, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie, cuplarea piețelor de energie electrică
  și pune în aplicare acquis-ul Uniunii în materie de climă, mediu și concurență, respectând pe deplin termenele convenite
  ; |
| --- | --- |

(b)

legislația națională din țara terță sau teritoriul terț respectiv pune în aplicare principalele dispoziții ale legislației Uniunii privind piața energiei electrice, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie, cuplarea piețelor de energie electrică
  și pune în aplicare acquis-ul Uniunii în materie de climă, mediu și concurență, respectând pe deplin termenele convenite
  ;

și pune în aplicare acquis-ul Uniunii în materie de climă, mediu și concurență, respectând pe deplin termenele convenite

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 7 – litera e

Articolul 2 – alineatul 7 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | țara terță sau teritoriul terț, atunci când a pus în aplicare foaia de parcurs în temeiul literei (c), a demonstrat progrese substanțiale în direcția alinierii legislației interne la legislația Uniunii în domeniul acțiunilor climatice pe baza foii de parcurs respective, inclusiv în ceea ce privește stabilirea prețului carbonului la un nivel echivalent cu cel al Uniunii, cel puțin în ceea ce privește producerea de energie electrică. Punerea în aplicare a unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru energia electrică, cu un preț echivalent cu EU ETS, se finalizează până la 1 ianuarie
  2030
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

țara terță sau teritoriul terț, atunci când a pus în aplicare foaia de parcurs în temeiul literei (c), a demonstrat progrese substanțiale în direcția alinierii legislației interne la legislația Uniunii în domeniul acțiunilor climatice pe baza foii de parcurs respective, inclusiv în ceea ce privește stabilirea prețului carbonului la un nivel echivalent cu cel al Uniunii, cel puțin în ceea ce privește producerea de energie electrică. Punerea în aplicare a unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru energia electrică, cu un preț echivalent cu EU ETS, se finalizează până la 1 ianuarie
  2030
  ;

2030

| (e) | țara terță sau teritoriul terț, atunci când a pus în aplicare foaia de parcurs în temeiul literei (c), a demonstrat progrese substanțiale în direcția alinierii legislației interne la legislația Uniunii în domeniul acțiunilor climatice pe baza foii de parcurs respective, inclusiv în ceea ce privește stabilirea prețului carbonului la un nivel echivalent cu cel al Uniunii, cel puțin în ceea ce privește producerea de energie electrică. Punerea în aplicare a unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru energia electrică, cu un preț echivalent cu EU ETS, se finalizează până la 1 ianuarie
  2028
  ; |
| --- | --- |

(e)

țara terță sau teritoriul terț, atunci când a pus în aplicare foaia de parcurs în temeiul literei (c), a demonstrat progrese substanțiale în direcția alinierii legislației interne la legislația Uniunii în domeniul acțiunilor climatice pe baza foii de parcurs respective, inclusiv în ceea ce privește stabilirea prețului carbonului la un nivel echivalent cu cel al Uniunii, cel puțin în ceea ce privește producerea de energie electrică. Punerea în aplicare a unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru energia electrică, cu un preț echivalent cu EU ETS, se finalizează până la 1 ianuarie
  2028
  ;

2028

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 8

Articolul 2 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   O țară terță sau un teritoriu care îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (7) literele (a)-(f) este inclus(ă) în anexa II secțiunea B la prezentul regulament și prezintă
  două
  rapoarte privind îndeplinirea condițiilor în conformitate cu alineatul (7) literele (a)-(f), unul înainte de 1 iulie
  2025
  și altul înainte de 1 iulie 2029. Până la 31 decembrie
  2025
  și până la 31 decembrie 2029, Comisia evaluează, în special pe baza foii de parcurs în temeiul alineatului (7) litera (c) și a rapoartelor primite din partea țării terțe sau a teritoriului terț, dacă țara terță sau teritoriul terț respectiv continuă să respecte condițiile prevăzute la alineatul (7). | 8.   O țară terță sau un teritoriu care îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (7) literele (a)-(f) este inclus(ă) în anexa II secțiunea B la prezentul regulament și prezintă
  trei
  rapoarte
  cuprinzătoare
  privind îndeplinirea condițiilor în conformitate cu alineatul (7) literele (a)-(f), unul înainte de 1 iulie
  2024


  , unul înainte de 1 iulie 2027
  și altul înainte de 1 iulie 2029. Până la 31 decembrie
  2024


  , până la 31 decembrie 2027
  și până la 31 decembrie 2029, Comisia evaluează, în special pe baza foii de parcurs în temeiul alineatului (7) litera (c) și a rapoartelor primite din partea țării terțe sau a teritoriului terț, dacă țara terță sau teritoriul terț respectiv continuă să respecte condițiile prevăzute la alineatul (7). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   O țară terță sau un teritoriu care îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (7) literele (a)-(f) este inclus(ă) în anexa II secțiunea B la prezentul regulament și prezintă
  două
  rapoarte privind îndeplinirea condițiilor în conformitate cu alineatul (7) literele (a)-(f), unul înainte de 1 iulie
  2025
  și altul înainte de 1 iulie 2029. Până la 31 decembrie
  2025
  și până la 31 decembrie 2029, Comisia evaluează, în special pe baza foii de parcurs în temeiul alineatului (7) litera (c) și a rapoartelor primite din partea țării terțe sau a teritoriului terț, dacă țara terță sau teritoriul terț respectiv continuă să respecte condițiile prevăzute la alineatul (7).

8.   O țară terță sau un teritoriu care îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (7) literele (a)-(f) este inclus(ă) în anexa II secțiunea B la prezentul regulament și prezintă
  trei
  rapoarte
  cuprinzătoare
  privind îndeplinirea condițiilor în conformitate cu alineatul (7) literele (a)-(f), unul înainte de 1 iulie
  2024


  , unul înainte de 1 iulie 2027
  și altul înainte de 1 iulie 2029. Până la 31 decembrie
  2024


  , până la 31 decembrie 2027
  și până la 31 decembrie 2029, Comisia evaluează, în special pe baza foii de parcurs în temeiul alineatului (7) litera (c) și a rapoartelor primite din partea țării terțe sau a teritoriului terț, dacă țara terță sau teritoriul terț respectiv continuă să respecte condițiile prevăzute la alineatul (7).

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 9 – litera ba (nouă)

Articolul 2 – alineatul 9 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | în cazul în care Comisia are dovezi că, în urma creșterii exporturilor de energie electrică către Uniune, emisiile provenite din producția de energie electrică din țara sau teritoriul respectiv au crescut. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

în cazul în care Comisia are dovezi că, în urma creșterii exporturilor de energie electrică către Uniune, emisiile provenite din producția de energie electrică din țara sau teritoriul respectiv au crescut.

în cazul în care Comisia are dovezi că, în urma creșterii exporturilor de energie electrică către Uniune, emisiile provenite din producția de energie electrică din țara sau teritoriul respectiv au crescut.

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 12

Articolul 2 – alineatul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 12.   Uniunea poate încheia acorduri cu țări terțe pentru a ține seama de mecanismele de stabilire a prețului carbonului din aceste țări în aplicarea
  articolul
   9. | 12.   Uniunea poate încheia acorduri cu țări terțe pentru a ține seama de mecanismele de stabilire a prețului carbonului din aceste țări în aplicarea
  articolului
   9.
  Asemenea acorduri nu conduc la un tratament preferențial necuvenit pentru importurile din țările terțe în ceea ce privește certificatele CBAM care trebuie restituite și țin seama de orice mecanism de stabilire a prețului carbonului care este considerat o practică de eludare în sensul articolului 27 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

12.   Uniunea poate încheia acorduri cu țări terțe pentru a ține seama de mecanismele de stabilire a prețului carbonului din aceste țări în aplicarea
  articolul
   9.

12.   Uniunea poate încheia acorduri cu țări terțe pentru a ține seama de mecanismele de stabilire a prețului carbonului din aceste țări în aplicarea
  articolului
   9.
  Asemenea acorduri nu conduc la un tratament preferențial necuvenit pentru importurile din țările terțe în ceea ce privește certificatele CBAM care trebuie restituite și țin seama de orice mecanism de stabilire a prețului carbonului care este considerat o practică de eludare în sensul articolului 27 alineatul (2).

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | „autoritate
  competentă
  ” înseamnă o autoritate
  desemnată de un stat membru
  în conformitate cu articolul 11 din prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(11)

„autoritate
  competentă
  ” înseamnă o autoritate
  desemnată de un stat membru
  în conformitate cu articolul 11 din prezentul regulament;

competentă

desemnată de un stat membru

| (11) | „autoritate
  CBAM
  ” înseamnă o autoritate
  instituită
  în conformitate cu articolul 11 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(11)

„autoritate
  CBAM
  ” înseamnă o autoritate
  instituită
  în conformitate cu articolul 11 din prezentul regulament;

CBAM

instituită

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 15

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | „emisii directe” înseamnă emisiile provenite din procesele de producție a mărfurilor asupra cărora producătorul deține un control direct; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(15)

„emisii directe” înseamnă emisiile provenite din procesele de producție a mărfurilor asupra cărora producătorul deține un control direct;

| (15) | „emisii directe” înseamnă emisiile provenite din procesele de producție a mărfurilor asupra cărora producătorul deține un control direct
  , inclusiv emisiile generate prin producerea de încălzire și răcire folosite în timpul proceselor de producție
  ; |
| --- | --- |

(15)

„emisii directe” înseamnă emisiile provenite din procesele de producție a mărfurilor asupra cărora producătorul deține un control direct
  , inclusiv emisiile generate prin producerea de încălzire și răcire folosite în timpul proceselor de producție
  ;

, inclusiv emisiile generate prin producerea de încălzire și răcire folosite în timpul proceselor de producție

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 16

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | „emisii încorporate” înseamnă emisii directe eliberate în timpul producerii de mărfuri, calculate în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(16)

„emisii încorporate” înseamnă emisii directe eliberate în timpul producerii de mărfuri, calculate în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III;

| (16) | „emisii încorporate” înseamnă emisii directe
  și indirecte
  eliberate în timpul producerii de mărfuri
  și de energie electrică consumată în timpul proceselor de producție a mărfurilor
  , calculate în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III; |
| --- | --- |

(16)

„emisii încorporate” înseamnă emisii directe
  și indirecte
  eliberate în timpul producerii de mărfuri
  și de energie electrică consumată în timpul proceselor de producție a mărfurilor
  , calculate în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III;

și indirecte

și de energie electrică consumată în timpul proceselor de producție a mărfurilor

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 18

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | „Certificat CBAM” înseamnă un certificat în format electronic care corespunde unei tone de emisii încorporate în mărfuri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(18)

„Certificat CBAM” înseamnă un certificat în format electronic care corespunde unei tone de emisii încorporate în mărfuri;

| (18) | „Certificat CBAM” înseamnă un certificat
  , comun tuturor statelor membre,
  în format electronic care corespunde unei tone de emisii încorporate în mărfuri; |
| --- | --- |

(18)

„Certificat CBAM” înseamnă un certificat
  , comun tuturor statelor membre,
  în format electronic care corespunde unei tone de emisii încorporate în mărfuri;

, comun tuturor statelor membre,

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 22

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | „emisii reale” înseamnă emisiile calculate pe baza datelor primare din procesele de producție a mărfurilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(22)

„emisii reale” înseamnă emisiile calculate pe baza datelor primare din procesele de producție a mărfurilor;

| (22) | „emisii reale” înseamnă emisiile calculate
  și verificate
  pe baza datelor primare din procesele de producție a mărfurilor
  și din producerea energiei electrice consumate în timpul proceselor de producție a mărfurilor
  ; |
| --- | --- |

(22)

„emisii reale” înseamnă emisiile calculate
  și verificate
  pe baza datelor primare din procesele de producție a mărfurilor
  și din producerea energiei electrice consumate în timpul proceselor de producție a mărfurilor
  ;

și verificate

și din producerea energiei electrice consumate în timpul proceselor de producție a mărfurilor

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 23

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | „prețul carbonului” înseamnă suma plătită într-o țară terță sub forma unei taxe sau a unor certificate de emisii în cadrul unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră, calculată pentru gazele cu efect de seră care fac obiectul unei astfel de măsuri și care sunt eliberate în timpul producerii de mărfuri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(23)

„prețul carbonului” înseamnă suma plătită într-o țară terță sub forma unei taxe sau a unor certificate de emisii în cadrul unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră, calculată pentru gazele cu efect de seră care fac obiectul unei astfel de măsuri și care sunt eliberate în timpul producerii de mărfuri;

| (23) | „prețul carbonului” înseamnă suma plătită într-o țară terță sub forma unei taxe
  , a unui tarif
  sau a unor certificate de emisii în cadrul unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră, calculată pentru gazele cu efect de seră care fac obiectul unei astfel de măsuri și care sunt eliberate în timpul producerii de mărfuri; |
| --- | --- |

(23)

„prețul carbonului” înseamnă suma plătită într-o țară terță sub forma unei taxe
  , a unui tarif
  sau a unor certificate de emisii în cadrul unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră, calculată pentru gazele cu efect de seră care fac obiectul unei astfel de măsuri și care sunt eliberate în timpul producerii de mărfuri;

, a unui tarif

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 28

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | „emisii indirecte” înseamnă emisii provenite din
  producția
  de
  energie electrică, încălzire și răcire,
  care
  sunt consumate
  în timpul proceselor de producție a mărfurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(28)

„emisii indirecte” înseamnă emisii provenite din
  producția
  de
  energie electrică, încălzire și răcire,
  care
  sunt consumate
  în timpul proceselor de producție a mărfurilor.

producția

energie electrică, încălzire și răcire,

sunt consumate

| (28) | „emisii indirecte” înseamnă emisii
  de gaze cu efect de seră
  provenite din
  procesele
  de
  producție a energiei electrice
  care
  este consumată
  în timpul proceselor de producție a mărfurilor; |
| --- | --- |

(28)

„emisii indirecte” înseamnă emisii
  de gaze cu efect de seră
  provenite din
  procesele
  de
  producție a energiei electrice
  care
  este consumată
  în timpul proceselor de producție a mărfurilor;

de gaze cu efect de seră

procesele

producție a energiei electrice

este consumată

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 28 a (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 28 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28a) | „țară cel mai puțin dezvoltată” înseamnă o țară inclusă pe lista cu astfel de țări stabilită de Consiliul Economic și Social al Organizației Națiunilor Unite; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(28a)

(28a)

„țară cel mai puțin dezvoltată” înseamnă o țară inclusă pe lista cu astfel de țări stabilită de Consiliul Economic și Social al Organizației Națiunilor Unite;

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 28 b (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 28 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28b) | „factor CBAM” înseamnă un factor de reducere a alocării cu titlu gratuit a certificatelor pentru instalațiile care produc mărfurile incluse în anexa I; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(28b)

(28b)

„factor CBAM” înseamnă un factor de reducere a alocării cu titlu gratuit a certificatelor pentru instalațiile care produc mărfurile incluse în anexa I;

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 28 c (nou)

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 28 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28c) | „produse din aval” înseamnă produse fabricate utilizând mărfurile enumerate în anexa I. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(28c)

(28c)

„produse din aval” înseamnă produse fabricate utilizând mărfurile enumerate în anexa I.

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – paragraful 1

Articolul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Mărfurile se importă pe teritoriul vamal al Uniunii numai de către un declarant autorizat de autoritatea
  competentă
  în conformitate cu articolul 17 („declarant autorizat”). | Mărfurile se importă pe teritoriul vamal al Uniunii numai de către un declarant autorizat de autoritatea
  CBAM
  în conformitate cu articolul 17 („declarant autorizat”). |
| | (Denumirea de „autoritate CBAM” se aplică pe tot cuprinsul textului. Adoptarea sa impune modificări corespunzătoare în întregul text). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Mărfurile se importă pe teritoriul vamal al Uniunii numai de către un declarant autorizat de autoritatea
  competentă
  în conformitate cu articolul 17 („declarant autorizat”).

competentă

Mărfurile se importă pe teritoriul vamal al Uniunii numai de către un declarant autorizat de autoritatea
  CBAM
  în conformitate cu articolul 17 („declarant autorizat”).

CBAM

(Denumirea de „autoritate CBAM” se aplică pe tot cuprinsul textului. Adoptarea sa impune modificări corespunzătoare în întregul text).

(Denumirea de „autoritate CBAM” se aplică pe tot cuprinsul textului. Adoptarea sa impune modificări corespunzătoare în întregul text).

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Înainte de a importa mărfuri, astfel cum se menționează la articolul 2, orice declarant solicită autorității
  competente
  din locul în care este stabilit o autorizație de import al mărfurilor respective pe teritoriul vamal al Uniunii. | 1.   Înainte de a importa mărfuri, astfel cum se menționează la articolul 2, orice declarant solicită autorității
  CBAM
  din locul în care este stabilit o autorizație de import al mărfurilor respective pe teritoriul vamal al Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Înainte de a importa mărfuri, astfel cum se menționează la articolul 2, orice declarant solicită autorității
  competente
  din locul în care este stabilit o autorizație de import al mărfurilor respective pe teritoriul vamal al Uniunii.

1.   Înainte de a importa mărfuri, astfel cum se menționează la articolul 2, orice declarant solicită autorității
  CBAM
  din locul în care este stabilit o autorizație de import al mărfurilor respective pe teritoriul vamal al Uniunii.

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera e

Articolul 5 – alineatul 3 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | declarație pe propria răspundere conform căreia declarantul nu a fost implicat în încălcări grave sau încălcări repetate ale legislației vamale, ale normelor fiscale și ale normelor privind abuzul de piață în cursul celor cinci ani anteriori anului în care a fost depusă cererea, inclusiv faptul că nu are cazier conținând infracțiuni
  grave
  legate de activitatea
  sa
  economică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

declarație pe propria răspundere conform căreia declarantul nu a fost implicat în încălcări grave sau încălcări repetate ale legislației vamale, ale normelor fiscale și ale normelor privind abuzul de piață în cursul celor cinci ani anteriori anului în care a fost depusă cererea, inclusiv faptul că nu are cazier conținând infracțiuni
  grave
  legate de activitatea
  sa
  economică;

grave

sa

| (e) | declarație pe propria răspundere conform căreia declarantul
  sau, dacă este cazul, un membru al consiliului de administrație al declarantului
  nu a fost implicat în încălcări grave sau încălcări repetate ale legislației vamale, ale normelor fiscale și ale normelor privind abuzul de piață în cursul celor cinci ani anteriori anului în care a fost depusă cererea, inclusiv faptul că nu are cazier conținând infracțiuni legate de activitatea economică
  a declarantului
  ; |
| --- | --- |

(e)

declarație pe propria răspundere conform căreia declarantul
  sau, dacă este cazul, un membru al consiliului de administrație al declarantului
  nu a fost implicat în încălcări grave sau încălcări repetate ale legislației vamale, ale normelor fiscale și ale normelor privind abuzul de piață în cursul celor cinci ani anteriori anului în care a fost depusă cererea, inclusiv faptul că nu are cazier conținând infracțiuni legate de activitatea economică
  a declarantului
  ;

sau, dacă este cazul, un membru al consiliului de administrație al declarantului

a declarantului

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – litera f

Articolul 5 – alineatul 3 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | informațiile necesare pentru a demonstra capacitatea financiară și operațională a declarantului de a-și îndeplini obligațiile în temeiul prezentului regulament și, în cazul în care autoritatea
  competentă
  decide acest lucru pe baza unei evaluări a riscurilor, documente justificative care să confirme respectivele informații, cum ar fi contul de profit și pierderi și bilanțul pentru cel mult ultimele trei exerciții financiare pentru care conturile au fost închise; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

informațiile necesare pentru a demonstra capacitatea financiară și operațională a declarantului de a-și îndeplini obligațiile în temeiul prezentului regulament și, în cazul în care autoritatea
  competentă
  decide acest lucru pe baza unei evaluări a riscurilor, documente justificative care să confirme respectivele informații, cum ar fi contul de profit și pierderi și bilanțul pentru cel mult ultimele trei exerciții financiare pentru care conturile au fost închise;

competentă

| (f) | informațiile necesare pentru a demonstra capacitatea financiară și operațională a declarantului de a-și îndeplini obligațiile în temeiul prezentului regulament și, în cazul în care autoritatea
  CBAM
  decide acest lucru pe baza unei evaluări a riscurilor, documente justificative care să confirme respectivele informații, cum ar fi contul de profit și pierderi și bilanțul pentru cel mult ultimele trei exerciții financiare pentru care conturile au fost închise; |
| --- | --- |

(f)

informațiile necesare pentru a demonstra capacitatea financiară și operațională a declarantului de a-și îndeplini obligațiile în temeiul prezentului regulament și, în cazul în care autoritatea
  CBAM
  decide acest lucru pe baza unei evaluări a riscurilor, documente justificative care să confirme respectivele informații, cum ar fi contul de profit și pierderi și bilanțul pentru cel mult ultimele trei exerciții financiare pentru care conturile au fost închise;

CBAM

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4

Articolul 5 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Solicitantul își poate retrage cererea în orice moment. | 4.   Solicitantul își poate
  modifica sau
  retrage cererea în orice moment. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Solicitantul își poate retrage cererea în orice moment.

4.   Solicitantul își poate
  modifica sau
  retrage cererea în orice moment.

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 5

Articolul 5 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Declarantul autorizat informează fără întârziere autoritatea
  competentă
  cu privire la orice modificare a informațiilor furnizate în temeiul alineatului (3), intervenită după luarea deciziei, care ar putea influența decizia luată în temeiul articolului 17 sau conținutul autorizației în conformitate cu articolul 17. | 5.   Declarantul autorizat informează fără întârziere autoritatea
  CBAM
  cu privire la orice modificare a informațiilor furnizate în temeiul alineatului (3), intervenită după luarea deciziei, care ar putea influența decizia luată în temeiul articolului 17 sau conținutul autorizației în conformitate cu articolul 17. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Declarantul autorizat informează fără întârziere autoritatea
  competentă
  cu privire la orice modificare a informațiilor furnizate în temeiul alineatului (3), intervenită după luarea deciziei, care ar putea influența decizia luată în temeiul articolului 17 sau conținutul autorizației în conformitate cu articolul 17.

5.   Declarantul autorizat informează fără întârziere autoritatea
  CBAM
  cu privire la orice modificare a informațiilor furnizate în temeiul alineatului (3), intervenită după luarea deciziei, care ar putea influența decizia luată în temeiul articolului 17 sau conținutul autorizației în conformitate cu articolul 17.

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 6

Articolul 5 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare privind formatul standard al cererii și termenele și procedura care trebuie urmată de autoritatea
  competentă
  atunci când prelucrează cererile de autorizare în conformitate cu alineatul (1) și normele de identificare de către autoritatea
  competentă
  a declaranților pentru importul de energie electrică. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). | 6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare privind formatul standard al cererii și termenele și procedura care trebuie urmată de autoritatea
  CBAM
  atunci când prelucrează cererile de autorizare în conformitate cu alineatul (1) și normele de identificare de către autoritatea
  CBAM
  a declaranților pentru importul de energie electrică. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare privind formatul standard al cererii și termenele și procedura care trebuie urmată de autoritatea
  competentă
  atunci când prelucrează cererile de autorizare în conformitate cu alineatul (1) și normele de identificare de către autoritatea
  competentă
  a declaranților pentru importul de energie electrică. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare privind formatul standard al cererii și termenele și procedura care trebuie urmată de autoritatea
  CBAM
  atunci când prelucrează cererile de autorizare în conformitate cu alineatul (1) și normele de identificare de către autoritatea
  CBAM
  a declaranților pentru importul de energie electrică. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Până la data de 31 mai a fiecărui an, fiecare declarant autorizat prezintă autorității
  competente
  o declarație („declarația CBAM”) pentru anul calendaristic anterior declarației. | 1.   Până la data de 31 mai a fiecărui an, fiecare declarant autorizat prezintă autorității
  CBAM
  o declarație („declarația CBAM”) pentru anul calendaristic anterior declarației. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Până la data de 31 mai a fiecărui an, fiecare declarant autorizat prezintă autorității
  competente
  o declarație („declarația CBAM”) pentru anul calendaristic anterior declarației.

1.   Până la data de 31 mai a fiecărui an, fiecare declarant autorizat prezintă autorității
  CBAM
  o declarație („declarația CBAM”) pentru anul calendaristic anterior declarației.

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – litera ca (nouă)

Articolul 6 – alineatul 2 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | o copie a raportului de verificare emis de verificatorul acreditat în temeiul articolului 8 și al anexei V. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

o copie a raportului de verificare emis de verificatorul acreditat în temeiul articolului 8 și al anexei V.

o copie a raportului de verificare emis de verificatorul acreditat în temeiul articolului 8 și al anexei V.

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 5

Articolul 7 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Declarantul autorizat păstrează evidențele informațiilor menționate la alineatul (4), inclusiv raportul verificatorului, până la sfârșitul celui de-al patrulea an după anul în care a fost sau ar fi trebuit să fie depusă declarația CBAM. | 5.   Declarantul autorizat păstrează evidențele informațiilor menționate la alineatul (4), inclusiv raportul verificatorului, până la sfârșitul celui de-al patrulea an după anul în care a fost sau ar fi trebuit să fie depusă declarația CBAM.
  Aceste evidențe trebuie să fie suficient de detaliate pentru a le permite verificatorilor acreditați să verifice emisiile încorporate în conformitate cu articolul 8 și pentru a permite autorității CBAM să examineze declarația CBAM în conformitate cu articolul 19 alineatul (1). Declarantul autorizat păstrează aceste evidențe pe perioada menționată la articolul 19 alineatul (1) în care autoritatea CBAM poate examina declarația CBAM. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Declarantul autorizat păstrează evidențele informațiilor menționate la alineatul (4), inclusiv raportul verificatorului, până la sfârșitul celui de-al patrulea an după anul în care a fost sau ar fi trebuit să fie depusă declarația CBAM.

5.   Declarantul autorizat păstrează evidențele informațiilor menționate la alineatul (4), inclusiv raportul verificatorului, până la sfârșitul celui de-al patrulea an după anul în care a fost sau ar fi trebuit să fie depusă declarația CBAM.
  Aceste evidențe trebuie să fie suficient de detaliate pentru a le permite verificatorilor acreditați să verifice emisiile încorporate în conformitate cu articolul 8 și pentru a permite autorității CBAM să examineze declarația CBAM în conformitate cu articolul 19 alineatul (1). Declarantul autorizat păstrează aceste evidențe pe perioada menționată la articolul 19 alineatul (1) în care autoritatea CBAM poate examina declarația CBAM.

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 6

Articolul 7 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare în ceea ce privește
  stabilirea normelor detaliate privind
  elementele metodelor de calcul prevăzute în anexa III, inclusiv stabilirea limitelor sistemelor proceselor de producție, a factorilor de emisie, a valorilor emisiilor reale specifice instalației și a valorilor implicite și a aplicării acestora la mărfuri individuale, precum și stabilirea metodelor de asigurare a fiabilității datelor pe baza cărora se determină valorile implicite, inclusiv nivelul de detaliere și verificarea datelor. Dacă este necesar, actele respective prevăd că valorile implicite pot fi adaptate anumitor zone, regiuni sau țări pentru a ține seama de factori obiectivi specifici, cum ar fi geografia, resursele naturale, condițiile de piață, sursele de energie predominante sau procesele industriale. Actele de punere în aplicare se bazează pe legislația existentă privind verificarea emisiilor și a datelor de activitate pentru instalațiile care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE, în special pe Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2067. | 6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare în ceea ce privește elementele metodelor de calcul prevăzute în anexa III, inclusiv stabilirea limitelor sistemelor proceselor de producție, a factorilor de emisie, a valorilor emisiilor reale specifice instalației și a valorilor implicite și a aplicării acestora la mărfuri individuale, precum și stabilirea metodelor de asigurare a fiabilității datelor pe baza cărora se determină valorile implicite, inclusiv nivelul de detaliere și verificarea datelor. Dacă este necesar, actele respective prevăd că valorile implicite pot fi adaptate anumitor zone, regiuni sau țări pentru a ține seama de factori obiectivi specifici, cum ar fi geografia, resursele naturale, condițiile de piață, sursele de energie predominante sau procesele industriale. Actele de punere în aplicare se bazează pe legislația existentă privind verificarea emisiilor și a datelor de activitate pentru instalațiile care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE, în special pe Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2067. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare în ceea ce privește
  stabilirea normelor detaliate privind
  elementele metodelor de calcul prevăzute în anexa III, inclusiv stabilirea limitelor sistemelor proceselor de producție, a factorilor de emisie, a valorilor emisiilor reale specifice instalației și a valorilor implicite și a aplicării acestora la mărfuri individuale, precum și stabilirea metodelor de asigurare a fiabilității datelor pe baza cărora se determină valorile implicite, inclusiv nivelul de detaliere și verificarea datelor. Dacă este necesar, actele respective prevăd că valorile implicite pot fi adaptate anumitor zone, regiuni sau țări pentru a ține seama de factori obiectivi specifici, cum ar fi geografia, resursele naturale, condițiile de piață, sursele de energie predominante sau procesele industriale. Actele de punere în aplicare se bazează pe legislația existentă privind verificarea emisiilor și a datelor de activitate pentru instalațiile care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE, în special pe Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2067.

6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare în ceea ce privește elementele metodelor de calcul prevăzute în anexa III, inclusiv stabilirea limitelor sistemelor proceselor de producție, a factorilor de emisie, a valorilor emisiilor reale specifice instalației și a valorilor implicite și a aplicării acestora la mărfuri individuale, precum și stabilirea metodelor de asigurare a fiabilității datelor pe baza cărora se determină valorile implicite, inclusiv nivelul de detaliere și verificarea datelor. Dacă este necesar, actele respective prevăd că valorile implicite pot fi adaptate anumitor zone, regiuni sau țări pentru a ține seama de factori obiectivi specifici, cum ar fi geografia, resursele naturale, condițiile de piață, sursele de energie predominante sau procesele industriale. Actele de punere în aplicare se bazează pe legislația existentă privind verificarea emisiilor și a datelor de activitate pentru instalațiile care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE, în special pe Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2067.

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 7 a (nou)

Articolul 7 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 28, acte delegate de completare a prezentului regulament cu privire la definirea unei metode de calcul a emisiilor indirecte încorporate pentru produsele simple și complexe și a valorilor implicite relevante, precum și cu privire la definirea unei metode de stabilire a prețului CBAM pentru emisiile indirecte încorporate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 28, acte delegate de completare a prezentului regulament cu privire la definirea unei metode de calcul a emisiilor indirecte încorporate pentru produsele simple și complexe și a valorilor implicite relevante, precum și cu privire la definirea unei metode de stabilire a prețului CBAM pentru emisiile indirecte încorporate.

