# Službeni list C 494/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 494 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.28. prosinca 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 494

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.28. prosinca 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2022/C 494/01 | Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o održivoj i pristupačnoj sportskoj infrastrukturi | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Vijeće Europske unije

2022/C 494/01

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o održivoj i pristupačnoj sportskoj infrastrukturi

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska agencija za sigurnost hrane |
| 2022/C 494/02 | Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e) | 8 |
| | Europska komisija |
| 2022/C 494/03 | Obavijest Komisije — Primjena pravne stečevine Unije u području veterinarskih lijekova na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske | 9 |
| 2022/C 494/04 | Tečajna lista eura – 27. prosinca 2022. | 12 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska agencija za sigurnost hrane

2022/C 494/02

Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e)

8

Europska komisija

2022/C 494/03

Obavijest Komisije — Primjena pravne stečevine Unije u području veterinarskih lijekova na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske

9

2022/C 494/04

Tečajna lista eura – 27. prosinca 2022.

12

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 494/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 13 |
| 2022/C 494/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 494/07 | ODLUKA nadzornika postupovnih jamstava kojom se donose provedbene odredbe za rješavanje pritužbi | 17 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 494/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

13

2022/C 494/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

15

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 494/07

ODLUKA nadzornika postupovnih jamstava kojom se donose provedbene odredbe za rješavanje pritužbi

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Vijeće Europske unije

| 28.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 494/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 494/1

---

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o održivoj i pristupačnoj sportskoj infrastrukturi

(2022/C 494/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA, KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

PODSJEĆAJUĆI NA TO DA:

| 1. | Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom iz prosinca 2006. promiče se djelovanje kojim se osobama s invaliditetom omogućuje da na ravnopravnoj osnovi s drugima sudjeluju u sportskim aktivnostima, a države stranke pozivaju se da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi to omogućile. |
| --- | --- |

1.

Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom iz prosinca 2006. promiče se djelovanje kojim se osobama s invaliditetom omogućuje da na ravnopravnoj osnovi s drugima sudjeluju u sportskim aktivnostima, a države stranke pozivaju se da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi to omogućile.

| 2. | U Bijeloj knjizi Europske komisije o sportu iz srpnja 2007. poziva se na to da se iskoristi potencijal sporta za socijalno uključivanje, integraciju i jednake mogućnosti te se države članice i sportske organizacije pozivaju da sportsku infrastrukturu prilagode potrebama osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

2.

U Bijeloj knjizi Europske komisije o sportu iz srpnja 2007. poziva se na to da se iskoristi potencijal sporta za socijalno uključivanje, integraciju i jednake mogućnosti te se države članice i sportske organizacije pozivaju da sportsku infrastrukturu prilagode potrebama osoba s invaliditetom.

| 3. | U zaključcima Vijeća iz lipnja 2018. o promicanju zajedničkih vrijednosti EU-a putem sporta ističe se da „[s]vi ljudi trebali bi se moći baviti sportom i osjećati dijelom društva, a različiti sektori povezani sa sportom u svojim područjima djelovanja mogu poduzeti mjere za poticanje integracije, kao i za pružanje jednakih mogućnosti za sudjelovanje u sportu i izbjegavanje diskriminacije i socijalne isključenosti”. |
| --- | --- |

3.

U zaključcima Vijeća iz lipnja 2018. o promicanju zajedničkih vrijednosti EU-a putem sporta ističe se da „[s]vi ljudi trebali bi se moći baviti sportom i osjećati dijelom društva, a različiti sektori povezani sa sportom u svojim područjima djelovanja mogu poduzeti mjere za poticanje integracije, kao i za pružanje jednakih mogućnosti za sudjelovanje u sportu i izbjegavanje diskriminacije i socijalne isključenosti”.

| 4. | U ključnim zaključcima izvješća Europskoj komisiji iz prosinca 2018. naslovljenog „Mapiranje pristupa sportu za osobe s invaliditetom” dobro osobno zdravlje, individualni razvoj i društvena dobrobit navode se kao koristi koje sudjelovanje u sportu donosi osobama s invaliditetom. |
| --- | --- |

4.

U ključnim zaključcima izvješća Europskoj komisiji iz prosinca 2018. naslovljenog „Mapiranje pristupa sportu za osobe s invaliditetom” dobro osobno zdravlje, individualni razvoj i društvena dobrobit navode se kao koristi koje sudjelovanje u sportu donosi osobama s invaliditetom.

| 5. | U zaključcima Vijeća iz lipnja 2019. o pristupu sportu za osobe s invaliditetom naglašava se da je veća vjerojatnost da osobe s invaliditetom budu u nepovoljnijem socioekonomskom položaju te se države članice pozivaju da „[p]oduzmu mjere za osiguravanje pristupa sportskoj infrastrukturi osobama s invaliditetom i bez njega, uključujući prisustvovanje sportskim događanjima, treninzima ili sudjelovanje u sportskim aktivnostima”. |
| --- | --- |

5.

U zaključcima Vijeća iz lipnja 2019. o pristupu sportu za osobe s invaliditetom naglašava se da je veća vjerojatnost da osobe s invaliditetom budu u nepovoljnijem socioekonomskom položaju te se države članice pozivaju da „[p]oduzmu mjere za osiguravanje pristupa sportskoj infrastrukturi osobama s invaliditetom i bez njega, uključujući prisustvovanje sportskim događanjima, treninzima ili sudjelovanje u sportskim aktivnostima”.

| 6. | U izvješću Europske komisije u okviru inicijative SHARE iz veljače 2020. naslovljenom „Doprinos sporta regionalnom razvoju putem kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027.” ističe se da je kvalitetan infrastrukturni i prostorni razvoj sportske infrastrukture pokretač urbane regeneracije i socijalne uključenosti te multiplikator zapošljavanja. |
| --- | --- |

6.

U izvješću Europske komisije u okviru inicijative SHARE iz veljače 2020. naslovljenom „Doprinos sporta regionalnom razvoju putem kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027.” ističe se da je kvalitetan infrastrukturni i prostorni razvoj sportske infrastrukture pokretač urbane regeneracije i socijalne uključenosti te multiplikator zapošljavanja.

| 7. | Rezolucija Vijeća iz prosinca 2020. o planu rada Europske unije u području sporta za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 30. lipnja 2024. kao jedan od ciljeva uključuje svijest o potencijalno važnom doprinosu sporta socijalno i okolišno održivom rastu Europe. |
| --- | --- |

7.

Rezolucija Vijeća iz prosinca 2020. o planu rada Europske unije u području sporta za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 30. lipnja 2024. kao jedan od ciljeva uključuje svijest o potencijalno važnom doprinosu sporta socijalno i okolišno održivom rastu Europe.

| 8. | U zaključcima Vijeća iz lipnja 2021. o inovacijama u sportu prepoznaje se da inovativna sportska infrastruktura i postupci za njezinu izgradnju i održavanje mogu, među ostalim, osigurati bolje i sigurnije uvjete za sport i tjelesnu aktivnost, a istodobno biti održiviji, okolišno prihvatljivi, pristupačni i energetski učinkoviti. |
| --- | --- |

8.

U zaključcima Vijeća iz lipnja 2021. o inovacijama u sportu prepoznaje se da inovativna sportska infrastruktura i postupci za njezinu izgradnju i održavanje mogu, među ostalim, osigurati bolje i sigurnije uvjete za sport i tjelesnu aktivnost, a istodobno biti održiviji, okolišno prihvatljivi, pristupačni i energetski učinkoviti.

| 9. | U revidiranoj Europskoj povelji o sportu, koju je Vijeće donijelo u listopadu 2021., poziva se na gospodarski, socijalno i okolišno održivo ponašanje, kao i na odgovorno bavljenje sportskim aktivnostima u zatvorenim prostorima i prostorima na otvorenom. Vlasnici sportske infrastrukture pozivaju se da „djeluju proaktivno kako bi utvrdili učinke i posljedice svojih objekata, izbjegli moguću štetu za prirodu i, prema potrebi, poduzeli protumjere i zaštitne mjere protiv takvih rizika”. |
| --- | --- |

9.

U revidiranoj Europskoj povelji o sportu, koju je Vijeće donijelo u listopadu 2021., poziva se na gospodarski, socijalno i okolišno održivo ponašanje, kao i na odgovorno bavljenje sportskim aktivnostima u zatvorenim prostorima i prostorima na otvorenom. Vlasnici sportske infrastrukture pozivaju se da „djeluju proaktivno kako bi utvrdili učinke i posljedice svojih objekata, izbjegli moguću štetu za prirodu i, prema potrebi, poduzeli protumjere i zaštitne mjere protiv takvih rizika”.

| 10. | U zaključcima Vijeća iz prosinca 2021. o cjeloživotnoj tjelesnoj aktivnosti naglašava se da „skupine u nepovoljnom položaju (1) svih uzrasta često nisu dovoljno tjelesni aktivne zbog manjeg broja mogućnosti i ograničenog pristupa”. |
| --- | --- |

10.

U zaključcima Vijeća iz prosinca 2021. o cjeloživotnoj tjelesnoj aktivnosti naglašava se da „skupine u nepovoljnom položaju (1) svih uzrasta često nisu dovoljno tjelesni aktivne zbog manjeg broja mogućnosti i ograničenog pristupa”.

| 11. | U zaključcima Vijeća iz travnja 2022. o sportu i tjelesnoj aktivnosti, obećavajućim alatima za promjenu ponašanja radi održivog razvoja, naglašava se da je važno smanjiti „negativan utjecaj svih vrsta sportskih aktivnosti na bioraznolikost, okoliš i dinamiku aktualnog procesa klimatskih promjena” i da je potrebno „osigurati da sportski sektor doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima Europske unije, kako su utvrđeni u europskom zelenom planu”. |
| --- | --- |

11.

U zaključcima Vijeća iz travnja 2022. o sportu i tjelesnoj aktivnosti, obećavajućim alatima za promjenu ponašanja radi održivog razvoja, naglašava se da je važno smanjiti „negativan utjecaj svih vrsta sportskih aktivnosti na bioraznolikost, okoliš i dinamiku aktualnog procesa klimatskih promjena” i da je potrebno „osigurati da sportski sektor doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima Europske unije, kako su utvrđeni u europskom zelenom planu”.

POTVRĐUJUĆI DA:

| 12. | Sportska infrastruktura, kao mjesto za bavljenje sportom i tjelesnim aktivnostima, može doprinijeti ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja (2) u raznim područjima. Među njima su okolišni, socijalni i gospodarski ciljevi održivosti. |
| --- | --- |

12.

Sportska infrastruktura, kao mjesto za bavljenje sportom i tjelesnim aktivnostima, može doprinijeti ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja (2) u raznim područjima. Među njima su okolišni, socijalni i gospodarski ciljevi održivosti.

| 13. | Sport i sportska infrastruktura utječu na klimatske promjene, ali su i pogođeni njima. Učinci klimatskih promjena mogu uzrokovati oštećenja na zgradama i drugoj sportskoj infrastrukturi uslijed vremenskih nepogoda kao što su snažne oluje ili poplave te oštećenja sportskih igrališta zbog ekstremnih vremenskih uvjeta, erozije obale ili nedostatka snijega kao posljedice rasta temperatura povezanog s globalnim zagrijavanjem. To dovodi do smanjenja broja lokacija za bavljenje sportom (3) i smanjene dostupnosti preostale sportske infrastrukture. |
| --- | --- |

13.

