# Úradný vestník C 493/27.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 493 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6527. decembra 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 493

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6527. decembra 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2022 – 2023Schôdza 6. až 9. júna 2022PRIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2022 – 2023Schôdza 6. až 9. júna 2022PRIJATÉ TEXTY

EURÓPSKY PARLAMENT

1

---

| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| --- | --- |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 7. júna 2022 |
| 2022/C 493/01 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o správe Komisie o Turecku za rok 2021 (2021/2250(INI)) | 2 |
| 2022/C 493/02 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o pláne ESVČ v oblasti zmeny klímy a obrany (2021/2102(INI)) | 19 |
| 2022/C 493/03 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o EÚ a bezpečnostných výzvach v indicko-tichomorskom regióne (2021/2232(INI)) | 32 |
| 2022/C 493/04 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o ostrovoch EÚ a politike súdržnosti: súčasná situácia a budúce výzvy (2021/2079(INI)) | 48 |
| 2022/C 493/05 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o vykonávaní článku 17 nariadenia o spoločnej rybárskej politike (2021/2168(INI)) | 62 |
| | Streda 8. júna 2022 |
| 2022/C 493/06 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o bezpečnosti v oblasti Východného partnerstva a úlohe spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (2021/2199(INI)) | 70 |
| | Štvrtok 9. júna 2022 |
| 2022/C 493/07 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o situácii v oblasti ľudských práv v Sin-ťiangu vrátane policajných spisov zo Sin-ťiangu (2022/2700(RSP)) | 96 |
| 2022/C 493/08 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o zneužívaní justície ako represívneho nástroja v Nikarague (2022/2701(RSP)) | 100 |
| 2022/C 493/09 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o porušovaní slobody médií a bezpečnosti novinárov v Gruzínsku (2022/2702(RSP)) | 104 |
| 2022/C 493/10 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o právnom štáte a potenciálnom schválení poľského národného plánu obnovy (2022/2703(RSP)) | 108 |
| 2022/C 493/11 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o práve iniciatívy Európskeho parlamentu (2020/2132(INI)) | 112 |
| 2022/C 493/12 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o globálnych hrozbách pre práva na umelé prerušenie tehotenstva: možné zrušenie práv na umelé prerušenie tehotenstva v USA Najvyšším súdom (2022/2665(RSP)) | 120 |
| 2022/C 493/13 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o výzve na zvolanie konventu na účel revízie zmlúv (2022/2705(RSP)) | 130 |
| 2022/C 493/14 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o novom obchodnom nástroji na zákaz výrobkov, ktoré sú výsledkom nútenej práce (2022/2611(RSP)) | 132 |
| | ODPORÚČANIA |
| | Európsky parlament |
| | Streda 8. júna 2022 |
| 2022/C 493/15 | Odporúčanie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 Rade a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politike EÚ po ruskej útočnej vojne proti Ukrajine (2022/2039(INI)) | 136 |

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 7. júna 2022

2022/C 493/01

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o správe Komisie o Turecku za rok 2021 (2021/2250(INI))

2

2022/C 493/02

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o pláne ESVČ v oblasti zmeny klímy a obrany (2021/2102(INI))

19

2022/C 493/03

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o EÚ a bezpečnostných výzvach v indicko-tichomorskom regióne (2021/2232(INI))

32

2022/C 493/04

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o ostrovoch EÚ a politike súdržnosti: súčasná situácia a budúce výzvy (2021/2079(INI))

48

2022/C 493/05

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o vykonávaní článku 17 nariadenia o spoločnej rybárskej politike (2021/2168(INI))

62

Streda 8. júna 2022

2022/C 493/06

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o bezpečnosti v oblasti Východného partnerstva a úlohe spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (2021/2199(INI))

70

Štvrtok 9. júna 2022

2022/C 493/07

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o situácii v oblasti ľudských práv v Sin-ťiangu vrátane policajných spisov zo Sin-ťiangu (2022/2700(RSP))

96

2022/C 493/08

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o zneužívaní justície ako represívneho nástroja v Nikarague (2022/2701(RSP))

100

2022/C 493/09

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o porušovaní slobody médií a bezpečnosti novinárov v Gruzínsku (2022/2702(RSP))

104

2022/C 493/10

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o právnom štáte a potenciálnom schválení poľského národného plánu obnovy (2022/2703(RSP))

108

2022/C 493/11

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o práve iniciatívy Európskeho parlamentu (2020/2132(INI))

112

2022/C 493/12

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o globálnych hrozbách pre práva na umelé prerušenie tehotenstva: možné zrušenie práv na umelé prerušenie tehotenstva v USA Najvyšším súdom (2022/2665(RSP))

120

2022/C 493/13

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o výzve na zvolanie konventu na účel revízie zmlúv (2022/2705(RSP))

130

2022/C 493/14

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o novom obchodnom nástroji na zákaz výrobkov, ktoré sú výsledkom nútenej práce (2022/2611(RSP))

132

ODPORÚČANIA

Európsky parlament

Streda 8. júna 2022

2022/C 493/15

Odporúčanie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 Rade a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politike EÚ po ruskej útočnej vojne proti Ukrajine (2022/2039(INI))

136

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 7. júna 2022 |
| 2022/C 493/16 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o vymenovaní Margreet Fröbergovej do výberovej komisie podľa článku 14 ods. 3 nariadenia Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (2022/2043(INS)) | 148 |
| 2022/C 493/17 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o predĺžení platnosti Dohody o podpore, poskytovaní a využívaní satelitných navigačných systémov Galileo a GPS a s nimi súvisiacich aplikácií medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Spojenými štátmi americkými na strane druhej (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE)) | 149 |
| | Streda 8. júna 2022 |
| 2022/C 493/18 | P9_TA(2022)0227Posilnenie mandátu Europolu: vkladanie zápisov do SIS ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému (SIS) v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach, pokiaľ ide o vkladanie zápisov Europolom (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie | 150 |
| 2022/C 493/19 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou, ako aj protokolu o vykonávaní uvedenej dohody (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE)) | 151 |
| 2022/C 493/20 | Nelegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou a protokolu o jej vykonávaní (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE)) | 152 |
| 2022/C 493/21 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD)) | 158 |
| 2022/C 493/22 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o oznamovanie kompenzácie v súvislosti s globálnym trhovým opatrením pre prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii. (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 198 |
| 2022/C 493/23 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD)) | 202 |
| 2022/C 493/24 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) | 232 |
| 2022/C 493/25 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/631, pokiaľ ide o sprísnenie emisných noriem CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá v súlade s ambicióznejšími klimatickými cieľmi Únie (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD)) | 295 |
| | Štvrtok 9. júna 2022 |
| 2022/C 493/26 | P9_TA(2022)0241Nástroj medzinárodného obstarávania ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prístupe tovaru a služieb tretích krajín na vnútorný trh verejného obstarávania Únie a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe tovaru a služieb Únie na trhy verejného obstarávania tretích krajín (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO) | 332 |

III   Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok 7. júna 2022

2022/C 493/16

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o vymenovaní Margreet Fröbergovej do výberovej komisie podľa článku 14 ods. 3 nariadenia Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (2022/2043(INS))

148

2022/C 493/17

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o predĺžení platnosti Dohody o podpore, poskytovaní a využívaní satelitných navigačných systémov Galileo a GPS a s nimi súvisiacich aplikácií medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Spojenými štátmi americkými na strane druhej (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

149

Streda 8. júna 2022

2022/C 493/18

P9_TA(2022)0227Posilnenie mandátu Europolu: vkladanie zápisov do SIS ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému (SIS) v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach, pokiaľ ide o vkladanie zápisov Europolom (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie

150

2022/C 493/19

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou, ako aj protokolu o vykonávaní uvedenej dohody (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE))

151

2022/C 493/20

Nelegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou a protokolu o jej vykonávaní (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE))

152

2022/C 493/21

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD))

158

2022/C 493/22

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o oznamovanie kompenzácie v súvislosti s globálnym trhovým opatrením pre prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii. (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

198

2022/C 493/23

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD))

202

2022/C 493/24

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD))

232

2022/C 493/25

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/631, pokiaľ ide o sprísnenie emisných noriem CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá v súlade s ambicióznejšími klimatickými cieľmi Únie (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))

2

295

Štvrtok 9. júna 2022

2022/C 493/26

P9_TA(2022)0241Nástroj medzinárodného obstarávania ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prístupe tovaru a služieb tretích krajín na vnútorný trh verejného obstarávania Únie a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe tovaru a služieb Únie na trhy verejného obstarávania tretích krajín (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)

332

---

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultácia |
| --- | --- |
| *** | Súhlas |
| ***I | Riadny legislatívny postup: prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup: druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultácia

***

Súhlas

***I

Riadny legislatívny postup: prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup: druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup: tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu:

Nové časti textu sa označujú
  hrubou kurzívou
  . Vypustené časti textu sa označujú symbolom ▌ alebo sa prečiarknu. V prípade nahradenia sa nový text vyznačí
  hrubou kurzívou
  a nahradený text sa vymaže alebo sa prečiarkne.

hrubou kurzívou

hrubou kurzívou

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

27.12.2022

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/1

---

EURÓPSKY PARLAMENT

ZASADANIE 2022 – 2023

Schôdza 6. až 9. júna 2022

PRIJATÉ TEXTY

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 7. júna 2022

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/2

---

P9_TA(2022)0222

Správa o Turecku za rok 2021

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o správe Komisie o Turecku za rok 2021 (2021/2250(INI))

(2022/C 493/01)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2021 o politike rozširovania EÚ (COM(2021)0644) a na sprievodnú správu o Turecku za rok 2021 (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. októbra 2021 o politike rozširovania EÚ (COM(2021)0644) a na sprievodnú správu o Turecku za rok 2021 (SWD(2021)0290),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1529 z 15. septembra 2021, ktorým sa zriaďuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1529 z 15. septembra 2021, ktorým sa zriaďuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA III) (1),

| — | so zreteľom na rokovací rámec pre Turecko z 3. októbra 2005 a na skutočnosť, že vstup Turecka do EÚ rovnako ako v prípade všetkých prístupových krajín závisí od úplného splnenia všetkých kodanských kritérií, ako aj na potrebu normalizácie jeho vzťahov so všetkými členskými štátmi EÚ vrátane Cyperskej republiky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rokovací rámec pre Turecko z 3. októbra 2005 a na skutočnosť, že vstup Turecka do EÚ rovnako ako v prípade všetkých prístupových krajín závisí od úplného splnenia všetkých kodanských kritérií, ako aj na potrebu normalizácie jeho vzťahov so všetkými členskými štátmi EÚ vrátane Cyperskej republiky,

| — | so zreteľom na vyhlásenie vydané vtedajším Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi 21. septembra 2005 po vyhlásení Turecka pri podpise dodatkového protokolu k Ankarskej dohode 29. júla 2005 vrátane ustanovenia, že uznanie všetkými členskými štátmi je nevyhnutnou súčasťou rokovaní, a na to, že je potrebné, aby Turecko pristúpilo k normalizácii svojich vzťahov so všetkými členskými štátmi a v plnej miere vykonávalo dodatkový protokol k Ankarskej dohode voči všetkým členským štátom, a to odstránením všetkých prekážok voľného pohybu tovaru vrátane obmedzení týkajúcich sa dopravných prostriedkov, a to bez predsudkov či diskriminácie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vydané vtedajším Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi 21. septembra 2005 po vyhlásení Turecka pri podpise dodatkového protokolu k Ankarskej dohode 29. júla 2005 vrátane ustanovenia, že uznanie všetkými členskými štátmi je nevyhnutnou súčasťou rokovaní, a na to, že je potrebné, aby Turecko pristúpilo k normalizácii svojich vzťahov so všetkými členskými štátmi a v plnej miere vykonávalo dodatkový protokol k Ankarskej dohode voči všetkým členským štátom, a to odstránením všetkých prekážok voľného pohybu tovaru vrátane obmedzení týkajúcich sa dopravných prostriedkov, a to bez predsudkov či diskriminácie,

| — | so zreteľom na vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca 2016 a 29. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca 2016 a 29. novembra 2015,

| — | so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Tureckou republikou o readmisii osôb s neoprávneným pobytom (2) (dohoda o readmisii osôb medzi EÚ a Tureckom), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Tureckou republikou o readmisii osôb s neoprávneným pobytom (2) (dohoda o readmisii osôb medzi EÚ a Tureckom),

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. júna 2018, 18. júna 2019 a zo 14. decembra 2021 o rozšírení a procese stabilizácie a pridruženia, na závery Rady z 15. júla a 14. októbra 2019 o protiprávnych vrtných prácach Turecka vo východnom Stredozemí, na závery Európskej rady z 12. decembra 2019, 1. – 2. a 15. – 16. októbra 2020 a 24. júna 2021, na všetky ostatné príslušné závery Rady a Európskej rady, na vyhlásenie ministrov zahraničných vecí EÚ z 15. mája 2020 a hlavné výsledky ich videokonferencie zo 14. augusta 2020 o situácii vo východnom Stredozemí, na výsledky neformálneho zasadnutia ministrov zahraničných vecí EÚ (Gymnich) z 27. – 28. augusta 2020 a na vyhlásenie členov Európskej rady z 25. marca 2021 o východnom Stredozemí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. júna 2018, 18. júna 2019 a zo 14. decembra 2021 o rozšírení a procese stabilizácie a pridruženia, na závery Rady z 15. júla a 14. októbra 2019 o protiprávnych vrtných prácach Turecka vo východnom Stredozemí, na závery Európskej rady z 12. decembra 2019, 1. – 2. a 15. – 16. októbra 2020 a 24. júna 2021, na všetky ostatné príslušné závery Rady a Európskej rady, na vyhlásenie ministrov zahraničných vecí EÚ z 15. mája 2020 a hlavné výsledky ich videokonferencie zo 14. augusta 2020 o situácii vo východnom Stredozemí, na výsledky neformálneho zasadnutia ministrov zahraničných vecí EÚ (Gymnich) z 27. – 28. augusta 2020 a na vyhlásenie členov Európskej rady z 25. marca 2021 o východnom Stredozemí,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/1894 z 11. novembra 2019 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na protiprávne vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí (3), ktoré bolo obnovené rozhodnutím Rady (SZBP) 2020/1657 zo 6. novembra 2020 (4) a rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/1966 z 11. novembra 2021 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/1894 z 11. novembra 2019 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na protiprávne vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí (3), ktoré bolo obnovené rozhodnutím Rady (SZBP) 2020/1657 zo 6. novembra 2020 (4) a rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/1966 z 11. novembra 2021 (5),

| — | so zreteľom na členstvo Turecka v Rade Európy a NATO, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na členstvo Turecka v Rade Európy a NATO,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. mája 2021 s názvom Piata výročná správa o nástroji pre utečencov v Turecku (COM(2021)0255), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. mája 2021 s názvom Piata výročná správa o nástroji pre utečencov v Turecku (COM(2021)0255),

| — | so zreteľom na list komisárky Rady Európy pre ľudské práva z 25. februára 2021 týkajúci sa obmedzenia činností MVO a slobody združovania v mene boja proti terorizmu a na list komisárky Rady Európy pre ľudské práva zo 17. júna 2021 týkajúci sa ľudských práv LGBTI osôb, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list komisárky Rady Európy pre ľudské práva z 25. februára 2021 týkajúci sa obmedzenia činností MVO a slobody združovania v mene boja proti terorizmu a na list komisárky Rady Európy pre ľudské práva zo 17. júna 2021 týkajúci sa ľudských práv LGBTI osôb,

| — | so zreteľom na príslušné uznesenia Výboru ministrov Rady Európy vrátane predbežných uznesení z 2. februára 2022 a 2. decembra 2021 o výkone rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Kavala/Turecko, predbežného uznesenia z 2. decembra 2021 o výkone rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Selahattin Demirtaş/Turecko (č. 2), predbežného uznesenia z 16. septembra 2021 o výkone rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Cyprus/Turecko a uznesenia zo 17. októbra 2007, predbežného uznesenia z 9. marca 2009 a deviatich následných rozhodnutí o výkone rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Ülke/Turecko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príslušné uznesenia Výboru ministrov Rady Európy vrátane predbežných uznesení z 2. februára 2022 a 2. decembra 2021 o výkone rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Kavala/Turecko, predbežného uznesenia z 2. decembra 2021 o výkone rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Selahattin Demirtaş/Turecko (č. 2), predbežného uznesenia z 16. septembra 2021 o výkone rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Cyprus/Turecko a uznesenia zo 17. októbra 2007, predbežného uznesenia z 9. marca 2009 a deviatich následných rozhodnutí o výkone rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Ülke/Turecko,

| — | so zreteľom na článok 46 Európskeho dohovoru o ľudských právach, v ktorom sa uvádza, že zmluvné strany sa zaväzujú dodržiavať konečný rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva vo všetkých konaniach, ktorých sú účastníkmi, a na z neho vyplývajúcu povinnosť Turecka vykonávať všetky rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 46 Európskeho dohovoru o ľudských právach, v ktorom sa uvádza, že zmluvné strany sa zaväzujú dodržiavať konečný rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva vo všetkých konaniach, ktorých sú účastníkmi, a na z neho vyplývajúcu povinnosť Turecka vykonávať všetky rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva,

| — | so zreteľom na príslušné rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o Cypre vrátane rezolúcie 186(1964) zo 4. marca 1964, ktorou sa potvrdzuje zvrchovanosť Cyperskej republiky, rezolúcie 550(1984) z 11. mája 1984 o separatistických opatreniach na Cypre a rezolúcie 789(1992) z 25. novembra 1992, v ktorej sa všetky zainteresované strany v otázke Cypru naliehavo vyzývajú, aby sa zaviazali k opatreniam na budovanie dôvery stanoveným v rezolúcii, podľa ktorých sú pokusy o osídlenie ktorejkoľvek časti Varoše inými osobami ako jej obyvateľmi neprípustné a v ktorých sa vyzýva na odovzdanie tejto oblasti pod správu Organizácie Spojených národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príslušné rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o Cypre vrátane rezolúcie 186(1964) zo 4. marca 1964, ktorou sa potvrdzuje zvrchovanosť Cyperskej republiky, rezolúcie 550(1984) z 11. mája 1984 o separatistických opatreniach na Cypre a rezolúcie 789(1992) z 25. novembra 1992, v ktorej sa všetky zainteresované strany v otázke Cypru naliehavo vyzývajú, aby sa zaviazali k opatreniam na budovanie dôvery stanoveným v rezolúcii, podľa ktorých sú pokusy o osídlenie ktorejkoľvek časti Varoše inými osobami ako jej obyvateľmi neprípustné a v ktorých sa vyzýva na odovzdanie tejto oblasti pod správu Organizácie Spojených národov,

| — | so zreteľom na zákon č. 7262 z decembra 2020 o predchádzaní financovaniu šírenia zbraní hromadného ničenia, na základe ktorého sa protiteroristické opatrenia zameriavajú proti občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zákon č. 7262 z decembra 2020 o predchádzaní financovaniu šírenia zbraní hromadného ničenia, na základe ktorého sa protiteroristické opatrenia zameriavajú proti občianskej spoločnosti,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre právne záležitosti a ľudské práva Parlamentného zhromaždenia Rady Európy o obmedzeniach činnosti mimovládnych organizácií v členských štátoch Rady Európy zo 6. januára 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre právne záležitosti a ľudské práva Parlamentného zhromaždenia Rady Európy o obmedzeniach činnosti mimovládnych organizácií v členských štátoch Rady Európy zo 6. januára 2021,

| — | so zreteľom na vyhlásenie UNESCO o chráme Hagia Sofia, Istanbul z 10. júla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie UNESCO o chráme Hagia Sofia, Istanbul z 10. júla 2020,

| — | so zreteľom na Svetový index slobody tlače za rok 2022, ktorý uverejňuje organizácia Reportéri bez hraníc a v ktorom je Turecko spomedzi 180 krajín na 149. mieste, na správu Amnesty International 2020/21 a na správu organizácie Human Rights Watch s názvom World Report 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Svetový index slobody tlače za rok 2022, ktorý uverejňuje organizácia Reportéri bez hraníc a v ktorom je Turecko spomedzi 180 krajín na 149. mieste, na správu Amnesty International 2020/21 a na správu organizácie Human Rights Watch s názvom World Report 2022,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, najmä na uznesenie z 19. mája 2021 o správach Komisie o Turecku za obdobie 2019 – 2020 (6), z 8. júla 2021 o represiách voči opozícii v Turecku, najmä voči Ľudovodemokratickej strane (HDP) (7), z 21. januára 2021 o situácii v oblasti ľudských práv v Turecku, najmä o prípade Selahattina Demirtaşa a ďalších väzňov svedomia (8), z 26. novembra 2020 o eskalácii napätia vo Varoši po protiprávnom konaní Turecka a o naliehavej potrebe obnovenia rozhovorov (9), z 15. apríla 2015 o 100. výročí genocídy Arménov (10), zo 7. októbra 2021 o správe o vykonávaní trustových fondov EÚ a nástroja pre utečencov v Turecku (11) a z 24. novembra 2021 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 5/2021 na rozpočtový rok 2021 – humanitárna podpora pre utečencov v Turecku (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, najmä na uznesenie z 19. mája 2021 o správach Komisie o Turecku za obdobie 2019 – 2020 (6), z 8. júla 2021 o represiách voči opozícii v Turecku, najmä voči Ľudovodemokratickej strane (HDP) (7), z 21. januára 2021 o situácii v oblasti ľudských práv v Turecku, najmä o prípade Selahattina Demirtaşa a ďalších väzňov svedomia (8), z 26. novembra 2020 o eskalácii napätia vo Varoši po protiprávnom konaní Turecka a o naliehavej potrebe obnovenia rozhovorov (9), z 15. apríla 2015 o 100. výročí genocídy Arménov (10), zo 7. októbra 2021 o správe o vykonávaní trustových fondov EÚ a nástroja pre utečencov v Turecku (11) a z 24. novembra 2021 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 5/2021 na rozpočtový rok 2021 – humanitárna podpora pre utečencov v Turecku (12),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0149/2022),

| A. | keďže Turecko ako kandidátska krajina na pristúpenie k EÚ je kľúčovým partnerom vo vzťahu k hospodárstvu a dôležitým susedom a strategickým partnerom EÚ v kľúčových oblastiach spoločného záujmu, ako sú obchod, migrácia, verejné zdravie, klíma, zelená transformácia, bezpečnosť a boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

A.

keďže Turecko ako kandidátska krajina na pristúpenie k EÚ je kľúčovým partnerom vo vzťahu k hospodárstvu a dôležitým susedom a strategickým partnerom EÚ v kľúčových oblastiach spoločného záujmu, ako sú obchod, migrácia, verejné zdravie, klíma, zelená transformácia, bezpečnosť a boj proti terorizmu;

| B. | keďže hospodárska integrácia Turecka s EÚ zostala v roku 2020 na významnej úrovni a krajina bola šiestym najväčším obchodným partnerom EÚ, pričom EÚ zostáva zďaleka najväčším obchodným partnerom Turecka a jeho najväčším zdrojom priamych zahraničných investícií; keďže Turecko má v súčasnosti hospodárske a finančné ťažkosti, ktoré zhoršujú hospodársky vplyv pandémie; |
| --- | --- |

B.

keďže hospodárska integrácia Turecka s EÚ zostala v roku 2020 na významnej úrovni a krajina bola šiestym najväčším obchodným partnerom EÚ, pričom EÚ zostáva zďaleka najväčším obchodným partnerom Turecka a jeho najväčším zdrojom priamych zahraničných investícií; keďže Turecko má v súčasnosti hospodárske a finančné ťažkosti, ktoré zhoršujú hospodársky vplyv pandémie;

| C. | keďže práca na bezpečnostnom rozmere EÚ v poslednom čase napreduje, pričom získava štruktúru a obsah, a keďže Turecko je mimoriadne cenným partnerom ako spojenec NATO a strategický partner, ktorý zaujíma kľúčové miesto v Európe a zohráva kľúčovú geostrategickú úlohu v bezpečnostnej štruktúre Čierneho mora, a najmä pokiaľ ide o bezpečnosť Ukrajiny, ktorá čelí ruskej agresii; keďže Turecko prejavilo v súvislosti s prijatím Fínska a Švédska do NATO neochotu a stanovilo politické podmienky; keďže je dôležité, aby za súčasných vážnych okolností všetci spojenci NATO konali prezieravo a urýchlene ratifikovali prístupové protokoly Fínska a Švédska; |
| --- | --- |

C.

keďže práca na bezpečnostnom rozmere EÚ v poslednom čase napreduje, pričom získava štruktúru a obsah, a keďže Turecko je mimoriadne cenným partnerom ako spojenec NATO a strategický partner, ktorý zaujíma kľúčové miesto v Európe a zohráva kľúčovú geostrategickú úlohu v bezpečnostnej štruktúre Čierneho mora, a najmä pokiaľ ide o bezpečnosť Ukrajiny, ktorá čelí ruskej agresii; keďže Turecko prejavilo v súvislosti s prijatím Fínska a Švédska do NATO neochotu a stanovilo politické podmienky; keďže je dôležité, aby za súčasných vážnych okolností všetci spojenci NATO konali prezieravo a urýchlene ratifikovali prístupové protokoly Fínska a Švédska;

| D. | keďže Turecko je hostiteľskou krajinou najväčšej populácie utečencov na svete s takmer 4 miliónmi registrovaných utečencov zo Sýrie, Iraku a Afganistanu a keďže financovanie EÚ týchto komunít preukázalo svoju hodnotu pri pomoci Turecku rýchlo reagovať na humanitárne a rozvojové potreby utečencov a ich hostiteľských komunít; |
| --- | --- |

D.

keďže Turecko je hostiteľskou krajinou najväčšej populácie utečencov na svete s takmer 4 miliónmi registrovaných utečencov zo Sýrie, Iraku a Afganistanu a keďže financovanie EÚ týchto komunít preukázalo svoju hodnotu pri pomoci Turecku rýchlo reagovať na humanitárne a rozvojové potreby utečencov a ich hostiteľských komunít;

| E. | keďže po krokoch prijatých na zmiernenie napätia medzi EÚ a Tureckom, ako aj medzi Tureckom a niektorými členskými štátmi EÚ vo východnom Stredozemí, Európska rada ponúkla, že bude podporovať pozitívnejšiu dynamiku vo vzťahoch medzi EÚ a Tureckom za predpokladu, že sa to stretne s konštruktívnym úsilím; keďže najmä Európska rada vyjadrila pripravenosť spolupracovať s Tureckom postupným, primeraným a reverzibilným spôsobom vo viacerých oblastiach spoločného záujmu za predpokladu, že sa udrží deeskalácia nedávneho napätia medzi EÚ a Tureckom, najmä v súvislosti so situáciou vo východnom Stredozemí, a že Turecko sa bude angažovať konštruktívne a v súlade so stanovenými podmienkami uvedenými v predchádzajúcich záveroch Európskej rady, najmä pokiaľ ide o dobré susedské vzťahy a dodržiavanie ľudských práv a medzinárodného práva; |
| --- | --- |

E.

keďže po krokoch prijatých na zmiernenie napätia medzi EÚ a Tureckom, ako aj medzi Tureckom a niektorými členskými štátmi EÚ vo východnom Stredozemí, Európska rada ponúkla, že bude podporovať pozitívnejšiu dynamiku vo vzťahoch medzi EÚ a Tureckom za predpokladu, že sa to stretne s konštruktívnym úsilím; keďže najmä Európska rada vyjadrila pripravenosť spolupracovať s Tureckom postupným, primeraným a reverzibilným spôsobom vo viacerých oblastiach spoločného záujmu za predpokladu, že sa udrží deeskalácia nedávneho napätia medzi EÚ a Tureckom, najmä v súvislosti so situáciou vo východnom Stredozemí, a že Turecko sa bude angažovať konštruktívne a v súlade so stanovenými podmienkami uvedenými v predchádzajúcich záveroch Európskej rady, najmä pokiaľ ide o dobré susedské vzťahy a dodržiavanie ľudských práv a medzinárodného práva;

| F. | keďže ide o kandidátsku krajinu, predpokladá ochotu postupne pristupovať k acquis EÚ a zosúlaďovať sa s ním vo všetkých aspektoch vrátane hodnôt, záujmov, noriem a politík, dodržiavať kodanské kritériá, zosúladiť sa s politikami a cieľmi EÚ a udržiavať dobré susedské vzťahy s EÚ a všetkými jej členskými štátmi bez diskriminácie; keďže z analýzy správ EÚ za posledné roky vyplýva, že Turecko je stále veľmi vzdialené od hodnôt EÚ a normatívneho rámca, pričom táto vzdialenosť v skutočnosti ešte rastie v základných oblastiach, ako sú dodržiavanie medzinárodného práva, zásad právneho štátu, ľudských práv, osobných slobôd, občianskych práv a slobody prejavu, ako aj dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca; keďže väzby medzi tureckou občianskou spoločnosťou a prodemokratickými silami a EÚ zostávajú silné, keďže EÚ je hlboko odhodlaná poskytovať podporu tureckým občanom a organizáciám, ktoré presadzujú európske normy a hodnoty; |
| --- | --- |

F.

keďže ide o kandidátsku krajinu, predpokladá ochotu postupne pristupovať k acquis EÚ a zosúlaďovať sa s ním vo všetkých aspektoch vrátane hodnôt, záujmov, noriem a politík, dodržiavať kodanské kritériá, zosúladiť sa s politikami a cieľmi EÚ a udržiavať dobré susedské vzťahy s EÚ a všetkými jej členskými štátmi bez diskriminácie; keďže z analýzy správ EÚ za posledné roky vyplýva, že Turecko je stále veľmi vzdialené od hodnôt EÚ a normatívneho rámca, pričom táto vzdialenosť v skutočnosti ešte rastie v základných oblastiach, ako sú dodržiavanie medzinárodného práva, zásad právneho štátu, ľudských práv, osobných slobôd, občianskych práv a slobody prejavu, ako aj dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca; keďže väzby medzi tureckou občianskou spoločnosťou a prodemokratickými silami a EÚ zostávajú silné, keďže EÚ je hlboko odhodlaná poskytovať podporu tureckým občanom a organizáciám, ktoré presadzujú európske normy a hodnoty;

| G. | keďže v uplynulom roku zostali vzťahy medzi EÚ a Tureckom vo všeobecnosti stabilné, pričom súbežne s pravidelnými konfliktmi a napätím prebieha posilnená spolupráca a dialóg o mnohých otázkach; keďže toto uznesenie odráža uvedenú situáciu tým, že víta pozitívny vývoj a poukazuje na ďalší potenciál vo vzťahu, pričom upozorňuje na pretrvávajúce problémy, najmä pokiaľ ide o právny štát a základné práva, ktorými sa porušujú kodanské kritériá a medzinárodné právo, alebo pokiaľ ide o neustále provokácie voči Cyperskej republike; keďže ak sa má v tomto uznesení posúdiť pokrok alebo nedostatočný pokrok Turecka v oblasti ľudských práv a právneho štátu, ktoré sú základom prístupového procesu, je dôležité opísať konkrétne mechanizmy obmedzovania slobôd, ktoré spolu vedú k tomuto všeobecnému vzdialeniu sa od európskych noriem; keďže takýto prístup znamená, že treba urobiť viac, ako len vypracovať dlhý zoznam občanov a skupín, ktorí trpia v dôsledku týchto rozhodnutí, a identifikovať subjekty a orgány verejnej moci zodpovedné za túto znepokojujúcu situáciu v ich konkrétnej oblasti pôsobnosti; keďže kritika musí byť skôr cielená než všeobecná; |
| --- | --- |

G.

keďže v uplynulom roku zostali vzťahy medzi EÚ a Tureckom vo všeobecnosti stabilné, pričom súbežne s pravidelnými konfliktmi a napätím prebieha posilnená spolupráca a dialóg o mnohých otázkach; keďže toto uznesenie odráža uvedenú situáciu tým, že víta pozitívny vývoj a poukazuje na ďalší potenciál vo vzťahu, pričom upozorňuje na pretrvávajúce problémy, najmä pokiaľ ide o právny štát a základné práva, ktorými sa porušujú kodanské kritériá a medzinárodné právo, alebo pokiaľ ide o neustále provokácie voči Cyperskej republike; keďže ak sa má v tomto uznesení posúdiť pokrok alebo nedostatočný pokrok Turecka v oblasti ľudských práv a právneho štátu, ktoré sú základom prístupového procesu, je dôležité opísať konkrétne mechanizmy obmedzovania slobôd, ktoré spolu vedú k tomuto všeobecnému vzdialeniu sa od európskych noriem; keďže takýto prístup znamená, že treba urobiť viac, ako len vypracovať dlhý zoznam občanov a skupín, ktorí trpia v dôsledku týchto rozhodnutí, a identifikovať subjekty a orgány verejnej moci zodpovedné za túto znepokojujúcu situáciu v ich konkrétnej oblasti pôsobnosti; keďže kritika musí byť skôr cielená než všeobecná;

Všeobecné hodnotenie a najnovší vývoj

| 1. | opakuje svoje znepokojenie nad pretrvávajúcimi rozdielmi medzi Tureckom a EÚ, pokiaľ ide o hodnoty a normy, a nad pretrvávajúcim nedostatkom politickej vôle uskutočniť potrebné reformy s cieľom riešiť najmä vážne obavy týkajúce sa právneho štátu a základných práv, ktoré naďalej nepriaznivo ovplyvňujú proces pristúpenia, napriek opakovaným vyhláseniam Turecka o cieli, ktorým je pristúpenie k EÚ; zdôrazňuje, že v posledných dvoch rokoch dochádzalo k neustálemu upadaniu záväzkov Turecka v súvislosti s procesom pristúpenia; domnieva sa, že bez jasného a významného pokroku v tejto oblasti Európsky parlament nemôže plánovať žiadne obnovenie prístupových rokovaní s Tureckom, ktoré sú od roku 2018 prakticky na mŕtvom bode; pripomína, že proces pristúpenia je a vždy bude proces založený na zásluhách, ktorý úplne závisí od objektívneho pokroku, ktorý dosiahli jednotlivé krajiny; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že napriek miernemu zlepšeniu celkových vzťahov medzi EÚ a Tureckom za posledný rok, a najmä za posledné mesiace, keď turecká vláda pristúpila k väčšej spolupráci, posilnená spolupráca a dialóg o mnohých otázkach prebiehali s pravidelnými konfliktmi a vzťahy so susednými členskými štátmi EÚ, najmä Gréckom a Cyperskou republikou, sú naďalej problematické; vyjadruje nádej, že súčasné ťažkosti bude možné prekonať a nahradiť trvalejšou a skutočne pozitívnou dynamikou; víta dialóg na vysokej úrovni medzi EÚ a Tureckom o zmene klímy, ktorý sa uskutočnil 16. septembra 2021, a skutočnosť, že Turecko formulovalo svoju vlastnú zelenú dohodu a zaviedlo ambiciózne domáce politiky v oblasti klímy a ratifikovalo Parížsku dohodu 6. októbra 2021; víta dialóg na vysokej úrovni o migrácii a bezpečnosti, ktorý sa uskutočnil 12. októbra 2021 a bol zameraný na posilnenie spolupráce v oblasti riadenia migrácie, boja proti obchodovaniu s ľuďmi a organizovanej trestnej činnosti a predchádzania teroristickým útokom; víta dialóg na vysokej úrovni o verejnom zdraví z 1. decembra 2021, pričom diskusie sa zamerali na posilnenú spoluprácu v oblasti cezhraničných ohrození zdravia, a to aj v krátkodobom horizonte v boji proti pandémii ochorenia COVID-19; v tejto súvislosti oceňuje vzájomné uznávanie certifikátov COVID-19 v auguste 2021; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že zatiaľ čo prístupové rozhovory zostávajú na mŕtvom bode, Turecko aktualizovalo svoj národný akčný plán pre pristúpenie k EÚ na roky 2021 – 2023; ďalej berie na vedomie pokrok, ktorý Turecko dosiahlo v užšom zosúlaďovaní s acquis EÚ v oblastiach, ako sú právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže, národný systém kvalifikácií a európsky výskumný priestor, ako aj lepšie výsledky Turecka v rámci programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opakuje svoje pevné presvedčenie, že Turecko je krajinou strategického významu z politického, hospodárskeho a zahraničnopolitického hľadiska, partnerom, ktorý má kľúčový význam pre stabilitu širšieho regiónu, a dôležitým spojencom, a to aj s NATO, s ktorým chce EÚ pokračovať v obnove vzťahov založených na dialógu, rešpekte a vzájomnej dôvere; v tejto súvislosti víta nedávne vyhlásenia tureckých orgánov, ktoré odzneli na najvyššej úrovni, o opätovnom záväzku tureckej vlády, čo sa týka smerovania do EÚ, ale naliehavo vyzýva turecké orgány, aby svoje slová zrealizovali a demonštrovali tento záväzok konkrétnymi skutočnosťami a rozhodnutiami; domnieva sa, že ak to podmienky dovolia, mal by sa ďalej posilniť dialóg s tureckými orgánmi a partnermi na všetkých úrovniach ako prostriedok, ktorý pomôže obnoviť dôveru a znížiť riziko budúcich konfrontácií, v súlade s pozíciou Európskej rady týkajúcej sa postupného, primeraného a reverzibilného zapojenia Turecka; v tejto súvislosti vyzýva Radu, aby opäť nastolila pozastavený politický dialóg na vysokej úrovni, sektorové dialógy na vysokej úrovni o hospodárstve, energetike a doprave, ako aj Asociačnú radu EÚ – Turecko, ktoré sú úzko spojené aj so zlepšením situácie v oblasti základných slobôd a právneho štátu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad súčasnou hospodárskou situáciou v Turecku, kde devalvácia meny, prudko stúpajúca inflácia a neustále sa zvyšujúce životné náklady spôsobujú, že stále viac ľudí čelí ťažkostiam a chudobe; konštatuje, že hoci sa súčasná situácia vyvíjala niekoľko rokov, v decembri 2021 prerástla do menovej krízy, ktorá ešte zhoršila existujúce vplyvy súvisiace s pandémiou v hospodárstve; vyjadruje znepokojenie nad zásahmi prezidenta a následnou nedostatočnou dôverou k údajne nezávislým orgánom, ako je centrálna banka a turecký štatistický inštitút (TÜIK); v tejto súvislosti poznamenáva, že kľúčovým kritériom pre vstup do EÚ je operačná nezávislosť oboch inštitúcií; ďalej zdôrazňuje, že slabé výsledky Turecka v oblasti dodržiavania zásad právneho štátu majú vážny vplyv aj na dobré meno krajiny a že nedostatočná právna istota môže vážne ovplyvniť schopnosť krajiny prilákať zahraničné investície; vyjadruje presvedčenie, že pevnejší a užší vzťah s EÚ by pomohol zmierniť niektoré ťažkosti a pomohol by zlepšiť životnú úroveň tureckého obyvateľstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že v októbri 2021 Finančná akčná skupina zaradila Turecko do zoznamu jurisdikcií, ktoré sa považujú za neschopné riešiť pranie špinavých peňazí, financovanie terorizmu a financovanie šírenia zbraní hromadného ničenia; vyjadruje nádej, že Turecko môže rýchlo dosiahnuť potrebný pokrok pri zlepšovaní vykonávania príslušných opatrení v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje vôľu posilniť a prehĺbiť vzájomné poznanie a porozumenie medzi spoločnosťami Turecka a členských štátov EÚ, podporovať kultúrny rast a sociálno-kultúrne výmeny a bojovať proti všetkým prejavom sociálnych, náboženských, etnických alebo kultúrnych predsudkov; vyjadruje svoj plný záväzok naďalej podporovať nezávislú občiansku spoločnosť Turecka za akýchkoľvek okolností a rámca vzťahov, ktoré môže priniesť budúcnosť; |
| --- | --- |

7.

Právny štát a základné práva

| 8. | vyjadruje poľutovanie nad pokračujúcim zhoršovaním situácie v oblasti ľudských práv v Turecku vrátane úpadku základných slobôd, demokracie a právneho štátu; domnieva sa, že súčasná represívna forma vlády, ktorej hlavnými piliermi sú zneužívanie právneho rámca – najmä uplatňovaním obvinení z terorizmu a obmedzovaním slobody prejavu – a nedostatočná nezávislosť súdnictva, je zámernou, neúprosnou a systematickou vládnou politikou vytvorenou na potláčanie akýchkoľvek kritických činností, či už priamo, alebo prostredníctvom zastrašujúceho účinku; je zhrozený skutočnosťou, že turecké štátne orgány sú v záujme presadzovania tejto politiky pripravené neskrývane a sústavne ignorovať svoje medzinárodné a vnútroštátne právne záväzky, ako sú záväzky vyplývajúce z členstva Turecka v Rade Európy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | trvá na tom, že kľúčovú oblasť základných práv a slobôd, ktorá je jadrom prístupového procesu, nemožno oddeliť a izolovať od celkových vzťahov s EÚ a zdôrazňuje, že pre Európsky parlament zostáva závažnou prekážkou ďalšieho pokroku v rámci akéhokoľvek pozitívneho programu, ktorý by sa mohol ponúknuť Turecku a ktorý by mal byť podmienený aj úplným dodržiavaním medzinárodného práva a základnej zásady dobrých susedských vzťahov a regionálnej spolupráce; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Turecko, aby v plnej miere vykonalo všetky rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva v súlade s článkom 46 Európskeho dohovoru o ľudských právach, čo je bezpodmienečná povinnosť, ktorá vyplýva z členstva Turecka v Rade Európy a je zakotvená v jeho ústave; čo najdôraznejšie odsudzuje nedávne rozhodnutie 13. súdu pre závažné trestné činy v Istanbule, ktorým sa Osmanovi Kavalovi ukladá sprísnený doživotný trest po viac ako štyroch a pol roku nespravodlivého, nezákonného zadržiavania; vyjadruje presvedčenie, že pán Kavala bol nespravodlivo obvinený s cieľom umlčať a odradiť kritické hlasy v Turecku; opakuje svoju výzvu tureckým orgánom, aby konali v súlade so svojimi medzinárodnými a domácimi záväzkami a riadili sa v tomto prípade právoplatným rozsudkom Európskeho súdu pre ľudské práva a okamžite prepustili pána Kavalu; odsudzuje pokračujúce úsilie a pokusy o predĺženie väznenia pána Kavalu sériou komplikovaných, únikových súdnych taktík vrátane spájania a odpájania prípadových spisov a neustálych nezrovnalostí a vyjadruje v tejto súvislosti poľutovanie; vyjadruje zhrozenie nad tým, že sprísnený doživotný trest je založený na článku 312 tureckého trestného zákonníka (pokus o zvrhnutie vlády silou a násilím), napriek tomu, že Európsky súd pre ľudské práva toto obvinenie vo svojich rozhodnutiach výslovne zamietol; berie na vedomie opakované rozhodnutia Výboru ministrov Rady Európy vyzývajúce na prepustenie pána Kavalu, ktoré vyvrcholili historickým začatím konania o porušení práva proti Turecku predbežnými uzneseniami v decembri 2021 a februári 2022 v súvislosti s odmietnutím krajiny dodržať konečný rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva; konštatuje, že konania o nesplnení povinnosti zdôrazňujú závažnosť porušenia povinností zo strany Turecka ako člena Rady Európy a kandidátskej krajiny EÚ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opätovne dôrazne odsudzuje to, že Turecko prezidentským dekrétom odstúpilo od Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor), čo je obzvlášť znepokojujúce rozhodnutie vzhľadom na stále vysoký počet vrážd žien a iných foriem násilia v krajine, čo predstavuje významný krok späť v úsilí o podporu práv žien v krajine, a vyjadruje nad tým poľutovanie; opakuje svoju výzvu tureckej vláde, aby zvrátila toto nepochopiteľné rozhodnutie, ktoré je zjavným porušením základných európskych hodnôt a bude súčasťou hodnotenia prístupového procesu Turecka; v tejto súvislosti vyzýva turecké orgány, aby uplatňovali politiku nulovej tolerancie a aby predchádzali násiliu páchanému na všetkých ženách a dievčatách a bojovali proti nemu, aby podporovali obete a brali páchateľov na zodpovednosť tým, že budú zatiaľ v plnej miere vykonávať turecký zákon č. 6284 o ochrane rodiny a predchádzaní násiliu páchanému na ženách a všetky opatrenia uvedené v príslušnej judikatúre Európskeho súdu pre ľudské práva; vyjadruje hlboké znepokojenie nad obvinením, ktoré podal úrad pre duševné a priemyselné zločiny hlavnej prokuratúry v Istanbule a ktorého cieľom je zatvoriť platformu We Will Stop femicides (KCDP), ktorá je jednou z najväčších a najvýznamnejších skupín pre práva žien v Turecku, ktoré bojujú proti rodovo motivovanému násiliu, a obviňuje túto platformu z narušovania verejnej morálky; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na význam dodržiavania slobody zhromažďovania a demonštrácie v Turecku, ktorá je zakotvená v jeho ústave a predstavuje pozitívny záväzok vyplývajúci z jeho statusu zmluvnej strany Európskeho dohovoru o ľudských právach; vyjadruje poľutovanie nad vážnym zhoršením situácie v oblasti slobody zhromažďovania a demonštrácie, ktorá je čoraz viac pod tlakom v súvislosti s bežným používaním a rozširovaním zákazov protestov a demonštrácií guvernérmi provincií, nad nadmerným používaním sily proti pokojným demonštrantom a novinárom v kontexte všeobecnej beztrestnosti príslušníkov orgánov presadzovania práva, ako aj nad administratívnymi pokutami a stíhaniami vynesenými proti demonštrantom na základe obvinení z činností súvisiacich s terorizmom; vyjadruje osobitné znepokojenie nad zákazom uloženým guvernérom provincie Van, ktorý platí už viac ako päť rokov v tejto provincii; vyjadruje poľutovanie nad tým, že turecké policajné zložky sa zameriavajú na novinárov počas verejných protestov, a to aj prostredníctvom smernice tureckého Generálneho riaditeľstva pre bezpečnosť (EGM) z apríla 2021, v ktorej sa nariaďuje tureckým policajným zložkám, aby zabránili novinárom nahrávať protesty a demonštrácie, ktorej účinnosť následne pozastavila Štátna rada; opakuje svoju výzvu orgánom, aby stiahli obvinenia proti študentom univerzity Boğaziçi, ktorí sú stíhaní za uplatňovanie svojho práva na pokojné zhromažďovanie, a zdôrazňuje dôležitosť zabezpečenia akademickej slobody a autonómie univerzít; je v tejto súvislosti znepokojený nedávnym rozhodnutím o odvolaní troch zvolených dekanov na univerzite Boğaziçi, ktorej súčasný rektor bol vymenovaný prezidentským dekrétom v auguste 2021; víta vyhlásenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) zo 4. Februára 2021, ktorá pripomenula, že pandémia ochorenia COVID-19 sa nemôže používať ako prostriedok na umlčanie kritických hlasov, a odsúdila nenávistné prejavy vysokopostavených úradníkov voči študentom LGBTI; dôrazne odsudzuje nedávny násilný zásah polície na 9. pochode Pride na univerzite Boğaziçi, pri ktorom bola proti študentom použitá nezákonná nadmerná sila a množstvo účastníkov bolo zadržaných; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opakuje svoje vážne znepokojenie nad neprimeranými a svojvoľnými opatreniami obmedzujúcimi slobodu prejavu; berie na vedomie ďalší pokles počtu novinárov vo väzniciach v Turecku a nárast počtu oslobodzujúcich rozsudkov v prípadoch proti novinárom zaznamenaný v poslednom období; požaduje prepustenie a oslobodenie všetkých novinárov, spisovateľov, zamestnancov médií a používateľov sociálnych médií, ktorí zostávajú nezákonne zadržiavaní len za výkon svojho povolania a občianskych práv; víta nedávne rozhodnutia Štátnej rady, ktorými sa zastavilo vykonávanie niektorých článkov nariadenia o novinárskych preukazoch a policajného obežníka, ktorým sa zakazovali audiovizuálne záznamy na verejných demonštráciách; zároveň vyjadruje vážne znepokojenie nad pokračujúcim svojvoľným zatýkaním novinárov, zamestnancov médií a používateľov sociálnych médií, systematickým používaním vágnych teroristických trestných činov na ich umlčanie, nad rastúcimi obmedzeniami a cenzúrou na platformách sociálnych médií a praxou vyšetrovania a stíhania osôb na základe obvinení, ako sú údajné nerešpektovanie islamských hodnôt; vyjadruje mimoriadne zhrozenie nad hrubým zneužívaním článku 299 tureckého trestného zákonníka o urážke prezidenta, za ktorú hrozí trest odňatia slobody na jeden až štyri roky; považuje za úplne neprimerané, že od roku 2014, prvého roku funkčného obdobia prezidenta Erdogana, bolo začatých viac ako 160 000 vyšetrovaní, bolo podaných viac ako 35 500 žalôb a vynesených viac ako 12 800 rozsudkov za urážku prezidenta; vyzýva turecké orgány, aby pozmenili zákon o urážke prezidenta, a to v súlade s odporúčaniami Európskeho súdu pre ľudské práva, a riadili sa odporúčaniami Benátskej komisie s cieľom zosúladiť turecké právne predpisy v tejto otázke s Európskym dohovorom o ľudských právach; vyjadruje mimoriadne zhrozenie nad prípadom novinára Sedefy Kabaşovej, ktorú nedávno odsúdil 36. trestný súd prvého stupňa v Istanbule na dva roky a štyri mesiace za údajné „urážanie prezidenta“ v priamom prenose v televízii TELE1 dňa 14. januára 2022; vyjadruje poľutovanie nad zaobchádzaním, ktorému bola vystavená po zatknutí počas nočnej razie 22. januára 2022 po tom, ako sa na ňu verejne zamerali vysokí vládni úradníci a strávila 49 dní vo vyšetrovacej väzbe, a odsudzuje skutočnosť, že obžaloba, ktorú predložila generálna prokuratúra v Istanbule, vyzývala na trest odňatia slobody až na 12 rokov a 10 mesiacov za rôzne trestné činy; považuje tento prípad za jasný príklad zneužitia článku 299 s cieľom potlačiť každého novinára alebo občana, ktorý by mohol vyjadriť kritiku proti prezidentovi alebo vláde; vyjadruje znepokojenie nad prezidentským obežníkom o tlačovej a vysielacej činnosti uverejneným 28. januára 2022, keďže by mohol znamenať nezákonné obmedzenia základných práv a slobôd; vyjadruje znepokojenie nad tým, že spomedzi všetkých členov Rady Európy malo Turecko v roku 2021 na Európskom súde pre ľudské práva najviac rozsudkov týkajúcich sa porušovania slobody prejavu, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že Turecko stále patrí medzi krajiny, v ktorých je sloboda tlače najviac napádaná; |
| --- | --- |

13.