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Declarantul autorizat se asigură că emisiile totale încorporate declarate în declarația CBAM depusă în temeiul
  articolului
   6 sunt verificate de un verificator acreditat în temeiul articolului 18, pe baza principiilor de verificare stabilite în anexa V. | 1.   Declarantul
  CBAM
  autorizat se asigură că emisiile totale încorporate declarate în declarația CBAM depusă în temeiul
  articolelor
   6
  și 35, precum și metodologia și datele și documentele justificative
  sunt verificate de un verificator acreditat în temeiul articolului 18, pe baza principiilor de verificare stabilite în anexa V. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Declarantul autorizat se asigură că emisiile totale încorporate declarate în declarația CBAM depusă în temeiul
  articolului
   6 sunt verificate de un verificator acreditat în temeiul articolului 18, pe baza principiilor de verificare stabilite în anexa V.

1.   Declarantul
  CBAM
  autorizat se asigură că emisiile totale încorporate declarate în declarația CBAM depusă în temeiul
  articolelor
   6
  și 35, precum și metodologia și datele și documentele justificative
  sunt verificate de un verificator acreditat în temeiul articolului 18, pe baza principiilor de verificare stabilite în anexa V.

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 8 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Autoritatea CBAM este autorizată să verifice exactitatea informațiilor furnizate în declarația CBAM în temeiul prezentului articol. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Autoritatea CBAM este autorizată să verifice exactitatea informațiilor furnizate în declarația CBAM în temeiul prezentului articol.

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3 – paragraful 1

Articolul 8 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia este împuternicită să adopte acte de
  punere în aplicare
  privind principiile de verificare menționate la alineatul (1) în ceea ce privește posibilitatea de a exonera verificatorul de obligația de a vizita instalația în care sunt produse mărfurile relevante și obligația de a stabili praguri pentru a decide dacă inexactitățile sau neconformitățile sunt materiale și privind documentele justificative necesare pentru raportul de verificare. | Comisia este împuternicită să adopte
  , în conformitate cu articolul 28,
  acte
  delegate
  de
  completare a prezentului regulament
  privind principiile de verificare menționate la alineatul (1) în ceea ce privește posibilitatea de a exonera verificatorul de obligația de a vizita instalația în care sunt produse mărfurile relevante și obligația de a stabili praguri pentru a decide dacă inexactitățile sau neconformitățile sunt materiale și privind documentele justificative necesare pentru raportul de verificare.
  Posibilitatea de a exonera verificatorul acreditat de obligația de a vizita instalația în care sunt produse mărfurile relevante poate fi folosită numai în circumstanțe justificate în mod corespunzător, când instalația are un profil standard bine cunoscut în ceea ce privește producția și tehnologia, care permite estimarea fiabilă a emisiilor încorporate. În orice caz, autoritatea CBAM este autorizată în continuare să verifice exactitatea informațiilor furnizate în declarația CBAM. Dispozițiile prevăzute în aceste acte delegate sunt echivalente cu cele stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2067. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia este împuternicită să adopte acte de
  punere în aplicare
  privind principiile de verificare menționate la alineatul (1) în ceea ce privește posibilitatea de a exonera verificatorul de obligația de a vizita instalația în care sunt produse mărfurile relevante și obligația de a stabili praguri pentru a decide dacă inexactitățile sau neconformitățile sunt materiale și privind documentele justificative necesare pentru raportul de verificare.

punere în aplicare

Comisia este împuternicită să adopte
  , în conformitate cu articolul 28,
  acte
  delegate
  de
  completare a prezentului regulament
  privind principiile de verificare menționate la alineatul (1) în ceea ce privește posibilitatea de a exonera verificatorul de obligația de a vizita instalația în care sunt produse mărfurile relevante și obligația de a stabili praguri pentru a decide dacă inexactitățile sau neconformitățile sunt materiale și privind documentele justificative necesare pentru raportul de verificare.
  Posibilitatea de a exonera verificatorul acreditat de obligația de a vizita instalația în care sunt produse mărfurile relevante poate fi folosită numai în circumstanțe justificate în mod corespunzător, când instalația are un profil standard bine cunoscut în ceea ce privește producția și tehnologia, care permite estimarea fiabilă a emisiilor încorporate. În orice caz, autoritatea CBAM este autorizată în continuare să verifice exactitatea informațiilor furnizate în declarația CBAM. Dispozițiile prevăzute în aceste acte delegate sunt echivalente cu cele stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2067.

, în conformitate cu articolul 28,

delegate

completare a prezentului regulament

Posibilitatea de a exonera verificatorul acreditat de obligația de a vizita instalația în care sunt produse mărfurile relevante poate fi folosită numai în circumstanțe justificate în mod corespunzător, când instalația are un profil standard bine cunoscut în ceea ce privește producția și tehnologia, care permite estimarea fiabilă a emisiilor încorporate. În orice caz, autoritatea CBAM este autorizată în continuare să verifice exactitatea informațiilor furnizate în declarația CBAM. Dispozițiile prevăzute în aceste acte delegate sunt echivalente cu cele stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/2067.

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3 – paragraful 2

Articolul 8 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Actele de punere în aplicare menționate la primul paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 29 alineatul (2). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Actele de punere în aplicare menționate la primul paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 29 alineatul (2).

Actele de punere în aplicare menționate la primul paragraf se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 29 alineatul (2).

eliminat

eliminat

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – titlu

Articolul 9 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prețul carbonului plătit într-o țară de origine | Prețul
  explicit al
  carbonului plătit într-o țară de origine |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Prețul carbonului plătit într-o țară de origine

Prețul
  explicit al
  carbonului plătit într-o țară de origine

explicit al

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Un declarant autorizat poate solicita în declarația sa CBAM o reducere a numărului de certificate CBAM care trebuie restituite pentru a fi luat în considerare prețul carbonului plătit în țara de origine pentru emisiile încorporate declarate. | 1.   Un declarant autorizat poate solicita în declarația sa CBAM o reducere a numărului de certificate CBAM care trebuie restituite pentru a fi luat în considerare prețul
  explicit al
  carbonului plătit în țara de origine pentru emisiile încorporate declarate.
  Această reducere poate fi și de 100 % dacă prețul carbonului plătit în țara de origine este echivalent cu prețul carbonului din Uniune sau mai mare decât acesta. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Un declarant autorizat poate solicita în declarația sa CBAM o reducere a numărului de certificate CBAM care trebuie restituite pentru a fi luat în considerare prețul carbonului plătit în țara de origine pentru emisiile încorporate declarate.

1.   Un declarant autorizat poate solicita în declarația sa CBAM o reducere a numărului de certificate CBAM care trebuie restituite pentru a fi luat în considerare prețul
  explicit al
  carbonului plătit în țara de origine pentru emisiile încorporate declarate.
  Această reducere poate fi și de 100 % dacă prețul carbonului plătit în țara de origine este echivalent cu prețul carbonului din Uniune sau mai mare decât acesta.

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Declarantul autorizat ține o evidență a documentației, certificată de
  o persoană independentă
  , necesară pentru a demonstra că emisiile încorporate declarate au făcut obiectul unui preț al carbonului în țara de origine a mărfurilor și păstrează dovada plății efective a prețului carbonului care nu ar fi trebuit să facă obiectul unei subvenții a exporturilor sau al oricărei alte forme de compensare la export. | 2.   Declarantul autorizat ține o evidență a documentației, certificată de
  un verificator acreditat
  , necesară pentru a demonstra că emisiile încorporate declarate au făcut obiectul unui preț
  explicit
  al carbonului în țara de origine a mărfurilor și păstrează dovada plății efective a prețului carbonului care nu ar fi trebuit să facă obiectul unei subvenții a exporturilor sau al oricărei alte forme de compensare
  directă sau indirectă
  la export.
  Numele și datele de contact ale verificatorului acreditat trebuie să apară în documentație. Declarantul autorizat transmite această documentație autorității CBAM. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Declarantul autorizat ține o evidență a documentației, certificată de
  o persoană independentă
  , necesară pentru a demonstra că emisiile încorporate declarate au făcut obiectul unui preț al carbonului în țara de origine a mărfurilor și păstrează dovada plății efective a prețului carbonului care nu ar fi trebuit să facă obiectul unei subvenții a exporturilor sau al oricărei alte forme de compensare la export.

2.   Declarantul autorizat ține o evidență a documentației, certificată de
  un verificator acreditat
  , necesară pentru a demonstra că emisiile încorporate declarate au făcut obiectul unui preț
  explicit
  al carbonului în țara de origine a mărfurilor și păstrează dovada plății efective a prețului carbonului care nu ar fi trebuit să facă obiectul unei subvenții a exporturilor sau al oricărei alte forme de compensare
  directă sau indirectă
  la export.
  Numele și datele de contact ale verificatorului acreditat trebuie să apară în documentație. Declarantul autorizat transmite această documentație autorității CBAM.

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4

Articolul 9 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare prin care se stabilește metodologia de calculare a reducerii numărului de certificate CBAM care urmează să fie restituite, în ceea ce privește conversia prețului carbonului plătit în monedă străină în euro la cursul de schimb mediu anual în conformitate cu alineatul (1) și în ceea ce privește calificările
  persoanei independente
  care certifică informațiile, precum și elementele de probă privind prețul carbonului plătit și absența subvențiilor pentru export sau a altor forme de compensare la export, astfel cum se menționează la alineatul (2). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). | 4.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare prin care se stabilește metodologia de calculare a reducerii numărului de certificate CBAM care urmează să fie restituite, în ceea ce privește conversia prețului carbonului plătit în monedă străină în euro la cursul de schimb mediu anual în conformitate cu alineatul (1) și în ceea ce privește calificările
  verificatorului acreditat
  care certifică informațiile, precum și elementele de probă privind prețul carbonului plătit și absența subvențiilor pentru export sau a altor forme de compensare
  directă sau indirectă
  la export, astfel cum se menționează la alineatul (2). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare prin care se stabilește metodologia de calculare a reducerii numărului de certificate CBAM care urmează să fie restituite, în ceea ce privește conversia prețului carbonului plătit în monedă străină în euro la cursul de schimb mediu anual în conformitate cu alineatul (1) și în ceea ce privește calificările
  persoanei independente
  care certifică informațiile, precum și elementele de probă privind prețul carbonului plătit și absența subvențiilor pentru export sau a altor forme de compensare la export, astfel cum se menționează la alineatul (2). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

4.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare prin care se stabilește metodologia de calculare a reducerii numărului de certificate CBAM care urmează să fie restituite, în ceea ce privește conversia prețului carbonului plătit în monedă străină în euro la cursul de schimb mediu anual în conformitate cu alineatul (1) și în ceea ce privește calificările
  verificatorului acreditat
  care certifică informațiile, precum și elementele de probă privind prețul carbonului plătit și absența subvențiilor pentru export sau a altor forme de compensare
  directă sau indirectă
  la export, astfel cum se menționează la alineatul (2). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1

Articolul 10 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   La cererea unui operator al unei instalații situate într-o țară terță, Comisia înregistrează informațiile referitoare la operatorul respectiv și la instalația acestuia
  într-o bază de date centrală menționată
  la articolul 14
  alineatul (4)
  . | 1.   La cererea unui operator al unei instalații situate într-o țară terță, Comisia înregistrează informațiile referitoare la operatorul respectiv și la instalația acestuia
  într-un registru CBAM menționat
  la articolul 14. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   La cererea unui operator al unei instalații situate într-o țară terță, Comisia înregistrează informațiile referitoare la operatorul respectiv și la instalația acestuia
  într-o bază de date centrală menționată
  la articolul 14
  alineatul (4)
  .

1.   La cererea unui operator al unei instalații situate într-o țară terță, Comisia înregistrează informațiile referitoare la operatorul respectiv și la instalația acestuia
  într-un registru CBAM menționat
  la articolul 14.

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 6

Articolul 10 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Evidențele menționate la alineatul (5) litera (c) sunt suficient de detaliate pentru a permite verificarea în conformitate cu alineatul (5) litera (b) și pentru a permite
  oricărei autorități competente
  să examineze, în conformitate cu articolul 19 alineatul (1), declarația CBAM întocmită de un declarant autorizat căruia i-au fost prezentate informațiile relevante în conformitate cu alineatul (8). | 6.   Evidențele menționate la alineatul (5) litera (c) sunt suficient de detaliate pentru a permite verificarea în conformitate cu alineatul (5) litera (b) și pentru a permite
  autorității CBAM
  să examineze
  și să verifice
  , în conformitate cu articolul 19 alineatul (1), declarația CBAM întocmită de un declarant autorizat căruia i-au fost prezentate informațiile relevante în conformitate cu alineatul (8). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Evidențele menționate la alineatul (5) litera (c) sunt suficient de detaliate pentru a permite verificarea în conformitate cu alineatul (5) litera (b) și pentru a permite
  oricărei autorități competente
  să examineze, în conformitate cu articolul 19 alineatul (1), declarația CBAM întocmită de un declarant autorizat căruia i-au fost prezentate informațiile relevante în conformitate cu alineatul (8).

6.   Evidențele menționate la alineatul (5) litera (c) sunt suficient de detaliate pentru a permite verificarea în conformitate cu alineatul (5) litera (b) și pentru a permite
  autorității CBAM
  să examineze
  și să verifice
  , în conformitate cu articolul 19 alineatul (1), declarația CBAM întocmită de un declarant autorizat căruia i-au fost prezentate informațiile relevante în conformitate cu alineatul (8).

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 7

Articolul 10 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   
  Un operator poate comunica unui declarant autorizat
  informațiile privind
  verificarea emisiilor
  încorporate menționate la alineatul (5). Declarantul autorizat are dreptul să se prevaleze de aceste informații
  prezentate
  pentru a îndeplini obligația menționată la articolul 8. | 7.   Informațiile privind
  emisiile
  încorporate
  verificate
  menționate la alineatul (5)
  sunt accesibile publicului prin registrul CBAM
  . Declarantul autorizat are dreptul să se prevaleze de aceste informații pentru a îndeplini obligația menționată la articolul 8. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   
  Un operator poate comunica unui declarant autorizat
  informațiile privind
  verificarea emisiilor
  încorporate menționate la alineatul (5). Declarantul autorizat are dreptul să se prevaleze de aceste informații
  prezentate
  pentru a îndeplini obligația menționată la articolul 8.

7.   Informațiile privind
  emisiile
  încorporate
  verificate
  menționate la alineatul (5)
  sunt accesibile publicului prin registrul CBAM
  . Declarantul autorizat are dreptul să se prevaleze de aceste informații pentru a îndeplini obligația menționată la articolul 8.

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Capitolul III – titlu

Capitolul III – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritățile competente | Autoritatea CBAM |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Autoritățile competente

Autoritățile competente

Autoritatea CBAM

Autoritatea CBAM

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – titlu

Articolul 11 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritățile competente | Autoritatea CBAM |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Autoritățile competente

Autoritățile competente

Autoritatea CBAM

Autoritatea CBAM

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru desemnează
  autoritatea
  competentă
  pentru îndeplinirea obligațiilor care îi revin în temeiul prezentului regulament
  și informează Comisia cu privire la aceasta
  . | Comisia înființează
  autoritatea
  CBAM
  pentru îndeplinirea obligațiilor care îi revin în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Fiecare stat membru desemnează
  autoritatea
  competentă
  pentru îndeplinirea obligațiilor care îi revin în temeiul prezentului regulament
  și informează Comisia cu privire la aceasta
  .

Fiecare stat membru desemnează

competentă

și informează Comisia cu privire la aceasta

Comisia înființează
  autoritatea
  CBAM
  pentru îndeplinirea obligațiilor care îi revin în temeiul prezentului regulament.

Comisia înființează

CBAM

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia pune la dispoziția statelor membre o listă a tuturor autorităților competente și publică aceste informații în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia pune la dispoziția statelor membre o listă a tuturor autorităților competente și publică aceste informații în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Comisia pune la dispoziția statelor membre o listă a tuturor autorităților competente și publică aceste informații în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

eliminat

eliminat

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.
     
  Statele membre solicită autorităților competente să facă schimb de orice informații esențiale sau utile pentru exercitarea funcțiilor și sarcinilor lor. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.
     
  Statele membre solicită autorităților competente să facă schimb de orice informații esențiale sau utile pentru exercitarea funcțiilor și sarcinilor lor.

eliminat

eliminat

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12

Articolul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 12 | eliminat |
| Comisia | |
| Comisia asistă autoritățile competente în îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament și coordonează activitățile acestora. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 12

Articolul 12

eliminat

eliminat

Comisia

Comisia

Comisia asistă autoritățile competente în îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament și coordonează activitățile acestora.

Comisia asistă autoritățile competente în îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament și coordonează activitățile acestora.

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 a (nou)

Articolul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 12a |
| | Deciziile autorității CBAM |
| | 1.
     
  Autoritatea CBAM ia, fără întârziere, deciziile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. |
| | 2.
     
  O decizie a autorității CBAM produce efecte de la data notificării deciziei respective destinatarului. |
| | 3.
     
  Dacă autoritatea CBAM consideră că nu dispune de toate informațiile necesare pentru a lua o decizie, contactează destinatarul deciziei și precizează ce informații suplimentare sunt necesare. În acest caz, destinatarul deciziei transmite fără întârziere autorității CBAM informațiile suplimentare solicitate. |
| | 4.
     
  Destinatarul deciziei informează fără întârziere autoritatea CBAM cu privire la orice modificări ale informațiilor furnizate care apar după luarea deciziei. Într-un astfel de caz, autoritatea CBAM își reevaluează decizia în lumina informațiilor respective și confirmă sau modifică decizia. |
| | 5.
     
  Atunci când propune luarea unei decizii care afectează negativ destinatarul deciziei, autoritatea CBAM prezintă motivele pe care se întemeiază decizia propusă și include în decizie o trimitere la dreptul la o cale de atac prevăzut la articolul 27a. Înainte de luarea unei astfel de decizii, autoritatea CBAM acordă destinatarului deciziei propuse posibilitatea de a aduce la cunoștința autorității CBAM punctul său de vedere într-un termen stabilit. După expirarea acestui termen, autoritatea CBAM notifică decizia destinatarului. |
| | 6.
     
  Autoritatea CBAM poate, în orice moment, să își anuleze, să își revoce sau să își modifice decizia în urma unei cereri motivate din partea destinatarului deciziei sau din proprie inițiativă, dacă este cazul. |
| | 7.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate de completare a prezentului regulament prin specificarea unor dispoziții detaliate suplimentare și a unor norme procedurale referitoare la prezentul articol. Aceste acte delegate se adoptă în conformitate cu articolul 28. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 12a

Articolul 12a

Deciziile autorității CBAM

Deciziile autorității CBAM

1.
     
  Autoritatea CBAM ia, fără întârziere, deciziile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament.

2.
     
  O decizie a autorității CBAM produce efecte de la data notificării deciziei respective destinatarului.

3.
     
  Dacă autoritatea CBAM consideră că nu dispune de toate informațiile necesare pentru a lua o decizie, contactează destinatarul deciziei și precizează ce informații suplimentare sunt necesare. În acest caz, destinatarul deciziei transmite fără întârziere autorității CBAM informațiile suplimentare solicitate.

4.
     
  Destinatarul deciziei informează fără întârziere autoritatea CBAM cu privire la orice modificări ale informațiilor furnizate care apar după luarea deciziei. Într-un astfel de caz, autoritatea CBAM își reevaluează decizia în lumina informațiilor respective și confirmă sau modifică decizia.

5.
     
  Atunci când propune luarea unei decizii care afectează negativ destinatarul deciziei, autoritatea CBAM prezintă motivele pe care se întemeiază decizia propusă și include în decizie o trimitere la dreptul la o cale de atac prevăzut la articolul 27a. Înainte de luarea unei astfel de decizii, autoritatea CBAM acordă destinatarului deciziei propuse posibilitatea de a aduce la cunoștința autorității CBAM punctul său de vedere într-un termen stabilit. După expirarea acestui termen, autoritatea CBAM notifică decizia destinatarului.

6.
     
  Autoritatea CBAM poate, în orice moment, să își anuleze, să își revoce sau să își modifice decizia în urma unei cereri motivate din partea destinatarului deciziei sau din proprie inițiativă, dacă este cazul.

7.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate de completare a prezentului regulament prin specificarea unor dispoziții detaliate suplimentare și a unor norme procedurale referitoare la prezentul articol. Aceste acte delegate se adoptă în conformitate cu articolul 28.

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 1

Articolul 13 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Toate informațiile de natură confidențială sau furnizate cu titlu confidențial, obținute de autoritatea
  competentă
  în cadrul îndeplinirii sarcinilor sale, intră sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional. Aceste informații nu vor fi divulgate de către autoritatea
  competentă
  fără permisiunea expresă a persoanei în cauză sau a autorității care le-a furnizat. Informațiile pot fi partajate cu autoritățile vamale, cu Comisia și cu Parchetul European și sunt tratate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului. | Toate informațiile de natură confidențială sau furnizate cu titlu confidențial, obținute de autoritatea
  CBAM
  în cadrul îndeplinirii sarcinilor sale, intră sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional. Aceste informații nu vor fi divulgate de către autoritatea
  CBAM
  fără permisiunea expresă a persoanei în cauză sau a autorității care le-a furnizat. Informațiile pot fi partajate cu autoritățile vamale, cu Comisia și cu Parchetul European și sunt tratate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Toate informațiile de natură confidențială sau furnizate cu titlu confidențial, obținute de autoritatea
  competentă
  în cadrul îndeplinirii sarcinilor sale, intră sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional. Aceste informații nu vor fi divulgate de către autoritatea
  competentă
  fără permisiunea expresă a persoanei în cauză sau a autorității care le-a furnizat. Informațiile pot fi partajate cu autoritățile vamale, cu Comisia și cu Parchetul European și sunt tratate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului.

competentă

competentă

Toate informațiile de natură confidențială sau furnizate cu titlu confidențial, obținute de autoritatea
  CBAM
  în cadrul îndeplinirii sarcinilor sale, intră sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional. Aceste informații nu vor fi divulgate de către autoritatea
  CBAM
  fără permisiunea expresă a persoanei în cauză sau a autorității care le-a furnizat. Informațiile pot fi partajate cu autoritățile vamale, cu Comisia și cu Parchetul European și sunt tratate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului.

CBAM

CBAM

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 14 | eliminat |
| Registre naționale și baza de date centrală | |
| 1.
     
  Autoritatea competentă a fiecărui stat membru instituie un registru național al declaranților autorizați în statul membru respectiv sub forma unei baze de date electronice standardizate care conține datele privind certificatele CBAM ale declaranților respectivi și asigură confidențialitatea în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 13. | |
| 2.
     
  Baza de date menționată la alineatul (1) conține conturi cu informații despre fiecare declarant autorizat, în special: | |
| (a) | numele și datele de contact ale declarantului autorizat; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 14

Articolul 14

eliminat

eliminat

Registre naționale și baza de date centrală

Registre naționale și baza de date centrală

1.
     
  Autoritatea competentă a fiecărui stat membru instituie un registru național al declaranților autorizați în statul membru respectiv sub forma unei baze de date electronice standardizate care conține datele privind certificatele CBAM ale declaranților respectivi și asigură confidențialitatea în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 13.

2.
     
  Baza de date menționată la alineatul (1) conține conturi cu informații despre fiecare declarant autorizat, în special:

(a)

(a)

numele și datele de contact ale declarantului autorizat;

numele și datele de contact ale declarantului autorizat;

| (b) | numărul EORI al declarantului autorizat; |
| --- | --- |

(b)

(b)

numărul EORI al declarantului autorizat;

numărul EORI al declarantului autorizat;

| (c) | numărul contului CBAM; |
| --- | --- |

(c)

(c)

numărul contului CBAM;

numărul contului CBAM;

| (d) | numărul, prețul de vânzare, data cumpărării, data restituirii sau data răscumpărării sau data anulării de către autoritatea competentă a certificatelor CBAM pentru fiecare declarant autorizat. |
| --- | --- |

(d)

(d)

numărul, prețul de vânzare, data cumpărării, data restituirii sau data răscumpărării sau data anulării de către autoritatea competentă a certificatelor CBAM pentru fiecare declarant autorizat.

numărul, prețul de vânzare, data cumpărării, data restituirii sau data răscumpărării sau data anulării de către autoritatea competentă a certificatelor CBAM pentru fiecare declarant autorizat.

3.
     
  Informațiile din baza de date menționată la alineatul (2) sunt confidențiale.

4.
     
  Comisia creează o bază de date centrală accesibilă publicului, care conține numele, adresele și datele de contact ale operatorilor și amplasarea instalațiilor din țări terțe, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2). Un operator poate alege ca numele, adresa și datele sale de contact să nu fie puse la dispoziția publicului.

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 a (nou)

Articolul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 14a |
| | Registrul CBAM |
| | 1.
     
  Autoritatea CBAM înființează un registru CBAM pentru executarea proceselor legate de certificatele CBAM, în conformitate cu articolele 20, 21 și 22. |
| | 2.
     
  Registrul CBAM conține o bază de date electronică cu informații despre fiecare declarant autorizat, în special: |
| | (a) | denumirea și datele de contact; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 14a

Articolul 14a

Registrul CBAM

Registrul CBAM

1.
     
  Autoritatea CBAM înființează un registru CBAM pentru executarea proceselor legate de certificatele CBAM, în conformitate cu articolele 20, 21 și 22.

2.
     
  Registrul CBAM conține o bază de date electronică cu informații despre fiecare declarant autorizat, în special:

(a)

(a)

denumirea și datele de contact;

denumirea și datele de contact;

| (b) | numărul EORI; |
| --- | --- |

(b)

(b)

numărul EORI;

numărul EORI;

| (c) | numărul contului CBAM; |
| --- | --- |

(c)

(c)

numărul contului CBAM;

numărul contului CBAM;

| (d) | numărul, prețul și data cumpărării certificatelor CBAM deținute. |
| --- | --- |

(d)

(d)

numărul, prețul și data cumpărării certificatelor CBAM deținute.

numărul, prețul și data cumpărării certificatelor CBAM deținute.

3.
     
  Registrul CBAM conține, de asemenea, într-o secțiune separată a bazei de date, numele și detaliile suplimentare ale operatorilor și ale instalațiilor din țările terțe, înregistrate în conformitate cu articolul 10. Această secțiune a bazei de date conține în special, după caz, emisiile verificate ale instalațiilor.

4.
     
  Informațiile din baza de date sunt confidențiale, cu excepția numelor declaranților autorizați și ale operatorilor, a amplasării și, după caz, a denumirii instalațiilor din țări terțe și a emisiilor verificate ale acestora, care trebuie să fie accesibile publicului într-un format interoperabil.

5.
     
  Comisia adoptă acte de punere în aplicare în ceea ce privește infrastructura și procesele specifice ale registrului CBAM și ale bazelor de date electronice care conțin informațiile menționate la alineatele (2) și (3). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15

Articolul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 15 | eliminat |
| Administratorul central | |
| 1.
     
  Comisia acționează în calitate de administrator central pentru a ține un registru independent al tranzacțiilor în care se înregistrează achiziționarea de certificate CBAM, deținerea, restituirea, răscumpărarea și anularea acestora și asigură coordonarea registrelor naționale. | |
| 2.
     
  Administratorul central efectuează controale bazate pe riscuri asupra tranzacțiilor înregistrate în registrele naționale prin intermediul unui registru independent al tranzacțiilor, pentru a se asigura că nu există nereguli în achiziționarea, deținerea, restituirea, răscumpărarea și anularea certificatelor CBAM. | |
| 3.
     
  În cazul în care se constată nereguli în urma controalelor efectuate în temeiul alineatului (2), Comisia informează statul membru sau statele membre în cauză pentru investigații suplimentare în vederea corectării neregulilor identificate. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 15

Articolul 15

eliminat

eliminat

Administratorul central

Administratorul central

1.
     
  Comisia acționează în calitate de administrator central pentru a ține un registru independent al tranzacțiilor în care se înregistrează achiziționarea de certificate CBAM, deținerea, restituirea, răscumpărarea și anularea acestora și asigură coordonarea registrelor naționale.

2.
     
  Administratorul central efectuează controale bazate pe riscuri asupra tranzacțiilor înregistrate în registrele naționale prin intermediul unui registru independent al tranzacțiilor, pentru a se asigura că nu există nereguli în achiziționarea, deținerea, restituirea, răscumpărarea și anularea certificatelor CBAM.

3.
     
  În cazul în care se constată nereguli în urma controalelor efectuate în temeiul alineatului (2), Comisia informează statul membru sau statele membre în cauză pentru investigații suplimentare în vederea corectării neregulilor identificate.

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – titlu

Articolul 16 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Conturi în
  registrele naționale | Conturi în
  registrul CBAM |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Conturi în
  registrele naționale

registrele naționale

Conturi în
  registrul CBAM

registrul CBAM

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1

Articolul 16 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Autoritatea
  competentă
  atribuie fiecărui declarant autorizat un număr unic de cont CBAM. | 1.   Autoritatea
  CBAM
  atribuie fiecărui declarant autorizat un număr unic de cont CBAM. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Autoritatea
  competentă
  atribuie fiecărui declarant autorizat un număr unic de cont CBAM.

1.   Autoritatea
  CBAM
  atribuie fiecărui declarant autorizat un număr unic de cont CBAM.

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2

Articolul 16 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Fiecărui declarant autorizat i se acordă acces la contul său din
  registru
  . | 2.   Fiecărui declarant autorizat i se acordă acces la contul său din
  registrul CBAM
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Fiecărui declarant autorizat i se acordă acces la contul său din
  registru
  .

2.   Fiecărui declarant autorizat i se acordă acces la contul său din
  registrul CBAM
  .

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 3

Articolul 16 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Autoritatea
  competentă
  deschide contul imediat după acordarea autorizației menționate la articolul 17 alineatul (1) și informează declarantul autorizat în acest sens. | 3.   Autoritatea
  CBAM
  deschide contul imediat după acordarea autorizației menționate la articolul 17 alineatul (1) și informează declarantul autorizat în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Autoritatea
  competentă
  deschide contul imediat după acordarea autorizației menționate la articolul 17 alineatul (1) și informează declarantul autorizat în acest sens.

3.   Autoritatea
  CBAM
  deschide contul imediat după acordarea autorizației menționate la articolul 17 alineatul (1) și informează declarantul autorizat în acest sens.

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 4

Articolul 16 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   În cazul în care declarantul autorizat și-a încetat activitatea economică sau autorizația sa a fost revocată, autoritatea
  competentă
  închide contul declarantului respectiv. | 4.   În cazul în care declarantul autorizat și-a încetat activitatea economică sau autorizația sa a fost revocată, autoritatea
  CBAM
  închide contul declarantului respectiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   În cazul în care declarantul autorizat și-a încetat activitatea economică sau autorizația sa a fost revocată, autoritatea
  competentă
  închide contul declarantului respectiv.

4.   În cazul în care declarantul autorizat și-a încetat activitatea economică sau autorizația sa a fost revocată, autoritatea
  CBAM
  închide contul declarantului respectiv.