Sport i sportska infrastruktura utječu na klimatske promjene, ali su i pogođeni njima. Učinci klimatskih promjena mogu uzrokovati oštećenja na zgradama i drugoj sportskoj infrastrukturi uslijed vremenskih nepogoda kao što su snažne oluje ili poplave te oštećenja sportskih igrališta zbog ekstremnih vremenskih uvjeta, erozije obale ili nedostatka snijega kao posljedice rasta temperatura povezanog s globalnim zagrijavanjem. To dovodi do smanjenja broja lokacija za bavljenje sportom (3) i smanjene dostupnosti preostale sportske infrastrukture.

| 14. | Izgradnja, obnova, održavanje i upotreba sportske infrastrukture negativno utječu i na okoliš i klimu jer izravno ili neizravno stvaraju emisije stakleničkih plinova tijekom cijelog životnog ciklusa te infrastrukture (4). Na sveukupnu održivost sportske infrastrukture najviše može utjecati planiranje (5). |
| --- | --- |

14.

Izgradnja, obnova, održavanje i upotreba sportske infrastrukture negativno utječu i na okoliš i klimu jer izravno ili neizravno stvaraju emisije stakleničkih plinova tijekom cijelog životnog ciklusa te infrastrukture (4). Na sveukupnu održivost sportske infrastrukture najviše može utjecati planiranje (5).

| 15. | Postupak planiranja održive i pristupačne sportske infrastrukture, neovisno o tome je li riječ o izgradnji nove infrastrukture, obnovi postojeće infrastrukture ili njezinu radu i održavanju, prvenstveno bi trebao obuhvaćati načine za maksimalno povećanje njezina kapaciteta i energetske učinkovitosti, uključujući koncept „aktivnog dizajna” (6), pristup bez prepreka te ponovnu upotrebu ili recikliranje materijala i opreme. Prednost bi trebalo dati višenamjenskoj infrastrukturi s cjelogodišnjom upotrebom, posebno sportskoj infrastrukturi na otvorenom, ponovnom razvoju napuštenih ili neiskorištenih industrijskih područja i prenamjeni postojeće nesportske infrastrukture u sportsku infrastrukturu. |
| --- | --- |

15.

Postupak planiranja održive i pristupačne sportske infrastrukture, neovisno o tome je li riječ o izgradnji nove infrastrukture, obnovi postojeće infrastrukture ili njezinu radu i održavanju, prvenstveno bi trebao obuhvaćati načine za maksimalno povećanje njezina kapaciteta i energetske učinkovitosti, uključujući koncept „aktivnog dizajna” (6), pristup bez prepreka te ponovnu upotrebu ili recikliranje materijala i opreme. Prednost bi trebalo dati višenamjenskoj infrastrukturi s cjelogodišnjom upotrebom, posebno sportskoj infrastrukturi na otvorenom, ponovnom razvoju napuštenih ili neiskorištenih industrijskih područja i prenamjeni postojeće nesportske infrastrukture u sportsku infrastrukturu.

| 16. | Budući da se u EU-u trenutačno reciklira samo 12 % materijala koji se upotrebljavaju u građevinarstvu (7), potrebno je poduprijeti ponovnu upotrebu materijala. S obzirom na to da je sportska infrastruktura velik potrošač energije i drugih resursa, uvođenje modernih, energetski visokoučinkovitih rješenja za sportsku infrastrukturu ne samo da doprinosi očuvanju resursa, nego kao potencijalno pozitivnu posljedicu može imati i gospodarske uštede. |
| --- | --- |

16.

Budući da se u EU-u trenutačno reciklira samo 12 % materijala koji se upotrebljavaju u građevinarstvu (7), potrebno je poduprijeti ponovnu upotrebu materijala. S obzirom na to da je sportska infrastruktura velik potrošač energije i drugih resursa, uvođenje modernih, energetski visokoučinkovitih rješenja za sportsku infrastrukturu ne samo da doprinosi očuvanju resursa, nego kao potencijalno pozitivnu posljedicu može imati i gospodarske uštede.

| 17. | Postojeća energetska kriza uzrokovana, među ostalim, ruskim agresivnim ratom protiv Ukrajine, predstavlja velike i ozbiljne izazove za sportsku infrastrukturu. Porast cijena energije ugrožava rad sportske infrastrukture te mogućnosti i uvjete za bavljenje sportom i tjelesnom aktivnosti. Zbog toga su još važnija održiva, energetski učinkovita rješenja i prakse kad je u pitanju sportska infrastruktura. |
| --- | --- |

17.

Postojeća energetska kriza uzrokovana, među ostalim, ruskim agresivnim ratom protiv Ukrajine, predstavlja velike i ozbiljne izazove za sportsku infrastrukturu. Porast cijena energije ugrožava rad sportske infrastrukture te mogućnosti i uvjete za bavljenje sportom i tjelesnom aktivnosti. Zbog toga su još važnija održiva, energetski učinkovita rješenja i prakse kad je u pitanju sportska infrastruktura.

| 18. | S obzirom na troškove izgradnje i obnove sportske infrastrukture, njezina modernizacija, posebno u pogledu okolišne održivosti i zaštite resursa, može se poduprijeti financiranjem iz više izvora. Sredstvima dostupnima u okviru programâ EU-a, posebno EFRR-a, fonda ESF+ i Mehanizma za oporavak i otpornost, može se doprinijeti izgradnji ili obnovi sportske infrastrukture, ali i postizanju ciljeva tih programa koji se odnose na „zeleniju Europu s niskim emisijama ugljika”. |
| --- | --- |

18.

S obzirom na troškove izgradnje i obnove sportske infrastrukture, njezina modernizacija, posebno u pogledu okolišne održivosti i zaštite resursa, može se poduprijeti financiranjem iz više izvora. Sredstvima dostupnima u okviru programâ EU-a, posebno EFRR-a, fonda ESF+ i Mehanizma za oporavak i otpornost, može se doprinijeti izgradnji ili obnovi sportske infrastrukture, ali i postizanju ciljeva tih programa koji se odnose na „zeleniju Europu s niskim emisijama ugljika”.

| 19. | Pristupačnost sportske infrastrukture ključan je čimbenik u osiguravanju jednakog i uključivog pristupa tjelesnoj aktivnosti. Tjelesna aktivnost i sport mogu donijeti brojne koristi pojedincima, zajednicama i društvu u cjelini jer doprinose tjelesnoj pismenosti sudionika, njihovoj dobrobiti, mentalnom i tjelesnom zdravlju i sposobnosti razvoja socijalnih vještina te jačaju ulogu ljudi u društvu. Tjelesna aktivnost i sport donose koristi ne samo pojedincima, nego i društvu u cjelini (8). |
| --- | --- |

19.

Pristupačnost sportske infrastrukture ključan je čimbenik u osiguravanju jednakog i uključivog pristupa tjelesnoj aktivnosti. Tjelesna aktivnost i sport mogu donijeti brojne koristi pojedincima, zajednicama i društvu u cjelini jer doprinose tjelesnoj pismenosti sudionika, njihovoj dobrobiti, mentalnom i tjelesnom zdravlju i sposobnosti razvoja socijalnih vještina te jačaju ulogu ljudi u društvu. Tjelesna aktivnost i sport donose koristi ne samo pojedincima, nego i društvu u cjelini (8).

| 20. | Nediskriminirajući pristup sportskoj infrastrukturi i bavljenje tjelesnom aktivnošću i sportom temeljno je pravo bez obzira na invaliditet, dob, etničku pripadnost, rod, seksualnu orijentaciju, jezik, vjeroispovijest, političke ili druge stavove, nacionalno ili društveno podrijetlo, imovinu ili bilo koju drugu osnovu. |
| --- | --- |

20.

Nediskriminirajući pristup sportskoj infrastrukturi i bavljenje tjelesnom aktivnošću i sportom temeljno je pravo bez obzira na invaliditet, dob, etničku pripadnost, rod, seksualnu orijentaciju, jezik, vjeroispovijest, političke ili druge stavove, nacionalno ili društveno podrijetlo, imovinu ili bilo koju drugu osnovu.

| 21. | Dostupnost pristupačne sportske infrastrukture može doprinijeti razvoju parasporta na lokalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

21.

Dostupnost pristupačne sportske infrastrukture može doprinijeti razvoju parasporta na lokalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini.

| 22. | Pristupačnost sportske infrastrukture ponekad može biti ograničena za sportaše, trenere, navijače i druge osobe koji se tom sportskom infrastrukturom koriste bez pomoći treće strane. To bi se pitanje trebalo rješavati relevantnim politikama i kriterijima: politike i kriterije pristupačnosti trebaju oblikovati dionici uključeni u proces, primjerice lokalna, regionalna i nacionalna javna tijela, kao i sportski pokret i osobe s invaliditetom i organizacije koje ih predstavljaju, kako bi se osiguralo da osobe s invaliditetom imaju jednake mogućnosti i jednak pristup kad je riječ o sudjelovanju u društvu i gospodarstvu (9). |
| --- | --- |

22.

Pristupačnost sportske infrastrukture ponekad može biti ograničena za sportaše, trenere, navijače i druge osobe koji se tom sportskom infrastrukturom koriste bez pomoći treće strane. To bi se pitanje trebalo rješavati relevantnim politikama i kriterijima: politike i kriterije pristupačnosti trebaju oblikovati dionici uključeni u proces, primjerice lokalna, regionalna i nacionalna javna tijela, kao i sportski pokret i osobe s invaliditetom i organizacije koje ih predstavljaju, kako bi se osiguralo da osobe s invaliditetom imaju jednake mogućnosti i jednak pristup kad je riječ o sudjelovanju u društvu i gospodarstvu (9).

| 23. | Lokacija sportske infrastrukture ima ključnu ulogu kad je u pitanju pristupačnost. Nedostatak sportske infrastrukture i informacija o mogućnostima bavljenja sportom prepreka je bavljenju sportom (10). Stanovnici određenih ruralnih, otočnih ili udaljenih područja, kao što su najudaljenije regije EU-a, mogu imati manje mogućnosti za bavljenje sportom zbog toga što im je dostupna ograničena sportska infrastruktura. To može biti slučaj i u vrlo gusto naseljenim gradskim područjima zbog lista čekanja i potkapacitirane sportske infrastrukture kao posljedice manjka prostora za izgradnju nove infrastrukture. Postavljanje infrastrukture trebalo bi planirati na temelju potreba i potražnje u društvu, prikladnosti lokacije i njezine pristupačnosti putem javnog prijevoza ili aktivnih oblika mobilnosti (kao što su pješačenje ili vožnja biciklom) koji mogu pozitivno utjecati na zdravlje i okoliš. |
| --- | --- |

23.

Lokacija sportske infrastrukture ima ključnu ulogu kad je u pitanju pristupačnost. Nedostatak sportske infrastrukture i informacija o mogućnostima bavljenja sportom prepreka je bavljenju sportom (10). Stanovnici određenih ruralnih, otočnih ili udaljenih područja, kao što su najudaljenije regije EU-a, mogu imati manje mogućnosti za bavljenje sportom zbog toga što im je dostupna ograničena sportska infrastruktura. To može biti slučaj i u vrlo gusto naseljenim gradskim područjima zbog lista čekanja i potkapacitirane sportske infrastrukture kao posljedice manjka prostora za izgradnju nove infrastrukture. Postavljanje infrastrukture trebalo bi planirati na temelju potreba i potražnje u društvu, prikladnosti lokacije i njezine pristupačnosti putem javnog prijevoza ili aktivnih oblika mobilnosti (kao što su pješačenje ili vožnja biciklom) koji mogu pozitivno utjecati na zdravlje i okoliš.

ISTIČUĆI SLJEDEĆE:

| 24. | S obzirom na ambiciozne ciljeve utvrđene u europskom zelenom planu i UN-ovim ciljevima održivog razvoja, potrebno je osigurati da sport i sportska infrastruktura doprinose socijalnoj, gospodarskoj i okolišnoj održivosti, socijalnoj interakciji i uključenosti. Za postizanje tih ciljeva potrebna je međusektorska suradnja i savjetovanje s relevantnim dionicima, primjerice s osobama s invaliditetom preko organizacija koje ih predstavljaju, no nužno je i zajedničko djelovanje te da svi relevantni dionici preuzmu odgovornost pri planiranju, izgradnji, obnovi, održavanju i upotrebi sportske infrastrukture. |
| --- | --- |

24.