| 14. | upozorňuje, že pokračujúce stíhanie, cenzúra a obťažovanie novinárov a nezávislých médií v Turecku naďalej vyvoláva znepokojenie a je potrebné ich bezodkladne riešiť, pretože oslabujú demokratické hodnoty tureckej spoločnosti; okrem toho je znepokojený útokmi na novinárov a oponentov v Európskej únii; vyzýva predsedu tureckej Najvyššej rozhlasovej a televíznej rady (RTÜK), aby upustili od nadmerného ukladania pokút a zákazov vysielania, ktoré obmedzujú legitímnu slobodu prejavu tureckých novinárov a vysielateľov; vyjadruje znepokojenie nad hrozbou rady RTÜK, že zablokuje medzinárodné médiá Deutsche Welle, Euronews a Hlas Ameriky, ak nepožiadajú o vysielacie licencie, ktoré umožňujú dozornému orgánu dohliadať na ich obsah; vyzýva RTÜK, aby ukončila svoje diskriminačné represívne opatrenia voči nezávislým vysielateľom; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v mene vlády rastie hospodársky pákový efekt vrátane netransparentnej distribúcie verejných prostriedkov (reklama, verejné obstarávanie), čo jej umožňuje takmer úplnú kontrolu masmédií; vyjadruje znepokojenie nad šírením štátnej propagandy v štátnych a provládnych médiách; vyzýva predsedu Agentúry pre tlačovú reklamu (BİK), aby zabezpečil, že zákazy verejnej reklamy nebudú slúžiť na potláčanie nezávislého mediálneho spravodajstva, ako to bolo v prípade denníka Evrensel, čo je negatívny bod v dejinách tlače Turecka; vyzýva riaditeľa komunikačného oddelenia tureckej prezidentskej kancelárie, aby zabezpečil rýchle spracovanie žiadostí o novinárske preukazy a aby prestal používať trestné oznámenia a agresívnu rétoriku proti novinárom; vyzýva Veľké národné zhromaždenie Turecka, aby nadviazalo na rozsudok tureckého ústavného súdu z januára 2022, v ktorom sa požaduje preformulovanie článku 9 zákona o internete s cieľom chrániť slobodu prejavu a tlače; je obzvlášť znepokojený prípadom turecko-cyperského novinára Aliho Kişmira, ktorému bol nedávno zakázaný vstup do Turecka a ktorý čelí súdnym obvineniam za kritické vyjadrenia proti Ankare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | berie na vedomie skutočnosť, že v Turecku bol v roku 2021 prijatý štvrtý a piaty súdny balík, aj keď kroky správnym smerom sú skromné a neriešia hlavné problémy; tvrdí však, že súčasné problémy nevyplývajú len z problematických právnych predpisov, ale sú často spôsobené zlyhaním a nedostatkom politickej vôle pri uplatňovaní existujúcich primeraných ustanovení; naďalej vyjadruje znepokojenie nad pokračujúcim narúšaním právneho štátu a nezávislosti a nestrannosti súdnictva v Turecku spolu s odrádzajúcim účinkom hromadného prepúšťania, ktoré vláda vykonala v posledných rokoch, ako aj nad verejnými vyhláseniami výkonných orgánov o prebiehajúcich súdnych prípadoch, ktoré ohrozujú nezávislosť, nestrannosť a celkovú schopnosť súdnictva poskytovať účinný prostriedok nápravy za porušovanie ľudských práv; v tejto súvislosti s poľutovaním konštatuje, že reformami súdnictva sa tieto zásadné nedostatky neriešia; zdôrazňuje, že táto oblasť je mimoriadne dôležitá, pretože predstavuje základný kameň fungujúceho demokratického systému, ktorý pracuje v službách obyvateľstva a v jeho prospech; poukazuje na to, že v januári 2021 bol na turecký ústavný súd vymenovaný sudca, ktorý na kasačnom súde pôsobil len 20 dní a ktorý predtým pôsobil ako hlavný prokurátor v Istanbule, kde sa podieľal na kontroverzných konaniach vedených proti Osmanovi Kavalovi, demonštrantom z parku Gezi a novinárom Canovi Dündarovi a Erdemovi Gülovi, okrem iných; poukazuje na to, že rada sudcov a prokurátorov (HSK) je hlavný prvok, ktorý vyvoláva obavy v súvislosti s nedostatočnou nezávislosťou súdnictva; opakuje svoju výzvu na riešenie nedostatkov v štruktúre a postupe výberu členov rady HSK s cieľom zabezpečiť jej nezávislosť a skoncovať s jej svojvoľnými rozhodnutiami; dôrazne odsudzuje prepustenia a nútené odvolania veľkého počtu tureckých sudcov a prokurátorov; pripomína, že akékoľvek prepúšťanie a vymenovanie v rámci súdnictva by malo podliehať mimoriadne prísnej kontrole, že v prípade výkonnej moci musí platiť zákaz zasahovania do súdnictva alebo pokusov vyvíjať vplyv na súdnictvo a že pri vymenúvaní sudcov sa musia dodržiavať zásady nezávislosti a nestrannosti; vyjadruje zhrozenie nad správami o rozšírenom prenasledovaní právnikov zastupujúcich jednotlivcov obvinených z terorizmu, pričom právnici boli stíhaní za ten istý trestný čin, aký sa pripisoval ich klientom, alebo súvisiaci trestný čin, a to v kontexte, keď to predstavovalo jasnú prekážku pre uplatňovanie práva na spravodlivý proces a prístup k spravodlivosti; vyzýva tureckú vládu, aby zaručila nezávislú prácu právnikov a prepustila každého, kto bol nezákonne zadržaný len preto, že si plnil svoje právne povinnosti; s hlbokým znepokojením konštatuje, že napriek formálnemu zrušeniu výnimočného stavu v júli 2018 je jeho vplyv na demokraciu a základné práva naďalej výrazne cítiť a stále ovplyvňuje mnoho jednotlivcov, okrem iného viac ako 152 000 štátnych zamestnancov vrátane učiteľov, lekárov, akademických pracovníkov (pre mier), právnikov, sudcov a prokurátorov, ktorí boli svojvoľne prepustení a bolo im natrvalo zakázané pracovať vo verejnom sektore alebo dokonca v ich profesii celkovo; zdôrazňuje, že mnohé z týchto prípadov prepustenia majú naďalej ničivé účinky na prepustené osoby, ako aj na ich rodiny vrátane trvalej sociálnej a profesijnej stigmy; vyjadruje vážne pochybnosti o fungovaní Komisie pre vyšetrovanie opatrení prijatých počas výnimočného stavu ako vnútorného prostriedku nápravy z dôvodu jej nedostatočnej nezávislosti a nestrannosti; konštatuje, že prípady svojvoľného zrušenia pasov napriek určitému postupnému zlepšovaniu zostávajú vážnym porušením slobody pohybu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadruje znepokojenie nad rastúcim počtom sťažností podaných na ústavný súd v súvislosti s porušovaním ústavných práv a nad nedostatkom zmien vykonaných pri odhalení takýchto porušení; berie na vedomie nedávne vyjadrenia predsedu ústavného súdu, ktorý uznal, že viac ako 73 % z viac ako 66 000 podaní prijatých v roku 2021 sa týkalo práva na spravodlivý proces, a označil túto situáciu za „hrozivú“; spochybňuje zákonnosť zmien procesných pravidiel súdu, ktoré umožňujú odklad rozhodnutí o jeden rok; |
| --- | --- |

16.

| 17. | berie na vedomie, že turecké orgány v marci 2021 prijali nový akčný plán v oblasti ľudských práv, ktorý je v zásade vítaný; konštatuje však, že mnoho hlavných problémov sa nerieši a že záväzok vlády sa bude hodnotiť podľa rozsahu implementácie plánu a reforiem prijatých, aby sa zabezpečilo jeho uplatňovanie pre všetkých občanov bez diskriminácie; naliehavo vyzýva turecké orgány, aby zintenzívnili svoje úsilie o účinné riešenie zúfalej situácie Kurdov, Arménov, Asýrčanov, a najmä bývania a vzdelávania rómskej komunity, ktorí naďalej čelia porovnateľne vyššej úrovni chudoby, nezamestnanosti, diskriminácie a vylúčenia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva na úplné vykonávanie rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva a predbežných uznesení Výboru ministrov Rady Európy týkajúcich sa práva na výhradu vo svedomí; v tejto súvislosti berie na vedomie akčný plán, ktorý turecké orgány predložili výboru ministrov, a nabáda ich, aby vypracovali ďalšie opatrenia na zabezpečenie spravodlivého a dostupného uplatňovania práva na výhradu vo svedomí voči vojenskej službe prostredníctvom potrebnej legislatívy; vyjadruje znepokojenie nad narastajúcim počtom podaní týkajúcich sa výhrady vo svedomí na ústavnom súde od prvého podania v roku 2017, ktoré boli odložené bez akejkoľvek zásadnej komunikácie so žiadateľmi; naliehavo žiada, aby sa vykonali potrebné právne zmeny s cieľom ukončiť cyklus trestných stíhaní a trestov, ako aj všetky obmedzenia týkajúce sa osôb s právom na výhradu vo svedomí |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva turecké orgány, aby podporovali pozitívne a účinné reformy v oblasti slobody myslenia, svedomia a náboženského vyznania tým, že náboženským spoločenstvám umožnia získať právnu subjektivitu a právo na vzdelanie a že budú uplatňovať odporúčania Benátskej komisie o postavení náboženských spoločenstiev, všetky príslušné rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva a rezolúcie Rady Európy, a to aj o gréckej ortodoxnej populácii ostrovov Gökçeada (Imbros) a Bozcaada (Tenedos); vyzýva tureckú vládu, aby zintenzívnila prebiehajúce úsilie, okrem iného v súvislosti s verejným uznaním alevitskej identity a právnym postavením a financovaním tzv. cemevi v súlade s príslušnými rozsudkami Európskeho súdu pre ľudské práva o povinných hodinách náboženstva a etiky a alevitských bohoslužobných miestach; vyzýva turecké orgány, aby plne rešpektovali historický a kultúrny charakter kultúrnych a náboženských pamiatok a symbolov, najmä tých, ktoré boli klasifikované ako miesta svetového dedičstva UNESCO; so znepokojením berie na vedomie nedávny vývoj v súvislosti s historickým kláštorom Panagia Soumela, ktorý je zaradený na predbežnom zozname svetového dedičstva UNESCO; zdôrazňuje potrebu odstrániť obmedzenia týkajúce sa odbornej prípravy a vymenovania duchovných a apoštolského následníctva, povoliť opätovné otvorenie seminára na ostrove Chalki, ktorý je od roku 1971 zatvorený, a odstrániť všetky prekážky, aby mohol riadne fungovať; opakuje svoju výzvu Turecku, aby rešpektovalo úlohu ekumenického patriarchátu pre pravoslávnych kresťanov po celom svete a aby uznalo jeho právnu subjektivitu a používanie cirkevného titulu ekumenický patriarcha na verejnosti; vyjadruje poľutovanie nad tým, že po zrušení v roku 2013 sa nový volebný poriadok pre nemoslimské nadácie stále nezverejnil, čo spôsobilo vážne problémy s riadnym spravovaním týchto nadácií, keďže sa nemôžu konať žiadne voľby; so znepokojením konštatuje, že sa naďalej podávajú správy o nenávistných prejavoch a trestných činoch z nenávisti voči náboženským menšinám, najmä voči alevitom, kresťanom a Židom, a že vyšetrovania sú naďalej neúčinné; vyzýva turecké orgány, aby účinne stíhali páchateľov a riadne chránili všetky náboženské menšiny; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje poľutovanie nad nepretržitým právnym a administratívnym nátlakom tureckej vlády na občiansku spoločnosť, obhajcov ľudských práv, právnikov, novinárov, akademikov, odborárov, etnické a náboženské menšiny a mnohých tureckých občanov a nad neustále zmenšujúcim sa priestorom na slobodné pôsobenie v Turecku; odsudzuje svojvoľné zatvorenie organizácií občianskej spoločnosti vrátane významných mimovládnych organizácií pôsobiacich v oblasti ľudských práv a médií; vyzýva Turecko, aby vnímalo kritické alebo nesúhlasné hlasy vrátane obhajcov ľudských práv, právnikov, akademikov a novinárov ako hodnotných prispievateľov k sociálnemu dialógu, a nie ako destabilizačné sily, aby mohli fungovať v súlade so svojimi povinnosťami a v rámci svojej pôsobnosti a slobodne vykonávať svoje povolanie, keďže sa tým zabezpečí zdravšia demokracia a spoločnosť ako celok; opakuje svoju výzvu tureckej vláde, aby prehodnotila zákon o prevencii financovania šírenia zbraní hromadného ničenia z decembra 2020, ktorým sa tureckému ministerstvu vnútra a prezidentovi udeľuje rozsiahla právomoc obmedziť činnosti mimovládnych organizácií, obchodných partnerstiev, nezávislých skupín a združení a ktorý je zrejme zameraný na ďalšie limitovanie, obmedzovanie a kontrolu občianskej spoločnosti; vyjadruje znepokojenie nad pripomienkami komisára pre ľudské práva aj Parlamentného zhromaždenia Rady Európy, ktorí poukázali na to, že organizácie na ochranu ľudských práv sú prvými organizáciami, ktoré sú podľa tohto zákona podrobené auditu; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby vyvíjali väčší tlak na tureckú vládu a zintenzívnili podporu obhajcov ľudských práv a nezávislej občianskej spoločnosti v Turecku, a to aj prostredníctvom príslušných finančných nástrojov; vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (IPA) III a príslušných programov Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa poskytla dostatočné finančné prostriedky na občiansku spoločnosť, neštátne subjekty a kontakty medzi ľuďmi s cieľom uprednostniť prodemokratické úsilie, čo by mohlo pomôcť vytvoriť politickú vôľu potrebnú na posilnenie vzťahov medzi EÚ a Tureckom; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti financovania projektov spoločného záujmu miestnych samospráv; zdôrazňuje, že finančná pomoc v rámci nástroja IPA III je založená na podmienenosti spojenej s prístupom „najskôr základné otázky“, a v tejto súvislosti opakuje svoju požiadavku, že finančné prostriedky z nástroja IPA na reformy v Turecku sa musia vyplácať úplne transparentne a musí ich riadiť priamo EÚ alebo uznaná medzinárodná inštitúcia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad štátom podporovaným zhoršovaním situácie v oblasti ľudských práv LGBTI osôb, predovšetkým pokiaľ ide o fyzické útoky a trestné činy z nenávisti, a to najmä proti transrodovým osobám, dlhodobé zákazy pochodov Pride v celej krajine, obmedzovanie slobody zhromažďovania, združovania a prejavu a cenzúru v médiách a on-line, a nalieha na tureckú vládu, aby chránila ich rovnaké a zákonné práva; pripomína, že je potrebné prijať opatrenia na zabezpečenie toho, aby všetci občania mohli bezpečne využívať túto slobodu; zdôrazňuje čoraz homofóbnejší postoj tureckej vlády a nenávistné prejavy proti LGBTI osobám zo strany vysokopostavených úradníkov, ktorých cieľom je stigmatizácia a kriminalizácia LGBTI komunity a ktoré môžu slúžiť ako živná pôda pre trestné činy z nenávisti a ako silný stimul na väčšie obťažovanie, diskrimináciu a potenciálne násilie; pripomína, že záväzky Turecka vyplývajúce z Európskeho dohovoru o ľudských právach zahŕňajú zodpovednosť za boj proti diskriminácii a násiliu voči LGBTI osobám a naliehavo vyzýva turecké orgány, aby si plnili svoje záväzky; Žiada, aby sa sexuálna orientácia, rodová identita a pohlavné znaky doplnili ako chránené dôvody do antidiskriminačného ustanovenia pracovného práva: zdôrazňuje spôsob využívania súdnych konaní na umlčanie obhajcov ľudských práv, mimovládnych organizácií a právnikov a na obmedzovanie aktivizmu, najmä obhajcov práv LGBTI; vyjadruje znepokojenie nad trestnými vyšetrovaniami proti advokátskym komorám v Istanbule, Ankare a Diyarbakıre a v prípade týkajúcom sa účastníkov podujatia Pride 2019 na Blízkovýchodnej technickej univerzite v Ankare; víta ich oslobodenie; s vážnym znepokojením sleduje prebiehajúci súdny proces proti výkonnej rade a predsedovi Ankarskej advokátskej komory, v ktorom ankarská hlavná prokuratúra žiada až dvojročné väzenie za údajnú „urážku verejného činiteľa“ v súvislosti s kritizovaním šéfa riaditeľstva pre náboženské záležitosti (Diyanet) za otvorene homofóbne vyjadrenia zo 14. apríla 2020, konkrétne, že „islam preklína homosexualitu (...), pretože prináša choroby a rozkladá generácie“; vyzýva turecké orgány, aby zaviedli potrebné právne opatrenia na ukončenie akejkoľvek diskriminácie na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity v súlade s článkom 21 Charty základných práv EÚ; vyzýva orgány, aby zosúladili svoje trestnoprávne predpisy týkajúce sa homofóbnych a transfóbnych trestných činov z nenávisti so všeobecným politickým odporúčaním Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii č. 7; vyzýva Turecko, aby stiahlo všetky obvinenia proti pokojným účastníkom podujatí LGBTI a zrušilo dlhotrvajúce zákazy podujatí Pride; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad neustálymi útokmi na opozičné strany, najmä HDP a iné vrátane Republikánskej ľudovej strany (CHP), ako vytváranie tlaku, nanucovanie ich rozpustenia a zatváranie ich členov, pričom toto všetko ohrozuje riadne fungovanie demokratického systému; zdôrazňuje, že predpokladom demokracie je prostredie, v ktorom politické strany, občianska spoločnosť a médiá môžu fungovať bez hrozieb alebo svojvoľných obmedzení; |
| --- | --- |

22.

| 23. | s veľkým znepokojením konštatuje, že turecké orgány sa osobitne a nepretržite zameriavajú na HDP, jej zvolených starostov a stranícke organizácie a na ich kriminalizáciu, čo viedlo k tomu, že v súčasnosti je viac ako 4 000 členov HDP vo väzení; naďalej dôrazne odsudzuje skutočnosť, že bývalí spolupredsedovia HDP Selahattin Demirtaș a Figen Yüksekdağ sú od novembra 2016 vo väzbe a žiada ich okamžité prepustenie; je zhrozený z toho, že turecké orgány neprestajne nerešpektujú a neuplatňujú rozhodnutia Európskeho dvora pre ľudské práva, ktoré Turecku ukladajú povinnosť okamžite prepustiť Selahattina Demirtașa; dôrazne odsudzuje obžalobu v snahe ukončiť činnosť strany HDP a zakázať politický život 451 osobám vrátane väčšiny súčasného vedenia HDP, ktorú podal hlavný prokurátor tureckého kasačného súdu, v júni 2021 ju jednomyseľne prijal turecký Ústavný súd a ktorá im zamedzuje vykonávať akúkoľvek politickú činnosť v nasledujúcich piatich rokoch; pripomína, že ústavný súd predtým zakázal šesť prokurdských politických strán; s vážnym znepokojením konštatuje, že prípad rozpustenia HDP je vyvrcholením niekoľko rokov trvajúceho zásahu proti tejto strane, a opakuje, že zákaz strany by bol vážnou politickou chybou, pretože by znamenal nezvratný úder pluralizmu a demokratickým zásadám; ďalej zdôrazňuje úlohu 22. súdu pre závažné trestné činy v Ankare v tzv. veci Kobane proti 108 osobám vrátane mnohých politikov zo strany HDP; poukazuje na osobitnú úlohu prokurátora a požaduje objasnenie, najmä pokiaľ ide o údajné politické zasahovanie zdokumentované v spise; ďalej sa pýta, ako súd dokázal preskúmať a prijať 3 530-stranový dokument za týždeň bez vypočutia obžalovaných; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyjadruje znepokojenie nad prebiehajúcim prípadom proti podpredsedníčke CHP Gökçe Gökçenovej ako súčasti vyšetrovania proti celému výkonnému výboru strany za vydanie a distribúciu brožúry; je šokovaný tým, že v súvislosti s vydaním tejto brožúry ju ankarská hlavná prokuratúra spomedzi troch súdnych sporov podaných voči nej obvinila z trestného činu fyzického útoku na prezidenta, za ktorý jej hrozí minimálne päť rokov väzenia; konštatuje, že hoci 18. najvyšší trestný súd v Ankare toto konanie zastavil, ďalšie dve konania vo veci urážky na cti, podnecovania k nenávisti a hanobenia prezidenta stále pokračujú; je naďalej vážne znepokojený neprestajným politickým a súdnym prenasledovaním Džanan Kaftancıoğluovej, predsedníčky CHP v istanbulskej provincii, prostredníctvom rastúceho počtu súdnych procesov proti nej; odsudzuje nedávne rozhodnutie kasačného súdu potvrdiť tri z piatich rozsudkov proti Džanan Kaftancıoğluovej, ktorými bola odsúdená na celkovo 4 roky a 11 mesiacov odňatia slobody a bol jej uložený zákaz vykonávať politickú činnosť; vyjadruje znepokojenie nad svojvoľným spôsobom predlžovania procesu registrácie Strany zelených Turecka, ktorá požiadala turecké ministerstvo vnútra o osvedčenie o vzniku strany v deň jej založenia v septembri 2020, ale doteraz jej takéto osvedčenie nebolo vydané; |
| --- | --- |

24.

| 25. | odsudzuje opakované zrušenie poslaneckého mandátu opozičných poslancov, ktoré vážne poškodzuje obraz tureckého parlamentu ako demokratickej inštitúcie; v tejto súvislosti pripomína nedávny rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 1. februára 2022, podľa ktorého zrušenie imunity 40 poslancov HDP v roku 2016 porušilo ich právo na slobodu prejavu a slobodu zhromažďovania; so znepokojením sleduje prípad poslanca HDP za Diyarbakır Semru Güzela, ktorý je obvinený z údajného „členstva v teroristickej organizácii“ v súvislosti s fotografiami získanými pred piatimi rokmi a ktorého poslanecká imunita bola 1. marca 2022 zrušená; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripomína svoje odsúdenie rozhodnutia tureckých orgánov odvolať na základe sporných dôkazov viac ako 150 demokraticky zvolených starostov a svojvoľne ich nahradiť nevolenými správcami, ktorých vymenovala ústredná vláda; odsudzuje, že len po posledných komunálnych voľbách 31. marca 2019 vláda odvolala 48 zo 65 demokraticky zvolených starostov za HDP v juhovýchodnom Turecku a mnohých nahradila správcami; vyjadruje pevné presvedčenie, že tieto nezákonné rozhodnutia podkopávajú demokraciu na miestnej úrovni a predstavujú priamy útok na najzákladnejšie zásady, pričom milióny voličov zbavujú demokraticky zvoleného zastúpenia; vyzýva Turecko, aby odvolaných starostov vrátilo do úradov; dôrazne kritizuje politické, legislatívne a administratívne opatrenia, ktoré turecká vláda prijala na paralyzovanie mestských úradov vedených starostami z opozičných strán v Istanbule, Ankare a Izmire; |
| --- | --- |

26.

| 27. | berie na vedomie nedávne volebné reformy prijaté bez konsenzu medzi stranami a zníženie volebnej prahovej hodnoty z 10 % na 7 %, ktorá je stále príliš vysoká; so znepokojením berie na vedomie zmeny vo výberovom konaní do provinčných volebných rád, ktoré sú zodpovedné za sčítanie hlasov a odvolacie procesy a ktoré boli doteraz zložené z najvyššie postavených sudcov, teraz však budú vyberaný v lotérii; opakuje svoju výzvu Turecku, aby zlepšilo širšie prostredie pre voľby v celej krajine na všetkých úrovniach tým, že zabezpečí slobodné a spravodlivé podmienky pre všetkých kandidátov a strany a dosiahne súlad s odporúčaniami Benátskej komisie a Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uznáva, že Turecko má legitímne bezpečnostné obavy a právo bojovať proti terorizmu; zdôrazňuje však, že to musí robiť plne v súlade so zásadami právneho štátu, s ľudskými právami a so základnými slobodami; opakovane a jednoznačne odsudzuje násilné teroristické útoky Strany kurdských pracujúcich (PKK), ktorá je od roku 2002 na zozname teroristických organizácií EÚ; konštatuje, že je dôležité, aby Turecko, EÚ a jej členské štáty úzko spolupracovali v boji proti terorizmu vrátane Dá’iš; nabáda turecké orgány, aby ďalej pokračovali v úsilí o rozvoj úzkej spolupráce s EÚ v boji proti terorizmu, praniu špinavých peňazí a financovania teroristov a aby zosúladili svoje právne predpisy týkajúce sa terorizmu a súvisiacich postupov s európskymi normami; berie na vedomie prebiehajúce rokovania o medzinárodnej dohode o výmene osobných údajov medzi Europolom a tureckými orgánmi príslušnými v boji proti trestnej činnosti a terorizmu; vyjadruje nádej, že na týchto rokovaniach sa budú dodržiavať európske normy ochrany údajov a základné práva; opätovne žiada Turecko, aby zosúladilo svoje právne predpisy o ochrane údajov v súlade s normami EÚ, aby bolo schopné spolupracovať s Europolom a zlepšiť tak predpisy uplatniteľné v boji proti praniu špinavých peňazí, financovaniu teroristov a počítačovej kriminalite; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že protiteroristické ustanovenia v Turecku sú stále príliš široko koncipované a používajú sa svojvoľne na potláčanie ľudských práv a akýchkoľvek kritických hlasov v krajine vrátane novinárov, aktivistov a politických oponentov, a zdôrazňuje, že zneužívaním protiteroristických právnych predpisov orgány znižujú závažnosť tejto stále prítomnej hrozby; konštatuje, že v tejto súvislosti sa stále vyskytujú prípady nedobrovoľných zmiznutí; je hlboko znepokojený rozhodnutím ministra vnútra začať osobitné vyšetrovanie metropolitnej samosprávy Istanbulu, ktoré sa týka viac ako 550 jej zamestnancov, a obnoveným súdnym prenasledovaním Öztürka Türkdoğana, významného právnika v oblasti ľudských práv a spolupredsedu Združenia pre ľudské práva (İHD), ktorý bol súdený 19. súdom pre závažné trestné činy v Ankare na základe obvinenia z „členstva v nezákonnej ozbrojenej organizácii“ po tom, ako ho obžalovala hlavná prokuratúra v Ankare, ale bol nakoniec oslobodený; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je naďalej hlboko znepokojený situáciou Kurdov v krajine a situáciou na juhovýchode Turecka, pokiaľ ide o ochranu ľudských práv, slobodu prejavu a politickú účasť; je obzvlášť znepokojený početnými správami o mučení a zlom zaobchádzaní so zadržanými osobami zo strany príslušníkov orgánov presadzovania práva, ktorí reagovali na domnelé a údajné bezpečnostné hrozby na juhovýchode Turecka; odsudzuje opatrenia policajného zadržiavania popredných aktérov občianskej spoločnosti a politických oponentov v juhovýchodnom Turecku a vyzýva Turecko, aby zabezpečilo ochranu a bezpečnosť obhajcov ľudských práv a aby urýchlene začalo nezávislé vyšetrovanie tohto prípadu; odsudzuje útlak etnických a náboženských menšín vrátane toho, že turecká ústava zakazuje používanie jazykov skupín, ako je kurdská komunita, ako materinského jazyka vo vzdelávaní a vo všetkých oblastiach verejného života; pripomína, že ide o porušenie medzinárodného práva, ktoré chráni práva osôb hlásiť sa k etnickej alebo náboženskej menšine a vyjadrovať sa v tradičnom jazyku svojej menšiny; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné obnoviť dôveryhodný politický proces so zapojením všetkých dotknutých strán a demokratických síl vedúci k mierovému vyriešeniu kurdskej otázky; |
| --- | --- |

30.

| 31. | dôrazne odsudzuje násilné vydávania a únosy tureckých občanov s pobytom mimo Turecka, čo je v rozpore so zásadou právneho štátu a základných ľudských práv; naliehavo vyzýva EÚ, aby riešila túto znepokojujúcu prax vo svojich členských štátoch, ako aj v kandidátskych a pridružených krajinách; vyjadruje znepokojenie nad pokusmi tureckej vlády ovplyvňovať členov tureckej diaspóry v EÚ, napríklad prostredníctvom Predsedníctva pre Turkov v zahraničí a príbuzné komunity (YTB) a Turecko-islamskej únie pre náboženské veci (DITIB), ktoré by mohli zasahovať do demokratických procesov v niektorých členských štátoch; v tejto súvislosti odsudzuje nedávne neprijateľné útoky tureckých provládnych médií na niekoľko švédskych politikov vrátane poslanca Európskeho parlamentu Evina Incira zahŕňajúce dezinformácie a nepodložené obvinenia, ako napríklad obvinenia z prepojenia na terorizmus; vyjadruje znepokojenie nad tým, že rasistické pravicové extrémistické hnutie Ülkü Ocakları, známe ako „siví vlci“, ktoré je úzko prepojené so stranou vládnej koalície, Stranou národného hnutia (MHP), sa šíri nielen v Turecku, ale aj v členských štátoch EÚ; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby preskúmali možnosť zákazu ich združení v krajinách EÚ; vyzýva členské štáty, aby pozorne monitorovali rasistické činnosti tejto organizácie a bojovali proti nim s cieľom obmedziť jej vplyv; vyzýva divízie pre strategickú komunikáciu ESVČ, aby zdokumentovali podozrenia týkajúce sa tureckých dezinformácií, najmä v Afrike, západnom Balkáne a na Blízkom východe a v severnej Afrike, a aby o svojich zisteniach informovali Európsky parlament; vyjadruje znepokojenie nad tým, že Ujguri žijúci v Turecku sú stále vystavení riziku zadržania a vyhostenia do tretích krajín, ktoré by ich následne mohli vydať do Číny, kde pravdepodobne budú čeliť vážnemu prenasledovaniu; vyzýva turecké orgány, aby zadržali ratifikáciu zmluvy o vydávaní osôb s Čínou; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pripomína svoje znepokojenie nad tým, že Turecko odmieta vykonávať odporúčania výboru Rady Európy na zabránenie mučeniu a neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu; vyzýva Turecko, aby dodržiavalo politiku nulovej tolerancie mučenia a aby riadne vyšetrilo neustále a dôveryhodné správy o mučení, zlom zaobchádzaní a neľudskom alebo ponižujúcom zaobchádzaní počas zadržiavania, vypočúvania alebo vo väzbe s cieľom ukončiť beztrestnosť a vyvodiť voči príslušným osobám zodpovednosť; víta nedávnu zmenu nariadenia o väzniciach, v ktorom sa pojem „prehliadka vyzlečením donaha“ nahradil pojmom „podrobná prehliadka“, a vyzýva riaditeľa generálneho riaditeľstva väzníc a ústavov na výkon trestu odňatia slobody, aby zabezpečil jeho úplné uplatňovanie „pri rešpektovaní ľudskej dôstojnosti a cti“, ako sa uvádza v zmenenom nariadení, keďže stále existujú dôveryhodné obvinenia z pokračovania tejto praxe, a to aj v prípade maloletých osôb navštevujúcich väznice; vyjadruje hlboké znepokojenie nad situáciou v preplnených väzniciach Turecka, ktorá zhoršuje smrteľné nebezpečenstvo pandémie ochorenia COVID-19 pre väzňov; vyjadruje navyše hlboké znepokojenie nad svojvoľným obmedzovaním práv väzňov na lekárske ošetrenie a návštevy; zdôrazňuje, že podľa údajov združenia pre ľudské práva v Turecku (IHD) je v súčasnosti 1 605 chorých väzňov, z toho 604 vážne chorých; vyjadruje poľutovanie nad pokračujúcim väznením bývalej poslankyne Aysel Tuğlukovej napriek jej vážnemu zdravotnému stavu, ktorý bol zistený na základe lekárskych správ, ktoré následne zamietla rada súdneho lekárstva (ATK) pod vedením štátu; vyzýva na okamžité prepustenie Aysel Tuğlukovej; je zhrozený zverejneniami v súvislosti s praxou zatýkania tehotných žien a žien tesne po pôrode a naliehavo vyzýva Turecko, aby prepustilo všetky dotknuté ženy a ukončilo prax zatýkania tehotných žien tesne pred pôrodom alebo žien bezprostredne po pôrode; je znepokojený obťažovaním poslanca HDP Ömera Faruka Gergerlioğlua, ktorému bolo nedávno zabránené cestovať do zahraničia a ktorého vyšetruje úrad hlavného prokurátora v Kandıre – prípad, ktorý bol nedávno stiahnutý – na základe obvinení z „urážky štátu a jeho orgánov“, „ovplyvňovania znalca“ a „schvaľovania trestnej činnosti a páchateľa trestnej činnosti“ za výzvu na prepustenie Aysel Tuğlukovej; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je zdesený ohlušujúcim mlčaním tureckého ombudsmana v súvislosti s vyššie opísanou vážnou situáciou v oblasti základných práv v krajine; vyzýva hlavného ombudsmana Turecka, aby zabezpečil, že jeho inštitúcia sa stane užitočným nástrojom pre občanov Turecka a zohráva aktívnu úlohu pri posilňovaní kultúry využívania právnych prostriedkov nápravy, ako si táto inštitúcia stanovila vo svojich cieľoch; vyjadruje poľutovanie nad tým, že ani ombudsman, ani turecká inštitúcia pre ľudské práva a rovnosť (HREI) ako dve hlavné inštitúcie pre ľudské práva krajiny, nie sú funkčne, štrukturálne ani finančne nezávislé; naliehavo vyzýva turecké orgány, aby prijali vhodné opatrenia na to, aby tieto inštitúcie v prípade potreby dodržiavali parížske zásady a odporúčanie Komisie o normách pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie (13); vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektorí členovia inštitúcie pre ľudské práva a rovnosť preukázali negatívny postoj k základným ľudským právam vrátane rodovej rovnosti, práv žien a práv LGBTIQ osôb a vyjadrili podporu odstúpeniu Turecka od Istanbulského dohovoru; vyzýva Vyšetrovací výbor pre ľudské práva Veľkého národného zhromaždenia Turecka, aby v plnej miere využil svoje rozsiahle právomoci na vyšetrovanie a hľadanie zodpovednosti v súvislosti s porušovaním ľudských práv v krajine a aby navrhol legislatívne zmeny s cieľom zabezpečiť, aby boli vnútroštátne právne predpisy v súlade s medzinárodnými dohovormi o ľudských právach, ktorých je Turecko zmluvnou stranou; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripomína, že sloboda odborových zväzov a sociálny dialóg majú zásadný význam pre rozvoj a prosperitu pluralitnej spoločnosti; vyjadruje v tejto súvislosti poľutovanie nad trvajúcimi legislatívnymi nedostatkami v oblasti pracovných práv a práv odborových zväzov a zdôrazňuje, že právo organizovať sa, právo na kolektívne vyjednávanie a právo na štrajk sú základnými právami pracovníkov; ďalej vyjadruje znepokojenie nad pretrvávaním silnej protiodborárskej diskriminácie zo strany zamestnávateľov a nad prepúšťaním, obťažovaním a väznením, ktorým sú vrcholní predstavitelia a členovia niektorých odborových zväzov naďalej vystavovaní; vyjadruje tiež znepokojenie nad systematickým prepúšťaním pracovníkov, ktorí sa snažia organizovať; vyzýva turecké orgány, aby sa zosúladili so základnými normami Medzinárodnej organizácie práce, ku ktorým sa krajina zaviazala, aby odstránili prekážky, ktoré obmedzujú uplatňovanie práv odborových zväzov, a aby účinne využívali sociálny dialóg, a to aj v prípade sociálno-ekonomických opatrení na obnovu po pandémii ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

34.

Širšie vzťahy medzi EÚ a Tureckom a turecká zahraničná politika

| 35. | vyjadruje skutočné uznanie za jasnú podporu tureckých orgánov nezávislosti, zvrchovanosti a územnej celistvosti Ukrajiny a za odsúdenie neoprávnenej ruskej invázie a vojenskej agresie voči Ukrajine; zdôrazňuje, že v terajšom náročnom období je mimoriadne dôležitá silná spolupráca EÚ a Turecka v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a v tejto súvislosti víta pevné pripojenie Turecka k NATO a EÚ; zdôrazňuje, že Turecko je spojencom NATO a strategickým partnerom, s ktorým máme dôležité záujmy; vyjadruje uznanie Turecku za rozhodnutie uplatňovať Dohovor z Montreux z roku 1936, v ktorom sa požaduje, aby všetky čiernomorské a nečiernomorské štáty zastavili plavbu cez jeho prielivy; okrem toho víta pokračujúcu finančnú a humanitárnu pomoc Turecka Ukrajine, ako aj otvorený prístup tureckej vlády konať ako sprostredkovateľ medzi stranami konfliktu; vyzýva Turecko, aby sa pripojilo k sankciám a reštriktívnym opatreniam, ktoré prijala EÚ voči ruským a bieloruským orgánom a jednotlivcom zodpovedným za nezákonnú agresiu proti Ukrajine a za mnohé porušenia medzinárodného práva, ku ktorým došlo od začiatku vojny; v tejto súvislosti zdôrazňuje očakávanie, že Turecko sa v súlade so svojím stanoviskom k ruskej agresii na Ukrajine vyhne tomu, aby sa stalo bezpečným útočiskom pre ruský kapitál a investície, čím by sa jasne obchádzali sankcie EÚ; vyzýva Turecko, aby uzavrelo svoj vzdušný priestor pre ruské lietadlá; |
| --- | --- |

35.

| 36. | oceňuje úsilie Turecka naďalej prichýliť najväčší počet utečencov na svete; v tejto súvislosti víta pokračujúce poskytovanie finančných prostriedkov EÚ utečencom a hostiteľským komunitám v Turecku a vyjadruje svoj záväzok zachovať túto podporu aj v budúcnosti; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila maximálnu transparentnosť a presnosť pri prideľovaní finančných prostriedkov v rámci nástupníckeho programu nástroja pre utečencov v Turecku, a zabezpečila tak, že tieto prostriedky budú v prvom rade poskytnuté priamo utečencom a hostiteľským komunitám a budú spravované organizáciami, ktoré zaručujú zodpovednosť a transparentnosť; podporuje objektívne posúdenie spolupráce medzi EÚ a Tureckom v otázkach utečencov a migrácie a zdôrazňuje, že je dôležité, aby obe strany dodržiavali svoje príslušné záväzky vyplývajúce zo spoločného vyhlásenia EÚ a Turecka z roku 2016 a dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom vo vzťahu ku všetkým členským štátom vrátane obnovenia readmisie navrátilcov z gréckych ostrovov, ktorá bola prerušená v marci 2020, či aktivácie dobrovoľného systému prijímania osôb z humanitárnych dôvodov; trvá na tom, že dodržiavanie základných slobôd musí byť ústredným bodom procesu vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka; vysoko oceňuje zásadný prínos občianskej spoločnosti a miestnych orgánov v Turecku k integrácii utečencov; podporuje lepší prístup k službám ochrany pre osobitné zraniteľné skupiny; vyzýva tureckú vládu, aby zlepšila prístup sýrskych utečencov na trh práce a zaviedla opatrenia na zabránenie riziku stavu bez štátnej príslušnosti pre generáciu sýrskych detí narodených v Turecku; uznáva migračný tlak, ktorému Turecko čelí, dôrazne sa však stavia proti akejkoľvek inštrumentalizácii migrantov zo strany tureckej vlády; vyjadruje znepokojenie nad pokračujúcimi správami o zavracaní afganských migrantov a iných osôb zadržaných v snahe prekročiť hranicu a svojvoľných deportáciách do Sýrie; vyjadruje poľutovanie nad prevádzačstvom a porušovaním ľudských práv, ktorému sú v Turecku vystavení utečenci; trvá na tom, že návrat utečencov by sa mal uskutočňovať len na dobrovoľnom základe a v bezpečí, a naliehavo vyzýva Turecko, aby medzinárodným a vnútroštátnym organizáciám poskytlo lepší prístup do deportačných centier, aby mohli monitorovať a poskytovať pomoc tým, ktorí sú v procese návratu; so znepokojením berie na vedomie náznaky rastúcich rasistických a xenofóbnych útokov na cudzincov, ako aj používanie protiutečeneckej rétoriky a rastúce protiimigračné nálady v tureckej politike a spoločnosti; konštatuje, že v roku 2021 bol na Cypre zaznamenaný pokračujúci nárast žiadostí o azyl, a pripomína povinnosť Turecka prijať všetky potrebné opatrenia na zabránenie tomu, aby vznikali nové námorné alebo pozemné trasy pre nelegálnu migráciu z Turecka do EÚ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opätovne vyjadruje podporu súčasnej colnej únii a vyzýva Turecko, aby dodržiavalo svoje záväzky vrátane odstránenia necolných prekážok voľného pohybu; domnieva sa, že posilnenie obchodných vzťahov by mohlo priniesť konkrétne výhody pre občanov Turecka a EÚ, a preto podporuje návrh Komisie na začatie rokovaní o zmodernizovaní vzájomne prínosnej colnej únie, ktorá bude doplnená účinným a efektívnym mechanizmom na urovnávanie sporov; upozorňuje však, že takáto modernizácia colnej únie by musela byť založená na prísnych podmienkach týkajúcich sa ľudských práv a základných slobôd, dodržiavania medzinárodného práva a dobrých susedských vzťahov, a že ju možno plánovať, len ak Turecko v plnej miere implementuje dodatkový protokol o rozšírení Ankarskej dohody na všetky členské štáty bez výhrad a nediskriminačným spôsobom; zdôrazňuje, že obidve strany si musia byť plne vedomé tejto demokratickej podmienenosti od začiatku akýchkoľvek rokovaní, pretože Európsky parlament nebude súhlasiť s konečnou dohodou bez výsledkov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poukazuje na to, že liberalizácia vízového režimu by predstavovala dôležitý krok k uľahčeniu medziľudských kontaktov, a je veľmi dôležitá pre tureckých občanov, najmä pre študentov, akademikov, zástupcov podnikov a ľudí s rodinnými väzbami v členských štátoch EÚ; opakuje svoju podporu procesu liberalizácie vízového režimu po splnení stanovených podmienok a nabáda tureckú vládu, aby pracovala na harmonizácii svojej vízovej politiky a vízovou politikou EÚ a aby v plnej miere splnila 72 kritérií stanovených v pláne liberalizácie vízového režimu nediskriminačným spôsobom voči všetkým členským štátom; zdôrazňuje, že v plnení šiestich nesplnených kritérií, ktoré Turecko ešte musí splniť, sa dosiahol len veľmi malý pokrok; konštatuje, že v novom akčnom pláne pre ľudské práva sa stanovuje urýchlenie plnenia zostávajúcich kritérií; zdôrazňuje, že revízia protiteroristických právnych predpisov Turecka a zákona o ochrane údajov sú kľúčovými podmienkami na zabezpečenie základných práv a slobôd; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyjadruje poľutovanie nad nedávnym prerozdelením úloh generálneho riaditeľstva Komisie pre európsku susedskú politiku a rokovania o rozšírení (GR NEAR) komisárom Varhélyim, v rámci ktorého sa oddelenie zodpovedné za Turecko spojilo s oddeleniami zodpovednými za južné susedstvo; považuje tento krok, údajne v záujme efektívnosti a racionalizácie vnútornej organizácie, za vážnu politickú chybu, ktorú ostro kritizovala nielen turecká vláda, ale aj všetci proeurópski tureckí aktéri; |
| --- | --- |

39.

| 40. | víta rozhodnutie tureckej vlády ratifikovať Parížsku dohodu, jej záväzok, aby sa Turecko stalo do roku 2053 uhlíkovo neutrálnym, a jej oznámenie o prispôsobení sa Európskej zelenej dohode; považuje vykonávanie Európskej zelenej dohody za dôležitú príležitosť pre EÚ a Turecko na zosúladenie ich obchodnej a klimatickej politiky a vyzýva EÚ, aby v tejto súvislosti úzko spolupracovala s Tureckom a podporovala ho v prijímaní ambicióznych opatrení na ochranu klímy; konštatuje, že agentúry EÚ a priemyselné aliancie EÚ môžu zohrávať podpornú úlohu v spolupráci medzi EÚ a Tureckom v oblasti zelenej transformácie; vyzýva Turecko, aby ďalej pokračovalo v zosúlaďovaní so smernicami a acquis EÚ v oblasti životného prostredia a klímy; vyzýva tureckú vládu, aby nadviazala na svoje oznámenie a vypracovala národnú stratégiu a akčný plán na výrazné zníženie emisií CO2; oceňuje prácu obhajcov environmentálnych práv a varuje pred katastrofálnym vplyvom veľkých verejných infraštruktúrnych projektov na životné prostredie; berie na vedomie začiatok výstavby istanbulského kanála v roku 2021 a zdôrazňuje varovania ochrancov životného prostredia a komory environmentálnych inžinierov, že kanál ohrozí slabé zásobovanie Istanbulu vodou a zničí okolitý ekosystém vrátane prirodzenej rovnováhy medzi Čiernym a Marmarským morom; vyzýva turecké orgány, aby okamžite prijali opatrenia na ochranu Marmarského mora a zakázali všetky projekty infraštruktúry, ktoré by ďalej prispievali k znečisťovaniu vodnej plochy; v tejto súvislosti víta rozhodnutie tureckej vlády udeliť Marmarskému moru osobitný štatút ochrany životného prostredia; opakuje svoju výzvu tureckej vláde, aby zastavila svoje plány na jadrovú elektráreň Akkuyu a konzultovala s vládami susediacich krajín všetky ďalšie kroky v projekte tejto elektrárne, ktorá sa má nachádzať v regióne náchylnom na silné zemetrasenia, čo predstavuje veľkú hrozbu nielen pre Turecko, ale aj pre stredomorský región ako celok; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uznáva, že Turecko môže realizovať svoju vlastnú zahraničnú politiku v súlade so svojimi záujmami a cieľmi, ale očakáva, že túto politiku bude brániť prostredníctvom diplomacie a dialógu založeného na medzinárodnom práve a že ako kandidátska krajina sa bude čoraz viac približovať politike EÚ; zastáva názor, že spolupráca EÚ a Turecka v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky má zásadný význam a že budúce bezpečnostné štruktúry EÚ, najmä v susedstve, si vyžadujú strategickú spoluprácu a lepšiu komunikáciu s Tureckom, aby boli účinné; vyjadruje presvedčenie, že intenzívnejšiu spoluprácu medzi EÚ a Tureckom možno dosiahnuť vo viacerých oblastiach zahraničnej politiky, napríklad na Ukrajine a v Afganistane; ďalej pripomína, že EÚ a NATO zostávajú pre Turecko najspoľahlivejšími dlhodobými partnermi v rámci medzinárodnej bezpečnostnej spolupráce, a vyzýva Turecko, aby zachovalo politickú súdržnosť v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky vzhľadom na svoju úlohu člena NATO a status kandidátskej krajiny; vyzýva tureckú vládu, aby k žiadostiam Fínska a Švédska o členstvo v NATO pristupovala v dobrej viere, aby sa konštruktívne zapojila do úsilia o vyriešenie možných otvorených problémov v súlade s hodnotami a právnymi požiadavkami EÚ a aby sa v tomto procese zdržala akéhokoľvek neprimeraného tlaku; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad tým, že spomedzi všetkých kandidátskych krajín je Turecko najmenej prepojené (14 %) so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou (SZBP) a spoločnou bezpečnostnou a obrannou politikou (SBOP), a opakuje svoju výzvu Turecku, aby prioritne tento trend zvrátilo vzhľadom na veľký potenciál spoločných opatrení, pokiaľ ide o rôzne výzvy v regióne a na celom svete; v tejto súvislosti so znepokojením konštatuje, že zahraničná politika Turecka bola v posledných rokoch v rozpore s prioritami EÚ v rámci SZBP, a to aj pokiaľ ide o Kaukaz, Sýriu, Líbyu a Irak; |
| --- | --- |

41.

| 42. | oceňuje nedávne zblíženie medzi Tureckom a Arménskom v súvislosti s rozhodnutím začať bilaterálne kontakty, vymenovaním osobitných predstaviteľov a obnovením letov medzi obidvoma krajinami; považuje tento pokus za veľmi pozitívny vývoj, ktorý má pozitívny vplyv na prosperitu a bezpečnosť v regióne; nabáda obe strany, aby pokračovali v tomto úsilí s cieľom plne normalizovať svoje vzťahy, a vyzýva EÚ, aby tento proces aktívne podporovala; nabáda Turecko, aby pripravilo pôdu pre skutočné zmierenie medzi tureckým a arménskym národom vrátane urovnania sporu o genocídu Arménov a aby v plnej miere dodržiavalo svoje záväzky chrániť arménske a iné kultúrne dedičstvo; vyjadruje nádej, že to môže viesť k dynamike normalizácie vzťahov v Zakaukazsku; ďalej víta diplomatické úsilie Turecka o normalizáciu vzťahov s rôznymi krajinami na Blízkom východe, najmä s Izraelom; opätovne nabáda Turecko, aby uznalo genocídu Arménov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | konštatuje, že napriek určitým náznakom zmierňovania napätia vo východnom Stredozemí od poslednej správy o Turecku bol nedávno zaznamenaný nový prudký nárast; naďalej si plne uvedomuje, že akákoľvek pozitívna dynamika sa môže kedykoľvek ľahko zvrátiť, kým základné problémy zostanú nevyriešené; v tejto súvislosti odsudzuje nedávne vyhlásenia tureckých predstaviteľov, ktoré spochybňujú zvrchovanosť Grécka nad niektorými jeho ostrovmi, ktoré sú kontraproduktívne a narúšajú bezpečnostné prostredie v oblasti; naďalej naliehavo vyzýva Turecko a všetky zainteresované subjekty, aby sa v dobrej viere zapojili do mierového urovnávania sporov a aby sa zdržali akéhokoľvek jednostranného konania alebo hrozby; naďalej predovšetkým vyzýva všetky strany, aby preukázali skutočnú spoločnú angažovanosť a v dobrej viere rokovali o vymedzení výhradných hospodárskych zón a kontinentálneho šelfu, v súlade s medzinárodnými pravidlami a zásadami; v tejto súvislosti odsudzuje prenasledovanie výskumných plavidiel tureckými vojnovými loďami, ktoré vykonávajú prieskumy vo výhradnej hospodárskej zóne vymedzenej Cyperskou republikou; navyše porušovanie gréckeho vnútroštátneho vzdušného priestoru Tureckom vrátane preletov nad obývanými oblasťami a územím, keďže takéto konanie porušuje zvrchovanosť a zvrchované práva členských štátov EÚ a je v rozpore s medzinárodným právom; vyjadruje svoju plnú solidaritu s Gréckom a Cyperskou republikou; opätovne uznáva právo Cyperskej republiky uzatvárať dvojstranné dohody týkajúce sa jej výhradnej hospodárskej zóny a vykonávať prieskum a ťažbu svojich prírodných zdrojov v plnom súlade s medzinárodným právom; s poľutovaním konštatuje, že doteraz nebola stiahnutá hrozba casus belli, ktorú vyhlásilo Veľké národné zhromaždenie Turecka voči Grécku v roku 1995; víta pokračovanie prieskumných rozhovorov medzi Gréckom a Tureckom, ktorých cieľom je riešiť vymedzenie kontinentálneho šelfu a výhradnej hospodárskej zóny v súlade s medzinárodným právom; opakuje svoju výzvu tureckej vláde, aby podpísala a ratifikovala Dohovor OSN o morskom práve, ktorý je súčasťou acquis EÚ; podporuje pozvanie vlády Cyperskej republiky adresované Turecku, aby v dobrej viere rokovali o vymedzení námorných oblastí medzi ich príslušnými pobrežiami alebo aby sa obrátili na Medzinárodný súdny dvor, a vyzýva Turecko, aby pozvanie Cypru prijalo; víta turecký príspevok k bezpečnosti dodávok plynu prostredníctvom prepojenia Transanatólskeho plynovodu (TANAP) s dokončeným Transjadranským plynovodom (TAP); opätovne vyjadruje podporu návrhu Európskej rady na usporiadanie multilaterálnej konferencie o východnom Stredozemí a zdôrazňuje, že zelená dohoda a prechod na nové zdroje energie by mohli poskytnúť dôležité príležitosti na dosiahnutie kooperatívnych, udržateľných a inkluzívnych energetických riešení vo východnom Stredozemí; vyzýva, aby sa východné Stredozemie stalo skutočným katalyzátorom vonkajšieho rozmeru zelenej dohody; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že cyperský problém zostáva nevyriešený, a zdôrazňuje, že riešenie v súlade s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN a v dohodnutom rámci bude mať pozitívny vplyv na vzťahy Turecka s EÚ; opätovne s presvedčením potvrdzuje svoj názor, že jediným udržateľným riešením cyperskej otázky vrátane jej vonkajších aspektov, je spravodlivé, komplexné a životaschopné urovnanie, v rámci OSN, na základe dvojkomunitnej a dvojzónovej federácie s jednotnou medzinárodnou právnou subjektivitou, jednou suverenitou, jednotným občianstvom a politickou rovnosťou, ako je uvedené v príslušných rezolúciách Bezpečnostnej rady OSN v súlade s medzinárodným právom a na základe dodržiavania zásad, na ktorých je Únia založená; vyjadruje poľutovanie nad tým, že turecká vláda upustila od dohodnutého základu riešenia a rámca OSN, aby sama bránila riešenie založené na existencii dvoch štátov na Cypre; vyzýva Turecko, aby upustilo od tohto neprijateľného návrhu riešenia v podobe existencie dvoch štátov; ďalej vyzýva Turecko, aby stiahlo svoje jednotky z Cypru a zdržalo sa akýchkoľvek jednostranných opatrení, ktoré by upevnili trvalé rozdelenie ostrova, a nepodnikalo kroky, ktoré by mohli ovplyvniť demografickú rovnováhu; odsudzuje podpísanie tzv. hospodárskeho a finančného protokolu medzi Tureckom a oblasťami Cypru, ktoré nie sú kontrolované vládou; odsudzuje skutočnosť, že Turecko naďalej porušuje rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 550 (1984) a č. 789 (1992), v ktorých sa Turecko vyzýva, aby odovzdalo oblasť Varoša jej zákonným obyvateľom pod dočasnou správou OSN tým, že podporí otvorenie mesta Varoša verejnosti; zastáva názor, že tento krok oslabuje vzájomnú dôveru, a tým aj perspektívu obnovenia priamych rozhovorov o komplexnom riešení cyperského problému; v tejto súvislosti vyjadruje vážne znepokojenie nad nedávnymi novými nezákonnými činnosťami v oplotenej oblasti Varoša s cieľom otvoriť nový úsek pláže, ako aj nad nedávnym podpísaním vyššie uvedeného „hospodárskeho a finančného protokolu“, prostredníctvom ktorého bude Turecko financovať projekty na obnovu Varoše; vyzýva tureckú vládu, aby sa vrátila k dialógu založenému na formáte OSN, ktorý predstavuje jedinú životaschopnú cestu k zmiereniu; naliehavo žiada, aby sa pod záštitou generálneho tajomníka OSN čo najskôr obnovili rokovania o zjednotení Cypru, a to tam, kde sa v roku 2017 v Crans Montane skončili; opakuje svoju výzvu Turecku, aby splnilo svoje záväzky, že bude plne a bez diskriminácie vykonávať Dodatkový protokol k Dohode z Ankary týkajúci sa všetkých členských štátov vrátane Cypru; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Turecko stále nedosiahlo žiadny pokrok v normalizácii svojich vzťahov s Cyperskou republikou; zdôrazňuje skutočnosť, že spolupráca so všetkými členskými štátmi EÚ vrátane Cyperskej republiky má naďalej zásadný význam v oblastiach, ako sú spravodlivosť a vnútorné veci, ako aj právne predpisy v oblasti letectva a komunikácia v leteckej doprave; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Turecko, aby poskytlo komunite tureckých Cyperčanov potrebný priestor na konanie v súlade s ich úlohou legitímnej komunity na ostrove, ktorá je právom zaručeným ústavou Cyperskej republiky; vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie o spoluprácu s komunitou tureckých Cyperčanov, a pripomína, že jej miesto je v Európskej únii; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby preukázali odvážnejší prístup k zbližovaniu komunít; zdôrazňuje, že treba, aby sa acquis EÚ uplatňovalo na celom ostrove po komplexnom riešení cyperského problému, a zároveň zdôrazňuje, že Cyperská republika je zodpovedná za to, aby zintenzívnila úsilie o uľahčenie zapojenia tureckých Cyperčanov do EÚ; oceňuje dôležitú prácu Výboru pre nezvestné osoby (CMP) oboch komunít a opätovne oceňuje skutočnosť, že po najhoršej fáze pandémie Turecko opäť poskytuje Výboru pre nezvestné osoby prístup do príslušných lokalít vrátane vojenských oblastí; vyzýva Turecko, aby zintenzívnilo svoje úsilie o poskytovanie kľúčových informácií zo svojich vojenských archívov, ako aj o prístup svedkom v uzavretých oblastiach; vyzýva Turecko, aby spolupracovalo s príslušnými medzinárodnými organizáciami, najmä s Radou Európy, pri predchádzaní nedovolenému obchodovaniu s kultúrnymi objektmi a úmyselnému ničeniu kultúrneho dedičstva a boji proti nim; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opakuje svoje dôrazné odsúdenie tureckých vojenských zásahov v Sýrii, ktoré predstavujú závažné porušovanie medzinárodného práva a môžu ohroziť stabilitu a bezpečnosť regiónu ako celku; vyzýva Turecko, aby ukončilo nezákonnú okupáciu severnej Sýrie a Afrínu, a opakuje, že bezpečnostné záujmy nemôžu ospravedlniť jednostrannú vojenskú akciu v cudzej krajine; odsudzuje skutočnosť, že Turecko a miestne sýrske frakcie beztrestne porušujú práva civilistov a obmedzujú ich slobody na územiach okupovaných Tureckom; odsudzuje nelegitímny presun sýrskych utečencov do severnej Sýrie s cieľom zmeniť demografický charakter najmä kurdskej oblasti v Sýrii; odsudzuje skutočnosť, že Turecko naďalej nezákonne prevádza sýrskych štátnych príslušníkov do Turecka, aby tam čelili súdnemu procesu na základe obvinení z terorizmu, ktoré môžu viesť k doživotnému odňatiu slobody; odsudzuje pokračujúce turecké útoky a pretrvávajúcu vojenskú prítomnosť na irackom území, najmä útoky na oblasť Sindžáru, kde žijú väčšinovo jezídovia, ktoré bránia návratu jezídov a kresťanov, ktorí v roku 2014 utiekli pred Dá’iš; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva Turecko, aby sa plne zaviazalo k mierovému vyriešeniu konfliktu v Líbyi pod záštitou OSN; konštatuje, že pretrvávajúce zahraničné zásahy v Líbyi naďalej vážne ohrozujú vykonávanie berlínskeho procesu pod vedením OSN; vyzýva Turecko, aby v plnej miere dodržiavalo zbrojné embargo uvalené Bezpečnostnou radou OSN, aby v plnej miere spolupracovalo s operáciou námorných síl EÚ pre Stredozemie (EUNAVFOR MED) IRINI a aby umožnilo účinnú spoluprácu medzi touto operáciou a operáciou NATO Sea Guardian; opätovne odsudzuje podpísanie dvoch memoránd o porozumení medzi Tureckom a Líbyou o komplexnej bezpečnostnej a vojenskej spolupráci a o vymedzení námorných zón, ktoré sú navzájom prepojené a sú jasným porušením medzinárodného práva a príslušných rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN a zvrchovaných práv členských štátov EÚ; vyzýva Turecko, aby zaujalo konštruktívnejší prístup k stabilizácii Somálska a zvýšilo svoju politickú a operačnú koordináciu s EÚ v tejto oblasti; |
| --- | --- |

47.