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 17 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Autoritatea
  competentă
  autorizează un declarant care depune o cerere de autorizare în conformitate cu articolul 5 alineatul (1), dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: | 1.   Autoritatea
  CBAM
  autorizează un declarant care depune o cerere de autorizare în conformitate cu articolul 5 alineatul (1), dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Autoritatea
  competentă
  autorizează un declarant care depune o cerere de autorizare în conformitate cu articolul 5 alineatul (1), dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

1.   Autoritatea
  CBAM
  autorizează un declarant care depune o cerere de autorizare în conformitate cu articolul 5 alineatul (1), dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2

Articolul 17 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazul în care autoritatea
  competentă
  constată că nu sunt îndeplinite condițiile enumerate la alineatul (1) sau în cazul în care solicitantul nu a furnizat informațiile enumerate la articolul 5 alineatul (3), autorizarea declarantului este refuzată. | 2.   În cazul în care autoritatea
  CBAM
  constată că nu sunt îndeplinite condițiile enumerate la alineatul (1) sau în cazul în care solicitantul nu a furnizat informațiile enumerate la articolul 5 alineatul (3), autorizarea declarantului este refuzată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În cazul în care autoritatea
  competentă
  constată că nu sunt îndeplinite condițiile enumerate la alineatul (1) sau în cazul în care solicitantul nu a furnizat informațiile enumerate la articolul 5 alineatul (3), autorizarea declarantului este refuzată.

2.   În cazul în care autoritatea
  CBAM
  constată că nu sunt îndeplinite condițiile enumerate la alineatul (1) sau în cazul în care solicitantul nu a furnizat informațiile enumerate la articolul 5 alineatul (3), autorizarea declarantului este refuzată.

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 3

Articolul 17 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.
     
  Dacă autoritatea competentă refuză autorizarea unui declarant, declarantul care solicită autorizația poate contesta, înaintea unui apel, refuzul înaintea autorității competente în temeiul legislației naționale, care solicită administratorului național fie să deschidă contul, fie să își susțină refuzul printr-o decizie motivată, sub rezerva cerințelor prevăzute de legislația națională care urmăresc un obiectiv legitim compatibil cu prezentul regulament și sunt proporționate. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.
     
  Dacă autoritatea competentă refuză autorizarea unui declarant, declarantul care solicită autorizația poate contesta, înaintea unui apel, refuzul înaintea autorității competente în temeiul legislației naționale, care solicită administratorului național fie să deschidă contul, fie să își susțină refuzul printr-o decizie motivată, sub rezerva cerințelor prevăzute de legislația națională care urmăresc un obiectiv legitim compatibil cu prezentul regulament și sunt proporționate.

eliminat

eliminat

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 4 – partea introductivă

Articolul 17 – alineatul 4 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   O decizie a autorității
  competente
  de autorizare a declarantului conține următoarele informații: | 4.   O decizie a autorității
  CBAM
  de autorizare a declarantului conține următoarele informații: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   O decizie a autorității
  competente
  de autorizare a declarantului conține următoarele informații:

4.   O decizie a autorității
  CBAM
  de autorizare a declarantului conține următoarele informații:

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 6 – paragraful 1

Articolul 17 – alineatul 6 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritatea
  competentă
  solicită constituirea unei garanții pentru a autoriza un declarant în conformitate cu alineatul (1), în cazul în care declarantul nu a fost stabilit pe parcursul celor două exerciții financiare anterioare anului în care a fost depusă cererea în conformitate cu articolul 5 alineatul (1). | Autoritatea
  CBAM
  solicită constituirea unei garanții pentru a autoriza un declarant în conformitate cu alineatul (1), în cazul în care declarantul nu a fost stabilit pe parcursul celor două exerciții financiare anterioare anului în care a fost depusă cererea în conformitate cu articolul 5 alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Autoritatea
  competentă
  solicită constituirea unei garanții pentru a autoriza un declarant în conformitate cu alineatul (1), în cazul în care declarantul nu a fost stabilit pe parcursul celor două exerciții financiare anterioare anului în care a fost depusă cererea în conformitate cu articolul 5 alineatul (1).

competentă

Autoritatea
  CBAM
  solicită constituirea unei garanții pentru a autoriza un declarant în conformitate cu alineatul (1), în cazul în care declarantul nu a fost stabilit pe parcursul celor două exerciții financiare anterioare anului în care a fost depusă cererea în conformitate cu articolul 5 alineatul (1).

CBAM

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 6 – paragraful 2

Articolul 17 – alineatul 6 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritatea
  competentă
  stabilește cuantumul unei astfel de garanții la valoarea maximă, estimată de autoritatea
  competentă
  , a certificatelor CBAM pe care declarantul autorizat trebuie să le restituie, în conformitate cu articolul 22. | Autoritatea
  CBAM
  stabilește cuantumul unei astfel de garanții la valoarea maximă, estimată de autoritatea
  CBAM
  , a certificatelor CBAM pe care declarantul autorizat trebuie să le restituie, în conformitate cu articolul 22. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Autoritatea
  competentă
  stabilește cuantumul unei astfel de garanții la valoarea maximă, estimată de autoritatea
  competentă
  , a certificatelor CBAM pe care declarantul autorizat trebuie să le restituie, în conformitate cu articolul 22.

competentă

competentă

Autoritatea
  CBAM
  stabilește cuantumul unei astfel de garanții la valoarea maximă, estimată de autoritatea
  CBAM
  , a certificatelor CBAM pe care declarantul autorizat trebuie să le restituie, în conformitate cu articolul 22.

CBAM

CBAM

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 7

Articolul 17 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Garanția este constituită sub forma unei garanții bancare, plătibilă la prima cerere, de către o instituție financiară care își desfășoară activitatea în Uniune sau printr-o altă formă de garanție care oferă o asigurare echivalentă. În cazul în care autoritatea
  competentă
  constată că garanția furnizată nu asigură sau nu mai este sigură sau suficientă pentru a asigura valoarea obligațiilor CBAM, aceasta solicită declarantului autorizat fie să furnizeze o garanție suplimentară, fie să înlocuiască garanția inițială cu o nouă garanție, la alegerea sa. | 7.   Garanția este constituită sub forma unei garanții bancare, plătibilă la prima cerere, de către o instituție financiară care își desfășoară activitatea în Uniune sau printr-o altă formă de garanție care oferă o asigurare echivalentă. În cazul în care autoritatea
  CBAM
  constată că garanția furnizată nu asigură sau nu mai este sigură sau suficientă pentru a asigura valoarea obligațiilor CBAM, aceasta solicită declarantului autorizat fie să furnizeze o garanție suplimentară, fie să înlocuiască garanția inițială cu o nouă garanție, la alegerea sa. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Garanția este constituită sub forma unei garanții bancare, plătibilă la prima cerere, de către o instituție financiară care își desfășoară activitatea în Uniune sau printr-o altă formă de garanție care oferă o asigurare echivalentă. În cazul în care autoritatea
  competentă
  constată că garanția furnizată nu asigură sau nu mai este sigură sau suficientă pentru a asigura valoarea obligațiilor CBAM, aceasta solicită declarantului autorizat fie să furnizeze o garanție suplimentară, fie să înlocuiască garanția inițială cu o nouă garanție, la alegerea sa.

7.   Garanția este constituită sub forma unei garanții bancare, plătibilă la prima cerere, de către o instituție financiară care își desfășoară activitatea în Uniune sau printr-o altă formă de garanție care oferă o asigurare echivalentă. În cazul în care autoritatea
  CBAM
  constată că garanția furnizată nu asigură sau nu mai este sigură sau suficientă pentru a asigura valoarea obligațiilor CBAM, aceasta solicită declarantului autorizat fie să furnizeze o garanție suplimentară, fie să înlocuiască garanția inițială cu o nouă garanție, la alegerea sa.

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 8

Articolul 17 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Autoritatea
  competentă
  eliberează garanția imediat după data de 31 mai a celui de-al doilea an în care declarantul autorizat a restituit certificatele CBAM în conformitate cu articolul 22. | 8.   Autoritatea
  CBAM
  eliberează garanția imediat după data de 31 mai a celui de-al doilea an în care declarantul autorizat a restituit certificatele CBAM în conformitate cu articolul 22. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   Autoritatea
  competentă
  eliberează garanția imediat după data de 31 mai a celui de-al doilea an în care declarantul autorizat a restituit certificatele CBAM în conformitate cu articolul 22.

8.   Autoritatea
  CBAM
  eliberează garanția imediat după data de 31 mai a celui de-al doilea an în care declarantul autorizat a restituit certificatele CBAM în conformitate cu articolul 22.

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 8 a (nou)

Articolul 17 – alineatul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Autoritatea CBAM poate verifica acuratețea și caracterul complet al informațiilor furnizate de solicitant în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) și existența, autenticitatea, acuratețea și validitatea oricărui document justificativ. Autoritatea CBAM poate efectua aceste controale la sediul solicitantului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8a.
     
  Autoritatea CBAM poate verifica acuratețea și caracterul complet al informațiilor furnizate de solicitant în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) și existența, autenticitatea, acuratețea și validitatea oricărui document justificativ. Autoritatea CBAM poate efectua aceste controale la sediul solicitantului.

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 9

Articolul 17 – alineatul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9.   Autoritatea
  competentă
  revocă autorizația unui declarant care nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (1) sau care nu cooperează cu autoritatea respectivă. | 9.   Autoritatea
  CBAM
  revocă autorizația unui declarant care nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (1) sau care nu cooperează cu autoritatea respectivă
  ori în cazul căruia s-a constatat că a încălcat în mod repetat sau grav prezentul regulament
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9.   Autoritatea
  competentă
  revocă autorizația unui declarant care nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (1) sau care nu cooperează cu autoritatea respectivă.

9.   Autoritatea
  CBAM
  revocă autorizația unui declarant care nu mai îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (1) sau care nu cooperează cu autoritatea respectivă
  ori în cazul căruia s-a constatat că a încălcat în mod repetat sau grav prezentul regulament
  .

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 9 a (nou)

Articolul 17 – alineatul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, modalitățile practice de aplicare a criteriilor menționate la alineatul (1) și a garanțiilor menționate la alineatul (6). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9a.
     
  Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, modalitățile practice de aplicare a criteriilor menționate la alineatul (1) și a garanțiilor menționate la alineatul (6). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1

Articolul 18 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Orice persoană acreditată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/2067 este considerată verificator acreditat în temeiul prezentului regulament. | 1.   Orice persoană
  juridică
  acreditată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/2067 este considerată verificator acreditat în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Orice persoană acreditată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/2067 este considerată verificator acreditat în temeiul prezentului regulament.

1.   Orice persoană
  juridică
  acreditată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/2067 este considerată verificator acreditat în temeiul prezentului regulament.

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2

Articolul 18 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.
     
  În plus față de alineatul (1), un organism național de acreditare poate, la cerere, acredita o persoană în calitate de verificator în temeiul prezentului regulament după verificarea documentației care atestă capacitatea sa de a aplica principiile de verificare menționate în anexa V pentru a îndeplini obligațiile de control al emisiilor încorporate prevăzute la articolele 8, 10 și 38. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.
     
  În plus față de alineatul (1), un organism național de acreditare poate, la cerere, acredita o persoană în calitate de verificator în temeiul prezentului regulament după verificarea documentației care atestă capacitatea sa de a aplica principiile de verificare menționate în anexa V pentru a îndeplini obligațiile de control al emisiilor încorporate prevăzute la articolele 8, 10 și 38.

eliminat

eliminat

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3

Articolul 18 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru acreditarea menționată la alineatul 
  (2)
  , care să precizeze condițiile pentru controlul și supravegherea verificatorilor acreditați, pentru retragerea acreditării și pentru recunoașterea reciprocă și evaluarea colegială a organismelor de acreditare. | 3.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru acreditarea menționată la alineatul 
  (1)
  , care să precizeze condițiile pentru controlul și supravegherea verificatorilor acreditați, pentru retragerea acreditării și pentru recunoașterea reciprocă și evaluarea colegială a organismelor de acreditare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru acreditarea menționată la alineatul 
  (2)
  , care să precizeze condițiile pentru controlul și supravegherea verificatorilor acreditați, pentru retragerea acreditării și pentru recunoașterea reciprocă și evaluarea colegială a organismelor de acreditare.

3.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru acreditarea menționată la alineatul 
  (1)
  , care să precizeze condițiile pentru controlul și supravegherea verificatorilor acreditați, pentru retragerea acreditării și pentru recunoașterea reciprocă și evaluarea colegială a organismelor de acreditare.

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 1

Articolul 19 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Autoritatea
  competentă
  poate examina declarația CBAM în perioada care se încheie cu al patrulea an după anul în care declarația ar fi trebuit depusă. Examinarea poate consta în verificarea informațiilor furnizate în declarația CBAM pe baza informațiilor comunicate de autoritățile vamale în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) și a oricăror alte dovezi relevante, precum și pe baza oricărui audit considerat necesar, inclusiv la sediul declarantului autorizat. | 1.   Autoritatea
  CBAM
  poate examina declarația CBAM în perioada care se încheie cu al patrulea an după anul în care declarația ar fi trebuit depusă. Examinarea poate consta în verificarea informațiilor furnizate în declarația CBAM pe baza informațiilor comunicate de autoritățile vamale în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) și a oricăror alte dovezi relevante, precum și pe baza oricărui audit considerat necesar, inclusiv la sediul declarantului autorizat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Autoritatea
  competentă
  poate examina declarația CBAM în perioada care se încheie cu al patrulea an după anul în care declarația ar fi trebuit depusă. Examinarea poate consta în verificarea informațiilor furnizate în declarația CBAM pe baza informațiilor comunicate de autoritățile vamale în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) și a oricăror alte dovezi relevante, precum și pe baza oricărui audit considerat necesar, inclusiv la sediul declarantului autorizat.

1.   Autoritatea
  CBAM
  poate examina declarația CBAM în perioada care se încheie cu al patrulea an după anul în care declarația ar fi trebuit depusă. Examinarea poate consta în verificarea informațiilor furnizate în declarația CBAM pe baza informațiilor comunicate de autoritățile vamale în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) și a oricăror alte dovezi relevante, precum și pe baza oricărui audit considerat necesar, inclusiv la sediul declarantului autorizat.

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 3

Articolul 19 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care autoritatea
  competentă
  a stabilit că numărul declarat de certificate CBAM care urmează să fie restituite este incorect sau că nu a fost depusă nicio declarație CBAM în conformitate cu alineatul (2), aceasta ajustează numărul de certificate CBAM datorate de declarantul autorizat. Autoritatea
  competentă
  notifică declarantului autorizat ajustarea și solicită ca declarantul autorizat să restituie certificatele CBAM suplimentare în termen de o lună. | 3.   În cazul în care autoritatea
  CBAM
  a stabilit că numărul declarat de certificate CBAM care urmează să fie restituite este incorect sau că nu a fost depusă nicio declarație CBAM în conformitate cu alineatul (2), aceasta ajustează numărul de certificate CBAM datorate de declarantul autorizat. Autoritatea
  CBAM
  notifică declarantului autorizat ajustarea și solicită ca declarantul autorizat să restituie certificatele CBAM suplimentare în termen de o lună. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care autoritatea
  competentă
  a stabilit că numărul declarat de certificate CBAM care urmează să fie restituite este incorect sau că nu a fost depusă nicio declarație CBAM în conformitate cu alineatul (2), aceasta ajustează numărul de certificate CBAM datorate de declarantul autorizat. Autoritatea
  competentă
  notifică declarantului autorizat ajustarea și solicită ca declarantul autorizat să restituie certificatele CBAM suplimentare în termen de o lună.

3.   În cazul în care autoritatea
  CBAM
  a stabilit că numărul declarat de certificate CBAM care urmează să fie restituite este incorect sau că nu a fost depusă nicio declarație CBAM în conformitate cu alineatul (2), aceasta ajustează numărul de certificate CBAM datorate de declarantul autorizat. Autoritatea
  CBAM
  notifică declarantului autorizat ajustarea și solicită ca declarantul autorizat să restituie certificatele CBAM suplimentare în termen de o lună.

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 4

Articolul 19 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.
     
  Destinatarul notificării menționate la alineatul (3) poate introduce o cale de atac împotriva notificării. Destinatarului notificării i se furnizează informații cu privire la procedura care trebuie urmată în cazul exercitării unei căi de atac. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.
     
  Destinatarul notificării menționate la alineatul (3) poate introduce o cale de atac împotriva notificării. Destinatarului notificării i se furnizează informații cu privire la procedura care trebuie urmată în cazul exercitării unei căi de atac.

eliminat

eliminat

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 5

Articolul 19 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În cazul în care
  certificatele CBAM
  au fost restituite în plus față de numărul datorat, autoritatea
  competentă
  rambursează fără întârziere declarantului autorizat valoarea certificatelor CBAM restituite în exces, calculată la prețul mediu plătit pentru certificatele CBAM de către declarantul autorizat
  în cursul anului de import. | 5.   În cazul în care au fost restituite
  certificate CBAM
  în plus față de numărul datorat, autoritatea
  CBAM
  rambursează fără întârziere declarantului autorizat valoarea certificatelor CBAM restituite în exces, calculată la prețul mediu plătit pentru certificatele CBAM
  respective
  de către declarantul autorizat
  la momentul cumpărării. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   În cazul în care
  certificatele CBAM
  au fost restituite în plus față de numărul datorat, autoritatea
  competentă
  rambursează fără întârziere declarantului autorizat valoarea certificatelor CBAM restituite în exces, calculată la prețul mediu plătit pentru certificatele CBAM de către declarantul autorizat
  în cursul anului de import.

5.   În cazul în care au fost restituite
  certificate CBAM
  în plus față de numărul datorat, autoritatea
  CBAM
  rambursează fără întârziere declarantului autorizat valoarea certificatelor CBAM restituite în exces, calculată la prețul mediu plătit pentru certificatele CBAM
  respective
  de către declarantul autorizat
  la momentul cumpărării.

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 1

Articolul 20 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Autoritatea
  competentă din fiecare stat membru
  vinde certificatele CBAM declaranților autorizați
  în statul membru respectiv
  la prețul calculat în conformitate cu articolul 21. | 1.   Autoritatea
  CBAM
  vinde certificatele CBAM declaranților autorizați la prețul calculat în conformitate cu articolul 21. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Autoritatea
  competentă din fiecare stat membru
  vinde certificatele CBAM declaranților autorizați
  în statul membru respectiv
  la prețul calculat în conformitate cu articolul 21.

1.   Autoritatea
  CBAM
  vinde certificatele CBAM declaranților autorizați la prețul calculat în conformitate cu articolul 21.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 2

Articolul 20 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Autoritatea
  competentă
  se asigură că fiecărui certificat CBAM i se atribuie un cod unic de identificare a unității la momentul creării sale și înregistrează numărul unic de identificare a unității, prețul și data vânzării certificatului în registrul
  național
  în contul declarantului autorizat care îl cumpără. | 2.   Autoritatea
  CBAM
  se asigură că fiecărui certificat CBAM i se atribuie un cod unic de identificare a unității la momentul creării sale și înregistrează numărul unic de identificare a unității, prețul și data vânzării certificatului în registrul
  CBAM
  în contul declarantului autorizat care îl cumpără. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Autoritatea
  competentă
  se asigură că fiecărui certificat CBAM i se atribuie un cod unic de identificare a unității la momentul creării sale și înregistrează numărul unic de identificare a unității, prețul și data vânzării certificatului în registrul
  național
  în contul declarantului autorizat care îl cumpără.

2.   Autoritatea
  CBAM
  se asigură că fiecărui certificat CBAM i se atribuie un cod unic de identificare a unității la momentul creării sale și înregistrează numărul unic de identificare a unității, prețul și data vânzării certificatului în registrul
  CBAM
  în contul declarantului autorizat care îl cumpără.

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 3

Articolul 21 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru a 
  defini mai
  în
  detaliu
  metodologia de calculare a prețului mediu al certificatelor CBAM și modalitățile practice de publicare a prețului.
  Actele
  de punere în aplicare
  respective sunt adoptate
  în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). | 3.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru a 
  pune
  în
  aplicare
  metodologia de calculare a prețului mediu al certificatelor CBAM
  prevăzută la alineatul (1)
  și modalitățile practice de publicare a prețului.
  Respectivele acte
  de punere în aplicare
  se adoptă
  în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru a 
  defini mai
  în
  detaliu
  metodologia de calculare a prețului mediu al certificatelor CBAM și modalitățile practice de publicare a prețului.
  Actele
  de punere în aplicare
  respective sunt adoptate
  în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

3.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru a 
  pune
  în
  aplicare
  metodologia de calculare a prețului mediu al certificatelor CBAM
  prevăzută la alineatul (1)
  și modalitățile practice de publicare a prețului.
  Respectivele acte
  de punere în aplicare
  se adoptă
  în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 1

Articolul 22 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Până la data de 31 mai a fiecărui an, declarantul autorizat restituie autorității
  competente
  un număr de certificate CBAM care corespunde emisiilor încorporate declarate în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (c) și verificate în conformitate cu articolul 8 pentru anul calendaristic anterior restituirii. | 1.   Până la data de 31 mai a fiecărui an, declarantul autorizat restituie autorității
  CBAM
  un număr de certificate CBAM care corespunde emisiilor încorporate
  calculate în conformitate cu anexa IIIa și
  declarate în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (c) și verificate în conformitate cu articolul 8 pentru anul calendaristic anterior restituirii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Până la data de 31 mai a fiecărui an, declarantul autorizat restituie autorității
  competente
  un număr de certificate CBAM care corespunde emisiilor încorporate declarate în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (c) și verificate în conformitate cu articolul 8 pentru anul calendaristic anterior restituirii.

1.   Până la data de 31 mai a fiecărui an, declarantul autorizat restituie autorității
  CBAM
  un număr de certificate CBAM care corespunde emisiilor încorporate
  calculate în conformitate cu anexa IIIa și
  declarate în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (c) și verificate în conformitate cu articolul 8 pentru anul calendaristic anterior restituirii.

Amendamentul 125

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 2

Articolul 22 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În sensul alineatului (1), declarantul autorizat se asigură că numărul necesar de certificate CBAM este disponibil în contul său în registrul
  național
  . În plus, declarantul autorizat se asigură că numărul de certificate CBAM din contul său în registrul
  național
  la sfârșitul fiecărui trimestru corespunde unui procent de cel puțin 80 % din emisiile încorporate, determinate prin trimitere la valorile implicite în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III, pentru toate mărfurile pe care le-a importat de la începutul anului calendaristic. | 2.   În sensul alineatului (1), declarantul autorizat se asigură că numărul necesar de certificate CBAM este disponibil în contul său în registrul
  CBAM
  . În plus, declarantul autorizat se asigură că numărul de certificate CBAM din contul său în registrul
  CBAM
  la sfârșitul fiecărui trimestru corespunde unui procent de cel puțin 80 % din emisiile încorporate, determinate prin trimitere la valorile implicite în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III, pentru toate mărfurile pe care le-a importat de la începutul anului calendaristic. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În sensul alineatului (1), declarantul autorizat se asigură că numărul necesar de certificate CBAM este disponibil în contul său în registrul
  național
  . În plus, declarantul autorizat se asigură că numărul de certificate CBAM din contul său în registrul
  național
  la sfârșitul fiecărui trimestru corespunde unui procent de cel puțin 80 % din emisiile încorporate, determinate prin trimitere la valorile implicite în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III, pentru toate mărfurile pe care le-a importat de la începutul anului calendaristic.

2.   În sensul alineatului (1), declarantul autorizat se asigură că numărul necesar de certificate CBAM este disponibil în contul său în registrul
  CBAM
  . În plus, declarantul autorizat se asigură că numărul de certificate CBAM din contul său în registrul
  CBAM
  la sfârșitul fiecărui trimestru corespunde unui procent de cel puțin 80 % din emisiile încorporate, determinate prin trimitere la valorile implicite în conformitate cu metodele prevăzute în anexa III, pentru toate mărfurile pe care le-a importat de la începutul anului calendaristic.

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 3

Articolul 22 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care autoritatea
  competentă
  constată că numărul de certificate CBAM din contul unui declarant autorizat nu respectă obligațiile prevăzute la alineatul (2) a doua teză, autoritatea respectivă notifică ajustarea și solicită ca declarantul autorizat să restituie certificatele CBAM suplimentare în termen de o lună. | 3.   În cazul în care autoritatea
  CBAM
  constată că numărul de certificate CBAM din contul unui declarant autorizat nu respectă obligațiile prevăzute la alineatul (2) a doua teză, autoritatea respectivă notifică ajustarea și solicită ca declarantul autorizat să restituie certificatele CBAM suplimentare în termen de o lună. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care autoritatea
  competentă
  constată că numărul de certificate CBAM din contul unui declarant autorizat nu respectă obligațiile prevăzute la alineatul (2) a doua teză, autoritatea respectivă notifică ajustarea și solicită ca declarantul autorizat să restituie certificatele CBAM suplimentare în termen de o lună.

3.   În cazul în care autoritatea
  CBAM
  constată că numărul de certificate CBAM din contul unui declarant autorizat nu respectă obligațiile prevăzute la alineatul (2) a doua teză, autoritatea respectivă notifică ajustarea și solicită ca declarantul autorizat să restituie certificatele CBAM suplimentare în termen de o lună.

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 4

Articolul 22 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.
     
  Destinatarul notificării menționate la alineatul (3) poate introduce o cale de atac împotriva notificării. Destinatarului notificării i se furnizează informații cu privire la procedura care trebuie urmată în cazul exercitării unei căi de atac. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.
     
  Destinatarul notificării menționate la alineatul (3) poate introduce o cale de atac împotriva notificării. Destinatarului notificării i se furnizează informații cu privire la procedura care trebuie urmată în cazul exercitării unei căi de atac.

eliminat

eliminat

Amendamentul 128

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1

Articolul 23 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   La cererea unui declarant autorizat
  în statul membru respectiv
  , autoritatea
  competentă din fiecare stat membru
  răscumpără excedentul de certificate CBAM rămase în contul declarantului în registrul
  național
  după restituirea certificatelor în conformitate cu articolul 22. Cererea de răscumpărare se depune până la data de 30 iunie a fiecărui an în care au fost restituite certificate CBAM. | 1.   La cererea unui declarant autorizat, autoritatea
  CBAM
  răscumpără excedentul de certificate CBAM rămase în contul declarantului în registrul
  CBAM
  după restituirea certificatelor în conformitate cu articolul 22. Cererea de răscumpărare se depune până la data de 30 iunie a fiecărui an în care au fost restituite certificate CBAM. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   La cererea unui declarant autorizat
  în statul membru respectiv
  , autoritatea
  competentă din fiecare stat membru
  răscumpără excedentul de certificate CBAM rămase în contul declarantului în registrul
  național
  după restituirea certificatelor în conformitate cu articolul 22. Cererea de răscumpărare se depune până la data de 30 iunie a fiecărui an în care au fost restituite certificate CBAM.

1.   La cererea unui declarant autorizat, autoritatea
  CBAM
  răscumpără excedentul de certificate CBAM rămase în contul declarantului în registrul
  CBAM
  după restituirea certificatelor în conformitate cu articolul 22. Cererea de răscumpărare se depune până la data de 30 iunie a fiecărui an în care au fost restituite certificate CBAM.

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 – paragraful 1

Articolul 24 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la data de 30 iunie a fiecărui an, autoritatea
  competentă a fiecărui stat membru
  anulează toate certificatele CBAM care au fost achiziționate în cursul anului anterior anului calendaristic precedent și care au rămas în conturile din registrul
  național
  al declaranților autorizați în
  statul membru respectiv
  . | Până la data de 30 iunie a fiecărui an, autoritatea
  CBAM
  anulează toate certificatele CBAM care au fost achiziționate în cursul anului anterior anului calendaristic precedent și care au rămas în conturile din registrul
  CBAM
  al declaranților autorizați
  și informează declaranții autorizați
  în
  cauză cu privire la acest lucru fără întârzieri nejustificate
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la data de 30 iunie a fiecărui an, autoritatea
  competentă a fiecărui stat membru
  anulează toate certificatele CBAM care au fost achiziționate în cursul anului anterior anului calendaristic precedent și care au rămas în conturile din registrul
  național
  al declaranților autorizați în
  statul membru respectiv
  .

competentă a fiecărui stat membru

național

statul membru respectiv

Până la data de 30 iunie a fiecărui an, autoritatea
  CBAM
  anulează toate certificatele CBAM care au fost achiziționate în cursul anului anterior anului calendaristic precedent și care au rămas în conturile din registrul
  CBAM
  al declaranților autorizați
  și informează declaranții autorizați
  în
  cauză cu privire la acest lucru fără întârzieri nejustificate
  .

CBAM

CBAM

și informează declaranții autorizați

cauză cu privire la acest lucru fără întârzieri nejustificate

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 24 a (nou)

Articolul 24 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 24a |
| | Veniturile obținute din vânzarea certificatelor CBAM |
| | 1.
     
  Veniturile obținute din vânzarea certificatelor CBAM nu constituie venituri alocate. Prezentul regulament nu împiedică definirea veniturilor obținute din vânzarea certificatelor CBAM ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 din TFUE și nici includerea lor în bugetul Uniunii ca venit general. |
| | 2.
     
  Pentru a se asigura că CBAM își atinge scopul urmărit de a reduce emisiile globale de dioxid de carbon și de a contribui la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și a angajamentelor internaționale, printre care și Acordul de la Paris, Uniunea acordă sprijin financiar pentru a susține atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea în țările cel mai puțin dezvoltate, inclusiv eforturile acestora în direcția decarbonizării și transformarea industriilor lor prelucrătoare, fără a aduce atingere alineatului (1). O astfel de finanțare este pusă la dispoziție prin bugetul Uniunii pentru a contribui la finanțarea combaterii schimbărilor climatice la nivel internațional prin facilitarea adaptării industriilor vizate la noile obligații stabilite prin prezentul regulament și este completată cu asistență tehnică, cu condiția ca drepturile lucrătorilor și drepturile sociale recunoscute la nivel internațional, cum ar fi standardele fundamentale de muncă ale OIM în țara beneficiară, să fie aplicate și respectate pe deplin. |
| | Noul sprijin financiar din bugetul Uniunii ar trebui furnizat în cadrul programului geografic și tematic relevant al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională instituit prin Regulamentul (UE) 2021/947, iar cuantumul acestuia, care ar trebui să corespundă cel puțin nivelului veniturilor obținute din vânzarea certificatelor CBAM, se stabilește anual. |
| | 3.
     
  Pentru a garanta că veniturile obținute din vânzarea certificatelor CBAM sunt folosite în mod transparent, Comisia prezintă anual Parlamentului European și Consiliului un raport despre cum s-a folosit valoarea financiară echivalentă veniturilor respective din anul precedent și cum a contribuit acest lucru la decarbonizarea industriei prelucrătoare în țările cel mai puțin dezvoltate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 24a

Articolul 24a

Veniturile obținute din vânzarea certificatelor CBAM

Veniturile obținute din vânzarea certificatelor CBAM

1.
     