S obzirom na ambiciozne ciljeve utvrđene u europskom zelenom planu i UN-ovim ciljevima održivog razvoja, potrebno je osigurati da sport i sportska infrastruktura doprinose socijalnoj, gospodarskoj i okolišnoj održivosti, socijalnoj interakciji i uključenosti. Za postizanje tih ciljeva potrebna je međusektorska suradnja i savjetovanje s relevantnim dionicima, primjerice s osobama s invaliditetom preko organizacija koje ih predstavljaju, no nužno je i zajedničko djelovanje te da svi relevantni dionici preuzmu odgovornost pri planiranju, izgradnji, obnovi, održavanju i upotrebi sportske infrastrukture.

| 25. | Ključni je cilj poboljšanja održivosti sportske infrastrukture smanjiti negativni učinak na okoliš i bioraznolikost u svim fazama njezina životnog ciklusa i prilagoditi lokacije sportske infrastrukture klimatskim prijetnjama. |
| --- | --- |

25.

Ključni je cilj poboljšanja održivosti sportske infrastrukture smanjiti negativni učinak na okoliš i bioraznolikost u svim fazama njezina životnog ciklusa i prilagoditi lokacije sportske infrastrukture klimatskim prijetnjama.

| 26. | S obzirom na potrebu za modernizacijom sportske infrastrukture i provedbom održivih i energetski učinkovitih rješenja s niskim emisijama ugljika kao i mjera u pogledu pristupačnosti, potrebno je utvrditi izvore financiranja za izgradnju i obnovu održive sportske infrastrukture. Promicanje koristi od provedbe održivih rješenja može stvoriti motivaciju i pokrenuti promjene; te se koristi često ističu tijekom organizacije velikih sportskih događanja. Financiranje iz više izvora, uključujući upotrebu postojećih fondova EU-a, može biti učinkovit način da se doprinese tim ciljevima. |
| --- | --- |

26.

S obzirom na potrebu za modernizacijom sportske infrastrukture i provedbom održivih i energetski učinkovitih rješenja s niskim emisijama ugljika kao i mjera u pogledu pristupačnosti, potrebno je utvrditi izvore financiranja za izgradnju i obnovu održive sportske infrastrukture. Promicanje koristi od provedbe održivih rješenja može stvoriti motivaciju i pokrenuti promjene; te se koristi često ističu tijekom organizacije velikih sportskih događanja. Financiranje iz više izvora, uključujući upotrebu postojećih fondova EU-a, može biti učinkovit način da se doprinese tim ciljevima.

| 27. | Osiguravanje pristupa sportskoj infrastrukturi ključno je za uključivanje osoba s invaliditetom i osoba različitog podrijetla, etničke pripadnosti, roda, osoba različite seksualne orijentacije, jezika, vjeroispovijesti, političkih ili drugih stavova, nacionalnog ili društvenog podrijetla, te može stvoriti osjećaj zajedništva. |
| --- | --- |

27.

Osiguravanje pristupa sportskoj infrastrukturi ključno je za uključivanje osoba s invaliditetom i osoba različitog podrijetla, etničke pripadnosti, roda, osoba različite seksualne orijentacije, jezika, vjeroispovijesti, političkih ili drugih stavova, nacionalnog ili društvenog podrijetla, te može stvoriti osjećaj zajedništva.

| 28. | Važno je omogućiti pristup bez prepreka sportskoj infrastrukturi i sudjelovanju u sportskim i tjelesnim aktivnostima, posebno osobama s invaliditetom ili drugim skupinama u nepovoljnom položaju, kako bi što više osoba moglo uživati prednosti sporta. |
| --- | --- |

28.

Važno je omogućiti pristup bez prepreka sportskoj infrastrukturi i sudjelovanju u sportskim i tjelesnim aktivnostima, posebno osobama s invaliditetom ili drugim skupinama u nepovoljnom položaju, kako bi što više osoba moglo uživati prednosti sporta.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA NA ODGOVARAJUĆOJ RAZINI:

| 29. | Podupru jednak pristup za sve građane održivoj, estetskoj i uključivoj sportskoj infrastrukturi koja služi sportskim aktivnostima te zajednicama i društvu, kako je navedeno u temeljnim vrijednostima Komisijine inicijative novog europskog Bauhausa (11). |
| --- | --- |

29.

Podupru jednak pristup za sve građane održivoj, estetskoj i uključivoj sportskoj infrastrukturi koja služi sportskim aktivnostima te zajednicama i društvu, kako je navedeno u temeljnim vrijednostima Komisijine inicijative novog europskog Bauhausa (11).

| 30. | Razmotre uspostavu okvirâ politike, smjernica, planova djelovanja i poticaja kako bi se osiguralo da i privatna i javna sportska infrastruktura postanu održivije i pristupačnije svima. |
| --- | --- |

30.

Razmotre uspostavu okvirâ politike, smjernica, planova djelovanja i poticaja kako bi se osiguralo da i privatna i javna sportska infrastruktura postanu održivije i pristupačnije svima.

| 31. | U politike uključe parametre (12) za odgovarajuću fizičku i senzornu pristupačnost sportske infrastrukture kako bi se osmislila sportska infrastruktura koja građanima i građankama s posebnim zahtjevima u pogledu fizičke pristupačnosti omogućuje pristup sportu bez prepreka. |
| --- | --- |

31.

U politike uključe parametre (12) za odgovarajuću fizičku i senzornu pristupačnost sportske infrastrukture kako bi se osmislila sportska infrastruktura koja građanima i građankama s posebnim zahtjevima u pogledu fizičke pristupačnosti omogućuje pristup sportu bez prepreka.

| 32. | Razmotre razvoj sustavâ okolišnih kriterija za praćenje utjecaja klime na sportsku infrastrukturu tijekom njezina životnog ciklusa, uzimajući pritom u obzir razmjere svakog dijela sportske infrastrukture. |
| --- | --- |

32.

Razmotre razvoj sustavâ okolišnih kriterija za praćenje utjecaja klime na sportsku infrastrukturu tijekom njezina životnog ciklusa, uzimajući pritom u obzir razmjere svakog dijela sportske infrastrukture.

| 33. | Nastoje uvrstiti okolišne kriterije i kriterije pristupačnosti kao pozitivne kriterije za pristup javnom financiranju za planiranje, izgradnju i obnovu sportske infrastrukture te podupirati mjere za energetski učinkovita rješenja, upotrebu i ponovnu upotrebu postojeće infrastrukture i resursa i rješenja za kružno gospodarstvo kako bi se ograničila upotreba novih materijala i povećalo njihovo recikliranje u gospodarstvu. |
| --- | --- |

33.

Nastoje uvrstiti okolišne kriterije i kriterije pristupačnosti kao pozitivne kriterije za pristup javnom financiranju za planiranje, izgradnju i obnovu sportske infrastrukture te podupirati mjere za energetski učinkovita rješenja, upotrebu i ponovnu upotrebu postojeće infrastrukture i resursa i rješenja za kružno gospodarstvo kako bi se ograničila upotreba novih materijala i povećalo njihovo recikliranje u gospodarstvu.

| 34. | Promiču suradnju između relevantnih sportskih dionika i javnih tijela, uključujući upravljačka tijela decentraliziranih sredstava EU-a, kako bi se pružila potpora izgradnji i obnovi sportske infrastrukture i istražile mogućnosti za njihovo sufinanciranje. |
| --- | --- |

34.

Promiču suradnju između relevantnih sportskih dionika i javnih tijela, uključujući upravljačka tijela decentraliziranih sredstava EU-a, kako bi se pružila potpora izgradnji i obnovi sportske infrastrukture i istražile mogućnosti za njihovo sufinanciranje.

| 35. | Doprinose mapiranju sportske infrastrukture, posebno podupiranjem razvoja i upotrebe baza podataka koje sadrže statističke podatke o sportskoj infrastrukturi (primjerice u obliku internetske platforme) i izradom putovnica za sportsku infrastrukturu kako bi se prikupile informacije o postojećoj sportskoj infrastrukturi u državama članicama i njezinim značajkama, i tako poduprlo planiranje i lociranje sportske infrastrukture te kako bi se što je moguće više povećala njezina upotreba. |
| --- | --- |

35.

Doprinose mapiranju sportske infrastrukture, posebno podupiranjem razvoja i upotrebe baza podataka koje sadrže statističke podatke o sportskoj infrastrukturi (primjerice u obliku internetske platforme) i izradom putovnica za sportsku infrastrukturu kako bi se prikupile informacije o postojećoj sportskoj infrastrukturi u državama članicama i njezinim značajkama, i tako poduprlo planiranje i lociranje sportske infrastrukture te kako bi se što je moguće više povećala njezina upotreba.

| 36. | Doprinesu uspostavi programâ za upravljanje krizama za sportsku infrastrukturu kako bi se spriječila operativna ograničenja koja proizlaze iz neočekivanih događaja poput pandemije bolesti COVID-19, prirodnih katastrofa ili energetskih kriza te provedbi smjernica o sigurnosti i zaštiti kako bi se zaštitile sve osobe koje upotrebljavaju ili posjećuju sportsku infrastrukturu. |
| --- | --- |

36.

Doprinesu uspostavi programâ za upravljanje krizama za sportsku infrastrukturu kako bi se spriječila operativna ograničenja koja proizlaze iz neočekivanih događaja poput pandemije bolesti COVID-19, prirodnih katastrofa ili energetskih kriza te provedbi smjernica o sigurnosti i zaštiti kako bi se zaštitile sve osobe koje upotrebljavaju ili posjećuju sportsku infrastrukturu.

| 37. | Podupiru utvrđivanje i uklanjanje prepreka pristupu sportskoj infrastrukturi i promiču nediskriminirajući pristup za sve, bez obzira na invaliditet, dob, etničku pripadnost, rod, seksualnu orijentaciju, jezik, vjeroispovijest, političke ili druge stavove ili nacionalno ili socijalno podrijetlo, te da s drugim državama članicama razmjenjuju najbolje prakse u pogledu održivih mjera. |
| --- | --- |

37.

Podupiru utvrđivanje i uklanjanje prepreka pristupu sportskoj infrastrukturi i promiču nediskriminirajući pristup za sve, bez obzira na invaliditet, dob, etničku pripadnost, rod, seksualnu orijentaciju, jezik, vjeroispovijest, političke ili druge stavove ili nacionalno ili socijalno podrijetlo, te da s drugim državama članicama razmjenjuju najbolje prakse u pogledu održivih mjera.

POZIVAJU EUROPSKU KOMISIJU DA:

| 38. | Promiče razmjenu znanja i najboljih praksi, razmatrajući pritom nove aspekte tradicionalnog planiranja kao što su preobrazba i ponovna upotreba napuštenih ili neiskorištenih industrijskih područja i postojećih zgrada u sportskoj infrastrukturi, potiče istraživanje u području inovacija kako bi se podržala provedba održivih rješenja tijekom cijelog životnog ciklusa sportske infrastrukture putem programa Erasmus+ te nastavi podupirati postojeće inicijative kao što su Stručna skupina za zeleni sport ili inicijativa SHARE. |
| --- | --- |

38.

Promiče razmjenu znanja i najboljih praksi, razmatrajući pritom nove aspekte tradicionalnog planiranja kao što su preobrazba i ponovna upotreba napuštenih ili neiskorištenih industrijskih područja i postojećih zgrada u sportskoj infrastrukturi, potiče istraživanje u području inovacija kako bi se podržala provedba održivih rješenja tijekom cijelog životnog ciklusa sportske infrastrukture putem programa Erasmus+ te nastavi podupirati postojeće inicijative kao što su Stručna skupina za zeleni sport ili inicijativa SHARE.

| 39. | Podupire razmjenu najboljih praksi i promiče inicijative za rješavanje pitanjâ uključenosti i jednakih mogućnosti pri pristupu sportskoj infrastrukturi. |
| --- | --- |

39.