Napredovanie v oblasti vzťahov medzi EÚ a Tureckom

| 48. | trvá na tom, že demokracia, právny štát a základné práva by mali zostať jadrom vzťahov medzi EÚ a Tureckom v akomkoľvek rámci a mali by ich podporovať zásady medzinárodného práva, multilateralizmu a dobrých susedských vzťahov; opätovne potvrdzuje, že prístupový proces a prístup založený na hodnotách je hlavným rámcom vzťahov medzi EÚ a Tureckom, je najsilnejším nástrojom na vyvíjanie normatívneho tlaku a najlepším rámcom na udržanie demokratických a proeurópskych ambícií tureckej spoločnosti a podporu konvergencie s EÚ; konštatuje, že v tejto fáze nenachádza argumenty na zmenu svojej podmienečnej pozície týkajúcej sa formálneho pozastavenia prístupových rokovaní s Tureckom; konštatuje, že rozhodnutím otvorene zrušiť záväzné rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva v súvislosti s prípadom Osmana Kavalu a ďalších súčasná turecká vláda svojvoľne zničila akékoľvek snahy o opätovné otvorenie procesu pristúpenia k EÚ za súčasných okolností; nabáda obe strany, aby preskúmali súčasný stav svojich vzťahov v rámci komplexného dialógu na vysokej úrovni a aby súbežne s prístupovým procesom preskúmali doplnkové spôsoby, napríklad modernizovanou dohodou o pridružení, s cieľom obnoviť prepracované, vyvážené a recipročné partnerstvo výrazne podmienené demokraciou, právnym štátom a základnými právami a slobodami; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poukazuje na to, že súčasný stav vo vzťahoch medzi EÚ a Tureckom môže viesť k neuspokojivým výsledkom; požaduje opätovné vyváženie vzťahov stavaním na pevných základoch spolupráce založenej na spoločných záujmoch a budovaním dôvery, aby sa vyriešil jej nedostatok, pričom sa zdrží jednostranného konania a provokatívnych vyhlásení; |
| --- | --- |

49.

| 50. | domnieva sa, že EÚ by sa mala naďalej usilovať o všetky možné formy dialógu, spoločného porozumenia a zbližovania pozícií s Tureckom; vyzýva Turecko, aby sa zapojilo do konštruktívneho dialógu v dobrej viere, a to aj v otázkach zahraničnej politiky, v ktorých Turecko a EÚ mali protichodné postoje, s cieľom opäť nájsť spoločnú reč a porozumenie s EÚ, obnoviť dialóg a spoluprácu v oblasti dobrých susedských vzťahov a obnoviť proces reforiem v Turecku; konštatuje, že odlišné priority inštitúcií EÚ stanovené v existujúcich rámcoch, ktorými sa riadia vzťahy medzi EÚ a Tureckom, veľmi sťažujú nájdenie účinného spôsobu napredovania; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v EÚ chýba dlhodobá stratégia, súdržná politika a konzistentné vedenie vo vzťahu k Turecku; vyzýva predsedov Komisie a Európskej rady a podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby preukázali silnejšie, strategické a na hodnotách založené vedenie s primeranou zodpovednosťou voči Európskemu parlamentu; naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby zaujali súdržný a efektívny prístup k tejto otázke, keďže sa týka jedného z našich najväčších susedov a najdôležitejších partnerov vrátane úzkej spolupráce medzi všetkými inštitúciami EÚ; vyzýva ESVČ, aby zintenzívnila transatlantický dialóg a spoluprácu s Bidenovou administratívou, pokiaľ ide o vzťahy s Tureckom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnieva sa, že ako nevyhnutný krok na zlepšenie celkového stavu vzťahov musia obidve strany používať úctivé slovné prejavy, investovať do boja proti existujúcim predsudkom a nesprávnemu chápaniu a umožniť objektívnejšie a úplnejšie zohľadnenie obrazu druhej strany v rámci príslušnej verejnej mienky, čím sa zvráti vzájomné zhoršovanie vnímania; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby začala komunikačnú politiku voči tureckej spoločnosti zameranú na zvyšovanie povedomia o EÚ; zdôrazňuje, že útočná, revizionistická a agresívna rétorika len posilňuje extrémne pozície na obidvoch stranách a že čisto konfrontačný prístup hrá do kariet tým, ktorých cieľom je odklon Turecka od EÚ; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva na ďalšie začlenenie Turecka ako integrovanej a susediacej krajiny do dlhodobých programov EÚ zameraných na budúcnosť v oblasti zelenej a digitálnej transformácie, ako aj v oblasti zdravia, a vyzýva Komisiu, aby bola otvorená ďalším oblastiam politiky, ktoré by mohli byť zaujímavé pre obidve strany, napríklad ako by sa Turecko mohlo ďalej integrovať do hodnotových reťazcov EÚ; je povzbudený pokračujúcou aktívnou účasťou tureckej spoločnosti na programoch EÚ, najmä v oblasti vzdelávania, inovácií, mládeže a športu, ktoré vytvárajú užšie partnerstvá medzi ľuďmi a pomáhajú synchronizovať zelenú a digitálnu transformáciu medzi EÚ a Tureckom; v tejto súvislosti víta dohody, ktorými sa Turecku udeľuje štatút pridruženia k programom Horizont Európa, Erasmus+ a Európsky zbor solidarity na obdobie 2021 – 2027; berie na vedomie skutočnosť, že Komisia vytvorila investičnú platformu pre Turecko; žiada, aby sa táto platforma plne zosúladila s politickými prioritami a podmienenosťou EÚ v rámci novovytvoreného Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj plus (EFSD+) s cieľom identifikovať a koordinovať medzi európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami vhodné investičné príležitosti na vnútroštátnej aj miestnej úrovni so zreteľom na zelenú a digitálnu transformáciu; zdôrazňuje, že úzke zapojenie Európskeho parlamentu do strategickej rady EFSD+, ktorá je zodpovedná za riadenie investícií a schvaľuje vytvorenie investičných okien EFSD+, má kľúčový význam na zabezpečenie demokratického dohľadu nad týmto procesom; |
| --- | --- |

52.

| 53. | víta to, že Veľké národné zhromaždenie Turecka konečne súhlasilo s tým, že v marci 2022 sa uskutoční zasadnutie Spoločného parlamentného výboru EÚ – Turecko, ktoré sa konalo v marci 2022, je prvým takýmto zasadnutím od decembra 2018; naďalej zastáva názor, že parlamentný dialóg zostáva kľúčovou súčasťou vzťahov medzi EÚ a Tureckom, a vyjadruje nádej, že Spoločný parlamentný výbor EÚ – Turecko bude opäť riadne fungovať; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie predsedovi Európskej rady, Rade, Komisii a prezidentovi, vláde a parlamentu Tureckej republiky, a žiada, aby sa toto uznesenie preložilo do turečtiny. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 330, 20.9.2021, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 134, 7.5.2014, s. 3.

(3)  Ú. v. EÚ L 291, 12.11.2019, s. 47.

(4)  Ú. v. EÚ L 372 I, 9.11.2020, s. 16.

(5)  Ú. v. EÚ L 400, 12.11.2021, s. 157.

(6)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 81.

(7)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 209.

(8)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 247.

(9)  Ú. v. EÚ C 425, 20.10.2021, s. 143.

(10)  Ú. v. EÚ C 328, 6.9.2016, s. 2.

(11)  Ú. v. EÚ C 132, 24.3.2022, s. 88.

(12)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0466.

(13)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/951 z 22. júna 2018 o normách pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie (Ú. v. EÚ L 167, 4.7.2018, s. 28).

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/19

---

P9_TA(2022)0223

Plán ESVČ v oblasti zmeny klímy a obrany

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o pláne ESVČ v oblasti zmeny klímy a obrany (2021/2102(INI))

(2022/C 493/02)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na hlavu V Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), a najmä na jej články 42 a 43, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavu V Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), a najmä na jej články 42 a 43,

| — | so zreteľom na ciele Únie v oblasti uhlíkovej neutrality na roky 2030 a 2050, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele Únie v oblasti uhlíkovej neutrality na roky 2030 a 2050,

| — | so zreteľom na plán v oblasti zmeny klímy a obrany z 9. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán v oblasti zmeny klímy a obrany z 9. novembra 2020,

| — | so zreteľom na dokument Koncepcia integrovaného prístupu ku zmene klímy a k bezpečnosti z 5. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument Koncepcia integrovaného prístupu ku zmene klímy a k bezpečnosti z 5. októbra 2021,

| — | so zreteľom na koncepciu EÚ na ochranu životného prostredia a energetickú optimalizáciu pre vojenské operácie a misie pod vedením EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na koncepciu EÚ na ochranu životného prostredia a energetickú optimalizáciu pre vojenské operácie a misie pod vedením EÚ,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/697 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond (EDF) (1), najmä jeho odôvodnenie 60, v ktorom sa uvádza 30 % príspevok na klímu, a jeho odôvodnenie 61, v ktorom sa uvádzajú príspevky 7,5 % a 10 % ročných výdavkov proti strate biodiverzity do roku 2027, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/697 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond (EDF) (1), najmä jeho odôvodnenie 60, v ktorom sa uvádza 30 % príspevok na klímu, a jeho odôvodnenie 61, v ktorom sa uvádzajú príspevky 7,5 % a 10 % ročných výdavkov proti strate biodiverzity do roku 2027,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (2) (ďalej len „nariadenie o NDICI“), a najmä na jeho odôvodnenie 49, v ktorom sa uvádza príspevok 30 % na klímu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (2) (ďalej len „nariadenie o NDICI“), a najmä na jeho odôvodnenie 49, v ktorom sa uvádza príspevok 30 % na klímu,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 o vodíkovej stratégii pre klimaticky neutrálnu Európu (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. júla 2020 o vodíkovej stratégii pre klimaticky neutrálnu Európu (COM(2020)0301),

| — | so zreteľom na akčný plán NATO v oblasti zmeny klímy a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán NATO v oblasti zmeny klímy a bezpečnosti,

| — | so zreteľom na strategický dokument ESVČ z júna 2016 s názvom Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie a nadväzujúce správy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategický dokument ESVČ z júna 2016 s názvom Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie a nadväzujúce správy,

| — | so zreteľom na závery Rady z 22. januára 2018 o integrovanom prístupe k vonkajším konfliktom a krízam, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 22. januára 2018 o integrovanom prístupe k vonkajším konfliktom a krízam,

| — | so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2018 o ženách, mieri a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2018 o ženách, mieri a bezpečnosti,

| — | so zreteľom na závery Rady z 20. januára 2020 o diplomacii v oblasti klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 20. januára 2020 o diplomacii v oblasti klímy,

| — | so zreteľom na závery Rady z 25. januára 2021 o diplomacii v oblasti klímy a energetiky – realizácia vonkajšieho rozmeru Európskej zelenej dohody, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 25. januára 2021 o diplomacii v oblasti klímy a energetiky – realizácia vonkajšieho rozmeru Európskej zelenej dohody,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 17. júna 2020 a 10. mája 2021 o bezpečnosti a obrane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 17. júna 2020 a 10. mája 2021 o bezpečnosti a obrane,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 7. júna 2017 s názvom Strategický prístup k zvyšovaniu odolnosti vo vonkajšej činnosti EÚ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 7. júna 2017 s názvom Strategický prístup k zvyšovaniu odolnosti vo vonkajšej činnosti EÚ (JOIN(2017)0021),

| — | so zreteľom na výročnú správu Komisie o činnosti za rok 2020 – Obranný priemysel a vesmír, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Komisie o činnosti za rok 2020 – Obranný priemysel a vesmír,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. februára 2021 s názvom Vytváranie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. februára 2021 s názvom Vytváranie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (COM(2021)0082),

| — | so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na výskumnú správu Bezpečnostnej rady OSN z 21. júna 2021 o zmene klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výskumnú správu Bezpečnostnej rady OSN z 21. júna 2021 o zmene klímy,

| — | so zreteľom na rozhodnutia vedúcich predstaviteľov NATO z júna 2021 o klíme a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutia vedúcich predstaviteľov NATO z júna 2021 o klíme a bezpečnosti,

| — | so zreteľom na správu Medzinárodnej vojenskej rady pre klímu a bezpečnosť o klíme a bezpečnosti vo svete z júna 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Medzinárodnej vojenskej rady pre klímu a bezpečnosť o klíme a bezpečnosti vo svete z júna 2021,

| — | so zreteľom na záverečnú správu projektu BIOSEC z roku 2021 s názvom Biodiversity and Security (Biodiverzita a bezpečnosť), financovanú Európskou radou pre výskum (ERC) na obdobie 2016 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu projektu BIOSEC z roku 2021 s názvom Biodiversity and Security (Biodiverzita a bezpečnosť), financovanú Európskou radou pre výskum (ERC) na obdobie 2016 – 2020,

| — | so zreteľom na projekt ADELPHI s názvom Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment (Riziko zvetrávania: Hodnotenie klimatických a bezpečnostných rizík a prognóz), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na projekt ADELPHI s názvom Weathering Risk: A Climate and Security Risk and Foresight Assessment (Riziko zvetrávania: Hodnotenie klimatických a bezpečnostných rizík a prognóz),

| — | so zreteľom na projekty spolufinancované EÚ, napríklad FREXUS: Improving security and climate resilience in a fragile context through the water-energy-food security Nexus (FREXUS: Zlepšenie bezpečnosti a odolnosti voči zmene klímy v nestabilnom kontexte prostredníctvom zariadenia Nexus pre bezpečnosť vody, energie a potravín) v regióne Sahel, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na projekty spolufinancované EÚ, napríklad FREXUS: Improving security and climate resilience in a fragile context through the water-energy-food security Nexus (FREXUS: Zlepšenie bezpečnosti a odolnosti voči zmene klímy v nestabilnom kontexte prostredníctvom zariadenia Nexus pre bezpečnosť vody, energie a potravín) v regióne Sahel,

| — | so zreteľom na dokumenty OSN o ľudskej bezpečnosti a zodpovednosti za ochranu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokumenty OSN o ľudskej bezpečnosti a zodpovednosti za ochranu,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 o spolupráci medzi EÚ a NATO v kontexte transatlantických vzťahov (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 o spolupráci medzi EÚ a NATO v kontexte transatlantických vzťahov (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. júla 2018 o diplomacii v oblasti klímy (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. júla 2018 o diplomacii v oblasti klímy (4),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0084/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0084/2022),

| A. | keďže ruská útočná vojna proti Ukrajine bezprecedentným spôsobom spochybňuje európsky bezpečnostný poriadok a vyvíja tlak na všetky odvetvia Únie a jej členských štátov, aby sa stali silnejšími, odolnejšími a nezávislejšími, najmä v oblastiach obrany, bezpečnosti, kybernetickej bezpečnosti a kritickej infraštruktúry, ale aj energetiky vrátane energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

A.

keďže ruská útočná vojna proti Ukrajine bezprecedentným spôsobom spochybňuje európsky bezpečnostný poriadok a vyvíja tlak na všetky odvetvia Únie a jej členských štátov, aby sa stali silnejšími, odolnejšími a nezávislejšími, najmä v oblastiach obrany, bezpečnosti, kybernetickej bezpečnosti a kritickej infraštruktúry, ale aj energetiky vrátane energetickej efektívnosti;

| B. | keďže environmentálne faktory môžu ovplyvniť bezpečnosť ľudí a štátu rôznymi priamymi a nepriamymi spôsobmi; |
| --- | --- |

B.

keďže environmentálne faktory môžu ovplyvniť bezpečnosť ľudí a štátu rôznymi priamymi a nepriamymi spôsobmi;

| C. | keďže zmena klímy a jej vplyvy vrátane zhoršovania životného prostredia, straty biodiverzity, odlesňovania, dezertifikácie, extrémnych poveternostných javov, nedostatku vody a potravín, znečistenia ovzdušia a prírodných katastrof podporujú vznik konfliktov alebo kríz a už ohrozujú miestnu, regionálnu a medzinárodnú bezpečnosť, stabilitu a mier; keďže zmena klímy, ktorej dôsledky sú už zjavné a predpokladá sa, že sa v strednodobom a dlhodobom horizonte zrýchlia, sa stáva čoraz dominantnejším multiplikátorom rizika, keďže môže prispievať k zhoršovaniu určitých existujúcich faktorov kríz (ako zvýšenie ekonomických nerovností alebo silný politický útlak), a spolu s hybridnými a kybernetickými hrozbami predstavuje novú bezpečnostnú výzvu, ktorá si vyžaduje primerané zdroje na reakciu; |
| --- | --- |

C.

keďže zmena klímy a jej vplyvy vrátane zhoršovania životného prostredia, straty biodiverzity, odlesňovania, dezertifikácie, extrémnych poveternostných javov, nedostatku vody a potravín, znečistenia ovzdušia a prírodných katastrof podporujú vznik konfliktov alebo kríz a už ohrozujú miestnu, regionálnu a medzinárodnú bezpečnosť, stabilitu a mier; keďže zmena klímy, ktorej dôsledky sú už zjavné a predpokladá sa, že sa v strednodobom a dlhodobom horizonte zrýchlia, sa stáva čoraz dominantnejším multiplikátorom rizika, keďže môže prispievať k zhoršovaniu určitých existujúcich faktorov kríz (ako zvýšenie ekonomických nerovností alebo silný politický útlak), a spolu s hybridnými a kybernetickými hrozbami predstavuje novú bezpečnostnú výzvu, ktorá si vyžaduje primerané zdroje na reakciu;

| D. | keďže prepojenia medzi zmenou klímy a konfliktmi môžu byť zložité a konkrétne účinky zmeny klímy na konflikt sú väčšinou závislé od miestnej situácie; keďže je potrebné podporovať systematickejšie a rozsiahlejšie výmeny a vzájomné obohacovanie medzi vedeckými komunitami, ktoré sa zaoberajú prepojením zmeny klímy a bezpečnosti; |
| --- | --- |

D.

keďže prepojenia medzi zmenou klímy a konfliktmi môžu byť zložité a konkrétne účinky zmeny klímy na konflikt sú väčšinou závislé od miestnej situácie; keďže je potrebné podporovať systematickejšie a rozsiahlejšie výmeny a vzájomné obohacovanie medzi vedeckými komunitami, ktoré sa zaoberajú prepojením zmeny klímy a bezpečnosti;

| E. | keďže zmena klímy ostáva stredobodom agendy v oblasti mieru a bezpečnosti ako hlavný tzv. multiplikátor hrozieb prehlbujúci existujúce sociálne, hospodárske a environmentálne riziká, ktoré môžu podnecovať nepokoje a potenciálne vyústiť do násilného konfliktu; keďže environmentálne a klimatické zmeny a ich dôsledky v kombinácii s ďalšími faktormi skôr zhoršujú už existujúce zraniteľnosti, napätia a riziká, než aby boli vždy samy osebe faktorom, ktorý ich vyvoláva, alebo priamou príčinou ozbrojených medzištátnych alebo medzinárodných konfliktov; keďže zmena klímy môže mať na bezpečnosť ľudí rôzny vplyv v závislosti od ich rodovej príslušnosti, sociálno-ekonomického postavenia, veku, sexuálnej orientácie, etnického pôvodu, náboženstva (alebo jeho absencie), fyzickej spôsobilosti alebo naopak zdravotného postihnutia atď.; keďže najmä marginalizovaným skupinám hrozí, že budú neúmerne negatívne ovplyvnené zmenou klímy; keďže bezpečnostné riziká súvisiace so zmenou klímy postihujú najmä ekonomicky znevýhodnené obyvateľstvo a majú sociálno-ekonomické účinky; keďže zmena klímy má negatívny vplyv na kultúrne a prírodné dedičstvo postihnutých oblastí; |
| --- | --- |

E.

keďže zmena klímy ostáva stredobodom agendy v oblasti mieru a bezpečnosti ako hlavný tzv. multiplikátor hrozieb prehlbujúci existujúce sociálne, hospodárske a environmentálne riziká, ktoré môžu podnecovať nepokoje a potenciálne vyústiť do násilného konfliktu; keďže environmentálne a klimatické zmeny a ich dôsledky v kombinácii s ďalšími faktormi skôr zhoršujú už existujúce zraniteľnosti, napätia a riziká, než aby boli vždy samy osebe faktorom, ktorý ich vyvoláva, alebo priamou príčinou ozbrojených medzištátnych alebo medzinárodných konfliktov; keďže zmena klímy môže mať na bezpečnosť ľudí rôzny vplyv v závislosti od ich rodovej príslušnosti, sociálno-ekonomického postavenia, veku, sexuálnej orientácie, etnického pôvodu, náboženstva (alebo jeho absencie), fyzickej spôsobilosti alebo naopak zdravotného postihnutia atď.; keďže najmä marginalizovaným skupinám hrozí, že budú neúmerne negatívne ovplyvnené zmenou klímy; keďže bezpečnostné riziká súvisiace so zmenou klímy postihujú najmä ekonomicky znevýhodnené obyvateľstvo a majú sociálno-ekonomické účinky; keďže zmena klímy má negatívny vplyv na kultúrne a prírodné dedičstvo postihnutých oblastí;

| F. | keďže klimatická kríza ovplyvňuje bezpečnosť ľudí aj štátu; keďže zmena klímy sa rôznymi spôsobmi prelína s politickou, etnickou a sociálno-ekonomickou dynamikou a je priamou hybnou silou konfliktu, pretože zvyšuje riziko katastrof a vytvára ďalší tlak na ekosystémy, čím ohrozuje živobytie ľudí, bezpečnosť vody a potravín a kritickú infraštruktúru, okrem iného podnecovaním zmeny využívania pôdy a zhoršovania životného prostredia; |
| --- | --- |

F.

keďže klimatická kríza ovplyvňuje bezpečnosť ľudí aj štátu; keďže zmena klímy sa rôznymi spôsobmi prelína s politickou, etnickou a sociálno-ekonomickou dynamikou a je priamou hybnou silou konfliktu, pretože zvyšuje riziko katastrof a vytvára ďalší tlak na ekosystémy, čím ohrozuje živobytie ľudí, bezpečnosť vody a potravín a kritickú infraštruktúru, okrem iného podnecovaním zmeny využívania pôdy a zhoršovania životného prostredia;

| G. | keďže stúpajúca hladina mora už spôsobila záplavy a salinizáciu, čo predstavuje veľké bezpečnostné a existenčné riziko pre nízko položené pobrežné oblasti a ostrovy; keďže podľa aktualizovanej správy Svetovej banky Groundswell report 2021 by zmena klímy mohla do roku 2050 prinútiť 216 miliónov ľudí, aby sa presťahovali v rámci svojich krajín; keďže v správe sa tiež uvádza, že okamžité a konkrétne opatrenia môžu výrazne znížiť rozsah klimatickej migrácie; keďže nedostatok vody má mnohostranný vplyv na bezpečnosť ľudí a sociálno-politickú stabilitu; keďže zmena klímy bude mať vplyv na zásoby vody, najmä v rozvojových krajinách, zatiaľ čo celosvetový dopyt po vode sa zvýši; keďže zmena klímy zvyšuje riziko sucha a záplav; keďže vplyv zmeny klímy na ceny potravín ohrozuje zdroje obživy a vyvoláva vysídľovanie, choroby a hladomor, čo vedie k migrácii v bezprecedentnom rozsahu; |
| --- | --- |

G.

keďže stúpajúca hladina mora už spôsobila záplavy a salinizáciu, čo predstavuje veľké bezpečnostné a existenčné riziko pre nízko položené pobrežné oblasti a ostrovy; keďže podľa aktualizovanej správy Svetovej banky Groundswell report 2021 by zmena klímy mohla do roku 2050 prinútiť 216 miliónov ľudí, aby sa presťahovali v rámci svojich krajín; keďže v správe sa tiež uvádza, že okamžité a konkrétne opatrenia môžu výrazne znížiť rozsah klimatickej migrácie; keďže nedostatok vody má mnohostranný vplyv na bezpečnosť ľudí a sociálno-politickú stabilitu; keďže zmena klímy bude mať vplyv na zásoby vody, najmä v rozvojových krajinách, zatiaľ čo celosvetový dopyt po vode sa zvýši; keďže zmena klímy zvyšuje riziko sucha a záplav; keďže vplyv zmeny klímy na ceny potravín ohrozuje zdroje obživy a vyvoláva vysídľovanie, choroby a hladomor, čo vedie k migrácii v bezprecedentnom rozsahu;

| H. | keďže v oblasti Sahelu viedli vplyvy meniacich sa klimatických podmienok na dostupnosť prírodných zdrojov spolu s faktormi, ako je populačný rast, nedostatočná správa vecí verejných a problémy s vlastníctvom pôdy, k zvýšenému súpereniu o vzácne prírodné zdroje – najmä o úrodnú pôdu a vodu – a k napätiu a konfliktom medzi komunitami a skupinami, ktoré sa živia poľnohospodárstvom; |
| --- | --- |

H.

keďže v oblasti Sahelu viedli vplyvy meniacich sa klimatických podmienok na dostupnosť prírodných zdrojov spolu s faktormi, ako je populačný rast, nedostatočná správa vecí verejných a problémy s vlastníctvom pôdy, k zvýšenému súpereniu o vzácne prírodné zdroje – najmä o úrodnú pôdu a vodu – a k napätiu a konfliktom medzi komunitami a skupinami, ktoré sa živia poľnohospodárstvom;

| I. | keďže zmena klímy je faktorom so štrukturálnym vplyvom na strategické prostredie, lebo prehlbuje riziká, a je obmedzujúcim faktorom; keďže klimatická kríza má vplyv na medzinárodný systém, v ktorom môže potenciálne prehĺbiť geopolitické napätie a viesť k zmene rovnováhy medzi hlavnými mocnosťami; keďže aktéri s nekalými zámermi zneužívajú problematiku zmeny klímy na posilňovanie svojho vplyvu alebo na vyvolávanie nepriateľstva; keďže topenie polárnych ľadovcov vedie k zvyšovaniu geopolitického napätia, najmä v okolí severného pólu; |
| --- | --- |

I.

keďže zmena klímy je faktorom so štrukturálnym vplyvom na strategické prostredie, lebo prehlbuje riziká, a je obmedzujúcim faktorom; keďže klimatická kríza má vplyv na medzinárodný systém, v ktorom môže potenciálne prehĺbiť geopolitické napätie a viesť k zmene rovnováhy medzi hlavnými mocnosťami; keďže aktéri s nekalými zámermi zneužívajú problematiku zmeny klímy na posilňovanie svojho vplyvu alebo na vyvolávanie nepriateľstva; keďže topenie polárnych ľadovcov vedie k zvyšovaniu geopolitického napätia, najmä v okolí severného pólu;

| J. | keďže ozbrojené sily USA stratili viac vojenského vybavenia a infraštruktúry v dôsledku prírodných katastrof ako v dôsledku ozbrojených konfliktov v Afganistane a Iraku dohromady; keďže Bidenova administratíva vyvinula pozitívne úsilie v boji proti zmene klímy vrátane opätovného pripojenia sa k Parížskej dohode a začlenenia zmeny klímy do svojich dočasných strategických usmernení pre národnú bezpečnosť; |
| --- | --- |

J.

keďže ozbrojené sily USA stratili viac vojenského vybavenia a infraštruktúry v dôsledku prírodných katastrof ako v dôsledku ozbrojených konfliktov v Afganistane a Iraku dohromady; keďže Bidenova administratíva vyvinula pozitívne úsilie v boji proti zmene klímy vrátane opätovného pripojenia sa k Parížskej dohode a začlenenia zmeny klímy do svojich dočasných strategických usmernení pre národnú bezpečnosť;

| K. | keďže ozbrojené sily patria medzi najväčších spotrebiteľov fosílnych palív na svete; |
| --- | --- |

K.

keďže ozbrojené sily patria medzi najväčších spotrebiteľov fosílnych palív na svete;

| L. | keďže domáca ťažba ropy a zemného plynu v Únii neustále klesá; keďže Únia je vo veľkej a stále rastúcej miere energeticky závislá, pričom všetky jej členské štáty sú čistými dovozcami energie z obmedzeného počtu tretích krajín a miera energetickej závislosti sa v rokoch 2000 – 2019 zvýšila z 56 % na 61 %; keďže v nedávnej štúdii sa odhaduje, že uhlíková stopa vojenského sektora v členských štátoch vrátane národných ozbrojených síl a odvetví vojenských technológií so sídlom v EÚ v roku 2019 predstavuje približne 24,8 milióna ton ekvivalentu CO2; keďže transformácia energetiky, ako aj moderné zbraňové systémy si vyžadujú prístup ku kritickým surovinám, ktorých dodávateľské reťazce v niektorých prípadoch zahŕňajú nové zraniteľné miesta, aj pre špecializované MSP v európskom obrannom sektore, ak ich ovláda obmedzený počet tretích krajín; |
| --- | --- |

L.

keďže domáca ťažba ropy a zemného plynu v Únii neustále klesá; keďže Únia je vo veľkej a stále rastúcej miere energeticky závislá, pričom všetky jej členské štáty sú čistými dovozcami energie z obmedzeného počtu tretích krajín a miera energetickej závislosti sa v rokoch 2000 – 2019 zvýšila z 56 % na 61 %; keďže v nedávnej štúdii sa odhaduje, že uhlíková stopa vojenského sektora v členských štátoch vrátane národných ozbrojených síl a odvetví vojenských technológií so sídlom v EÚ v roku 2019 predstavuje približne 24,8 milióna ton ekvivalentu CO2; keďže transformácia energetiky, ako aj moderné zbraňové systémy si vyžadujú prístup ku kritickým surovinám, ktorých dodávateľské reťazce v niektorých prípadoch zahŕňajú nové zraniteľné miesta, aj pre špecializované MSP v európskom obrannom sektore, ak ich ovláda obmedzený počet tretích krajín;

| M. | keďže podľa Európskej obrannej agentúry (EDA) dopravné palivá predstavovali 52 % spotreby energie v 22 členských štátoch, ktoré poskytli údaje za roky 2016 a 2017 (krajiny predstavujúce 96,9 % celkových výdavkov členských štátov EDA na obranu); keďže podľa toho istého prieskumu agentúry EDA predstavuje vojenská infraštruktúra a budovy ďalšieho veľkého spotrebiteľa energie, pričom samotné vykurovanie predstavovalo v roku 2017 v priemere 32 % spotreby energie ozbrojených síl členských štátov, z ktorých 75 % bolo vyrobenej z ropných palív a zemného plynu; |
| --- | --- |

M.

keďže podľa Európskej obrannej agentúry (EDA) dopravné palivá predstavovali 52 % spotreby energie v 22 členských štátoch, ktoré poskytli údaje za roky 2016 a 2017 (krajiny predstavujúce 96,9 % celkových výdavkov členských štátov EDA na obranu); keďže podľa toho istého prieskumu agentúry EDA predstavuje vojenská infraštruktúra a budovy ďalšieho veľkého spotrebiteľa energie, pričom samotné vykurovanie predstavovalo v roku 2017 v priemere 32 % spotreby energie ozbrojených síl členských štátov, z ktorých 75 % bolo vyrobenej z ropných palív a zemného plynu;

| N. | keďže z dôvodu ruskej útočnej vojny proti Ukrajine chce Únia a jej členské štáty ukončiť dovoz fosílnych palív z Ruska; keďže v dôsledku útoku Ruska na európsky bezpečnostný poriadok sa aj európske ozbrojené sily musia stať nezávislejšími od dovozu fosílnych palív, pričom je potrebné zároveň zvýšiť ich vojenskú silu a účinnosť misií; |
| --- | --- |

N.

keďže z dôvodu ruskej útočnej vojny proti Ukrajine chce Únia a jej členské štáty ukončiť dovoz fosílnych palív z Ruska; keďže v dôsledku útoku Ruska na európsky bezpečnostný poriadok sa aj európske ozbrojené sily musia stať nezávislejšími od dovozu fosílnych palív, pričom je potrebné zároveň zvýšiť ich vojenskú silu a účinnosť misií;

| O. | keďže niektoré členské štáty EÚ využívajú svoje rozsiahle vojenské oblasti na ochranu biodiverzity, napríklad tým, že zabraňujú preletom vrtuľníkov nad oblasťami hniezdenia; |
| --- | --- |

O.

keďže niektoré členské štáty EÚ využívajú svoje rozsiahle vojenské oblasti na ochranu biodiverzity, napríklad tým, že zabraňujú preletom vrtuľníkov nad oblasťami hniezdenia;

| P. | keďže trestné činy proti životnému prostrediu sú vo svete veľmi rozšírenou trestnou činnosťou a predstavujú významný bezpečnostný problém; keďže je potrebné posilniť spoluprácu v tejto oblasti medzi EÚ a partnerskými krajinami prostredníctvom podpory štátov, ktoré rozvíjajú svoje kapacity na boj proti trestnej činnosti v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

P.

keďže trestné činy proti životnému prostrediu sú vo svete veľmi rozšírenou trestnou činnosťou a predstavujú významný bezpečnostný problém; keďže je potrebné posilniť spoluprácu v tejto oblasti medzi EÚ a partnerskými krajinami prostredníctvom podpory štátov, ktoré rozvíjajú svoje kapacity na boj proti trestnej činnosti v oblasti životného prostredia;

| Q. | keďže trestné činy proti životnému prostrediu sa stali celosvetovo štvrtou najväčšou oblasťou trestnej činnosti, z ktorej plynú príjmy, pričom ich výskyt narastá trikrát rýchlejšie ako svetové hospodárstvo; keďže v správe Interpolu a Programu OSN pre životné prostredie za rok 2016 sa odhaduje, že príjmy z trestných činov proti životnému prostrediu vrátane nezákonného obchodu s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami, trestnej činnosti v oblasti lesného hospodárstva a rybolovu, obchodovania s odpadom a nezákonnej ťažby predstavujú až 258 miliárd USD ročne; |
| --- | --- |

Q.

keďže trestné činy proti životnému prostrediu sa stali celosvetovo štvrtou najväčšou oblasťou trestnej činnosti, z ktorej plynú príjmy, pričom ich výskyt narastá trikrát rýchlejšie ako svetové hospodárstvo; keďže v správe Interpolu a Programu OSN pre životné prostredie za rok 2016 sa odhaduje, že príjmy z trestných činov proti životnému prostrediu vrátane nezákonného obchodu s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami, trestnej činnosti v oblasti lesného hospodárstva a rybolovu, obchodovania s odpadom a nezákonnej ťažby predstavujú až 258 miliárd USD ročne;

| R. | keďže podľa správy Interpolu, RHIPTO a Globálnej iniciatívy proti nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti z roku 2018 sú trestné činy proti životnému prostrediu najväčšou finančnou hnacou silou konfliktov a najväčším zdrojom príjmov neštátnych ozbrojených skupín a teroristických organizácií, a to aj pred tradičnými nezákonnými činnosťami, ako sú únosy za výkupné a obchodovanie s drogami; |
| --- | --- |

R.

keďže podľa správy Interpolu, RHIPTO a Globálnej iniciatívy proti nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti z roku 2018 sú trestné činy proti životnému prostrediu najväčšou finančnou hnacou silou konfliktov a najväčším zdrojom príjmov neštátnych ozbrojených skupín a teroristických organizácií, a to aj pred tradičnými nezákonnými činnosťami, ako sú únosy za výkupné a obchodovanie s drogami;

| S. | keďže odvetvie obrany nie je spomenuté v Parížskej dohode z roku 2015, v dôsledku čoho národné vlády rozhodujú, či zahrnú úsilie rezortu obrany o zmiernenie zmeny klímy do svojich národných záväzkov voči Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC); keďže na to, aby sa dosiahli ciele Únie v oblasti uhlíkovej neutrality a zachovala sa prevádzková efektívnosť, musia všetky odvetvia prispievať k znižovaniu emisií a zároveň sa adaptovať na zmenu klímy; keďže v septembri 2020 Francúzsko predstavilo svoju novú obrannú energetickú stratégiu s 34 odporúčaniami na zníženie a optimalizáciu spotreby energie svojich ozbrojených síl a posilnenie energetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

S.

keďže odvetvie obrany nie je spomenuté v Parížskej dohode z roku 2015, v dôsledku čoho národné vlády rozhodujú, či zahrnú úsilie rezortu obrany o zmiernenie zmeny klímy do svojich národných záväzkov voči Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC); keďže na to, aby sa dosiahli ciele Únie v oblasti uhlíkovej neutrality a zachovala sa prevádzková efektívnosť, musia všetky odvetvia prispievať k znižovaniu emisií a zároveň sa adaptovať na zmenu klímy; keďže v septembri 2020 Francúzsko predstavilo svoju novú obrannú energetickú stratégiu s 34 odporúčaniami na zníženie a optimalizáciu spotreby energie svojich ozbrojených síl a posilnenie energetickej bezpečnosti;

| T. | keďže aj malý jadrový konflikt by mal dramatické humanitárne dôsledky a mal by veľmi negatívny vplyv na klímu, pričom by na niekoľko rokov spôsobil skrátenie vegetačných období a hladomor; |
| --- | --- |

T.

keďže aj malý jadrový konflikt by mal dramatické humanitárne dôsledky a mal by veľmi negatívny vplyv na klímu, pričom by na niekoľko rokov spôsobil skrátenie vegetačných období a hladomor;

| U. | keďže bezpečnosť musí byť stredobodom environmentálnych úvah s cieľom navrhovať reálne, trvalé a účinné riešenia udržateľného rozvoja pre ľudskú bezpečnosť a celosvetovú stabilitu; keďže v dôsledku toho musí Únia pri svojej vonkajšej činnosti v čoraz väčšej miere zohľadňovať zmenu klímy a environmentálne aspekty ako hlavné bezpečnostné riziko a v súlade s tým prispôsobovať stratégie a koncepcie, postupy, civilné a vojenské vybavenie a infraštruktúru, rozvoj spôsobilostí vrátane odbornej prípravy a prípadne aj svoj inštitucionálny rámec a mechanizmy zodpovednosti; keďže bezpečnostná a obranná politika Únie a jej nástroje by mali priamo prispievať k predchádzaniu negatívnym bezpečnostným dôsledkom klimatickej krízy a k ich obmedzovaniu; keďže na prepojenie klímy a bezpečnosti sa musí zamerať celý súbor nástrojov riadenia a budovania mieru; |
| --- | --- |

U.

keďže bezpečnosť musí byť stredobodom environmentálnych úvah s cieľom navrhovať reálne, trvalé a účinné riešenia udržateľného rozvoja pre ľudskú bezpečnosť a celosvetovú stabilitu; keďže v dôsledku toho musí Únia pri svojej vonkajšej činnosti v čoraz väčšej miere zohľadňovať zmenu klímy a environmentálne aspekty ako hlavné bezpečnostné riziko a v súlade s tým prispôsobovať stratégie a koncepcie, postupy, civilné a vojenské vybavenie a infraštruktúru, rozvoj spôsobilostí vrátane odbornej prípravy a prípadne aj svoj inštitucionálny rámec a mechanizmy zodpovednosti; keďže bezpečnostná a obranná politika Únie a jej nástroje by mali priamo prispievať k predchádzaniu negatívnym bezpečnostným dôsledkom klimatickej krízy a k ich obmedzovaniu; keďže na prepojenie klímy a bezpečnosti sa musí zamerať celý súbor nástrojov riadenia a budovania mieru;

| V. | keďže z dôvodu bezpečnostných účinkov zmeny klímy a vplyvov súvisiacich s klímou je nevyhnutné chápať opatrenia v oblasti klimatickej bezpečnosti, to znamená predvídanie dôsledkov zmeny klímy pre strategické prostredie a misie ozbrojených síl a adaptáciu na ne, a ich financovanie, ako aj prínos k obrane a bezpečnosti; keďže pre NDICI je stanovený cieľ vynakladať 30 % z jeho sedemročného rozpočtu vo výške 80 miliárd EUR na podporu opatrení v oblasti klímy a 7,5 až 10 % ročne na ciele v oblasti ochrany životného prostredia a biodiverzity; |
| --- | --- |

V.

keďže z dôvodu bezpečnostných účinkov zmeny klímy a vplyvov súvisiacich s klímou je nevyhnutné chápať opatrenia v oblasti klimatickej bezpečnosti, to znamená predvídanie dôsledkov zmeny klímy pre strategické prostredie a misie ozbrojených síl a adaptáciu na ne, a ich financovanie, ako aj prínos k obrane a bezpečnosti; keďže pre NDICI je stanovený cieľ vynakladať 30 % z jeho sedemročného rozpočtu vo výške 80 miliárd EUR na podporu opatrení v oblasti klímy a 7,5 až 10 % ročne na ciele v oblasti ochrany životného prostredia a biodiverzity;

Stratégia a koncepcia

| 1. | konštatuje, že článok 21 Zmluvy o EÚ poskytuje vhodný právny základ na to, aby vonkajšia činnosť Únie a spoločná bezpečnostná a obranná politika (SBOP) boli v súlade s hlavnými výzvami 21. storočia, ktorých hlavnou hybnou silou je zmena klímy a klimatické faktory; pripomína, že v článku 21 Zmluvy o EÚ sa požaduje od Únie: „c) zachovávať mier, predchádzať konfliktom a posilňovať medzinárodnú bezpečnosť; [...] f) prispievať k vypracovaniu medzinárodných opatrení na zachovávanie a zlepšovanie kvality životného prostredia a trvalo udržateľného hospodárenia so svetovými prírodnými zdrojmi...; [a] g) pomáhať obyvateľstvu, krajinám a regiónom postihnutým prírodnými katastrofami alebo katastrofami spôsobenými ľudskou činnosťou“; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné urýchliť a prehĺbiť integráciu zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu s citlivým prístupom ku konfliktom do vonkajšej, zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky Únie, najmä do jej SBOP; uvádza, že hlavnými cieľmi misií a operácií SBOP sú v súlade s článkom 42 ods. 1 a článkom 43 ods. 1 Zmluvy o EÚ udržiavanie mieru, predchádzanie konfliktom a posilňovanie medzinárodnej bezpečnosti v oblastiach, kde sú nasadené, pričom sa musí zabezpečiť ich plná operačná účinnosť; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje naliehavú potrebu poučiť sa zo zmenenej bezpečnostnej situácie v Európe vyplývajúcej z ruskej útočnej vojny proti Ukrajine a urýchliť procesy rozvoja vojenských spôsobilostí, ako aj projekty na zvýšenie nezávislosti vojenskej technológie od fosílnych palív a zároveň zvýšiť účinnosť misií a bojovú silu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že vzhľadom na prebiehajúcu vojnu na európskom kontinente musí byť neustále zaručené zásobovanie európskych ozbrojených síl energiou, aby sa zabezpečila riadna obrana územia Únie a jej občanov; uznáva, že bezpečnosť dodávok si môže vyžadovať flexibilné krátkodobé opatrenia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je pevne presvedčený, že vojenské činnosti a technológie musia prispievať k cieľom Únie v oblasti uhlíkovej neutrality, aby prispeli k boju proti zmene klímy bez toho, aby tento cieľ narúšal bezpečnosť misie a aby sa ohrozili operačné spôsobilosti ozbrojených síl; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že vonkajšia činnosť Únie a ozbrojené sily členských štátov by mali pracovať na znížení svojej vlastnej uhlíkovej stopy a jej negatívnych účinkov na prírodné zdroje a biodiverzitu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | trvá na potrebe posilniť predvídanie s cieľom predchádzať dôsledkom zmeny ekosystémov a zmeny klímy, keďže by mohli zvýšiť tlak na ozbrojené sily alebo vyvolať regionálne napätie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje potrebu investovať do inteligentných, integrovaných, celospoločenských riešení, ktoré sú naliehavo potrebné na dosiahnutie výrazného zníženia emisií, aby sa predišlo najhorším dôsledkom zmeny klímy, a tiež uskutočniť rozsiahle investície do odolnosti krajín, ktoré to potrebujú, voči zmene klímy, aby sa predišlo nestabilite, konfliktom a veľkým humanitárnym katastrofám; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedu Komisie (VP/PK), aby zabezpečil, že ochrana životného prostredia, boj proti zmene klímy a súvisiace vplyvy budú primerane začlenené do vonkajšej činnosti Únie podľa príkladu nariadenia o NDICI; požaduje vypracovanie stratégií, politík, postupov, opatrení a spôsobilostí špecifických pre klímu; vyzýva VP/PK, aby zaistil, že rozvoj politiky Únie v oblasti klimatickej bezpečnosti a obrany bude zahŕňať uplatňovanie prístupu v oblasti ľudskej bezpečnosti; víta zámer ESVČ pre civilné a vojenské misie a operácie SBOP s cieľom vypracovať a začleniť do svojej práce súbor opatrení na účinné uplatňovanie environmentálnych aspektov; podporuje posilnenie spôsobilostí členských štátov začlenením environmentálnych aspektov do programov odbornej prípravy civilných a vojenských misií a prostredníctvom výmeny najlepších postupov a odborných znalostí; |
| --- | --- |

7.

| 8. | požaduje vypracovanie konkrétnych referenčných hodnôt na meranie pokroku pri riešení väzieb medzi zmenou klímy na jednej strane a konfliktmi na strane druhej; vyzýva VP/PK, aby dvakrát ročne informoval Parlament o dosiahnutom pokroku pri uplatňovaní a dosahovaní týchto referenčných hodnôt a ukazovateľov; vyzýva členské štáty, aby do programov zahraničnej vojenskej pomoci začlenili poznatky o dôsledkoch klímy v oblasti bezpečnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že je dôležité zaoberať sa v Strategickom kompase súvislosťami medzi zmenou klímy, bezpečnosťou a obranou s cieľom určiť jasné ciele a konkrétne opatrenia pre členské štáty na posilnenie energetickej efektívnosti ozbrojených síl a adaptáciu na komplexné účinky zmeny klímy v oblasti bezpečnosti v strednodobom až dlhodobom horizonte, a to od strategického predvídania, odbornej prípravy a inovácií až po rozvoj spôsobilostí v rámci EÚ; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína, že neistota pramení z mnohých rôznych súvisiacich príčin, ako je chudoba, nestabilita štátu, nedostatočná verejná infraštruktúra a služby, veľmi obmedzený prístup k základným tovarom, nedostatočné vzdelanie, korupcia atď., medzi ktorými figuruje aj zmena klímy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína, že v Afrike, a najmä v oblasti Sahelu, sa v dôsledku vzájomného pôsobenia medzi zmenou klímy a tradičnými faktormi konfliktnosti (okrem iného zlyhávanie štátu, nedostatočné verejné služby a zhoršovanie bezpečnostnej situácie) prehlbujú problémy týkajúce sa násilia a terorizmu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva na intenzívnejšiu podporu úsilia zameraného na boj proti zmene klímy a posilnenie klimaticky neutrálnych alternatív v bezprostrednom susedstve EÚ, konkrétne v krajinách západného Balkánu, Východného partnerstva a južného susedstva, s cieľom predísť možným bezpečnostným výzvam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že v dôsledku zmeny klímy sa Arktída za posledných 50 rokov otepľuje trikrát rýchlejšie, ako je priemer planéty; upozorňuje na to, ako zmena klímy zmenila geopolitickú situáciu v Arktíde a vytvára pre EÚ geopolitickú výzvu; zdôrazňuje, že Arktída má pre EÚ strategický a politický význam, a zdôrazňuje záväzok EÚ byť zodpovedným aktérom pri hľadaní dlhodobo udržateľného a mierového rozvoja tohto regiónu; zdôrazňuje, že Arktída musí zostať oblasťou mierovej spolupráce, a vyzýva na prijatie opatrení, ktoré by zabránili krokom smerujúcim k väčšej militarizácii; pripomína, že členmi Arktickej rady sú aj krajiny EÚ Fínsko, Švédsko a Dánsko; |
| --- | --- |

13.

Plán v oblasti zmeny klímy a obrany

| 14. | víta plán v oblasti zmeny klímy a obrany (ďalej len „plán“) a vyzýva ESVČ, aby spolu s príslušnými útvarmi Komisie a agentúrou EDA v prípade potreby zabezpečila komplexnú implementáciu troch pracovných oblastí – operačného rozmeru, rozvoja spôsobilostí a partnerstiev; žiada, aby sa prehodnotili časové rámce na revíziu plánu, a najmä aby sa celkové ciele preskúmali oveľa skôr ako v roku 2030; vyzýva členské štáty, aby vytvorili vnútroštátne štruktúry na podporu cieľov; naliehavo vyzýva všetky subjekty, aby tento proces považovali za jednu zo svojich priorít a aby rozvíjali a realizovali iniciatívy v súlade s integrovaným prístupom; zdôrazňuje dôležitú úlohu ozbrojených síl nielen v súvislosti s adaptáciou, ale aj zmierňovaním ich vplyvu na zmenu klímy a životné prostredie, a to aj prostredníctvom komplexného merania a mapovania environmentálnej stopy ozbrojených síl, ako sa navrhuje v pláne; naliehavo vyzýva VP/PK, aby členským štátom navrhol okamžitý akčný program, ktorý bude pozostávať z prioritných opatrení uvedených v pláne, ktoré možno vykonať v krátkom čase; |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta predovšetkým opatrenia plánu týkajúce sa okamžitých a krátkodobých vplyvov na roky 2020 – 2021, najmä rozvinutie neformálneho procesu podávania správ – spojeného s rozvojom meracích kapacít – založeného na ukazovateľoch pokroku v oblasti environmentálnej stopy, napríklad vrátane energetiky, vody a odpadového hospodárstva misií a operácií SBOP; zdôrazňuje potrebu vypracovať do roku 2024 podrobnejšie hodnotenia, v ktorých by sa zohľadňovali získané skúsenosti a najlepšie postupy, a začleniť prísnejšie požiadavky na primerané technické špecifikácie do procesu obstarávania s cieľom zmierniť prístup založený na životnom cykle, ako bol zahrnutý do vojenskej koncepcie ochrany životného prostredia a energetickej efektívnosti pre vojenské operácie pod vedením EÚ z roku 2012; zdôrazňuje potrebu systematického začleňovania klimatických a environmentálnych aspektov do vojenských technológií, výskumu, obstarávania a infraštruktúry; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta nedávne iniciatívy Komisie, Rady a ESVČ týkajúce sa diplomacie v oblasti klímy, bezpečnosti a obrany, najmä politický rámec pre diplomaciu v oblasti klímy, plán a koncepciu integrovaného prístupu ku zmene klímy a bezpečnosti; vyzýva VP/PK, aby zabezpečil, že všetky rôzne koncepcie budú riadne prepojené a harmonizované v ucelenom a konzistentnom rámci; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa to stalo prioritou, a vyzýva VP/PK, aby informoval o pokroku do júna 2023; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v pláne sa nezdôrazňuje očakávaný budúci vysoký dopyt Únie po nákladovo konkurencieschopnej energii z obnoviteľných zdrojov a alternatívnych palivách, pričom tieto partnerstvá by sa mohli ukázať ako obojstranne výhodné príležitosti a poskytnúť nové fórum na spoluprácu a dialóg a priniesť vzájomné hospodárske výhody, zvýšenú bezpečnosť dodávok a medzinárodnú stabilitu; zdôrazňuje, že vďaka svojim vlastnostiam je čistý vodík jednou z možností, ako nahradiť fosílne palivá a znížiť emisie skleníkových plynov u ozbrojených síl; |
| --- | --- |

17.

| 18. | s cieľom položiť základy pre prispievanie k zmierňovaniu zmeny klímy vyzýva VP/PK, aby do polovice roku 2023 predložil hodnotenie uhlíkovej stopy a vplyvu vonkajšej činnosti EÚ na životné prostredie; so zreteľom na citlivosť posudzovaných informácií, ktoré poskytli misie a operácie SBOP, zdôrazňuje potrebu vyvinúť do roku 2023 zmysluplnú metodiku na kvantifikáciu emisií skleníkových plynov zo všetkých činností EÚ v oblasti bezpečnosti a obrany vrátane emisií z výroby, držby a demontáže zariadení, a to aj s cieľom riešiť súčasný nedostatok spoľahlivých a medzinárodne porovnateľných údajov; je presvedčený, že plán by sa mal použiť na spustenie vypracovania stratégie a jasných národných prísľubov na zníženie vojenských emisií vrátane povinného podávania správ o vojenských emisiách UNFCCC a národným parlamentom, keďže bez podávania správ a transparentnosti nebude vyvíjaný tlak na znižovanie emisií a žiadne prostriedky na určenie vplyvu akýchkoľvek záväzkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva na stanovenie dobrovoľných cieľov na zníženie intenzity emisií skleníkových plynov vo vojenských misiách a operáciách a na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050, čo by viedlo k ďalšiemu zvýšeniu operačnej efektívnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | navrhuje začať pilotný projekt merania a mapovania emisií skleníkových plynov misií a operácií SBOP; domnieva sa, že v tomto smere by bola dobrou voľbou misia EUFOR Althea; |
| --- | --- |

20.