  Veniturile obținute din vânzarea certificatelor CBAM nu constituie venituri alocate. Prezentul regulament nu împiedică definirea veniturilor obținute din vânzarea certificatelor CBAM ca resurse proprii în conformitate cu articolul 311 din TFUE și nici includerea lor în bugetul Uniunii ca venit general.

2.
     
  Pentru a se asigura că CBAM își atinge scopul urmărit de a reduce emisiile globale de dioxid de carbon și de a contribui la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și a angajamentelor internaționale, printre care și Acordul de la Paris, Uniunea acordă sprijin financiar pentru a susține atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea în țările cel mai puțin dezvoltate, inclusiv eforturile acestora în direcția decarbonizării și transformarea industriilor lor prelucrătoare, fără a aduce atingere alineatului (1). O astfel de finanțare este pusă la dispoziție prin bugetul Uniunii pentru a contribui la finanțarea combaterii schimbărilor climatice la nivel internațional prin facilitarea adaptării industriilor vizate la noile obligații stabilite prin prezentul regulament și este completată cu asistență tehnică, cu condiția ca drepturile lucrătorilor și drepturile sociale recunoscute la nivel internațional, cum ar fi standardele fundamentale de muncă ale OIM în țara beneficiară, să fie aplicate și respectate pe deplin.

Noul sprijin financiar din bugetul Uniunii ar trebui furnizat în cadrul programului geografic și tematic relevant al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională instituit prin Regulamentul (UE) 2021/947, iar cuantumul acestuia, care ar trebui să corespundă cel puțin nivelului veniturilor obținute din vânzarea certificatelor CBAM, se stabilește anual.

Noul sprijin financiar din bugetul Uniunii ar trebui furnizat în cadrul programului geografic și tematic relevant al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională instituit prin Regulamentul (UE) 2021/947, iar cuantumul acestuia, care ar trebui să corespundă cel puțin nivelului veniturilor obținute din vânzarea certificatelor CBAM, se stabilește anual.

3.
     
  Pentru a garanta că veniturile obținute din vânzarea certificatelor CBAM sunt folosite în mod transparent, Comisia prezintă anual Parlamentului European și Consiliului un raport despre cum s-a folosit valoarea financiară echivalentă veniturilor respective din anul precedent și cum a contribuit acest lucru la decarbonizarea industriei prelucrătoare în țările cel mai puțin dezvoltate.

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25

Articolul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 25 | eliminat |
| Proceduri la frontieră atunci când mărfurile sunt importate | |
| 1.
     
  Autoritățile vamale nu permit importul de mărfuri decât în cazul în care declarantul este autorizat de o autoritate competentă cel târziu la punerea în liberă circulație a mărfurilor. | |
| 2.
     
  Autoritățile vamale comunică periodic autorității competente din statul membru în care a fost autorizat declarantul informații privind mărfurile declarate la import, care includ numărul EORI și numărul contului CBAM al declarantului, codul NC format din 8 cifre al mărfurilor, cantitatea, țara de origine, data declarației și regimul vamal. | |
| 3.
     
  Autoritățile vamale efectuează controale ale mărfurilor în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, inclusiv cu privire la codul NC format din 8 cifre, cantitatea și țara de origine a mărfurilor importate. Comisia include riscurile legate de CBAM în elaborarea criteriilor și standardelor comune de risc în temeiul articolului 50 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013. | |
| 4.
     
  În conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, autoritățile vamale pot comunica autorității competente din statul membru în care a fost autorizat declarantul informațiile confidențiale obținute de autoritățile vamale în cursul exercitării atribuțiilor lor sau furnizate cu titlu confidențial. Autoritățile competente ale statelor membre prelucrează și fac schimb de astfel de informații în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului. | |
| 5.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să definească informațiile, calendarul și mijloacele de comunicare a informațiilor în temeiul alineatului (2). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 25

Articolul 25

eliminat

eliminat

Proceduri la frontieră atunci când mărfurile sunt importate

Proceduri la frontieră atunci când mărfurile sunt importate

1.
     
  Autoritățile vamale nu permit importul de mărfuri decât în cazul în care declarantul este autorizat de o autoritate competentă cel târziu la punerea în liberă circulație a mărfurilor.

2.
     
  Autoritățile vamale comunică periodic autorității competente din statul membru în care a fost autorizat declarantul informații privind mărfurile declarate la import, care includ numărul EORI și numărul contului CBAM al declarantului, codul NC format din 8 cifre al mărfurilor, cantitatea, țara de origine, data declarației și regimul vamal.

3.
     
  Autoritățile vamale efectuează controale ale mărfurilor în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, inclusiv cu privire la codul NC format din 8 cifre, cantitatea și țara de origine a mărfurilor importate. Comisia include riscurile legate de CBAM în elaborarea criteriilor și standardelor comune de risc în temeiul articolului 50 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013.

4.
     
  În conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, autoritățile vamale pot comunica autorității competente din statul membru în care a fost autorizat declarantul informațiile confidențiale obținute de autoritățile vamale în cursul exercitării atribuțiilor lor sau furnizate cu titlu confidențial. Autoritățile competente ale statelor membre prelucrează și fac schimb de astfel de informații în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului.

5.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să definească informațiile, calendarul și mijloacele de comunicare a informațiilor în temeiul alineatului (2). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 a (nou)

Articolul 25 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 25a |
| | Proceduri la frontieră atunci când mărfurile sunt importate |
| | 1.
     
  Autoritățile vamale se asigură că declarantul mărfurilor este înregistrat la autoritatea CBAM în momentul în care mărfurile sunt declarate la import și cel târziu la punerea în liberă circulație a mărfurilor. |
| | 2.
     
  Autoritățile vamale transmit periodic autorității CBAM informații punctuale privind mărfurile enumerate în anexa I care sunt declarate la import. Printre aceste informații se numără cel puțin cantitatea, țara de origine și declarantul mărfurilor. Autoritățile vamale pot comunica autorității CBAM, în sensul prezentului regulament, informații confidențiale, astfel cum se menționează la articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013. |
| | 3.
     
  Produsele importate sunt considerate ca fiind originare din țări terțe, potrivit normelor privind originea nepreferențială a mărfurilor menționate la articolul 59 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013. |
| | 4.
     
  Comisia prevede prin acte de punere în aplicare periodicitatea și informațiile menționate la alineatul (2). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). |
| | 5.
     
  De la data inițierii unei acțiuni în temeiul articolului 26a sau al articolului 27 și după ce informează statele membre în timp util, Comisia poate să ceară autorităților vamale să facă demersurile corespunzătoare pentru a înregistra importurile, astfel încât să poată fi aplicate ulterior măsuri împotriva acestor importuri de la data înregistrării. La cererea sectorului corespunzător din Uniune sau din proprie inițiativă, Comisia poate supune importurile înregistrării, cererea trebuind să conțină suficiente dovezi pentru a justifica această măsură. Înregistrarea se introduce printr-o decizie a Comisiei care precizează scopul măsurii și, după caz, valoarea estimată a viitoarelor obligații de plată. Perioada în care importurile trebuie înregistrate nu poate să depășească nouă luni. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 25a

Articolul 25a

Proceduri la frontieră atunci când mărfurile sunt importate

Proceduri la frontieră atunci când mărfurile sunt importate

1.
     
  Autoritățile vamale se asigură că declarantul mărfurilor este înregistrat la autoritatea CBAM în momentul în care mărfurile sunt declarate la import și cel târziu la punerea în liberă circulație a mărfurilor.

2.
     
  Autoritățile vamale transmit periodic autorității CBAM informații punctuale privind mărfurile enumerate în anexa I care sunt declarate la import. Printre aceste informații se numără cel puțin cantitatea, țara de origine și declarantul mărfurilor. Autoritățile vamale pot comunica autorității CBAM, în sensul prezentului regulament, informații confidențiale, astfel cum se menționează la articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013.

3.
     
  Produsele importate sunt considerate ca fiind originare din țări terțe, potrivit normelor privind originea nepreferențială a mărfurilor menționate la articolul 59 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013.

4.
     
  Comisia prevede prin acte de punere în aplicare periodicitatea și informațiile menționate la alineatul (2). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

5.
     
  De la data inițierii unei acțiuni în temeiul articolului 26a sau al articolului 27 și după ce informează statele membre în timp util, Comisia poate să ceară autorităților vamale să facă demersurile corespunzătoare pentru a înregistra importurile, astfel încât să poată fi aplicate ulterior măsuri împotriva acestor importuri de la data înregistrării. La cererea sectorului corespunzător din Uniune sau din proprie inițiativă, Comisia poate supune importurile înregistrării, cererea trebuind să conțină suficiente dovezi pentru a justifica această măsură. Înregistrarea se introduce printr-o decizie a Comisiei care precizează scopul măsurii și, după caz, valoarea estimată a viitoarelor obligații de plată. Perioada în care importurile trebuie înregistrate nu poate să depășească nouă luni.

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26

Articolul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 26 | eliminat |
| Sancțiuni | |
| 1.
     
  Un declarant autorizat care nu restituie, până la data de 31 mai a fiecărui an, un număr de certificate CBAM corespunzătoare emisiilor încorporate în mărfurile importate în cursul anului precedent este pasibil de o sancțiune identică cu penalitatea pentru exces de emisii prevăzută la articolul 16 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE, majorată în temeiul articolului 16 alineatul (4) din directiva respectivă, în anul importului mărfurilor, pentru fiecare certificat CBAM pe care declarantul autorizat ar fi trebuit să îl restituie. | |
| 2.
     
  Orice persoană, alta decât declarantul autorizat, care introduce mărfuri pe teritoriul vamal al Uniunii fără a restitui certificatele CBAM în conformitate cu prezentul regulament este pasibilă de sancțiunea menționată la alineatul (1) în anul introducerii mărfurilor, pentru fiecare certificat CBAM pe care persoana în cauză ar fi trebuit să îl restituie. | |
| 3.
     
  Plata penalității nu exonerează în niciun caz declarantul autorizat de obligația de a restitui numărul neachitat de certificate CBAM într-un anumit an autorității competente din statul membru în care a fost autorizat declarantul. | |
| 4.
     
  În cazul în care autoritatea competentă stabilește că un declarant autorizat nu a respectat obligația de restituire a certificatelor CBAM, astfel cum se prevede la alineatul (1), sau că o persoană a introdus mărfuri pe teritoriul vamal al Uniunii, astfel cum se specifică la alineatul (2), autoritatea competentă impune sancțiunea și notifică declarantului autorizat sau, în situația prevăzută la alineatul (2), persoanei: | |
| (a) | faptul că autoritatea competentă a concluzionat că declarantul autorizat sau persoana nu respectă obligația de a restitui certificatele CBAM pentru un anumit an; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 26

Articolul 26

eliminat

eliminat

Sancțiuni

Sancțiuni

1.
     
  Un declarant autorizat care nu restituie, până la data de 31 mai a fiecărui an, un număr de certificate CBAM corespunzătoare emisiilor încorporate în mărfurile importate în cursul anului precedent este pasibil de o sancțiune identică cu penalitatea pentru exces de emisii prevăzută la articolul 16 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE, majorată în temeiul articolului 16 alineatul (4) din directiva respectivă, în anul importului mărfurilor, pentru fiecare certificat CBAM pe care declarantul autorizat ar fi trebuit să îl restituie.

2.
     
  Orice persoană, alta decât declarantul autorizat, care introduce mărfuri pe teritoriul vamal al Uniunii fără a restitui certificatele CBAM în conformitate cu prezentul regulament este pasibilă de sancțiunea menționată la alineatul (1) în anul introducerii mărfurilor, pentru fiecare certificat CBAM pe care persoana în cauză ar fi trebuit să îl restituie.

3.
     
  Plata penalității nu exonerează în niciun caz declarantul autorizat de obligația de a restitui numărul neachitat de certificate CBAM într-un anumit an autorității competente din statul membru în care a fost autorizat declarantul.

4.
     
  În cazul în care autoritatea competentă stabilește că un declarant autorizat nu a respectat obligația de restituire a certificatelor CBAM, astfel cum se prevede la alineatul (1), sau că o persoană a introdus mărfuri pe teritoriul vamal al Uniunii, astfel cum se specifică la alineatul (2), autoritatea competentă impune sancțiunea și notifică declarantului autorizat sau, în situația prevăzută la alineatul (2), persoanei:

(a)

(a)

faptul că autoritatea competentă a concluzionat că declarantul autorizat sau persoana nu respectă obligația de a restitui certificatele CBAM pentru un anumit an;

faptul că autoritatea competentă a concluzionat că declarantul autorizat sau persoana nu respectă obligația de a restitui certificatele CBAM pentru un anumit an;

| (b) | motivele care au stat la baza concluziei sale; |
| --- | --- |

(b)

(b)

motivele care au stat la baza concluziei sale;

motivele care au stat la baza concluziei sale;

| (c) | cuantumul penalității impuse declarantului autorizat sau persoanei în cauză; |
| --- | --- |

(c)

(c)

cuantumul penalității impuse declarantului autorizat sau persoanei în cauză;

cuantumul penalității impuse declarantului autorizat sau persoanei în cauză;

| (d) | data de la care se datorează sancțiunea; |
| --- | --- |

(d)

(d)

data de la care se datorează sancțiunea;

data de la care se datorează sancțiunea;

| (e) | acțiunea pe care autoritatea competentă consideră că declarantul autorizat sau persoana trebuie să o întreprindă pentru a-și îndeplini obligația prevăzută la litera (a), în funcție de faptele și circumstanțele cazului; and |
| --- | --- |

(e)

(e)

acțiunea pe care autoritatea competentă consideră că declarantul autorizat sau persoana trebuie să o întreprindă pentru a-și îndeplini obligația prevăzută la litera (a), în funcție de faptele și circumstanțele cazului; and

acțiunea pe care autoritatea competentă consideră că declarantul autorizat sau persoana trebuie să o întreprindă pentru a-și îndeplini obligația prevăzută la litera (a), în funcție de faptele și circumstanțele cazului; and

| (f) | dreptul declarantului autorizat sau al persoanei de a introduce o cale de atac în temeiul normelor naționale. |
| --- | --- |

(f)

(f)

dreptul declarantului autorizat sau al persoanei de a introduce o cale de atac în temeiul normelor naționale.

dreptul declarantului autorizat sau al persoanei de a introduce o cale de atac în temeiul normelor naționale.

5.
     
  Statele membre pot aplica sancțiuni administrative sau penale pentru nerespectarea legislației CBAM în conformitate cu normele lor naționale, în plus față de sancțiunile menționate la alineatul (2). Sancțiunile respective sunt eficace, proporționale și disuasive.

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 a (nou)

Articolul 26 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 26a |
| | Sancțiuni |
| | 1.
     
  Un declarant autorizat care nu restituie, până la data de 31 mai a fiecărui an, un număr de certificate CBAM care să corespundă emisiilor încorporate în mărfurile importate în cursul anului precedent sau care transmite autorității informații false privind emisiile reale în vederea obținerii unui tratament individual favorabil este pasibil de plata unei amenzi. |
| | 2.
     
  Valoarea amenzii este egală cu prețul mediu al certificatelor CBAM din anul precedent înmulțit cu trei pentru fiecare certificat CBAM pe care declarantul autorizat nu l-a restituit în conformitate cu articolul 22. Plata amenzii nu îl exonerează pe declarantul autorizat de obligația de a restitui numărul neachitat de certificate CBAM autorității CBAM. |
| | 3.
     
  În cazul unor încălcări repetate, autoritatea CBAM poate decide să suspende contul CBAM al declarantului autorizat. |
| | 4.
     
  Pe lângă amenda menționată la alineatul (2), statele membre aplică sancțiuni administrative sau penale pentru nerespectarea CBAM, în conformitate cu dreptul lor național. Sancțiunile respective trebuie să fie efective, proporționale și cu efect de descurajare. |
| | 5.
     
  În cazul în care autoritatea CBAM constată că un declarant autorizat nu a respectat obligația de a restitui certificatele CBAM sau a prezentat informații false autorității, autoritatea CBAM impune sancțiunea menționată la alineatul (2) și notifică declarantului autorizat: |
| | (a) | faptul că autoritatea CBAM a concluzionat că declarantul autorizat nu respectă obligația de a restitui certificatele CBAM pentru un anumit an, în conformitate cu articolul 22, sau că a prezentat informații false autorității; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 26a

Articolul 26a

Sancțiuni

Sancțiuni

1.
     
  Un declarant autorizat care nu restituie, până la data de 31 mai a fiecărui an, un număr de certificate CBAM care să corespundă emisiilor încorporate în mărfurile importate în cursul anului precedent sau care transmite autorității informații false privind emisiile reale în vederea obținerii unui tratament individual favorabil este pasibil de plata unei amenzi.

2.
     
  Valoarea amenzii este egală cu prețul mediu al certificatelor CBAM din anul precedent înmulțit cu trei pentru fiecare certificat CBAM pe care declarantul autorizat nu l-a restituit în conformitate cu articolul 22. Plata amenzii nu îl exonerează pe declarantul autorizat de obligația de a restitui numărul neachitat de certificate CBAM autorității CBAM.

3.
     
  În cazul unor încălcări repetate, autoritatea CBAM poate decide să suspende contul CBAM al declarantului autorizat.

4.
     
  Pe lângă amenda menționată la alineatul (2), statele membre aplică sancțiuni administrative sau penale pentru nerespectarea CBAM, în conformitate cu dreptul lor național. Sancțiunile respective trebuie să fie efective, proporționale și cu efect de descurajare.

5.
     
  În cazul în care autoritatea CBAM constată că un declarant autorizat nu a respectat obligația de a restitui certificatele CBAM sau a prezentat informații false autorității, autoritatea CBAM impune sancțiunea menționată la alineatul (2) și notifică declarantului autorizat:

(a)

(a)

faptul că autoritatea CBAM a concluzionat că declarantul autorizat nu respectă obligația de a restitui certificatele CBAM pentru un anumit an, în conformitate cu articolul 22, sau că a prezentat informații false autorității;

faptul că autoritatea CBAM a concluzionat că declarantul autorizat nu respectă obligația de a restitui certificatele CBAM pentru un anumit an, în conformitate cu articolul 22, sau că a prezentat informații false autorității;

| (b) | motivele care au stat la baza concluziei sale; |
| --- | --- |

(b)

(b)

motivele care au stat la baza concluziei sale;

motivele care au stat la baza concluziei sale;

| (c) | cuantumul amenzii impuse declarantului autorizat; |
| --- | --- |

(c)

(c)

cuantumul amenzii impuse declarantului autorizat;

cuantumul amenzii impuse declarantului autorizat;

| (d) | data de la care se datorează amenda; |
| --- | --- |

(d)

(d)

data de la care se datorează amenda;

data de la care se datorează amenda;

| (e) | acțiunea pe care autoritatea competentă consideră că declarantul autorizat trebuie să o întreprindă pentru a-și îndeplini obligațiile prevăzute la litera (a), în funcție de faptele și circumstanțele cazului; și |
| --- | --- |

(e)

(e)

acțiunea pe care autoritatea competentă consideră că declarantul autorizat trebuie să o întreprindă pentru a-și îndeplini obligațiile prevăzute la litera (a), în funcție de faptele și circumstanțele cazului; și

acțiunea pe care autoritatea competentă consideră că declarantul autorizat trebuie să o întreprindă pentru a-și îndeplini obligațiile prevăzute la litera (a), în funcție de faptele și circumstanțele cazului; și

| (f) | dreptul declarantului autorizat de a introduce o cale de atac în temeiul dreptului național. |
| --- | --- |

(f)

(f)

dreptul declarantului autorizat de a introduce o cale de atac în temeiul dreptului național.

dreptul declarantului autorizat de a introduce o cale de atac în temeiul dreptului național.

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2

Articolul 27 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Practicile de
  circumvenție includ situațiile în care o modificare a configurației schimburilor comerciale
  în
  ceea ce privește mărfurile incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament
  nu are altă motivație suficientă sau justificare economică decât evitarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament și
  constă
  în
  înlocuirea acestor mărfuri cu produse ușor modificate
  ,
  care nu sunt incluse în lista mărfurilor din anexa I
  ,
  dar care aparțin unui sector inclus în domeniul de aplicare al prezentului regulament. | 2.   Practicile de
  eludare sunt orice măsuri care au scopul de a evita oricare dintre obligațiile prevăzute
  în
  prezentul regulament. Acestea sunt situații ce provin dintr-o practică, dintr-un proces sau dintr-o activitate care
  nu are altă motivație suficientă sau justificare economică decât evitarea
  sau atenuarea
  obligațiilor prevăzute în prezentul regulament și
  pot consta
  în
  următoarele elemente, fără a se limita însă la acestea: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Practicile de
  circumvenție includ situațiile în care o modificare a configurației schimburilor comerciale
  în
  ceea ce privește mărfurile incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament
  nu are altă motivație suficientă sau justificare economică decât evitarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament și
  constă
  în
  înlocuirea acestor mărfuri cu produse ușor modificate
  ,
  care nu sunt incluse în lista mărfurilor din anexa I
  ,
  dar care aparțin unui sector inclus în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

2.   Practicile de
  eludare sunt orice măsuri care au scopul de a evita oricare dintre obligațiile prevăzute
  în
  prezentul regulament. Acestea sunt situații ce provin dintr-o practică, dintr-un proces sau dintr-o activitate care
  nu are altă motivație suficientă sau justificare economică decât evitarea
  sau atenuarea
  obligațiilor prevăzute în prezentul regulament și
  pot consta
  în
  următoarele elemente, fără a se limita însă la acestea:

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera a (nouă)

Articolul 27 – alineatul 2 – litera a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (a) | subvenții directe și indirecte, precum regimuri fiscale favorabile, stabilirea prețului la energie, subvenționarea taxelor la export sau alte forme de compensare la export pentru mărfurile vizate de prezentul regulament, pentru a absorbi parțial sau integral costurile asociate unui preț pentru CO2 plătit în țara terță; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

(a)

subvenții directe și indirecte, precum regimuri fiscale favorabile, stabilirea prețului la energie, subvenționarea taxelor la export sau alte forme de compensare la export pentru mărfurile vizate de prezentul regulament, pentru a absorbi parțial sau integral costurile asociate unui preț pentru CO2 plătit în țara terță;

subvenții directe și indirecte, precum regimuri fiscale favorabile, stabilirea prețului la energie, subvenționarea taxelor la export sau alte forme de compensare la export pentru mărfurile vizate de prezentul regulament, pentru a absorbi parțial sau integral costurile asociate unui preț pentru CO2 plătit în țara terță;

Amendamentul 137

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera b (nouă)

Articolul 27 – alineatul 2 – litera b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (b) | un anumit preț al CO2 plătit într-o țară terță numai pentru mărfurile care urmează să fie exportate în Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

un anumit preț al CO2 plătit într-o țară terță numai pentru mărfurile care urmează să fie exportate în Uniune;

un anumit preț al CO2 plătit într-o țară terță numai pentru mărfurile care urmează să fie exportate în Uniune;

Amendamentul 138

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera c (nouă)

Articolul 27 – alineatul 2 – litera c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (c) | înlocuirea respectivelor mărfuri cu produse ușor modificate, care nu sunt incluse în lista mărfurilor din anexa I, dar care aparțin unui sector ce intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

(c)

înlocuirea respectivelor mărfuri cu produse ușor modificate, care nu sunt incluse în lista mărfurilor din anexa I, dar care aparțin unui sector ce intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament;

înlocuirea respectivelor mărfuri cu produse ușor modificate, care nu sunt incluse în lista mărfurilor din anexa I, dar care aparțin unui sector ce intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament;

Amendamentul 139

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera d (nouă)

Articolul 27 – alineatul 2 – litera d (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (d) | externalizarea producției de produse din aval care conțin una sau mai multe dintre mărfurile enumerate în anexa I cu scopul de a evita plata prețului CO2 în Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

(d)

externalizarea producției de produse din aval care conțin una sau mai multe dintre mărfurile enumerate în anexa I cu scopul de a evita plata prețului CO2 în Uniune;

externalizarea producției de produse din aval care conțin una sau mai multe dintre mărfurile enumerate în anexa I cu scopul de a evita plata prețului CO2 în Uniune;

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera e (nouă)

Articolul 27 – alineatul 2 – litera e (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (e) | expedierea produsului în cauză prin țări terțe cărora nu li se aplică obligații sau li se aplică obligații mai favorabile; sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

(e)

expedierea produsului în cauză prin țări terțe cărora nu li se aplică obligații sau li se aplică obligații mai favorabile; sau

expedierea produsului în cauză prin țări terțe cărora nu li se aplică obligații sau li se aplică obligații mai favorabile; sau

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2 – litera f (nouă)

Articolul 27 – alineatul 2 – litera f (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (f) | reorganizarea de către exportatori sau producători a modelelor și canalelor proprii de vânzare și producție sau orice alte tipuri de practici duble de vânzare și producție. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

(f)

reorganizarea de către exportatori sau producători a modelelor și canalelor proprii de vânzare și producție sau orice alte tipuri de practici duble de vânzare și producție.

reorganizarea de către exportatori sau producători a modelelor și canalelor proprii de vânzare și producție sau orice alte tipuri de practici duble de vânzare și producție.

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 3

Articolul 27 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Un stat membru sau orice parte afectată sau favorizată de situațiile descrise la alineatul (2) poate notifica Comisia în cazul în care se confruntă
  , într-o perioadă
  de
  două luni în comparație cu aceeași perioadă a anului precedent, cu o scădere semnificativă
  a 
  volumului de mărfuri importate incluse în domeniul de aplicare al
  prezentului regulament și
  cu o creștere a volumului importurilor de produse ușor modificate
  ,
  care nu sunt incluse în lista
  de
  mărfuri din anexa I.
  Comisia monitorizează permanent
  orice modificare semnificativă a configurației schimburilor comerciale cu mărfuri
  și
  produse ușor modificate la nivelul Uniunii
  . | 3.   Un stat membru sau orice parte afectată sau favorizată de
  oricare dintre
  situațiile descrise la alineatul (2) poate notifica Comisia în cazul în care se confruntă
  cu practici
  de
  eludare. Părțile interesate, altele decât părțile direct afectate, cum ar fi organizațiile de protecție
  a 
  mediului și organizațiile neguvernamentale, care găsesc dovezi concrete ale eludării
  prezentului regulament
  pot,
  și
  ele, să notifice Comisia.
  Comisia monitorizează permanent
  cu scopul de a identifica practicile
  de
  eludare, inclusiv prin supravegherea pieței sau pe baza oricărei surse de informații relevante, precum observațiile
  și
  relatările organizațiilor societății civile
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Un stat membru sau orice parte afectată sau favorizată de situațiile descrise la alineatul (2) poate notifica Comisia în cazul în care se confruntă
  , într-o perioadă
  de
  două luni în comparație cu aceeași perioadă a anului precedent, cu o scădere semnificativă
  a 
  volumului de mărfuri importate incluse în domeniul de aplicare al
  prezentului regulament și
  cu o creștere a volumului importurilor de produse ușor modificate
  ,
  care nu sunt incluse în lista
  de
  mărfuri din anexa I.
  Comisia monitorizează permanent
  orice modificare semnificativă a configurației schimburilor comerciale cu mărfuri
  și
  produse ușor modificate la nivelul Uniunii
  .

3.   Un stat membru sau orice parte afectată sau favorizată de
  oricare dintre
  situațiile descrise la alineatul (2) poate notifica Comisia în cazul în care se confruntă
  cu practici
  de
  eludare. Părțile interesate, altele decât părțile direct afectate, cum ar fi organizațiile de protecție
  a 
  mediului și organizațiile neguvernamentale, care găsesc dovezi concrete ale eludării
  prezentului regulament
  pot,
  și
  ele, să notifice Comisia.
  Comisia monitorizează permanent
  cu scopul de a identifica practicile
  de
  eludare, inclusiv prin supravegherea pieței sau pe baza oricărei surse de informații relevante, precum observațiile
  și
  relatările organizațiilor societății civile
  .

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 4

Articolul 27 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Notificarea menționată la alineatul (3) precizează motivele pe care se bazează și include date și statistici relevante
  privind mărfurile
  și
  produsele menționate
  la
  alineatul (2)
  . | 4.   Notificarea menționată la alineatul (3) precizează motivele pe care se bazează și include date și statistici relevante
  în sprijinul declarației că a avut loc o eludare a prezentului regulament. Comisia inițiază o anchetă cu privire la o astfel de declarație prezentată de un stat membru, o parte afectată sau o parte interesată printr-o notificare, cu condiția ca notificarea să îndeplinească cerințele menționate în prezentul alineat sau atunci când Comisia însăși stabilește că ancheta este necesară. La desfășurarea anchetei Comisia poate fi asistată de autoritățile competente și autoritățile vamale. Comisia încheie ancheta în termen de nouă luni de la data notificării. În cazul în care se inițiază o anchetă, Comisia notifică toate autoritățile competente. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Notificarea menționată la alineatul (3) precizează motivele pe care se bazează și include date și statistici relevante
  privind mărfurile
  și
  produsele menționate
  la
  alineatul (2)
  .

4.   Notificarea menționată la alineatul (3) precizează motivele pe care se bazează și include date și statistici relevante
  în sprijinul declarației că a avut loc o eludare a prezentului regulament. Comisia inițiază o anchetă cu privire la o astfel de declarație prezentată de un stat membru, o parte afectată sau o parte interesată printr-o notificare, cu condiția ca notificarea să îndeplinească cerințele menționate în prezentul alineat sau atunci când Comisia însăși stabilește că ancheta este necesară. La desfășurarea anchetei Comisia poate fi asistată de autoritățile competente și autoritățile vamale. Comisia încheie ancheta în termen de nouă luni de la data notificării. În cazul în care se inițiază o anchetă, Comisia notifică toate autoritățile competente.

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 5

Articolul 27 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În cazul în care Comisia, ținând seama de datele, rapoartele și statisticile relevante, inclusiv atunci când sunt furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre, are suficiente motive să creadă că circumstanțele menționate la alineatul (
  3
  ) se produc într-unul sau mai multe state membre, aceasta este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a completa domeniul de aplicare al prezentului regulament în vederea includerii produselor ușor modificate în scopul combaterii
  circumvenției
  . | 5.   În cazul în care Comisia, ținând seama de datele, rapoartele și statisticile relevante, inclusiv atunci când sunt furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre, are suficiente motive să creadă că circumstanțele menționate la alineatul (
  2
  ) se produc într-unul sau mai multe state membre, aceasta este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a completa domeniul de aplicare al prezentului regulament în vederea includerii produselor ușor modificate
  sau a produselor din aval care conțin una sau mai multe dintre mărfurile enumerate la anexa I ce depășesc un prag minim
  în scopul combaterii
  eludării
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   În cazul în care Comisia, ținând seama de datele, rapoartele și statisticile relevante, inclusiv atunci când sunt furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre, are suficiente motive să creadă că circumstanțele menționate la alineatul (
  3
  ) se produc într-unul sau mai multe state membre, aceasta este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a completa domeniul de aplicare al prezentului regulament în vederea includerii produselor ușor modificate în scopul combaterii
  circumvenției
  .