Podupire razmjenu najboljih praksi i promiče inicijative za rješavanje pitanjâ uključenosti i jednakih mogućnosti pri pristupu sportskoj infrastrukturi.

| 40. | Olakša istraživanje mogućnosti upotrebe sredstava EU-a za održivu sportsku infrastrukturu. Redovito obavješćuje države članice i relevantne dionike o mogućim prilikama za financiranje održive infrastrukture sredstvima EU-a kako bi se olakšala njezina izgradnja i obnova te poboljšala njezina pristupačnost. |
| --- | --- |

40.

Olakša istraživanje mogućnosti upotrebe sredstava EU-a za održivu sportsku infrastrukturu. Redovito obavješćuje države članice i relevantne dionike o mogućim prilikama za financiranje održive infrastrukture sredstvima EU-a kako bi se olakšala njezina izgradnja i obnova te poboljšala njezina pristupačnost.

| 41. | Razmatra rad Vijeća Europe u suradnji s drugim relevantnim akterima na razvoju sportskih baza podataka i registara u državama članicama putem razmjene najboljih praksi i znanja te razmjene podataka, uključujući podatke o okolišnom učinku, upotrebi, veličini i pristupačnosti u svojim inicijativama i prijedlozima, među ostalim u okviru Stručne skupine za zeleni sport. |
| --- | --- |

41.

Razmatra rad Vijeća Europe u suradnji s drugim relevantnim akterima na razvoju sportskih baza podataka i registara u državama članicama putem razmjene najboljih praksi i znanja te razmjene podataka, uključujući podatke o okolišnom učinku, upotrebi, veličini i pristupačnosti u svojim inicijativama i prijedlozima, među ostalim u okviru Stručne skupine za zeleni sport.

| 42. | Uzima u obzir jednak pristup sportskoj infrastrukturi u skladu s člancima 9. i 30. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (13) i UN-ovim ciljevima održivog razvoja. |
| --- | --- |

42.

Uzima u obzir jednak pristup sportskoj infrastrukturi u skladu s člancima 9. i 30. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (13) i UN-ovim ciljevima održivog razvoja.

POZIVAJU SPORTSKI POKRET I DRUGE RELEVANTNE DIONIKE DA:

| 43. | Uzimaju u obzir kriterije održivosti (14), među ostalim očekivane troškove izgradnje, obnove, održavanja i upotrebe sportske infrastrukture tijekom njezina životnog ciklusa, poštujući pritom njezine različite oblike, zajedno s potrebama društva i okoliša te zahtjevima svake lokacije. |
| --- | --- |

43.

Uzimaju u obzir kriterije održivosti (14), među ostalim očekivane troškove izgradnje, obnove, održavanja i upotrebe sportske infrastrukture tijekom njezina životnog ciklusa, poštujući pritom njezine različite oblike, zajedno s potrebama društva i okoliša te zahtjevima svake lokacije.

| 44. | Provedu, ako je to moguće, procjenu utjecaja na okoliš kako bi se ocijenio učinak izgradnje, obnove i rada sportske infrastrukture na okoliš. |
| --- | --- |

44.

Provedu, ako je to moguće, procjenu utjecaja na okoliš kako bi se ocijenio učinak izgradnje, obnove i rada sportske infrastrukture na okoliš.

| 45. | Razmotre, kad god je to moguće, ponovnu upotrebu postojeće infrastrukture i resursa te primjenu rješenja za kružno gospodarstvo kako bi se ograničila upotreba novih materijala i povećalo njihovo recikliranje u gospodarstvu. |
| --- | --- |

45.

Razmotre, kad god je to moguće, ponovnu upotrebu postojeće infrastrukture i resursa te primjenu rješenja za kružno gospodarstvo kako bi se ograničila upotreba novih materijala i povećalo njihovo recikliranje u gospodarstvu.

| 46. | Iskoriste potencijal sportske infrastrukture i njezinih višenamjenskih značajki kako bi se sportska infrastruktura što je više moguće iskoristila za sport i kako bi služila zajednicama. |
| --- | --- |

46.

Iskoriste potencijal sportske infrastrukture i njezinih višenamjenskih značajki kako bi se sportska infrastruktura što je više moguće iskoristila za sport i kako bi služila zajednicama.

| 47. | Promiču pristup bez prepreka sportskoj infrastrukturi upotrebom različitih načina prijevoza u suradnji s javnim tijelima, kao što su javni prijevoz ili aktivni oblici mobilnosti (npr. pješačenje ili vožnja biciklom). |
| --- | --- |

47.

Promiču pristup bez prepreka sportskoj infrastrukturi upotrebom različitih načina prijevoza u suradnji s javnim tijelima, kao što su javni prijevoz ili aktivni oblici mobilnosti (npr. pješačenje ili vožnja biciklom).

| 48. | U natječajima za ugovaratelje promiču održive i kratke lance opskrbe i kriterije održivosti u pogledu izgradnje, obnove i održavanja sportske infrastrukture. |
| --- | --- |

48.

U natječajima za ugovaratelje promiču održive i kratke lance opskrbe i kriterije održivosti u pogledu izgradnje, obnove i održavanja sportske infrastrukture.

| 49. | Jamče poštovanje univerzalnih ljudskih i radničkih prava svih osoba na koje utječe izgradnja i obnova sportske infrastrukture. |
| --- | --- |

49.

Jamče poštovanje univerzalnih ljudskih i radničkih prava svih osoba na koje utječe izgradnja i obnova sportske infrastrukture.

| 50. | Štite ljude, faunu i floru te tlo u blizini gradilišta sportske infrastrukture. |
| --- | --- |

50.

Štite ljude, faunu i floru te tlo u blizini gradilišta sportske infrastrukture.

| 51. | Razmotre ugradnju sustava upravljanja resursima i sustava gospodarenja otpadom kako bi se smanjila potrošnja vode, energije i drugih resursa, potaknula održiva i odgovorna potrošnja te smanjili troškovi. Obrazuju korisnike, osoblje i posjetitelje o odgovornoj upotrebi sportske infrastrukture kako bi se produljio njezin životni vijek i sačuvali prirodni resursi. Promiču koristi od provedenih mjera održivosti i poveznicu između uštede resursa i smanjenja učinka sportske infrastrukture na okoliš. |
| --- | --- |

51.

Razmotre ugradnju sustava upravljanja resursima i sustava gospodarenja otpadom kako bi se smanjila potrošnja vode, energije i drugih resursa, potaknula održiva i odgovorna potrošnja te smanjili troškovi. Obrazuju korisnike, osoblje i posjetitelje o odgovornoj upotrebi sportske infrastrukture kako bi se produljio njezin životni vijek i sačuvali prirodni resursi. Promiču koristi od provedenih mjera održivosti i poveznicu između uštede resursa i smanjenja učinka sportske infrastrukture na okoliš.

| 52. | Doprinesu uspostavi programâ za upravljanje krizama za sportsku infrastrukturu kako bi se spriječila operativna ograničenja koja proizlaze iz neočekivanih događaja poput pandemije bolesti COVID-19, prirodnih katastrofa ili energetskih kriza te provedbi smjernica o sigurnosti i zaštiti kako bi se zajamčila sigurnost svih posjetitelja sportske infrastrukture. |
| --- | --- |

52.

Doprinesu uspostavi programâ za upravljanje krizama za sportsku infrastrukturu kako bi se spriječila operativna ograničenja koja proizlaze iz neočekivanih događaja poput pandemije bolesti COVID-19, prirodnih katastrofa ili energetskih kriza te provedbi smjernica o sigurnosti i zaštiti kako bi se zajamčila sigurnost svih posjetitelja sportske infrastrukture.

| 53. | Djeluju odgovorno pri upotrebi sportske infrastrukture i infrastrukture povezane s događanjima tijekom organizacije sportskih događanja u zatvorenim prostorima i prostorima na otvorenom tako da što više izbjegavaju i saniraju remećenja okoliša. |
| --- | --- |

53.

Djeluju odgovorno pri upotrebi sportske infrastrukture i infrastrukture povezane s događanjima tijekom organizacije sportskih događanja u zatvorenim prostorima i prostorima na otvorenom tako da što više izbjegavaju i saniraju remećenja okoliša.

| 54. | Olakšaju pristup sportskoj infrastrukturi osobama s invaliditetom i slijede relevantne nacionalne i međunarodne smjernice i preporuke. |
| --- | --- |

54.

Olakšaju pristup sportskoj infrastrukturi osobama s invaliditetom i slijede relevantne nacionalne i međunarodne smjernice i preporuke.

| 55. | Prema potrebi, aktivno upotrebljavaju i doprinose sportskim bazama podataka radi pružanja i dobivanja relevantnih podataka o značajkama i lokaciji sportske infrastrukture. |
| --- | --- |

55.

Prema potrebi, aktivno upotrebljavaju i doprinose sportskim bazama podataka radi pružanja i dobivanja relevantnih podataka o značajkama i lokaciji sportske infrastrukture.

---

(1)  Definicija Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE): ‚Skupine osoba koje su izložene višem riziku od siromaštva, društvene isključenosti, diskriminacije i nasilja nego opća populacija, što uključuje, ali nije ograničeno na, etničke manjine, migrante, osobe s invaliditetom, izolirane starije osobe i djecu’.

(2)  Ujedinjeni narodi, Transforming our world: the 2030 agenda for sustainable development (Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.), A/RES/70/1.

(3)  Okvir UN-a za sport i djelovanje u području klime, 2018.

(4)  Posebno izgradnja, rad, održavanje i rušenje infrastrukture.

(5)  Njemački Savezni institut za sportske znanosti, Guidelines for Sustainable Sports Facility Construction, Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls (Smjernice za izgradnju održivih sportskih objekata, Kriteriji za izgradnju održivih sportskih dvorana), 2021.

(6)  U kontekstu ovih zaključaka Vijeća „aktivni dizajn” znači: skup načela gradnje i planiranja kojima se promiče tjelesna aktivnost.

(7)  EUROSTAT 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU (Rekordna stopa recikliranja i upotreba recikliranih materijala u EU-u).

(8)  UNESCO, The International Charter of Physical Education, Physical Activity and Sport (Međunarodna povelja o tjelesnom odgoju, tjelesnoj aktivnosti i sportu), SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

(9)  Europska komisija, Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030., 2021.

(10)  Europska komisija, Glavna uprava za obrazovanje, mlade, sport i kulturu, Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures: final report to the European Commission (Mapiranje inovativnih praksi u EU-u radi promicanja sporta izvan tradicionalnih struktura: završno izvješće Europskoj komisiji), Ured za publikacije, 2021.

(11)  Europska komisija, Novi europski Bauhaus, COM(2021)573 final.

(12)  Kao što su parametri navedeni u Vodiču za pristupačnost Međunarodnog paraolimpijskog odbora.

(13)  Ujedinjeni narodi, Odjel za ekonomske i socijalne poslove, Osobe s invaliditetom, Konvencija o pravima osoba s invaliditetom, 2006.

(14)  „Kriteriji održivosti” obuhvaćaju sljedeće pokazatelje: ekološku kvalitetu, društvenokulturnu i funkcionalnu kvalitetu, gospodarsku kvalitetu, tehničku kvalitetu, kvalitetu procesa, kvalitetu lokacije i kvalitetu sportske funkcionalnosti.

---

PRILOG

UPUĆIVANJA

Vijeće Europske unije

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti EU-a putem sporta, 2018/C 196/06.

Zaključci Vijeća Europske unije i predstavnika država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o pristupu sportu za osobe s invaliditetom, 2019/C 192/06.

Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o planu rada Europske unije u području sporta (1. siječnja 2021. – 30. lipnja 2024.), 2020/C 419/01.

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o cjeloživotnoj tjelesnoj aktivnosti, 2021/C 501 I/01.

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica o sportu i tjelesnoj aktivnosti, obećavajućim alatima za promjenu ponašanja radi održivog razvoja, 2022/C 170/01.

Druga upućivanja

Ujedinjeni narodi, Odjel za ekonomske i socijalne poslove, Osobe s invaliditetom, Konvencija o pravima osoba s invaliditetom, 2006.

Europska komisija, Bijela knjiga o sportu, COM/2007/0391 final.

UNESCO, International Charter of Physical Education, Physical Activity and Sport (Međunarodna povelja o tjelesnom odgoju, tjelesnoj aktivnosti i sportu), SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

Europska komisija, Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission (Mapiranje pristupa sportu za osobe s invaliditetom: izvješće Europskoj komisiji), Ured za publikacije, 2018.

Ujedinjeni narodi, Transforming our world: the 2030 agenda for sustainable development (Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.), A/RES/70/1.

Ujedinjeni narodi, Sports for Climate Action Framework (Okvir za sport i djelovanje u području klime), 2018.

EUROSTAT, 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU (Rekordne stope recikliranja i upotreba recikliranih materijala u EU-u), 2019.

Europska komisija, SHARE Initiative – Contribution of sport to regional development through Cohesion Policy 2021-2027 (Inicijativa SHARE – Doprinos sporta regionalnom razvoju putem kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027.), 2020.

Međunarodni paraolimpijski odbor, Accessibility Guide (Vodič za pristupačnost), 2020.

Njemački Savezni institut za sportske znanosti, Guidelines for Sustainable Sports Facility Construction, Criteria for the Construction of Sustainable Sports Halls (Smjernice za izgradnju održivih sportskih objekata, Kriteriji za izgradnju održivih sportskih dvorana), 2021.

Europska komisija, Glavna uprava za obrazovanje, mlade, sport i kulturu, Mapping of innovative practices in the EU to promote sport outside of traditional structures: final report to the European Commission (Mapiranje inovativnih praksi u EU-u radi promicanja sporta izvan tradicionalnih struktura: završno izvješće Europskoj komisiji), Ured za publikacije, 2021.

Europska komisija, Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030., 2021.

Europska komisija, Novi europski Bauhaus, COM(2021)573 final.

Europska komisija, Glavna uprava za obrazovanje, mlade, sport i kulturu, Towards a shared culture of architecture: investing in a high-quality living environment for everyone: report of the OMC (Open Method of Coordination) group of EU Member State experts, (Ususret zajedničkoj arhitektonskoj kulturi: ulaganje u visokokvalitetnu životnu okolinu za sve: izvješće skupine stručnjaka iz država članica EU-a okupljenih u okviru otvorene metode koordinacije), Ured za publikacije, 2021.

Vijeće Europe, Preporuka CM/Rec(2021)5 Odbora ministara državama članicama o revidiranoj Europskoj povelji o sportu, koju je Odbor ministara donio 13. listopada 2021. na 144. sastanku zamjenika ministara.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska agencija za sigurnost hrane

| 28.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 494/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 494/8

---

Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e)

(2022/C 494/02)

Člankom 36. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 (1) utvrđuje se da Upravno vijeće Europske agencije za sigurnost hrane „na prijedlog ravnatelja (...) sastavlja i objavljuje popis nadležnih organizacija koje imenuju države članice, koje mogu pomagati Agenciji, samostalno ili unutar mreže, u obavljanju njezinih zadaća.”

Prvi takav popis Upravno vijeće EFSA-e sastavilo je 19. prosinca 2006. i od tada:

| i. | redovno se nadopunjuje na temelju prijedloga ravnatelja EFSA-e, uzimajući u obzir izvješća ili prijedloge novih oznaka koje daju države članice (u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 2230/2004 (2)); i |
| --- | --- |

i.

redovno se nadopunjuje na temelju prijedloga ravnatelja EFSA-e, uzimajući u obzir izvješća ili prijedloge novih oznaka koje daju države članice (u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 2230/2004 (2)); i

| ii. | objavljuje se na portalu EFSA-e, gdje se objavljuje najnoviji ažurirani popis nadležnih institucija. |
| --- | --- |

ii.

objavljuje se na portalu EFSA-e, gdje se objavljuje najnoviji ažurirani popis nadležnih institucija.

Te su informacije dostupne na portalu EFSA-e na sljedećim poveznicama:

| i. | najnovija izmjena popisa nadležnih organizacija koju je izdalo Upravno vijeće 15. prosinca 2022. –
  https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting; i |
| --- | --- |

i.

najnovija izmjena popisa nadležnih organizacija koju je izdalo Upravno vijeće 15. prosinca 2022. –

https://www.efsa.europa.eu/en/events/93rd-management-board-web-meeting; i

| ii. | ažurirani popis nadležnih organizacija – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

ažurirani popis nadležnih organizacija – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg.

EFSA će ažurirati ovu obavijest, pogotovo poveznice na portale.

Dodatne informacije dostupne su na adresi: Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 2230/2004 od 23. prosinca 2004. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 178/2002 s obzirom na mrežu organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane( SL L 379, 24.12.2004., str. 64.), s posljednjim izmjenama.

---

Europska komisija

| 28.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 494/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 494/9

---

Obavijest Komisije — Primjena pravne stečevine Unije u području veterinarskih lijekova na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske

(2022/C 494/03)

IZJAVA O OGRANIČENJU ODGOVORNOSTI

Ovom se Obavijesti o smjernicama nastoji olakšati primjena pravne stečevine EU-a u području veterinarskih lijekova na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske. Premda se njome nastoji pomoći nadležnim tijelima i subjektima, samo je Sud Europske unije nadležan za vjerodostojno tumačenje prava Unije.

1.   Pravni okvir i druga relevantna razmatranja

Dana 1. veljače 2020. Ujedinjena Kraljevina povukla se iz Europske unije, čime je postala „treća zemlja” (1). U Sporazumu o povlačenju (2) predviđeno je prijelazno razdoblje koje je isteklo 31. prosinca 2020.

Na kraju prijelaznog razdoblja pravo Unije prestalo se primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu, a počeo se primjenjivati Protokol o Irskoj i Sjevernoj Irskoj („Protokol o Irskoj/Sjevernoj Irskoj”), koji je sastavni dio Sporazuma o povlačenju.

U skladu s člankom 5. stavkom 4. i točkom 20. Priloga 2. Protokolu o Irskoj/Sjevernoj Irskoj pravna stečevina Unije u području farmaceutskih proizvoda, uključujući Direktivu 2001/82/EZ (3) i Uredbu (EU) 2019/6 (4) kao i pravne akte Unije o provedbi, izmjeni ili zamjeni tih pravnih akata, primjenjuju se u Ujedinjenoj Kraljevini i na Ujedinjenu Kraljevinu u vezi sa Sjevernom Irskom.

Kad je riječ o veterinarsko-medicinskim proizvodima, to u praktičnom smislu posebno znači sljedeće:

| — | veterinarsko-medicinski proizvodi (u području primjene prethodno navedenog zakonodavstva) stavljeni na tržište u Sjevernoj Irskoj moraju biti u skladu s regulatornim zahtjevima utvrđenima u pravu Unije, |
| --- | --- |

—

veterinarsko-medicinski proizvodi (u području primjene prethodno navedenog zakonodavstva) stavljeni na tržište u Sjevernoj Irskoj moraju biti u skladu s regulatornim zahtjevima utvrđenima u pravu Unije,

| — | veterinarsko-medicinski proizvodi stavljeni na tržište u Sjevernoj Irskoj moraju imati valjano odobrenje za stavljanje u promet koje je izdala Komisija (odobrenje za cijeli EU) ili koje su izdala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u vezi sa Sjevernom Irskom te čiji se nositelj nalazi u Uniji ili u Sjevernoj Irskoj, |
| --- | --- |

—

veterinarsko-medicinski proizvodi stavljeni na tržište u Sjevernoj Irskoj moraju imati valjano odobrenje za stavljanje u promet koje je izdala Komisija (odobrenje za cijeli EU) ili koje su izdala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u vezi sa Sjevernom Irskom te čiji se nositelj nalazi u Uniji ili u Sjevernoj Irskoj,

| — | kretanje veterinarsko-medicinskih proizvoda iz dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske u Sjevernu Irsku ili Uniju čini uvoz u smislu primjenjivog prava Unije, |
| --- | --- |

—

kretanje veterinarsko-medicinskih proizvoda iz dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske u Sjevernu Irsku ili Uniju čini uvoz u smislu primjenjivog prava Unije,

| — | kretanje veterinarsko-medicinskih proizvoda iz Unije ili Sjeverne Irske u dijelove Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske ili bilo koju drugu treću zemlju čini izvoz u smislu primjenjivog prava Unije, |
| --- | --- |

—

kretanje veterinarsko-medicinskih proizvoda iz Unije ili Sjeverne Irske u dijelove Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske ili bilo koju drugu treću zemlju čini izvoz u smislu primjenjivog prava Unije,

| — | odobrenja za stavljanje lijeka u promet koja su izdala tijela Ujedinjene Kraljevine u načelu nisu valjana u Uniji, nego samo u Sjevernoj Irskoj i to ako su izdana u skladu s primjenjivim pravom Unije (usp. članak 7. stavak 3. Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj), |
| --- | --- |

—

odobrenja za stavljanje lijeka u promet koja su izdala tijela Ujedinjene Kraljevine u načelu nisu valjana u Uniji, nego samo u Sjevernoj Irskoj i to ako su izdana u skladu s primjenjivim pravom Unije (usp. članak 7. stavak 3. Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj),

| — | svi postupci u opskrbi veterinarskim lijekovima koji se moraju provesti u Uniji (npr. ispitivanje serije) kako bi se omogućilo stavljanje na tržište lijekova u skladu s pravom Unije moraju se odvijati u Uniji ili Sjevernoj Irskoj, a u dijelovima Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske smiju se provoditi samo postupci koji se smiju provoditi u trećim zemljama. |
| --- | --- |

—

svi postupci u opskrbi veterinarskim lijekovima koji se moraju provesti u Uniji (npr. ispitivanje serije) kako bi se omogućilo stavljanje na tržište lijekova u skladu s pravom Unije moraju se odvijati u Uniji ili Sjevernoj Irskoj, a u dijelovima Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske smiju se provoditi samo postupci koji se smiju provoditi u trećim zemljama.

Komisija i Europska agencija za lijekove od 2017. aktivno stavljaju na raspolaganje informacije kako bi skrenule pozornost relevantnih dionika na posljedice povlačenja Ujedinjene Kraljevine i upozorile ih na potrebu za pravodobnom prilagodbom prije isteka prijelaznog razdoblja. Potrebne izmjene posebno su objašnjene u Obavijestima o Brexitu za lijekove kako su zadnje izmijenjene i objavljene 13. ožujka 2020 (5)..

Međutim, na kraju prijelaznog razdoblja subjektima koji posluju na određenim tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu veterinarsko-medicinskim proizvodima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske (tj. Cipar, Irska, Malta i Sjeverna Irska) (6) trebalo je dodatno vrijeme kako bi prilagodili lance opskrbe i uzeli u obzir istek prijelaznog razdoblja. U tom kontekstu i s obzirom na to da se smatralo ključnim da se pravna stečevina Unije u području veterinarskih lijekova provodi i izvršava na način kojim se sprečava nestašica veterinarskih lijekova i osigurava visoka razina zaštite javnog zdravlja predviđena pravom Unije, Komisija je 25. siječnja 2021. donijela Obavijest u kojoj objašnjava kako će do 31. prosinca 2021. primjenjivati pravnu stečevinu EU-a u području veterinarskih lijekova na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske (7).