Komplexný a konzistentný prístup

| 21. | vyzýva na koordinované opatrenia na rýchle zníženie rozsahu zmeny klímy prostredníctvom výrazného zníženia emisií, aby sa predišlo významným, vážnym alebo katastrofickým dôsledkom pre globálnu bezpečnosť v budúcnosti; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť odolnosť všetkých prvkov bezpečnosti vrátane infraštruktúry, inštitúcií a politík voči zmene klímy a rýchlo sa prispôsobiť jej účinkom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rozhodne víta skutočnosť, že nový nástroj Únie Globálna Európa (NDICI) dobre odráža naliehavosť a dôležitosť rýchlych, dôrazných a rozsiahlych vonkajších opatrení v oblasti klímy; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že NDICI sa zameriava na opatrenia v oblasti klímy a že sa zabezpečí, aby 30 % z jeho sedemročného rozpočtu vo výške 80 miliárd EUR bolo určených na podporu opatrení v oblasti klímy; vyzýva Komisiu, aby tieto ciele plne rešpektovala a do svojich výpočtov zahrnula len opatrenia s jasným klimatickým rozmerom; víta skutočnosť, že z financovania sú vylúčené investície do fosílnych palív a opatrenia, ktoré majú škodlivý alebo významný nepriaznivý vplyv na životné prostredie a klímu; dôrazne víta politiku NDICI v oblasti klimatickej bezpečnosti (pozri pododdiel 3.1 písm. d) prílohy III k nariadeniu o NDICI); vyzýva Komisiu, aby uprednostňovala činnosti zamerané na dosiahnutie komplexných a inkluzívnych výsledkov prepojením zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu na predchádzanie konfliktom a budovanie mieru; víta program NDICI v oblasti životného prostredia a zmeny klímy a zdôrazňuje potrebu zahrnúť väčšiu podporu nestabilným štátom a štátom zasiahnutým konfliktom do správy v oblasti životného prostredia vrátane budovania inštitúcií; požaduje, aby sa v rámci programu mieru, stability a predchádzania konfliktom NDICI uvoľnil plný potenciál na budovanie mieru so zreteľom na životné prostredie; domnieva sa, že prístup NDICI ku klimatickej bezpečnosti by mal byť referenčným bodom pre všetku ostatnú vonkajšiu činnosť Únie, a vyzýva VP/PK, aby zabezpečil, že najmä SBOP bude s týmto prístupom zosynchronizovaná; vyzýva Komisiu a ESVČ, aby využili výsledky existujúceho výskumu o vznikajúcich zraniteľných miestach v oblasti klimatickej bezpečnosti, najmä v Saheli, na Blízkom východe a vo východnej Afrike; |
| --- | --- |

22.

| 23. | domnieva sa, že klimatická bezpečnosť by sa mala plne začleniť do súboru nástrojov Únie na predchádzanie konfliktom a krízové riadenie s cieľom posilniť odolnosť nestabilných štátov a postihnutého obyvateľstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje potrebu posilniť kapacity Únie pre strategický výhľad, včasné varovanie, informovanosť o situácii a analýzu konfliktov pomocou kvalitatívnych a kvantitatívnych údajov a inovatívnych metód z rôznych zdrojov; zdôrazňuje, že okrem systematickej spolupráce s organizáciami občianskej spoločnosti by mali k strategickému predvídaniu, budovaniu mieru, výskumu klímy a konfliktov prispieť aj vesmírne programy Únie, Satelitné stredisko EÚ (SatCen) a Spravodajské a situačné centrum EÚ (INTCEN), oddelenie ESVČ pre predchádzanie konfliktom, národné výskumné centrá, odborné obce, národné spravodajské služby a Spoločné výskumné centrum; je presvedčený, že je mimoriadne dôležité, aby sa tieto poznatky využili na riadne navrhovanie budúcich misií, operácií a činností, pričom sa zohľadnia rôzne parametre od meniacich sa poveternostných podmienok až po miestny politický kontext; oceňuje zásadnú úlohu európskych vesmírnych programov, ako je napríklad program Copernicus, pri pochopení klimatických zmien a monitorovaní emisií skleníkových plynov; pripomína, že decentralizované agentúry EÚ, najmä Satcen, majú jedinečné kapacity na zber údajov o zmene klímy a jej bezpečnostných aspektoch vo svete; poznamenáva, že Vesmírny program Únie je takisto mimoriadne dôležitý na boj proti bezpečnostným aspektom zmeny klímy; víta vynakladané úsilie strediska Satcen v tejto oblasti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že zásada politiky a programov založených na údajoch musí byť ústredným prvkom programov klimatickej bezpečnosti; zároveň si je vedomý obmedzení prístupov veľkých dát a kvantitatívnych indexov environmentálneho stresu, pokiaľ ide o predpovedanie konfliktov, keďže hrozí, že budú venovať príliš malú pozornosť miestnemu spoločenskému kontextu; pripomína nedostupnosť spoľahlivých údajov v niektorých nestabilných krajinách, a to aj v dôsledku korupcie a slabých štruktúr riadenia, pričom v takom prípade by sa namiesto nich mohli používať proxy údaje; je presvedčený, že poznatky a iniciatívy miestneho obyvateľstva a občianskej spoločnosti zohrávajú kľúčovú úlohu v rámci úsilia Únie o riešenie vplyvu zmeny klímy na konflikty; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva ESVČ a Komisiu, aby zabezpečili, že včasné varovanie a analýza konfliktov budú primerane prepojené s včasnými opatreniami a reakciami a že bude k dispozícii zmysluplná spôsobilosť strategického predvídania; v tejto súvislosti víta prebiehajúcu analýzu konfliktov v približne 60 krajinách, ktorú vykonáva ESVČ; pripomína, že pri opatreniach v oblasti klímy je nevyhnutné brať do úvahy konflikty, aby sa predišlo neúmyselnému spôsobeniu škody a aby sa podľa možnosti všade prispievalo k mieru; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že je potrebný individuálny prístup vrátane regionálne špecifických analýz a miestnych iniciatív, ktoré sú prispôsobené konkrétnej situácii na mieste; zdôrazňuje, že je dôležité posilniť odolnosť komunít a že podpora miestnej zodpovednosti a inkluzívnych miestnych riadiacich štruktúr je nevyhnutná na zabezpečenie udržateľnosti úsilia; zdôrazňuje, že inkluzívny a zodpovedný prístup k miestnemu obyvateľstvu a účinnejšie opatrenia na ochranu životného prostredia, napr. prístup k životne dôležitým zdrojom, zvyšuje aj bezpečnosť síl a personálu EÚ (bezpečnosť misie); vyjadruje plnú podporu ochrancom prírody a životného prostredia, ktorí sú v niektorých častiach sveta vystavení čoraz väčším represiám; zdôrazňuje, že štáty, ktoré znižujú schopnosť ochrancov životného prostredia konať, škodia osobám, ktorých schopnosti sú najviac potrebné, a poškodzujú tak záujmy EÚ; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva na medzinárodnú spoluprácu pri riešení problémov súvisiacich s environmentálnou migráciou s cieľom vypracovať spoločné riešenia; žiada, aby sa osobitný dôraz kládol na poskytovanie primeranej pomoci deťom a mladým ľuďom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je presvedčený, že budovanie mieru so zreteľom na životné prostredie by sa malo posilniť, pretože je jedným z celkovo udržateľných a spravodlivých riešení zameraných na účinky zmeny klímy a môže takisto predstavovať príležitosti na budovanie mieru, pričom podporuje dialóg a spoluprácu na miestnej, vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni (napr. v oblasti manažmentu prírodných zdrojov, prístupu k pôde a vode, ochrany životného prostredia, znižovania rizika katastrof, prijímania klimatických utečencov atď.) a predstavuje príležitosti na prijatie transformačného prístupu na riešenie základných príčin konfliktov a štrukturálnych faktorov marginalizácie; zdôrazňuje potrebu zvýšiť mediačné iniciatívy pred začatím konfliktov, a to aj prostredníctvom vyššej úrovne financovania prostredníctvom nástroja NDICI; zdôrazňuje, že je potrebné zaoberať sa životným prostredím počas celého cyklu konfliktu a vhodným spôsobom riešiť aj situáciu po skončení konfliktu, pretože tá môže spôsobiť, že obyvateľstvo bude zraniteľnejšie voči environmentálnym rizikám, alebo viesť k rozširovaniu trestných činov proti životnému prostrediu alebo devastácie (napr. odlesňovania) v oblastiach, kde je bezvládie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že opatrenia Únie v oblasti klímy by mali byť inkluzívne, mali by sa zameriavať na presadzovanie rodovej rovnosti, uplatňovať prístup EÚ založený na ľudských právach, podporovať dobrú správu vecí verejných a vykonávať program zameraný na mládež, mier a bezpečnosť a na ženy, mier a bezpečnosť v súlade s akčným plánom EÚ pre rodovú rovnosť III; žiada najmä, aby sa podporovali iniciatívy miestnych ženských, mládežníckych a pôvodných organizácií a aby sa využili ponaučenia z nich; |
| --- | --- |

30.

| 31. | takisto zdôrazňuje potrebu vyslania expertov na klimatickú bezpečnosť do misií a operácií SBOP a nabáda členské štáty, aby toto úsilie podporili poskytnutím takýchto expertov; navrhuje osobitne poveriť delegácie EÚ, aby zlepšili podávanie správ o spravovaní pôdy a prírodných zdrojov, ako aj o súvisiacom sociálno-ekonomickom a politickom vývoji; zdôrazňuje, že je dôležité poveriť aj príslušné subjekty EÚ, aby pozorne sledovali situáciu v regiónoch, ktoré sú silne postihnuté zmenou klímy a zhoršovaním životného prostredia, ako je Sahel, Africký roh a Tichomorie, a aby vypracovali mechanizmy na monitorovanie, hodnotenie, dokumentovanie vplyvu, získaných poznatkov a najlepších postupov v rámci úsilia o dosiahnutie komplexných výsledkov prostredníctvom prepojenia adaptácie na zmenu klímy s budovaním mieru a verejné informovanie o nich; |
| --- | --- |

31.

| 32. | víta zvýšenú pozornosť venovanú prepojeniu klímy a bezpečnosti a účasť generálneho tajomníka NATO Jensa Stoltenberga na 26. konferencii zmluvných strán Rámcovej dohody OSN o zmene klímy v Glasgowe (COP26) a vyzýva na konkrétnu spoluprácu EÚ a NATO v tejto oblasti; |
| --- | --- |

32.

Riešenie operačného rozmeru

| 33. | uznáva, že mnohé misie SBOP prebiehajú v oblastiach, ktoré sú vážne postihnuté zmenou klímy, čo znásobuje výzvy, ktorým tieto misie čelia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že zmena klímy by tiež mohla spôsobiť vysídľovanie obyvateľstva a predstavovať výzvu pre dejiská operácií; požaduje jasné uvedomenie si bezpečnostných aspektov tým, že sa zmena klímy uzná za rozhodujúci faktor, s ktorým sa budú musieť vojenské sily vyrovnať, a to nielen z dôvodu jej vplyvu na vojenské operácie, ale aj vzhľadom na očakávanie čoraz väčšieho vnútorného vysídľovania spôsobeného zmenou klímy, ktoré má už teraz väčšie rozmery ako vysídľovanie v dôsledku konfliktov; upozorňuje však na nedostatočnú pripravenosť ozbrojených síl na bezpečnostné dôsledky meniacej sa klímy vo svete; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podporuje integráciu prístupu citlivého voči klíme a je silno presvedčený, že je naliehavo potrebné, aby členské štáty poverili všetky misie a operácie a všetky akcie Európskeho mierového nástroja (EPF) s cieľom väčšmi prispievať k integrovanému prístupu k riešeniu výziev v oblasti bezpečnosti klímy, najmä v regiónoch Sahelu a Afrického rohu, čím by sa zároveň smerovalo k zníženiu nákladov na operácie (zníženie spotreby energie, využívanie nových zdrojov energie) a zároveň k zlepšeniu operačnej účinnosti misií; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že misie a operácie SBOP a akcie nástroja EPF môžu prispieť k zvýšeniu odolnosti hostiteľských krajín proti zmene klímy, a zdôrazňuje, že pozitívny odkaz z hľadiska ich miestnej stopy by sa mal zahrnúť do ich stratégií ukončenia misie bez toho, aby to malo vplyv na ich hlavné úlohy v oblasti bezpečnosti a obrany, životaschopnosť a operačnú účinnosť misií a bezpečnosť vojenského a civilného personálu; zdôrazňuje, že zníženie operačnej závislosti od fosílnych palív prináša výhody v oblasti operačnej účinnosti a efektívnosti vrátane zvýšenia bezpečnosti personálu misií vďaka skráteniu logistických dodávateľských reťazcov, ako aj posilnenie dôveryhodnosti činností SBOP vzhľadom na vedúce postavenie EÚ v oblasti klímy v rámci celého sveta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripomína, že všetky civilné a vojenské misie a operácie SBOP a akcie EPF by mali byť súčasťou širšej politickej stratégie, ktorej cieľom je prispieť k bezpečnosti ľudí a usilovať sa o zvýšenie miestnej úrovne bezpečnosti a stability; zdôrazňuje, že je potrebné začleniť bezpečnosť v oblasti klímy a budovanie mieru so zreteľom na životné prostredie do aktualizovaných koncepcií EÚ v oblasti reformy sektora bezpečnosti a odzbrojenia, demobilizácie a reintegrácie, posilniť odolnosť príslušných štruktúr miestnej správy, najmä pokiaľ ide o kvalitu bezpečnostných služieb, inkluzívnosť (najmä so zreteľom na účasť a práva žien, mladých ľudí a marginalizovaných skupín v celej ich rozmanitosti), zodpovednosť a transparentnosť; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje, že v súčasnosti je v dôsledku vplyvov zmeny klímy predovšetkým potrebné rozšíriť misie na zabezpečenie civilnej ochrany, ktoré nepatria do hlavnej náplne povolania ozbrojených síl; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva ESVČ, aby zaručila, že už v samotnej koncepcii civilných misií a vojenských operácií sa bude zohľadňovať klíma; zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné zabrániť tomu, aby činnosti Únie v nestabilných tretích krajinách prispievali k nedostatku zdrojov, zvyšovaniu cien životne dôležitých zdrojov alebo k zhoršovaniu a znečisťovaniu životného prostredia; zdôrazňuje potrebu navrhnúť infraštruktúru misií a dodávateľský reťazec, ktoré budú odolné voči klíme a životnému prostrediu a ktoré ich zohľadňujú, a ktoré sú čo najviac energeticky optimalizované a uhlíkovo neutrálne; považuje za nevyhnutné masívne investovať do výskumu a vývoja uhlíkovo neutrálnych palív a pohonných systémov pre vojenské vozidlá na súši, na mori a vo vzduchu a využívať nové technológie, ako sú mobilné slnečné systémy, najmä pre statické prvky, s cieľom znížiť závislosť od fosílnych palív a zároveň zabezpečiť čo najlepší súlad medzi prevádzkovou výkonnosťou a environmentálnou účinnosťou, a bez vytvárania nových závislostí od zahraničných subjektov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | navrhuje vytvoriť osnovy pre kurz odbornej prípravy školiteľov Európskej akadémie bezpečnosti a obrany s cieľom začleniť otázky klímy a životného prostredia do bežného systému vojenského výcviku na taktickej i strategickej úrovni; domnieva sa, že takéto kurzy by mali byť povinnou prípravou pred nasadením poradcov pre klimatickú bezpečnosť v rámci misií a operácií SBOP, ako aj v rámci delegácií EÚ; |
| --- | --- |

40.

| 41. | domnieva sa, že uhlíková stopa vojenskej infraštruktúry by sa mohla optimalizovať prostredníctvom dosahovania vyššej energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o obnovu a prispôsobené využívanie obnoviteľných zdrojov energie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | víta úsilie o modernizáciu vynaložené na adaptáciu vybavenia na extrémne výkyvy teploty spôsobené zmenou klímy, a najmä útvary ekodizajnu s cieľom zabezpečiť trvácnosť vybavenia; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje potrebu posilniť budovanie mieru EÚ so zreteľom na životné prostredie a klimatickú bezpečnosť zahrnutím úloh a podpory úsilia týkajúceho sa mediácie, dialógu, ochrany civilného obyvateľstva, riešenia konfliktov a zmierenia s cieľom zmierniť napätie spôsobené klímou medzi rôznymi komunitami, ktoré si navzájom konkurujú v otázke nedostatku zdrojov, ako sú poľnohospodárska pôda alebo voda, a ktoré ľahko posilňujú násilné ozbrojené a extrémistické skupiny alebo sa transformujú na ozbrojené konflikty či dokonca medzištátne vojny; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že prispôsobené misie by sa mali okrem iného zamerať na integrované budovanie mieru, budovanie mieru so zreteľom na životné prostredie a opatrenia v oblasti adaptácie na zmenu klímy, ako aj na posilnenie civilných kapacít na predchádzanie konfliktom; navrhuje, aby sa takéto prispôsobené misie zamerali na tieto oblasti:






  a) | nedostatok zdrojov spôsobený klímou, ktorý prispieva ku konfliktom a nestabilite; |
| --- | --- | --- |

43.

a)

nedostatok zdrojov spôsobený klímou, ktorý prispieva ku konfliktom a nestabilite;

| b) | kritická infraštruktúra v nestabilných krajinách a ako zvýšiť ich odolnosť z hľadiska bezpečnosti; |
| --- | --- |

b)

kritická infraštruktúra v nestabilných krajinách a ako zvýšiť ich odolnosť z hľadiska bezpečnosti;

| c) | ochrana a obrana biodiverzity spôsobom citlivým na konflikty, najmä v ekosystémoch v nestabilných a vojnou zničených krajinách; |
| --- | --- |

c)

ochrana a obrana biodiverzity spôsobom citlivým na konflikty, najmä v ekosystémoch v nestabilných a vojnou zničených krajinách;

Začlenenie problematiky zmeny klímy do rozvoja vojenskej spôsobilosti

| 44. | konštatuje, že všetky vojenské spôsobilosti a služby využívané Úniou a jej členskými štátmi by mali prispievať k dosahovaniu cieľov EÚ v oblasti klímy a prispôsobovať sa čoraz náročnejším klimatickým podmienkam, aby mohli, okrem iného, zaručiť plnenie svojich úloh doma aj v zahraničí; pokiaľ ide o adaptáciu na zmenu klímy, domnieva sa, že je naliehavo potrebné, aby ozbrojené sily členských štátov adaptovali svoje spôsobilosti na čoraz náročnejšie klimatické podmienky; |
| --- | --- |

44.

| 45. | žiada vyhodnotenie vplyvu zmien počasia vyvolaných zmenou klímy a častejších extrémnych poveternostných podmienok na operačnú efektívnosť ozbrojených síl a posúdenie z toho vyplývajúcich potenciálnych požiadaviek na spôsobilosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že zvýšenie výdavkov na obranu by nemalo viesť k zvýšeniu emisií, pričom treba mať na pamäti potrebu zachovať úroveň ambícií našich armád, a že časť výdavkov na obranu by sa mala venovať investíciám do technológií a spôsobilostí, ktoré výrazne znižujú emisie, ako je elektrifikácia a používanie uhlíkovo neutrálnych palív, pričom upozorňuje na to, že činitele súvisiace s klímou a životným prostredím sa stali rozhodujúcim faktorom; pripomína, že vojenskí stratégovia a plánovači EÚ a NATO už viac ako desať rokov pracujú na otázke, ako môžu ozbrojené sily znížiť svoju uhlíkovú stopu; vyzýva EÚ a NATO, aby vypracovali spoločnú metodiku, ktorá spojencom pomôže merať emisie skleníkových plynov z vojenských činností a zariadení a prijať ciele v oblasti znižovania emisií; pripomína, že zníženie energetickej stopy a dopytu po palivách má pozitívny vplyv aj na bezpečnosť a efektívnosť misií; v tejto súvislosti víta aktivity agentúry EDA, najmä politiku Go Green, jej koncepciu Military Green, jej pracovnú skupinu pre energetiku a životné prostredie, jej konzultačné fórum pre udržateľnú energiu v sektore obrany a bezpečnosti a jej inkubačné fórum pre obehové hospodárstvo v európskej obrane; vyzýva na urýchlenie a rozšírenie takýchto projektov a na ich nezávislé externé hodnotenie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poznamenáva, že agentúra EDA dospela k záveru, že následné zníženie spotreby fosílnych palív znižuje náklady, znižuje emisie a znižuje závislosť od mimoeurópskych zdrojov a že počet obetí možno výrazne znížiť vzhľadom na to, že existuje oveľa menej konvojov s palivami, na ktoré sa nepriatelia môžu zamerať, čím sa uvoľnia zdroje, ktoré sa používajú na ochranu konvojov, a že sa zefektívnia celkové spôsobilosti prostredníctvom zvýšenej odolnosti, mobility a autonómie; pripomína, že zvýšenie podielu dekarbonizovaných palív v armáde môže okrem klimatickej neutrality takisto pomôcť zvýšiť bezpečnosť dodávok a strategickú autonómiu; zdôrazňuje, že vysoký dopyt po fosílnych palivách a dlhé zásobovacie trasy zvyšujú náklady na misie a operácie, ako aj bezpečnostné riziko pre personál misií a dodávateľov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva GR DEFIS, členské štáty, ESVČ a agentúru EDA, aby pri využívaní príslušných finančných prostriedkov EÚ prijali prístup zahŕňajúci nízkoenergetickú, nízkouhlíkovú a environmentálnu stopu a aby pravidelne podávali správy o pokroku; zdôrazňuje, že pri spúšťaní iniciatív v oblasti výskumu, vývoja, modernizácie alebo združovania a spoločného využívania prostriedkov, najmä pokiaľ ide o vojenské technológie a spôsobilosti s dvojakým použitím, je obzvlášť dôležité dodržiavanie koordinovaného prístupu na úrovni EÚ; pripomína, že je strategicky dôležité rozvíjať všetky technologické aspekty a riešiť náklady počas celej životnosti spolu s normalizáciou a certifikáciou na úrovni EÚ, aby sa zabezpečilo, že zariadenia budú vyhovovať požiadavkám z hľadiska riešenia účinkov klimatickej krízy; víta skutočnosť, že Európsky obranný fond prispieva k začleňovaniu opatrení v oblasti klímy do politík Únie a k dosahovaniu globálneho cieľa 30 % výdavkov z rozpočtu Únie na ciele v oblasti klímy, čo je cieľ stanovený pre rozpočet EÚ na roky 2021 – 2027; pripomína, že výskumné a vývojové činnosti sa môžu zamerať na riešenia na zlepšenie účinnosti, zníženie uhlíkovej stopy a dosiahnutie najlepších udržateľných postupov; víta príslušné investície vo výške 133 miliónov EUR stanovené v prvom ročnom pracovnom programe, ale konštatuje, že to predstavuje iba 11 % celkového ročného rozpočtu Európskeho obranného fondu; pripomína úlohu nástroja NextGenerationEU v oblasti klímy a vyzýva členské štáty, aby využili zdroje zo svojich národných plánov obnovy na investície do zelenej transformácie svojej vojenskej infraštruktúry; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje potrebu zvýšiť investície do „zelenej“ obrany, najmä vyčlenením väčšieho podielu vojenského výskumu a vývoja a inovácií v oblasti technológie dvojakého použitia (materiály, energia atď.) financovaných z rozpočtu EÚ na uhlíkovo neutrálne palivá a pohonné systémy pre vojenské lietadlá, lode a iné vozidlá, najmä pokiaľ ide o budúce hlavné zbraňové systémy (napr. budúci systém vzdušného boja (FCAS) a európsky hlavný bojový tank (EMBT)) a iné, ktoré sa vyvíjajú v rámci poskytovanom EÚ; zdôrazňuje, že vzhľadom na dvojakú povahu takýchto investícií majú silné pozitívne vedľajšie účinky v civilnom sektore, najmä na upadajúci priemysel civilného letectva, ktorý hľadá energeticky menej náročné a nákladovo efektívnejšie obchodné modely a technológie; domnieva sa, že by sa mohlo uprednostniť využívanie ekodizajnu s cieľom znížiť environmentálne vplyvy vojenského vybavenia počas jeho životného cyklu, pri súčasnom zabezpečení čo najväčšieho súladu medzi operačnou výkonnosťou a environmentálnou účinnosťou; domnieva sa, že elektrifikácia vojenskej technológie by sa mala ďalej podporovať a vo veľkej miere financovať prostredníctvom európskych subvencií poskytovaných z Európskeho obranného fondu, najmä pokiaľ ide o zbraňové systémy, ale aj pokiaľ ide o bývanie, kasárne a súvisiace vykurovacie alebo chladiace systémy, či už v členských štátoch alebo vo vojenských táboroch počas nasadenia; pripomína, že adaptácia obranných prostriedkov a ich použitia na zmenu klímy je zodpovednosť, ktorá spočíva predovšetkým v právomoci členských štátov, a že EÚ ako taká ešte nemá vlastné kapacity; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ nepretržite monitorovala a zmierňovala každú zraniteľnosť a/alebo závislosť, ktoré by mohli vzniknúť v dôsledku „elektrifikácie“ európskych ozbrojených síl, najmä pokiaľ ide o prístup ku kľúčovým surovinám; zdôrazňuje, že „ekologizácia“ európskych ozbrojených síl, ako aj ich digitalizácia, nesmie v nijakom prípade viesť k vytvoreniu nových zraniteľností ani zníženiu bezpečnosti Európy alebo európskych občanov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva na začlenenie kritérií energetickej efektívnosti a zásad obehového hospodárstva do programov rozvoja spôsobilostí a do usmernení pre verejné obstarávanie na základe skúseností a získaných poznatkov členských štátov a v rámci činností Európskej obrannej agentúry; žiada členské štáty, aby pracovali na optimalizácii procesov a na ekologickom dizajne, konštrukcii a prevádzke systémov podľa zásad obehového hospodárstva, najmä pokiaľ ide o operačné veliteľstvá a detašované pracoviská; vyzýva na posilnenie úlohy EDA, Európskeho obranného fondu a stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) pri podpore členských štátov, šírení najlepších postupov na vnútroštátnej úrovni a organizovaní pravidelných partnerských výmen v oblasti „zelenej“ obrany a zmierňovania zmeny klímy; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnieva sa, že nastal čas na vypracovanie nových projektov PESCO zameraných na stanovenie noriem a referenčných hodnôt v oblasti energetickej efektívnosti, na vytváranie nových kapacít alebo na spájanie a modernizáciu existujúcich kapacít; vyzýva členské štáty, aby zvážili uskutočniteľnosť využitia stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) na vytvorenie zboru vojenských ženistov, ktorý by sa zameral na riešenie prírodných katastrof spôsobených klímou a ochranu infraštruktúry v nestabilných krajinách; zdôrazňuje, že je dôležité zaradiť pravidelné preskúmania na posúdenie pokroku dosiahnutého v takýchto projektoch a čo najskoršie riešenie nedostatkov; vyzdvihuje úlohu, ktorú zohrávajú spoločné operácie na záchranu civilistov pri prírodných katastrofách, napríklad francúzsko-holandské cvičenia na zvládanie katastrof HUREX v Karibiku; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje, že zmena klímy a zhoršovanie životného prostredia by sa mali riešiť v budúcej revízii paktu o civilnej SBOP, najmä pokiaľ ide o začlenenie klimatických a environmentálnych aspektov do operačných úloh a politiky odbornej prípravy; |
| --- | --- |

53.

Zvýšenie medzinárodnej spolupráce a posilnenie multilateralizmu

| 54. | pripomína význam spolupráce ako základného kameňa vedúcej úlohy EÚ pri riešení zmeny klímy, ako sa uvádza v pláne; víta prebiehajúce výmeny medzi zamestnancami s OSN a NATO a zdôrazňuje potrebu užšej spolupráce v tejto oblasti; vyzýva ESVČ a príslušné útvary Komisie, aby ďalej nadväzovali dialóg s ďalšími partnermi, ako sú Africká únia, Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, Kanada a USA; zdôrazňuje, že je takisto potrebné riešiť súčasný nedostatok spoľahlivých a medzinárodne porovnateľných údajov o spotrebe energie a emisiách skleníkových plynov v odvetví obrany; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje, že politiky v oblasti klimatickej bezpečnosti sa musia zamerať nielen na prispôsobenie sa nepokojom, obmedzeným zdrojom a vyššej miere nepredvídateľnosti, ale aj na podporu hlbších zmien potrebných na obnovenie ekologickej stability a rovnováhy na globálnej úrovni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | žiada, aby sa prepojenie s klimatickou bezpečnosťou zaradilo medzi nové prioritné oblasti strategického partnerstva OSN a EÚ v oblasti mierových operácií a krízového riadenia; |
| --- | --- |

56.

| 57. | berie na vedomie deklarovanú ambíciu NATO dosiahnuť do roku 2050 nulovú bilanciu emisií uhlíka; zdôrazňuje skutočnosť, že 22 členských štátov patrí medzi členov NATO, a vyzýva VP/PK, aby zabezpečil, že ciele, kritériá a metodiky znižovania emisií budú medzi členskými štátmi zosúladené, keďže tie majú len jednotný súbor síl; je presvedčený, že NATO a EÚ by sa mali rozhodnúť, že klimatickú bezpečnosť budú považovať za novú oblasť spolupráce a konkrétnych opatrení; osobitne vyzýva, aby sa zmena klímy a bezpečnosť zahrnuli ako nová a veľmi konkrétna oblasť spolupráce do tretieho spoločného vyhlásenia EÚ a NATO; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdôrazňuje dôležitú úlohu parlamentnej diplomacie pri posilňovaní medzinárodných väzieb v boji proti zmene klímy, a to aj prostredníctvom práce výborov a delegácií Európskeho parlamentu, a vyzýva na väčšie zameranie sa na prepojenie klímy a bezpečnosti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje, že hlavnou prekážkou zmysluplného riešenia zmeny klímy a budovania klimatickej bezpečnosti je nedostatok finančných prostriedkov na boj proti zmene klímy; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že medzinárodné spoločenstvo v roku 2009 prisľúbilo rozvojovým krajinám 100 miliárd USD na financovanie opatrení v oblasti klímy, ale tento prísľub sa do konania COP26 stále nepodarilo splniť; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade a Komisii. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 149.

(2)  Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 105.

(4)  Ú. v. EÚ C 118, 8.4.2020, s. 32.

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/32

---

P9_TA(2022)0224

EÚ a bezpečnostné výzvy v indicko-tichomorskom regióne

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o EÚ a bezpečnostných výzvach v indicko-tichomorskom regióne (2021/2232(INI))

(2022/C 493/03)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o novej stratégii EÚ – Čína (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o novej stratégii EÚ – Čína (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 1. marca 2022 o ruskej agresii voči Ukrajine (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. marca 2022 o ruskej agresii voči Ukrajine (2),

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN ES-11/L.1 z 2. marca 2022, ktorá odsudzuje agresiu Ruska voči Ukrajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN ES-11/L.1 z 2. marca 2022, ktorá odsudzuje agresiu Ruska voči Ukrajine,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN ES-11/L.2 z 24. marca 2022 o humanitárnych dôsledkoch agresie voči Ukrajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN ES-11/L.2 z 24. marca 2022 o humanitárnych dôsledkoch agresie voči Ukrajine,

| — | so zreteľom na Strategický kompas EÚ, ktorý Európska rada schválila 24. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Strategický kompas EÚ, ktorý Európska rada schválila 24. marca 2022,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Ruskej federácie a Čínskej ľudovej republiky zo 4. februára 2022 o vstupe medzinárodných vzťahov do novej éry a o globálnom udržateľnom rozvoji, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Ruskej federácie a Čínskej ľudovej republiky zo 4. februára 2022 o vstupe medzinárodných vzťahov do novej éry a o globálnom udržateľnom rozvoji,

| — | so zreteľom na ministerské fórum pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne z 22. februára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ministerské fórum pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne z 22. februára 2022,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2021 o výzvach a vyhliadkach mnohostranných režimov kontroly zbraní hromadného ničenia a odzbrojenia (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2021 o výzvach a vyhliadkach mnohostranných režimov kontroly zbraní hromadného ničenia a odzbrojenia (3),

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2021 podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politických vzťahoch a spolupráci medzi EÚ a Taiwanom (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2021 podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politických vzťahoch a spolupráci medzi EÚ a Taiwanom (4),

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2020 Rade a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k príprave procesu 10. hodnotenia Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT), ku kontrole jadrových zbraní a k možnostiam jadrového odzbrojenia (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 21. októbra 2020 Rade a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k príprave procesu 10. hodnotenia Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT), ku kontrole jadrových zbraní a k možnostiam jadrového odzbrojenia (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o prepojenosti a vzťahoch medzi EÚ a Áziou (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o prepojenosti a vzťahoch medzi EÚ a Áziou (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. apríla 2018 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie Rámcovej dohody medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Austráliou na strane druhej (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. apríla 2018 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Únie Rámcovej dohody medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Austráliou na strane druhej (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. októbra 2017 o politických vzťahoch EÚ so Združením krajín juhovýchodnej Ázie (ASEAN) (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. októbra 2017 o politických vzťahoch EÚ so Združením krajín juhovýchodnej Ázie (ASEAN) (8),

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 29. apríla 2021 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o vzťahoch medzi EÚ a Indiou (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 29. apríla 2021 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o vzťahoch medzi EÚ a Indiou (9),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu prijatú 12. decembra 2018 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Európskej únie Dohody o strategickom partnerstve medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Japonskom na druhej strane (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu prijatú 12. decembra 2018 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Európskej únie Dohody o strategickom partnerstve medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Japonskom na druhej strane (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2021 o stave spôsobilostí EÚ v oblasti kybernetickej obrany (11); |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2021 o stave spôsobilostí EÚ v oblasti kybernetickej obrany (11);

| — | so zreteľom na závery Európskej rady z 21. a 22. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady z 21. a 22. októbra 2021,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa zo 16. septembra 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v Indopacifiku (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa zo 16. septembra 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v Indopacifiku (JOIN(2021)0024),

| — | so zreteľom na aktualizáciu francúzskej stratégie pre indicko-tichomorský región z júla 2021 s názvom „Indicko-tichomorský región: priorita pre Francúzsko“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na aktualizáciu francúzskej stratégie pre indicko-tichomorský región z júla 2021 s názvom „Indicko-tichomorský región: priorita pre Francúzsko“,

| — | so zreteľom na konzultácie na vysokej úrovni medzi EÚ a USA o indicko-tichomorskom regióne z 3. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konzultácie na vysokej úrovni medzi EÚ a USA o indicko-tichomorskom regióne z 3. decembra 2021,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa z 1. decembra 2021 o globálnej bráne (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa z 1. decembra 2021 o globálnej bráne (JOIN(2021)0030),

| — | so zreteľom na 13. samit stretnutia Ázia – Európa (ASEM), ktorý sa uskutočnil 25. a 26. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 13. samit stretnutia Ázia – Európa (ASEM), ktorý sa uskutočnil 25. a 26. novembra 2021,

| — | so zreteľom na dokument Koncepcia integrovaného prístupu ku zmene klímy a k bezpečnosti z 5. októbra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument Koncepcia integrovaného prístupu ku zmene klímy a k bezpečnosti z 5. októbra 2021,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 16. apríla 2021 o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne,

| — | so zreteľom na bezpečnostný pakt AUKUS z 15. septembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bezpečnostný pakt AUKUS z 15. septembra 2021,

| — | so zreteľom na komuniké zo samitu NATO v Bruseli zo 14. júna 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komuniké zo samitu NATO v Bruseli zo 14. júna 2021,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 17. júna 2020 a 10. mája 2021 o bezpečnosti a obrane, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 17. júna 2020 a 10. mája 2021 o bezpečnosti a obrane,

| — | so zreteľom na Partnerstvo na prepájanie EÚ a Indie dohodnuté 8. mája 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Partnerstvo na prepájanie EÚ a Indie dohodnuté 8. mája 2021,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/2188 z 22. decembra 2020, ktorým sa mení jednotná akcia 2008/851/SZBP o vojenskej operácii Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/2188 z 22. decembra 2020, ktorým sa mení jednotná akcia 2008/851/SZBP o vojenskej operácii Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (12),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie ministrov EÚ a združenia ASEAN o konektivite z 1. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie ministrov EÚ a združenia ASEAN o konektivite z 1. decembra 2020,

| — | so zreteľom na samit EÚ – Čína, ktorý sa konal 1. apríla 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit EÚ – Čína, ktorý sa konal 1. apríla 2022,

| — | so zreteľom na návštevu predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej v Indii 24. – 25. apríla 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návštevu predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej v Indii 24. – 25. apríla 2022,

| — | so zreteľom na samit EÚ – Japonsko, ktorý sa konal 12. mája 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit EÚ – Japonsko, ktorý sa konal 12. mája 2022,

| — | so zreteľom na spoločné komuniké, ktoré 14. mája 2022 vydali ministri zahraničných vecí krajín G7, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné komuniké, ktoré 14. mája 2022 vydali ministri zahraničných vecí krajín G7,

| — | so zreteľom na indicko-tichomorskú stratégiu Holandska z 13. novembra 2020 s názvom Indicko-tichomorský región: usmernenia na posilnenie spolupráce Holandska a EÚ s partnermi v Ázii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na indicko-tichomorskú stratégiu Holandska z 13. novembra 2020 s názvom Indicko-tichomorský región: usmernenia na posilnenie spolupráce Holandska a EÚ s partnermi v Ázii,

| — | so zreteľom na plán v oblasti zmeny klímy a obrany z 9. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán v oblasti zmeny klímy a obrany z 9. novembra 2020,

| — | so zreteľom na dokument nemeckej spolkovej vlády Politické usmernenia pre indicko-tichomorský región zo septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument nemeckej spolkovej vlády Politické usmernenia pre indicko-tichomorský región zo septembra 2020,

| — | so zreteľom na Partnerstvo pre udržateľnú prepojenosť a kvalitnú infraštruktúru dohodnuté medzi EÚ a Japonskom 27. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Partnerstvo pre udržateľnú prepojenosť a kvalitnú infraštruktúru dohodnuté medzi EÚ a Japonskom 27. septembra 2019,

| — | so zreteľom na príspevok Komisie a podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky na zasadnutí Európskej rady 12. marca 2019 s názvom EÚ a Čína: strategická vízia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príspevok Komisie a podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky na zasadnutí Európskej rady 12. marca 2019 s názvom EÚ a Čína: strategická vízia,

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ proti dezinformáciám z 5. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ proti dezinformáciám z 5. decembra 2018,

| — | so zreteľom na rozhodnutie prijaté na zasadnutí ministrov EÚ – ASEAN 21. januára 2019 o vytvorení strategického partnerstva medzi EÚ a združením ASEAN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie prijaté na zasadnutí ministrov EÚ – ASEAN 21. januára 2019 o vytvorení strategického partnerstva medzi EÚ a združením ASEAN,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Singapurom, ktorá bola podpísaná 19. októbra 2018 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Singapurom, ktorá bola podpísaná 19. októbra 2018 v Bruseli,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky z 19. septembra 2018 s názvom Prepojenie Európy a Ázie: základné piliere stratégie EÚ (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky z 19. septembra 2018 s názvom Prepojenie Európy a Ázie: základné piliere stratégie EÚ (JOIN(2018)0031),

| — | so zreteľom na závery Rady z 28. mája 2018 o posilnenej bezpečnostnej spolupráci EÚ v Ázii a s Áziou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 28. mája 2018 o posilnenej bezpečnostnej spolupráci EÚ v Ázii a s Áziou,

| — | so zreteľom na akčný plán ASEAN – EÚ na obdobie 2018 – 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán ASEAN – EÚ na obdobie 2018 – 2022,

| — | so zreteľom na partnerskú dohodu o vzťahoch a spolupráci medzi Novým Zélandom a Európskou úniou z 5. októbra 2016; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na partnerskú dohodu o vzťahoch a spolupráci medzi Novým Zélandom a Európskou úniou z 5. októbra 2016;

| — | so zreteľom na spoločný návrh rozhodnutia Rady zo 14. apríla 2016 o podpísaní v mene Európskej únie a o predbežnom vykonávaní rámcovej dohody medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Austráliou na strane druhej (JOIN(2016)0008), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný návrh rozhodnutia Rady zo 14. apríla 2016 o podpísaní v mene Európskej únie a o predbežnom vykonávaní rámcovej dohody medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Austráliou na strane druhej (JOIN(2016)0008),

| — | so zreteľom na stratégiu námornej bezpečnosti Európskej únie z 24. júna 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu námornej bezpečnosti Európskej únie z 24. júna 2014,

| — | so zreteľom na rámcovú dohodu z 23. januára 2013 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámcovú dohodu z 23. januára 2013 medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej,

| — | so zreteľom na komuniké samitu zo 14. júna 2021 vydané hlavami štátov a predsedami vlád, ktorí sa zúčastnili na zasadnutí Severoatlantickej rady v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komuniké samitu zo 14. júna 2021 vydané hlavami štátov a predsedami vlád, ktorí sa zúčastnili na zasadnutí Severoatlantickej rady v Bruseli,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Stáleho arbitrážneho súdu z 12. júla 2016 o arbitráži v Juhočínskom mori (Filipínska republika/Čínska ľudová republika), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Stáleho arbitrážneho súdu z 12. júla 2016 o arbitráži v Juhočínskom mori (Filipínska republika/Čínska ľudová republika),

| — | so zreteľom na vôbec prvý osobný samit vedúcich predstaviteľov z 24. septembra 2021 v rámci štvorstranného dialógu o bezpečnosti (QUAD), na ktorom sa zúčastnili politickí lídri USA, Austrálie, Japonska a Indie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vôbec prvý osobný samit vedúcich predstaviteľov z 24. septembra 2021 v rámci štvorstranného dialógu o bezpečnosti (QUAD), na ktorom sa zúčastnili politickí lídri USA, Austrálie, Japonska a Indie,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o morskom práve (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o morskom práve (UNCLOS),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0085/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0085/2022),

| A. | keďže EÚ vymedzuje indicko-tichomorský región ako región siahajúci od východného pobrežia Afriky po tichomorské ostrovné štáty; keďže rozmanitý indicko-tichomorský región, v ktorom žije 60 % svetovej populácie a ktorý zahŕňa sedem členov G20 a je kľúčovým aktérom svetového medzinárodného poriadku a domovom čoraz dôležitejších politických, obchodných a bezpečnostných partnerov pre EÚ; |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ vymedzuje indicko-tichomorský región ako región siahajúci od východného pobrežia Afriky po tichomorské ostrovné štáty; keďže rozmanitý indicko-tichomorský región, v ktorom žije 60 % svetovej populácie a ktorý zahŕňa sedem členov G20 a je kľúčovým aktérom svetového medzinárodného poriadku a domovom čoraz dôležitejších politických, obchodných a bezpečnostných partnerov pre EÚ;

| B. | keďže približne 90 % zahraničného obchodu Únie sa prepravuje po mori; keďže indicko-tichomorský región má dôležité vnútrozemské vodné cesty, ktoré majú zásadný význam pre obchodnú činnosť Únie, ako je Melacký prieliv, Juhočínske more a prieliv Bab el-Mandeb; |
| --- | --- |

B.

keďže približne 90 % zahraničného obchodu Únie sa prepravuje po mori; keďže indicko-tichomorský región má dôležité vnútrozemské vodné cesty, ktoré majú zásadný význam pre obchodnú činnosť Únie, ako je Melacký prieliv, Juhočínske more a prieliv Bab el-Mandeb;

| C. | keďže EÚ a krajiny indicko-tichomorského regiónu čelia čoraz podobnejším bezpečnostným výzvam, ako aj netradičným výzvam; keďže pohľad EÚ na tento región odráža politické uznanie potreby prevziať väčšiu zodpovednosť za riešenie globálnych bezpečnostných výziev; |
| --- | --- |

C.

keďže EÚ a krajiny indicko-tichomorského regiónu čelia čoraz podobnejším bezpečnostným výzvam, ako aj netradičným výzvam; keďže pohľad EÚ na tento región odráža politické uznanie potreby prevziať väčšiu zodpovednosť za riešenie globálnych bezpečnostných výziev;

| D. | keďže na pozvanie prezidenta Si Ťin-pchinga bol 4. februára 2022 pred slávnostným otvorením zimných olympijských hier v Pekingu podpísaný spoločný text prezidentov Číny a Ruska; keďže v spoločnom vyhlásení sa okrem iného uvádza, že priateľstvo medzi oboma štátmi „nemá hraníc“, a keďže Čína sa prostredníctvom tohto vyhlásenia po prvýkrát oficiálne pripojila k požiadavke Ruska na zastavenie rozširovania NATO; |
| --- | --- |

D.

keďže na pozvanie prezidenta Si Ťin-pchinga bol 4. februára 2022 pred slávnostným otvorením zimných olympijských hier v Pekingu podpísaný spoločný text prezidentov Číny a Ruska; keďže v spoločnom vyhlásení sa okrem iného uvádza, že priateľstvo medzi oboma štátmi „nemá hraníc“, a keďže Čína sa prostredníctvom tohto vyhlásenia po prvýkrát oficiálne pripojila k požiadavke Ruska na zastavenie rozširovania NATO;

| E. | keďže podľa správ médií čínski predstavitelia na samite 4. februára 2022 požiadali vysokých ruských predstaviteľov, aby nenapádali Ukrajinu pred skončením zimných olympijských hier v Pekingu; keďže to by znamenalo, že vysokí čínski predstavitelia mali určitú úroveň priamej vedomosti o vojnových plánoch alebo zámeroch Ruska pred začiatkom agresie 24. februára 2022; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa správ médií čínski predstavitelia na samite 4. februára 2022 požiadali vysokých ruských predstaviteľov, aby nenapádali Ukrajinu pred skončením zimných olympijských hier v Pekingu; keďže to by znamenalo, že vysokí čínski predstavitelia mali určitú úroveň priamej vedomosti o vojnových plánoch alebo zámeroch Ruska pred začiatkom agresie 24. februára 2022;

| F. | keďže na samite EÚ – Čína 1. apríla 2022 EÚ pripomenula zodpovednosť Číny ako globálneho aktéra za presadzovanie mieru a stability a vyzvala Čínu, aby podporila úsilie o okamžité ukončenie krviprelievania na Ukrajine v súlade s úlohou, ktorú Čína vo svete zohráva ako stály člen Bezpečnostnej rady OSN, a jej mimoriadne blízkymi vzťahmi s Ruskom; |
| --- | --- |

F.

keďže na samite EÚ – Čína 1. apríla 2022 EÚ pripomenula zodpovednosť Číny ako globálneho aktéra za presadzovanie mieru a stability a vyzvala Čínu, aby podporila úsilie o okamžité ukončenie krviprelievania na Ukrajine v súlade s úlohou, ktorú Čína vo svete zohráva ako stály člen Bezpečnostnej rady OSN, a jej mimoriadne blízkymi vzťahmi s Ruskom;

| G. | keďže v reakcii na vojnu Ruska proti Ukrajine, ktorá sa začala vojenskou inváziou 24. februára 2022, prijalo Valné zhromaždenie OSN 2. marca 2022 rezolúciu ES-11/1, v ktorej odsúdilo agresiu Ruska proti Ukrajine, pričom 141 krajín hlasovalo za, 5 proti, 35 sa zdržalo hlasovania a 12 krajín nehlasovalo; keďže proti rezolúcii nehlasovala ani jedna krajina z indicko-tichomorského regiónu a iba Čína, India, Madagaskar, Mozambik, Laos, Južná Afrika, Srí Lanka, Tanzánia a Vietnam sa zdržali hlasovania o konečnom znení; |
| --- | --- |

G.

keďže v reakcii na vojnu Ruska proti Ukrajine, ktorá sa začala vojenskou inváziou 24. februára 2022, prijalo Valné zhromaždenie OSN 2. marca 2022 rezolúciu ES-11/1, v ktorej odsúdilo agresiu Ruska proti Ukrajine, pričom 141 krajín hlasovalo za, 5 proti, 35 sa zdržalo hlasovania a 12 krajín nehlasovalo; keďže proti rezolúcii nehlasovala ani jedna krajina z indicko-tichomorského regiónu a iba Čína, India, Madagaskar, Mozambik, Laos, Južná Afrika, Srí Lanka, Tanzánia a Vietnam sa zdržali hlasovania o konečnom znení;

| H. | keďže nedávno prijaté spoločné oznámenie o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, ktorá je založená na zásadovej angažovanosti s dlhodobou perspektívou, odráža hlboký a nevyhnutný vývoj v spôsobe, ako sa EÚ pozerá na svoje záujmy, príležitosti a výzvy v indicko-tichomorskom regióne, a jej ambíciu zohrávať väčšiu úlohu pri presadzovaní svojich hodnôt a záujmov v tomto regióne s rastúcim geopolitickým a hospodárskym významom; keďže presadzovanie otvorenej, stabilnej a na pravidlách založenej regionálnej bezpečnostnej infraštruktúry a budovanie pevných vzťahov, udržateľných obchodných väzieb a bezpečnostnej spolupráce s indicko-tichomorskými regionálnymi organizáciami a krajinami je základom tejto stratégie; keďže na ministerskom fóre pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, ktoré sa konalo 22. februára 2022, sa stretli ministri zahraničných vecí členských štátov EÚ a približne 30 krajín indicko-tichomorského regiónu a keďže EÚ a jej členské štáty na tomto stretnutí zdôraznili svoju podporu väčšej a dlhodobej angažovanosti v indicko-tichomorskom regióne prostredníctvom konkrétnych opatrení a posilnenia bezpečnostného a obranného dialógu a dvojstranných vzťahov s partnermi v regióne; |
| --- | --- |

H.

keďže nedávno prijaté spoločné oznámenie o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, ktorá je založená na zásadovej angažovanosti s dlhodobou perspektívou, odráža hlboký a nevyhnutný vývoj v spôsobe, ako sa EÚ pozerá na svoje záujmy, príležitosti a výzvy v indicko-tichomorskom regióne, a jej ambíciu zohrávať väčšiu úlohu pri presadzovaní svojich hodnôt a záujmov v tomto regióne s rastúcim geopolitickým a hospodárskym významom; keďže presadzovanie otvorenej, stabilnej a na pravidlách založenej regionálnej bezpečnostnej infraštruktúry a budovanie pevných vzťahov, udržateľných obchodných väzieb a bezpečnostnej spolupráce s indicko-tichomorskými regionálnymi organizáciami a krajinami je základom tejto stratégie; keďže na ministerskom fóre pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne, ktoré sa konalo 22. februára 2022, sa stretli ministri zahraničných vecí členských štátov EÚ a približne 30 krajín indicko-tichomorského regiónu a keďže EÚ a jej členské štáty na tomto stretnutí zdôraznili svoju podporu väčšej a dlhodobej angažovanosti v indicko-tichomorskom regióne prostredníctvom konkrétnych opatrení a posilnenia bezpečnostného a obranného dialógu a dvojstranných vzťahov s partnermi v regióne;

| I. | keďže cieľom spoločného oznámenia o globálnej bráne je zmobilizovať investície vo výške až 300 miliárd EUR na posilnenie inteligentných, čistých a bezpečných prepojení v digitálnom, energetickom a dopravnom odvetví a na posilnenie systémov zdravotníctva, vzdelávania a výskumu na celom svete; |
| --- | --- |