5.   În cazul în care Comisia, ținând seama de datele, rapoartele și statisticile relevante, inclusiv atunci când sunt furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre, are suficiente motive să creadă că circumstanțele menționate la alineatul (
  2
  ) se produc într-unul sau mai multe state membre, aceasta este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 28 pentru a completa domeniul de aplicare al prezentului regulament în vederea includerii produselor ușor modificate
  sau a produselor din aval care conțin una sau mai multe dintre mărfurile enumerate la anexa I ce depășesc un prag minim
  în scopul combaterii
  eludării
  .

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 27 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Comisia publică într-un raport anual toate anchetele privind eludările și rezultatele acestora. Raportul conține și informații privind situația căilor de atac în curs inițiate împotriva sancțiunilor și informații agregate privind intensitatea emisiilor pe țară de origine pentru diferitele produse enumerate în anexa I. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  Comisia publică într-un raport anual toate anchetele privind eludările și rezultatele acestora. Raportul conține și informații privind situația căilor de atac în curs inițiate împotriva sancțiunilor și informații agregate privind intensitatea emisiilor pe țară de origine pentru diferitele produse enumerate în anexa I.

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Capitolul VI a (nou)

Capitolul VI a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Capitolul VIa |
| | Căi de atac |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Capitolul VIa

Capitolul VIa

Căi de atac

Căi de atac

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 a (nou)

Articolul 27 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27a |
| | Căi de atac împotriva deciziilor luate de autoritatea CBAM |
| | 1.
     
  Împotriva deciziilor luate de autoritatea CBAM se poate introduce o cale de atac. Deciziile autorității CBAM care afectează orice persoană interesată, printre care și deciziile privind sancțiunile, eludarea și valorile emisiilor reale, pot face obiectul unei căi de atac. Respectivele decizii produc efecte numai de la data expirării termenului de două luni în care poate fi introdusă calea de atac. |
| | 2.
     
  O cale de atac introdusă în temeiul alineatului (1) are efect suspensiv. |
| | 3.
     
  Produsele care fac obiectul unei căi de atac trebuie înregistrate în conformitate cu articolul 25a alineatul (5). |
| | 4.
     
  Orice parte decizie la o procedură afectată de o poate introduce o cale de atac. Celelalte părți la procedură sunt de drept părți la procedura căii de atac. |
| | 5.
     
  Se înființează o cameră de recurs, care este alcătuită din trei membri titulari, un președinte și doi membri supleanți. Parlamentul European, Consiliul și Comisia își numesc fiecare câte un membru în cameră. Consiliul numește președintele. Parlamentul European și Consiliul numesc fiecare câte un membru supleant suplimentar. |
| | 6.
     
  Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 28, acte delegate în completarea prezentului regulament, cu scopul de a stabili componența, modul de numire și regulamentul de procedură al camerei de recurs, astfel încât membrii acesteia să fie independenți, inclusiv pe parcursul perioadei de tranziție. În perioada de tranziție, Comisia deține funcțiile camerei de recurs. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 27a

Articolul 27a

Căi de atac împotriva deciziilor luate de autoritatea CBAM

Căi de atac împotriva deciziilor luate de autoritatea CBAM

1.
     
  Împotriva deciziilor luate de autoritatea CBAM se poate introduce o cale de atac. Deciziile autorității CBAM care afectează orice persoană interesată, printre care și deciziile privind sancțiunile, eludarea și valorile emisiilor reale, pot face obiectul unei căi de atac. Respectivele decizii produc efecte numai de la data expirării termenului de două luni în care poate fi introdusă calea de atac.

2.
     
  O cale de atac introdusă în temeiul alineatului (1) are efect suspensiv.

3.
     
  Produsele care fac obiectul unei căi de atac trebuie înregistrate în conformitate cu articolul 25a alineatul (5).

4.
     
  Orice parte decizie la o procedură afectată de o poate introduce o cale de atac. Celelalte părți la procedură sunt de drept părți la procedura căii de atac.

5.
     
  Se înființează o cameră de recurs, care este alcătuită din trei membri titulari, un președinte și doi membri supleanți. Parlamentul European, Consiliul și Comisia își numesc fiecare câte un membru în cameră. Consiliul numește președintele. Parlamentul European și Consiliul numesc fiecare câte un membru supleant suplimentar.

6.
     
  Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 28, acte delegate în completarea prezentului regulament, cu scopul de a stabili componența, modul de numire și regulamentul de procedură al camerei de recurs, astfel încât membrii acesteia să fie independenți, inclusiv pe parcursul perioadei de tranziție. În perioada de tranziție, Comisia deține funcțiile camerei de recurs.

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 b (nou)

Articolul 27 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27b |
| | Examinarea căilor de atac |
| | 1.
     
  Camera de recurs analizează dacă o cale de atac este admisibilă. |
| | 2.
     
  La examinarea unei căi de atac, camera de recurs invită părțile menționate la articolul 27a alineatul (4), ori de câte ori este necesar, să prezinte, într-un termen care urmează să fie stabilit de camera de recurs, observații referitoare la declarațiile celorlalte părți la calea de atac sau la comunicările transmise de camera de recurs. |
| | 3.
     
  După examinarea admisibilității unei căi de atac, camera de recurs se pronunță asupra acesteia. Camera de recurs poate fie să exercite orice atribuție de competența autorității CBAM, fie să înainteze cazul acesteia din urmă pentru alte măsuri. |
| | 4.
     
  În cazul în care camera de recurs înaintează cauza autorității CBAM pentru alte măsuri, aceasta din urmă este obligată să respecte concluziile camerei de recurs, în măsura în care faptele sunt aceleași. |
| | 5.
     
  O decizie a camerei de recurs produce efecte numai de la data expirării termenului de două luni de la comunicarea deciziei sau, dacă în acest termen a fost inițiată o acțiune în fața Tribunalului, de la data respingerii acțiunii în cauză sau a introducerii oricărei căi de atac în fața Curții de Justiție împotriva hotărârii Tribunalului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 27b

Articolul 27b

Examinarea căilor de atac

Examinarea căilor de atac

1.
     
  Camera de recurs analizează dacă o cale de atac este admisibilă.

2.
     
  La examinarea unei căi de atac, camera de recurs invită părțile menționate la articolul 27a alineatul (4), ori de câte ori este necesar, să prezinte, într-un termen care urmează să fie stabilit de camera de recurs, observații referitoare la declarațiile celorlalte părți la calea de atac sau la comunicările transmise de camera de recurs.

3.
     
  După examinarea admisibilității unei căi de atac, camera de recurs se pronunță asupra acesteia. Camera de recurs poate fie să exercite orice atribuție de competența autorității CBAM, fie să înainteze cazul acesteia din urmă pentru alte măsuri.

4.
     
  În cazul în care camera de recurs înaintează cauza autorității CBAM pentru alte măsuri, aceasta din urmă este obligată să respecte concluziile camerei de recurs, în măsura în care faptele sunt aceleași.

5.
     
  O decizie a camerei de recurs produce efecte numai de la data expirării termenului de două luni de la comunicarea deciziei sau, dacă în acest termen a fost inițiată o acțiune în fața Tribunalului, de la data respingerii acțiunii în cauză sau a introducerii oricărei căi de atac în fața Curții de Justiție împotriva hotărârii Tribunalului.

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 c (nou)

Articolul 27 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 27c |
| | Acțiuni în fața Curții de Justiție |
| | 1.
     
  Se poate sesiza Tribunalul sau Curtea de Justiție, în conformitate cu articolul 263 din TFUE, împotriva unei decizii a camerei de recurs. |
| | 2.
     
  În cazul în care camera de recurs nu reușește să adopte o decizie, pot fi introduse acțiuni în constatarea abținerii de a hotărî în fața Tribunalului sau a Curții de Justiție, în conformitate cu articolul 265 din TFUE. |
| | 3.
     
  Autoritatea CBAM trebuie să ia măsurile necesare pentru a se conforma hotărârii Tribunalului sau, dacă a fost introdusă o cale de atac împotriva acestei hotărâri, a Curții de Justiție. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 27c

Articolul 27c

Acțiuni în fața Curții de Justiție

Acțiuni în fața Curții de Justiție

1.
     
  Se poate sesiza Tribunalul sau Curtea de Justiție, în conformitate cu articolul 263 din TFUE, împotriva unei decizii a camerei de recurs.

2.
     
  În cazul în care camera de recurs nu reușește să adopte o decizie, pot fi introduse acțiuni în constatarea abținerii de a hotărî în fața Tribunalului sau a Curții de Justiție, în conformitate cu articolul 265 din TFUE.

3.
     
  Autoritatea CBAM trebuie să ia măsurile necesare pentru a se conforma hotărârii Tribunalului sau, dacă a fost introdusă o cale de atac împotriva acestei hotărâri, a Curții de Justiție.

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 2

Articolul 28 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 2 alineatele (10) și (11), la articolul 18 alineatul (3)
  și
  la articolul 27 alineatul (5) este conferită Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată. | 2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 2 alineatele (
  1a), (6),
  (10) și (11),
  la articolul 7 alineatul (7a), la articolul 8 alineatul (3), la articolul 12a alineatul (7),
  la articolul 18 alineatul (3), la articolul 27 alineatul (5)
  , la articolul 27a alineatul (6), la articolul 31 alineatul (2) și la articolul 35 alineatul (6
  ) este conferită Comisiei pentru o perioadă nedeterminată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 2 alineatele (10) și (11), la articolul 18 alineatul (3)
  și
  la articolul 27 alineatul (5) este conferită Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată.

2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 2 alineatele (
  1a), (6),
  (10) și (11),
  la articolul 7 alineatul (7a), la articolul 8 alineatul (3), la articolul 12a alineatul (7),
  la articolul 18 alineatul (3), la articolul 27 alineatul (5)
  , la articolul 27a alineatul (6), la articolul 31 alineatul (2) și la articolul 35 alineatul (6
  ) este conferită Comisiei pentru o perioadă nedeterminată.

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 3

Articolul 28 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatele (10) și (11), la articolul 18 alineatul (3)
  și
  la articolul 27 alineatul (5) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. | 3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatele (
  1a), (6),
  (10) și (11), la articolul
  7 alineatul (7a), la articolul 8 alineatul (3), la articolul 12a alineatul (7), la articolul
  18 alineatul (3), la articolul 27 alineatul (5
  ), la articolul 27a alineatul (6), la articolul 31 alineatul (2) și la articolul 35 alineatul (6
  ) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatele (10) și (11), la articolul 18 alineatul (3)
  și
  la articolul 27 alineatul (5) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu.

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatele (
  1a), (6),
  (10) și (11), la articolul
  7 alineatul (7a), la articolul 8 alineatul (3), la articolul 12a alineatul (7), la articolul
  18 alineatul (3), la articolul 27 alineatul (5
  ), la articolul 27a alineatul (6), la articolul 31 alineatul (2) și la articolul 35 alineatul (6
  ) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu.

Amendamentul 152

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 7

Articolul 28 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatele (10) și (11), al articolului 18 alineatul (3) și al articolului 
  27
  alineatul (
  5
  ) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | 7.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatele (
  1a), (6), (
  10) și (11), al articolului
  7 alineatul (7a), al articolului 8 alineatul (3), al articolului 12a alineatul (7), al articolului
  18 alineatul (3)
  , al articolului 27 alineatul (5), al articolului 27a alineatul (6), al articolului 31 alineatul (2)
  și al articolului 
  35
  alineatul (
  6
  ) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatele (10) și (11), al articolului 18 alineatul (3) și al articolului 
  27
  alineatul (
  5
  ) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

7.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatele (
  1a), (6), (
  10) și (11), al articolului
  7 alineatul (7a), al articolului 8 alineatul (3), al articolului 12a alineatul (7), al articolului
  18 alineatul (3)
  , al articolului 27 alineatul (5), al articolului 27a alineatul (6), al articolului 31 alineatul (2)
  și al articolului 
  35
  alineatul (
  6
  ) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 153

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 1

Articolul 30 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia colectează informațiile necesare
  în vederea extinderii
  domeniului de aplicare
  al prezentului regulament
  la
  emisiile indirecte
  și
  la alte mărfuri decât cele enumerate în anexa I
  și
  elaborează metode
  de calculare a emisiilor încorporate pe baza metodelor privind amprenta de mediu. | 1.   
  În consultare cu părțile interesate relevante,
  Comisia colectează informațiile necesare
  pentru extinderea
  domeniului de aplicare la
  alte sectoare
  și
  produse din aval prevăzute la articolul 2 alineatul (1a) din prezentul regulament
  și
  pentru elaborarea metodelor
  de calculare a emisiilor încorporate pe baza metodelor privind amprenta de mediu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia colectează informațiile necesare
  în vederea extinderii
  domeniului de aplicare
  al prezentului regulament
  la
  emisiile indirecte
  și
  la alte mărfuri decât cele enumerate în anexa I
  și
  elaborează metode
  de calculare a emisiilor încorporate pe baza metodelor privind amprenta de mediu.

1.   
  În consultare cu părțile interesate relevante,
  Comisia colectează informațiile necesare
  pentru extinderea
  domeniului de aplicare la
  alte sectoare
  și
  produse din aval prevăzute la articolul 2 alineatul (1a) din prezentul regulament
  și
  pentru elaborarea metodelor
  de calculare a emisiilor încorporate pe baza metodelor privind amprenta de mediu.

Amendamentul 260

Amendamentul 260

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2

Articolul 30 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Înainte de încheierea perioadei de tranziție, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament.
  Raportul conține
  , în special,
  o evaluare a posibilităților
  de a 
  extinde domeniul de aplicare al emisiilor încorporate la emisiile indirecte și la alte mărfuri expuse riscului
  de
  relocare a emisiilor de dioxid de carbon decât cele care fac deja obiectul prezentului regulament, precum
  și
  o evaluare a sistemului de guvernanță. Acesta conține, de asemenea, evaluarea posibilității
  de a extinde domeniul de aplicare la emisiile încorporate ale serviciilor de transport
  , precum și la mărfurile situate în avalul lanțului valoric și la serviciile care pot fi supuse riscului
  de relocare a emisiilor de dioxid de carbon
  în viitor
  . | 2.   Înainte de încheierea perioadei de tranziție, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament.
  Primul raport se concentrează
  , în special,
  pe posibilități
  de
  îmbunătățire
  a 
  prezentului regulament în vederea atingerii obiectivului unei Uniuni neutre din punct
  de
  vedere climatic până cel târziu în 2050
  și
  evaluează posibilitatea
  de a extinde domeniul de aplicare la emisiile încorporate ale serviciilor de transport.
  În plus, acesta evaluează particularitățile tehnice ale calculării emisiilor încorporate pentru substanțele chimice organice
  și
  polimeri, lanțurile valorice ale acestora și capacitatea mecanismului
  de
  a aborda în mod suficient riscul
  de relocare a emisiilor de dioxid de carbon
  pentru sectoarele respective. Pe baza raportului, Comisia poate
  ,
  dacă este cazul, să prezinte o propunere legislativă de ajustare a factorului CBAM menționat la articolul 31 sau
  de
  amânare
  a 
  intrării în vigoare a articolului 36 alineatul (3) litera (d)
  în
  ceea ce privește mărfurile respective
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Înainte de încheierea perioadei de tranziție, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament.
  Raportul conține
  , în special,
  o evaluare a posibilităților
  de a 
  extinde domeniul de aplicare al emisiilor încorporate la emisiile indirecte și la alte mărfuri expuse riscului
  de
  relocare a emisiilor de dioxid de carbon decât cele care fac deja obiectul prezentului regulament, precum
  și
  o evaluare a sistemului de guvernanță. Acesta conține, de asemenea, evaluarea posibilității
  de a extinde domeniul de aplicare la emisiile încorporate ale serviciilor de transport
  , precum și la mărfurile situate în avalul lanțului valoric și la serviciile care pot fi supuse riscului
  de relocare a emisiilor de dioxid de carbon
  în viitor
  .

2.   Înainte de încheierea perioadei de tranziție, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament.
  Primul raport se concentrează
  , în special,
  pe posibilități
  de
  îmbunătățire
  a 
  prezentului regulament în vederea atingerii obiectivului unei Uniuni neutre din punct
  de
  vedere climatic până cel târziu în 2050
  și
  evaluează posibilitatea
  de a extinde domeniul de aplicare la emisiile încorporate ale serviciilor de transport.
  În plus, acesta evaluează particularitățile tehnice ale calculării emisiilor încorporate pentru substanțele chimice organice
  și
  polimeri, lanțurile valorice ale acestora și capacitatea mecanismului
  de
  a aborda în mod suficient riscul
  de relocare a emisiilor de dioxid de carbon
  pentru sectoarele respective. Pe baza raportului, Comisia poate
  ,
  dacă este cazul, să prezinte o propunere legislativă de ajustare a factorului CBAM menționat la articolul 31 sau
  de
  amânare
  a 
  intrării în vigoare a articolului 36 alineatul (3) litera (d)
  în
  ceea ce privește mărfurile respective
  .

Amendamentul 157

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 3

Articolul 30 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Raportul Comisiei este însoțit
  ,
  dacă este cazul
  ,
  de o propunere legislativă
  . | 3.   
  După 2028, Comisia monitorizează funcționarea CBAM și prezintă Parlamentului European și Consiliului, o dată la doi ani
  ,
  un raport cu privire la funcționarea CBAM
  ,
  pe baza elementelor prevăzute la alineatul (2a)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Raportul Comisiei este însoțit
  ,
  dacă este cazul
  ,
  de o propunere legislativă
  .

3.   
  După 2028, Comisia monitorizează funcționarea CBAM și prezintă Parlamentului European și Consiliului, o dată la doi ani
  ,
  un raport cu privire la funcționarea CBAM
  ,
  pe baza elementelor prevăzute la alineatul (2a)
  .

Amendamentul 158

Amendamentul 158

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 30 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Atunci când se produce un eveniment imprevizibil, excepțional și neprovocat, care nu poate fi controlat de una sau mai multe țări terțe cărora li se aplică CBAM, iar evenimentul respectiv are consecințe distructive asupra infrastructurii economice și industriale a țărilor în cauză, Comisia evaluează situația și prezintă Parlamentului European și Consiliului, dacă este cazul, o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament, menită să stabilească măsurile provizorii necesare pentru a gestiona aceste circumstanțe excepționale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Atunci când se produce un eveniment imprevizibil, excepțional și neprovocat, care nu poate fi controlat de una sau mai multe țări terțe cărora li se aplică CBAM, iar evenimentul respectiv are consecințe distructive asupra infrastructurii economice și industriale a țărilor în cauză, Comisia evaluează situația și prezintă Parlamentului European și Consiliului, dacă este cazul, o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament, menită să stabilească măsurile provizorii necesare pentru a gestiona aceste circumstanțe excepționale.

Amendamentul 261

Amendamentul 261

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 31 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Nu se acordă alocări cu titlu gratuit pentru producția în Uniune a produselor enumerate la anexa I începând de la data aplicării CBAM, astfel cum se prevede la articolul 36 alineatul (3). |
| | Prin derogare de la primul paragraf de la prezentul alineat, până în 2032, producția acestor produse beneficiază de alocări cu titlu gratuit în cantități reduse. Se aplică un factor CBAM de reducere a alocării cu titlu gratuit pentru producția acestor produse. Factorul CBAM este egal cu 100 % pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2026, și, în funcție de aplicarea articolului 36 alineatul (3) litera (d) din prezentul regulament, cu 93 % în 2027, cu 84 % în 2028, cu 69 % în 2029, cu 50 % în 2030, cu 25 % în 2031, ajungând la 0 % în 2032. |
| | Factorul CBAM pentru produsele incluse în prezentul regulament după ...[data intrării în vigoare a acestuia], în conformitate cu termenul stabilit la articolul 2 alineatul (1a), este egal cu 100 % în primul an, cu 93 % în al doilea an, cu 84 % în al treilea an, cu 69 % în al patrulea an, cu 50 % în al cincilea an, cu 25 % în al șaselea an și ajunge la 0 % după 6 ani. |
| | Reducerea alocării cu titlu gratuit se calculează anual ca pondere medie a cererii de alocare cu titlu gratuit pentru producția produselor enumerate în anexa I în raport cu cererea totală de alocare cu titlu gratuit calculată pentru toate instalațiile, pentru perioada relevantă menționată la articolul 11 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE și se aplică factorul CBAM. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Nu se acordă alocări cu titlu gratuit pentru producția în Uniune a produselor enumerate la anexa I începând de la data aplicării CBAM, astfel cum se prevede la articolul 36 alineatul (3).

Prin derogare de la primul paragraf de la prezentul alineat, până în 2032, producția acestor produse beneficiază de alocări cu titlu gratuit în cantități reduse. Se aplică un factor CBAM de reducere a alocării cu titlu gratuit pentru producția acestor produse. Factorul CBAM este egal cu 100 % pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2026, și, în funcție de aplicarea articolului 36 alineatul (3) litera (d) din prezentul regulament, cu 93 % în 2027, cu 84 % în 2028, cu 69 % în 2029, cu 50 % în 2030, cu 25 % în 2031, ajungând la 0 % în 2032.

Prin derogare de la primul paragraf de la prezentul alineat, până în 2032, producția acestor produse beneficiază de alocări cu titlu gratuit în cantități reduse. Se aplică un factor CBAM de reducere a alocării cu titlu gratuit pentru producția acestor produse. Factorul CBAM este egal cu 100 % pentru perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2026, și, în funcție de aplicarea articolului 36 alineatul (3) litera (d) din prezentul regulament, cu 93 % în 2027, cu 84 % în 2028, cu 69 % în 2029, cu 50 % în 2030, cu 25 % în 2031, ajungând la 0 % în 2032.

Factorul CBAM pentru produsele incluse în prezentul regulament după ...[data intrării în vigoare a acestuia], în conformitate cu termenul stabilit la articolul 2 alineatul (1a), este egal cu 100 % în primul an, cu 93 % în al doilea an, cu 84 % în al treilea an, cu 69 % în al patrulea an, cu 50 % în al cincilea an, cu 25 % în al șaselea an și ajunge la 0 % după 6 ani.

Factorul CBAM pentru produsele incluse în prezentul regulament după ...[data intrării în vigoare a acestuia], în conformitate cu termenul stabilit la articolul 2 alineatul (1a), este egal cu 100 % în primul an, cu 93 % în al doilea an, cu 84 % în al treilea an, cu 69 % în al patrulea an, cu 50 % în al cincilea an, cu 25 % în al șaselea an și ajunge la 0 % după 6 ani.

Reducerea alocării cu titlu gratuit se calculează anual ca pondere medie a cererii de alocare cu titlu gratuit pentru producția produselor enumerate în anexa I în raport cu cererea totală de alocare cu titlu gratuit calculată pentru toate instalațiile, pentru perioada relevantă menționată la articolul 11 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE și se aplică factorul CBAM.

Reducerea alocării cu titlu gratuit se calculează anual ca pondere medie a cererii de alocare cu titlu gratuit pentru producția produselor enumerate în anexa I în raport cu cererea totală de alocare cu titlu gratuit calculată pentru toate instalațiile, pentru perioada relevantă menționată la articolul 11 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE și se aplică factorul CBAM.

Amendamentul 262

Amendamentul 262

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 1 b (nou)

Articolul 31 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și prin derogare de la alineatul (1) litera (a) primul și al doilea subparagraf, pentru producția în Uniune a produselor enumerate în anexa I la prezentul regulament continuă să se primească alocări cu titlu gratuit cu condiția ca aceste produse să fie fabricate pentru exportul către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS. |
| | Până la 31 decembrie 2025, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care oferă o evaluare detaliată a efectelor EU ETS și CBAM asupra producției în Uniune a produselor enumerate în anexa I la prezentul regulament care sunt fabricate pentru exportul către țări terțe și asupra evoluției emisiilor globale, precum și o evaluare a compatibilității derogării de la primul paragraf cu normele OMC. |
| | După caz, Comisia anexează la raportul respectiv o propunere legislativă care să prevadă o protecție împotriva riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, care să egalizeze prețurile carbonului pentru producția în Uniune de produse enumerate în anexa I la prezentul regulament care sunt fabricate pentru export către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS, într-un mod compatibil cu normele OMC până la 31 decembrie 2026, evaluând în special mecanismele potențiale de ajustare la export pentru instalațiile care aparțin celor 10 % dintre cele mai eficiente instalații, astfel cum se prevede la articolul 10a din Directiva 2003/87/CE, având în vedere compatibilitatea cu normele OMC sau orice alte propuneri pe care Comisia le consideră adecvate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și prin derogare de la alineatul (1) litera (a) primul și al doilea subparagraf, pentru producția în Uniune a produselor enumerate în anexa I la prezentul regulament continuă să se primească alocări cu titlu gratuit cu condiția ca aceste produse să fie fabricate pentru exportul către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS.

Până la 31 decembrie 2025, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care oferă o evaluare detaliată a efectelor EU ETS și CBAM asupra producției în Uniune a produselor enumerate în anexa I la prezentul regulament care sunt fabricate pentru exportul către țări terțe și asupra evoluției emisiilor globale, precum și o evaluare a compatibilității derogării de la primul paragraf cu normele OMC.

Până la 31 decembrie 2025, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care oferă o evaluare detaliată a efectelor EU ETS și CBAM asupra producției în Uniune a produselor enumerate în anexa I la prezentul regulament care sunt fabricate pentru exportul către țări terțe și asupra evoluției emisiilor globale, precum și o evaluare a compatibilității derogării de la primul paragraf cu normele OMC.

După caz, Comisia anexează la raportul respectiv o propunere legislativă care să prevadă o protecție împotriva riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, care să egalizeze prețurile carbonului pentru producția în Uniune de produse enumerate în anexa I la prezentul regulament care sunt fabricate pentru export către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS, într-un mod compatibil cu normele OMC până la 31 decembrie 2026, evaluând în special mecanismele potențiale de ajustare la export pentru instalațiile care aparțin celor 10 % dintre cele mai eficiente instalații, astfel cum se prevede la articolul 10a din Directiva 2003/87/CE, având în vedere compatibilitatea cu normele OMC sau orice alte propuneri pe care Comisia le consideră adecvate.

După caz, Comisia anexează la raportul respectiv o propunere legislativă care să prevadă o protecție împotriva riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, care să egalizeze prețurile carbonului pentru producția în Uniune de produse enumerate în anexa I la prezentul regulament care sunt fabricate pentru export către țări terțe fără mecanisme de stabilire a prețului carbonului similare cu EU ETS, într-un mod compatibil cu normele OMC până la 31 decembrie 2026, evaluând în special mecanismele potențiale de ajustare la export pentru instalațiile care aparțin celor 10 % dintre cele mai eficiente instalații, astfel cum se prevede la articolul 10a din Directiva 2003/87/CE, având în vedere compatibilitatea cu normele OMC sau orice alte propuneri pe care Comisia le consideră adecvate.

Amendamentul 160

Amendamentul 160

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 2

Articolul 31 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  de punere
  în
  aplicare care stabilesc o metodologie de calcul pentru reducerea menționată la alineatul (1). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2). | 2.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate
  în
  conformitate cu articolul 28
  de
  completare a prezentului regulament, prin stabilirea unei metodologii de calcul pentru reducerea
  menționată la alineatul (
  1
  ). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  de punere
  în
  aplicare care stabilesc o metodologie de calcul pentru reducerea menționată la alineatul (1). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 29 alineatul (2).

2.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate
  în
  conformitate cu articolul 28
  de
  completare a prezentului regulament, prin stabilirea unei metodologii de calcul pentru reducerea
  menționată la alineatul (
  1
  ).

Amendamentul 161

Amendamentul 161

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 31 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Începând din 2025, ca parte a raportului său anual către Parlamentul European și către Consiliu, în conformitate cu articolul 10 alineatul (5) din Directiva 2003/87/CE, Comisia evaluează anual eficacitatea CBAM în combaterea riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pentru mărfuri produse în Uniune și destinate exportului către țări terțe care nu aplică EU ETS sau un mecanism similar de stabilire a prețului carbonului. Raportul evaluează, în special, evoluția exporturilor Uniunii în sectoarele care fac obiectul CBAM și evoluțiile fluxurilor comerciale și ale emisiilor încorporate ale acestor mărfuri pe piața mondială. În cazul în care raportul concluzionează că există un risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pentru mărfuri produse în Uniune și destinate exportului către astfel de țări terțe care nu aplică EU ETS sau un mecanism similar de stabilire a prețului carbonului, Comisia prezintă, dacă este cazul, o propunere legislativă de combatere a acestui risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon într-un mod care este în conformitate cu normele OMC și care ține cont de decarbonizarea instalațiilor din Uniune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Începând din 2025, ca parte a raportului său anual către Parlamentul European și către Consiliu, în conformitate cu articolul 10 alineatul (5) din Directiva 2003/87/CE, Comisia evaluează anual eficacitatea CBAM în combaterea riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pentru mărfuri produse în Uniune și destinate exportului către țări terțe care nu aplică EU ETS sau un mecanism similar de stabilire a prețului carbonului. Raportul evaluează, în special, evoluția exporturilor Uniunii în sectoarele care fac obiectul CBAM și evoluțiile fluxurilor comerciale și ale emisiilor încorporate ale acestor mărfuri pe piața mondială. În cazul în care raportul concluzionează că există un risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pentru mărfuri produse în Uniune și destinate exportului către astfel de țări terțe care nu aplică EU ETS sau un mecanism similar de stabilire a prețului carbonului, Comisia prezintă, dacă este cazul, o propunere legislativă de combatere a acestui risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon într-un mod care este în conformitate cu normele OMC și care ține cont de decarbonizarea instalațiilor din Uniune.

Amendamentul 162

Amendamentul 162

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 3

Articolul 33 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Autoritățile vamale comunică autorității
  competente din statul membru de import
  , prin intermediul mecanismului de supraveghere instituit în temeiul articolului 56 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, informații privind mărfurile importate, inclusiv produsele transformate care rezultă din regimul de perfecționare pasivă. Aceste informații includ numărul EORI al declarantului, codul NC format din 8 cifre, cantitatea, țara de origine și declarantul mărfurilor, data declarației și regimul vamal. | 3.   Autoritățile vamale comunică autorității
  CBAM
  , prin intermediul mecanismului de supraveghere instituit în temeiul articolului 56 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, informații privind mărfurile importate, inclusiv produsele transformate care rezultă din regimul de perfecționare pasivă. Aceste informații includ numărul EORI al declarantului, codul NC format din 8 cifre, cantitatea, țara de origine și declarantul mărfurilor, data declarației și regimul vamal. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Autoritățile vamale comunică autorității
  competente din statul membru de import
  , prin intermediul mecanismului de supraveghere instituit în temeiul articolului 56 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, informații privind mărfurile importate, inclusiv produsele transformate care rezultă din regimul de perfecționare pasivă. Aceste informații includ numărul EORI al declarantului, codul NC format din 8 cifre, cantitatea, țara de origine și declarantul mărfurilor, data declarației și regimul vamal.