Na kraju 2021. bilo je jasno da je situacija i dalje problematična na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu veterinarsko-medicinskim proizvodima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske (tj. Cipar, Irska, Malta i Sjeverna Irska). Stoga je Komisija 29. prosinca 2021. donijela Obavijest „Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske” (8), koja se do 31. prosinca 2022. primjenjuje na veterinarsko-medicinske proizvode.

Razdoblje obuhvaćeno ovom Obavijesti za veterinarsko-medicinske proizvode uskoro istječe, a lanci opskrbe za veterinarsko-medicinske proizvode još nisu prilagođeni. Stoga u trenutačnim okolnostima još postoji rizik od nestašice veterinarsko-medicinskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske.

2.   Produljenje postupaka navedenih u „Obavijesti Komisije – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske”

Kako bi se osigurao kontinuitet opskrbe Cipra, Irske, Malte i Sjeverne Irske veterinarsko-medicinskim proizvodima, za te je proizvode potrebno posljednji put produljiti postupke utvrđene 2021. u „Obavijesti Komisije – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske” (2021/C 524/02). Produljuju se do 31. prosinca 2025.

3.   Akcijski plan

Produljenje postupaka iz odjeljka 2. opravdano je samo ako se najkasnije do 31. prosinca 2025. uvedu mjere kojima se osigurava da isporuke veterinarsko-medicinskih proizvoda Cipru, Irskoj, Malti i Sjevernoj Irskoj budu potpuno u skladu s pravnom stečevinom Unije o veterinarsko-medicinskim proizvodima i s odredbama Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj. Takve se mjere odnose na subjekte koji su trenutačno uključeni u opskrbu Cipra, Irske, Malte i Sjeverne Irske veterinarsko-medicinskim proizvodima te na nacionalna nadležna tijela tih državnih područja, koji bi trebali razmotriti alternative kako bi poduzeli mjere nužne za osiguravanje dostupnosti predmetnih veterinarsko-medicinskih proizvoda koji su potpuno u skladu s primjenjivom pravnom stečevinom Unije o veterinarsko-medicinskim proizvodima i s odredbama Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj.

U tu svrhu nadležna tijela Cipra, Irske, Malte i Ujedinjene Kraljevine u vezi sa Sjevernom Irskom moraju ispuniti sljedeće obveze:

| a) | utvrditi veterinarsko-medicinske proizvode čija bi opskrba na njihovim državnim područjima bila ugrožena kad se ne bi primjenjivali postupci navedeni u „Obavijesti Komisije – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske”.
  Popis predmetnih veterinarsko-medicinskih proizvoda dostavlja se Komisiji najkasnije do 28. veljače 2023. u formatu predviđenom u odjeljku 4.; |
| --- | --- |

a)

utvrditi veterinarsko-medicinske proizvode čija bi opskrba na njihovim državnim područjima bila ugrožena kad se ne bi primjenjivali postupci navedeni u „Obavijesti Komisije – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske”.

Popis predmetnih veterinarsko-medicinskih proizvoda dostavlja se Komisiji najkasnije do 28. veljače 2023. u formatu predviđenom u odjeljku 4.;

| b) | navesti informacije o mjerama koje će poduzeti predmetni subjekti i/ili nadležna tijela, uključujući rokove za njihovu provedbu, kako bi se osiguralo da isporuke veterinarsko-medicinskih proizvoda utvrđenih u točki (a) budu u skladu s pravnom stečevinom Unije o veterinarsko-medicinskim proizvodima i s odredbama Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj.
  Te se informacije dostavljaju Komisiji najkasnije do 30. rujna 2023. u formatu predviđenom u odjeljku 4.; |
| --- | --- |

b)

navesti informacije o mjerama koje će poduzeti predmetni subjekti i/ili nadležna tijela, uključujući rokove za njihovu provedbu, kako bi se osiguralo da isporuke veterinarsko-medicinskih proizvoda utvrđenih u točki (a) budu u skladu s pravnom stečevinom Unije o veterinarsko-medicinskim proizvodima i s odredbama Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj.

Te se informacije dostavljaju Komisiji najkasnije do 30. rujna 2023. u formatu predviđenom u odjeljku 4.;

| c) | Komisiji dostaviti izvješća o napretku u provedbi mjera utvrđenih u točki (b) do 31. siječnja 2024. i svaka tri mjeseca nakon toga.
  Komisija će redovito pratiti napredak zajedno s nadležnim tijelima Cipra, Irske, Malte i Ujedinjene Kraljevine u vezi sa Sjevernom Irskom te će surađivati s relevantnim dionicima. |
| --- | --- |

c)

Komisiji dostaviti izvješća o napretku u provedbi mjera utvrđenih u točki (b) do 31. siječnja 2024. i svaka tri mjeseca nakon toga.

Komisija će redovito pratiti napredak zajedno s nadležnim tijelima Cipra, Irske, Malte i Ujedinjene Kraljevine u vezi sa Sjevernom Irskom te će surađivati s relevantnim dionicima.

4.   Format izvješćivanja

| Naziv proizvoda | Aktivna tvar | Nositelj odobrenja za stavljanje u promet | Mjere koje se namjeravaju poduzeti |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |

Naziv proizvoda

Aktivna tvar

Nositelj odobrenja za stavljanje u promet

Mjere koje se namjeravaju poduzeti

---

(1)  Treća zemlja je zemlja koja nije država članica Unije.

(2)  Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 29, 31.1.2020., str. 7.) („Sporazum o povlačenju”).

(3)  Direktiva 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o veterinarsko-medicinskim proizvodima (SL L 311, 28.11.2001., str. 1.).

(4)  Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ (SL L 4, 7.1.2019., str. 43.).

(5)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/regulatory-procedural-guideline/notice-stakeholders-withdrawal-united-kingdom-eu-rules-medicinal-products-human-use-veterinary_en.pdf

(6)  Ta su tržišta izdvojena u ovoj Obavijesti jer se za opskrbu veterinarsko-medicinskim proizvodima tradicionalno oslanjanju na tržište Ujedinjene Kraljevine i zbog činjenice da velik udio lijekova koji uvoze dolazi iz Ujedinjene Kraljevine.

(7)  Obavijest Komisije – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz Velike Britanije ili preko nje nakon isteka prijelaznog razdoblja, 2021/C 27/08, SL C 27, 25.1.2021., str. 11.

(8)  Obavijest Komisije – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske, 2021/C 524/02, SL C 524, 29.12.2021., str. 2.

---

| 28.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 494/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 494/12

---

Tečajna lista eura (1)

27. prosinca 2022.

(2022/C 494/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0624 |
| JPY | japanski jen | 141,68 |
| DKK | danska kruna | 7,4366 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88333 |
| SEK | švedska kruna | 11,1285 |
| CHF | švicarski franak | 0,9885 |
| ISK | islandska kruna | 152,30 |
| NOK | norveška kruna | 10,4895 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,260 |
| HUF | mađarska forinta | 401,65 |
| PLN | poljski zlot | 4,6683 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9270 |
| TRY | turska lira | 19,8799 |
| AUD | australski dolar | 1,5770 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4384 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2874 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6916 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4300 |
| KRW | južnokorejski von | 1 349,85 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,3181 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,3994 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5375 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 620,58 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6990 |
| PHP | filipinski pezo | 59,356 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,775 |
| BRL | brazilski real | 5,6035 |
| MXN | meksički pezo | 20,5515 |
| INR | indijska rupija | 88,0808 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0624

JPY

japanski jen

141,68

DKK

danska kruna

7,4366

GBP

funta sterlinga

0,88333

SEK

švedska kruna

11,1285

CHF

švicarski franak

0,9885

ISK

islandska kruna

152,30

NOK

norveška kruna

10,4895

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,260

HUF

mađarska forinta

401,65

PLN

poljski zlot

4,6683

RON

rumunjski novi leu

4,9270

TRY

turska lira

19,8799

AUD

australski dolar

1,5770

CAD

kanadski dolar

1,4384

HKD

hongkonški dolar

8,2874

NZD

novozelandski dolar

1,6916

SGD

singapurski dolar

1,4300

KRW

južnokorejski von

1 349,85

ZAR

južnoafrički rand

18,3181

CNY

kineski renminbi-juan

7,3994

HRK

hrvatska kuna

7,5375

IDR

indonezijska rupija

16 620,58

MYR

malezijski ringit

4,6990

PHP

filipinski pezo

59,356

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,775

BRL

brazilski real

5,6035

MXN

meksički pezo

20,5515

INR

indijska rupija

88,0808

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 28.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 494/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 494/13

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10983 – ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 494/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Altarea (Francuska), |
| --- | --- |

—

Altarea (Francuska),

| — | Carrefour SA („Carrefour”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Carrefour SA („Carrefour”, Francuska),

| — | SNC Altacar Sartrouville (Francuska), |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville (Francuska),

| — | SNC Altacar Nantes (Francuska). |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes (Francuska).

Poduzetnici Altarea i Carrefour stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnicima SNC Altacar Sartrouville i SNC Altacar Nantes, dvama zajedničkim pothvatima sa značenjem koncentracije.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u dva novoosnovana društva, koja čine zajedničke pothvate.

2.

| — | Altarea je matično društvo grupe koja posluje u sektoru usluga u području nekretnina u Francuskoj i u manjoj mjeri u Španjolskoj i Italiji (razvoj nekretnina za stambene objekte ili urede, vlasništvo nad trgovačkim centrima i upravljanje njima u svoje ime, upravljanje uredima u svoje ime, upravljanje trgovačkim centrima u ime trećih strana te upravljanje i poslovanje nekretninama), |
| --- | --- |

—

Altarea je matično društvo grupe koja posluje u sektoru usluga u području nekretnina u Francuskoj i u manjoj mjeri u Španjolskoj i Italiji (razvoj nekretnina za stambene objekte ili urede, vlasništvo nad trgovačkim centrima i upravljanje njima u svoje ime, upravljanje uredima u svoje ime, upravljanje trgovačkim centrima u ime trećih strana te upravljanje i poslovanje nekretninama),

| — | Carrefour je matično društvo grupe koja djeluje u sektoru maloprodaje hrane, a posebno se bavi upravljanjem hipermarketima, supermarketima, lokalnim trgovinama, trgovinama „cash and carry” te uslugama internetske prodaje. Grupa Carrefour u manjoj mjeri djeluje i u sektoru usluga u području nekretnina. |
| --- | --- |

—

Carrefour je matično društvo grupe koja djeluje u sektoru maloprodaje hrane, a posebno se bavi upravljanjem hipermarketima, supermarketima, lokalnim trgovinama, trgovinama „cash and carry” te uslugama internetske prodaje. Grupa Carrefour u manjoj mjeri djeluje i u sektoru usluga u području nekretnina.

| — | SNC Altacar Sartrouville društvo je koje će biti vlasnik trgovačkog centra „Robert Schuman” u Sartrouvilleu (78500) u Francuskoj te će njime upravljati. |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Sartrouville društvo je koje će biti vlasnik trgovačkog centra „Robert Schuman” u Sartrouvilleu (78500) u Francuskoj te će njime upravljati.

| — | SNC Altacar Nantes društvo je koje će biti vlasnik trgovačkog centra „La Beaujoire” u Nantesu (44300) u Francuskoj te će njime upravljati. |
| --- | --- |

—

SNC Altacar Nantes društvo je koje će biti vlasnik trgovačkog centra „La Beaujoire” u Nantesu (44300) u Francuskoj te će njime upravljati.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10983 — ALTAREA / CARREFOUR / SNC ALTACAR SARTROUVILLE / SNC ALTACAR NANTES

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 28.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 494/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 494/15

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 494/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Stellantis N.V. („Stellantis”, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Stellantis N.V. („Stellantis”, Nizozemska),

| — | Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. („Hon Hai”, Tajvan). |
| --- | --- |

—

Hon Hai Precision Industry Co., Ltd. („Hon Hai”, Tajvan).