I.

keďže cieľom spoločného oznámenia o globálnej bráne je zmobilizovať investície vo výške až 300 miliárd EUR na posilnenie inteligentných, čistých a bezpečných prepojení v digitálnom, energetickom a dopravnom odvetví a na posilnenie systémov zdravotníctva, vzdelávania a výskumu na celom svete;

| J. | keďže v posledných rokoch dynamika v regióne, a najmä dynamika činnosti Čínskej ľudovej republiky, vyvolala intenzívne geopolitické napätie a konkurenciu, čo sa odzrkadľuje vo zvýšení vojenských výdavkov, budovaní vojenských kapacít a agresívnejšej rétorike, čím sa spochybňuje medzinárodný poriadok založený na pravidlách; keďže v indicko-tichomorskom regióne sa preto vyvinulo nové centrum regionálnej a globálnej hospodárskej súťaže; keďže neexistuje ani zastrešujúci regionálny bezpečnostný poriadok ani mechanizmus budovania dôvery na zmiernenie súvisiacich problémov a napätia; keďže takáto dynamika predstavuje vážne ohrozenie stability a bezpečnosti regiónu a svetového spoločenstva, čo má priamy vplyv na strategické záujmy EÚ ako kľúčového politického a hospodárskeho partnera krajín v regióne; keďže ideologický boj v regióne medzi autoritárstvom a demokraciou má potenciál ovplyvniť výsledok podobných bojov na celom svete, a to aj v blízkosti Európskej únie; keďže stabilný a mierový indicko-tichomorský región založený na rešpektovaní medzinárodného práva je kľúčový pre zaistenie bezpečnosti a záujmov EÚ; keďže riešenie základných príčin nestability, ako sú chudoba, sociálna nespravodlivosť a porušovanie ľudských práv, je nevyhnutnou podmienkou na zabezpečenie mieru a bezpečnosti v indicko-tichomorskom regióne; keďže EÚ je odhodlaná presadzovať bezpečnosť ľudí, mier, medzinárodné právo a ľudské práva; |
| --- | --- |

J.

keďže v posledných rokoch dynamika v regióne, a najmä dynamika činnosti Čínskej ľudovej republiky, vyvolala intenzívne geopolitické napätie a konkurenciu, čo sa odzrkadľuje vo zvýšení vojenských výdavkov, budovaní vojenských kapacít a agresívnejšej rétorike, čím sa spochybňuje medzinárodný poriadok založený na pravidlách; keďže v indicko-tichomorskom regióne sa preto vyvinulo nové centrum regionálnej a globálnej hospodárskej súťaže; keďže neexistuje ani zastrešujúci regionálny bezpečnostný poriadok ani mechanizmus budovania dôvery na zmiernenie súvisiacich problémov a napätia; keďže takáto dynamika predstavuje vážne ohrozenie stability a bezpečnosti regiónu a svetového spoločenstva, čo má priamy vplyv na strategické záujmy EÚ ako kľúčového politického a hospodárskeho partnera krajín v regióne; keďže ideologický boj v regióne medzi autoritárstvom a demokraciou má potenciál ovplyvniť výsledok podobných bojov na celom svete, a to aj v blízkosti Európskej únie; keďže stabilný a mierový indicko-tichomorský región založený na rešpektovaní medzinárodného práva je kľúčový pre zaistenie bezpečnosti a záujmov EÚ; keďže riešenie základných príčin nestability, ako sú chudoba, sociálna nespravodlivosť a porušovanie ľudských práv, je nevyhnutnou podmienkou na zabezpečenie mieru a bezpečnosti v indicko-tichomorskom regióne; keďže EÚ je odhodlaná presadzovať bezpečnosť ľudí, mier, medzinárodné právo a ľudské práva;

| K. | keďže EÚ je v indicko-tichomorskom regióne zahraničným investorom a poskytovateľom rozvojovej pomoci číslo jeden; keďže EÚ je dôležitým obchodným partnerom a s krajinami v regióne už podpísala dohody o voľnom obchode a rokuje s nimi o ďalších takýchto dohodách; keďže EÚ sa už môže oprieť o širokú sieť partnerstiev a dohôd s mnohými krajinami, ako sú Japonsko, Kórejská republika, Austrália, India, Nový Zéland, Vietnam a Singapur, a s regionálnymi organizáciami, ako je Združenie národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN) a Organizácia afrických, karibských a tichomorských štátov (OAKTŠ); keďže EÚ je v regióne zastúpená prostredníctvom svojho členského štátu Francúzska, najmä prostredníctvom francúzskych zámorských departementov Réunion a Mayotte, ako aj Francúzskych južných a antarktických území, v Indickom oceáne a v Tichom oceáne prostredníctvom Novej Kaledónie, ako aj prostredníctvom francúzskych zámorských spoločenstiev Francúzskej Polynézie a ostrovov Wallis a Futuna; keďže tieto francúzske regióny sú domovom približne 1,6 milióna občanov EÚ, vrátane viac než 7 000 príslušníkov vojenského personálu; keďže v dôsledku toho je EÚ miestnym aktérom v indicko-tichomorskom regióne; |
| --- | --- |

K.

keďže EÚ je v indicko-tichomorskom regióne zahraničným investorom a poskytovateľom rozvojovej pomoci číslo jeden; keďže EÚ je dôležitým obchodným partnerom a s krajinami v regióne už podpísala dohody o voľnom obchode a rokuje s nimi o ďalších takýchto dohodách; keďže EÚ sa už môže oprieť o širokú sieť partnerstiev a dohôd s mnohými krajinami, ako sú Japonsko, Kórejská republika, Austrália, India, Nový Zéland, Vietnam a Singapur, a s regionálnymi organizáciami, ako je Združenie národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN) a Organizácia afrických, karibských a tichomorských štátov (OAKTŠ); keďže EÚ je v regióne zastúpená prostredníctvom svojho členského štátu Francúzska, najmä prostredníctvom francúzskych zámorských departementov Réunion a Mayotte, ako aj Francúzskych južných a antarktických území, v Indickom oceáne a v Tichom oceáne prostredníctvom Novej Kaledónie, ako aj prostredníctvom francúzskych zámorských spoločenstiev Francúzskej Polynézie a ostrovov Wallis a Futuna; keďže tieto francúzske regióny sú domovom približne 1,6 milióna občanov EÚ, vrátane viac než 7 000 príslušníkov vojenského personálu; keďže v dôsledku toho je EÚ miestnym aktérom v indicko-tichomorskom regióne;

| L. | keďže viac ako polovica svetových rybárskych plavidiel pôsobí v Juhočínskom mori, čo predstavuje približne 12 % svetového rybolovu; keďže EÚ uzavrela niekoľko dohôd o partnerstve v oblasti udržateľného rybolovu s krajinami v indicko-tichomorskom regióne (Mikronézske federatívne štáty, Cookove ostrovy, Šalamúnove ostrovy, Kiribati, Madagaskar, Maurícius, Mozambik a Seychely) a keďže rybárska flotila EÚ je prítomná v Indickom aj Tichom oceáne; keďže EÚ je aktívnym členom niekoľkých regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO) v indicko-tichomorskom regióne (Komisia pre tuniaky z Indického oceánu, zmluvné strany Dohody o rybolove v južnom Indickom oceáne, Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichom oceáne a RFMO v južnom Tichomorí); keďže žiadosť EÚ o členstvo v Komisii pre rybolov v severnom Tichom oceáne bola prijatá 25. februára 2021 a keďže EÚ vedie dialógy na vysokej úrovni o otázkach oceánov a rybárstva s Austráliou, Indonéziou, Japonskom a Novým Zélandom; keďže EÚ podpísala s Čínou partnerskú dohodu o oceánoch; keďže tiež udržiava dialógy a pracovné skupiny o nezákonnom, nenahlásenom a neregulovanom (NNN) rybolove s Kóreou, Thajskom a Taiwanom; |
| --- | --- |

L.

keďže viac ako polovica svetových rybárskych plavidiel pôsobí v Juhočínskom mori, čo predstavuje približne 12 % svetového rybolovu; keďže EÚ uzavrela niekoľko dohôd o partnerstve v oblasti udržateľného rybolovu s krajinami v indicko-tichomorskom regióne (Mikronézske federatívne štáty, Cookove ostrovy, Šalamúnove ostrovy, Kiribati, Madagaskar, Maurícius, Mozambik a Seychely) a keďže rybárska flotila EÚ je prítomná v Indickom aj Tichom oceáne; keďže EÚ je aktívnym členom niekoľkých regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO) v indicko-tichomorskom regióne (Komisia pre tuniaky z Indického oceánu, zmluvné strany Dohody o rybolove v južnom Indickom oceáne, Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichom oceáne a RFMO v južnom Tichomorí); keďže žiadosť EÚ o členstvo v Komisii pre rybolov v severnom Tichom oceáne bola prijatá 25. februára 2021 a keďže EÚ vedie dialógy na vysokej úrovni o otázkach oceánov a rybárstva s Austráliou, Indonéziou, Japonskom a Novým Zélandom; keďže EÚ podpísala s Čínou partnerskú dohodu o oceánoch; keďže tiež udržiava dialógy a pracovné skupiny o nezákonnom, nenahlásenom a neregulovanom (NNN) rybolove s Kóreou, Thajskom a Taiwanom;

| M. | keďže zabezpečenie stability a slobody plavby v indicko-tichomorských vodách má zásadný význam pre globálnu a regionálnu udržateľnosť a mier a zabezpečenie strategických záujmov EÚ; keďže EÚ sa podieľa na podpore regionálnej námornej bezpečnosti prostredníctvom operácie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) s názvom EUNAVFOR Atalanta; keďže partneri z indicko-tichomorského regiónu privítali operáciu Atalanta a jej zameranie na prevenciu pirátstva a ozbrojených lúpeží, ako aj na monitorovanie obchodovania so zbraňami a drogami; keďže EÚ a jej členské štáty sa zaviazali zvýšiť svoju stálu námornú prítomnosť v regióne okrem iného prostredníctvom koncepcie koordinovanej námornej prítomnosti; |
| --- | --- |

M.

keďže zabezpečenie stability a slobody plavby v indicko-tichomorských vodách má zásadný význam pre globálnu a regionálnu udržateľnosť a mier a zabezpečenie strategických záujmov EÚ; keďže EÚ sa podieľa na podpore regionálnej námornej bezpečnosti prostredníctvom operácie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) s názvom EUNAVFOR Atalanta; keďže partneri z indicko-tichomorského regiónu privítali operáciu Atalanta a jej zameranie na prevenciu pirátstva a ozbrojených lúpeží, ako aj na monitorovanie obchodovania so zbraňami a drogami; keďže EÚ a jej členské štáty sa zaviazali zvýšiť svoju stálu námornú prítomnosť v regióne okrem iného prostredníctvom koncepcie koordinovanej námornej prítomnosti;

| N. | keďže Francúzsko má v oblasti Ázie a Tichomoria trvalo umiestnené vojenské kapacity; a keďže by bolo vhodné zamyslieť sa nad tým, ako by prípadne bolo možné tieto trvalo umiestnené francúzske sily, najmä v rámci Ozbrojených síl vo Francúzskej Polynézii (Forces armées en Polynésie française, FAPF) a Ozbrojených síl Novej Kaledónie (Forces armées de la Nouvelle-Calédonie, FANC), využiť v rámci prípadného európskeho nasadenia; |
| --- | --- |

N.

keďže Francúzsko má v oblasti Ázie a Tichomoria trvalo umiestnené vojenské kapacity; a keďže by bolo vhodné zamyslieť sa nad tým, ako by prípadne bolo možné tieto trvalo umiestnené francúzske sily, najmä v rámci Ozbrojených síl vo Francúzskej Polynézii (Forces armées en Polynésie française, FAPF) a Ozbrojených síl Novej Kaledónie (Forces armées de la Nouvelle-Calédonie, FANC), využiť v rámci prípadného európskeho nasadenia;

| O. | keďže rýchle budovanie vojenskej prítomnosti Číny spojené s jej čoraz asertívnejším správaním v indicko-tichomorskom regióne, jej vojenskými aktivitami v Taiwanskom prielive a vo Východočínskom a Juhočínskom mori vrátane opatrení na obmedzenie slobody plavby, ktoré vykonáva čínska pobrežná stráž a námorné milície, rovnako ako jej úmyselné a opakované porušovanie identifikačného pásma protivzdušnej obrany Taiwanu, jej kroky na ukončenie nezávislosti a autonómie Hongkongu, jej budovanie vojenskej prítomnosti na čínsko-indických hraniciach, jej čoraz agresívnejšia rétorika a manipulatívne dezinformačné a mediálne kampane vedú k narastaniu napätia v indicko-tichomorskom regióne; vyzýva EÚ, aby pripravila stratégiu založenú na skutočných podmienkach, ktorá by jej umožnila v prípade potreby reagovať; varuje pred nebezpečenstvom zrýchlenia pretekov v zbrojení v regióne; |
| --- | --- |

O.

keďže rýchle budovanie vojenskej prítomnosti Číny spojené s jej čoraz asertívnejším správaním v indicko-tichomorskom regióne, jej vojenskými aktivitami v Taiwanskom prielive a vo Východočínskom a Juhočínskom mori vrátane opatrení na obmedzenie slobody plavby, ktoré vykonáva čínska pobrežná stráž a námorné milície, rovnako ako jej úmyselné a opakované porušovanie identifikačného pásma protivzdušnej obrany Taiwanu, jej kroky na ukončenie nezávislosti a autonómie Hongkongu, jej budovanie vojenskej prítomnosti na čínsko-indických hraniciach, jej čoraz agresívnejšia rétorika a manipulatívne dezinformačné a mediálne kampane vedú k narastaniu napätia v indicko-tichomorskom regióne; vyzýva EÚ, aby pripravila stratégiu založenú na skutočných podmienkach, ktorá by jej umožnila v prípade potreby reagovať; varuje pred nebezpečenstvom zrýchlenia pretekov v zbrojení v regióne;

| P. | keďže asertivita Číny v regióne sa neobmedzuje len na vojenskú oblasť, ale prejavuje sa aj agresívnymi obchodnými praktikami založenými na diplomatickom nátlaku a agresívnej politike dlhovej diplomacie; keďže v indicko-tichomorskom regióne a v Európe prebieha neustála čínska hospodárska a finančná expanzia, ktorá zahŕňa investície do kritickej infraštruktúry; keďže Čína sa snaží získať politický vplyv prostredníctvom svojich hospodárskych záujmov; keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukázala význam spoľahlivých dodávateľských reťazcov a vyváženejších hospodárskych väzieb s Čínou; |
| --- | --- |

P.

keďže asertivita Číny v regióne sa neobmedzuje len na vojenskú oblasť, ale prejavuje sa aj agresívnymi obchodnými praktikami založenými na diplomatickom nátlaku a agresívnej politike dlhovej diplomacie; keďže v indicko-tichomorskom regióne a v Európe prebieha neustála čínska hospodárska a finančná expanzia, ktorá zahŕňa investície do kritickej infraštruktúry; keďže Čína sa snaží získať politický vplyv prostredníctvom svojich hospodárskych záujmov; keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukázala význam spoľahlivých dodávateľských reťazcov a vyváženejších hospodárskych väzieb s Čínou;

| Q. | keďže 12. júla 2016 Stály arbitrážny súd v prelomovom prípade rozhodol, že neexistujú dôkazy o tom, že Čína v minulosti vykonávala výlučnú kontrolu nad územiami, ktoré si nárokuje v Juhočínskom mori; keďže Čína toto rozhodnutie ignorovala a okrem iného vytvorila vojenské základne na umelých ostrovoch; |
| --- | --- |

Q.

keďže 12. júla 2016 Stály arbitrážny súd v prelomovom prípade rozhodol, že neexistujú dôkazy o tom, že Čína v minulosti vykonávala výlučnú kontrolu nad územiami, ktoré si nárokuje v Juhočínskom mori; keďže Čína toto rozhodnutie ignorovala a okrem iného vytvorila vojenské základne na umelých ostrovoch;

| R. | keďže Čína preukázala nedostatok transparentnosti a neochotu zapojiť sa do rozhovorov o svojej potenciálnej účasti na multilaterálnych nástrojoch na kontrolu jadrových zbraní, čo jej umožnilo nerušene zhromažďovať veľký arzenál technologicky vyspelých balistických rakiet stredného doletu, ako napríklad Dong-Feng 26; |
| --- | --- |

R.

keďže Čína preukázala nedostatok transparentnosti a neochotu zapojiť sa do rozhovorov o svojej potenciálnej účasti na multilaterálnych nástrojoch na kontrolu jadrových zbraní, čo jej umožnilo nerušene zhromažďovať veľký arzenál technologicky vyspelých balistických rakiet stredného doletu, ako napríklad Dong-Feng 26;

| S. | keďže digitálna transformácia má čoraz väčší vplyv na štruktúru medzinárodného systému; keďže stanovovanie medzinárodných noriem a prelomové inovácie v oblasti hraničných technológií, ako sú umelá inteligencia, kvantová výpočtová technika, 5G a 6G siete, majú strategický význam pre EÚ a jej digitálnu budúcnosť a keďže sa zvyšuje celosvetová súťaž o technologickú prevahu, do ktorej Čína výrazne investuje; |
| --- | --- |

S.

keďže digitálna transformácia má čoraz väčší vplyv na štruktúru medzinárodného systému; keďže stanovovanie medzinárodných noriem a prelomové inovácie v oblasti hraničných technológií, ako sú umelá inteligencia, kvantová výpočtová technika, 5G a 6G siete, majú strategický význam pre EÚ a jej digitálnu budúcnosť a keďže sa zvyšuje celosvetová súťaž o technologickú prevahu, do ktorej Čína výrazne investuje;

| T. | keďže v spoločnom vyhlásení z 24. mája 2022 vedúci predstavitelia Spojených štátov, Austrálie, Indie a Japonska na nedávnom samite QUAD opätovne zdôraznili zásady slobodného a otvoreného indicko-tichomorského regiónu: sloboda, právny štát, demokratické hodnoty, zvrchovanosť a územná celistvosť; keďže vedúci predstavitelia oznámili sériu nových iniciatív zameraných na prehĺbenie spolupráce v celom regióne vrátane indicko-tichomorského partnerstva pre zvyšovanie informovanosti o námornej oblasti; |
| --- | --- |

T.

keďže v spoločnom vyhlásení z 24. mája 2022 vedúci predstavitelia Spojených štátov, Austrálie, Indie a Japonska na nedávnom samite QUAD opätovne zdôraznili zásady slobodného a otvoreného indicko-tichomorského regiónu: sloboda, právny štát, demokratické hodnoty, zvrchovanosť a územná celistvosť; keďže vedúci predstavitelia oznámili sériu nových iniciatív zameraných na prehĺbenie spolupráce v celom regióne vrátane indicko-tichomorského partnerstva pre zvyšovanie informovanosti o námornej oblasti;

| U. | keďže 23. mája 2022 prezident USA Biden uviedol, že Spojené štáty zakročia vojensky, ak sa Čína pokúsi o násilné prevzatie Taiwanu; |
| --- | --- |

U.

keďže 23. mája 2022 prezident USA Biden uviedol, že Spojené štáty zakročia vojensky, ak sa Čína pokúsi o násilné prevzatie Taiwanu;

| V. | keďže 24. mája 2022 štyri čínske bombardéry H-6 a dva ruské bombardéry Tu-95 uskutočnili spoločné lety v okolí Japonska a Kórejskej republiky, čo obe krajiny podnietilo k vyslaniu svojich bojových lietadiel, ktoré tieto lety monitorovali; keďže spoločné lety sa uskutočnili v ten istý deň, keď sa prezident USA Biden stretol s prezidentami na samite QUAD v Tokiu; |
| --- | --- |

V.

keďže 24. mája 2022 štyri čínske bombardéry H-6 a dva ruské bombardéry Tu-95 uskutočnili spoločné lety v okolí Japonska a Kórejskej republiky, čo obe krajiny podnietilo k vyslaniu svojich bojových lietadiel, ktoré tieto lety monitorovali; keďže spoločné lety sa uskutočnili v ten istý deň, keď sa prezident USA Biden stretol s prezidentami na samite QUAD v Tokiu;

| W. | keďže 23. mája 2022 Spojené štáty, Austrália, Brunejsko-darussalamský štát, India, Indonézia, Japonsko, Kórejská republika, Malajzia, Nový Zéland, Filipínska republika, Singapur, Thajsko a Vietnam začali proces vytvorenia indicko-tichomorského hospodárskeho rámca pre prosperitu, ktorého cieľom je prispieť k spolupráci, stabilite, prosperite, rozvoju a mieru v regióne; keďže indicko-tichomorský hospodársky rámec pre prosperitu ponúka alternatívu k rastúcej obchodnej prítomnosti Číny v celom regióne; |
| --- | --- |

W.

keďže 23. mája 2022 Spojené štáty, Austrália, Brunejsko-darussalamský štát, India, Indonézia, Japonsko, Kórejská republika, Malajzia, Nový Zéland, Filipínska republika, Singapur, Thajsko a Vietnam začali proces vytvorenia indicko-tichomorského hospodárskeho rámca pre prosperitu, ktorého cieľom je prispieť k spolupráci, stabilite, prosperite, rozvoju a mieru v regióne; keďže indicko-tichomorský hospodársky rámec pre prosperitu ponúka alternatívu k rastúcej obchodnej prítomnosti Číny v celom regióne;

| X. | keďže v apríli 2022 Čína a Šalamúnove ostrovy podpísali pakt o bezpečnostnej spolupráci, ktorý pritiahol medzinárodnú pozornosť a viedol k zvýšenej diplomatickej prítomnosti a angažovanosti s tichomorskými ostrovnými krajinami; keďže 30. mája 2022 Čína počas návštevy čínskeho ministra zahraničných vecí Wanga I v 10 tichomorských ostrovných krajinách a v nadväznosti na rastúce obavy v týchto krajinách oznámila, že zastaví plánovanú regionálnu dohodu s tichomorskými ostrovnými krajinami s názvom Spoločná vízia rozvoja čínsko-tichomorských ostrovných krajín, ktorá mala zahŕňať voľný obchod a spoluprácu v oblasti bezpečnosti vrátane oblastí, ako je odborná príprava polície, kybernetická bezpečnosť, námorné mapovanie a prístup k zdrojom; keďže prezident Mikronézskych federatívnych štátov David Panuelo opísal návrh ako jeden z najdrastickejších návrhov dohody v Tichomorí všetkých čias a uviedol, že hrozí, že v najlepšom prípade by priniesol novú éru studenej vojny a v najhoršom prípade by viedol k svetovej vojne; keďže napriek tomu, že sa nepodarilo zabezpečiť túto ďalekosiahlu dohodu, Čína podpísala niekoľko menších dvojstranných dohôd s tichomorskými krajinami počas regionálnych návštev Wanga I; |
| --- | --- |

X.

keďže v apríli 2022 Čína a Šalamúnove ostrovy podpísali pakt o bezpečnostnej spolupráci, ktorý pritiahol medzinárodnú pozornosť a viedol k zvýšenej diplomatickej prítomnosti a angažovanosti s tichomorskými ostrovnými krajinami; keďže 30. mája 2022 Čína počas návštevy čínskeho ministra zahraničných vecí Wanga I v 10 tichomorských ostrovných krajinách a v nadväznosti na rastúce obavy v týchto krajinách oznámila, že zastaví plánovanú regionálnu dohodu s tichomorskými ostrovnými krajinami s názvom Spoločná vízia rozvoja čínsko-tichomorských ostrovných krajín, ktorá mala zahŕňať voľný obchod a spoluprácu v oblasti bezpečnosti vrátane oblastí, ako je odborná príprava polície, kybernetická bezpečnosť, námorné mapovanie a prístup k zdrojom; keďže prezident Mikronézskych federatívnych štátov David Panuelo opísal návrh ako jeden z najdrastickejších návrhov dohody v Tichomorí všetkých čias a uviedol, že hrozí, že v najlepšom prípade by priniesol novú éru studenej vojny a v najhoršom prípade by viedol k svetovej vojne; keďže napriek tomu, že sa nepodarilo zabezpečiť túto ďalekosiahlu dohodu, Čína podpísala niekoľko menších dvojstranných dohôd s tichomorskými krajinami počas regionálnych návštev Wanga I;

| Y. | keďže klimatická kríza má vplyv na medzinárodný systém, v ktorom môže potenciálne vystupňovať geopolitické napätie; keďže vonkajšia činnosť Únie musí v čoraz väčšej miere zahŕňať aspekty zmeny klímy a zhoršovania životného prostredia ako faktor znásobujúci riziko a tomu prispôsobiť svoje stratégie, koncepcie a postupy, a to aj v indicko-tichomorskom regióne; |
| --- | --- |

Y.

keďže klimatická kríza má vplyv na medzinárodný systém, v ktorom môže potenciálne vystupňovať geopolitické napätie; keďže vonkajšia činnosť Únie musí v čoraz väčšej miere zahŕňať aspekty zmeny klímy a zhoršovania životného prostredia ako faktor znásobujúci riziko a tomu prispôsobiť svoje stratégie, koncepcie a postupy, a to aj v indicko-tichomorskom regióne;

| Z. | keďže 15. decembra 1995 členské štáty ASEAN podpísali Zmluvu o zóne bez jadrových zbraní v juhovýchodnej Ázii (Zmluva SEANWFZ) ako záväzok zachovať región juhovýchodnej Ázie ako región bez jadrových zbraní a iných zbraní hromadného ničenia; |
| --- | --- |

Z.

keďže 15. decembra 1995 členské štáty ASEAN podpísali Zmluvu o zóne bez jadrových zbraní v juhovýchodnej Ázii (Zmluva SEANWFZ) ako záväzok zachovať región juhovýchodnej Ázie ako región bez jadrových zbraní a iných zbraní hromadného ničenia;

Reakcia EÚ na bezpečnostné výzvy v indicko-tichomorskom regióne

| 1. | víta nedávno prijaté spoločné oznámenie o stratégii EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne; uznáva pridanú hodnotu stratégie ako prvého základného kameňa jednotného prístupu EÚ k regiónu a oceňuje inkluzívny a mnohostranný charakter stratégie a začlenenie bezpečnosti a obrany ako jednej z jej siedmich prioritných oblastí; vyzýva EÚ, aby túto stratégiu využila ako nástroj na účinné zvýšenie svojej prítomnosti a vplyvu v regióne prostredníctvom posilnenia strategických väzieb a prehĺbenia všestranného dialógu a spolupráce v otázkach bezpečnosti a obrany s podobne zmýšľajúcimi krajinami a organizáciami v regióne; je presvedčený, že väčšia angažovanosť EÚ v regióne založená na hodnotách by prispela k regionálnej bezpečnosti a prosperite a pomohla by prekonať regionálne napätie a vytvoriť vyváženejšie vzťahy medzi regionálnymi aktérmi; pripomína, že stratégia je projektom Tímu Európa a že dvojstranné dohody by mali podporovať prístup EÚ, ako aj schopnosť EÚ predkladať spoločné reakcie na bezpečnostné výzvy; zdôrazňuje, že zachovanie mieru, stability a slobody plavby v indicko-tichomorskom regióne má naďalej kľúčový význam pre záujmy EÚ a jej členských štátov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že indicko-tichomorský región je veľmi rôznorodý a že nie je možné uplatňovať univerzálny prístup; oceňuje holistický prístup a pozitívny program uvedený v stratégii EÚ a zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa stratégia neustále prispôsobovala rýchlo sa meniacej rovnováhe síl, pričom by mala zostať pevne zakotvená v európskych hodnotách, zásadách a normách, najmä v článku 21 Zmluvy o Európskej únii, ktorý by mal slúžiť ako normatívny rámec pre angažovanosť EÚ v indicko-tichomorskom regióne; zdôrazňuje význam prepojenia medzi bezpečnosťou, rozvojom a humanitárnou pomocou; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že nezákonná a nevyprovokovaná ruská útočná vojna voči Ukrajine, ktorá sa začala 24. februára 2022, bude mať hlboký a trvalý vplyv na medzinárodné vzťahy; zdôrazňuje, že EÚ preto musí ďalej upevňovať svoje medzinárodné záväzky stanovené v Strategickom kompase, a to najmä v kľúčovej strategickej oblasti indicko-tichomorského regiónu; uznávajúc užšie vzťahy medzi Ruskom a Čínou, ktoré sa okrem iného prejavili v ich spoločnom vyhlásení zo 4. februára 2022, vyjadruje svoje silné znepokojenie nad tým, že čínske vedenie jasne neodsúdilo túto nezákonnú vojnu, ktorá porušuje všetky medzinárodné normy a zákony a ktorá už viedla k smrti tisícov príslušníkov armády a tisícov nevinných civilistov; dôrazne vyzýva čínske vedenie, aby si plnilo svoje povinnosti stáleho člena Bezpečnostnej rady OSN a nielen odsúdilo toto hrubé porušenie zo strany Ruskej federácie, ale aj využilo svoje úzke kontakty s ruským prezidentom a vyzvalo ho, aby okamžite zastavil túto násilnú útočnú vojnu, stiahol všetky vojenské jednotky z ukrajinského územia a plne rešpektoval nezávislosť Ukrajiny a vôľu jej obyvateľov žiť v mieri a slobode; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta obrovskú podporu, ktorú vyjadrili indicko-tichomorské krajiny pri hlasovaní na Valnom zhromaždení OSN 2. marca o rezolúcii ES-11/L.1 odsudzujúcej agresiu Ruska voči Ukrajine a 24. marca o rezolúcii ES-11/L.2 o humanitárnych dôsledkoch agresie voči Ukrajine; pripomína, že ani jedna krajina v regióne nehlasovala proti tejto rezolúcii; domnieva sa, že je to veľmi silný signál celkovej podpory medzinárodného práva, mieru a medzinárodnej spolupráce v regióne; napriek tomu vyjadruje poľutovanie nad tým, že okrem Číny sa rozhodli zdržať hlasovania o konečnom znení aj India, Madagaskar, Mozambik, Laos, Južná Afrika, Srí Lanka, Tanzánia a Vietnam; vyzýva tieto krajiny, aby nezatvárali oči pred realitou na Ukrajine, hrubým porušovaním medzinárodného práva a strašným utrpením a zabíjaním nevinných civilistov, a aby prehodnotili svoje postoje a pripojili sa k drvivej väčšine medzinárodného spoločenstva, ktoré jasne odsudzuje ruskú útočnú vojnu, a pripojili sa k medzinárodnému úsiliu o dosiahnutie mieru na Ukrajine a ochranu nevinných civilistov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje potrebu zabezpečiť jednotu EÚ ako predpoklad na dosiahnutie ambície otvorenej strategickej suverenity EÚ v súvislosti s ruskou útočnou vojnou voči Ukrajine a rastúcimi hrozbami a konkurenciou medzi mocnosťami, najmä Spojenými štátmi, Ruskom a Čínou; vyzýva na väčšiu jednotu v Rade Európskej únie pri prijímaní opatrení zameraných na antidemokratickú politiku a agresívne správanie Číny, ktoré ohrozuje suverenitu jej susedov a stabilitu indicko-tichomorského regiónu; pripomína, že jednotný prístup EÚ sa musí opierať o pragmatickú, principiálnu a na hodnotách založenú zahraničnú a bezpečnostnú politiku, ktorá sa snaží spolupracovať s partnermi, ak je to možné, a konať samostatne, ak je to potrebné, s cieľom presadzovať strategickú solidaritu a suverenitu Únie, a ktorú sprevádzajú dôveryhodné nástroje zahraničnej politiky, ako aj reforma jej rozhodovacieho procesu, najmä prechod na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou, čo by uľahčilo rýchlu reakciu na závažné bezpečnostné výzvy a prinieslo výsledky v oblasti mieru, ľudskej bezpečnosti, udržateľného rozvoja a demokracie; poukazuje na to, že rastúce angažovanie sa USA v indicko-tichomorskom regióne má vplyv na európsku bezpečnosť, a preto pripomína, že je potrebné vytvoriť schopnú európsku obrannú úniu; zdôrazňuje, že v záujme spolupráce s partnermi v indicko-tichomorskom regióne a vzhľadom na ruskú útočnú vojnu voči Ukrajine musí EÚ posilniť svoju strategickú autonómiu, aby mohla byť účinným globálnym partnerom; podporuje preto ambíciu vytvoriť kapacitu rýchleho nasadenia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje odhodlanie EÚ podporovať otvorenú, stabilnú a na pravidlách založenú regionálnu bezpečnostnú štruktúru založenú na rešpektovaní demokracie, právneho štátu, ľudských práv a medzinárodného práva vrátane bezpečných námorných komunikačných liniek, budovania kapacít a posilnenej prítomnosti námorných síl v súlade s právnym rámcom ustanoveným Dohovorom OSN o morskom práve (UNCLOS); vyzýva EÚ, aby pokračovala v plodných bilaterálnych vzťahoch s partnermi v regióne vrátane afrických krajín indicko-tichomorského regiónu a aby úzko spolupracovala aj s ostatnými liberálnymi demokraciami a historickými spojencami, ako sú NATO, USA a Spojené kráľovstvo, najmä v kontexte ruskej útočnej vojny voči Ukrajine a čoraz asertívnejšej a agresívnejšej Číny, s cieľom lepšie riešiť spoločné regionálne a globálne bezpečnostné výzvy; zdôrazňuje potrebu podporovať spoločný cieľ udržateľnosti a prosperity a posilniť multilateralizmus prostredníctvom OSN a iných medzinárodných organizácií; pripomína, že nedodržiavanie alebo výslovné porušenie týchto hodnôt a zásad by malo negatívne dôsledky pre dôležité hospodárske a bezpečnostné záujmy EÚ, ako aj pre jej zapojenie do bilaterálnych a regionálnych partnerstiev, čo by mohlo viesť k sankciám; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naliehavo vyzýva EÚ, aby v plnej miere využila svoju pozíciu a povesť dôveryhodného, spoľahlivého a nezávislého globálneho mierového aktéra uprostred rastúcej geopolitickej súťaže medzi globálnymi a regionálnymi mocnosťami v indicko-tichomorskom regióne; pripomína, že pridaná hodnota angažovanosti EÚ v indicko-tichomorskom regióne spočíva v komplexnom rozsahu jej opatrení v oblasti civilnej a vojenskej pomoci vrátane dobre rozvinutých nevojenských príspevkov; pripomína, že EÚ disponuje rozsiahlou sieťou diplomatických prostriedkov na uľahčenie dialógu, sprostredkovania, predchádzania konfliktom, ich riešenia, kontroly zbrojenia, odzbrojenia, nešírenia zbraní a denuklearizácie, ako aj právnymi riešeniami a odbornými znalosťami v oblasti multilateralizmu a zavádzania opatrení na budovanie dôvery a opatrení zameraných na boj proti korupcii, ktoré môže zdieľať aj s partnermi, ktorí konajú v duchu dobrej viery; považuje za potrebné posilniť diplomatickú a konzulárnu sieť členských štátov v regióne a brániť hodnoty a záujmy EÚ a jej členských štátov; vyzýva EÚ, aby svoje príspevky krajinám v regióne a svoje diplomatické úsilie užšie prepojila so svojimi hodnotami a záujmami; vyzýva EÚ, aby zintenzívnila komunikačné úsilie o indicko-tichomorskej stratégii a zapojila partnerské krajiny do procesu jej vykonávania s cieľom posilniť bezpečnostné vzťahy a prispieť k dosiahnutiu cieľov obsiahnutých v stratégii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nabáda EÚ, aby spolu so svojimi partnermi z indicko-tichomorskej oblasti posilnila svoj záväzok vykonávať rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 o ženách, mieri a bezpečnosti (WPS), ako aj rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 2250, 2419 a 2535 o mládeži, mieri a bezpečnosti (YPS), pričom na ich účinné vykonávanie vyčlení primerané rozpočtové prostriedky; zdôrazňuje význam a pozitívnu pridanú hodnotu účasti žien na udržiavaní a budovaní mieru vrátane rokovaní a misií; |
| --- | --- |

8.

Strategická suverenita založená na multilateralizme a medzinárodnom poriadku založenom na pravidlách

| 9. | zdôrazňuje, že ruská útočná vojna voči Ukrajine, ktorá je hrubým porušením medzinárodného práva, ako aj to, že Rusko odmieta mediáciu a odmieta viesť čestné rokovania, predstavuje veľkú hrozbu pre globálnu bezpečnosť, mier a stabilitu a pre slobodnú a otvorenú komunikáciu v námornej, vzdušnej, vesmírnej a kybernetickej oblasti, ktoré sú nevyhnutné pre mier a zachovanie regionálnych a globálnych obchodných ciest; vyzýva príslušné útvary Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, aby analyzovali vplyv útočnej vojny Ruska voči Ukrajine na politiku EÚ v indicko-tichomorskom regióne, ako aj možné dôsledky regionálneho konfliktu na hospodárske a bezpečnostné záujmy EÚ a zároveň posúdili, ako by EÚ mohla reagovať na zhoršujúcu sa bezpečnostnú situáciu v indicko-tichomorskom regióne; vyjadruje hlboké znepokojenie nad vplyvom vojny na Ukrajine na národné hospodárstva krajín indicko-tichomorského regiónu, najmä pokiaľ ide o rastúce ceny obilia, energie a hnojív; opätovne zdôrazňuje stabilizačnú úlohu, ktorú by EÚ mohla zohrávať v regióne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad rýchlym budovaním vojenskej prítomnosti Číny vrátane nedávno odhaleného testu hypersonickej strely a nad jej čoraz asertívnejším správaním, ktorého cieľom je okrem iného presadzovať svoje územné nároky vo Východočínskom a Juhočínskom mori; zdôrazňuje, že kritické oblasti bezpečnosti a nevyriešené problémy, ako je jadrový program Kórejskej ľudovodemokratickej republiky, nedávne spory na čínsko-indickej hranici, potláčanie demokracie v Hongkongu a Macau, neplnenie záväzkov podľa vnútroštátneho a medzinárodného práva v oblasti rešpektovania ľudských práv, vrátane práv menšín v oblastiach Sin-ťiang, Tibet a Vnútorné Mongolsko, zo strany Číny, a hrozby, ktoré Čína predstavuje pre územnú celistvosť Taiwanu, vyvolávajú ďalší tlak na regionálnu bezpečnosť a stabilitu; odsudzuje čínsku diplomaciu zastrašovania a manipulatívnych dezinformačných kampaní; okrem toho vyjadruje obavy zo zvýšenej prítomnosti Číny v iných strategických oblastiach, ako je Indický oceán, oblasť južného Tichomoria a Oceánie a Arabské more; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína, že predchádzajúce rozpory oslabili schopnosť EÚ zaujať spoločný postoj voči Číne; zdôrazňuje, že prístup EÚ k Číne musí byť jednotný, pragmatický, mnohostranný a zásadový vrátane spolupráce v otázkach spoločného záujmu s celosvetovým dosahom, ako je boj proti zmene klímy, založený na ľudských právach a medzinárodnom práve, na jednej strane a súťaženia s Čínou, pokiaľ ide o poskytovanie hospodárskych, politických a strategických alternatív tretím krajinám, a konfrontáciu a prípadné sankcie voči Číne v otázkach, v ktorých sa naše názory výrazne rozchádzajú, napríklad pri ochrane hodnôt EÚ, ako je dodržiavanie demokracie a ľudských práv, a pri vystupovaní proti násilným agresiám voči nezávislým krajinám a odsudzovaní páchateľov takýchto porušení vrátane tých, ktorí sú zodpovední za zabíjanie nevinných civilistov prostredníctvom vojnových akcií, ako môže byť medzinárodné spoločenstvo v súčasnosti svedkom konania Ruska na Ukrajine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | víta veľmi dobre načasovaný nový dialóg medzi EÚ a USA o Číne a začatie konzultácií medzi EÚ a USA o indicko-tichomorskom regióne a vyzýva na koordinovaný prístup k prehĺbeniu spolupráce v oblasti bezpečnosti, a to aj prostredníctvom transatlantického parlamentného dialógu zameraného na posilnenie multilaterálnych inštitúcií a regionálnych organizácií, podporu demokracie a zvýšenie demokratickej odolnosti v indicko-tichomorskom regióne a mimo neho; víta zámer USA posilniť regionálnu stabilitu, odolnosť a bezpečnosť; dôrazne víta silnú jednotu transatlantického spoločenstva v reakcii na ruskú útočnú vojnu voči Ukrajine a považuje ju za veľmi silný signál celému svetu, že sme oddaní svojim hodnotám a pripravení ich brániť, ak budú podrobené skúške; |
| --- | --- |

12.

| 13. | berie na vedomie nedávne uzavretie trojstranného bezpečnostného paktu AUKUS; vyjadruje poľutovanie nad tým, že tomuto procesu nepredchádzali konzultácie a opätovne vyjadruje solidaritu s Francúzskom; je presvedčený, že silné vzťahy medzi EÚ a Austráliou založené na vzájomnej dôvere a konzultáciách sú dôležité pre stabilitu regiónu a že by sa mali ďalej rozvíjať a nemali by byť ovplyvnené uzavretím dohody AUKUS; považuje AUKUS a štvorstranný dialóg o bezpečnosti za dôležité súčasti regionálnej bezpečnostnej architektúry a zdôrazňuje, že účinná regionálna bezpečnosť si vyžaduje otvorený a inkluzívny dialóg so zapojením relevantných regionálnych, zainteresovaných mimoregionálnych a tiež medzinárodných aktérov; vyzýva preto podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa, aby spolu s príslušnými partnermi preskúmal možnosti nadviazania trvalého dialógu s krajinami paktu AUKUS a zastúpenia na zasadnutiach členov štvorstranného dialógu o bezpečnosti, a to aj v nevojenských oblastiach ako zmena klímy, technológie, zdravie a obchod, s cieľom zosúladiť úsilie a posilniť synergie medzi našimi príslušnými stratégiami v indicko-tichomorskom regióne; zdôrazňuje, že je potrebné ďalej rozvíjať a posilňovať rámec spolupráce medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, a to aj v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky; konštatuje, že Spojené kráľovstvo zatiaľ neprejavilo záujem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje zásadnú úlohu, ktorú zohráva prepojenosť v geopolitických vzťahoch EÚ a jej členských štátov, a víta spoločné oznámenie Komisie a podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa o stratégii Globálnej brány EÚ, ktorá bola predložená v decembri 2021 a ktorej cieľom je zintenzívniť udržateľnú spoluprácu s podobne zmýšľajúcimi štátmi a využiť mäkkú silu na podporu európskych hodnôt a zabezpečenie silných a trvalých partnerstiev; domnieva sa, že táto iniciatíva by mohla byť atraktívnou alternatívou k čínskej stratégii prepojenia pre partnerov EÚ v indicko-tichomorskom regióne a mimo neho; zdôrazňuje význam spolupráce v oblasti konektivity pre to, aby EÚ a indicko-tichomorský región mohli úspešne čeliť novým bezpečnostným výzvam vrátane kybernetickej bezpečnosti, digitálnej prepojenosti a kritickej infraštruktúry a domnieva sa, že by to malo zahŕňať aj úsilie o zaistenie bezpečnosti globálnej internetovej infraštruktúry vrátane podmorských káblov; zdôrazňuje význam posilnenia klimatickej bezpečnosti a udržateľného rozvoja prostredníctvom investícií do konektivity; vyzýva na urýchlenú realizáciu tejto stratégie v indicko-tichomorskom regióne, a to aj prostredníctvom realizácie konkrétnych a viditeľných projektov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | berie na vedomie, že v strategickom kompase EÚ je indicko-tichomorský región označený za región kľúčového strategického záujmu EÚ, pričom sa určuje aj konkrétny súbor cieľov, ktoré sa majú v regióne dosiahnuť, a spôsobilosti potrebné na ich dosiahnutie na základe spoločného hodnotenia hrozieb; zdôrazňuje, že EÚ musí ďalej zvyšovať svoje spoločné úsilie v oblasti rozvoja spôsobilostí, najmä v námornej oblasti, a zároveň sa zamerať na projekty strategického významu, aby mohla byť dôveryhodným bezpečnostným aktérom v regióne, ako aj na medzinárodnej úrovni; odporúča ďalšiu spoluprácu medzi EÚ a NATO s cieľom reagovať na bezpečnostné výzvy súvisiace s indicko-tichomorským regiónom, ako sa uvádza v Strategickom kompase EÚ; |
| --- | --- |

15.

Posilnenie partnerstiev s organizáciami a demokratickými krajinami v regióne

| 16. | pripomína, že hlavným prvkom stratégie je posilňovanie existujúcich partnerstiev s regionálnymi aktérmi a budovanie nových partnerstiev; zdôrazňuje, že jednotný postup EÚ a jej tradičných spojencov v regióne je kľúčom k dosiahnutiu stability; víta skutočnosť, že EÚ plánuje zintenzívniť dialógy s partnermi o bezpečnosti a obrane vrátane boja proti terorizmu, kybernetickej bezpečnosti, nešírenia zbraní hromadného ničenia a odzbrojenia, budovania kapacít, hybridných hrozieb, námornej bezpečnosti a boja proti zasahovaniu a dezinformáciám, najmä prostredníctvom výmeny najlepších postupov, zlepšenia strategickej komunikácie a zhromažďovania dôkazov s cieľom zlepšiť kolektívne prisudzovanie zodpovednosti a sankcie, posilniť bezpečnosť v oblasti klímy a reakciu na krízy a zabezpečiť účinnú multilaterálnu reakciu na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 a budúce globálne krízy v oblasti zdravia, a to okrem dialógov o vesmírnej a námornej bezpečnosti; ďalej víta skutočnosť, že EÚ vysiela vojenských poradcov do delegácií EÚ v regióne, ako to už urobila v Číne a Indonézii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje dlhodobú spoluprácu medzi EÚ a združením ASEAN v otázkach bezpečnosti a obrany a víta nedávne povýšenie bilaterálnych vzťahov na strategické partnerstvo; opakuje svoje pevné odhodlanie podporovať centrálnosť a inkluzívnu multilaterálnu štruktúru ASEAN-u; vyzýva EÚ, aby upevnila a rozšírila svoju prítomnosť v regióne prehĺbením spolupráce s ASEAN-om a jeho členmi; vyzýva združenie ASEAN, aby EÚ zapojilo do zasadnutia ministrov obrany krajín ASEAN-u Plus a na východoázijskom samite; zdôrazňuje zásadnú úlohu parlamentnej diplomacie pri posilňovaní demokracie a presadzovaní ľudských práv v regióne, a preto nabáda na zriadenie parlamentného zhromaždenia EÚ – ASEAN a na početnejšie a pravidelnejšie parlamentné výmeny s týmto regiónom, a to aj pri príležitosti 45. výročia samitu v Bruseli v roku 2022; zdôrazňuje, že EÚ by mala preskúmať možnosť zapojiť sa do opatrení na budovanie kapacít so združením ASEAN v oblastiach, ako je predchádzanie civilným konfliktom, sprostredkovanie, budovanie mieru a zmierenie, a to aj prostredníctvom spolupráce s inými regionálnymi partnermi na takýchto opatreniach; |
| --- | --- |

17.