3.   Autoritățile vamale comunică autorității
  CBAM
  , prin intermediul mecanismului de supraveghere instituit în temeiul articolului 56 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, informații privind mărfurile importate, inclusiv produsele transformate care rezultă din regimul de perfecționare pasivă. Aceste informații includ numărul EORI al declarantului, codul NC format din 8 cifre, cantitatea, țara de origine și declarantul mărfurilor, data declarației și regimul vamal.

Amendamentul 163

Amendamentul 163

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 1

Articolul 35 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Fiecare declarant prezintă, pentru fiecare trimestru al unui an calendaristic, un raport („raportul CBAM”) care conține informații privind mărfurile importate în cursul trimestrului respectiv, autorității
  competente din statul membru de import sau, în cazul în care mărfurile au fost importate în mai multe state membre, autorității competente a statului membru, la alegerea declarantului
  , în termen de cel mult o lună de la încheierea fiecărui trimestru. | 1.   Fiecare declarant prezintă, pentru fiecare trimestru al unui an calendaristic, un raport („raportul CBAM”) care conține informații privind mărfurile importate în cursul trimestrului respectiv, autorității
  CBAM
  , în termen de cel mult o lună de la încheierea fiecărui trimestru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Fiecare declarant prezintă, pentru fiecare trimestru al unui an calendaristic, un raport („raportul CBAM”) care conține informații privind mărfurile importate în cursul trimestrului respectiv, autorității
  competente din statul membru de import sau, în cazul în care mărfurile au fost importate în mai multe state membre, autorității competente a statului membru, la alegerea declarantului
  , în termen de cel mult o lună de la încheierea fiecărui trimestru.

1.   Fiecare declarant prezintă, pentru fiecare trimestru al unui an calendaristic, un raport („raportul CBAM”) care conține informații privind mărfurile importate în cursul trimestrului respectiv, autorității
  CBAM
  , în termen de cel mult o lună de la încheierea fiecărui trimestru.

Amendamentul 164

Amendamentul 164

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 2 – litera c

Articolul 35 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | emisiile indirecte totale încorporate reale, exprimate în tone de emisii de CO2e pe tonă pentru fiecare tip de alte mărfuri decât energia electrică, calculate în conformitate cu o metodă prevăzută într-un act
  de punere în aplicare
  menționat la alineatul (6); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

emisiile indirecte totale încorporate reale, exprimate în tone de emisii de CO2e pe tonă pentru fiecare tip de alte mărfuri decât energia electrică, calculate în conformitate cu o metodă prevăzută într-un act
  de punere în aplicare
  menționat la alineatul (6);

de punere în aplicare

| (c) | emisiile indirecte totale încorporate reale, exprimate în tone de emisii de CO2e pe tonă pentru fiecare tip de alte mărfuri decât energia electrică, calculate în conformitate cu o metodă prevăzută într-un act
  delegat
  menționat la alineatul (6); |
| --- | --- |

(c)

emisiile indirecte totale încorporate reale, exprimate în tone de emisii de CO2e pe tonă pentru fiecare tip de alte mărfuri decât energia electrică, calculate în conformitate cu o metodă prevăzută într-un act
  delegat
  menționat la alineatul (6);

delegat

Amendamentul 165

Amendamentul 165

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 3

Articolul 35 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Autoritatea
  competentă
  comunică Comisiei informațiile menționate la alineatul (2) în termen de cel mult două luni de la sfârșitul trimestrului care face obiectul unui raport. | 3.   Autoritatea
  CBAM
  comunică Comisiei informațiile menționate la alineatul (2) în termen de cel mult două luni de la sfârșitul trimestrului care face obiectul unui raport. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Autoritatea
  competentă
  comunică Comisiei informațiile menționate la alineatul (2) în termen de cel mult două luni de la sfârșitul trimestrului care face obiectul unui raport.

3.   Autoritatea
  CBAM
  comunică Comisiei informațiile menționate la alineatul (2) în termen de cel mult două luni de la sfârșitul trimestrului care face obiectul unui raport.

Amendamentul 166

Amendamentul 166

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 4

Articolul 35 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Autoritatea
  competentă
  impune o sancțiune proporțională și disuasivă declaranților care nu prezintă un raport CBAM. | 4.   Autoritatea
  CBAM
  impune o sancțiune proporțională și disuasivă declaranților care nu prezintă un raport CBAM. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Autoritatea
  competentă
  impune o sancțiune proporțională și disuasivă declaranților care nu prezintă un raport CBAM.

4.   Autoritatea
  CBAM
  impune o sancțiune proporțională și disuasivă declaranților care nu prezintă un raport CBAM.

Amendamentul 167

Amendamentul 167

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 5 – partea introductivă

Articolul 35 – alineatul 5 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În cazul în care autoritatea
  competentă
  stabilește că un declarant nu a respectat obligația de a prezenta un raport CBAM, astfel cum se prevede la alineatul (1), autoritatea
  competentă
  impune sancțiunea și notifică declarantului: | 5.   În cazul în care autoritatea
  CBAM
  stabilește că un declarant nu a respectat obligația de a prezenta un raport CBAM, astfel cum se prevede la alineatul (1), autoritatea
  CBAM
  impune sancțiunea și notifică declarantului: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   În cazul în care autoritatea
  competentă
  stabilește că un declarant nu a respectat obligația de a prezenta un raport CBAM, astfel cum se prevede la alineatul (1), autoritatea
  competentă
  impune sancțiunea și notifică declarantului:

5.   În cazul în care autoritatea
  CBAM
  stabilește că un declarant nu a respectat obligația de a prezenta un raport CBAM, astfel cum se prevede la alineatul (1), autoritatea
  CBAM
  impune sancțiunea și notifică declarantului:

Amendamentul 168

Amendamentul 168

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 5 – litera a

Articolul 35 – alineatul 5 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | faptul că autoritatea
  competentă
  a concluzionat că declarantul nu respectă obligația de a prezenta un raport pentru un anumit trimestru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

faptul că autoritatea
  competentă
  a concluzionat că declarantul nu respectă obligația de a prezenta un raport pentru un anumit trimestru;

competentă

| (a) | faptul că autoritatea
  CBAM
  a concluzionat că declarantul nu respectă obligația de a prezenta un raport pentru un anumit trimestru; |
| --- | --- |

(a)

faptul că autoritatea
  CBAM
  a concluzionat că declarantul nu respectă obligația de a prezenta un raport pentru un anumit trimestru;

CBAM

Amendamentul 169

Amendamentul 169

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 5 – litera e

Articolul 35 – alineatul 5 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | acțiunea pe care autoritatea
  competentă
  consideră că declarantul trebuie să o întreprindă pentru a-și îndeplini obligația prevăzută la litera (a), în funcție de faptele și circumstanțele cazului;
  și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

acțiunea pe care autoritatea
  competentă
  consideră că declarantul trebuie să o întreprindă pentru a-și îndeplini obligația prevăzută la litera (a), în funcție de faptele și circumstanțele cazului;
  și

competentă

și

| (e) | acțiunea pe care autoritatea
  CBAM
  consideră că declarantul trebuie să o întreprindă pentru a-și îndeplini obligația prevăzută la litera (a), în funcție de faptele și circumstanțele cazului;
  și |
| --- | --- |

(e)

acțiunea pe care autoritatea
  CBAM
  consideră că declarantul trebuie să o întreprindă pentru a-și îndeplini obligația prevăzută la litera (a), în funcție de faptele și circumstanțele cazului;
  și

CBAM

și

Amendamentul 170

Amendamentul 170

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 6

Articolul 35 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare privind informațiile care trebuie raportate, procedurile de comunicare a informațiilor menționate la alineatul (3) și conversia prețului carbonului plătit în monedă străină în euro la cursul de schimb mediu anual. De asemenea, Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru definirea suplimentară a elementelor necesare metodei de calcul prevăzute în anexa III, inclusiv stabilirea limitelor sistemelor proceselor de producție, a factorilor de emisie, a valorilor emisiilor reale specifice instalației și a aplicării acestora la mărfuri individuale, precum și stabilirea metodelor de asigurare a fiabilității datelor, inclusiv nivelul de detaliere și verificarea datelor respective. De asemenea, Comisia este împuternicită să adopte acte de
  punere în aplicare
  pentru a elabora o metodă de calcul pentru emisiile indirecte încorporate în mărfurile importate. | 6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare privind informațiile care trebuie raportate, procedurile de comunicare a informațiilor menționate la alineatul (3) și conversia prețului carbonului plătit în monedă străină în euro la cursul de schimb mediu anual. De asemenea, Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru definirea suplimentară a elementelor necesare metodei de calcul prevăzute în anexa III, inclusiv stabilirea limitelor sistemelor proceselor de producție, a factorilor de emisie, a valorilor emisiilor reale specifice instalației și a aplicării acestora la mărfuri individuale, precum și stabilirea metodelor de asigurare a fiabilității datelor, inclusiv nivelul de detaliere și verificarea datelor respective. De asemenea, Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate în conformitate cu articolul 28
  de
  completare a prezentului regulament,
  pentru a elabora o metodă de calcul pentru emisiile indirecte încorporate în mărfurile importate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare privind informațiile care trebuie raportate, procedurile de comunicare a informațiilor menționate la alineatul (3) și conversia prețului carbonului plătit în monedă străină în euro la cursul de schimb mediu anual. De asemenea, Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru definirea suplimentară a elementelor necesare metodei de calcul prevăzute în anexa III, inclusiv stabilirea limitelor sistemelor proceselor de producție, a factorilor de emisie, a valorilor emisiilor reale specifice instalației și a aplicării acestora la mărfuri individuale, precum și stabilirea metodelor de asigurare a fiabilității datelor, inclusiv nivelul de detaliere și verificarea datelor respective. De asemenea, Comisia este împuternicită să adopte acte de
  punere în aplicare
  pentru a elabora o metodă de calcul pentru emisiile indirecte încorporate în mărfurile importate.

6.   Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare privind informațiile care trebuie raportate, procedurile de comunicare a informațiilor menționate la alineatul (3) și conversia prețului carbonului plătit în monedă străină în euro la cursul de schimb mediu anual. De asemenea, Comisia este împuternicită să adopte acte de punere în aplicare pentru definirea suplimentară a elementelor necesare metodei de calcul prevăzute în anexa III, inclusiv stabilirea limitelor sistemelor proceselor de producție, a factorilor de emisie, a valorilor emisiilor reale specifice instalației și a aplicării acestora la mărfuri individuale, precum și stabilirea metodelor de asigurare a fiabilității datelor, inclusiv nivelul de detaliere și verificarea datelor respective. De asemenea, Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate în conformitate cu articolul 28
  de
  completare a prezentului regulament,
  pentru a elabora o metodă de calcul pentru emisiile indirecte încorporate în mărfurile importate.

Amendamentele 198, 216 și 263

Amendamentele 198, 216 și 263

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 3 – litera a

Articolul 36 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | Articolele 32-34 se aplică până la 31 decembrie
  2025
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

Articolele 32-34 se aplică până la 31 decembrie
  2025
  .

2025

| (a) | Articolele 32-34 se aplică până la 31 decembrie
  2026
  . |
| --- | --- |

(a)

Articolele 32-34 se aplică până la 31 decembrie
  2026
  .

2026

Amendamentele 199 și 217

Amendamentele 199 și 217

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 3 – litera b

Articolul 36 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | Articolul 35 se aplică până la 28 februarie
  2026
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

Articolul 35 se aplică până la 28 februarie
  2026
  .

2026

| (b) | Articolul 35 se aplică până la 28 februarie
  2027
  . |
| --- | --- |

(b)

Articolul 35 se aplică până la 28 februarie
  2027
  .

2027

Amendamentul 264

Amendamentul 264

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 3 – litera c

Articolul 36 – alineatul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | Articolele 5 și 17 se aplică de la 1 septembrie
  2025
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

Articolele 5 și 17 se aplică de la 1 septembrie
  2025
  .

2025

| (c) | Articolele 5 și 17 se aplică de la 1 septembrie
  2026
  . |
| --- | --- |

(c)

Articolele 5 și 17 se aplică de la 1 septembrie
  2026
  .

2026

Amendamentele 200, 218 și 265

Amendamentele 200, 218 și 265

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – alineatul 3 – litera d

Articolul 36 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | Articolele 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 și 31 se aplică de la 1 ianuarie
  2026
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

Articolele 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 și 31 se aplică de la 1 ianuarie
  2026
  .

2026

| (d) | Articolele 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 și 31 se aplică de la 1 ianuarie
  2027
  . |
| --- | --- |

(d)

Articolele 4, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 și 31 se aplică de la 1 ianuarie
  2027
  .

2027

Amendamentul 175

Amendamentul 175

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I

Anexa I

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Lista mărfurilor și a gazelor cu efect de seră

| 1. | În scopul identificării mărfurilor, prezentul regulament se aplică mărfurilor enumerate în următoarele sectoare care se încadrează în prezent la codurile din Nomenclatura Combinată („NC”) enumerate mai jos și sunt cele din Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (1). |
| --- | --- |

1.

În scopul identificării mărfurilor, prezentul regulament se aplică mărfurilor enumerate în următoarele sectoare care se încadrează în prezent la codurile din Nomenclatura Combinată („NC”) enumerate mai jos și sunt cele din Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (1

| 2. | În sensul prezentului regulament, gazele cu efect de seră aferente mărfurilor care se încadrează în sectoarele enumerate mai jos sunt cele enumerate mai jos pentru fiecare tip de mărfuri. |
| --- | --- |

2.

În sensul prezentului regulament, gazele cu efect de seră aferente mărfurilor care se încadrează în sectoarele enumerate mai jos sunt cele enumerate mai jos pentru fiecare tip de mărfuri.

Ciment

Ciment

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 2523 10 00  – Cimenturi nepulverizate numite „clinkers” | Dioxid de carbon |
| 2523 21 00  – Cimenturi Portland albe, chiar colorate artificial | Dioxid de carbon |
| 2523 29 00  – Alte cimenturi Portland | Dioxid de carbon |
| 2523 90 00  – Alte cimenturi hidraulice | Dioxid de carbon |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

2523 10 00  – Cimenturi nepulverizate numite „clinkers”

Dioxid de carbon

2523 21 00  – Cimenturi Portland albe, chiar colorate artificial

Dioxid de carbon

2523 29 00  – Alte cimenturi Portland

Dioxid de carbon

2523 90 00  – Alte cimenturi hidraulice

Dioxid de carbon

Energie electrică

Energie electrică

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Energie electrică | Dioxid de carbon |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

2716 00 00  – Energie electrică

Dioxid de carbon

Îngrășăminte

Îngrășăminte

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Acid nitric (azotic); acizi sulfonitrici | Dioxid de carbon și protoxid de azot |
| 2814  – Amoniac, anhidru sau în soluție apoasă | Dioxid de carbon |
| 2834 21 00  – Nitrați (azotați) de potasiu | Dioxid de carbon și protoxid de azot |
| 3102  – Îngrășăminte minerale sau chimice azotate | Dioxid de carbon și protoxid de azot |
| 3105  – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două sau trei dintre elemente fertilizante azot, fosfor și potasiu; alte îngrășăminte; produse de la acest capitol prezentate fie în tablete sau forme similare, fie în ambalaje cu o greutate brută de maximum 10 kg






  — | Cu excepția următoarelor: 3105 60 00  – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două elemente fertilizante fosfor și potasiu |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

2808 00 00  – Acid nitric (azotic); acizi sulfonitrici

Dioxid de carbon și protoxid de azot

2814  – Amoniac, anhidru sau în soluție apoasă

Dioxid de carbon

2834 21 00  – Nitrați (azotați) de potasiu

Dioxid de carbon și protoxid de azot

3102  – Îngrășăminte minerale sau chimice azotate

Dioxid de carbon și protoxid de azot

3105  – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două sau trei dintre elemente fertilizante azot, fosfor și potasiu; alte îngrășăminte; produse de la acest capitol prezentate fie în tablete sau forme similare, fie în ambalaje cu o greutate brută de maximum 10 kg

—

Cu excepția următoarelor: 3105 60 00  – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două elemente fertilizante fosfor și potasiu

Dioxid de carbon și protoxid de azot

Fontă, fier și oțel

Fontă, fier și oțel

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 72 – Fontă, fier și oțel
  Cu excepția următoarelor:
  7202  – Feroaliaje
  7204  – Deșeuri și resturi de fontă, de fier sau de oțel (fier vechi); deșeuri lingotate din fier sau oțel | Dioxid de carbon |
| 7301 – Palplanșe din fier sau din oțel, chiar perforate sau confecționate din elemente asamblate;
  profile
  obținute prin sudare, din fier sau din oțel | Dioxid de carbon |
| 7302  – Materiale de construcție pentru liniile ferate, din fontă, din fier sau din oțel: șine, contrașine și cremaliere, ace și inimi de macaz, macazuri și alte elemente de încrucișare sau de schimbare de cale, traverse, eclise de îmbinare, cuzineți, pene de fixare, plăci de bază, plăci de așezare, plăci de strângere, plăci și bare de ecartament și alte piese special concepute pentru așezarea, îmbinarea sau fixarea șinelor | Dioxid de carbon |
| 7303 00  – Tuburi, țevi și
  profile
  tubulare, din fontă | Dioxid de carbon |
| 7304  – Tuburi, țevi și
  profile
  tubulare, fără sudură, din fier (cu excepția fontei) sau din oțel: | Dioxid de carbon |
| 7305  – Alte tuburi și țevi (de exemplu, sudate sau nituite), cu secțiunea circulară, cu diametrul exterior peste 406,4  mm, din fier sau din oțel | Dioxid de carbon |
| 7306  – Alte tuburi, țevi și
  profile
  tubulare (de exemplu, sudate, nituite, fălțuite sau cu margini simplu apropiate), din fier sau din oțel | Dioxid de carbon |
| 7307  – Accesorii de țevărie (de exemplu, racorduri, coturi, manșoane), din fontă, din fier sau din oțel | Dioxid de carbon |
| 7308  – Construcții și părți de construcții (de exemplu, poduri și elemente de poduri, porți de ecluze, turnuri, piloni, stâlpi, coloane, șarpante, acoperișuri, uși și ferestre și tocurile lor, pervazuri și praguri, obloane, balustrade), din fontă, din fier sau din oțel, cu excepția construcțiilor prefabricate de la poziția 9406 ; table, tole, tije, bare,
  profile
  , țevi și produse similare din fontă, din fier sau din oțel, pregătite în vederea utilizării lor în construcții | Dioxid de carbon |
| 7309  – Rezervoare, cisterne, cuve și recipiente similare pentru orice fel de substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate), din fontă, din fier sau din oțel, cu o capacitate peste 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic | Dioxid de carbon |
| 7310  – Rezervoare, butoaie, bidoane, cutii și recipiente similare, pentru orice fel de substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate), din fontă, din fier sau din oțel, cu o capacitate de maximum 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic | Dioxid de carbon |
| 7311  – Recipiente pentru gaze comprimate sau lichefiate, din fontă, din fier sau din oțel | Dioxid de carbon |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

72 – Fontă, fier și oțel

Cu excepția următoarelor:

7202  – Feroaliaje

7204  – Deșeuri și resturi de fontă, de fier sau de oțel (fier vechi); deșeuri lingotate din fier sau oțel

Dioxid de carbon

7301 – Palplanșe din fier sau din oțel, chiar perforate sau confecționate din elemente asamblate;
  profile
  obținute prin sudare, din fier sau din oțel

profile

Dioxid de carbon

7302  – Materiale de construcție pentru liniile ferate, din fontă, din fier sau din oțel: șine, contrașine și cremaliere, ace și inimi de macaz, macazuri și alte elemente de încrucișare sau de schimbare de cale, traverse, eclise de îmbinare, cuzineți, pene de fixare, plăci de bază, plăci de așezare, plăci de strângere, plăci și bare de ecartament și alte piese special concepute pentru așezarea, îmbinarea sau fixarea șinelor

Dioxid de carbon

7303 00  – Tuburi, țevi și
  profile
  tubulare, din fontă

profile

Dioxid de carbon

7304  – Tuburi, țevi și
  profile
  tubulare, fără sudură, din fier (cu excepția fontei) sau din oțel:

profile

Dioxid de carbon

7305  – Alte tuburi și țevi (de exemplu, sudate sau nituite), cu secțiunea circulară, cu diametrul exterior peste 406,4  mm, din fier sau din oțel

Dioxid de carbon

7306  – Alte tuburi, țevi și
  profile
  tubulare (de exemplu, sudate, nituite, fălțuite sau cu margini simplu apropiate), din fier sau din oțel

profile

Dioxid de carbon

7307  – Accesorii de țevărie (de exemplu, racorduri, coturi, manșoane), din fontă, din fier sau din oțel

Dioxid de carbon

7308  – Construcții și părți de construcții (de exemplu, poduri și elemente de poduri, porți de ecluze, turnuri, piloni, stâlpi, coloane, șarpante, acoperișuri, uși și ferestre și tocurile lor, pervazuri și praguri, obloane, balustrade), din fontă, din fier sau din oțel, cu excepția construcțiilor prefabricate de la poziția 9406 ; table, tole, tije, bare,
  profile
  , țevi și produse similare din fontă, din fier sau din oțel, pregătite în vederea utilizării lor în construcții

profile

Dioxid de carbon

7309  – Rezervoare, cisterne, cuve și recipiente similare pentru orice fel de substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate), din fontă, din fier sau din oțel, cu o capacitate peste 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic

Dioxid de carbon

7310  – Rezervoare, butoaie, bidoane, cutii și recipiente similare, pentru orice fel de substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate), din fontă, din fier sau din oțel, cu o capacitate de maximum 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic

Dioxid de carbon

7311  – Recipiente pentru gaze comprimate sau lichefiate, din fontă, din fier sau din oțel

Dioxid de carbon

Aluminiu

Aluminiu

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 7601  – Aluminiu sub formă brută | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7603  – Pulberi și fulgi (paiete) din aluminiu | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7604  – Bare, tije și
  profile
  din aluminiu | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7605  – Sârmă din aluminiu | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7606  – Table și benzi de aluminiu, cu o grosime peste 0,2  mm | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7607  – Folii și benzi subțiri din aluminiu (chiar imprimate sau fixate pe hârtie, pe carton, pe materiale plastice sau pe alte suporturi similare), cu o grosime de maximum 0,2  mm (fără suport) | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7608  – Tuburi și țevi din aluminiu | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7609 00 00  – Accesorii de țevărie (de exemplu, racorduri, coturi, manșoane) din aluminiu | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

7601  – Aluminiu sub formă brută

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7603  – Pulberi și fulgi (paiete) din aluminiu

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7604  – Bare, tije și
  profile
  din aluminiu

profile

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7605  – Sârmă din aluminiu

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7606  – Table și benzi de aluminiu, cu o grosime peste 0,2  mm

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7607  – Folii și benzi subțiri din aluminiu (chiar imprimate sau fixate pe hârtie, pe carton, pe materiale plastice sau pe alte suporturi similare), cu o grosime de maximum 0,2  mm (fără suport)

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7608  – Tuburi și țevi din aluminiu

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7609 00 00  – Accesorii de țevărie (de exemplu, racorduri, coturi, manșoane) din aluminiu

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

Amendamentul

Amendamentul

Lista mărfurilor și a gazelor cu efect de seră

| 1. | În scopul identificării mărfurilor, prezentul regulament se aplică mărfurilor enumerate în următoarele sectoare care se încadrează în prezent la codurile din Nomenclatura Combinată („NC”) enumerate mai jos și sunt cele din Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (1). |
| --- | --- |

1.

În scopul identificării mărfurilor, prezentul regulament se aplică mărfurilor enumerate în următoarele sectoare care se încadrează în prezent la codurile din Nomenclatura Combinată („NC”) enumerate mai jos și sunt cele din Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (1

| 2. | În sensul prezentului regulament, gazele cu efect de seră aferente mărfurilor care se încadrează în sectoarele enumerate mai jos sunt cele enumerate mai jos pentru fiecare tip de mărfuri. |
| --- | --- |

2.

În sensul prezentului regulament, gazele cu efect de seră aferente mărfurilor care se încadrează în sectoarele enumerate mai jos sunt cele enumerate mai jos pentru fiecare tip de mărfuri.

Ciment

Ciment

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 2523 30 00  – Cimenturi aluminoase | Dioxid de carbon |
| 2523 10 00  – Cimenturi nepulverizate numite „clinkers” | Dioxid de carbon |
| 2523 21 00  – Cimenturi Portland albe, chiar colorate artificial | Dioxid de carbon |
| 2523 29 00  – Alte cimenturi Portland | Dioxid de carbon |
| 2523 90 00  – Alte cimenturi hidraulice | Dioxid de carbon |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

2523 30 00  – Cimenturi aluminoase

2523 30 00  – Cimenturi aluminoase

Dioxid de carbon

Dioxid de carbon

2523 10 00  – Cimenturi nepulverizate numite „clinkers”

Dioxid de carbon

2523 21 00  – Cimenturi Portland albe, chiar colorate artificial

Dioxid de carbon

2523 29 00  – Alte cimenturi Portland

Dioxid de carbon

2523 90 00  – Alte cimenturi hidraulice

Dioxid de carbon

Energie electrică

Energie electrică

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 2716 00 00  – Energie electrică | Dioxid de carbon |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

2716 00 00  – Energie electrică

Dioxid de carbon

Îngrășăminte

Îngrășăminte

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 2808 00 00  – Acid nitric (azotic); acizi sulfonitrici | Dioxid de carbon și protoxid de azot |
| 2814  – Amoniac, anhidru sau în soluție apoasă | Dioxid de carbon |
| 2834 21 00  – Nitrați (azotați) de potasiu | Dioxid de carbon și protoxid de azot |
| 3102  – Îngrășăminte minerale sau chimice azotate | Dioxid de carbon și protoxid de azot |
| 3105  – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două sau trei dintre elemente fertilizante azot, fosfor și potasiu; alte îngrășăminte; produse de la acest capitol prezentate fie în tablete sau forme similare, fie în ambalaje cu o greutate brută de maximum 10 kg






  — | Cu excepția următoarelor: 3105 60 00  – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două elemente fertilizante fosfor și potasiu |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

2808 00 00  – Acid nitric (azotic); acizi sulfonitrici

Dioxid de carbon și protoxid de azot

2814  – Amoniac, anhidru sau în soluție apoasă

Dioxid de carbon

2834 21 00  – Nitrați (azotați) de potasiu

Dioxid de carbon și protoxid de azot

3102  – Îngrășăminte minerale sau chimice azotate

Dioxid de carbon și protoxid de azot

3105  – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două sau trei dintre elemente fertilizante azot, fosfor și potasiu; alte îngrășăminte; produse de la acest capitol prezentate fie în tablete sau forme similare, fie în ambalaje cu o greutate brută de maximum 10 kg

—

Cu excepția următoarelor: 3105 60 00  – Îngrășăminte minerale sau chimice care conțin două elemente fertilizante fosfor și potasiu

Dioxid de carbon și protoxid de azot

Fontă, fier și oțel

Fontă, fier și oțel

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 72 – Fontă, fier și oțel
  Cu excepția următoarelor:
  7202  – Feroaliaje
  7204  – Deșeuri și resturi de fontă, de fier sau de oțel (fier vechi); deșeuri lingotate din fier sau oțel | Dioxid de carbon |
| 7301 – Palplanșe din fier sau din oțel, chiar perforate sau confecționate din elemente asamblate;
  profiluri
  , obținute prin sudare, din fier sau din oțel | Dioxid de carbon |
| 7302  – Materiale de construcție pentru liniile ferate, din fontă, din fier sau din oțel: șine, contrașine și cremaliere, ace și inimi de macaz, macazuri și alte elemente de încrucișare sau de schimbare de cale, traverse, eclise de îmbinare, cuzineți, pene de fixare, plăci de bază, plăci de așezare, plăci de strângere, plăci și bare de ecartament și alte piese special concepute pentru așezarea, îmbinarea sau fixarea șinelor | Dioxid de carbon |
| 7303 00  – Tuburi, țevi și
  profiluri
  tubulare, din fontă | Dioxid de carbon |
| 7304  – Tuburi, țevi și
  profiluri
  tubulare, fără sudură, din fier sau din oțel: | Dioxid de carbon |
| 7305  – Alte tuburi și țevi (de exemplu, sudate sau nituite), cu secțiunea circulară, cu diametrul exterior peste 406,4  mm, din fier sau din oțel | Dioxid de carbon |
| 7306  – Alte tuburi, țevi și
  profiluri
  tubulare (de exemplu sudate, nituite, fălțuite sau cu margini simplu apropiate), din fier sau din oțel | Dioxid de carbon |
| 7307  – Accesorii de țevărie (de exemplu racorduri, coturi, manșoane) din fontă, din fier sau din oțel | Dioxid de carbon |
| 7308  – Construcții și părți de construcții (de exemplu, poduri și elemente de poduri, porți de ecluze, turnuri, piloni, stâlpi, coloane, șarpante, acoperișuri, uși și ferestre și tocurile lor, pervazuri și praguri, obloane, balustrade) din fontă, din fier sau din oțel, cu excepția construcțiilor prefabricate de la poziția 9406 ; table, tole, tije, bare,
  profiluri
  , țevi și produse similare, din fontă, din fier sau din oțel, pregătite în vederea utilizării lor în construcții | Dioxid de carbon |
| 7309  – Rezervoare, cisterne, cuve și recipiente similare pentru orice fel de substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate) din fontă, din fier sau din oțel, cu o capacitate peste 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic | Dioxid de carbon |
| 7310  – Rezervoare, butoaie, bidoane, cutii și recipiente similare, pentru orice fel de substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate), din fontă, din fier sau din oțel, cu o capacitate de maximum 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic | Dioxid de carbon |
| 7311  – Recipiente pentru gaze comprimate sau lichefiate, din fontă, din fier sau din oțel | Dioxid de carbon |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

72 – Fontă, fier și oțel

Cu excepția următoarelor:

7202  – Feroaliaje

7204  – Deșeuri și resturi de fontă, de fier sau de oțel (fier vechi); deșeuri lingotate din fier sau oțel