Poduzetnici Stellantis i Hon Hai steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad novoosnovanim zajedničkim pothvatom („zajednički pothvat”, Nizozemska).

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | Poduzetnik Stellantis je globalna automobilska grupa čije djelatnosti obuhvaćaju dizajn, inženjering, proizvodnju, distribuciju i prodaju motornih vozila, sastavnih dijelova i proizvodnih sustava u cijelom svijetu. |
| --- | --- |

—

Poduzetnik Stellantis je globalna automobilska grupa čije djelatnosti obuhvaćaju dizajn, inženjering, proizvodnju, distribuciju i prodaju motornih vozila, sastavnih dijelova i proizvodnih sustava u cijelom svijetu.

| — | Poduzetnik Hon Hai pruža usluge proizvodnje elektroničkih proizvoda, kao što su računala, komunikacijski uređaji i potrošački elektronički proizvodi. |
| --- | --- |

—

Poduzetnik Hon Hai pruža usluge proizvodnje elektroničkih proizvoda, kao što su računala, komunikacijski uređaji i potrošački elektronički proizvodi.

3.

| — | Zajednički pothvat bit će novi (greenfield) zajednički pothvat osnovan u svrhu razvoja poluvodiča za automobilsko tržište i obavljanja aktivnosti samostalnog gospodarskog subjekta. |
| --- | --- |

—

Zajednički pothvat bit će novi (greenfield) zajednički pothvat osnovan u svrhu razvoja poluvodiča za automobilsko tržište i obavljanja aktivnosti samostalnog gospodarskog subjekta.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10982 - STELLANTIS / HON HAI PRECISION INDUSTRY / JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 28.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 494/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 494/17

---

ODLUKA nadzornika postupovnih jamstava kojom se donose provedbene odredbe za rješavanje pritužbi

(2022/C 494/07)

NADZORNIK,

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (1), a posebno njezine članke 9.a i 9.b,

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (2),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU, Euratom) 2020/2223 Europskog parlamenta i Vijeća (3) o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 uspostavlja se unutarnja funkcija nadzornika postupovnih jamstava („nadzornik”) u svrhu zaštite i poštovanja postupovnih jamstava i temeljnih prava. Nadzornik razmatra pritužbe u pogledu poštovanja postupovnih jamstava od strane OLAF-a te zbog povreda pravila koja se primjenjuju na istrage koje provodi OLAF, a prvenstveno zbog povreda postupovnih zahtjeva i temeljnih prava. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU, Euratom) 2020/2223 Europskog parlamenta i Vijeća (3) o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 uspostavlja se unutarnja funkcija nadzornika postupovnih jamstava („nadzornik”) u svrhu zaštite i poštovanja postupovnih jamstava i temeljnih prava. Nadzornik razmatra pritužbe u pogledu poštovanja postupovnih jamstava od strane OLAF-a te zbog povreda pravila koja se primjenjuju na istrage koje provodi OLAF, a prvenstveno zbog povreda postupovnih zahtjeva i temeljnih prava.

| (2) | Člankom 9.b stavkom 11. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 zahtijeva se da nadzornik nakon savjetovanja s nadzornim odborom OLAF-a (4) donese provedbene odredbe za rješavanje pritužbi. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 9.b stavkom 11. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 zahtijeva se da nadzornik nakon savjetovanja s nadzornim odborom OLAF-a (4) donese provedbene odredbe za rješavanje pritužbi.

| (3) | Savjetovanje s nadzornim odborom OLAF-a održano je 29. rujna 2022., |
| --- | --- |

(3)

Savjetovanje s nadzornim odborom OLAF-a održano je 29. rujna 2022.,

ODLUČIO JE:

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje definicije predviđene Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 („Uredba o OLAF-u”) primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „istraga OLAF-a” znači administrativna istraga koju provodi OLAF na temelju članaka 3., 4., članka 12.e stavka 1. točke (c) i/ili članka 12.f Uredbe o OLAF-u; |
| --- | --- |

(1)

„istraga OLAF-a” znači administrativna istraga koju provodi OLAF na temelju članaka 3., 4., članka 12.e stavka 1. točke (c) i/ili članka 12.f Uredbe o OLAF-u;

| (2) | „umiješana osoba” znači svaka osoba ili gospodarski subjekt koji podliježe istrazi OLAF-a; |
| --- | --- |

(2)

„umiješana osoba” znači svaka osoba ili gospodarski subjekt koji podliježe istrazi OLAF-a;

| (3) | „svjedok” znači svaka fizička ili pravna osoba koja nadzorniku može pružiti informacije relevantne za utvrđivanje činjenica u vezi s pritužbom koja je u tijeku. |
| --- | --- |

(3)

„svjedok” znači svaka fizička ili pravna osoba koja nadzorniku može pružiti informacije relevantne za utvrđivanje činjenica u vezi s pritužbom koja je u tijeku.

Članak 2.

Predmet i načela

1.   Ovom se Odlukom utvrđuju pravila koja treba slijediti u vezi s podnošenjem i obradom pritužbi podnesenih nadzorniku te daljnjim postupanjem s njima u skladu s člankom 9.b Uredbe o OLAF-u.

2.   Nadzornik razmatra pritužbe neovisno, uključujući o OLAF-u i nadzornom odboru, ne miješajući se u provođenje istraga OLAF-a u tijeku.

3.   Nadzornika obvezuju opća načela prava EU-a, uključujući načela pravednosti i dobre uprave.

4.   Tajništvo nadzornog odbora („tajništvo”) pruža nadzorniku svu potrebnu administrativnu i pravnu potporu za potrebe mehanizma za podnošenje pritužbi. Konkretno, tajništvo obavlja administrativne zadaće povezane s postupkom rješavanja pritužbi, kao što su registracija pritužbi i povezanih dokumenata, administrativna prepiska i razmjena dokumenata sa strankama.

Članak 3.

Podnošenje pritužbi

1.   Pritužbe se podnose u pisanom obliku, elektroničkim putem ili poštom. Podnositelje pritužbi potiče se da se koriste obrascem za pritužbe koji je dostupan na internetskim stranicama nadzornika. Podnositelji pritužbi imaju pravo da ih zastupa i/ili im pomaže osoba po vlastitom izboru.

2.   Podnositelj pritužbe može se koristiti bilo kojim službenim jezikom EU-a. Nadzornik komunicira s podnositeljem pritužbe na tom jeziku. Nadzornik se može, prema potrebi, dogovoriti s podnositeljem pritužbe o razmjeni korespondencije na drugom jeziku EU-a kako bi se postupak ubrzao do prijevoda potrebnih dokumenata na jezik pritužbe.

3.   U pritužbi se jasno navode i. identitet podnositelja pritužbe, ii. predmet pritužbe i, ako je moguće, iii. referentni broj OLAF-ove istrage koja je predmet pritužbe. Pritužba mora sadržavati: i. jasan i sažet opis relevantnih činjenica, te ii. jasan i sažet opis navodne povrede ili povreda postupovnih jamstava i/ili pravila koja se primjenjuju na istrage OLAF-a. Navedene informacije moraju biti dovoljne da nadzorniku omoguće utvrđivanje opsega pritužbe. Prema potrebi, podnositelj pritužbe može pritužbi priložiti relevantnu popratnu dokumentaciju.

4.   Pritužbe podnesene nadzorniku ne utječu na rokove sudskih postupaka. Također nemaju suspenzivni učinak na provedbu istrage koja je predmet pritužbe.

Članak 4.

Registracija pritužbi

1.   Pritužbe se registriraju najkasnije sljedećeg radnog dana od datuma primitka pritužbe te im se dodjeljuje jedinstveni broj pritužbe.

2.   Nakon registracije nadzornik podnositelju pritužbe šalje potvrdu o primitku i istodobno prosljeđuje pritužbu glavnom direktoru OLAF-a.

Članak 5.

Početna obrada

1.   U roku od 10 radnih dana od datuma primitka nadzornik utvrđuje je li pritužba prihvatljiva.

2.   Nadzornik odbacuje pritužbu kao nedopuštenu:

| (a) | ako je podnosi osoba koja nije umiješana osoba; |
| --- | --- |

(a)

ako je podnosi osoba koja nije umiješana osoba;

| (b) | ako se ne odnosi na istragu OLAF-a; |
| --- | --- |

(b)

ako se ne odnosi na istragu OLAF-a;

| (c) | ako se ne odnosi na navodne povrede postupovnih jamstava i/ili kršenja pravila koja se primjenjuju na istrage OLAF-a; |
| --- | --- |

(c)

ako se ne odnosi na navodne povrede postupovnih jamstava i/ili kršenja pravila koja se primjenjuju na istrage OLAF-a;

| (d) | ako se podnosi izvan rokova utvrđenih u članku 9.b stavku 2. Uredbe o OLAF-u (5). |
| --- | --- |

(d)

ako se podnosi izvan rokova utvrđenih u članku 9.b stavku 2. Uredbe o OLAF-u (5).

3.   Nadzornik također proglašava nedopuštenom svaku pritužbu u kojoj se iznose pitanja koja su u nadležnosti Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS), odnosno pritužbe koje se odnose na primjenu Uredbe (EU) 2018/1725 (6) i poštovanje temeljnog prava na zaštitu osobnih podataka.

4.   Nadzornik u istom roku ispituje i je li pritužba očito neutemeljena, opetovana ili zlonamjerna.

5.   Ako smatra da je pritužba nedopuštena, očito neutemeljena, opetovana ili zlonamjerna, nadzornik zatvara predmet i bez odgode obavješćuje podnositelja pritužbe i glavnog direktora OLAF-a o razlozima za to.

Članak 6.

Pravni postupci

Ako sazna da su činjenice navedene u pritužbi predmet ili su bile predmet sudskog postupka, nadzornik zaključuje predmet i o tome obavješćuje podnositelja pritužbe i OLAF.

Članak 7.

Kontradiktorni postupak

1.   Nadzornik ne dovršava procjenu pritužbe prije nego što sasluša podnositelja pritužbe i OLAF. Obje stranke imaju mogućnost iznijeti svoje stajalište i dostaviti svu popratnu dokumentaciju. Također ih se obavješćuje o podnescima druge stranke i daje im se mogućnost da daju primjedbe na njih u roku koji odredi nadzornik.

2.   U opravdanim okolnostima nadzornik može odlučiti da stranci neće dostaviti informacije ili materijale koji su relevantni za procjenu pritužbe ako je druga stranka zatražila povjerljivo postupanje. Pri odlučivanju o predmetu nadzornik među ostalim ocjenjuje potrebu za zaštitom povjerljivosti i učinkovitosti OLAF-ove istrage u odnosu na poštovanje načela kontradiktornosti. Podnositelj pritužbe ne smije dobiti dokumente iz OLAF-ova spisa predmeta kojem podnositelj pritužbe nema pravo pristupa u skladu s drugim pravnim odredbama ili kojem je OLAF već odbio pristup.

Članak 8.

Aktivnosti prikupljanja informacija

1.   OLAF osigurava da nadzornik ima pravodoban i primjeren pristup dokumentima povezanima s predmetom koji su potrebni za procjenu pritužbe.

2.   Nadzornik poziva OLAF da iznese svoja stajališta o pritužbi ili njezinim posebnim aspektima u određenom roku koji obično nije dulji od 10 radnih dana. OLAF može zatražiti produljenje tog roka. Nadzornik može od OLAF-a zatražiti dodatne informacije i/ili pristup spisu predmeta (ili njegovu dijelu). Nadzornik također može zatražiti od OLAF-a da dostavi prijevod svojih primjedbi na jezik pritužbe.