| 18. | dôrazne víta úzku koordináciu s Austráliou, Japonskom, Kórejskou republikou a Novým Zélandom v reakcii na ruskú vojnu proti Ukrajine a víta úzku spoluprácu medzi EÚ a týmito štyrmi krajinami, pokiaľ ide o sankcie voči Rusku a Bielorusku za ich nezákonné a neľudské konanie; víta posilnený dialóg medzi NATO a jeho štyrmi indicko-tichomorskými partnermi, a to Austráliou, Japonskom, Kórejskou republikou a Novým Zélandom, s cieľom riešiť prierezové bezpečnostné otázky a globálne výzvy a zlepšiť spoločnú informovanosť o bezpečnostnom vývoji v euroatlantickom a indicko-tichomorskom regióne, najmä v rámci stretnutí veľvyslancov medzi Severoatlantickou radou (NAC) NATO a týmito štyrmi ázijsko-tichomorskými krajinami, všeobecne nazývaných formát „NAC+4“; vyzýva EÚ, aby so štyrmi ázijsko-tichomorskými partnermi nadviazala podobný dialóg; zdôrazňuje, že prioritné oblasti spolupráce s partnermi by sa mali sústrediť na budovanie kapacít, hybridné hrozby, nešírenie zbraní hromadného ničenia a reakciu na krízy, kybernetickú obranu, civilnú pripravenosť a program OSN pre ženy, mier a bezpečnosť; vyzýva NATO, aby využilo svoj proces reflexie do roku 2030 na posilnenie spolupráce so svojimi partnermi s cieľom brániť spoločné hodnoty, upevňovať demokraciu v regióne, posilňovať odolnosť a udržiavať medzinárodný poriadok založený na pravidlách a zároveň zabezpečiť väčší súlad medzi politikami voči Číne pri plnom rešpektovaní autonómie rozhodovania a konania Európskej únie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta projekt „Posilnenie bezpečnostnej spolupráce v Ázii a s Áziou“ a na podporu jeho realizácie podporuje pravidelné výmeny a študijné cesty vojenských dôstojníkov s cieľom uľahčiť vzájomné porozumenie a podporiť spoločný strategický prístup; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opätovne zdôrazňuje význam dobre zavedeného strategického partnerstva medzi EÚ a Japonskom a vyzdvihuje naše partnerstvo v oblasti bezpečnosti, obrany a prepojenia; konštatuje, že Japonsko je jediným partnerom v indicko-tichomorskom regióne osobitne uvedeným v Strategickom kompase EÚ; víta výsledok 28. samitu EÚ – Japonsko, ktorý sa konal 12. mája 2022 a na ktorom vedúci predstavitelia opätovne potvrdili svoj záväzok posilniť spoluprácu v záujme slobodného a otvoreného indicko-tichomorského regiónu na základe spoločných hodnôt a doplnkových stratégií pre tento región; poznamenáva, že Japonsko tradične získalo odborné znalosti a poznatky v oblasti spolupráce s krajinami indicko-tichomorského regiónu; žiada preto EÚ, aby zintenzívnila spoluprácu s Japonskom s cieľom účinne posilniť spoluprácu v oblasti námornej bezpečnosti v regióne, najmä so združením ASEAN; veľmi víta účasť Japonska na medzinárodnom úsilí v boji proti pirátstvu v Adenskom zálive prostredníctvom spoločných cvičení v rámci operácie EUNAVFOR Atalanta; vyzýva oboch partnerov, aby posilnili spoluprácu v oblasti námornej bezpečnosti a ďalej rozvíjali spoluprácu v rámci SBOP v oblastiach, ako je spravodajstvo, budovanie kapacít a kybernetická bezpečnosť; víta záväzok EÚ a Japonska posilniť konzultácie v oblasti odzbrojenia a nešírenia zbraní a v súvislosti s vojnou na Ukrajine ďalej podporovať posilnenie Zmluvy o nešírení jadrových zbraní; žiada EÚ a Japonsko, aby ďalej rozširovali konzultácie v oblasti hybridných hrozieb, ako aj dialógy o boji proti dezinformáciám a zasahovaniu štátnych a neštátnych subjektov; veľmi víta úzku spoluprácu a zosúladenie Japonska s EÚ a USA, pokiaľ ide o reakciu na vojnu Ruska proti Ukrajine a uvalenie sankcií v reakcii na toto hrubé porušenie medzinárodného práva; víta rýchle začatie spolupráce a koordinácie medzi EÚ a Japonskom s cieľom zachovať stabilitu globálnych trhov s energiou a vyjadruje uznanie za solidaritu, ktorú Japonsko prejavilo pri zabezpečovaní cenovo dostupných dodávok skvapalneného zemného plynu pre EÚ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva EÚ, aby ďalej posilňovala svoje strategické partnerstvo s Indiou; víta preto záväzky EÚ a Indie v oblasti bezpečnosti a obrany a nedávne začatie dialógu o námornej bezpečnosti; vyzýva obe strany, aby ďalej posilňovali svoju operačnú spoluprácu na mori vrátane spoločných námorných cvičení a zastavení v prístavoch, ako aj opatrenia na ochranu a podporu námorných komunikačných liniek, a to aj v rámci nedávno založeného partnerstva medzi EÚ a Indiou v oblasti konektivity; ďalej vyzýva EÚ a Indiu, aby posilnili vzájomnú koordináciu a výmeny s cieľom posilniť informovanosť o námornej oblasti v indicko-tichomorskom regióne; víta návštevu predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej v Indii, ktorá sa konala 24. a 25. apríla; zdôrazňuje, že ide o pozitívny krok smerom k posilneniu budúcich partnerstiev a prehĺbeniu dvojstrannej spolupráce v indicko-tichomorskom regióne; konštatuje, že India je kľúčovým partnerom pri budovaní prostredia námornej bezpečnosti; opakuje, že stabilizácia strednej a južnej Ázie by mala byť hlavným cieľom spolupráce medzi EÚ a Indiou; vyjadruje poľutovanie nad tým, že indická vláda jasne neodsúdila nezákonnú vojnu Ruska proti Ukrajine, a vyzýva indickú vládu, aby prehodnotila svoj postoj vzhľadom na jasne preukázané porušovanie medzinárodného práva zo strany Ruska; vyzýva Indiu ako najväčšiu demokraciu na svete, aby sa prestala nečinne prizerať brutálnym útokom na Ukrajinu, jednu z najväčších európskych demokracií, a vyzýva indickú vládu, aby sa postavila proti zabíjaniu nevinných civilistov a proti revizionistickým a brutálnym krokom Vladimira Putina; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že vzťahy medzi Európskou úniou a Austráliou majú hlboké historické korene a ľudské väzby a sú založené na spoločných hodnotách a zásadách, ako je mier, bezpečnosť a rešpektovanie demokracie, ľudských práv, rodovej rovnosti a právneho štátu vrátane medzinárodného práva; víta pozitívny vývoj v oblasti bezpečnostnej a obrannej spolupráce medzi EÚ a Austráliou za posledné desaťročie a zapojenie Austrálie do operácií krízového riadenia EÚ; vyzýva oboch partnerov, aby ďalej posilňovali koordináciu a synergie s cieľom podporovať bezpečnosť a stabilitu v indicko-tichomorskom regióne, a to aj pokiaľ ide o slobodu plavby, a aby sa zapájali do diskusií s cieľom identifikovať oblasti spoločného záujmu pre budúcu spoluprácu v oblastiach súvisiacich s bezpečnosťou a obranou; konštatuje však, že vzájomná dôvera bola ovplyvnená nedostatkom konzultácií a informácií o dohode AUKUS; vyjadruje želanie, aby v budúcnosti došlo k dobrej vzájomnej spolupráci v oblasti obrany; veľmi víta úzku spoluprácu a zosúladenie Austrálie s EÚ a USA, pokiaľ ide o reakciu na vojnu Ruska proti Ukrajine a uvalenie sankcií v reakcii na toto hrubé porušenie medzinárodného práva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyjadruje znepokojenie nad nedávnou dohodou o bezpečnosti, ktorú podpísala Čína so Šalamúnovými ostrovmi a ktorá by mohla mať vplyv na bezpečnosť indicko-tichomorského regiónu; zdôrazňuje, že možná prítomnosť čínskeho námorníctva na Šalamúnových ostrovoch by mohla viesť k mareniu prístupu Austrálie k námorným trasám, a to na obchodné aj vojenské účely; zdôrazňuje, že sloboda plavby vo vodách indicko-tichomorského regiónu je nevyhnutná pre celosvetový a regionálny mier a zabezpečuje strategické záujmy EÚ a jej partnerov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta dobrú spoluprácu medzi EÚ a Kórejskou republikou, a to aj v oblasti bezpečnosti a obrany, a upozorňuje, že jadrové aktivity Kórejskej ľudovodemokratickej republiky (ďalej len „KĽDR“) predstavujú vážnu hrozbu pre medzinárodný mier a bezpečnosť a pre celosvetové úsilie o odzbrojenie a nešírenie jadrových zbraní; dôrazne odsudzuje zintenzívnené provokácie KĽDR od začiatku roka 2022 vrátane vystrelenia troch balistických rakiet krátkeho doletu zo sunanskej oblasti Pchjongjangu 12. mája, ako aj vystrelenie troch balistických rakiet KĽDR 25. mája po odchode prezidenta USA Bidena z Kórejskej republiky; s poľutovaním konštatuje, že ide o 17. hlavnú skúšku zbraní v tomto roku; zdôrazňuje kľúčovú úlohu Kórejskej republiky pri podpore úsilia o úplnú, overiteľnú a nezvratnú likvidáciu jadrového programu a programu balistických rakiet KĽDR; vyzýva podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa a členské štáty, aby využili svoju dôveryhodnosť a odborné znalosti a účinne prispeli k tomuto úsiliu, a to aj prostredníctvom podpory mierového a diplomatického riešenia s KĽDR v úzkej koordinácii s našimi medzinárodnými partnermi; dôrazne odsudzuje skúšky balistických rakiet a jadrových zbraní KĽDR a ďalšie činnosti súvisiace so šírením jadrových zbraní; naliehavo vyzýva KĽDR, aby urýchlene podpísala a ratifikovala Zmluvu o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBT) a vrátila sa k dodržiavaniu Zmluvy o nešírení jadrových zbraní a dohody o komplexných bezpečnostných zárukách Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) a aby zároveň uviedla do platnosti dodatkový protokol k nej; zdôrazňuje, že spolupráca medzi EÚ a Kórejskou republikou v oblasti kybernetickej bezpečnosti sa ukázala byť účinným nástrojom na riešenie kybernetických útokov pochádzajúcich z KĽDR a iných krajín v regióne; vyzýva EÚ aj Kórejskú republiku, aby väčšmi zintenzívnili spoločné úsilie v boji proti počítačovej kriminalite a budovali odolnú infraštruktúru; vyzýva EÚ a Kórejskú republiku, aby prehĺbili spoluprácu v oblasti vesmírnej politiky a technológií; veľmi víta úzku spoluprácu a zosúladenie Kórejskej republiky s EÚ a USA, pokiaľ ide o reakciu na vojnu Ruska proti Ukrajine a uvalenie sankcií v reakcii na toto hrubé porušenie medzinárodného práva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | považuje Taiwan za kľúčového partnera a demokratického spojenca v indicko-tichomorskom regióne a dôrazne podporuje jeho demokratickú cestu; zdôrazňuje úzku podporu a priateľstvo EÚ s Taiwanom a aj v súvislosti s ruskou vojnou proti Ukrajine dôrazne odmieta akékoľvek pokusy čínskej propagandy o podobnosť medzi ruskou vojnou na Ukrajine a celkovou bezpečnostnou situáciou Taiwanu, keďže tieto situácie sa výrazne líšia, a to tak z historického hľadiska, ako aj pri analýze úlohy Taiwanu v regionálnom a globálnom kontexte; víta pozitívnu úlohu, ktorú Taiwan zohráva pri podpore mieru a bezpečnosti v indicko-tichomorskom regióne a konkrétne v Taiwanskom prielive; zdôrazňuje potrebu užšej koordinácie s podobne zmýšľajúcimi partnermi v záujme zachovania mieru a stability v Taiwanskom prielive; opakuje, že vzťahy medzi Čínou a Taiwanom by sa mali konštruktívne rozvíjať prostredníctvom dialógov, bez nátlaku alebo destabilizačných taktík na oboch stranách; zdôrazňuje svoj nesúhlas s akýmikoľvek jednostrannými krokmi, ktoré by mohli narušiť status quo v Taiwanskom prielive, a opakuje, že akákoľvek zmena vzťahov v prielive nesmie byť vykonaná proti vôli občanov Taiwanu; vyzýva EÚ, aby posilnila existujúce partnerstvo s Taiwanom s cieľom podporovať spoločné hodnoty, ako sú demokracia, ľudské práva, právny štát a dobrá správa vecí verejných v indicko-tichomorskom regióne, spolupracovať na témach, ako sú bezpečné námorné komunikačné trasy a otvorený a bezpečný vzdušný priestor, a zapojiť sa do spoločného úsilia o riešenie zmeny klímy; podporuje užšiu spoluprácu medzi príslušnými európskymi a taiwanskými agentúrami, mimovládnymi organizáciami a expertnými skupinami a opätovne vyjadruje podporu účasti Taiwanu ako pozorovateľa v medzinárodných organizáciách vrátane Svetovej zdravotníckej organizácie; veľmi víta úzku spoluprácu a zosúladenie Taiwanu s EÚ a USA, pokiaľ ide o reakciu na vojnu Ruska proti Ukrajine a uvalenie sankcií v reakcii na toto hrubé porušenie medzinárodného práva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta pozitívnu úlohu, ktorú Nový Zéland zohráva v oblasti regionálneho mieru a bezpečnosti; oceňuje, že dohoda o partnerstve medzi EÚ a Novým Zélandom o vzťahoch a spolupráci sa výrazne zameriava na boj proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a na boj proti nezákonnému obchodovaniu s ručnými a ľahkými zbraňami, a to aj pri riešení oslabenej hospodárskej odolnosti, ktorá je kľúčovým rizikovým faktorom pre bezpečnosť; oceňuje príspevok Nového Zélandu k misiám EÚ, ako je operácia EUNAVFOR Atalanta; víta rozhodnutie, ktoré nedávno prijal spoločný výbor, preskúmať ďalšie možnosti posilnenia spolupráce v indicko-tichomorskom regióne, najmä v oblasti námornej bezpečnosti, a zintenzívniť výmeny týkajúce sa boja proti terorizmu, násilnému extrémizmu a teroristickému obsahu online, ako aj zahraničnému zasahovaniu a dezinformáciám; teší sa na spoluprácu pri presadzovaní medzinárodného práva v regióne; veľmi víta úzku spoluprácu a zosúladenie Nového Zélandu s EÚ a USA, pokiaľ ide o reakciu na vojnu Ruska proti Ukrajine a uvalenie sankcií v reakcii na toto hrubé porušenie medzinárodného práva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva EÚ, aby zintenzívnila spoluprácu s tichomorskými štátmi prostredníctvom Fóra tichomorských ostrovov a novej dohody medzi EÚ a OAKTŠ; navrhuje, aby sa nové Spoločné parlamentné zhromaždenie EÚ – OAKTŠ a najmä jeho regionálne parlamentné zhromaždenie EÚ – Tichomorie zapojili do stratégie EÚ pre indicko-tichomorský región; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje dôležitý príspevok indicko-tichomorských partnerov v misiách a operáciách SBOP EÚ, ako aj jeho možné posilnenie, prostredníctvom rámcových dohôd o účasti s Austráliou, Novým Zélandom, Kórejskou republikou a Vietnamom a vyzýva na uzavretie ďalších rámcových dohôd o účasti s partnerskými krajinami; podporuje úsilie indicko-tichomorských partnerov o rozvoj ich vlastných mierových kapacít; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva EÚ, aby vyzvala podobne zmýšľajúcich indicko-tichomorských partnerov na účasť na vybraných projektoch stálej štruktúrovanej spolupráce za predpokladu, že účasť tretích krajín je výnimočná a rozhoduje sa o nej od prípadu k prípadu na základe dohodnutého súboru politických, vecných a právnych podmienok; zdôrazňuje, že takáto spolupráca by mohla byť v strategickom záujme EÚ, okrem iného pokiaľ ide o poskytovanie technických odborných znalostí alebo dodatočných kapacít, a mohla by zlepšiť interoperabilitu a súdržnosť, najmä v prípade strategických partnerov, ako sú demokracie indicko-tichomorského regiónu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | víta komuniké ministrov zahraničných vecí skupiny G7 zo 14. mája 2022, v ktorom sa zdôrazňuje význam zachovania slobodného a otvoreného indicko-tichomorského regiónu, ktorý je inkluzívny a riadi sa hodnotami základných slobôd, právneho štátu, demokratických zásad, územnej celistvosti a mierového a inkluzívneho riešenia sporov; dôrazne podporuje záväzok krajín G7 usilovať sa o dosiahnutie tohto cieľa ochranou a presadzovaním medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, zlepšovaním regionálnej prepojenosti a zvyšovaním národnej odolnosti; |
| --- | --- |

30.

Sloboda globálnych spoločných zdrojov: základ pre vzťahy medzi EÚ a indicko-tichomorským regiónom

Rozmer námornej bezpečnosti

| 31. | zdôrazňuje, že námorná bezpečnosť a sloboda plavby, ktoré musia byť zabezpečené v súlade s medzinárodným právom, a najmä dohovorom UNCLOS, patria medzi kľúčové výzvy v indicko-tichomorskom regióne; vyzýva na zvýšenie vonkajšej činnosti EÚ, najmä diplomatického úsilia, s cieľom posilniť právny štát na mori a na posilnenie námornej spolupráce s krajinami v indicko-tichomorskom regióne; vyzýva všetky štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby urýchlene ratifikovali dohovor UNCLOS; uvítala by tiež vytvorenie systematických a koordinovaných rámcov vrátane spoločných cvičení, zastavení v prístavoch a úsilia v boji proti pirátstvu, ktoré by posilnili námornú diplomaciu a prispeli k regionálnej námornej bezpečnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby koordinovaným a autonómnym spôsobom posilnili vlastné námorné kapacity v regióne vrátane preskúmania spôsobov, ako zabezpečiť stálu a dôveryhodnú prítomnosť európskeho námorníctva v Indickom oceáne; zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť kapacitu EÚ ako účinného poskytovateľa námornej bezpečnosti, a zdôrazňuje potrebu diskutovať a rozhodnúť o výbere najdôležitejších a najnaliehavejších výziev, ktoré možno reálne riešiť s pomocou EÚ v úzkej spolupráci s partnermi v regióne, vrátane ochrany jej lodí a posádok; zdôrazňuje skutočnosť, že Francúzsko je jediným členským štátom s trvalou vojenskou prítomnosťou v Indickom oceáne; víta skutočnosť, že Holandsko a Nemecko vyslali do regiónu fregaty; zdôrazňuje, že v budúcnosti by sa mohlo uskutočniť a bude potrebné uskutočniť viac námorných misií vrátane misií na úrovni EÚ, ktoré by boli súčasťou koordinovaného a komplexného prístupu k regionálnej bezpečnosti; víta spoločné námorné cvičenia, ktoré sa v rámci operácie EUNAVFOR Atalanta doteraz uskutočnili s Japonskom, Kórejskou republikou, Indiou, Vietnamom, Ománom a Džibutskom, a nabáda k posilneniu takýchto spoločných cvičení; zdôrazňuje, že operácia EUNAVFOR Atalanta zohráva dôležitú úlohu v námornej diplomacii; víta jej výrazný prínos k regionálnej bezpečnosti v Indickom oceáne, najmä úspešnou ochranou plavidiel Svetového potravinového programu a potláčaním pirátstva, a oceňuje synergie vytvorené s misiami EUCAP Somalia a EUTM Somalia; chváli tiež spoluprácu s Novým Zélandom a námorníctvom USA, ako aj prácu vykonanú spoločne s operáciou NATO Ocean Shield a operáciou AGENOR, vojenskou zložkou iniciatívy EMASOH (Iniciatíva na zvyšovanie povedomia o námornej situácii v Hormuzskom prielive pod vedením Európy); vyzýva pobrežné členské štáty, aby posilnili svoje vojenské námorné kapacity s cieľom posilniť prítomnosť a viditeľnosť EÚ v globálnom námornom sektore, a vyzýva EÚ, aby rozšírila geografický rozsah operácie EUNAVFOR Atalanta hlbšie do Indického oceánu; vyzýva členské štáty, ktoré už zvýšili svoju námornú prítomnosť v indicko-tichomorskom regióne, aby svoj prístup koordinovali v rámci fór EÚ; v tejto súvislosti víta nedávne rozhodnutie Rady pre zahraničné veci začať realizáciu koncepcie koordinovanej námornej prítomnosti v severozápadnej časti Indického oceánu vytvorením námornej oblasti záujmu, ktorá by zahŕňala námornú oblasť od Hormuzského prielivu po južný obratník a od severu Červeného mora smerom do stredu Indického oceánu, a to na základe individuálnych prostriedkov členských štátov; vyzýva na silnú synergiu s operáciou EUNAVFOR Atalanta; víta rýchle spustenie misie EUTM Mozambique; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pripomína, že účinná námorná bezpečnosť si vyžaduje širšiu víziu námornej stability, ktorá zohľadňuje problémy korupcie na pevnine, právneho štátu, základné príčiny nezákonného rybolovu, nezákonného obchodovania s drogami, zbraňami a ľuďmi a pirátstva, ako aj vplyv komerčných a priemyselných námorných činností vrátane ťažby fosílnych palív na životné prostredie; vyzýva EÚ, aby tieto problémy riešila súbežne s tradičnejšími opatreniami námornej bezpečnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta spoločné námorné aktivity a vyzýva EÚ a indicko-tichomorských partnerov, aby ďalej stavali na existujúcich rámcoch námornej spolupráce; vyzýva EÚ, aby spolu so svojimi partnermi vyhodnotila potrebu vytvoriť systém monitorovania porušovania medzinárodného námorného práva v indicko-tichomorskom regióne; zdôrazňuje pridanú hodnotu zapájania EÚ do fór regionálnej spolupráce, ako je dialóg na vysokej úrovni medzi EÚ a ASEAN-om o spolupráci v oblasti námornej bezpečnosti, stretnutie Ázia – Európa a regionálne fórum ASEAN; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva EÚ, aby doplnila svoju námornú prítomnosť o rozšírené programy na budovanie námorných kapacít pre rovnako zmýšľajúcich partnerov, a to aj pokračovaním v realizácii projektov CRIMARIO I a II v rámci programu kľúčových námorných trás EÚ a rozšírením spolupráce v oblasti opatrení zameraných na zlepšenie informovanosti o námornej situácii a výmeny informácií; vyzýva EÚ, aby zvážila príležitosť rozšíriť geografickú pôsobnosť projektu CRIMARIO na južné Tichomorie; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poukazuje na skutočnosť, že riadenie rybolovu je dôležitým aspektom námorného prostredia; naliehavo vyzýva EÚ, aby naďalej podporovala správu oceánov v regióne a udržateľné riadenie morských zdrojov prostredníctvom vykonávania dohôd o partnerstve v oblasti udržateľného rybolovu a svojej účasti na regionálnom riadení rybolovu; vyzýva EÚ, aby posilnila spoluprácu s podobne zmýšľajúcimi medzinárodnými partnermi s cieľom bojovať proti nadmernému rybolovu, nadmernej kapacite a nezákonnému, neohlásenému a neregulovanému rybolovu v indicko-tichomorskom regióne a aby systematicky zaraďovala riadenie rybolovu do programu dialógov o námornej bezpečnosti so svojimi partnermi z indicko-tichomorského regiónu; vyzýva EÚ, aby naďalej podporovala zlepšovanie životných a pracovných podmienok rybárov v indicko-tichomorskom regióne v súlade s nariadeniami a dohovormi Medzinárodnej organizácie práce; vyzýva Komisiu, aby v ďalšej aktualizácii svojho oznámenia o medzinárodnej správe oceánov, ktorá je naplánovaná na rok 2022, venovala osobitnú pozornosť bezpečnostným a obranným aspektom; |
| --- | --- |

36.

Technológia, kybernetický priestor, vzdušný a vesmírny rozmer

| 37. | zdôrazňuje význam informačnej a kybernetickej bezpečnosti ako súčasti kritickej infraštruktúry svetového hospodárstva a ochrany demokracií pred dezinformáciami a škodlivými útokmi; víta úsilie EÚ o ďalšie posilnenie spolupráce v oblasti počítačovej kriminality a budovania kapacít v oblasti kybernetickej odolnosti pre partnerov v regióne; vyzýva EÚ a partnerov z indicko-tichomorského regiónu, aby posilnili spoluprácu v boji proti hybridným hrozbám vrátane dezinformačných kampaní; zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ koordinovala s podobne zmýšľajúcimi partnermi z indicko-tichomorského regiónu kolektívnu atribúciu a mechanizmy zamerané na výmenu dôkazov a spravodajských informácií, ktoré by slúžili ako základ na ukladanie kybernetických sankcií; vyzýva EÚ a NATO, aby zosúladili svoje stratégie zamerané na zabezpečenie primeranej reakcie na kybernetické útoky pochádzajúce z tohto regiónu; vyzýva Radu a Komisiu, aby sa zaoberali výzvou dezinformácií podobným spôsobom ako dezinformáciami pochádzajúcimi z východného krídla EÚ; navrhuje zriadenie nezávislého strategického komunikačného centra EÚ pre indicko-tichomorský región so špecializovaným personálom a zdrojmi v rámci delegácie EÚ v regióne; |
| --- | --- |

37.

| 38. | víta spoluprácu medzi EÚ a niekoľkými indicko-tichomorskými partnermi v oblasti kybernetickej bezpečnosti a obrany; vyzýva EÚ, aby urýchlila zriadenie siete kybernetickej diplomacie EÚ, ktorej cieľom je podporovať normy a právne rámce kybernetickej bezpečnosti v regióne; vyzýva EÚ a podobne zmýšľajúce krajiny indicko-tichomorského regiónu, aby podporovali slobodný, otvorený a bezpečný kybernetický priestor založený na pravidlách a aby posilnili medzinárodnú reguláciu kybernetickej oblasti, okrem iného prostredníctvom Budapeštianskeho dohovoru, a aby podporovali iniciatívy v rámci OSN; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naliehavo vyzýva EÚ, aby rozvíjala regionálne a globálne partnerstvá s regionálnymi demokratickými výrobcami kritických technológií s ambíciou pracovať na vytvorení globálnej aliancie technologických demokracií s cieľom zaviesť spravodlivé, otvorené a hodnotovo orientované normy a štandardy týkajúce sa etického a ľudsky orientovaného využívania technológií založeného na pravidlách, ktoré rešpektujú súkromie jednotlivých používateľov, najmä pokiaľ ide o umelú inteligenciu a správu internetu; vyzýva na úzku spoluprácu a koordináciu medzi EÚ a krajinami indicko-tichomorského regiónu, pokiaľ ide o reakciu na možné napätie v globálnych dodávateľských reťazcoch v dôsledku medzinárodných sankcií voči ruským spoločnostiam a hospodárskym odvetviam a jeho zmiernenie; vyzýva na posilnenie spolupráce s demokratickými partnermi z indicko-tichomorského regiónu pri vypracúvaní globálnych noriem týkajúcich sa vojenského využívania umelej inteligencie a globálneho zákazu plne autonómnych zbraňových systémov; vyzýva na koordinovaný celoeurópsky strategický prístup k regiónu s cieľom zabezpečiť dodávky kritických technológií a materiálov a posilniť schopnosť demokratických partnerov vyrábať ich; vyzýva na prísne politické a technické požiadavky na nákup takýchto technológií od nedemokratických štátov v regióne, ako je Čína; |
| --- | --- |

39.

| 40. | požaduje rovnaký a neobmedzený prístup do vzdušného priestoru na základe plného dodržiavania medzinárodného práva; podporuje záväzok otvoreného a voľného pohybu prostredníctvom iniciatív, ako je komplexná dohoda o leteckej doprave medzi EÚ a ASEAN-om; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje rastúci význam vesmírneho rozmeru medzinárodnej spolupráce a bezpečnosti; vyjadruje obavy z intenzívnejšieho vývoja a šírenia vesmírnych zbraní, čo zvyšuje nebezpečenstvo pretekov v zbrojení; zdôrazňuje potrebu posilniť regionálnu a globálnu spoluprácu a dialóg v oblasti vesmírnych záležitostí, a to aj prostredníctvom Úradu OSN pre vesmírne záležitosti, ako prostriedok na zníženie napätia a zabránenie zbrojeniu vo vesmíre; vyzýva EÚ, aby nadviazala na úspešnú spoluprácu v oblasti vesmírnej politiky a technológií s Kórejskou republikou a Japonskom a aby začala spoluprácu v oblasti vesmírnych zručností a technológií s ďalšími regionálnymi partnermi; |
| --- | --- |

41.

Netradičné bezpečnostné výzvy

| 42. | zdôrazňuje, že boj proti násilnému extrémizmu a propagande je spoločným záujmom EÚ a indicko-tichomorských krajín, ako aj medzinárodného spoločenstva; vyzýva EÚ, aby vytvorila projekt prevencie a boja proti násilnému extrémizmu (Preventing and Countering Violent Extremism, PCVE) vrátane opatrení zameraných na posilnenie odolnosti voči násilnému extrémizmu, ako je jednotná platforma na boj proti extrémizmu v indicko-tichomorskom regióne; vyzýva EÚ a podobne zmýšľajúcich partnerov z indicko-tichomorského regiónu, aby posilnili spoluprácu medzi spravodajskými službami v oblasti boja proti terorizmu, a to aj zintenzívnením akademických výmen; zdôrazňuje potrebu ďalej podporovať spoluprácu medzi Europolom a Aseanopolom, ako aj medzi Europolom a vnútroštátnymi orgánmi činnými v trestnom konaní s cieľom uľahčiť výmenu osvedčených postupov a odborných znalostí v kľúčových oblastiach záujmu, ako je boj proti terorizmu, boj proti nadnárodnej trestnej činnosti, obchodovanie s ľuďmi a nelegálne obchodovanie so zbraňami, a prevádzačstvo migrantov; pripomína, že obchodovanie s ľuďmi zostáva problémom v celom indicko-tichomorskom regióne; vyzýva EÚ, aby podporovala regionálnych partnerov pri vykonávaní protokolu OSN o obchodovaní s ľuďmi a regionálnych iniciatív, ako je Dohovor ASEAN proti obchodovaniu s ľuďmi, najmä so ženami a deťmi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva na užšiu spoluprácu s indicko-tichomorskými krajinami pri riešení bezpečnostných výziev vyplývajúcich z Afganistanu po prevzatí moci Talibanom vrátane terorizmu a obchodovania s drogami a ľuďmi, ako aj pri riešení humanitárnej krízy a hrozieb pre bezpečnosť ľudí; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že riziko šírenia jadrových zbraní a rýchle budovanie a rozmiestňovanie nových technologicky vyspelých jadrových kapacít a raketových technológií v indicko-tichomorskom regióne zostáva hlavným problémom regionálnej a globálnej bezpečnosti; vyjadruje hlboké znepokojenie nad pokračujúcou eróziou architektúry odzbrojenia a kontroly zbrojenia; naliehavo vyzýva EÚ a podobne zmýšľajúce partnerské krajiny, aby posilnili spoluprácu v oblasti jadrovej bezpečnosti a nešírenia jadrových, chemických a biologických zbraní a podporili vykonávanie a všeobecné uplatňovanie Zmluvy o obchode so zbraňami v indicko-tichomorskom regióne; vyzýva EÚ, aby spolu s podobne zmýšľajúcimi partnermi koordinovala intenzívnu diplomaciu s Čínou a zohľadnila prebiehajúcu modernizáciu jej jadrového arzenálu vrátane hypersonických rakiet schopných niesť jadrové zbrane, a to s cieľom dosiahnuť nový univerzálny režim kontroly zbrojenia a účinnú architektúru odzbrojenia a nešírenia zbraní, najmä pokiaľ ide o možného nástupcu Zmluvy o jadrových zbraniach stredného doletu a novej Zmluvy o obmedzení počtu strategických zbraní, ktorej platnosť sa skončí v roku 2026, s cieľom chrániť záujmy EÚ a medzinárodnej bezpečnosti; vyzýva na zachovanie a podporu existujúcich medzinárodných zmlúv a nástrojov o odzbrojení a nešírení jadrových zbraní; vyzýva štáty mimo rámca Zmluvy o nešírení jadrových zbraní, ktoré vlastnia jadrové zbrane, aby sa zdržali šírenia akejkoľvek vojenskej jadrovej technológie a stali sa zmluvnými stranami tejto zmluvy; chváli iniciatívu EÚ týkajúcu sa centier excelentnosti v oblasti zmierňovania chemického, biologického, rádiologického a jadrového (CBRN) rizika, ktorá je financovaná v rámci nástroja susedstva, rozvoja a medzinárodnej spolupráce, a vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby pokračovala v posilňovaní odbornej prípravy a budovaní kapacít našich partnerov v indicko-tichomorskom regióne; podporuje Zmluvu o zóne bez jadrových zbraní v juhovýchodnej Ázii (SEANWFZ) ako regiónu bez jadrových zbraní a iných zbraní hromadného ničenia, a najmä cieľ presadzovať jadrové odzbrojenie; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pripomína, že indicko-tichomorský región je veľmi vystavený zmene klímy, čo so sebou prináša vážne bezpečnostné riziká; nabáda partnerov EÚ v indicko-tichomorskom regióne, aby zintenzívnili svoje opatrenia na boj proti zmene klímy v súlade s cieľmi stanovenými v Parížskej dohode, a nabáda EÚ, aby podporovala týchto partnerov pri dosahovaní nižších emisií a vykonávaní opatrení na zmiernenie zmeny klímy a aby zvýšila ich kapacity v oblasti posudzovania, predvídania a riadenia rizík súvisiacich s bezpečnosťou v oblasti klímy; vyzýva EÚ, aby bezpečnostné riziká súvisiace s klímou zaradila na popredné miesto v programe strategickej spolupráce medzi EÚ a indicko-tichomorským regiónom a aby v rámci svojej angažovanosti v regióne plne uplatňovala plán EÚ v oblasti obrany a klímy; |
| --- | --- |

45.

| 46. | víta plán EÚ posilniť svoju angažovanosť v indicko-tichomorskom regióne v oblasti humanitárnej pomoci a kapacít na pomoc pri katastrofách; vyzýva EÚ a jej partnerov v indicko-tichomorskom regióne, aby z prevencie katastrof a odolnosti voči nim urobili prioritu a urýchlili implementáciu sendaiského rámca na znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť a podpredsedovi Komisie / vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 40.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0052.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0504.

(4)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 170.

(5)  Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 240.

(6)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 117.

(7)  Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 172.

(8)  Ú. v. EÚ C 346, 27.9.2018, s. 44.

(9)  Ú. v. EÚ C 506, 15.12.2021, s. 109.

(10)  Ú. v. EÚ C 388, 13.11.2020, s. 341.

(11)  Ú. v. EÚ C 132, 24.3.2022, s. 102.

(12)  Ú. v. EÚ L 435, 23.12.2020, s. 74.

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/48

---

P9_TA(2022)0225

Ostrovy a politika súdržnosti EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o ostrovoch EÚ a politike súdržnosti: súčasná situácia a budúce výzvy (2021/2079(INI))

(2022/C 493/04)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 174, 175 a 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 174, 175 a 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (2),

| — | so zreteľom záverečné vyhlásenie 40. výročného valného zhromaždenia komisie pre ostrovy Konferencie okrajových prímorských regiónov Európy (CPMR) z 15. apríla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom záverečné vyhlásenie 40. výročného valného zhromaždenia komisie pre ostrovy Konferencie okrajových prímorských regiónov Európy (CPMR) z 15. apríla 2021,

| — | so zreteľom na 7. environmentálny akčný program a koncepcie, ktoré sú v ňom stanovené, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 7. environmentálny akčný program a koncepcie, ktoré sú v ňom stanovené,

| — | so zreteľom na závery Rady z 16. októbra 2020 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 16. októbra 2020 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030,

| — | so zreteľom na štúdiu vypracovanú pre Výbor pre regionálny rozvoj s názvom Islands of the European Union: State of play and future challenges (Ostrovy Európskej únie: Súčasný stav a budúce výzvy), uverejnenú v marci 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu vypracovanú pre Výbor pre regionálny rozvoj s názvom Islands of the European Union: State of play and future challenges (Ostrovy Európskej únie: Súčasný stav a budúce výzvy), uverejnenú v marci 2021,

| — | so zreteľom na štúdiu vypracovanú pre jeho Výbor pre regionálny rozvoj s názvom Cohesion Policy and Climate Change (Politika súdržnosti a zmena klímy), uverejnenú v marci 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu vypracovanú pre jeho Výbor pre regionálny rozvoj s názvom Cohesion Policy and Climate Change (Politika súdržnosti a zmena klímy), uverejnenú v marci 2021,

| — | so zreteľom na nástroj obnovy NextGenerationEU, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nástroj obnovy NextGenerationEU,

| — | so zreteľom na záverečné vyhlásenie 26. Konferencie predsedov najvzdialenejších regiónov podpísané v Ponta Delgada 18. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné vyhlásenie 26. Konferencie predsedov najvzdialenejších regiónov podpísané v Ponta Delgada 18. novembra 2021,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 10. decembra 2020 k správe Komisie o vykonávaní oznámenia Komisie o silnejšom a obnovenom strategickom partnerstve s najvzdialenejšími regiónmi EÚ (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 10. decembra 2020 k správe Komisie o vykonávaní oznámenia Komisie o silnejšom a obnovenom strategickom partnerstve s najvzdialenejšími regiónmi EÚ (3),

| — | so zreteľom na dohodu Rady zo 7. decembra 2021 o všeobecnom prístupe k aktualizácii pravidiel EÚ o sadzbách dane z pridanej hodnoty (DPH), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu Rady zo 7. decembra 2021 o všeobecnom prístupe k aktualizácii pravidiel EÚ o sadzbách dane z pridanej hodnoty (DPH),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2021 o preskúmaní Fondu solidarity Európskej únie (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2021 o preskúmaní Fondu solidarity Európskej únie (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2018 o posilnení hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Európskej únii: správa Európskej komisie (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2018 o posilnení hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Európskej únii: správa Európskej komisie (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii ochorenia COVID-19 a jej dôsledkom (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2021 o posilnení partnerstva s najvzdialenejšími regiónmi Únie (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2021 o posilnení partnerstva s najvzdialenejšími regiónmi Únie (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (9),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov zo 14. októbra 2020 o udržateľnom využívaní prírodných zdrojov v stredomorských ostrovných podmienkach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov zo 14. októbra 2020 o udržateľnom využívaní prírodných zdrojov v stredomorských ostrovných podmienkach,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0144/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0144/2022),

| A. | keďže sa odhaduje, že v ostrovných regiónoch EÚ žije viac ako 20 000 000 obyvateľov (t. j. 4,6 % celkového obyvateľstva EÚ); keďže obyvateľstvo európskych ostrovov je rozdelené na približne 2 400 ostrovoch, ktoré patria 13 členským štátom; |
| --- | --- |

A.

keďže sa odhaduje, že v ostrovných regiónoch EÚ žije viac ako 20 000 000 obyvateľov (t. j. 4,6 % celkového obyvateľstva EÚ); keďže obyvateľstvo európskych ostrovov je rozdelené na približne 2 400 ostrovoch, ktoré patria 13 členským štátom;

| B. | keďže európske ostrovy, ktoré čelia mnohým štrukturálnym problémom, sú už z veľkej časti kategorizované ako regióny nomenklatúry štatistických územných jednotiek (NUTS) 2 alebo NUTS 3; |
| --- | --- |

B.

keďže európske ostrovy, ktoré čelia mnohým štrukturálnym problémom, sú už z veľkej časti kategorizované ako regióny nomenklatúry štatistických územných jednotiek (NUTS) 2 alebo NUTS 3;

| C. | keďže ostrovy často čelia naraz viacerým a trvalým prírodným znevýhodneniam, ako je malá veľkosť, nízka hustota trvalého obyvateľstva, demografické výzvy, ako je sezónny demografický tlak, malý trh, dvojitý ostrovný charakter (ostrov a súostrovie), zložitá topografia, ktorá je veľmi podobná horským regiónom, závislosť od námornej a leteckej dopravy, ako aj závislosť od malého množstva výrobkov; |
| --- | --- |

C.

keďže ostrovy často čelia naraz viacerým a trvalým prírodným znevýhodneniam, ako je malá veľkosť, nízka hustota trvalého obyvateľstva, demografické výzvy, ako je sezónny demografický tlak, malý trh, dvojitý ostrovný charakter (ostrov a súostrovie), zložitá topografia, ktorá je veľmi podobná horským regiónom, závislosť od námornej a leteckej dopravy, ako aj závislosť od malého množstva výrobkov;

| D. | keďže demografické zmeny nemajú jednoliaty vplyv na všetky krajiny a regióny, ale majú väčší vplyv na regióny, ktoré už zaostávajú, čo zhoršuje existujúce územné a sociálne nerovnosti; keďže vyľudňovanie najviac postihuje vidiecke, okrajové a najvzdialenejšie regióny vrátane ostrovov, pričom najmä mladí ľudia a ženy opúšťajú tieto oblasti, čo vedie k rastúcemu podielu starších ľudí, ktorí tam žijú, čo môže zvýšiť riziko sociálnej izolácie; |
| --- | --- |

D.

keďže demografické zmeny nemajú jednoliaty vplyv na všetky krajiny a regióny, ale majú väčší vplyv na regióny, ktoré už zaostávajú, čo zhoršuje existujúce územné a sociálne nerovnosti; keďže vyľudňovanie najviac postihuje vidiecke, okrajové a najvzdialenejšie regióny vrátane ostrovov, pričom najmä mladí ľudia a ženy opúšťajú tieto oblasti, čo vedie k rastúcemu podielu starších ľudí, ktorí tam žijú, čo môže zvýšiť riziko sociálnej izolácie;

| E. | keďže osobitné charakteristiky ostrovov sú uznané v článku 174 ZFEÚ a keďže konkrétne uplatňovanie tohto článku s osobitným zreteľom na ostrovné územia EÚ stále chýba; keďže tieto charakteristiky by sa mali zohľadniť v politikách EÚ, najmä vypracovaním osobitnej stratégie, európskeho akčného plánu a programu ostrovnej politiky s jasne vymedzenými prioritami činnosti; |
| --- | --- |

E.

keďže osobitné charakteristiky ostrovov sú uznané v článku 174 ZFEÚ a keďže konkrétne uplatňovanie tohto článku s osobitným zreteľom na ostrovné územia EÚ stále chýba; keďže tieto charakteristiky by sa mali zohľadniť v politikách EÚ, najmä vypracovaním osobitnej stratégie, európskeho akčného plánu a programu ostrovnej politiky s jasne vymedzenými prioritami činnosti;

| F. | keďže ostrovné regióny sú všetky porovnateľne menej rozvinuté ako pevninské regióny ich členského štátu a v porovnaní s nimi majú menší HDP na obyvateľa; |
| --- | --- |

F.

keďže ostrovné regióny sú všetky porovnateľne menej rozvinuté ako pevninské regióny ich členského štátu a v porovnaní s nimi majú menší HDP na obyvateľa;

| G. | keďže tri členské štáty EÚ sú ostrovmi; |
| --- | --- |

G.

keďže tri členské štáty EÚ sú ostrovmi;

| H. | keďže fyzické oddelenie ostrovov od pevniny a ich odľahlosť vytvárajú ďalšie obmedzenia, a to aj pokiaľ ide o trh práce, udržateľné dopravné spojenia a mobilitu, dovoz surovín a spotrebného tovaru, prístup výrobkov z ostrovov na susedné vonkajšie trhy, vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť, hospodárske činnosti, prístup k vode a sanitácii, zásobovanie energiou, ako aj zariadenia na nakladanie s odpadmi; keďže toto geografické oddelenie výrazne komplikuje zelený prechod takýchto území na klimaticky neutrálne hospodárstvo; |
| --- | --- |

H.

keďže fyzické oddelenie ostrovov od pevniny a ich odľahlosť vytvárajú ďalšie obmedzenia, a to aj pokiaľ ide o trh práce, udržateľné dopravné spojenia a mobilitu, dovoz surovín a spotrebného tovaru, prístup výrobkov z ostrovov na susedné vonkajšie trhy, vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť, hospodárske činnosti, prístup k vode a sanitácii, zásobovanie energiou, ako aj zariadenia na nakladanie s odpadmi; keďže toto geografické oddelenie výrazne komplikuje zelený prechod takýchto území na klimaticky neutrálne hospodárstvo;

| I. | keďže rovnosť v prístupe ku kvalitným a inkluzívnym opatreniam nadobúdania zručností, zvyšovania ich úrovne a rekvalifikácie, ako aj k informáciám o zdrojoch zručností a ich potrebe, poradenstvu, vzdelávaniu a odbornej príprave pre všetkých ľudí vrátane ľudí žijúcich v riedko osídlených a vysídlených vidieckych a odľahlých oblastiach a na ostrovoch je kľúčová pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť; |
| --- | --- |

I.

keďže rovnosť v prístupe ku kvalitným a inkluzívnym opatreniam nadobúdania zručností, zvyšovania ich úrovne a rekvalifikácie, ako aj k informáciám o zdrojoch zručností a ich potrebe, poradenstvu, vzdelávaniu a odbornej príprave pre všetkých ľudí vrátane ľudí žijúcich v riedko osídlených a vysídlených vidieckych a odľahlých oblastiach a na ostrovoch je kľúčová pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť;

| J. | keďže v súlade s článkom 349 ZFEÚ musí EÚ pre najvzdialenejšie regióny, z veľkej väčšiny ostrovy, prijať osobitné opatrenia zamerané najmä na stanovenie podmienok uplatňovania spoločných politík EÚ v týchto regiónoch v oblastiach, ako sú colná a obchodná politika, fiškálna politika, slobodné pásma, poľnohospodárska a rybárska politika, podmienky dodávky surovín a základného spotrebného tovaru, štátna pomoc a podmienky prístupu k štrukturálnym fondom a horizontálnym programom Únie; keďže osobitné opatrenia vo všetkých týchto oblastiach prispievajú k posilneniu hospodárskej, sociálnej a teritoriálnej súdržnosti v EÚ; |
| --- | --- |

J.

keďže v súlade s článkom 349 ZFEÚ musí EÚ pre najvzdialenejšie regióny, z veľkej väčšiny ostrovy, prijať osobitné opatrenia zamerané najmä na stanovenie podmienok uplatňovania spoločných politík EÚ v týchto regiónoch v oblastiach, ako sú colná a obchodná politika, fiškálna politika, slobodné pásma, poľnohospodárska a rybárska politika, podmienky dodávky surovín a základného spotrebného tovaru, štátna pomoc a podmienky prístupu k štrukturálnym fondom a horizontálnym programom Únie; keďže osobitné opatrenia vo všetkých týchto oblastiach prispievajú k posilneniu hospodárskej, sociálnej a teritoriálnej súdržnosti v EÚ;

| K. | keďže počas pandémie ochorenia COVID-19 sezónni a vyslaní pracovníci často nemali k dispozícii základnú zdravotnú starostlivosť, dôstojné ubytovanie, osobné ochranné prostriedky a primerané informácie; keďže často mali len nedostatočný alebo vôbec žiadny prístup k systémom sociálnej ochrany v hostiteľských členských štátoch vrátane nemocenských miezd a systémov krátkodobej nezamestnanosti; keďže mobilita pracovníkov je vo veľkej miere závislá od dostupných dopravných prostriedkov a osobitne postihnutí sú pracovníci z ostrovov a najvzdialenejších regiónov Únie; |
| --- | --- |

K.

keďže počas pandémie ochorenia COVID-19 sezónni a vyslaní pracovníci často nemali k dispozícii základnú zdravotnú starostlivosť, dôstojné ubytovanie, osobné ochranné prostriedky a primerané informácie; keďže často mali len nedostatočný alebo vôbec žiadny prístup k systémom sociálnej ochrany v hostiteľských členských štátoch vrátane nemocenských miezd a systémov krátkodobej nezamestnanosti; keďže mobilita pracovníkov je vo veľkej miere závislá od dostupných dopravných prostriedkov a osobitne postihnutí sú pracovníci z ostrovov a najvzdialenejších regiónov Únie;

| L. | keďže dlhodobé sociálne, hospodárske, environmentálne a kultúrne dôsledky krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na ostrovných územiach Únie sú obzvlášť znepokojujúce a keďže obnova Európy musí zahŕňať aj ostrovy a nesmú pri nej vznikať nové regionálne rozdiely; keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 dokázala, že ostrovné hospodárstva sú voči takýmto udalostiam veľmi zraniteľné; |
| --- | --- |

L.

keďže dlhodobé sociálne, hospodárske, environmentálne a kultúrne dôsledky krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na ostrovných územiach Únie sú obzvlášť znepokojujúce a keďže obnova Európy musí zahŕňať aj ostrovy a nesmú pri nej vznikať nové regionálne rozdiely; keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 dokázala, že ostrovné hospodárstva sú voči takýmto udalostiam veľmi zraniteľné;

| M. | keďže často vysokú mieru nezamestnanosti na ostrovoch, ktorá má sklon byť vyššia ako vo vnútrozemí, vážne zhoršila kríza spôsobená ochorením COVID-19, pričom zasiahla najmä mladých ľudí; |
| --- | --- |

M.

keďže často vysokú mieru nezamestnanosti na ostrovoch, ktorá má sklon byť vyššia ako vo vnútrozemí, vážne zhoršila kríza spôsobená ochorením COVID-19, pričom zasiahla najmä mladých ľudí;

| N. | keďže ostrovy a najvzdialenejšie regióny sú v prvej línii zmeny klímy, sú postihnuté stúpajúcou hladinou morí a pobrežnou eróziou, otepľovaním a acidifikáciou morí a oceánov, ako aj zvýšenou frekvenciou a rozsahom prírodných katastrof, ako sú cyklóny, sopečné erupcie, lesné požiare a búrky, záplavy, suchá a problémy s dezertifikáciou, ktoré môžu mať negatívny vplyv na poľnohospodárstvo a zásobovanie potravinami a môžu spôsobiť viaceré formy hospodárskych, sociálnych a environmentálnych škôd; keďže môžu byť vynikajúcimi laboratóriami pre rôzne procesy zelenej transformácie a mnohé sa snažia dosiahnuť energetickú sebestačnosť prostredníctvom energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

N.

keďže ostrovy a najvzdialenejšie regióny sú v prvej línii zmeny klímy, sú postihnuté stúpajúcou hladinou morí a pobrežnou eróziou, otepľovaním a acidifikáciou morí a oceánov, ako aj zvýšenou frekvenciou a rozsahom prírodných katastrof, ako sú cyklóny, sopečné erupcie, lesné požiare a búrky, záplavy, suchá a problémy s dezertifikáciou, ktoré môžu mať negatívny vplyv na poľnohospodárstvo a zásobovanie potravinami a môžu spôsobiť viaceré formy hospodárskych, sociálnych a environmentálnych škôd; keďže môžu byť vynikajúcimi laboratóriami pre rôzne procesy zelenej transformácie a mnohé sa snažia dosiahnuť energetickú sebestačnosť prostredníctvom energie z obnoviteľných zdrojov;

| O. | keďže ostrovy majú mnohé výhody, ktoré treba lepšie rozvíjať; |
| --- | --- |

O.

keďže ostrovy majú mnohé výhody, ktoré treba lepšie rozvíjať;

| P. | keďže ostrovy sú výnimočne bohaté na biodiverzitu a ostrovné ekosystémy; keďže ostrovné ekosystémy obzvlášť ohrozuje zmena klímy a keďže je potrebné chrániť ich; |
| --- | --- |

P.

keďže ostrovy sú výnimočne bohaté na biodiverzitu a ostrovné ekosystémy; keďže ostrovné ekosystémy obzvlášť ohrozuje zmena klímy a keďže je potrebné chrániť ich;

| Q. | keďže na mnohých ostrovoch vnútrozemské oblasti zaostávajú za pobrežnými regiónmi, pokiaľ ide o hospodársky rozvoj a prístupnosť služieb; |
| --- | --- |

Q.

keďže na mnohých ostrovoch vnútrozemské oblasti zaostávajú za pobrežnými regiónmi, pokiaľ ide o hospodársky rozvoj a prístupnosť služieb;

| R. | keďže poľnohospodárske podniky na ostrovoch, z ktorých väčšina sú malé podniky, sú znevýhodnené svojou odľahlou polohou, ostrovnosťou, podmienkami životného prostredia, závislosťou od energie z pevniny, obmedzenou rozmanitosťou výroby v dôsledku miestnych a klimatických podmienok, vysokou závislosťou od miestnych trhov, klimatickou krízou, zhoršovaním životného prostredia, stratou biodiverzity a nedostatkom základnej infraštruktúry, ako sú cesty, zásobovanie pitnou vodou, odpadové hospodárstvo a digitálna a zdravotnícka infraštruktúra; keďže tieto štrukturálne problémy sú často zhoršené absenciou plne rozvinutých služieb všeobecného záujmu; |
| --- | --- |

R.

keďže poľnohospodárske podniky na ostrovoch, z ktorých väčšina sú malé podniky, sú znevýhodnené svojou odľahlou polohou, ostrovnosťou, podmienkami životného prostredia, závislosťou od energie z pevniny, obmedzenou rozmanitosťou výroby v dôsledku miestnych a klimatických podmienok, vysokou závislosťou od miestnych trhov, klimatickou krízou, zhoršovaním životného prostredia, stratou biodiverzity a nedostatkom základnej infraštruktúry, ako sú cesty, zásobovanie pitnou vodou, odpadové hospodárstvo a digitálna a zdravotnícka infraštruktúra; keďže tieto štrukturálne problémy sú často zhoršené absenciou plne rozvinutých služieb všeobecného záujmu;

| S. | keďže ostrovy, a najmä najvzdialenejšie regióny, sú veľmi zraniteľné voči sociálno-ekonomickým krízam, ako aj prírodným katastrofám, ako sú extrémne poveternostné javy a sopečná aktivita; keďže javy, ako je pandémia ochorenia COVID-19, ktoré poľnohospodárom spôsobujú mimoriadne ťažkosti, zasahujú ostrovy tvrdšie vzhľadom na ich zemepisnú izoláciu a ťažkosti s prístupom k základným zásobám z vnútrozemia, ako je palivo alebo voda; keďže ostrovné územia Únie predstavujú 80 % európskej rozmanitosti, sú domovom mnohých európskych endemických druhov a môžu poskytovať útočisko druhom, ktoré sú ohrozené vyhynutím, a zároveň sú dôležitými zimoviskami, miestami medzizastávok alebo zhromaždiskami pre migrujúce vtáky, cicavce a bezstavovce okrem toho, že a predstavujú cennú časť krajiny a životného prostredia, ktorá si vyžaduje osobitnú ochranu; |
| --- | --- |

S.

keďže ostrovy, a najmä najvzdialenejšie regióny, sú veľmi zraniteľné voči sociálno-ekonomickým krízam, ako aj prírodným katastrofám, ako sú extrémne poveternostné javy a sopečná aktivita; keďže javy, ako je pandémia ochorenia COVID-19, ktoré poľnohospodárom spôsobujú mimoriadne ťažkosti, zasahujú ostrovy tvrdšie vzhľadom na ich zemepisnú izoláciu a ťažkosti s prístupom k základným zásobám z vnútrozemia, ako je palivo alebo voda; keďže ostrovné územia Únie predstavujú 80 % európskej rozmanitosti, sú domovom mnohých európskych endemických druhov a môžu poskytovať útočisko druhom, ktoré sú ohrozené vyhynutím, a zároveň sú dôležitými zimoviskami, miestami medzizastávok alebo zhromaždiskami pre migrujúce vtáky, cicavce a bezstavovce okrem toho, že a predstavujú cennú časť krajiny a životného prostredia, ktorá si vyžaduje osobitnú ochranu;

| T. | keďže podstatná časť sociálno-ekonomického rozvoja ostrovov je založená na odvetviach s vysokou mierou sezónnosti, ako je to v prípade poľnohospodárstva a cestovného ruchu; keďže poľnohospodári v ostrovných regiónoch trpia najmä zníženou konkurencieschopnosťou, pretože musia znášať vysoké dopravné náklady a nemôžu využívať úspory z rozsahu, keďže pôda je na mnohých ostrovoch vzácnym zdrojom; keďže ostrovy EÚ budú musieť postupovať v súlade so stratégiou Z farmy na stôl, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou Európskej zelenej dohody, s cieľom vytvoriť spravodlivé a zdravé systémy zásobovania potravinami šetrné k životnému prostrediu; keďže tieto regióny môžu byť značne znevýhodnené z dôvodu konkurencie zo strany krajín, ktoré nie sú členmi EÚ a ktoré často nedodržiavajú rovnaké výrobné normy v oblasti životného prostredia a bezpečnosti potravín a majú oveľa nižšie náklady práce; |
| --- | --- |

T.

keďže podstatná časť sociálno-ekonomického rozvoja ostrovov je založená na odvetviach s vysokou mierou sezónnosti, ako je to v prípade poľnohospodárstva a cestovného ruchu; keďže poľnohospodári v ostrovných regiónoch trpia najmä zníženou konkurencieschopnosťou, pretože musia znášať vysoké dopravné náklady a nemôžu využívať úspory z rozsahu, keďže pôda je na mnohých ostrovoch vzácnym zdrojom; keďže ostrovy EÚ budú musieť postupovať v súlade so stratégiou Z farmy na stôl, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou Európskej zelenej dohody, s cieľom vytvoriť spravodlivé a zdravé systémy zásobovania potravinami šetrné k životnému prostrediu; keďže tieto regióny môžu byť značne znevýhodnené z dôvodu konkurencie zo strany krajín, ktoré nie sú členmi EÚ a ktoré často nedodržiavajú rovnaké výrobné normy v oblasti životného prostredia a bezpečnosti potravín a majú oveľa nižšie náklady práce;

| U. | keďže vplyv stratégie Z farmy na stôl na poľnohospodársku výrobu EÚ môže mať v týchto regiónoch vážne dôsledky vzhľadom na ich nízku konkurencieschopnosť voči dovozu zo zahraničia a na výzvy, ktorým čelia v oblasti diverzifikácie výroby; |
| --- | --- |

U.

keďže vplyv stratégie Z farmy na stôl na poľnohospodársku výrobu EÚ môže mať v týchto regiónoch vážne dôsledky vzhľadom na ich nízku konkurencieschopnosť voči dovozu zo zahraničia a na výzvy, ktorým čelia v oblasti diverzifikácie výroby;

| V. | keďže morská a suchozemská biodiverzita ostrovov je prevažne endemická, a teda zraniteľnejšia; keďže znečisťovanie morí a pobrežia, ako aj nadmerný a nezákonný, neohlásený a neregulovaný rybolov, ktoré majú značný vplyv na prostredie ostrova a veľmi vážne dôsledky pre zamestnanosť, odvetvie drobného rybolovu a miestne komunity, môžu byť pre ostrovy zdrojom obáv; |
| --- | --- |

V.

keďže morská a suchozemská biodiverzita ostrovov je prevažne endemická, a teda zraniteľnejšia; keďže znečisťovanie morí a pobrežia, ako aj nadmerný a nezákonný, neohlásený a neregulovaný rybolov, ktoré majú značný vplyv na prostredie ostrova a veľmi vážne dôsledky pre zamestnanosť, odvetvie drobného rybolovu a miestne komunity, môžu byť pre ostrovy zdrojom obáv;

| W. | keďže najvzdialenejšie regióny a ostrovy majú potenciál pomôcť zabezpečiť udržateľnú budúcnosť pre Európu v strategických odvetviach, ako sú čistá energia, biodiverzita a ekologický cestovný ruch; |
| --- | --- |

W.

keďže najvzdialenejšie regióny a ostrovy majú potenciál pomôcť zabezpečiť udržateľnú budúcnosť pre Európu v strategických odvetviach, ako sú čistá energia, biodiverzita a ekologický cestovný ruch;

Charakteristiky a osobitosti ostrovov Európskej únie

| 1. | uznáva ostrovný charakter ako trvalé štrukturálne znevýhodnenie; konštatuje, že preto treba vypracovať stratégie integrácie, aby ostrovy boli schopné čeliť výzvam a prekonávať prekážky, ktoré ich ostrovný charakter spôsobuje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že v článku 174 ZFEÚ sa uvádza, že Únia musí venovať osobitnú pozornosť aj európskym ostrovom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že hoci európske ostrovy čelia spoločným výzvam, vyznačujú sa rôznymi geografickými charakteristikami a inštitucionálnym usporiadaním, v dôsledku čoho je nevyhnutné prijať pružné riešenia, v ktorých sa tieto osobitosti budú zohľadňovať; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom vízie EÚ pre európskej ostrovy a vyzýva na vypracovanie európskej vízie pre ostrovy a využívanie ich predností; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že v článku 349 ZFEÚ sa takisto uznáva ostrovný charakter medzi podmienkami obmedzujúcimi rozvoj deviatich najvzdialenejších regiónov a uvádza sa v ňom ostrovný charakter ako jedna z podmienok, ktoré zhoršujú ich štrukturálne krehkú sociálnu a hospodársku situáciu; pripomína, že v článku 349 ZFEÚ sa stanovujú osobitné opatrenia pre tieto najvzdialenejšie regióny; požaduje osobitné nariadenie pre najvzdialenejšie regióny o spoločnej organizácii trhov, aby sa mohli zohľadniť osobitné environmentálne, geografické a sociálne podmienky týchto území, na ktoré sa vzťahuje článok 349 ZFEÚ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že HDP a úroveň rozvoja európskych ostrovov sú už teraz pod priemerom Únie a krajín, do ktorých patria; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že hlavné znevýhodnenia ostrovov spočívajú v ich geomorfologických a prírodných podmienkach; pripomína, že prírodné znevýhodnenia ostrovov sú vo všeobecnosti dvojité alebo trojité, a to ostrovný charakter, hornatý reliéf a ich miesto v súostroví; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína, že v dôsledku ostrovného charakteru vznikajú štrukturálne problémy so závislosťou od námornej a leteckej dopravy, ktoré sú verejnými službami, od ktorých závisí každodenný život európskych občanov žijúcich na ostrove, a to z hľadiska dodatočných nákladov na dovoz a vývoz tovaru, surovín vrátane energetických komodít a spotrebiteľských produktov, ako aj z hľadiska prepravy osôb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že v prípade súostroví sú tieto ťažkosti znásobené dvojitým a niekedy až trojitým ostrovným charakterom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje deficit ostrovov z hľadiska obyvateľstva, surovín a zdrojov všetkých druhov a pripomína, že na mnohých ostrovoch je otázka prístupu k pitnej vode a sanitácii, najmä pre všetky domácnosti, kľúčová pre život obyvateľstva, rozvoj poľnohospodárstva, výrobu energie, udržateľnosť ostrovov a možnosti prijímania turistov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že izolácia spojená s ostrovným charakterom zahŕňa závislosť od trhov vnútrozemských a kontinentálnych oblastí a zvyšuje náklady na určité služby, ako je nakladanie s odpadom, ako aj na určitý tovar, najmä pokiaľ ide o malé ostrovy, ktoré vo veľkej miere závisia od dovozu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že hospodárstva ostrovov sa orientujú na primárny a terciárny sektor a že prílišná špecializácia ostrovov oslabuje hospodársku štruktúru tým, že ju robí zraniteľnejšou voči poklesom a krízam; vyjadruje obavy nad dlhodobým vývojom, ktorý môže na mnohých ostrovoch EÚ vytvoriť hospodárstvo výhradne založené na cestovnom ruchu, čo môže viesť k sezónnym problémom, ako sú rozdiely vo finančných zdrojoch medzi hlavnou a vedľajšou turistickou sezónou; zdôrazňuje preto potrebu diverzifikovať hospodárstvo ostrovov posilnením ich sekundárnych odvetví s cieľom dosiahnuť dobrú rovnováhu a rozmanitý trh práce; |
| --- | --- |

12.

| 13. | so znepokojením berie na vedomie súčasné a dlhodobé vplyvy pandemickej krízy COVID-19, ktorá na ostrovoch Európskej únie v mnohých oblastiach zhoršuje už aj tak neistú situáciu; so znepokojením konštatuje, že z dôvodu izolácie a obmedzeného výberu v ostrovných oblastiach zohráva významnú úlohu neistoty zhoršovanie duševného zdravia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že následky krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sú na mnohých ostrovoch a v najvzdialenejších regiónoch ešte výraznejšie ako na pevnine, čo dokazujú aj rastúce ceny námornej nákladnej dopravy, a že zhoršujú štrukturálne sociálne a hospodárske problémy, ktorými sa tieto regióny vyznačujú; konštatuje, že súčasné zvýšenia cien len posilnia tieto ťažkosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína členským štátom, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti by mal byť zameraný na zníženie hospodárskych, sociálnych a územných rozdielov v rozvoji medzi ostrovmi a najvzdialenejšími regiónmi a najrozvinutejšími regiónmi; vyzýva Komisiu, aby pri predložení svojej správy o preskúmaní Európskemu parlamentu stanovila, či sa toto ustanovenie vykonáva v rámci národných plánov obnovy; |
| --- | --- |

15.