Dioxid de carbon

7301 – Palplanșe din fier sau din oțel, chiar perforate sau confecționate din elemente asamblate;
  profiluri
  , obținute prin sudare, din fier sau din oțel

profiluri

Dioxid de carbon

7302  – Materiale de construcție pentru liniile ferate, din fontă, din fier sau din oțel: șine, contrașine și cremaliere, ace și inimi de macaz, macazuri și alte elemente de încrucișare sau de schimbare de cale, traverse, eclise de îmbinare, cuzineți, pene de fixare, plăci de bază, plăci de așezare, plăci de strângere, plăci și bare de ecartament și alte piese special concepute pentru așezarea, îmbinarea sau fixarea șinelor

Dioxid de carbon

7303 00  – Tuburi, țevi și
  profiluri
  tubulare, din fontă

profiluri

Dioxid de carbon

7304  – Tuburi, țevi și
  profiluri
  tubulare, fără sudură, din fier sau din oțel:

profiluri

Dioxid de carbon

7305  – Alte tuburi și țevi (de exemplu, sudate sau nituite), cu secțiunea circulară, cu diametrul exterior peste 406,4  mm, din fier sau din oțel

Dioxid de carbon

7306  – Alte tuburi, țevi și
  profiluri
  tubulare (de exemplu sudate, nituite, fălțuite sau cu margini simplu apropiate), din fier sau din oțel

profiluri

Dioxid de carbon

7307  – Accesorii de țevărie (de exemplu racorduri, coturi, manșoane) din fontă, din fier sau din oțel

Dioxid de carbon

7308  – Construcții și părți de construcții (de exemplu, poduri și elemente de poduri, porți de ecluze, turnuri, piloni, stâlpi, coloane, șarpante, acoperișuri, uși și ferestre și tocurile lor, pervazuri și praguri, obloane, balustrade) din fontă, din fier sau din oțel, cu excepția construcțiilor prefabricate de la poziția 9406 ; table, tole, tije, bare,
  profiluri
  , țevi și produse similare, din fontă, din fier sau din oțel, pregătite în vederea utilizării lor în construcții

profiluri

Dioxid de carbon

7309  – Rezervoare, cisterne, cuve și recipiente similare pentru orice fel de substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate) din fontă, din fier sau din oțel, cu o capacitate peste 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic

Dioxid de carbon

7310  – Rezervoare, butoaie, bidoane, cutii și recipiente similare, pentru orice fel de substanțe (cu excepția gazelor comprimate sau lichefiate), din fontă, din fier sau din oțel, cu o capacitate de maximum 300 l, fără dispozitive mecanice sau termice, chiar căptușite sau izolate termic

Dioxid de carbon

7311  – Recipiente pentru gaze comprimate sau lichefiate, din fontă, din fier sau din oțel

Dioxid de carbon

Aluminiu

Aluminiu

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 7601  – Aluminiu sub formă brută | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7603  – Pulberi și fulgi (paiete) din aluminiu | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7604  – Bare, tije și
  profiluri
  din aluminiu | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7605  – Sârmă din aluminiu | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7606  – Table și benzi de aluminiu, cu o grosime peste 0,2  mm | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7607  – Folii și benzi subțiri din aluminiu (chiar imprimate sau fixate pe hârtie, pe carton, pe materiale plastice sau pe alte suporturi similare), cu o grosime de maximum 0,2  mm (fără suport) | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7608  – Tuburi și țevi din aluminiu | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |
| 7609 00 00  – Accesorii de țevărie (de exemplu, racorduri, coturi, manșoane) din aluminiu | Dioxid de carbon și perfluorocarburi |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

7601  – Aluminiu sub formă brută

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7603  – Pulberi și fulgi (paiete) din aluminiu

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7604  – Bare, tije și
  profiluri
  din aluminiu

profiluri

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7605  – Sârmă din aluminiu

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7606  – Table și benzi de aluminiu, cu o grosime peste 0,2  mm

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7607  – Folii și benzi subțiri din aluminiu (chiar imprimate sau fixate pe hârtie, pe carton, pe materiale plastice sau pe alte suporturi similare), cu o grosime de maximum 0,2  mm (fără suport)

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7608  – Tuburi și țevi din aluminiu

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

7609 00 00  – Accesorii de țevărie (de exemplu, racorduri, coturi, manșoane) din aluminiu

Dioxid de carbon și perfluorocarburi

Substanțe chimice

Substanțe chimice

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 29 – Substanțe chimice organice | Dioxid de carbon |
| 280410000  – Hidrogen | Dioxid de carbon |
| 281410000  – Amoniac anhidru | Dioxid de carbon |
| 2814 20 00  – Amoniac în soluție apoasă | Dioxid de carbon |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

29 – Substanțe chimice organice

29 – Substanțe chimice organice

Dioxid de carbon

Dioxid de carbon

280410000  – Hidrogen

280410000  – Hidrogen

Dioxid de carbon

Dioxid de carbon

281410000  – Amoniac anhidru

281410000  – Amoniac anhidru

Dioxid de carbon

Dioxid de carbon

2814 20 00  – Amoniac în soluție apoasă

2814 20 00  – Amoniac în soluție apoasă

Dioxid de carbon

Dioxid de carbon

Polimeri

Polimeri

| Codul NC | Gaz cu efect de seră |
| --- | --- |
| 39 – Materiale plastice și articole din materiale plastice | Dioxid de carbon și protoxid de azot |

Codul NC

Codul NC

Gaz cu efect de seră

Gaz cu efect de seră

39 – Materiale plastice și articole din materiale plastice

39 – Materiale plastice și articole din materiale plastice

Dioxid de carbon și protoxid de azot

Dioxid de carbon și protoxid de azot

Amendamentul 176

Amendamentul 176

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 2 – titlu

Anexa III – punctul 2 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | Determinarea emisiilor
  directe
  reale încorporate pentru mărfurile simple |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

Determinarea emisiilor
  directe
  reale încorporate pentru mărfurile simple

directe

| 2. | Determinarea emisiilor reale încorporate pentru mărfurile simple |
| --- | --- |

2.

Determinarea emisiilor reale încorporate pentru mărfurile simple

Amendamentul 177

Amendamentul 177

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 2 – partea introductivă

Anexa III – punctul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru determinarea emisiilor reale specifice încorporate ale mărfurilor simple produse într-o instalație dată, se iau în considerare
  numai
  emisiile directe. În acest scop, se aplică următoarea ecuație: | Pentru determinarea emisiilor reale specifice încorporate ale mărfurilor simple produse într-o instalație dată, se iau în considerare
  atât
  emisiile directe
  , cât și cele indirecte
  . În acest scop, se aplică următoarea ecuație: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru determinarea emisiilor reale specifice încorporate ale mărfurilor simple produse într-o instalație dată, se iau în considerare
  numai
  emisiile directe. În acest scop, se aplică următoarea ecuație:

numai

Pentru determinarea emisiilor reale specifice încorporate ale mărfurilor simple produse într-o instalație dată, se iau în considerare
  atât
  emisiile directe
  , cât și cele indirecte
  . În acest scop, se aplică următoarea ecuație:

atât

, cât și cele indirecte

Amendamentul 178

Amendamentul 178

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 2 – paragraful 3

Anexa III – punctul 2 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „Emisii atribuite” înseamnă acea parte a emisiilor
  directe ale
  instalației din perioada de raportare care sunt cauzate de procesul de producție care generează mărfurile g atunci când se aplică limitele de sistem ale procesului definit în actele de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 7 alineatul (6). Emisiile atribuite se calculează folosind următoarea ecuație:

  AttrEmg = DirEm | „Emisii atribuite” înseamnă acea parte a emisiilor instalației din perioada de raportare care sunt cauzate de procesul de producție care generează mărfurile g atunci când se aplică limitele de sistem ale procesului definit în actele de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 7 alineatul (6). Emisiile atribuite se calculează folosind următoarea ecuație:


  Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„Emisii atribuite” înseamnă acea parte a emisiilor
  directe ale
  instalației din perioada de raportare care sunt cauzate de procesul de producție care generează mărfurile g atunci când se aplică limitele de sistem ale procesului definit în actele de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 7 alineatul (6). Emisiile atribuite se calculează folosind următoarea ecuație:

directe ale

AttrEmg = DirEm

AttrEmg

„Emisii atribuite” înseamnă acea parte a emisiilor instalației din perioada de raportare care sunt cauzate de procesul de producție care generează mărfurile g atunci când se aplică limitele de sistem ale procesului definit în actele de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 7 alineatul (6). Emisiile atribuite se calculează folosind următoarea ecuație:

g

Attrg = DirEm + Emel–Emel, exp

Attrg

el

el, exp

Amendamentul 179

Amendamentul 179

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 3 – titlu

Anexa III – punctul 3 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3. | Determinarea emisiilor
  directe
  reale încorporate pentru mărfuri complexe |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.

Determinarea emisiilor
  directe
  reale încorporate pentru mărfuri complexe

directe

| 3. | Determinarea emisiilor reale încorporate pentru mărfuri complexe |
| --- | --- |

3.

Determinarea emisiilor reale încorporate pentru mărfuri complexe

Amendamentul 180

Amendamentul 180

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 4 – paragraful 2

Anexa III – punctul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În scopul determinării valorilor implicite, se utilizează numai valorile reale pentru determinarea emisiilor încorporate. În absența datelor reale, pot fi utilizate valori din literatura de specialitate. Comisia publică orientări privind abordarea adoptată pentru corectarea gazelor reziduale sau a gazelor cu efect de seră utilizate drept contribuție la proces, înainte de colectarea datelor necesare pentru a determina valorile implicite relevante pentru fiecare tip de mărfuri enumerate în anexa I. Valorile implicite se determină pe baza celor mai bune date disponibile.
  Acestea
  sunt revizuite periodic prin
  acte
  de punere în aplicare pe baza celor mai recente și fiabile informații, inclusiv pe baza informațiilor furnizate de o țară terță sau de un grup de țări terțe. | În scopul determinării valorilor implicite, se utilizează numai valorile reale
  din țara în care au avut loc emisiile reale
  pentru determinarea emisiilor încorporate. În absența datelor reale
  sau atunci când utilizarea datelor reale ar conduce la valori implicite mici, care favorizează comportamentul de parazitism
  , pot fi utilizate valori din literatura de specialitate. Comisia publică orientări privind abordarea adoptată pentru corectarea gazelor reziduale sau a gazelor cu efect de seră utilizate drept contribuție la proces, înainte de colectarea datelor necesare pentru a determina valorile implicite relevante pentru fiecare tip de mărfuri enumerate în anexa I. Valorile implicite se determină pe baza celor mai bune date disponibile.
  Cele mai bune date disponibile se bazează, în măsura posibilului, pe informații fiabile și disponibile public cu privire la tipul de tehnologie și de procese folosite, proiectarea instalațiilor, originea materiilor prime și a mărfurilor simple folosite în procesul de producție, sursa de energie și alte date. Valorile implicite
  sunt revizuite periodic prin
  actele
  de punere în aplicare
  menționate la articolul 7 alineatul (6)
  pe baza celor mai recente și fiabile informații, inclusiv pe baza informațiilor furnizate de o țară terță sau de un grup de țări terțe. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În scopul determinării valorilor implicite, se utilizează numai valorile reale pentru determinarea emisiilor încorporate. În absența datelor reale, pot fi utilizate valori din literatura de specialitate. Comisia publică orientări privind abordarea adoptată pentru corectarea gazelor reziduale sau a gazelor cu efect de seră utilizate drept contribuție la proces, înainte de colectarea datelor necesare pentru a determina valorile implicite relevante pentru fiecare tip de mărfuri enumerate în anexa I. Valorile implicite se determină pe baza celor mai bune date disponibile.
  Acestea
  sunt revizuite periodic prin
  acte
  de punere în aplicare pe baza celor mai recente și fiabile informații, inclusiv pe baza informațiilor furnizate de o țară terță sau de un grup de țări terțe.

Acestea

acte

În scopul determinării valorilor implicite, se utilizează numai valorile reale
  din țara în care au avut loc emisiile reale
  pentru determinarea emisiilor încorporate. În absența datelor reale
  sau atunci când utilizarea datelor reale ar conduce la valori implicite mici, care favorizează comportamentul de parazitism
  , pot fi utilizate valori din literatura de specialitate. Comisia publică orientări privind abordarea adoptată pentru corectarea gazelor reziduale sau a gazelor cu efect de seră utilizate drept contribuție la proces, înainte de colectarea datelor necesare pentru a determina valorile implicite relevante pentru fiecare tip de mărfuri enumerate în anexa I. Valorile implicite se determină pe baza celor mai bune date disponibile.
  Cele mai bune date disponibile se bazează, în măsura posibilului, pe informații fiabile și disponibile public cu privire la tipul de tehnologie și de procese folosite, proiectarea instalațiilor, originea materiilor prime și a mărfurilor simple folosite în procesul de producție, sursa de energie și alte date. Valorile implicite
  sunt revizuite periodic prin
  actele
  de punere în aplicare
  menționate la articolul 7 alineatul (6)
  pe baza celor mai recente și fiabile informații, inclusiv pe baza informațiilor furnizate de o țară terță sau de un grup de țări terțe.

din țara în care au avut loc emisiile reale

sau atunci când utilizarea datelor reale ar conduce la valori implicite mici, care favorizează comportamentul de parazitism

Cele mai bune date disponibile se bazează, în măsura posibilului, pe informații fiabile și disponibile public cu privire la tipul de tehnologie și de procese folosite, proiectarea instalațiilor, originea materiilor prime și a mărfurilor simple folosite în procesul de producție, sursa de energie și alte date. Valorile implicite

actele

menționate la articolul 7 alineatul (6)

Amendamentul 181

Amendamentul 181

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 4 – punctul 4.1 – paragraful 1

Anexa III – punctul 4 – punctul 4.1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care emisiile reale nu pot fi determinate în mod adecvat de către declarantul autorizat, se utilizează valori implicite. Aceste valori se stabilesc la intensitatea medie a emisiilor pentru fiecare țară exportatoare și pentru fiecare dintre mărfurile enumerate în anexa I, în afară de energia electrică, la care se adaugă o majorare, care urmează să fie stabilită în actele de punere în aplicare a prezentului regulament. În cazul în care nu se pot aplica date fiabile pentru țara exportatoare pentru un tip de mărfuri, valorile implicite se bazează pe intensitatea medie a emisiilor a 
  10
   % din instalațiile UE cu cele mai slabe performanțe pentru tipul respectiv de mărfuri. | În cazul în care emisiile reale nu pot fi determinate în mod adecvat de către declarantul autorizat, se utilizează valori implicite. Aceste valori se stabilesc la intensitatea medie a emisiilor pentru
  10 % din instalațiile cu cele mai slabe performanțe din
  fiecare țară exportatoare și pentru fiecare dintre mărfurile enumerate în anexa I, în afară de energia electrică, la care se adaugă o majorare, care urmează să fie stabilită în actele de punere în aplicare a prezentului regulament. În cazul în care nu se pot aplica date fiabile pentru țara exportatoare pentru un tip de mărfuri, valorile implicite se bazează pe intensitatea medie a emisiilor a 
  5
   % din instalațiile UE cu cele mai slabe performanțe pentru tipul respectiv de mărfuri.
  Valorile implicite nu trebuie să fie în niciun caz mai mici decât emisiile încorporate probabile, iar exportatorul nu trebuie să aibă avantaje rezultând din nefurnizarea de date fiabile privind emisiile reale, astfel încât să se folosească valori implicite. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care emisiile reale nu pot fi determinate în mod adecvat de către declarantul autorizat, se utilizează valori implicite. Aceste valori se stabilesc la intensitatea medie a emisiilor pentru fiecare țară exportatoare și pentru fiecare dintre mărfurile enumerate în anexa I, în afară de energia electrică, la care se adaugă o majorare, care urmează să fie stabilită în actele de punere în aplicare a prezentului regulament. În cazul în care nu se pot aplica date fiabile pentru țara exportatoare pentru un tip de mărfuri, valorile implicite se bazează pe intensitatea medie a emisiilor a 
  10
   % din instalațiile UE cu cele mai slabe performanțe pentru tipul respectiv de mărfuri.

10

În cazul în care emisiile reale nu pot fi determinate în mod adecvat de către declarantul autorizat, se utilizează valori implicite. Aceste valori se stabilesc la intensitatea medie a emisiilor pentru
  10 % din instalațiile cu cele mai slabe performanțe din
  fiecare țară exportatoare și pentru fiecare dintre mărfurile enumerate în anexa I, în afară de energia electrică, la care se adaugă o majorare, care urmează să fie stabilită în actele de punere în aplicare a prezentului regulament. În cazul în care nu se pot aplica date fiabile pentru țara exportatoare pentru un tip de mărfuri, valorile implicite se bazează pe intensitatea medie a emisiilor a 
  5
   % din instalațiile UE cu cele mai slabe performanțe pentru tipul respectiv de mărfuri.
  Valorile implicite nu trebuie să fie în niciun caz mai mici decât emisiile încorporate probabile, iar exportatorul nu trebuie să aibă avantaje rezultând din nefurnizarea de date fiabile privind emisiile reale, astfel încât să se folosească valori implicite.

10 % din instalațiile cu cele mai slabe performanțe din

5

Valorile implicite nu trebuie să fie în niciun caz mai mici decât emisiile încorporate probabile, iar exportatorul nu trebuie să aibă avantaje rezultând din nefurnizarea de date fiabile privind emisiile reale, astfel încât să se folosească valori implicite.

Amendamentul 182

Amendamentul 182

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 4 – punctul 4.2 – punctul 4.2.1 – paragraful 1

Anexa III – punctul 4 – punctul 4.2 – punctul 4.2.1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Valorile implicite specifice se bazează pe
  cele mai bune date aflate la dispoziția Comisiei
  care
  determină factorul de emisie mediu de CO2
  în
  tone de CO2 per megawatt-oră de surse de stabilire a prețurilor din
  țara terță, grupul de țări terțe sau regiunea dintr-o țară terță. | Valorile implicite specifice se bazează pe
  10 % din instalațiile cu cele mai slabe performanțe
  care
  produc energie electrică
  în țara terță, grupul de țări terțe sau regiunea dintr-o țară terță. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Valorile implicite specifice se bazează pe
  cele mai bune date aflate la dispoziția Comisiei
  care
  determină factorul de emisie mediu de CO2
  în
  tone de CO2 per megawatt-oră de surse de stabilire a prețurilor din
  țara terță, grupul de țări terțe sau regiunea dintr-o țară terță.

cele mai bune date aflate la dispoziția Comisiei

determină factorul de emisie mediu de CO2

tone de CO2 per megawatt-oră de surse de stabilire a prețurilor din

Valorile implicite specifice se bazează pe
  10 % din instalațiile cu cele mai slabe performanțe
  care
  produc energie electrică
  în țara terță, grupul de țări terțe sau regiunea dintr-o țară terță.

10 % din instalațiile cu cele mai slabe performanțe

produc energie electrică

Amendamentul 183

Amendamentul 183

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III a (nouă)

Anexa III a (nouă)

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Anexa IIIa

Anexa IIIa

Metodologia de calcul al reducerii numărului de certificate CBAM datorită alocării cu titlu gratuit în cadrul EU ETS

Metodologia de calcul al reducerii numărului de certificate CBAM datorită alocării cu titlu gratuit în cadrul EU ETS

Image 1C0322023RO39910120220623RO0015.000139923991P9_TC1-COD(2022)0166Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 în ceea ce privește o măsură specifică de acordare a unui sprijin temporar cu caracter excepțional în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1033.)C0322023RO40010120220623RO0016.000140024001P9_TC1-COD(2022)0090Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1032.)C0322023RO40110120220623RO0017.000140124011P9_TC1-COD(2022)0031Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1034.)C0322023RO40210120220623RO0018.000140224021P9_TC1-COD(2022)0030Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/954 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1035.)

Amendamentul 184

Amendamentul 184

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa V – partea 1 – paragraful 1 – litera c

Anexa V – partea 1 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | vizitele la instalații ale verificatorului sunt obligatorii, cu excepția cazului în care sunt îndeplinite criterii specifice pentru renunțarea la vizita la instalație; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

vizitele la instalații ale verificatorului sunt obligatorii, cu excepția cazului în care sunt îndeplinite criterii specifice pentru renunțarea la vizita la instalație;

| (c) | vizitele la instalații ale verificatorului sunt obligatorii, cu excepția cazului în care sunt îndeplinite criterii specifice pentru renunțarea la vizita la instalație
  prevăzută la articolul 8 alineatul (3)
  ; |
| --- | --- |

(c)

vizitele la instalații ale verificatorului sunt obligatorii, cu excepția cazului în care sunt îndeplinite criterii specifice pentru renunțarea la vizita la instalație
  prevăzută la articolul 8 alineatul (3)
  ;

prevăzută la articolul 8 alineatul (3)

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0160/2022).

1

(31)  Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 Pactul verde european, [COM(2019)0640].

31

(32)  Comunicarea Comisiei din 12 mai 2021 intitulată „Calea către o planetă sănătoasă pentru toți” [COM(2021)0400].

32

(31)  Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 – Pactul verde european, [COM(2019)0640].

31

(32)  Comunicarea Comisiei din 12 mai 2021 intitulată „Calea către o planetă sănătoasă pentru toți” [COM(2021)0400].

32

(33)  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

33

(33)  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

33

(35)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

35

(35)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

35

(36)  IPCC, 2018: Încălzirea globală cu 1,5 oC. Un raport special al IPCC privind impactul încălzirii globale cu 1,5 oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor globale de gaze cu efect de seră, în contextul consolidării răspunsului mondial la amenințarea reprezentată de schimbările climatice, al dezvoltării durabile și al eforturilor de eradicare a sărăciei [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor
  , and
  T. Waterfield (eds.)].

36

o

o

, and

(36)  IPCC, 2018: Încălzirea globală cu 1,5 oC. Un raport special al IPCC privind impactul încălzirii globale cu 1,5 oC peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor globale de gaze cu efect de seră, în contextul consolidării răspunsului mondial la amenințarea reprezentată de schimbările climatice, al dezvoltării durabile și al eforturilor de eradicare a sărăciei [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor
  și
  T. Waterfield (eds.)].

36

o

o

și

(47)  Recomandarea 2013/179/UE a Comisiei din 9 aprilie 2013 privind utilizarea unor metode comune pentru măsurarea și comunicarea performanței de mediu pe durata ciclului de viață a produselor și organizațiilor (JO L 124, 4.5.2013, p. 1).

47

(47)  Recomandarea 2013/179/UE a Comisiei din 9 aprilie 2013 privind utilizarea unor metode comune pentru măsurarea și comunicarea performanței de mediu pe durata ciclului de viață a produselor și organizațiilor (JO L 124, 4.5.2013, p. 1).

47

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (JO L 209, 14.6.2021, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (JO L 209, 14.6.2021, p. 1).

(51)  Acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).

51

(51)  Acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).

51

(1)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

1

(1)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

1

---

Joi, 23 iunie 2022

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/399 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/399

---

P9_TA(2022)0250

Sprijin temporar cu caracter excepțional acordat în cadrul FEADR ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 în ceea ce privește o măsură specifică de acordare a unui sprijin excepțional și temporar din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia (COM(2022)0242 – C9-0185/2022 – 2022/0166(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 32/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0242), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0242),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 42 și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 42 și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0185/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 iunie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 iunie 2022 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2022)0166

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 în ceea ce privește o măsură specifică de acordare a unui sprijin temporar cu caracter excepțional în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1033.)

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/400 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/400

---

P9_TA(2022)0251

Înmagazinarea gazelor ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și a Regulamentului (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 32/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0135), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0135),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0126/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 mai 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 mai 2022 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 25 mai 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 25 mai 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2022)0090

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) 2017/1938 și (CE) nr. 715/2009 în ceea ce privește înmagazinarea gazelor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1032.)

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/401 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/401

---

P9_TA(2022)0252

Certificatul digital al UE privind COVID – cetățenii Uniunii ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile privind vaccinarea, testarea și vindecarea de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID), pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19 (COM(2022)0050 – C9-0031/2022 – 2022/0031(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 32/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0050), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0050),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 21 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0031/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 21 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0031/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru transport și turism,

| — | având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0138/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0138/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0031

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/953 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) pentru a facilita libera circulație pe durata pandemiei de COVID-19

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1034.)

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/402 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/402

---

P9_TA(2022)0253

Certificatul digital al UE privind COVID – resortisanții țărilor terțe ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/954 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19 (COM(2022)0055 – C9-0032/2022 – 2022/0030(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 32/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0055), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0055),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0032/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0032/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 iunie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru transport și turism,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0137/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0137/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0030

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 iunie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/954 privind cadrul pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare și vindecare de COVID-19 (certificatul digital al UE privind COVID) referitor la resortisanții țărilor terțe aflați în situație de ședere legală sau care au reședință legală pe teritoriul statelor membre, pe durata pandemiei de COVID-19

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/1035.)

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/403 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/403

---

P9_TA(2022)0254

Proiect de buget rectificativ nr. 3/2022: finanțarea costurilor de primire a persoanelor care fug din Ucraina

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – finanțarea costurilor de primire a persoanelor care fug din Ucraina (09095/2022 – C9-0182/2022 – 2022/0126(BUD))

(2023/C 32/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat definitiv la 24 noiembrie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat definitiv la 24 noiembrie 2021 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4),

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 adoptat de Comisie la 22 aprilie 2022 (COM(2022)0262), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 adoptat de Comisie la 22 aprilie 2022 (COM(2022)0262),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 adoptată de Consiliu la 16 mai 2022 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (09095/2022 – C9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 adoptată de Consiliu la 16 mai 2022 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (09095/2022 – C9-0182/2022),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere scrisoarea transmisă de Comisia pentru afaceri externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea transmisă de Comisia pentru afaceri externe,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0181/2022),

| A. | întrucât Comisia propune ca bugetul Uniunii să contribuie cu o sumă totală de 400 de milioane EUR în cadrul Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI) și al Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize (IMFV) la finanțarea primelor costuri de primire și înregistrare a persoanelor care fug din Ucraina, ca urmare a războiului de agresiune ilegal, neprovocat și nejustificat desfășurat de Federația Rusă împotriva Ucrainei începând cu 24 februarie 2022; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia propune ca bugetul Uniunii să contribuie cu o sumă totală de 400 de milioane EUR în cadrul Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI) și al Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize (IMFV) la finanțarea primelor costuri de primire și înregistrare a persoanelor care fug din Ucraina, ca urmare a războiului de agresiune ilegal, neprovocat și nejustificat desfășurat de Federația Rusă împotriva Ucrainei începând cu 24 februarie 2022;

| B. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 este unul dintre elementele utilizate pentru a atinge suma propusă de 400 de milioane EUR, împreună cu modificările aduse programelor de lucru ale FAMI și ale mecanismului tematic IMFV pentru perioada 2021-2022, prin care se pune la dispoziție suma de 124 de milioane EUR sub formă de asistență de urgență în cadrul fiecărui program, și cu propunerea de transfer al autorității bugetare (DEC 11/2022) pentru consolidarea FAMI cu 52,2 milioane EUR în credite de angajament și 74 de milioane EUR în credite de plată; |
| --- | --- |

B.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 este unul dintre elementele utilizate pentru a atinge suma propusă de 400 de milioane EUR, împreună cu modificările aduse programelor de lucru ale FAMI și ale mecanismului tematic IMFV pentru perioada 2021-2022, prin care se pune la dispoziție suma de 124 de milioane EUR sub formă de asistență de urgență în cadrul fiecărui program, și cu propunerea de transfer al autorității bugetare (DEC 11/2022) pentru consolidarea FAMI cu 52,2 milioane EUR în credite de angajament și 74 de milioane EUR în credite de plată;

| C. | întrucât impactul net al proiectului de buget rectificativ nr. 3/2022 asupra cheltuielilor se ridică la 99,8 milioane EUR în credite de angajament pentru FAMI și la o majorare cu 176 de milioane EUR a creditelor de plată, constând în 76 de milioane EUR pentru FAMI și 100 de milioane EUR pentru IMFV, |
| --- | --- |

C.

întrucât impactul net al proiectului de buget rectificativ nr. 3/2022 asupra cheltuielilor se ridică la 99,8 milioane EUR în credite de angajament pentru FAMI și la o majorare cu 176 de milioane EUR a creditelor de plată, constând în 76 de milioane EUR pentru FAMI și 100 de milioane EUR pentru IMFV,

| 1. | salută proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022 prezentat de Comisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește angajamentul Parlamentului de a activa toate instrumentele bugetare disponibile ale Uniunii pentru a oferi în continuare cel mai puternic sprijin economic și financiar posibil Ucrainei și persoanelor care fug din calea războiului din Ucraina; reiterează necesitatea solidarității între statele membre și a unor măsuri comune ca răspuns la fluxul milioanelor de refugiați care fug din Ucraina, inclusiv realocarea refugiaților; subliniază că este important ca Republicii Moldova să i se ofere sprijin în continuare pentru transferul de persoane către statele membre în cadrul Platformei de solidaritate; îndeamnă mai ales Comisia să programeze și să utilizeze fondurile destinate programelor de cooperare transfrontalieră dintre Ucraina și statele membre pentru perioada 2021-2027 pentru a mări reziliența comunităților care trăiesc la frontieră, având în vedere actuala criză a refugiaților; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că Parlamentul a obținut o majorare de 1 miliard EUR a IMFV în cadrul negocierilor privind CFM pentru a permite programului să își îndeplinească pe deplin obiectivele; regretă profund faptul că Comisia a optat pentru reducerea pachetului IMFV pentru a compensa consolidarea Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie cu 63 de milioane EUR și a Europol cu 185 de milioane EUR în cursul actualului CFM; își menține poziția conform căreia noile sarcini ale agențiilor necesită resurse noi și nu ar trebui să fie în detrimentul programelor sau agențiilor existente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că nici fondul NextGenerationEU, nici componenta sa de redresare și reziliență sau flexibilitatea oferită de actualul CFM nu sunt suficiente pentru a acoperi integral nevoile financiare generate de războiul din Ucraina; se așteaptă, de asemenea, ca situația economică și socială din Uniune să se deterioreze și mai mult în lunile următoare și invită statele membre și Comisia să instituie de urgență mecanismele de solidaritate și de compensare necesare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este profund îngrijorat de faptul că CFM și-a atins deja limitele și nu este în măsură să gestioneze în continuare multiplele crize interne și externe într-un mod sustenabil; subliniază, în special, necesitatea de a majora plafonul de la rubrica 4 pentru a reflecta nevoile financiare reale pentru gestionarea migrației și a frontierelor Uniunii; prin urmare, invită Comisia să efectueze o analiză aprofundată a funcționării actualului CFM și să prezinte o propunere legislativă pentru o revizuire cuprinzătoare a acestuia cât mai curând posibil și nu mai târziu de primul trimestru al anului 2023; se așteaptă ca o astfel de revizuire să țină seama de implicațiile pe termen lung ale războiului din Ucraina și de măsurile de urgență aplicate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2022; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintei sarcina de a declara adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2022 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 45, 24.2.2022, p. 1.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(4)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(5)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/405 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/405

---

P9_TA(2022)0255

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2022/001 FR/Air France – Franța

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați în urma unei cereri din partea Franței – EGF/2022/001 FR/Air France (COM(2022)0201 – C9-0170/2022 – 2022/0143(BUD))

(2023/C 32/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0201 – C9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0201 – C9-0170/2022),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), în special articolul 8, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), în special articolul 8,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), în special punctul 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), în special punctul 9,

| — | având în vedere scrisorile din partea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile din partea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0183/2022),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele globalizării și ale schimbărilor tehnologice și de mediu, cum ar fi schimbările în structura comerțului mondial, litigiile comerciale, schimbările semnificative în relațiile comerciale ale Uniunii sau în componența pieței interne și crizele financiare sau economice, precum și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon în paralel cu o mobilitate care devine accesibilă tuturor, sau de consecințele digitalizării sau ale automatizării; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele globalizării și ale schimbărilor tehnologice și de mediu, cum ar fi schimbările în structura comerțului mondial, litigiile comerciale, schimbările semnificative în relațiile comerciale ale Uniunii sau în componența pieței interne și crizele financiare sau economice, precum și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon în paralel cu o mobilitate care devine accesibilă tuturor, sau de consecințele digitalizării sau ale automatizării;

| B. | întrucât Uniunea a extins domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) pentru a asigura sprijin financiar în cazul oricărui eveniment major de restructurare, protejând astfel împotriva efectelor economice ale crizei provocate de coronavirus; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea a extins domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) pentru a asigura sprijin financiar în cazul oricărui eveniment major de restructurare, protejând astfel împotriva efectelor economice ale crizei provocate de coronavirus;

| C. | întrucât Franța a depus cererea EGF/2022/001 FR/Air France pentru o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a 282 de disponibilizări care au avut loc în sectorul economic încadrat în diviziunea 33 a NACE Rev. 2 (Repararea, întreținerea și instalarea mașinilor și echipamentelor) și în diviziunea 51 (Transport aerian), în principal în 12 regiuni de nivel NUTS 2 din Franța continentală (4) și patru regiuni de nivel NUTS 2 de peste mări (5), perioada de referință vizată de cerere fiind cuprinsă între 1 iulie 2021 și 1 noiembrie 2021; |
| --- | --- |

C.