3.   Nadzornik poziva podnositelja pritužbe da dostavi primjedbe na podneske OLAF-a u roku od pet radnih dana. Podnositelj pritužbe može zatražiti produljenje tog roka. Nadzornik također može zatražiti od podnositelja pritužbe da dostavi dodatne informacije ili dokumente ili da pojasni informacije ili dokumente koji su mu već dostavljeni.

4.   Uzimajući u obzir njihov mogući doprinos pojašnjenju relevantnih činjenica, nadzornik može od svjedoka zatražiti informacije ako takvo postupanje ne utječe na povjerljivost i djelotvornost OLAF-ove istrage koja je u tijeku i na prava umiješanih osoba. Nadzornik podnositelju pritužbe i OLAF-u šalje primjerak svih izjava svjedoka relevantnih za pritužbu.

5.   Nadzornik može zatražiti informacije opisane u stavcima od 2. do 4. u pisanom obliku ili putem usmenih rasprava.

Članak 9.

Saslušanja

1.   Nadzornik može organizirati i provoditi saslušanja. Svrha je saslušanja i. prikupiti informacije relevantne za pritužbu i/ili ii. pronaći brzo rješenje pritužbe. Nadzornik ne može provoditi saslušanja bez prisutnosti OLAF-a i podnositelja pritužbe. Međutim, nadzornik saslušava svjedoke iza zatvorenih vrata bez prisutnosti OLAF-a ni podnositelja pritužbe.

2.   Saslušanja se mogu održati u prostorijama nadzornika ili virtualno putem videokonferencije. Saslušanja nisu javna.

3.   Nadzornik određuje datum, trajanje i način saslušanja. Nadzornik pravodobno poziva sudionike i navodi glavne točke saslušanja. Podnositelja pritužbe može zastupati i/ili mu pomagati pravni zastupnik. Nadzorniku pomažu voditelj tajništva i njegovo osoblje koji prisustvuju saslušanju.

4.   Nadzornik izrađuje zapisnik ili sažetak saslušanja i stavlja ga na raspolaganje podnositelju pritužbe i OLAF-u. Podnositelj pritužbe i OLAF mogu dostaviti svoje primjedbe u roku od dva radna dana. Zapisnik se uključuje u spis pritužbe.

Članak 10.

Utvrđenje nepostojanja povrede postupovnih jamstava i/ili kršenja pravila koja se primjenjuju na istrage OLAF-a

Ako nakon procjene svih prikupljenih informacija i dokaza utvrdi da navodne povrede nisu dokazane, nadzornik zatvara predmet i o tome obavješćuje podnositelja pritužbe i glavnog direktora OLAF-a.

Članak 11.

Poziv na rješavanje pritužbe

1.   Ako utvrdi da OLAF nije poštovao pravila iz članka 9.b stavka 1. Uredbe o OLAF-u, nadzornik poziva OLAF da poduzme mjere za rješavanje pritužbe. Nadzornik može predložiti posebne mjere koje treba poduzeti.

2.   OLAF u roku od 15 radnih dana obavješćuje nadzornika o svim poduzetim mjerama ili mjerama koje će poduzeti u tom pogledu.

3.   Nadzornik podnositelju pritužbe dostavlja primjerak odgovora OLAF-a zajedno sa zahtjevom za podnošenje primjedbi u roku od pet radnih dana.

4.   Ako smatra da je rješenje koje je pružio OLAF zadovoljavajuće, nadzornik zaključuje predmet i o tome obavješćuje OLAF i podnositelja pritužbe.

Članak 12.

Preporuke

1.   Ako smatra da rješenje koje je pružio OLAF nije zadovoljavajuće, a da se pritužba može riješiti, nadzornik izdaje preporuku o načinu rješavanja pritužbe u rokovima utvrđenima u članku 9.b stavku 5. Uredbe o OLAF-u.

2.   Ako nadzornik ne izda preporuku ili odluku o zaključenju u rokovima utvrđenima u članku 9.b stavku 5. Uredbe o OLAF-u, smatra se da je odbacio pritužbu bez preporuke.

3.   Nadzornik prije izdavanja preporuke traži mišljenje nadzornog odbora. U tu svrhu nadzornik sastavlja izvješće koje sadržava sve potrebne informacije kako bi nadzorni odbor mogao dati svoje mišljenje. Izvješće ne sadržava, u mjeri u kojoj je to moguće, osobne podatke ili druge informacije koje bi mogle dovesti do identifikacije podnositelja pritužbe ili ugroziti povjerljivost istraga OLAF-a. Nadzorni odbor odgovara u roku koji odredi nadzornik i koji ne smije biti kraći od pet radnih dana

4.   Nadzornik preporučuje OLAF-u da u određenom roku poduzme konkretne mjere za rješavanje pritužbe, uključujući, među ostalim, izmjenu ili stavljanje izvan snage OLAF-ovih preporuka ili izvješća, ponavljanje istražnih aktivnosti ili poboljšanje OLAF-ovih postupaka u vezi s pitanjima koja su predmet pritužbe. Nadzornik obavješćuje podnositelja pritužbe o izdanoj preporuci.

Članak 13.

Daljnje postupanje na temelju preporuka i zaključenje predmeta

1.   Glavni direktor OLAF-a obavješćuje nadzornika o mjerama poduzetima za provedbu preporuka u roku koji je u njima utvrđen. U opravdanim slučajevima glavni direktor OLAF-a može zatražiti produljenje roka. Nadzornik zaključuje predmet i o tome obavješćuje OLAF i podnositelja pritužbe.

2.   Ako glavni direktor OLAF-a odluči da neće slijediti preporuku, o tome obavješćuje nadzornika i navodi glavne razloge za svoju odluku. Glavni direktor također obavješćuje podnositelja pritužbe u mjeri u kojoj takva obavijest neće utjecati na istragu koja je u tijeku. Podnositelj pritužbe može dostaviti primjedbe u roku od pet radnih dana. Nakon analize odluke glavnog direktora i eventualnih primjedbi koje je podnio podnositelj pritužbe nadzornik zaključuje predmet i utvrđuje konačne nalaze.

3.   Glavni direktor OLAF-a može odlučiti odstupiti od preporuke ako u međuvremenu sazna za okolnosti koje se odnose na:

| (a) | sve tekuće sudske postupke pred Sudom Europske unije ili nacionalnim sudovima koji se odnose na istragu OLAF-a koja je predmet pritužbe; |
| --- | --- |

(a)

sve tekuće sudske postupke pred Sudom Europske unije ili nacionalnim sudovima koji se odnose na istragu OLAF-a koja je predmet pritužbe;

| (b) | pravni okvir kojim se uređuju odnosi OLAF-a s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO), a posebno obveza OLAF-a da obustavi sve istrage kad EPPO istražuje iste činjenice. U tom slučaju glavni direktor OLAF-a obavješćuje nadzornika o tim okolnostima i njihovu utjecaju na preporuku. |
| --- | --- |

(b)

pravni okvir kojim se uređuju odnosi OLAF-a s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO), a posebno obveza OLAF-a da obustavi sve istrage kad EPPO istražuje iste činjenice. U tom slučaju glavni direktor OLAF-a obavješćuje nadzornika o tim okolnostima i njihovu utjecaju na preporuku.

Članak 14.

Obveza surađivanja

U skladu s načelom lojalne suradnje OLAF surađuje s nadzornikom u svim pitanjima koja su u nadležnosti nadzornika.

Članak 15.

Savjetodavna mišljenja

Glavni direktor OLAF-a može zatražiti mišljenje nadzornika o bilo kojem pitanju povezanom s tumačenjem ili primjenom postupovnih jamstava ili temeljnih prava koja su u nadležnosti nadzornika, uključujući o odgodi obavješćivanja umiješane osobe u skladu s člankom 9. stavkom 3. Uredbe o OLAF-u. Glavni direktor u svakom takvom zahtjevu navodi vremenski rok u kojem nadzornik mora odgovoriti.

Članak 16.

Povjerljivost i zaštita podataka

1.   Nadzornik je pri obavljanju svojih funkcija dužan čuvati poslovnu tajnu i osigurava da se s informacijama i dokumentima koje je dostavio OLAF postupa povjerljivo. Nadzornik osigurava povjerljivost istraga čak i nakon njihova zaključenja.

2.   Nadzornik osigurava primjenu Uredbe (EU) 2018/1725. Nadzorniku u tom pogledu pomaže tajništvo nadzornog odbora, koje zastupa voditelj tajništva u svojstvu „voditelja obrade podataka” za potrebe Uredbe (EU) 2018/1725. Nadzornik surađuje i s OLAF-ovim službenikom za zaštitu podataka.

Članak 17.

Zahtjevi za uvid u spis pritužbe

Podnositelj pritužbe ima pravo na pristup svojem spisu pritužbe, poštujući pritom legitimne interese povjerljivosti i čuvanja poslovne tajne u skladu s člankom 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Podnositelj pritužbe nema pristup dokumentima OLAF-a kojima ne može pristupiti na temelju pravnog okvira koji se primjenjuje na OLAF-ove istrage. Nadzornik se savjetuje s OLAF-om prije nego što omogući pristup dokumentima povezanima s istragom.

Članak 18.

Zahtjevi za javni pristup dokumentima.

Zahtjevi za javni pristup dokumentima koje čuva nadzornik obrađuju se u skladu s uvjetima i ograničenjima predviđenima Uredbom (EZ) br. 1049/2001 (7) i Odlukom Komisije 2001/937 od 5. prosinca 2001. o izmjeni njezina poslovnika (8).

Članak 19.

Nadzorni odbor

1.   Budući da je neovisan o nadzornom odboru, nadzornik uspostavlja radne odnose s njim na temelju uzajamnog povjerenja i dobre suradnje.

2.   Nadzornik se savjetuje s nadzornim odborom prije izdavanja preporuke u skladu s člankom 12. stavkom 3. ovog pravilnika.

3.   Ne dovodeći u pitanje obvezu osiguravanja povjerljivosti istraga OLAF-a, čak i nakon njihova zaključenja, nadzornik obavješćuje Odbor:

| (i) | o svim preporukama izdanima na temelju mišljenja Odbora; |
| --- | --- |

(i)

o svim preporukama izdanima na temelju mišljenja Odbora;

| (ii) | o svim sustavnim problemima koji proizlaze iz procjene pritužbi; |
| --- | --- |

(ii)

o svim sustavnim problemima koji proizlaze iz procjene pritužbi;

| (iii) | o preporukama koje glavni direktor OLAF-a nije slijedio. |
| --- | --- |

(iii)

o preporukama koje glavni direktor OLAF-a nije slijedio.

Članak 20.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2022

Julia LAFFRANQUE

Nadzornica postupovnih jamstava

---

(1)  SL L 248, 18.9.2013., str. 1.

1

(2)  SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (SL L 437, 28.12.2020., str. 49).

3

(4)  Članak 15. Uredbe o OLAF-u.

4

(5)  Člankom 9.b stavkom 2. propisuje se: Pritužbe se podnose u roku od mjesec dana od kada podnositelj sazna relevantne činjenice koje predstavljaju navodnu povredu postupovnih jamstava ili pravilâ iz stavka 1. ovog članka. U svakom slučaju, podnose se najkasnije mjesec dana nakon zatvaranja istrage. Pritužbe povezane s rokom iz članka 9. stavka 2. i članka 9. stavka 4. podnose se, pak, prije isteka roka od 10 dana utvrđenog tim odredbama.

5

Pritužbe se podnose u roku od mjesec dana od kada podnositelj sazna relevantne činjenice koje predstavljaju navodnu povredu postupovnih jamstava ili pravilâ iz stavka 1. ovog članka. U svakom slučaju, podnose se najkasnije mjesec dana nakon zatvaranja istrage. Pritužbe povezane s rokom iz članka 9. stavka 2. i članka 9. stavka 4. podnose se, pak, prije isteka roka od 10 dana utvrđenog tim odredbama.

(6)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

7

(8)  SL L 345, 29.12.2001., str. 94.

8

---