Výzvy a problémy európskych ostrovov

Zmena klímy a biodiverzita

| 16. | zdôrazňuje, že biodiverzita na ostrovoch sa vyznačuje jedinečnými biogeografickými, fylogenetickými a funkčnými charakteristikami, že ostrovy sú domovom značného množstva svetovej biodiverzity a sú hostiteľmi veľkých hniezdiacich kongregácií dôležitých druhov, ale že zaznamenali aj neprimeranú stratu biodiverzity; zdôrazňuje, že cielené regionálne politiky a opatrenia, ako je koordinovanejšia technická pomoc na ochranu a obnovu jedinečnej biodiverzity ostrovov a ochranu ich vzácnych prírodných zdrojov, ako je pôda a voda, s cieľom zabezpečiť ich poľnohospodársku produktivitu, najmä udržateľné tradičné výrobky, a zabezpečiť živobytie a zároveň pomôcť dosiahnuť cieľ Európskej zelenej dohody; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili podporu poľnohospodárov zapojených do postupov podporujúcich biodiverzitu, a to aj prostredníctvom vyššej miery financovania a spolufinancovania; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že mnohé ostrovy majú zraniteľné životné prostredie a endemickú morskú a suchozemskú biodiverzitu a že rozvoj cestovného ruchu, najmä na niektorých stredomorských ostrovoch, tento antropogénny tlak na biodiverzitu ešte zvyšuje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | požaduje cielené, udržateľné a účinné regionálne politiky a opatrenia pre ostrovy zamerané na posilnenie ich schopnosti chrániť a obnoviť svoju jedinečnú biodiverzitu, podporovať modré hospodárstvo zamerané na udržateľný cestovný ruch a rybolov a podporovať výskum morského dna; vyzýva Komisiu, aby posúdila vplyv zmeny klímy na ostrovy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripomína, že ostrovy sú v prvej línii zmeny klímy v dôsledku stúpajúcej hladiny morí a otepľovania a okysľovania morí a oceánov, výrazného vplyvu dezertifikácie a pribúdajúcich prírodných katastrof; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala potrebu zlepšiť Fond solidarity Európskej únie s cieľom prispôsobiť ho novým okolnostiam a hrozbám, ako sú prírodné katastrofy alebo vplyv zmeny klímy, v záujme realistickejšieho riešenia následkov týchto javov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu, aby sa urýchlene zaoberala otázkou prispôsobenia existujúcich núdzových mechanizmov tak, aby mohli slúžiť na riešenie čoraz vážnejších prírodných katastrof, ako je erupcia sopky na ostrove La Palma (Španielsko), ktorá predstavuje bezprecedentnú sociálnu a hospodársku výzvu vyžadujúcu si primeranú reakciu na spôsobené škody; |
| --- | --- |

21.

| 22. | so znepokojením berie na vedomie riziká spojené s nadmerným rybolovom a so znečisťovaním morí a pobrežia; žiada, aby sa v rámci Parížskej dohody a Európskej zelenej dohody vrátane právneho predpisu v oblasti klímy zaviedla osobitná podpora ostrovom nevyhnutná na to, aby sa stali primerane prispôsobivými, odolnými a predvídavými voči zmene klímy; žiada, aby sa na ostrovoch EÚ zaviedli nástroje na kompenzáciu nepriaznivého sociálneho vplyvu Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

22.

| 23. | požaduje analýzu stratégií prevencie rizík prírodných katastrof, opatrení na adaptáciu na zmenu klímy a regionálnych politík, aby sa zamedzilo rozvoju domov a infraštruktúry v pobrežných záplavových oblastiach alebo oblastiach náchylných na zosuvy pôdy; |
| --- | --- |

23.

Prístup k vode a vodné hospodárstvo

| 24. | domnieva sa, že ostrovy môžu predstavovať užitočné laboratórium pre postupy udržateľnosti v odvetviach, ako sú čistá energia, obehové hospodárstvo, inteligentná mobilita, odpadové hospodárstvo a modré hospodárstvo; domnieva sa, že je potrebné najmä skrátiť dodávateľské reťazce s cieľom znížiť emisie z prepravy surovín a presadzovať obehové hospodárstvo, čo má veľký význam pre zvyšovanie konkurencieschopnosti a sebestačnosti ostrovov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že takmer všetky ostrovy zažívajú zvyšujúcu sa neistotu, pokiaľ ide o ich prírodné bohatstvo, najmä vodné zdroje; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby zmobilizovala dodatočné finančné prostriedky s cieľom poskytnúť lepšiu podporu ostrovným regiónom, pokiaľ ide o prístup k vode a hospodárenie s vodami a prijímanie spoločnej politiky pre hospodárenie s vodou; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje potrebu presadzovať čistenie vôd, a najmä odpadových vôd, a zaručiť udržateľný vodný cyklus; pripomína, že odsoľovanie je často nákladné a neefektívne, pokiaľ ide o zabezpečenie úplnej dodávky vody na ostrove; pripomína aj problémy spojené s nakladaním s odpadom na ostrovných územiach, ktoré majú obmedzené zdroje, pokiaľ ide o skladovanie a spracúvanie odpadu, a to najmä uprostred turistickej sezóny, keď je produkcia odpadu vyššia; okrem toho zdôrazňuje strategickú úlohu obehového hospodárstva, ktoré sa musí rozšíriť tak, aby zahŕňalo zber a hospodársku recykláciu morského odpadu; |
| --- | --- |

26.

Energetická transformácia

| 27. | požaduje osobitné pravidlá a finančnú podporu zameranú na pomoc ostrovom pri dosahovaní cieľov klimatickej neutrality, pri súčasnom zohľadnení dodatočných nákladov spojených so sektormi, ako sú energia a doprava, ako aj vplyvu mobilných technológií na ich energetické systémy; uznáva, že sú potrebné proporcionálne veľmi vysoké investície na riadenie nestálych obnoviteľných zdrojov energie; vyzýva na zohľadnenie týchto nákladov v legislatívnom balíku Fit for 55; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje potrebu legislatívneho balíka Fit for 55 a príležitosti, ktoré z neho vyplývajú; zastáva však názor, že konkrétne vykonávanie týchto legislatívnych opatrení by mala sprevádzať podpora hospodárskej, sociálnej a teritoriálnej súdržnosti, pretože ostrovy sa výhradne spoliehajú na leteckú a námornú dopravu, |
| --- | --- |

28.

| 29. | žiada konkrétne kompenzačné opatrenia na kompenzáciu akýchkoľvek negatívnych následkov na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť ostrovov pri prechode na čistejšie hospodárstvo a spoločnosť, ktoré môžu nastať v dôsledku ich závislosti od leteckého a námorného sektora; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnieva sa, že dôkladné monitorovanie je dôležité na zabezpečenie toho, aby sa ostrovy v plnej miere začlenili do rozvoja zelenej námornej infraštruktúry; žiada, aby sa ostrovy určili za prioritu pri rozvoji infraštruktúry zameranej na dekarbonizáciu vzduchu a námornej dopravy; zdôrazňuje, že v dôsledku štrukturálnych nevýhod ostrovov sú ich občania a podniky väčšmi vystavení nárastu cien; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poukazuje na to, že ostrovy z dôvodu svojej malej veľkosti a izolovaných energetických systémov čelia značným výzvam, pokiaľ ide o dodávku energie, keďže vo všeobecnosti závisia od dovozu fosílnych palív na účely výroby energie, dopravy a vykurovania; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnieva sa, že využívanie energie z obnoviteľných zdrojov vrátane prílivovej energie by malo byť prioritou, ktorá prinesie podstatné výhody ostrovom, pričom zohľadňuje potreby miestnych komunít vrátane zachovania tradičnej architektúry ostrovov a ich miestneho biotopu; vyzýva preto na podporu rozvoja širokej škály obnoviteľných zdrojov energie v závislosti od geografických prvkov ostrovov; víta programy v oblasti čistého vodíka, ktoré sa na ostrovoch začali objavovať; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žiada, aby sa pre všetky európske ostrovy stanovil cieľ energetickej sebestačnosti na základe obnoviteľných zdrojov energie, ktorý sa podporí potrebnými finančnými zdrojmi a bude sa k nemu pristupovať postupným zrušením fosílnych palív a zavedením opatrení na zvýšenie potenciálu energie z udržateľných a obnoviteľných zdrojov; žiada dodatočný výskum s cieľom zvýšiť cenovú dostupnosť morských obnoviteľných zdrojov energie a ich vhodnosť vzhľadom na geografické prvky rôznych morských oblastí; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že v záujme dosiahnutia účinnej environmentálnej transformácie je nevyhnutné posilniť administratívnu kapacitu miestnych inštitúcií európskych ostrovov a rozvíjať ich potenciál ako faktorov hospodárskej, sociálnej a územnej konkurencieschopnosti a ako podporovateľov správania občanov šetrného voči klíme; pripomína, že tento prechod závisí aj od spoľahlivých politík a iniciatív v oblasti výskumu a inovácií, ktoré podporujú spoluprácu medzi miestnymi zainteresovanými stranami a zároveň podporujú širšie využívanie výskumných zariadení na ostrovných územiach; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripomína členským štátom, že ich národné plány transformácie, ktoré sú stanovené v rámci Fondu na spravodlivú transformáciu, musia zahŕňať osobitnú štúdiu a analýzu týkajúcu sa každého z ich ostrovov; |
| --- | --- |

35.

Hospodársky a sociálny rozvoj

| 36. | zdôrazňuje význam podpory miestnej hospodárskej štruktúry európskych ostrovov, najmä mikropodnikov a malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“); |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva členské štáty, aby využívali prostriedky z fondov Európsky sociálny fond plus (ESF+) a Európsky fond regionálneho rozvoja na podporu vytvárania kvalitných pracovných miest, podporu lepšej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a zabezpečenie pracovných príležitostí v regiónoch, ktorým hrozí vyľudňovanie, s osobitným dôrazom na lepšiu účasť žien na trhu práce; zdôrazňuje význam poradenských služieb, celoživotného vzdelávania a programov na rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovníkov vo všetkých vekových kategóriách; |
| --- | --- |

37.

| 38. | požaduje naliehavé opatrenia na obmedzenie vyľudňovania ostrovov, ako aj úniku mozgov a zručností a na zlepšenie kvality života a to aj zlepšovaním dostupnosti pre zraniteľné skupiny, podporou miestnych podnikov a ochranou pracovných miest a riešenie starnutia obyvateľstva; vyzýva takisto na stimulovanie rozvoja zariadení, ktoré sa venujú vzdelávaniu, profesionálnemu školeniu, zvyšovaniu zručností, inovatívnemu a udržateľnému podnikaniu a vytváraniu pracovných miest pre obyvateľov ostrova, a to najmä pre ženy, u ktorých je miera nezamestnanosti vyššia ako u mužov na takmer všetkých ostrovoch EÚ a u mladých ľudí; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje potrebu rozšíriť dohodu Rady zo 7. decembra 2021 o aktualizácii pravidiel EÚ o sadzbách DPH podľa potreby na všetky ostrovné oblasti v EÚ; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poukazuje na to, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhalila nedostatky v oblasti zdravia na mnohých európskych ostrovoch; zdôrazňuje preto význam rozvoja a zlepšovania zdravotnej infraštruktúry, prístupu k starostlivosti a poskytovania podpory s cieľom nabádať zdravotníckych pracovníkov, aby vykonávali svoju činnosť najmä na najvzdialenejších ostrovných územiach; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa na miestnej úrovni podporovala úzka spolupráca, mobilita a výmena vedomostí medzi vzdelávacími, výskumnými a technologickými a inovačnými inštitúciami, podnikmi a jednotlivými občanmi; vyzýva preto Komisiu, aby zabezpečila, že obyvatelia európskych ostrovov, najmä tých, ktoré sú od vnútrozemia Európy najvzdialenejšie, sa budú môcť plne a rovnocenne zúčastňovať na európskych programoch mobility, ako sú Erasmus+, Európsky zbor solidarity, DiscoverEU a budúci program ALMA; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripomína význam programov EÚ, ako je záruka pre mladých ľudí; vyzýva členské štáty, aby urýchlene zaviedli tento program v úzkom súlade s fondmi EÚ, ako je ESF+, s cieľom riešiť situáciu mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, s osobitným dôrazom na osoby žijúce vo vidieckych oblastiach a regiónoch s prírodnými alebo demografickými obmedzeniami na ich trhoch práce, vrátane ostrovov, s cieľom zabezpečiť, aby všetci mladí ľudia vo veku do 30 rokov dostali kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, odborného vzdelávania alebo odbornej prípravy, boli schopní rozvíjať zručnosti potrebné pre pracovné príležitosti v širokej škále odvetví, alebo aby im bola ponúknutá platená učňovská príprava alebo stáž do štyroch mesiacov od momentu, keď sa stali nezamestnanými alebo ukončili formálne vzdelávanie; |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta úsilie o to, aby bola záruka pre mladých ľudí inkluzívnejšia a aby sa zabránilo akejkoľvek forme diskriminácie vrátane diskriminácie mladých ľudí žijúcich v odľahlých, vidieckych alebo znevýhodnených mestských oblastiach alebo v zámorských územiach a ostrovných regiónoch; |
| --- | --- |

43.

Kultúra

| 44. | považuje kultúru a rozvoj kultúrneho sektora na ostrovoch za zásadné; domnieva sa, že kultúrne a jazykové identity ostrovov sa musia chrániť a podporovať, a to aj vo vzdelávacej oblasti, pretože prispievajú k zhodnocovaniu ostrovov a celej EÚ na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu, aby vyhlásila rok 2024 za Európsky rok ostrovov; |
| --- | --- |

45.

Poľnohospodárstvo a rybárstvo

| 46. | vyzýva Komisiu, aby posúdila potrebu nariadenia, ktorým sa stanovia osobitné opatrenia v oblasti poľnohospodárstva pre všetky ostrovy na úrovni NUTS 2 a NUTS 3 s cieľom dosiahnuť potravinovú sebestačnosť a zvýšiť konkurencieschopnosť ich výrobkov, a to bez toho, aby boli dotknuté existujúce nástroje, ako je program možností osobitne súvisiacich s odľahlosťou a ostrovným charakterom (POSEI) a nariadenie, ktorým sa stanovujú osobitné opatrenia v oblasti poľnohospodárstva v prospech menších ostrovov v Egejskom mori (10); |
| --- | --- |

46.

| 47. | požaduje opatrenia zamerané na odstránenie hospodárskych rozdielov medzi vnútrozemskými oblasťami a pobrežnými regiónmi, ktoré sa veľmi často vyskytujú na ostrovných územiach; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poznamenáva, že poľnohospodárske a potravinárske ostrovné výrobky majú vzhľadom na špecifické mikroklimatické a topografické podmienky ostrovov jedinečnú kvalitu; zdôrazňuje, že je potrebné podporovať spotrebu poľnohospodárskych výrobkov z ostrovných a okrajových regiónov prostredníctvom politiky súdržnosti; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali udržateľné riešenia, pokiaľ ide o prepravu poľnohospodárskych výrobkov medzi väčšinou ostrovov a pevninou; zastáva názor, že sa tým zvýši konkurencieschopnosť najmä menších ostrovov a posilní postavenie malých poľnohospodárov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | trvá na tom, že je potrebné zvyšovať na ostrovoch udržateľný rozvoj poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a ochrany, chovu hospodárskych zvierat, akvakultúry a udržateľného rybolovu, miestnej výroby a modrého hospodárstva, a to v rámci ekologických limitov a s náležitým zreteľom na zdravé suchozemské a morské prostredie a aj prostredníctvom programov európskej spolupráce; domnieva sa, že je potrebné posilniť podporu EÚ v oblasti modernizácie poľnohospodárskej činnosti na ostrovoch, a to aj prostredníctvom podpory presného poľnohospodárstva, aby sa týmto regiónom pomohlo splniť ciele zelenej dohody; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poukazuje na to, že rozdiely v rozvoji ostrovných vidieckych oblastí ešte viac prehlbuje skutočnosť, že väčšina ostrovov, ktoré nemajú dynamické mestá, nemôžu profitovať z presahovania mestského financovania; konštatuje, že to vedie k zníženiu konkurencieschopnosti, najmä pokiaľ ide o schopnosť MSP skúmať úspory z rozsahu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje význam priestorového plánovania s dôrazom na efektívne a účinné využívanie pôdy; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že je dôležité zapojiť ľudí vo vidieckych a vzdialených oblastiach a zabezpečiť, aby príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu boli prístupnejšie a navrhnuté pre ľudí pracujúcich v oblasti poľnohospodárstva, rybárstva, lesného hospodárstva a na iných pracovných miestach v týchto regiónoch a poskytnúť im zelené, digitálne a ďalšie potrebné zručnosti na lepšie využitie súčasných a budúcich príležitostí, ktoré ponúka zelené a modré hospodárstvo, a umožniť im významne prispievať k ochrane životného prostredia; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje nedostatok udržateľných riešení v oblasti prepravy poľnohospodárskych výrobkov medzi väčšinou ostrovov a pevninou a v oblasti vývozu poľnohospodárskych výrobkov z ostrovov a ich dovozu na ostrovy a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vo svojich plánoch rozvoja ostrovov v EÚ podporili inovačné projekty ekologickejších prepravných spojení; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva členské štáty, aby využili všetky nástroje dostupné v rámci politiky súdržnosti a identifikovali a presadzovali príležitosti na komplementárnosť a synergie medzi rôznymi európskymi politikami a fondmi s cieľom posilniť potravinovú bezpečnosť a zvýšiť sebestačnosť ostrovov, a to aj presadzovaním využívania energie z obnoviteľných zdrojov, a začleniť ich do prechodu na udržateľné, obehové potravinové systémy a inteligentné vidiecke oblasti, čím sa geografické znevýhodnenia premenia na príležitosti; zastáva názor, že podpora úlohy ostrovov v udržateľnom potravinovom reťazci prostredníctvom nástrojov politiky EÚ vrátane politiky súdržnosti by mohla priniesť ďalšie pracovné príležitosti a zastaviť trend vyľudňovania ostrovných regiónov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje potrebu podporovať rentabilné a k životnému prostrediu šetrné krátke dodávateľské reťazce a rozvoj odvetvia poľnohospodárstva, ktoré uprednostňuje tradičné výrobky s vysokou pridanou hodnotou, miestnu spotrebu a zelené riešenia, a prispieva k dosiahnutiu potravinovej nezávislosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje potrebu ďalšieho vykonávania deklarácie Cork II o lepšom živote vo vidieckych oblastiach s cieľom zamyslieť sa nad súčasnými výzvami a príležitosťami, ktorým čelia európske ostrovy; žiada, aby sa v dlhodobej vízii pre vidiecke oblasti osobitne zohľadňovali špecifiká najvzdialenejších regiónov a ostrovov v Egejskom mori; vyzýva Komisiu, aby počas procesov regionálneho plánovania presadzovala ostrovné politiky s cieľom podporiť udržateľné poľnohospodárstvo, výrobu potravín, agroturistiku, modré hospodárstvo a prepojenosť, a to aj prostredníctvom financovania, ktoré dopĺňa Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV), riešenia zmeny klímy, ochrany biodiverzity, zavedenia obehového hospodárstva a prechodu na energiu z obnoviteľných zdrojov; naliehavo ju tiež vyzýva, aby posúdila skutočné náklady spojené s ostrovným charakterom a dvojitým ostrovným charakterom súostroví a zohľadnila pritom slabé aj silné stránky ostrovov, najmä najvzdialenejších regiónov; domnieva sa, že v politike súdržnosti EÚ by sa mali zohľadniť skutočné náklady spojené s ostrovným charakterom pre ostrovné regióny, pričom by sa súčasne malo vykonať posúdenie vplyvu iniciatív a opatrení EÚ na ostrovoch na základe aktuálnych a harmonizovaných údajov; zdôrazňuje, že stredisko pre monitorovanie vidieka predstavuje pre ostrovné územia jedinečnú príležitosť získavať primerané a aktuálne vysokokvalitné údaje zamerané okrem iného na prístup k pôde, čím sa vytvorí základ komplexného poľnohospodárskeho a hospodárskeho rozvoja ostrovov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | domnieva sa, že živé zvieratá by sa mali naďalej prepravovať po mori vzhľadom na veľkú závislosť poľnohospodárskych odvetví niektorých ostrovov od vývozu, a to najmä najmenších ostrovov, ktoré nemôžu prepravovať jatočné telá zvierat v dôsledku svojej malej rozlohy a z toho vyplývajúcej nedostatočnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

57.

| 58. | domnieva sa, že je potrebné posilniť podporu EÚ v oblasti modernizácie poľnohospodárskej činnosti na ostrovoch, a to aj prostredníctvom podpory presného poľnohospodárstva, aby sa týmto regiónom pomohlo splniť ciele zelenej dohody; |
| --- | --- |

58.

| 59. | konštatuje však, že keďže stratégia „z farmy na stôl“ ďalej obmedzuje používanie výrobkov na ochranu rastlín v Únii, musí brať do úvahy aj špecifiká tropických a subtropických plodín v najvzdialenejších regiónoch a obmedziť prístup na trhy Únie pre produkty, ktoré nespĺňajú normy Únie; |
| --- | --- |

59.

| 60. | domnieva sa, že s osobitným dôrazom na najvzdialenejšie regióny je potrebné usilovať sa o súdržnosť EÚ prostredníctvom: posilnenia článku 349 ZFEÚ najmä konsolidáciou acquis EÚ uplatniteľných v týchto regiónoch; zachovania a posilnenia programu POSEI a jeho rozpočtu, a to najmä transpozíciou tohto programu do ďalších odvetví nad rámec poľnohospodárstva, ako sú rybárstvo, doprava, cestovný ruch a iné; a zabezpečenia diferencovaného zaobchádzania s výrobkami najvzdialenejších regiónov počas opätovných rokovaní o všetkých dohodách o hospodárskom partnerstve a voľnom obchode a plnej ochrany citlivých poľnohospodárskych výrobkov, ako sú banány, paradajky, cukor a mlieko, počas týchto rokovaní; |
| --- | --- |

60.

| 61. | žiada, aby sa prostredníctvom programu POSEI posilnili osobitné mechanizmy v rámci SPP, aby sa umožnilo zníženie závislosti najvzdialenejších regiónov od dovozu poľnohospodárskych a agropotravinárskych výrobkov, posilnila sa potravinová bezpečnosť a schopnosť prístupu týchto regiónov na svoje trhy, či už na ich území alebo na trhy Únie; v tomto zmysle požaduje zvýšenie rozpočtu programu POSEI od roku 2027, aby sa uspokojili rastúce potreby a rozvoj miestnej výroby v týchto odľahlých a ostrovných regiónoch s výraznými dodatočnými výrobnými nákladmi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzýva Komisiu, aby zachovala dlhodobú mieru spolufinancovania pre najvzdialenejšie regióny na úrovni 85 % pre EPFRV s cieľom zabezpečiť sociálno-ekonomický rozvoj týchto území, a tým zmierniť problémy vyplývajúce z ich odľahlej polohy; |
| --- | --- |

62.

| 63. | požaduje prísne dodržiavanie európskych environmentálnych a sociálnych noriem vzťahujúcich sa na tropický tovar z krajín mimo EÚ a žiada systematické dovozné kvóty na tropické produkty z týchto krajín, a to na základe existujúcich obchodných tokov; domnieva sa, že by sa mali zaviesť osobitné mechanizmy dohľadu a sankcií s cieľom kontrolovať dodržiavanie týchto podmienok; odporúča zaviesť zásadu „dodržiavania predpisov“ pri dovoze z krajín mimo EÚ, najmä pokiaľ ide o ekologické výrobky; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uznáva, že pobrežné regióny a najvzdialenejšie regióny sú historicky závislé od rybárstva a mali by využívať finančnú podporu s cieľom konsolidovať pracovné miesta v odvetví rybárstva a rozvíjať nové odvetvia, ako aj vytvárať nové pracovné miesta, najmä v maloobjemovom rybolove; vyzýva členské štáty, aby zaviedli cielené politiky na ochranu existujúcich pracovných miest, vytváranie rozmanitých nových pracovných miest a na podporu digitalizácie; zdôrazňuje, že je dôležité predchádzať akejkoľvek diskriminácii na trhu práce a chrániť a podporovať zraniteľné a znevýhodnené skupiny; podporuje kombinované využívanie európskych štrukturálnych a investičných fondov na vytváranie synergií a zároveň na predchádzanie duplicite; |
| --- | --- |

64.

| 65. | je veľmi znepokojený fyzickým a duševným zdravím pracovníkov v odvetví rybárstva, ktoré je často ohrozené nielen prirodzenou nebezpečnosťou práce na otvorenom mori, ale tiež používaním plavidiel, ktoré už nespĺňajú súčasné bezpečnostné predpisy, čím sa zvyšuje ich vystavenie pracovným úrazom, a to aj vážnym úrazom; vyzýva preto príslušné orgány, aby všetkým pracovníkom v tomto odvetví zaistili bezpečné a dôstojné pracovné podmienky, ako aj rovnaké podmienky a spravodlivú hospodársku súťaž medzi rybárskymi spoločnosťami na celom svete bez toho, aby sa znížili európske normy; vyzýva členské štáty, aby poskytovali primeranú podporu na zlepšenie bezpečnosti flotily a pracovných podmienok v súlade s požiadavkami environmentálnej udržateľnosti a s osobitným zameraním na maloobjemový rybolov, najmä v ostrovných a najvzdialenejších regiónoch, v ktorom je priemerný vek plavidiel omnoho vyšší ako v priemyselnom rybolove; víta iniciatívu Komisie usilovať sa o dosiahnutie dohody o bezpečnosti rybárskych plavidiel; |
| --- | --- |

65.

Cestovný ruch

| 66. | konštatuje, že sektor cestovného ruchu je hlavným prispievateľom k hospodárskemu rastu ostrovných regiónov z hľadiska príjmov a pracovných miest; vyzýva preto Komisiu, aby udržateľnému cestovnému ruchu na ostrovoch poskytla osobitnú dodatočnú finančnú podporu, čím by vyriešila problém sezónneho cestovného ruchu a podporila inovatívne pilotné projekty zamerané na presadzovanie ekologickejších a digitálnych riešení v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody a aby pomohla ostrovom, ktoré sú mimoriadne závislé od cestovného ruchu, pri diverzifikovaní ich hospodárstiev; vyzýva ďalej Komisiu, aby zaviedla európsku značku udržateľného cestovného ruchu, ktorá by umožnila oceniť prednosti a úsilie ostrovov a ostrovných regiónov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdôrazňuje, že je potrebné posilniť prístup integrovaného územného rozvoja ostrovov, ako napríklad integrované územné investície a miestny rozvoj vedený komunitou, ako aj iniciatívy, ako sú inteligentné dediny a európske centrá digitálnych inovácií, s cieľom podporiť udržateľné poľnohospodárstvo a potravinársku výrobu s osobitným dôrazom na postupy šetrné k životnému prostrediu, ako aj udržateľnú agroturistiku; zdôrazňuje význam podpory inteligentného využívania energie a vody s cieľom zabezpečiť, aby ostrovy čo najlepšie využili svoje obmedzené zdroje; |
| --- | --- |

67.

Prístup k verejných službám

| 68. | vyzýva na rozvoj a zlepšenie dopravnej infraštruktúry ostrovov, s cieľom posilniť udržateľnú dopravu, a na podporu modernizácie a ekologizácie cestnej, leteckej a prístavnej infraštruktúry, pričom sa zabezpečí sociálne spravodlivá transformácia; žiada najmä o podporu ekologickej verejnej a súkromnej dopravy; |
| --- | --- |

68.

| 69. | žiada, aby sa uprednostnili väčšie investície do základnej infraštruktúry, aby sa zlepšil prístup všetkých domácností k pitnej vode a sanitárnym službám; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdôrazňuje, že treba zabezpečiť územnú kontinuitu všetkých ostrovov prostredníctvom udržateľnej námornej a leteckej dopravy, pričom treba prísne dbať na to, aby sa zabránilo monopolným situáciám, s výnimkou prípadov nedostatku pravidelných dopravných služieb v situácii voľnej hospodárskej súťaže, ktoré si vyžadujú uzatváranie dohôd o službách vo verejnom záujme; zdôrazňuje význam zníženia dopravných nákladov pre cestujúcich a tovar, a to aj znížením cien cestovného pre obyvateľov, a zaistiť bezpečnosť a primeranosť pozemných mostov a cestných spojení; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzýva Komisiu, aby dohliadla na to, že pracovný program Nástroj na prepájanie Európy 2021 – 2023 a európske programy spolupráce prispejú k územnej prístupnosti ostrovov; konštatuje, že zlepšenie prístupnosti ostrovov a rozvoj udržateľných dopravných spojení s nimi a medzi nimi má zásadný význam pre ich rozvoj a poskytovanie základných verejných služieb, ako je vzdelávanie, zdravotná a sociálna starostlivosť; domnieva sa, že takéto zlepšenia by sa nemali obmedzovať na pevninu, prípadne na členské štáty EÚ; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zdôrazňuje význam zlepšenia zdravotníckej infraštruktúry, posilnenia služieb telemedicíny a telepsychiatrie a zlepšenia poskytovania primárnej zdravotnej starostlivosti a prístupu k liekom na európskych ostrovoch, a to najmä v súvislosti s pandemickou krízou COVID-19; |
| --- | --- |

72.

| 73. | zdôrazňuje, že rovnaké príležitosti pre všetkých sú kľúčové, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby za prioritu stanovili odstránenie nedostatkov v oblasti digitálnych zručností tým, že zabezpečia, aby zraniteľné regióny vrátane vidieckych a odľahlých oblastí a znevýhodnených občanov mali prístup k digitálnemu vzdelávaniu a odbornej príprave, minimálnemu požadovanému hardvéru, rozsiahlemu prístupu k internetu a digitálnej podpore a iným nástrojom technologického vzdelávania; zdôrazňuje, že týmto kategóriám osôb sa musí poskytovať podpora, aby nadobudli digitálne zručnosti, ktoré potrebujú, aby prosperovali a aby sa zabránilo nerovnostiam, pričom sa zabezpečí, že sa na nikoho nezabudne; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zdôrazňuje, že digitalizácia a efektívna digitálna pripojiteľnosť pre ostrovy sú najvyššou prioritou, najmä s cieľom prispieť k prekonaniu geografických nevýhod, ktorým čelia, a zlepšiť poskytovanie digitálnych technológií a infraštruktúr, vzdelávania a služieb odbornej prípravy, ako aj elektronického zdravotníctva vrátane telemedicíny a telepsychiatrie a ďalších základných vládnych služieb pre občanov a MSP, ktoré majú pozitívny vplyv na podnikateľské stratégie a operácie; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdôrazňuje význam zachovania digitálnych infraštruktúr, ktoré ostrovy EÚ spájajú so zvyškom sveta, najmä vyčlenením dostatočných európskych finančných prostriedkov na náhradu zastaraných podmorských káblov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | domnieva sa, že najmä na malých ostrovoch je pre MSP ťažké ľahko získať prístup ku všetkým informáciám o podpore podnikania, k rozvoju zručností a príležitostiam financovaným EÚ; požaduje v tejto súvislosti silnejšiu finančnú podporu, ako aj zabezpečenie zlepšených informačných stretnutí, poradenských služieb a prispôsobenej odbornej prípravy; |
| --- | --- |

76.

Migrácia

| 77. | konštatuje, že niektoré ostrovy čelia vysokým počtom migrantov, ktoré niekedy výrazne presahujú počet miestnych obyvateľov, a že nemajú možnosť poskytnúť potrebné ubytovanie a pomoc; |
| --- | --- |

77.

| 78. | upozorňuje na osobitný a neprimeraný tlak na azylové a prijímacie systémy na ostrovoch, na okrajových ostrovoch a v najvzdialenejších regiónoch; žiada, aby sa v európskom akčnom pláne pre ostrovy uznala uvedená realita azylu a migrácie, ktorá si vyžaduje koordinované riešenia na európskej úrovni, ktoré rešpektujú blaho a dôstojnosť jednotlivca a zároveň riešia tlak; |
| --- | --- |

78.

Prehodnotenie režimov štátnej pomoci a opatrenia zamerané na vyrovnanie nedostatočného rozvoja

| 79. | žiada Komisiu, aby vypracovala analýzu objemu štátnej pomoci udelenej podnikom so sídlom na ostrovoch EÚ; domnieva sa, že je napriek úsiliu vynaloženému Európskou úniou a členskými štátmi nevyhnutné určiť, či a do akej miery by mali podniky nachádzajúce sa na ostrovných územiach prospech z takýchto opatrení, a prehodnotiť zodpovedajúcim spôsobom štátne pravidlá; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam pružnejšej štátnej pomoci pre spoločnosti leteckej a námornej dopravy na týchto ostrovných územiach vzhľadom na ich úplnú závislosť od týchto druhov dopravy; |
| --- | --- |

79.

| 80. | žiada, aby každá budúca revízia právneho rámca štátnej pomoci podliehala posúdeniu vplyvu založenému na špecifických ukazovateľoch, ktoré umožňujú posúdiť zaostávanie hospodárstiev ostrovných regiónov z hľadiska konkurencieschopnosti, a to aj vzhľadom na následky balíka Fit for 55 na tieto územia, a navrhnúť osobitný degresívny režim pre ostrovné územia, keď sa 31. decembra 2021 skončí platnosť mimoriadnych opatrení stanovených v dočasnom rámci štátnej pomoci; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vzhľadom na ich osobitný charakter požaduje vytvorenie podkategórie „ostrovy“, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel regionálnej štátnej pomoci na obdobie 2021 – 2027 a zrušenie zvýšenie stropu takzvaného nariadenia de minimis pre európske ostrovy a najvzdialenejšie regióny, pri prekročení ktorého je potrebný súhlas Komisie; |
| --- | --- |

81.

| 82. | zdôrazňuje potrebu pružnejšieho prístupu s cieľom zabezpečiť efektívnejšie využívanie európskych finančných prostriedkov na ostrovných územiach a v najvzdialenejších regiónoch bez toho, aby boli dotknuté príslušné normy kvality a postupy monitorovania; |
| --- | --- |

82.

| 83. | konštatuje, že súčasné pravidlo de minimis obmedzuje konkurencieschopnosť a spôsobuje ťažkosti na európskych ostrovoch a najvzdialenejších regiónoch; domnieva sa, že ostrovy EÚ by sa mali vyňať z uplatňovania stropov pravidla de minimis, aby boli menej znevýhodnené; okrem toho vyzýva Komisiu, aby upravila pravidlá štátnej pomoci s cieľom zabezpečiť, aby sa dotácie na nápravu ostrovného charakteru nepovažovali za štátnu pomoc, ale za kompenzáciu s cieľom zabezpečiť rovnaké postavenie európskych ostrovov a najvzdialenejších regiónov s ich kontinentálnymi partnermi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | požaduje, aby sa opätovne posúdilo kritérium vzdialenosti (150 km) používané na účely zaradenia ostrovov medzi hraničné regióny, ktoré spĺňajú kritériá financovania na základe programov cezhraničnej spolupráce v rámci cieľov územnej spolupráce politiky súdržnosti alebo v rámci európskej susedskej politiky s prihliadnutím na situáciu ostrovov; domnieva sa, že v prípade potreby zavedenia určitého druhu obmedzenia by bolo pre ostrovné regióny vhodnejšie, aby sa podmienka týkajúca sa cezhraničného územia uplatňovala na úrovni morskej oblasti; |
| --- | --- |

84.

Osobitná politika EÚ prispôsobená ostrovom

| 85. | zdôrazňuje, že nedostatočné štatistické údaje o ostrovoch bránia vytvoreniu cielených politík; vyzýva Komisiu, aby vytvorila Európsky inštitút pre znevýhodnené územia, súvisiaci s článkom 174 ZFEÚ ktorý bude zodpovedný za zber spoľahlivých a agregovaných štatistických údajov vrátane údajov roztriedených podľa rodu, ktoré sa budú pravidelne aktualizovať s použitím harmonizovaných kritérií, na všetkých administratívnych úrovniach; vyzýva Komisiu, aby zlepšila zber štatistických údajov o európskych ostrovoch a zaviedla overovanie územnej vhodnosti pri posudzovaní vplyvu návrhov, s cieľom vypracovať zacielené politiky a posúdiť, akým spôsobom by navrhované právne predpisy ovplyvnili občanov a podniky pôsobiace v rôznych regiónoch; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poukazuje na to, že nie na všetky ostrovy sa v súčasnosti vzťahujú právne predpisy EÚ o územnej klasifikácii; vyzýva Komisiu, aby začala diskusiu o tejto otázke s cieľom zahrnúť ostrovy do spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely a aby zvážila vytvorenie programu podobného európskej mestskej iniciatíve na podporu partnerstiev medzi európskymi ostrovmi s cieľom zaviesť inovatívne prístupy k problémom špecifickým pre ostrovy, vymieňať si najlepšie postupy a realizovať riešenia, ktoré sú prospešné pre občanov a podniky; |
| --- | --- |

86.

| 87. | vyzýva Komisiu, aby zohľadnila štúdie, ktoré už vypracovali európske ostrovy, o problémoch a dodatočných nákladoch spojených s ostrovným charakterom a aby vypracovala interdisciplinárne analýzy týkajúce sa demografických, geografických, hospodárskych, sociálnych a environmentálnych charakteristík ostrovných území, aby sa zabezpečilo, že tieto regióny nebudú trpieť žiadnou ďalšou konkurenčnou nevýhodou súvisiacou s ich geografickou situáciou; |
| --- | --- |

87.

| 88. | požaduje vyčlenenie dodatočných finančných prostriedkov na pomoc európskym ostrovom prekonať výzvy a nerovnosti, ktorým čelia, na úhradu dodatočných nákladov spojených s európskymi ostrovmi v rámci budúcej politiky súdržnosti; navrhuje rozšírenie ostrovného kontaktného miesta vytvorením osobitnej skupiny pre ostrov v rámci Generálneho riaditeľstva pre regionálnu a mestskú politiku Komisie; |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzýva Komisiu, aby zvážila pridelenie rozpočtových prostriedkov na základe HDP na obyvateľa s cieľom odstrániť rozdiely medzi ostrovmi; |
| --- | --- |

89.

Pakt ostrovov a európsky akčný plán pre ostrovy

| 90. | žiada Komisiu, aby dynamicky posúdila článok 174 ZFEÚ a aby vychádzala z tohto článku pri skutočnom Európskom programe pre ostrovy a aby na základe tejto správy vytvorila európsku stratégiu pre ostrovy, ktorá bude reagovať na miestne potreby a situáciu a v ktorej sa zohľadnia osobitosti všetkých morských oblastí Európskej únie; vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o rôznych situáciách ostrovných území a zvážila stratégiu pre ostrovy s konkrétnymi návrhmi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | požaduje čo najskoršie vypracovanie paktu ostrovov a jeho vykonávanie za účasti hlavných zainteresovaných strán, konkrétne národných, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych a sociálnych subjektov, občianskej spoločnosti, akademickej obce a mimovládnych organizácií na základe modelu paktu miest a budúceho vidieckeho paktu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | zdôrazňuje, že dialóg s ostrovnými komunitami a medzi nimi je nevyhnutný na podporu blízkosti k európskemu projektu, budovanie mostov medzi kultúrami, vyvolanie záujmu o rozhodovacie procesy a podporu budovania samotnej Európskej únie; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a národným a regionálnym parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 60.

(2)  Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 37, 2.2.2021, s. 57.

(4)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 2.

(5)  Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 53.

(6)  Ú. v. EÚ C 316, 6.8.2021, s. 2.

(7)  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

(8)  Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 18.

(9)  Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 28.

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 229/2013 z 13. marca 2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech menších ostrovov v Egejskom mori (Ú. v. EÚ L 78, 20.3.2013, s. 41).

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/62

---

P9_TA(2022)0226

Článok 17 nariadenia o spoločnej rybárskej politike

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o vykonávaní článku 17 nariadenia o spoločnej rybárskej politike (2021/2168(INI))

(2022/C 493/05)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii a články 3, 11, 38, 120 a 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii a články 3, 11, 38, 120 a 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (ďalej len „rámcová smernica o morskej stratégii“) (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (ďalej len „rámcová smernica o morskej stratégii“) (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (2) (nariadenie o SRP), a najmä na jej článok 17, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (2) (nariadenie o SRP), a najmä na jej článok 17,

| — | so zreteľom na pozíciu Európskeho parlamentu prijatú v prvom čítaní 28. apríla 2021 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/..., ktorým sa stanovuje viacročný plán riadenia populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori a ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 1936/2001, (EÚ) 2017/2107 a (EÚ) 2019/833 a zrušuje nariadenie (EÚ) 2016/1627 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu Európskeho parlamentu prijatú v prvom čítaní 28. apríla 2021 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/..., ktorým sa stanovuje viacročný plán riadenia populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori a ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 1936/2001, (EÚ) 2017/2107 a (EÚ) 2019/833 a zrušuje nariadenie (EÚ) 2016/1627 (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1139 zo 7. júla 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky námorný, rybolovný a akvakultúrny fond a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1004 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1139 zo 7. júla 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky námorný, rybolovný a akvakultúrny fond a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1004 (4),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2021 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov (5),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (COM(2020)0381),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 o stratégii „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 o stratégii „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (6),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 25. júna 2020 o vykonávaní rámcovej smernice o morskej stratégii (smernica 2008/56/ES) (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 25. júna 2020 o vykonávaní rámcovej smernice o morskej stratégii (smernica 2008/56/ES) (COM(2020)0259),

| — | so zreteľom na správu Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru Komisie pre rybárstvo (STECF) z 30. septembra 2019 s názvom Social data in the EU fisheries sector (Sociálne údaje v sektore rybárstva EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru Komisie pre rybárstvo (STECF) z 30. septembra 2019 s názvom Social data in the EU fisheries sector (Sociálne údaje v sektore rybárstva EÚ),

| — | so zreteľom na správu výboru STECF zo 17. decembra 2020 s názvom Social dimension of the CFP (Sociálny rozmer SRP), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu výboru STECF zo 17. decembra 2020 s názvom Social dimension of the CFP (Sociálny rozmer SRP),

| — | so zreteľom na výročnú hospodársku správu výboru STECF za rok 2021 o rybárskej flotile EÚ, uverejnenú 8. decembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú hospodársku správu výboru STECF za rok 2021 o rybárskej flotile EÚ, uverejnenú 8. decembra 2021,

| — | so zreteľom na správu výboru STECF z 28. apríla 2021 o kritériách a ukazovateľoch na začlenenie aspektov udržateľnosti produktov z morských plodov do obchodných noriem v rámci spoločnej organizácie trhu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu výboru STECF z 28. apríla 2021 o kritériách a ukazovateľoch na začlenenie aspektov udržateľnosti produktov z morských plodov do obchodných noriem v rámci spoločnej organizácie trhu,

| — | so zreteľom na štúdiu z roku 2015, ktorú si vyžiadal Výbor pre rybárstvo, o kritériách udeľovania prístupu k rybolovu v EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu z roku 2015, ktorú si vyžiadal Výbor pre rybárstvo, o kritériách udeľovania prístupu k rybolovu v EÚ,

| — | so zreteľom na rozsudok správneho súdu v Montpellieri vo veci č. 1801790 z 15. júla 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok správneho súdu v Montpellieri vo veci č. 1801790 z 15. júla 2021,

| — | so zreteľom na správu organizácie New Economics Foundation (NEF) zo septembra 2021 s názvom Who gets to fish in the EU? A 2021 update of how EU Member States allocate fishing opportunities (Kto môže loviť ryby v EÚ? Aktualizované informácie o tom, ako členské štáty EÚ prideľujú rybolovné možnosti, 2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu organizácie New Economics Foundation (NEF) zo septembra 2021 s názvom Who gets to fish in the EU? A 2021 update of how EU Member States allocate fishing opportunities (Kto môže loviť ryby v EÚ? Aktualizované informácie o tom, ako členské štáty EÚ prideľujú rybolovné možnosti, 2021),

| — | so zreteľom na správu Svetového fondu na ochranu prírody z roku 2018 s názvom Evaluating Europe’s course to sustainable fisheries by 2020 (Hodnotenie úsilia Európy o dosiahnutie udržateľného rybárstva do roku 2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Svetového fondu na ochranu prírody z roku 2018 s názvom Evaluating Europe’s course to sustainable fisheries by 2020 (Hodnotenie úsilia Európy o dosiahnutie udržateľného rybárstva do roku 2020),

| — | so zreteľom na správu organizácií Low Impact Fishers of Europe a Our Fish z 27. októbra 2021 s názvom How the EU can Transition to Low Environmental Impact, Low Carbon, Socially Just Fishing (Ako môže EÚ prejsť na nízkouhlíkový a sociálne spravodlivý rybolov s nízkym vplyvom na životné prostredie), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu organizácií Low Impact Fishers of Europe a Our Fish z 27. októbra 2021 s názvom How the EU can Transition to Low Environmental Impact, Low Carbon, Socially Just Fishing (Ako môže EÚ prejsť na nízkouhlíkový a sociálne spravodlivý rybolov s nízkym vplyvom na životné prostredie),

| — | so zreteľom na správu pracovnej skupiny Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) pre elektrické vlečné siete z roku 2020 a na osobitné odporúčanie ICES z 20. mája 2020 v reakcii na žiadosť Holandska týkajúcu sa vplyvu rybolovu soley (Solea solea) pomocou impulzových vlečných sietí v Severnom mori na ekosystém a životné prostredie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu pracovnej skupiny Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) pre elektrické vlečné siete z roku 2020 a na osobitné odporúčanie ICES z 20. mája 2020 v reakcii na žiadosť Holandska týkajúcu sa vplyvu rybolovu soley (Solea solea) pomocou impulzových vlečných sietí v Severnom mori na ekosystém a životné prostredie,

| — | so zreteľom na článok 6.18 Kódexu správania pre zodpovedný rybolov Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, ktorý sa týka ochrany práv drobných a maloobjemových rybárov a ich prípadného preferenčného prístupu k tradičným rybolovným oblastiam a zdrojom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 6.18 Kódexu správania pre zodpovedný rybolov Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo, ktorý sa týka ochrany práv drobných a maloobjemových rybárov a ich prípadného preferenčného prístupu k tradičným rybolovným oblastiam a zdrojom,

| — | zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0152/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0152/2022),

| A. | keďže nariadenie o SRP zahŕňa ciele, ktorými je zabezpečiť, „aby boli rybolovné a akvakultúrne činnosti dlhodobo environmentálne udržateľné a riadili sa spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi, ktorými je dosiahnuť hospodársky a sociálny prínos a prínos v oblasti zamestnanosti, a prispieť k dostupnosti dodávok potravín“, uplatňovať „prístup predbežnej opatrnosti a ... [usilovať sa] zabezpečiť, aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovovali a udržiavali nad úrovňami, pri ktorých možno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos“, a uvádzajú sa v nej ciele uplatňovať „pri riadení rybárstva ekosystémový prístup s cieľom zabezpečiť, aby sa minimalizoval negatívny vplyv rybolovných činností na morský ekosystém“, prispievať „k primeranej životnej úrovni tých, ktorí závisia od rybolovných činností, pamätajúc pritom na pobrežný rybolov a socio-ekonomické aspekty,“ a presadzovať „pobrežné rybolovné činnosti s prihliadnutím na socio-ekonomické aspekty“; |
| --- | --- |

A.

keďže nariadenie o SRP zahŕňa ciele, ktorými je zabezpečiť, „aby boli rybolovné a akvakultúrne činnosti dlhodobo environmentálne udržateľné a riadili sa spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi, ktorými je dosiahnuť hospodársky a sociálny prínos a prínos v oblasti zamestnanosti, a prispieť k dostupnosti dodávok potravín“, uplatňovať „prístup predbežnej opatrnosti a ... [usilovať sa] zabezpečiť, aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovovali a udržiavali nad úrovňami, pri ktorých možno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos“, a uvádzajú sa v nej ciele uplatňovať „pri riadení rybárstva ekosystémový prístup s cieľom zabezpečiť, aby sa minimalizoval negatívny vplyv rybolovných činností na morský ekosystém“, prispievať „k primeranej životnej úrovni tých, ktorí závisia od rybolovných činností, pamätajúc pritom na pobrežný rybolov a socio-ekonomické aspekty,“ a presadzovať „pobrežné rybolovné činnosti s prihliadnutím na socio-ekonomické aspekty“;

| B. | keďže v rámci cieľa 14.b cieľov udržateľného rozvoja OSN sa strany vyzývajú, aby zabezpečili prístup maloobjemových drobných rybárov k morským zdrojom a trhom; |
| --- | --- |