întrucât Franța a depus cererea EGF/2022/001 FR/Air France pentru o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a 282 de disponibilizări care au avut loc în sectorul economic încadrat în diviziunea 33 a NACE Rev. 2 (Repararea, întreținerea și instalarea mașinilor și echipamentelor) și în diviziunea 51 (Transport aerian), în principal în 12 regiuni de nivel NUTS 2 din Franța continentală (4) și patru regiuni de nivel NUTS 2 de peste mări (5), perioada de referință vizată de cerere fiind cuprinsă între 1 iulie 2021 și 1 noiembrie 2021;

| D. | întrucât cererea se referă la 282 de lucrători disponibilizați a căror activitate la întreprinderea Air France și la două dintre filialele sale (6) a încetat în perioada de referință, în timp ce 1 298 de lucrători au fost disponibilizați înainte sau după perioada de referință ca urmare a acelorași evenimente care au declanșat încetarea activității lucrătorilor disponibilizați în perioada de referință și, prin urmare, toți cei 1 580 de lucrători vor fi considerați beneficiari eligibili; |
| --- | --- |

D.

întrucât cererea se referă la 282 de lucrători disponibilizați a căror activitate la întreprinderea Air France și la două dintre filialele sale (6) a încetat în perioada de referință, în timp ce 1 298 de lucrători au fost disponibilizați înainte sau după perioada de referință ca urmare a acelorași evenimente care au declanșat încetarea activității lucrătorilor disponibilizați în perioada de referință și, prin urmare, toți cei 1 580 de lucrători vor fi considerați beneficiari eligibili;

| E. | întrucât cererea se bazează pe criteriile de intervenție de la articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind FEG, care prevede cerința de încetare a activității în cazul a cel puțin 200 de lucrători disponibilizați într-o perioadă de referință de patru luni dintr-o întreprindere dintr-un stat membru, inclusiv lucrători disponibilizați de furnizori și producători din aval și/sau persoane care desfășoară o activitate independentă și care și-au încetat activitatea; |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea se bazează pe criteriile de intervenție de la articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind FEG, care prevede cerința de încetare a activității în cazul a cel puțin 200 de lucrători disponibilizați într-o perioadă de referință de patru luni dintr-o întreprindere dintr-un stat membru, inclusiv lucrători disponibilizați de furnizori și producători din aval și/sau persoane care desfășoară o activitate independentă și care și-au încetat activitatea;

| F. | întrucât Air France a fost grav afectată de criza provocată de pandemia de COVID-19, care a cauzat o scădere drastică a veniturilor și a traficului; |
| --- | --- |

F.

întrucât Air France a fost grav afectată de criza provocată de pandemia de COVID-19, care a cauzat o scădere drastică a veniturilor și a traficului;

| G. | întrucât restructurarea filialelor regionale ale Air France în Hop a dat naștere unor preocupări sociale chiar înainte de începerea crizei provocate de pandemia de COVID-19, iar, în timpul pandemiei, Air France a decis să reducă drastic capacitatea Hop atât în ceea ce privește personalul, cât și aeronavele; |
| --- | --- |

G.

întrucât restructurarea filialelor regionale ale Air France în Hop a dat naștere unor preocupări sociale chiar înainte de începerea crizei provocate de pandemia de COVID-19, iar, în timpul pandemiei, Air France a decis să reducă drastic capacitatea Hop atât în ceea ce privește personalul, cât și aeronavele;

| H. | întrucât autoritățile franceze au pus în aplicare diverse măsuri, cum ar fi împrumuturile garantate de stat, pentru a sprijini Air France, dar întreprinderea a trebuit în continuare să ia măsuri suplimentare pentru a face față crizei, inclusiv reducerea numărului de operațiuni, redefinirea rețelei interne și simplificarea funcțiilor de sprijin, ceea ce a dus la reducerea personalului; |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile franceze au pus în aplicare diverse măsuri, cum ar fi împrumuturile garantate de stat, pentru a sprijini Air France, dar întreprinderea a trebuit în continuare să ia măsuri suplimentare pentru a face față crizei, inclusiv reducerea numărului de operațiuni, redefinirea rețelei interne și simplificarea funcțiilor de sprijin, ceea ce a dus la reducerea personalului;

| I. | întrucât Comisia a declarat că criza sanitară a dus la o criză economică, a stabilit un plan de redresare a economiei și a subliniat rolul FEG ca instrument de urgență (7); |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia a declarat că criza sanitară a dus la o criză economică, a stabilit un plan de redresare a economiei și a subliniat rolul FEG ca instrument de urgență (7);

| J. | întrucât companiile aeriene din Europa s-au confruntat cu probleme și provocări grave din cauza concurenței mondiale și întrucât sunt necesare măsuri pentru a consolida protecția drepturilor lucrătorilor din companiile aeriene la nivelul Uniunii și pentru a se asigura că acest sector important rămâne competitiv și că locurile de muncă decente sunt menținute în Uniune; |
| --- | --- |

J.

întrucât companiile aeriene din Europa s-au confruntat cu probleme și provocări grave din cauza concurenței mondiale și întrucât sunt necesare măsuri pentru a consolida protecția drepturilor lucrătorilor din companiile aeriene la nivelul Uniunii și pentru a se asigura că acest sector important rămâne competitiv și că locurile de muncă decente sunt menținute în Uniune;

| K. | întrucât FEG nu trebuie să depășească un cuantum anual maxim de 186 milioane EUR (la prețurile din 2018), astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul privind CFM; |
| --- | --- |

K.

întrucât FEG nu trebuie să depășească un cuantum anual maxim de 186 milioane EUR (la prețurile din 2018), astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul privind CFM;

| L. | întrucât Uniunea joacă un rol important în asigurarea solidarității necesare prin intermediul contribuțiilor financiare din FEG, care vizează reintegrarea rapidă a beneficiarilor în locuri de muncă decente și sustenabile în cadrul sectorului lor inițial de activitate sau în afara acestuia, pregătindu-i în același timp pentru o economie europeană mai verde și mai digitală, |
| --- | --- |

L.

întrucât Uniunea joacă un rol important în asigurarea solidarității necesare prin intermediul contribuțiilor financiare din FEG, care vizează reintegrarea rapidă a beneficiarilor în locuri de muncă decente și sustenabile în cadrul sectorului lor inițial de activitate sau în afara acestuia, pregătindu-i în același timp pentru o economie europeană mai verde și mai digitală,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind FEG și că Franța are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 17 742 607 EUR, care reprezintă 85 % din costurile totale de 20 873 656 EUR și acoperă doar cheltuielile pentru servicii personalizate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că autoritățile franceze au depus cererea la 21 ianuarie 2022, iar Comisia și-a finalizat evaluarea la 10 mai 2022 și a notificat-o Parlamentului în aceeași zi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că cererea se referă în total la 1 580 de lucrători disponibilizați a căror activitate a încetat; salută faptul că Franța preconizează că toți beneficiarii eligibili vor participa la măsuri (beneficiari vizați); |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că se preconizează că impactul social al disponibilizărilor va fi important pentru Franța, în special în regiunea Île-de-France, unde au avut loc 57 % dintre disponibilizări; constată că Administrația franceză a muncii a precizat că restructurarea Air France a afectat echilibrul ocupării forței de muncă în teritoriile în cauză; subliniază că regiunile și sectoarele economice care se confruntă cu dificultăți necesită un răspuns european integrat și comun care să le sprijine reziliența; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că 56 % dintre lucrătorii disponibilizați sunt femei, iar 30,8 % au peste 54 de ani; constată, de asemenea, că 96 dintre lucrătorii disponibilizați au dizabilități; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că Franța a început să ofere servicii personalizate beneficiarilor vizați la 1 februarie 2021 și că perioada de admisibilitate pentru o contribuție financiară din FEG va începe, așadar, la 1 februarie 2021 și va dura 24 de luni de la data intrării în vigoare a deciziei de finanțare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că serviciile personalizate care vor fi oferite lucrătorilor constau în acțiunile următoare: servicii de consiliere și orientare profesională, formare, inclusiv în ceea ce privește competențele orizontale, recalificare, perfecționare, stagii și formare profesională, contribuție la crearea de întreprinderi, beneficii pentru angajare, alocații de reangajare rapidă, suplimentări salariale, precum și asistență pentru căutarea intensivă a unui loc de muncă; subliniază că este important să se ofere rapid oportunități de angajare în Uniune lucrătorilor calificați concediați; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiterează, în acest context, rolul important pe care Uniunea ar trebui să îl joace în asigurarea calificărilor necesare pentru tranzițiile justă și digitală în concordanță cu Pactul verde european și cu obiectivele europene majore de politică; sprijină ferm continuarea dovezilor de solidaritate din partea FEG față de persoanele afectate și menține accentul pe impactul restructurării asupra lucrătorilor în restul perioadei aferente actualului CFM; solicită ca viitoarele aplicații să maximizeze coerența politicilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat de Franța în consultare cu reprezentanți ai personalului și ai sindicatelor (8); |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută faptul că Air France a instituit un pachet amplu de măsuri active de ocupare a forței de muncă menite să ajute lucrătorii disponibilizați, conform obligațiilor sale legale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că Air France oferă periodic cursuri de formare pentru personalul său, acordând atenție competențelor digitale și competențelor necesare într-o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, ca parte a „Planului de dezvoltare a competențelor”, și salută faptul că aceste cursuri de formare rămân disponibile pentru lucrătorii disponibilizați pe durata participării lor la măsurile FEG; subliniază că este important ca lucrătorii să fie pregătiți pentru o economie verde și digitală a Uniunii, precum și să se facă eforturi pentru această tranziție dublă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | precizează că transformarea digitală și verde va afecta și piața muncii, mai ales în sectorul aviației; consideră, prin urmare, că trebuie acordată o atenție deosebită învățământului calificat, inclusiv formării profesionale și promovării așa-zisului sistem de ucenicie dual, care s-a dovedit eficace în mai multe state membre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că autoritățile franceze au confirmat că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că asistența financiară din partea FEG nu trebuie să înlocuiască nici acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor, în temeiul dreptului național sau al acordurilor colective, nici orice indemnizație sau drept al lucrătorilor disponibilizați, pentru a se asigura adiționalitatea deplină a asistenței alocate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  JO L 153, 3.5.2021, p. 48.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(4)  Île-de-France (FR10), Nord Pas de Calais (FRE1), Alsacia (FRF1), Ținuturile Loarei (FRG0), Bretania (FRH0), Acquitania (FRI1), Languedoc Roussillon (FRJ1), Midi Pyrénées (FRJ2), Auvergne (FRK1), Rhône Alpes (FRK2), Provence-Alpi-Coasta de Azur (FRL0) și Corsica (FRM0).

(5)  Guadelupa (FRY1), Martinica (FRY2), Guyana (FRY3) și Réunion (FRY4).

(6)  Hop și Hop Training.

(7)  COM(2020)0442.

(8)  SNPNC, UNAC, UNSA-PNC, CFDT, FO și CFE/CGC.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați în urma unei cereri din partea Franței

(EGF/2022/001 FR/Air France)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2022/1164.)

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/409 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/409

---

P9_TA(2022)0256

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing – Grecia

Rezoluția Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați în urma unei cereri din partea Greciei – EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing (COM(2022)0248 – C9-0190/2022 – 2022/0170(BUD))

(2023/C 32/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0248 – C9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0248 – C9-0190/2022),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), în special articolul 8, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), în special articolul 8,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), în special punctul 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), în special punctul 9,

| — | având în vedere scrisorile din partea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile din partea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0185/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0185/2022),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele globalizării și ale schimbărilor tehnologice și de mediu, cum ar fi schimbările în structura comerțului mondial, litigiile comerciale, schimbările semnificative în relațiile comerciale ale Uniunii sau în componența pieței interne și crizele financiare sau economice, precum și tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, sau de consecințele digitalizării sau ale automatizării; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele globalizării și ale schimbărilor tehnologice și de mediu, cum ar fi schimbările în structura comerțului mondial, litigiile comerciale, schimbările semnificative în relațiile comerciale ale Uniunii sau în componența pieței interne și crizele financiare sau economice, precum și tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, sau de consecințele digitalizării sau ale automatizării;

| B. | întrucât Uniunea a extins domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) pentru a asigura sprijin financiar în cazul oricărui eveniment major de restructurare, protejând astfel împotriva efectelor economice ale crizei provocate de coronavirus; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea a extins domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) pentru a asigura sprijin financiar în cazul oricărui eveniment major de restructurare, protejând astfel împotriva efectelor economice ale crizei provocate de coronavirus;

| C. | întrucât Grecia a depus cererea EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing pentru o contribuție financiară din FEG, ca urmare a disponibilizării a 206 lucrători din sectorul economic încadrat la diviziunea 27 (Fabricarea echipamentelor electrice) a NACE Rev. 2, în regiunea NUTS 2 Attica (EL30) din Grecia, în cursul unei perioade de referință pentru cerere cuprinsă între 1 aprilie 2021 și 1 octombrie 2021; |
| --- | --- |

C.

întrucât Grecia a depus cererea EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing pentru o contribuție financiară din FEG, ca urmare a disponibilizării a 206 lucrători din sectorul economic încadrat la diviziunea 27 (Fabricarea echipamentelor electrice) a NACE Rev. 2, în regiunea NUTS 2 Attica (EL30) din Grecia, în cursul unei perioade de referință pentru cerere cuprinsă între 1 aprilie 2021 și 1 octombrie 2021;

| D. | întrucât cererea se referă la 206 lucrători disponibilizați a căror activitate a încetat în șase întreprinderi (4) în cursul perioadei de referință și care vor fi considerați beneficiari eligibili; întrucât 180 dintre lucrătorii disponibilizați sunt bărbați (87,4 %), iar 26 sunt femei (12,6 %); întrucât 26 dintre lucrătorii disponibilizați au sub 30 de ani (12,6 %), 137 au între 30 și 54 de ani (66,5 %), iar 43 au peste 54 de ani (20,9 %); întrucât 167 dintre lucrătorii disponibilizați au absolvit învățământul secundar inferior sau mai puțin (81,1 %), 6 au studii liceale sau postliceale (2,9 %), iar 33 au studii de nivel terțiar (16,0 %); |
| --- | --- |

D.

întrucât cererea se referă la 206 lucrători disponibilizați a căror activitate a încetat în șase întreprinderi (4) în cursul perioadei de referință și care vor fi considerați beneficiari eligibili; întrucât 180 dintre lucrătorii disponibilizați sunt bărbați (87,4 %), iar 26 sunt femei (12,6 %); întrucât 26 dintre lucrătorii disponibilizați au sub 30 de ani (12,6 %), 137 au între 30 și 54 de ani (66,5 %), iar 43 au peste 54 de ani (20,9 %); întrucât 167 dintre lucrătorii disponibilizați au absolvit învățământul secundar inferior sau mai puțin (81,1 %), 6 au studii liceale sau postliceale (2,9 %), iar 33 au studii de nivel terțiar (16,0 %);

| E. | întrucât cererea se întemeiază pe criteriile de intervenție de la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul privind FEG, care prevăd încetarea activității a cel puțin 200 de lucrători disponibilizați, într-o perioadă de referință de șase luni, în întreprinderi care operează în același sector economic definit în diviziunea corespunzătoare a NACE Rev. 2 și care sunt situate într-o singură regiune sau în două regiuni învecinate de nivel NUTS 2 ale unui stat membru; |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea se întemeiază pe criteriile de intervenție de la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul privind FEG, care prevăd încetarea activității a cel puțin 200 de lucrători disponibilizați, într-o perioadă de referință de șase luni, în întreprinderi care operează în același sector economic definit în diviziunea corespunzătoare a NACE Rev. 2 și care sunt situate într-o singură regiune sau în două regiuni învecinate de nivel NUTS 2 ale unui stat membru;

| F. | întrucât cheltuielile pentru noi aparate electrocasnice au fost puternic afectate în Grecia, mai întâi de criza economică din anii 2008-2016 (o scădere de 35 %), iar apoi de pandemia de COVID-19 (o scădere de 50 % între 2019 și 2020), crescând cu 9,5 % între 2017 și 2019; |
| --- | --- |

F.

întrucât cheltuielile pentru noi aparate electrocasnice au fost puternic afectate în Grecia, mai întâi de criza economică din anii 2008-2016 (o scădere de 35 %), iar apoi de pandemia de COVID-19 (o scădere de 50 % între 2019 și 2020), crescând cu 9,5 % între 2017 și 2019;

| G. | întrucât competențele digitale de bază ale populației elene rămân insuficient dezvoltate și se situează sub media Uniunii, ceea ce implică un risc ridicat de decalaj tehnologic și de analfabetism digital; întrucât, conform indicelui economiei și societății digitale (DESI) (5) al Comisiei pentru anul 2021, Grecia se situează pe locul 22 din cele 27 de state membre în ceea ce privește integrarea tehnologiilor digitale în activitățile comerciale și numai 23 % dintre cetățeni dețin competențe digitale superioare competențelor de bază, media UE fiind de 31 %; |
| --- | --- |

G.

întrucât competențele digitale de bază ale populației elene rămân insuficient dezvoltate și se situează sub media Uniunii, ceea ce implică un risc ridicat de decalaj tehnologic și de analfabetism digital; întrucât, conform indicelui economiei și societății digitale (DESI) (5) al Comisiei pentru anul 2021, Grecia se situează pe locul 22 din cele 27 de state membre în ceea ce privește integrarea tehnologiilor digitale în activitățile comerciale și numai 23 % dintre cetățeni dețin competențe digitale superioare competențelor de bază, media UE fiind de 31 %;

| H. | întrucât, în acest context, pierderea competitivității unității de producție Pitsos din cauza unei combinații de factori, cum ar fi lipsa automatizării și a producției avansate, costurile de producție ridicate ale aparatelor electrice de uz casnic, lipsa aprovizionării interne cu componente electrice, decizia conducerii BSH-Pitsos de a nu sprijini investițiile de capital necesare pentru optimizarea instalației de producție a centralei și decizia de a muta producția sa în Turcia pentru costuri de producție mai mici (păstrând însă marca și departamentul de vânzări și servicii în Grecia) au condus la anunțarea închiderii unității de producție Pitsos în septembrie 2017; întrucât producția a fost continuată până la începutul anului 2021, an în care au fost disponibilizați 166 de lucrători; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în acest context, pierderea competitivității unității de producție Pitsos din cauza unei combinații de factori, cum ar fi lipsa automatizării și a producției avansate, costurile de producție ridicate ale aparatelor electrice de uz casnic, lipsa aprovizionării interne cu componente electrice, decizia conducerii BSH-Pitsos de a nu sprijini investițiile de capital necesare pentru optimizarea instalației de producție a centralei și decizia de a muta producția sa în Turcia pentru costuri de producție mai mici (păstrând însă marca și departamentul de vânzări și servicii în Grecia) au condus la anunțarea închiderii unității de producție Pitsos în septembrie 2017; întrucât producția a fost continuată până la începutul anului 2021, an în care au fost disponibilizați 166 de lucrători;

| I. | întrucât 40 de lucrători au fost disponibilizați în cinci alte întreprinderi, care s-au confruntat cu provocări legate de adaptarea la o economie digitală aflată în transformare rapidă; |
| --- | --- |

I.

întrucât 40 de lucrători au fost disponibilizați în cinci alte întreprinderi, care s-au confruntat cu provocări legate de adaptarea la o economie digitală aflată în transformare rapidă;

| J. | întrucât, deși rata șomajului în Grecia a scăzut treptat din 2013, când a atins cel mai înalt vârf de 27,5 %, Grecia continuă să aibă rate ale șomajului foarte ridicate; întrucât, în 2021, rata șomajului din Grecia a fost a doua cea mai ridicată din Uniune, situându-se la 14,7 %, comparativ cu media Uniunii de 7,0 % (6); |
| --- | --- |

J.

întrucât, deși rata șomajului în Grecia a scăzut treptat din 2013, când a atins cel mai înalt vârf de 27,5 %, Grecia continuă să aibă rate ale șomajului foarte ridicate; întrucât, în 2021, rata șomajului din Grecia a fost a doua cea mai ridicată din Uniune, situându-se la 14,7 %, comparativ cu media Uniunii de 7,0 % (6);

| K. | întrucât FEG nu trebuie să depășească un cuantum anual maxim de 186 milioane EUR (la prețurile din 2018), astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul privind CFM; |
| --- | --- |

K.

întrucât FEG nu trebuie să depășească un cuantum anual maxim de 186 milioane EUR (la prețurile din 2018), astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul privind CFM;

| L. | întrucât contribuțiile financiare din FEG ar trebui să fie axate în primul rând pe măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă și pe servicii personalizate care vizează reintegrarea rapidă a beneficiarilor în locuri de muncă decente și sustenabile în cadrul sectorului lor inițial de activitate sau în afara acestuia, pregătindu-i în același timp pentru o economie europeană mai verde și mai digitală, |
| --- | --- |

L.

întrucât contribuțiile financiare din FEG ar trebui să fie axate în primul rând pe măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă și pe servicii personalizate care vizează reintegrarea rapidă a beneficiarilor în locuri de muncă decente și sustenabile în cadrul sectorului lor inițial de activitate sau în afara acestuia, pregătindu-i în același timp pentru o economie europeană mai verde și mai digitală,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul privind FEG și că Grecia are dreptul, în temeiul regulamentului respectiv, la o contribuție financiară în valoare de 1 495 830 EUR, ceea ce reprezintă 85 % din costul total de 1 759 800 EUR, incluzând cheltuieli pentru servicii personalizate în valoare de 1 689 800 EUR și cheltuieli pentru execuția FEG în valoare de 70 000 EUR (7); |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că autoritățile elene au depus cererea la 21 decembrie 2021, iar Comisia și-a finalizat evaluarea la 30 mai 2022 și a notificat-o Parlamentului în aceeași zi; consideră că perioada de evaluare ar trebui redusă, astfel încât beneficiarii vizați să primească ajutorul necesar cu mai puține întârzieri; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că cererea vizează un total de 206 lucrători disponibilizați a căror activitate a încetat; salută faptul că Grecia preconizează că toți beneficiarii eligibili vor participa la măsuri (beneficiari vizați); |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că se preconizează că impactul social al disponibilizărilor va fi semnificativ în regiunea Attica din Grecia, unde exista cel mai mare număr de șomeri din Grecia în decembrie 2021 (342 744, reprezentând 31 % din șomerii înregistrați în Grecia) și unde 24,1 % din populație este expusă riscului de sărăcie și de excluziune socială (8); |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că 81,1 % dintre lucrătorii disponibilizați au cel mult studii secundare inferioare și vor întâmpina dificultăți în a-și găsi alte oportunități de angajare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia act de faptul că Grecia va începe să furnizeze serviciile personalizate beneficiarilor vizați de îndată ce decizia de mobilizare este adoptată de autoritățile bugetare și că cheltuielile aferente măsurilor vor fi deci eligibile pentru o contribuție financiară din partea FEG de la data la care Grecia începe să furnizeze servicii personalizate, pe durata a 24 de luni de la data intrării în vigoare a deciziei de finanțare (9); |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că serviciile personalizate care vor fi oferite lucrătorilor constau în acțiunile următoare: consiliere profesională, formare în domeniul competențelor digitale, educație și formare profesională, învățământ superior, contribuții pentru înființarea unei întreprinderi și diverse alocații; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiterează, în acest context, rolul important pe care Uniunea ar trebui să îl joace în asigurarea calificărilor necesare pentru o tranziție justă în concordanță cu Pactul verde european; sprijină ferm faptul că, în perioada 2021-2027, FEG va continua să dea dovadă de solidaritate cu persoanele afectate, menținând accentul pe impactul pe care îl va avea restructurarea asupra lucrătorilor, și solicită ca cererile viitoare să asigure o coerență maximă a politicilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat de Grecia în consultare cu reprezentanți ai lucrătorilor și mai mulți foști angajați; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută faptul că formarea în domeniul competențelor digitale a fost inclusă ca element orizontal la conceperea acțiunilor propuse, ceea ce va contribui la diseminarea competențelor orizontale necesare în era industrială digitală, precum și într-o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

10.

| 11. | observă că Grecia a început să aibă cheltuieli administrative pentru execuția FEG la 1 martie 2022 și că cheltuielile pentru activitățile de pregătire, gestionare, informare și publicitate, control și raportare vor fi așadar eligibile pentru o contribuție financiară din FEG de la 1 martie 2022, timp de 31 de luni de la data intrării în vigoare a deciziei de finanțare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să reducă timpul necesar pentru evaluarea cererilor de asistență din partea FEG și să mobilizeze FEG mai rapid, astfel încât să se reducă presiunea asupra sistemelor naționale de securitate socială din regiunile afectate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că autoritățile elene au confirmat că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că, pentru a se asigura adiționalitatea deplină a asistenței alocate, asistența financiară din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile sau orice indemnizație sau drept al lucrătorilor disponibilizați care intră în responsabilitatea întreprinderilor, în temeiul dreptului național sau al acordurilor colective, și nici acțiunile necesare ale statelor membre pentru a spori competitivitatea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, și capacitatea acestora de a se adapta la economia digitală care se transformă rapid, acțiunile de îmbunătățire a competențelor digitale ale lucrătorilor pentru a aborda riscul de decalaj tehnologic și de analfabetism digital, măsurile de sporire a puterii de cumpărare a populației, precum și alte politici active de ocupare a forței de muncă specifice pentru a combate șomajul și a facilita reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită eliberarea rapidă a contribuției financiare din partea FEG în valoare de 1 495 830 EUR pentru Grecia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  JO L 153, 3.5.2021, p. 48.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(4)  Bsh Oikiakes Syskeves Anon. Viom. Etairia [Bsh-Pitsos], Seller Hellas Avee, Nexans HellasMonoprosopi Ave, Kampourakis Georgios – G.E.M.A., Sammler V. Michalopoulos Aeve, Mavilek Avee

(5)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi-greece

(6)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00203/default/table?lang=en

(7)  În conformitate cu articolul 7 al cincilea paragraf din Regulamentul privind FEG.

(8)  Conform Eurostat.

(9)  Cu excepția studiilor formale cu o durată mai mare de doi ani, care vor fi eligibile până la termenul-limită pentru prezentarea raportului final.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați în urma unei cereri din partea Greciei (EGF/2021/008 EL/Attica electrical equipment manufacturing)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2022/1163.)

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/414 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/414

---

P9_TA(2022)0259

Numirea unui membru al Curții de Conturi – candidatul NL

Decizia Parlamentului European din 23 iunie 2022 privind numirea lui Stephanus Abraham Blok ca membru al Curții de Conturi (C9-0150/2022 – 2022/0805(NLE))

(Procedura de consultare)

(2023/C 32/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0150/2022),

| — | având în vedere articolul 129 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 129 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0180/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0180/2022),

| A. | întrucât prin scrisoarea din 8 aprilie 2022 Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la numirea lui Stephanus Abraham Blok în funcția de membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

A.

întrucât prin scrisoarea din 8 aprilie 2022 Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la numirea lui Stephanus Abraham Blok în funcția de membru al Curții de Conturi;

| B. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările dlui Blok, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea dlui Blok un curriculum vitae, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările dlui Blok, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea dlui Blok un curriculum vitae, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate;

| C. | întrucât comisia a organizat apoi, la 15 iunie 2022, o audiere a dlui Blok, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

C.

întrucât comisia a organizat apoi, la 15 iunie 2022, o audiere a dlui Blok, în cursul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Stephanus Abraham Blok în funcția de membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/415 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/415

---

P9_TA(2022)0260

Reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei (14207/2021 – C9-0478/2021 – 2021/0336(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 32/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14207/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14207/2021),

| — | având în vedere Decizia 2005/781/CE din 6 iunie 2005 a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2005/781/CE din 6 iunie 2005 a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Republica Federativă a Braziliei (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0478/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0478/2021),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0176/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0176/2022),

| 1. | aprobă reînnoirea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Federative a Braziliei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 295, 11.11.2005, p. 37.

---

| 27.1.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 32/416 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 32/416

---

P9_TA(2022)0261

Convenția privind recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești străine în materie civilă sau comercială: aderarea Uniunii Europene ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 iunie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești străine în materie civilă sau comercială (13494/2021 – C9-0465/2021 – 2021/0208(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 32/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13494/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13494/2021),

| — | având în vedere Convenția privind recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești străine în materie civilă sau comercială (13494/2021 ADD 1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești străine în materie civilă sau comercială (13494/2021 ADD 1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0465/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0465/2021),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0177/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0177/2022),

| 1. | aprobă aderarea Uniunii Europene la Convenție; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---