B.

keďže v rámci cieľa 14.b cieľov udržateľného rozvoja OSN sa strany vyzývajú, aby zabezpečili prístup maloobjemových drobných rybárov k morským zdrojom a trhom;

| C. | keďže Rada je zodpovedná za stanovovanie rybolovných možností (celkový povolený výlov alebo celkové povolené rybolovné úsilie), ktoré sa následne prideľujú členským štátom, pričom sa zabezpečuje zásada relatívnej stability; keďže relatívna stabilita je dôležitým prvkom SRP, ktorý sa z dlhodobého hľadiska ukázal ako spoľahlivý a poskytuje rybárom viditeľnosť, čo by sa nemalo oslabovať; keďže každý členský štát prideľuje tieto rybolovné možnosti svojim rybárom a organizáciám výrobcov v súlade so zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

C.

keďže Rada je zodpovedná za stanovovanie rybolovných možností (celkový povolený výlov alebo celkové povolené rybolovné úsilie), ktoré sa následne prideľujú členským štátom, pričom sa zabezpečuje zásada relatívnej stability; keďže relatívna stabilita je dôležitým prvkom SRP, ktorý sa z dlhodobého hľadiska ukázal ako spoľahlivý a poskytuje rybárom viditeľnosť, čo by sa nemalo oslabovať; keďže každý členský štát prideľuje tieto rybolovné možnosti svojim rybárom a organizáciám výrobcov v súlade so zásadou subsidiarity;

| D. | keďže v súlade so zásadou subsidiarity sú členské štáty zodpovedné za prideľovanie rybolovných možností; keďže medzi odvetviami v rôznych krajinách môžu existovať veľké rozdiely, v dôsledku čoho nie je univerzálny prístup žiaduci; |
| --- | --- |

D.

keďže v súlade so zásadou subsidiarity sú členské štáty zodpovedné za prideľovanie rybolovných možností; keďže medzi odvetviami v rôznych krajinách môžu existovať veľké rozdiely, v dôsledku čoho nie je univerzálny prístup žiaduci;

| E. | keďže podľa článku 17 nariadenia o SRP musia členské štáty pri prideľovaní rybolovných možností, ktoré majú k dispozícii, ako sa uvádza v článku 16 nariadenia, používať transparentné a objektívne kritériá vrátane kritérií environmentálnej, sociálnej a hospodárskej povahy; keďže medzi tieto kritériá môže patriť aj vplyv rybolovu na životné prostredie, dodržiavanie predpisov v minulosti, príspevok k miestnemu hospodárstvu a historické úrovne úlovkov; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa článku 17 nariadenia o SRP musia členské štáty pri prideľovaní rybolovných možností, ktoré majú k dispozícii, ako sa uvádza v článku 16 nariadenia, používať transparentné a objektívne kritériá vrátane kritérií environmentálnej, sociálnej a hospodárskej povahy; keďže medzi tieto kritériá môže patriť aj vplyv rybolovu na životné prostredie, dodržiavanie predpisov v minulosti, príspevok k miestnemu hospodárstvu a historické úrovne úlovkov;

| F. | keďže článok 17 nevylučuje z rozsahu svojej pôsobnosti rekreačný rybolov a keďže je na členských štátoch, aby rozhodli, akým spôsobom budú prideľovať rybolovné možnosti na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

F.

keďže článok 17 nevylučuje z rozsahu svojej pôsobnosti rekreačný rybolov a keďže je na členských štátoch, aby rozhodli, akým spôsobom budú prideľovať rybolovné možnosti na vnútroštátnej úrovni;

| G. | keďže v článku 17 sa ďalej uvádza, že „členské štáty sa usilujú poskytovať stimuly rybárskym plavidlám, ktoré používajú selektívny rybársky výstroj alebo rybolovné techniky so zníženým vplyvom na životné prostredie, ako je napríklad znížená spotreba energie alebo menšie poškodenie biotopov“; |
| --- | --- |

G.

keďže v článku 17 sa ďalej uvádza, že „členské štáty sa usilujú poskytovať stimuly rybárskym plavidlám, ktoré používajú selektívny rybársky výstroj alebo rybolovné techniky so zníženým vplyvom na životné prostredie, ako je napríklad znížená spotreba energie alebo menšie poškodenie biotopov“;

| H. | keďže podľa článku 16 musia členské štáty rozhodnúť o spôsobe prideľovania rybolovných možností, ktoré im boli pridelené a na ktoré sa nevzťahuje systém prevoditeľných rybolovných koncesií, a každý členský štát musí informovať Komisiu o spôsobe prideľovania; |
| --- | --- |

H.

keďže podľa článku 16 musia členské štáty rozhodnúť o spôsobe prideľovania rybolovných možností, ktoré im boli pridelené a na ktoré sa nevzťahuje systém prevoditeľných rybolovných koncesií, a každý členský štát musí informovať Komisiu o spôsobe prideľovania;

| I. | keďže zverejňovanie údajov týkajúcich sa prideľovania rybolovných kvót by sa malo vykonávať v súlade s príslušnými nariadeniami o ochrane údajov; |
| --- | --- |

I.

keďže zverejňovanie údajov týkajúcich sa prideľovania rybolovných kvót by sa malo vykonávať v súlade s príslušnými nariadeniami o ochrane údajov;

| J. | keďže výbor STECF pri posudzovaní sociálneho rozmeru SRP zistil, že v roku 2020 16 z 23 pobrežných členských štátov odpovedalo na žiadosť Komisie, aby ju informovali o použitom spôsobe prideľovania; |
| --- | --- |

J.

keďže výbor STECF pri posudzovaní sociálneho rozmeru SRP zistil, že v roku 2020 16 z 23 pobrežných členských štátov odpovedalo na žiadosť Komisie, aby ju informovali o použitom spôsobe prideľovania;

| K. | keďže EÚ sa nepodarilo v stanovenej lehote do roku 2020 dosiahnuť dobrý environmentálny stav morských vôd EÚ, ako sa uvádza v článku 1 ods. 1 rámcovej smernice o morskej stratégii; keďže v správe o prvom cykle vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii s prihliadnutím na jej celostnú povahu, ktorú Komisia prijala v roku 2020, sa uvádza, že systém ochrany EÚ patrí medzi najambicióznejšie na svete, a dospelo sa v nej k záveru, že sa tento systém musí zlepšiť, aby sa prostredníctvom neho mohli riešiť problémy, ako sú nadmerný rybolov v niektorých moriach a neudržateľné rybolovné praktiky, plastový odpad, nadbytok živín, podmorský hluk a iné druhy znečistenia; |
| --- | --- |

K.

keďže EÚ sa nepodarilo v stanovenej lehote do roku 2020 dosiahnuť dobrý environmentálny stav morských vôd EÚ, ako sa uvádza v článku 1 ods. 1 rámcovej smernice o morskej stratégii; keďže v správe o prvom cykle vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii s prihliadnutím na jej celostnú povahu, ktorú Komisia prijala v roku 2020, sa uvádza, že systém ochrany EÚ patrí medzi najambicióznejšie na svete, a dospelo sa v nej k záveru, že sa tento systém musí zlepšiť, aby sa prostredníctvom neho mohli riešiť problémy, ako sú nadmerný rybolov v niektorých moriach a neudržateľné rybolovné praktiky, plastový odpad, nadbytok živín, podmorský hluk a iné druhy znečistenia;

| L. | keďže EÚ nedosiahla v stanovenej lehote do roku 2020 mieru využívania na úrovni maximálneho udržateľného výnosu pre všetky populácie rýb; keďže sa však dosiahol značný pokrok pri dosahovaní cieľa maximálneho udržateľného výnosu, a to najmä v severovýchodnom Atlantiku a Baltskom mori, kde sa v roku 2020 99 % vylodení, ktoré riadi výlučne EÚ a pre ktoré boli k dispozícii vedecké odporúčania, týkalo „udržateľne riadených populácií“; |
| --- | --- |

L.

keďže EÚ nedosiahla v stanovenej lehote do roku 2020 mieru využívania na úrovni maximálneho udržateľného výnosu pre všetky populácie rýb; keďže sa však dosiahol značný pokrok pri dosahovaní cieľa maximálneho udržateľného výnosu, a to najmä v severovýchodnom Atlantiku a Baltskom mori, kde sa v roku 2020 99 % vylodení, ktoré riadi výlučne EÚ a pre ktoré boli k dispozícii vedecké odporúčania, týkalo „udržateľne riadených populácií“;

| M. | keďže EÚ sa zaviazala plniť Agendu 2030 OSN, ktorá zahŕňa cieľ udržateľného rozvoja č. 14: „zachovať a udržateľne využívať oceány, moria a morské zdroje na účely udržateľného rozvoja“; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ sa zaviazala plniť Agendu 2030 OSN, ktorá zahŕňa cieľ udržateľného rozvoja č. 14: „zachovať a udržateľne využívať oceány, moria a morské zdroje na účely udržateľného rozvoja“;

| N. | keďže Európsky parlament vo svojom uznesení o stratégii „z farmy na stôl“ vyzval Komisiu a členské štáty, aby „poskytovali primeranú podporu prechodu na rybolov a akvakultúru s nízkym vplyvom“ vrátane zvýšenia „percentuálneho podielu vnútroštátnych kvót pridelených maloobjemovému pobrežnému rybolovu“; |
| --- | --- |

N.

keďže Európsky parlament vo svojom uznesení o stratégii „z farmy na stôl“ vyzval Komisiu a členské štáty, aby „poskytovali primeranú podporu prechodu na rybolov a akvakultúru s nízkym vplyvom“ vrátane zvýšenia „percentuálneho podielu vnútroštátnych kvót pridelených maloobjemovému pobrežnému rybolovu“;

| O. | keďže „maloobjemový pobrežný rybolov“ je v nariadení o Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde (ENRAF) vymedzený ako rybolovné činnosti, ktoré uskutočňujú morské a vnútrozemské rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou menej ako 12 metrov, ktoré nepoužívajú vlečený výstroj, alebo rybári loviaci z brehu vrátane zberačov mäkkýšov, kôrovcov a ostnatokožcov; |
| --- | --- |

O.

keďže „maloobjemový pobrežný rybolov“ je v nariadení o Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde (ENRAF) vymedzený ako rybolovné činnosti, ktoré uskutočňujú morské a vnútrozemské rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou menej ako 12 metrov, ktoré nepoužívajú vlečený výstroj, alebo rybári loviaci z brehu vrátane zberačov mäkkýšov, kôrovcov a ostnatokožcov;

| P. | keďže stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 zahŕňa cieľ znížiť negatívny vplyv rybolovu a ťažby na citlivé morské biotopy a druhy vrátane morského dna s cieľom dosiahnuť dobrý environmentálny stav; |
| --- | --- |

P.

keďže stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 zahŕňa cieľ znížiť negatívny vplyv rybolovu a ťažby na citlivé morské biotopy a druhy vrátane morského dna s cieľom dosiahnuť dobrý environmentálny stav;

| Q. | keďže ciele stratégie EÚ v oblasti biodiverzity zahŕňajú zníženie vedľajších úlovkov druhov na úroveň, ktorá umožňuje ich obnovu a ochranu; |
| --- | --- |

Q.

keďže ciele stratégie EÚ v oblasti biodiverzity zahŕňajú zníženie vedľajších úlovkov druhov na úroveň, ktorá umožňuje ich obnovu a ochranu;

| R. | keďže rybárstvo EÚ je strategickým odvetvím Únie, ktoré zabezpečuje značný počet priamych a nepriamych pracovných miest v rybolovných a pobrežných oblastiach a zachováva udržateľné hospodárstvo tým, že zamestnanosť a živobytie ľudí spája s územím a udržiavaním kultúrnych tradícií; |
| --- | --- |

R.

keďže rybárstvo EÚ je strategickým odvetvím Únie, ktoré zabezpečuje značný počet priamych a nepriamych pracovných miest v rybolovných a pobrežných oblastiach a zachováva udržateľné hospodárstvo tým, že zamestnanosť a živobytie ľudí spája s územím a udržiavaním kultúrnych tradícií;

| S. | keďže z fondu ENRAF sa poskytuje finančná podpora mladým rybárom, ktorí začínajú s rybolovnými činnosťami, pričom neexistuje žiadna následná záruka, že získajú rybolovné možnosti; |
| --- | --- |

S.

keďže z fondu ENRAF sa poskytuje finančná podpora mladým rybárom, ktorí začínajú s rybolovnými činnosťami, pričom neexistuje žiadna následná záruka, že získajú rybolovné možnosti;

| T. | keďže rybolov predstavuje nenahraditeľný prínos k potravinovej bezpečnosti Únie; |
| --- | --- |

T.

keďže rybolov predstavuje nenahraditeľný prínos k potravinovej bezpečnosti Únie;

| U. | keďže rybolov vytvára pracovné miesta na mori aj na pevnine; keďže niektoré regióny závisia od miestnych vylodení, aby mohli zaistiť životaschopnosť mnohých podnikov a zachovať živé pobrežné komunity; |
| --- | --- |

U.

keďže rybolov vytvára pracovné miesta na mori aj na pevnine; keďže niektoré regióny závisia od miestnych vylodení, aby mohli zaistiť životaschopnosť mnohých podnikov a zachovať živé pobrežné komunity;

| V. | keďže Komisia zatiaľ nevypracovala žiadnu komplexnú správu o vykonávaní článku 17 nariadenia o SRP, čo znamená, že jedinými dostupnými hodnoteniami pre toto počiatočné posúdenie sú hodnotenia, ktoré uverejnili výbor STECF, charitatívne organizácie, samotné odvetvie rybárstva, MVO a zainteresované strany; |
| --- | --- |

V.

keďže Komisia zatiaľ nevypracovala žiadnu komplexnú správu o vykonávaní článku 17 nariadenia o SRP, čo znamená, že jedinými dostupnými hodnoteniami pre toto počiatočné posúdenie sú hodnotenia, ktoré uverejnili výbor STECF, charitatívne organizácie, samotné odvetvie rybárstva, MVO a zainteresované strany;

| W. | keďže podľa najnovšieho posúdenia výboru STECF týkajúceho sa sociálneho rozmeru SRP zahŕňala žiadosť Komisie z roku 2020 adresovaná členským štátom, aby poskytli informácie o svojich systémoch prideľovania, otázku týkajúcu sa posúdenia vplyvu a len dva členské štáty (Švédsko a Dánsko) oznámili, že takéto posúdenie vykonali; keďže v tej istej správe sa zistilo, že v roku 2020 iba 16 z 23 pobrežných členských štátov odpovedalo na žiadosť Komisie, aby ju informovali o použitom spôsobe prideľovania; keďže niektoré z týchto odpovedí boli použiteľné len čiastočne, pretože obsahovali iba všeobecné opisy vnútroštátnych rybárskych flotíl alebo jednoducho zdôrazňovali zámer prideľovania bez toho, aby sa v nich uvádzali „transparentné a objektívne“ kritériá; |
| --- | --- |

W.

keďže podľa najnovšieho posúdenia výboru STECF týkajúceho sa sociálneho rozmeru SRP zahŕňala žiadosť Komisie z roku 2020 adresovaná členským štátom, aby poskytli informácie o svojich systémoch prideľovania, otázku týkajúcu sa posúdenia vplyvu a len dva členské štáty (Švédsko a Dánsko) oznámili, že takéto posúdenie vykonali; keďže v tej istej správe sa zistilo, že v roku 2020 iba 16 z 23 pobrežných členských štátov odpovedalo na žiadosť Komisie, aby ju informovali o použitom spôsobe prideľovania; keďže niektoré z týchto odpovedí boli použiteľné len čiastočne, pretože obsahovali iba všeobecné opisy vnútroštátnych rybárskych flotíl alebo jednoducho zdôrazňovali zámer prideľovania bez toho, aby sa v nich uvádzali „transparentné a objektívne“ kritériá;

| X. | keďže počas rybárskej sezóny 2020 kvóta tuniaka modroplutvého pridelená maloobjemovým plavidlám predstavovala 3,03 % v Taliansku, 11,6 % v Chorvátsku, 11,89 % vo Francúzsku, 13,68 % v Portugalsku a 36,93 % v Španielsku; |
| --- | --- |

X.

keďže počas rybárskej sezóny 2020 kvóta tuniaka modroplutvého pridelená maloobjemovým plavidlám predstavovala 3,03 % v Taliansku, 11,6 % v Chorvátsku, 11,89 % vo Francúzsku, 13,68 % v Portugalsku a 36,93 % v Španielsku;

| Y. | keďže väčšinu populácií lovia najmä iné typy flotíl, no na niektoré z nich sa zameriavajú aj maloobjemové a veľkoobjemové flotily; |
| --- | --- |

Y.

keďže väčšinu populácií lovia najmä iné typy flotíl, no na niektoré z nich sa zameriavajú aj maloobjemové a veľkoobjemové flotily;

| Z. | keďže vykonávaním článku 17 nariadenia o SRP a prideľovaním rybolovných kvót na základe transparentných a objektívnych environmentálnych, sociálnych a hospodárskych kritérií môže EÚ dosiahnuť spravodlivý prechod na nízkouhlíkovú rybársku flotilu s nízkym vplyvom; keďže tento cieľ musí zároveň sprevádzať cieľ dosiahnuť hospodársky a sociálny prínos, ako aj prínos v oblasti zamestnanosti, a prispieť k dostupnosti dodávok potravín; |
| --- | --- |

Z.

keďže vykonávaním článku 17 nariadenia o SRP a prideľovaním rybolovných kvót na základe transparentných a objektívnych environmentálnych, sociálnych a hospodárskych kritérií môže EÚ dosiahnuť spravodlivý prechod na nízkouhlíkovú rybársku flotilu s nízkym vplyvom; keďže tento cieľ musí zároveň sprevádzať cieľ dosiahnuť hospodársky a sociálny prínos, ako aj prínos v oblasti zamestnanosti, a prispieť k dostupnosti dodávok potravín;

| AA. | keďže Komisia vypracúva akčný plán na zachovanie rybolovných zdrojov a ochranu morských ekosystémov, ktorý musí prispieť k jednému z hlavných cieľov Európskej zelenej dohody tým, že zabezpečí udržateľnosť rybolovu a primeranú ochranu morských ekosystémov a ich biodiverzity; |
| --- | --- |

AA.

keďže Komisia vypracúva akčný plán na zachovanie rybolovných zdrojov a ochranu morských ekosystémov, ktorý musí prispieť k jednému z hlavných cieľov Európskej zelenej dohody tým, že zabezpečí udržateľnosť rybolovu a primeranú ochranu morských ekosystémov a ich biodiverzity;

| AB. | keďže Európsky parlament, Rada a Komisia dosiahli 10. novembra 2020 dohodu, pokiaľ ide o nariadenie, ktorým sa stanovuje viacročný plán riadenia populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori; keďže Rada následne hlasovala proti tejto dohode, čo bolo v rozpore s rozhodnutím, ktoré už prijala spoločne s ostatnými dvoma inštitúciami; |
| --- | --- |

AB.

keďže Európsky parlament, Rada a Komisia dosiahli 10. novembra 2020 dohodu, pokiaľ ide o nariadenie, ktorým sa stanovuje viacročný plán riadenia populácie tuniaka modroplutvého vo východnej časti Atlantického oceánu a v Stredozemnom mori; keďže Rada následne hlasovala proti tejto dohode, čo bolo v rozpore s rozhodnutím, ktoré už prijala spoločne s ostatnými dvoma inštitúciami;

| AC. | keďže na rozdelenie rybolovných možností v EÚ mal vplyv aj brexit; |
| --- | --- |

AC.

keďže na rozdelenie rybolovných možností v EÚ mal vplyv aj brexit;

| 1. | pripomína, že populácie rýb sú prírodným verejným zdrojom, že rybolovné činnosti a riadenie rybolovu sú aktívom založeným na tomto zdroji a súčasťou nášho spoločného dedičstva a že populácie rýb by sa mali riadiť tak, aby sa zaručil najvyšší možný dlhodobý prínos pre spoločnosť, minimalizoval vplyv na ekosystémy a zaručila potravinová bezpečnosť zabezpečením zdravých potravín; pripomína, že hospodárska ziskovosť európskej flotily by sa mala zabezpečiť prostredníctvom environmentálne, hospodársky a sociálne udržateľného využívania a na základe spoľahlivých vedeckých odporúčaní a zásady predbežnej opatrnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že podiely kvót a rybolovné možnosti predstavujú nárok na verejný zdroj; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že v rámci právomoci členských štátov prideľovať rybolovné možnosti a so zreteľom na zásady stability a predvídateľnosti by žiadny aktér nemal mať časovo neobmedzené právo na danú kvótu alebo rybolovnú možnosť; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že v prípade rybolovu, na ktorý sa vzťahuje riadenie kvót, by problém blokačných druhov mohol viesť k zastaveniu rybolovných operácií pred koncom sezóny, čo by mohlo mať značné hospodárske dôsledky pre rybárov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že dobrý systém kvót by mal zahŕňať primeranú úroveň flexibility, čo by rybárom, ktorí potrebujú dodatočné kvóty na blokačné druhy, a rybárom, ktorým zostávajú k dispozícii kvóty, umožnilo dosiahnuť vzájomne uspokojivý výsledok; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že je na členských štátoch, aby určili kritériá, ktoré budú používať pri prideľovaní rybolovných možností; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konštatuje, že v súvislosti s dodržiavaním článku 17 nariadenia o SRP nezačala Komisia konanie o nesplnení povinnosti proti žiadnemu z členských štátov; |
| --- | --- |

5.

Používanie objektívnych a transparentných kritérií

| 6. | zdôrazňuje, že Komisia nevypracovala žiadnu štúdiu, v ktorej by sa analyzovalo uplatňovanie kritérií prideľovania kvót podľa článkov 16 a 17 nariadenia o SRP; konštatuje nedostatok transparentnosti a že niekoľko členských štátov nezverejňuje kritériá, ktoré uplatňuje pri prideľovaní rybolovných možností, a nabáda ich, aby tieto kritériá zverejnili a ľahko sprístupnili, pripomína, že objektívny spôsob prideľovania zahŕňa jasný a jednoznačný opis jasne vymedzených kritérií prideľovania vrátane jasného opisu relatívnych váh kritérií alebo podmienok ich používania v prípade viacerých kritérií prideľovania; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nabáda Komisiu, aby v prípade potreby vypracovala správu o uplatňovaní kritérií článkov 16 a 17 nariadenia o SRP každým členským štátom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu, aby začala postupy v prípade nesplnenia povinnosti proti členským štátom, ktoré si neplnia povinnosti, pokiaľ ide o transparentnosť prideľovania rybolovných možností; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že transparentné kritériá prideľovania patria medzi parametre, ktoré poskytujú prevádzkovateľom stabilitu a právnu istotu; zdôrazňuje, že treba dosiahnuť pokrok v oblasti transparentnosti v celej Únii, pokiaľ ide o kritériá a ich praktické uplatňovanie; zdôrazňuje preto, že informácie o fungovaní systému rybolovných možností vrátane spôsobu prideľovania by mali byť ľahko dostupné a zrozumiteľné pre všetkých, a najmä pre prevádzkovateľov a zainteresované strany, aby sa uľahčilo vytvorenie jednotnej metódy prideľovania založenej na pravidlách, ktorá by umožňovala lepšiu kontrolu, rovnaké príležitosti pre všetky zainteresované strany a väčšiu predvídateľnosť pre rybárov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva členské štáty, aby zverejňovali svoje príslušné spôsoby prideľovania rybolovných možností v súlade s platnými právnymi predpismi o ochrane údajov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | domnieva sa, že Komisia je ako strážkyňa zmlúv povinná zaručiť úplné rešpektovanie ustanovení zakotvených v článku 17 nariadenia o SRP; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že všetky členské štáty budú správne uplatňovať záväzné ustanovenie článku 17 týkajúce sa transparentnosti, pokiaľ ide o vnútroštátne postupy prideľovania kvót, a to prostredníctvom aktívneho a neustáleho monitorovania a v prípade potreby začatím postupov v prípade nesplnenia povinnosti proti členským štátom, ktoré túto požiadavku nespĺňajú; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zastáva názor, že organizácie výrobcov (OV), združenia a vlastníci kvót môžu dobrovoľne zverejňovať kvóty, ktoré im boli pridelené, nesmie to však byť ich povinnosťou, a to z dôvodu právnych predpisov o ochrane údajov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína, že OV a rybárske cechy zohrávajú zásadnú úlohu pri prideľovaní rybolovných kvót rôznym plavidlám a ich riadení; konštatuje, že v mnohých členských štátoch patrí k OV relatívne málo maloobjemových rybárov a ešte menej maloobjemových rybárov má vlastné OV, čo obmedzuje ich schopnosť využívať tento kanál na prístup k rybolovným kvótam; nabáda Komisiu a členské štáty, aby uľahčili vytváranie OV pre maloobjemových rybárov a z ich iniciatívy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnieva sa, že spôsoby prideľovania by sa mali vyvíjať za účasti rybolovných komunít, regionálnych orgánov a iných príslušných zainteresovaných strán, pričom by sa malo zabezpečiť spravodlivé zastúpenie všetkých prvkov flotily, OV, rybárskych cechov a organizácií pracovníkov na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní, a mali by zahŕňať záruky, ako sú výpovedné lehoty, aby sa rybárom umožnilo prispôsobiť sa v prípade, že sa členské štáty rozhodnú zmeniť svoje spôsoby prideľovania; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva členské štáty, aby navrhli systémy prideľovania tak, aby sa zaručila jednoduchosť, zabránilo náročným byrokratickým postupom a v konečnom dôsledku umožnilo prevádzkovateľom a zainteresovaným stranám monitorovať kritériá a postupy prideľovania; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili rovnaké podmienky a rovnaké príležitosti pre všetkých rybárov s cieľom umožniť spravodlivý prístup k morským zdrojom; |
| --- | --- |

16.

Používanie environmentálnych, sociálnych a hospodárskych kritérií

| 17. | konštatuje, že od nadobudnutia účinnosti zrevidovanej SRP a článku 17 nariadenia o SRP Komisia nevypracovala žiadne správy ani neboli zaznamenané prípady, keď členské štáty zmenili svoje spôsoby prideľovania, čo naznačuje, že reforma SRP v roku 2013 nemala veľký vplyv na spôsoby prideľovania; konštatuje, že výbor STECF vo svojej správe o sociálnom rozmere SRP poukazuje na to, že hoci členské štáty vo všeobecnosti nestanovili priame prepojenie medzi článkom 17 nariadenia o SRP a ich vnútroštátnymi systémami prideľovania kvót, používajú alebo použili pri prideľovaní kritériá, ktoré by sa dali označiť za sociálne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konštatuje, že historické úrovne úlovkov sú v súčasnosti najbežnejším kritériom, ktoré členské štáty uplatňujú pri prideľovaní rybolovných možností; domnieva sa, že takéto kritériá poskytujú stabilitu a uznáva závislosť flotily a rybárskych komunít od rybolovných zdrojov a význam stabilného a predvídateľného prístupu k rybolovným zdrojom pre flotily a rybárske komunity; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konštatuje, že podľa dostupných údajov len niekoľko členských štátov používa pri prideľovaní rybolovných možností environmentálne, sociálne alebo hospodárske kritériá, a ak sa aj použijú, nemajú pri konečnom prideľovaní veľkú váhu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že v článku 17 nariadenia o SRP sa uvádza, že „pri prideľovaní rybolovných možností, ktoré majú k dispozícii, ako sa uvádza v článku 16, členské štáty používajú transparentné a objektívne kritériá vrátane kritérií environmentálnej, sociálnej a hospodárskej povahy“; konštatuje, že anglická verzia obsahuje slovo „shall“ (musieť); konštatuje, že medzi rôznymi jazykovými verziami existujú rozdiely, ktoré môžu viesť k rôznym výkladom právne záväzného imperatívu tohto prvku; konštatuje však, že Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku vo veci Spika (C-540/16) (7) dospel k záveru, že členské štáty musia pri prideľovaní rybolovných možností, ktoré majú k dispozícii podľa článku 16 nariadenia o SRP, používať „transparentné a objektívne kritériá“; vyzýva Komisiu, aby sa touto otázkou zaoberala vo svojej ďalšej správe o fungovaní SRP; |
| --- | --- |

20.

| 21. | víta, že súčasné spôsoby prideľovania, ktoré sú vo veľkej miere založené na historických právach, umožňujú určitú úroveň hospodárskej stability v odvetví rybárstva, čo môže byť podmienkou, ktorá prevádzkovateľom umožní inovovať a prijímať udržateľnejšie techniky, ale uznáva, že v niektorých prípadoch prispievajú k posilňovaniu trendov, ako je hospodárska koncentrácia v odvetví rybárstva, ktorá narúša hospodársku súťaž, vytvára prekážky pre nových účastníkov a robí toto odvetvie neatraktívnym pre nových mladých rybárov; okrem toho sa domnieva, že tieto spôsoby v niektorých prípadoch dostatočne nestimulujú rybárov, ktorí uplatňujú rybolovné postupy so zníženým vplyvom na životné prostredie a neposkytujú spravodlivé príležitosti pre všetkých rybárov vrátane drobných rybárov; v tejto súvislosti nabáda členské štáty, aby primerane zaručili spravodlivé rozdelenie kvót medzi jednotlivé segmenty flotily s prihliadnutím na potreby všetkých rybárov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konštatuje, že v prípade populácií, u ktorých sa zvyšuje celkový povolený výlov, napríklad v prípade dobrého riadenia populácií alebo úspešného plánu obnovy, by členské štáty mohli zvážiť rozdelenie dodatočných kvót na základe hospodárskych, sociálnych a environmentálnych kritérií v súlade s článkom 17; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že drobný a tradičný rybolov a jeho združenia, ako sú rybárske cechy, sú základnou črtou miestnej spoločnosti, hospodárstva, kultúry a tradície v mnohých pobrežných oblastiach a na ostrovoch v celej EÚ, a preto sa domnieva, že by sa im mala venovať osobitná pozornosť a zaobchádzanie vrátane ad hoc kvót, najmä v prípade celkového nárastu populácie z dôvodu dobrého riadenia populácií alebo úspešného plánu obnovy; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnieva sa, že na úplné dosiahnutie cieľov stanovených v nariadení o SRP, rámcovej smernici o morskej stratégii a stratégii v oblasti biodiverzity do roku 2030 je pri prideľovaní rybolovných možností dôležité používať všetky druhy kritérií uvedených v článku 17 (hospodárske, sociálne aj environmentálne kritériá); pripomína, že za vypracovanie a uplatňovanie kritérií prideľovania sú zodpovedné členské štáty; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína, že kvalitné údaje o environmentálnych, sociálnych a hospodárskych vplyvoch rekreačného rybolovu často chýbajú alebo sú neúplné, čo znamená, že kritériá environmentálnej, sociálnej a hospodárskej povahy nemožno vypracovať tak, ako sa vyžaduje v článku 17; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby zlepšila a posilnila zber takýchto údajov v prípade rekreačného rybolovu prostredníctvom zlepšeného rámca pre zber údajov a iných politických nástrojov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že každý dotknutý členský štát pridelí rybolovné možnosti v súlade s nariadením o SRP, a najmä s článkom 17, pričom použije transparentné a objektívne kritériá vrátane kritérií environmentálnej, sociálnej a hospodárskej povahy; domnieva sa, že každý členský štát by mal v súlade so zásadou subsidiarity zabezpečiť udržateľnosť a vyváženosť kritérií s cieľom zohľadniť miestne špecifiká a výzvy, ktoré je potrebné riešiť; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnieva sa, že druhy rybolovu a okolnosti, ktorým čelia, sa v EÚ značne líšia, a preto neexistujú univerzálne kritériá hospodárskej, environmentálnej alebo sociálnej povahy, ktoré by sa mohli uplatňovať jednotne v celej EÚ; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripomína, že členské štáty a OV vytvorili vo viacerých krajinách rezervy kvót, ktoré by sa mohli rozdeliť medzi rybárov na základe environmentálnych, hospodárskych a sociálnych kritérií; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva členské štáty, aby stimulovali rybárov, aby využívali najudržateľnejšie a najekologickejšie rybolovné postupy, metódy a inovácie; domnieva sa, že takéto stimuly by sa mali zvážiť pri navrhovaní spôsobu prideľovania v súlade s článkom 17, a nabáda členské štáty, aby vo svojich postupoch prideľovania zohľadnili aspekty klímy a ekosystémov na základe súboru transparentných kritérií; pripomína, že podľa článku 17 sa členské štáty musia usilovať poskytovať stimuly rybárskym plavidlám, ktoré používajú selektívny rybársky výstroj alebo rybolovné techniky so zníženým vplyvom na životné prostredie, ako je napríklad znížená spotreba energie alebo menšie poškodenie biotopov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva členské štáty, aby prostredníctvom svojich postupov prideľovania motivovali prevádzkovateľov, aby nadviazali a posilňovali sociálny dialóg s odbormi a organizáciami pracovníkov a aby v plnej miere uplatňovali dohody o kolektívnom vyjednávaní s cieľom podporiť sociálnu udržateľnosť a spravodlivé pracovné podmienky v odvetví rybárstva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pripomína, že členské štáty sa musia snažiť poskytovať stimuly pre rybárske plavidlá zavádzajúce selektívny rybársky výstroj alebo využívajúce rybolovné techniky so zníženým vplyvom na životné prostredie. konštatuje, že niektoré členské štáty poskytujú takéto stimuly; vyzýva ostatné členské štáty, aby takéto stimuly poskytovali; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že prideľovanie rybolovných možností s použitím kritérií, ako je nižší vplyv na životné prostredie, a s prihliadnutím na dodržiavanie predpisov zo strany prevádzkovateľa v minulosti prispeje k obnoveniu populácií rýb na udržateľnú úroveň a zvýšeniu ochrany biodiverzity; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva členské štáty, aby v súlade s článkom 17 nariadenia o SRP podporovali vstup mladých a nových rybárov do odvetvia s cieľom znížiť prekážky vstupu, napraviť zlyhania trhu a v konečnom dôsledku uľahčiť veľmi potrebnú generačnú výmenu v odvetví rybárstva; okrem toho vyzýva členské štáty, aby využili všetky príležitosti v rámci fondu ENRAF na riešenie otázky generačnej výmeny; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Komisiu, aby sa zapojila do proaktívnejšej spolupráce s dotknutými členskými štátmi na vykonávaní ustanovení článku 17 nariadenia o SRP; vyzýva Komisiu, aby naďalej pomáhala členským štátom plne využívať transparentné a objektívne kritériá vrátane kritérií hospodárskej, sociálnej a environmentálnej povahy pri navrhovaní ich metodiky prideľovania rybolovných možností, napríklad zverejňovaním usmernení; zdôrazňuje, že sa musí prihliadnuť na možnosť ponúknuť rybárom hospodársku stabilitu a vyhliadky do budúcnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu, aby vo svojej pripravovanej správe o fungovaní SRP posúdila vykonávanie článku 17 nariadenia o SRP členskými štátmi a predložila návrhy na jeho zlepšenie; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že EÚ stále chýba legislatívny nástroj na vykonávanie rozhodnutí, ktoré prijala Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov na svojich posledných zasadnutiach; s hlbokým znepokojením zdôrazňuje, že takéto normatívne vákuum by mohlo ohroziť pridelenie dôležitých kvót odvetviu rybárstva EÚ; naliehavo preto vyzýva predsedníctvo Rady, aby predložilo alternatívny návrh k dohode, ktorá sa už dosiahla medzi stranami a ktorá je v súlade s pozíciou Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19.

(2)  Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22.

(3)  Ú. v. EÚ C 506, 15.12.2021, s. 160.

(4)  Ú. v. EÚ L 247, 13.7.2021, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ C 67, 8.2.2022, s. 25.

(6)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 2.

(7)  Rozsudok z 12. júla 2018, „Spika“ UAB a i./Žuvininkystės tarnyba prie Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos, C-540/16, ECLI:EU:C:2018:565.

---

Streda 8. júna 2022

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/70

---

P9_TA(2022)0236

Bezpečnosť v oblasti Východného partnerstva a úloha spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o bezpečnosti v oblasti Východného partnerstva a úlohe spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (2021/2199(INI))

(2022/C 493/06)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na preambulu Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), najmä na jej odseky 3, 4 a 6, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na preambulu Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), najmä na jej odseky 3, 4 a 6,

| — | so zreteľom na hlavu V Zmluva o EÚ, najmä na jej kapitolu 2 oddiel 2 o ustanoveniach o spoločnej bezpečnostnej a obrannej politike (SBOP), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavu V Zmluva o EÚ, najmä na jej kapitolu 2 oddiel 2 o ustanoveniach o spoločnej bezpečnostnej a obrannej politike (SBOP),

| — | so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (1), na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej (2), na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na strane jednej, a Moldavskou republikou na strane druhej (3), na Dohodu o komplexnom a posilnenom partnerstve medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Arménskou republikou na strane druhej (4) a na Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Azerbajdžanskou republikou na strane druhej (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (1), na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej (2), na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na strane jednej, a Moldavskou republikou na strane druhej (3), na Dohodu o komplexnom a posilnenom partnerstve medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Arménskou republikou na strane druhej (4) a na Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Azerbajdžanskou republikou na strane druhej (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/887 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/887 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier (7),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/881 zo 17. apríla 2019 o agentúre ENISA (Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť) a o certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 526/2013 (akt o kybernetickej bezpečnosti) (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/881 zo 17. apríla 2019 o agentúre ENISA (Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť) a o certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 526/2013 (akt o kybernetickej bezpečnosti) (8),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (9),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SBOP) 2021/1792 z 11. októbra 2021, ktorým sa mení rozhodnutie 2014/145/SBOP o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SBOP) 2021/1792 z 11. októbra 2021, ktorým sa mení rozhodnutie 2014/145/SBOP o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny (10),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/509 z 22. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky mierový nástroj (EPF) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie (SZBP) 2015/528 (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/509 z 22. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky mierový nástroj (EPF) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie (SZBP) 2015/528 (11),

| — | so zreteľom na rozhodnutia Rady (SZBP) 2021/748 (12), 2021/749 (13) a 2021/750 (14) zo 6. mája 2021 o účasti Kanady, Nórskeho kráľovstva a Spojených štátov amerických na projekte PESCO Vojenská mobilita, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutia Rady (SZBP) 2021/748 (12), 2021/749 (13) a 2021/750 (14) zo 6. mája 2021 o účasti Kanady, Nórskeho kráľovstva a Spojených štátov amerických na projekte PESCO Vojenská mobilita,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/1537 z 22. októbra 2020, ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2019/797 o reštriktívnych opatreniach proti kybernetickým útokom ohrozujúcim Úniu alebo jej členské štáty (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/1537 z 22. októbra 2020, ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2019/797 o reštriktívnych opatreniach proti kybernetickým útokom ohrozujúcim Úniu alebo jej členské štáty (15),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/1127 z 30. júla 2020, ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2019/797 o reštriktívnych opatreniach proti kybernetickým útokom ohrozujúcim Úniu alebo jej členské štáty (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/1127 z 30. júla 2020, ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2019/797 o reštriktívnych opatreniach proti kybernetickým útokom ohrozujúcim Úniu alebo jej členské štáty (16),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/797 zo 17. mája 2019 o reštriktívnych opatreniach proti kybernetickým útokom ohrozujúcim Úniu alebo jej členské štáty (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/797 zo 17. mája 2019 o reštriktívnych opatreniach proti kybernetickým útokom ohrozujúcim Úniu alebo jej členské štáty (17),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/2315 z 11. decembra 2017 o nadviazaní stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a stanovení zoznamu zúčastnených členských štátov (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/2315 z 11. decembra 2017 o nadviazaní stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a stanovení zoznamu zúčastnených členských štátov (18),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2014/486/SZBP z 22. júla 2014 o poradnej misii Európskej únie pre reformu sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine (EUAM Ukraine) (19) a rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/813 z 20. mája 2021, ktorým sa mení rozhodnutie 2014/486/SZBP o poradnej misii Európskej únie pre reformu sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine (EUAM Ukraine) (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2014/486/SZBP z 22. júla 2014 o poradnej misii Európskej únie pre reformu sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine (EUAM Ukraine) (19) a rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/813 z 20. mája 2021, ktorým sa mení rozhodnutie 2014/486/SZBP o poradnej misii Európskej únie pre reformu sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine (EUAM Ukraine) (20),

| — | so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2008/736/SZBP z 15. septembra 2008 o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia (21) a rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/1990 z 3. decembra 2020, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/452/SZBP o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2008/736/SZBP z 15. septembra 2008 o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia (21) a rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/1990 z 3. decembra 2020, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/452/SZBP o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia (22),

| — | so zreteľom na ročný pracovný program Európskeho obranného fondu na rok 2021, ktorý Komisia prijala 30. júna 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ročný pracovný program Európskeho obranného fondu na rok 2021, ktorý Komisia prijala 30. júna 2021,

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 16. decembra 2020 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii a o zrušení smernice (EÚ) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 16. decembra 2020 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v Únii a o zrušení smernice (EÚ) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 16. decembra 2020 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o odolnosti kritických subjektov (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 16. decembra 2020 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o odolnosti kritických subjektov (COM(2020)0829),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 16. decembra 2020 s názvom Stratégia kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 16. decembra 2020 s názvom Stratégia kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde (JOIN(2020)0018),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. júla 2020 o stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. júla 2020 o stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu (COM(2020)0605),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 13. septembra 2017 s názvom Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ (JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 13. septembra 2017 s názvom Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ (JOIN(2017)0450),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 7. júna 2017 s názvom Strategický prístup k zvyšovaniu odolnosti vo vonkajšej činnosti EÚ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 7. júna 2017 s názvom Strategický prístup k zvyšovaniu odolnosti vo vonkajšej činnosti EÚ (JOIN(2017)0021),

| — | so zreteľom na neformálne zasadnutie Európskej rady, ktoré sa uskutočnilo 10. a 11. marca 2022, formálne zasadnutie Európskej rady, ktoré sa uskutočnilo 24. a 25. marca 2022, a mimoriadny samit NATO z 24. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na neformálne zasadnutie Európskej rady, ktoré sa uskutočnilo 10. a 11. marca 2022, formálne zasadnutie Európskej rady, ktoré sa uskutočnilo 24. a 25. marca 2022, a mimoriadny samit NATO z 24. marca 2022,

| — | so zreteľom na vyhlásenie členov Európskej rady z 26. februára 2021 týkajúce sa bezpečnosti a obrany, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie členov Európskej rady z 26. februára 2021 týkajúce sa bezpečnosti a obrany,

| — | so zreteľom na nový strategický program na roky 2019 – 2024, ktorý Európska rada prijala 20. júna 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nový strategický program na roky 2019 – 2024, ktorý Európska rada prijala 20. júna 2019,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady z 20. decembra 2013, 26. júna 2015, 15. decembra 2016, 9. marca 2017, 22. júna 2017, 20. novembra 2017 a 15. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady z 20. decembra 2013, 26. júna 2015, 15. decembra 2016, 9. marca 2017, 22. júna 2017, 20. novembra 2017 a 15. decembra 2017,

| — | so zreteľom na závery Rady z 22. januára 2018 o integrovanom prístupe k vonkajším konfliktom a krízam a z 24. januára 2022 o bezpečnostnej situácii v Európe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 22. januára 2018 o integrovanom prístupe k vonkajším konfliktom a krízam a z 24. januára 2022 o bezpečnostnej situácii v Európe,

| — | so zreteľom na závery Rady z 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. mája 2015, 27. júna 2016, zo 14. novembra 2016, z 18. mája 2017, zo 17. júla 2017, z 25. júna 2018, zo 17. júna 2019, z 10. decembra 2019, zo 17. júna 2020, z 12. októbra 2020, 20. novembra 2020, zo 7. decembra 2020 a z 10. mája 2021 o spoločnej bezpečnostnej a obrannej politike, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. mája 2015, 27. júna 2016, zo 14. novembra 2016, z 18. mája 2017, zo 17. júla 2017, z 25. júna 2018, zo 17. júna 2019, z 10. decembra 2019, zo 17. júna 2020, z 12. októbra 2020, 20. novembra 2020, zo 7. decembra 2020 a z 10. mája 2021 o spoločnej bezpečnostnej a obrannej politike,

| — | so zreteľom na závery Rady z 13. decembra 2021 o pakte o civilnej SBOP, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 13. decembra 2021 o pakte o civilnej SBOP,

| — | so zreteľom na závery Rady z 20. novembra 2020 o strategickom preskúmaní PESCO za rok 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 20. novembra 2020 o strategickom preskúmaní PESCO za rok 2020,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 16. júna 2020 o vonkajšej činnosti EÚ v oblasti predchádzania terorizmu a násilnému extrémizmu a boja proti nim, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 16. júna 2020 o vonkajšej činnosti EÚ v oblasti predchádzania terorizmu a násilnému extrémizmu a boja proti nim,

| — | so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2019 o komplementárnom úsilí zameranom na zvyšovanie odolnosti a boj proti hybridným hrozbám, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2019 o komplementárnom úsilí zameranom na zvyšovanie odolnosti a boj proti hybridným hrozbám,

| — | so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2018 o ženách, mieri a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 10. decembra 2018 o ženách, mieri a bezpečnosti,

| — | so zreteľom na závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 19. novembra 2018, o ustanovení paktu o civilnej SBOP, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 19. novembra 2018, o ustanovení paktu o civilnej SBOP,

| — | so zreteľom na závery Rady z 19. júna 2017 o rámci pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor nástrojov v oblasti kybernetickej diplomacie“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 19. júna 2017 o rámci pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické činnosti („súbor nástrojov v oblasti kybernetickej diplomacie“),

| — | so zreteľom na záverečnú správu z prvého cyklu koordinovaného ročného hodnotenia obrany (CARD) predloženú Rade na jej zasadnutí 20. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu z prvého cyklu koordinovaného ročného hodnotenia obrany (CARD) predloženú Rade na jej zasadnutí 20. novembra 2020,

| — | so zreteľom na globálnu stratégiu s názvom „Spoločná vízia, spoločný postup: Silnejšia Európa: globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie“, ktorú 28. júna 2016 predstavila podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálnu stratégiu s názvom „Spoločná vízia, spoločný postup: Silnejšia Európa: globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie“, ktorú 28. júna 2016 predstavila podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenia zo samitov Východného partnerstva (VP) z roku 2009 v Prahe, 2011 vo Varšave, 2013 vo Vilniuse, 2015 v Rige, 2017 v Bruseli a 2021 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenia zo samitov Východného partnerstva (VP) z roku 2009 v Prahe, 2011 vo Varšave, 2013 vo Vilniuse, 2015 v Rige, 2017 v Bruseli a 2021 v Bruseli,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie prijaté parlamentnými výbormi pre zahraničné veci pridruženého tria a spoločné vyhlásenie parlamentných výborov Poľska a Litvy prijaté 13. decembra 2021 o posilnení spolupráce v rámci monitorovania ľudských práv na územiach štátov Východného partnerstva okupovaných Ruskom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie prijaté parlamentnými výbormi pre zahraničné veci pridruženého tria a spoločné vyhlásenie parlamentných výborov Poľska a Litvy prijaté 13. decembra 2021 o posilnení spolupráce v rámci monitorovania ľudských práv na územiach štátov Východného partnerstva okupovaných Ruskom,

| — | so zreteľom na protokol z Minska z 5. septembra 2014, memorandum z Minska z 19. septembra 2014 a balík opatrení na vykonávanie dohôd z Minska prijatých a podpísaných v Minsku 12. februára 2015 a schválených ako celok Bezpečnostnou radou OSN v rezolúcii č. 2202(2015) zo 17. februára 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na protokol z Minska z 5. septembra 2014, memorandum z Minska z 19. septembra 2014 a balík opatrení na vykonávanie dohôd z Minska prijatých a podpísaných v Minsku 12. februára 2015 a schválených ako celok Bezpečnostnou radou OSN v rezolúcii č. 2202(2015) zo 17. februára 2015,

| — | so zreteľom na trojstranné stretnutia predsedu Európskej rady Charlesa Michela, prezidenta Azerbajdžanskej republiky Ilhama Alijeva a predsedu vlády Arménskej republiky Nikolu Pašinjana zo 14. decembra 2021 a 6. apríla 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na trojstranné stretnutia predsedu Európskej rady Charlesa Michela, prezidenta Azerbajdžanskej republiky Ilhama Alijeva a predsedu vlády Arménskej republiky Nikolu Pašinjana zo 14. decembra 2021 a 6. apríla 2022,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie z 10. júla 2018 o spolupráci medzi EÚ a NATO a spoločné vyhlásenie EÚ a NATO z 8. júla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie z 10. júla 2018 o spolupráci medzi EÚ a NATO a spoločné vyhlásenie EÚ a NATO z 8. júla 2016,

| — | so zreteľom na šiestu správu o pokroku zo 17. mája 2021 vo vykonávaní spoločného súboru návrhov, ktoré schválili rady EÚ a NATO 6. decembra 2016 a 5. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na šiestu správu o pokroku zo 17. mája 2021 vo vykonávaní spoločného súboru návrhov, ktoré schválili rady EÚ a NATO 6. decembra 2016 a 5. decembra 2017,

| — | so zreteľom na spoločný súbor 74 návrhov na vykonávanie spoločného vyhlásenia z Varšavy, ktoré schválili Rady EÚ a NATO 6. decembra 2016 a 5. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný súbor 74 návrhov na vykonávanie spoločného vyhlásenia z Varšavy, ktoré schválili Rady EÚ a NATO 6. decembra 2016 a 5. decembra 2017,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie EÚ a OSN z 24. januára 2022 o posilnení strategického partnerstva OSN a EÚ v oblasti mierových operácií a krízového riadenia: Priority na roky 2022 – 2024, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie EÚ a OSN z 24. januára 2022 o posilnení strategického partnerstva OSN a EÚ v oblasti mierových operácií a krízového riadenia: Priority na roky 2022 – 2024,

| — | so zreteľom na Chartu OSN, Helsinský záverečný akt Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) z roku 1975, Parížsku chartu pre novú Európu z roku 1990, Kódex správania OBSE o politicko-vojenských aspektoch bezpečnosti z 3. decembra 1994, Memorandum o bezpečnostných zárukách v súvislosti s pristúpením Ukrajiny k Zmluve o nešírení jadrových zbraní z 5. decembra 1994 (Budapeštianske memorandum o bezpečnostných zárukách) a Viedenský dokument z 30. novembra 2011 o opatreniach na posilnenie dôvery a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu OSN, Helsinský záverečný akt Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) z roku 1975, Parížsku chartu pre novú Európu z roku 1990, Kódex správania OBSE o politicko-vojenských aspektoch bezpečnosti z 3. decembra 1994, Memorandum o bezpečnostných zárukách v súvislosti s pristúpením Ukrajiny k Zmluve o nešírení jadrových zbraní z 5. decembra 1994 (Budapeštianske memorandum o bezpečnostných zárukách) a Viedenský dokument z 30. novembra 2011 o opatreniach na posilnenie dôvery a bezpečnosti,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 o spolupráci medzi EÚ a NATO v kontexte transatlantických vzťahov (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 o spolupráci medzi EÚ a NATO v kontexte transatlantických vzťahov (23),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o vojnových zajatcoch po najnovšom konflikte medzi Arménskom a Azerbajdžanom (24), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o vojnových zajatcoch po najnovšom konflikte medzi Arménskom a Azerbajdžanom (24),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o vykonávaní smernice 2009/81/ES o obstarávaní v oblasti obrany a bezpečnosti a smernice 2009/43/ES o transferoch výrobkov obranného priemyslu (25), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o vykonávaní smernice 2009/81/ES o obstarávaní v oblasti obrany a bezpečnosti a smernice 2009/43/ES o transferoch výrobkov obranného priemyslu (25),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. februára 2021 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou (26), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. februára 2021 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou (26),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2021 o vykonávaní spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky – výročná správa za rok 2020 (27), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2021 o vykonávaní spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky – výročná správa za rok 2020 (27),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2021 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky – výročná správa za rok 2020 (28), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. januára 2021 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky – výročná správa za rok 2020 (28),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Moldavskou republikou (29), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Moldavskou republikou (29),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2020 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom (30), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2020 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom (30),

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k Východnému partnerstvu pred samitom v júni 2020 (31), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k Východnému partnerstvu pred samitom v júni 2020 (31),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. decembra 2018 o vojenskej mobilite (32), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. decembra 2018 o vojenskej mobilite (32),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. júna 2018 o kybernetickej obrane (33), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. júna 2018 o kybernetickej obrane (33),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Rusku, najmä na tie, ktoré sa týkajú krokov Ruska na územiach krajín Východného partnerstva, jeho nezákonnej anexie Krymu, porušovania práv krymských Tatárov, okupácie časti územia Ukrajiny, Gruzínska a Moldavskej republiky a súvisiacich činností vytyčovania hraníc, ako aj jeho nepriateľskej propagandy a dezinformácií namiereným proti EÚ a krajinám Východného partnerstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Rusku, najmä na tie, ktoré sa týkajú krokov Ruska na územiach krajín Východného partnerstva, jeho nezákonnej anexie Krymu, porušovania práv krymských Tatárov, okupácie časti územia Ukrajiny, Gruzínska a Moldavskej republiky a súvisiacich činností vytyčovania hraníc, ako aj jeho nepriateľskej propagandy a dezinformácií namiereným proti EÚ a krajinám Východného partnerstva,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0168/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0168/2022),

| A. | keďže Východné partnerstvo je súčasťou susedskej politiky EÚ a keďže EÚ má komplexný prístup k bezpečnosti a odolnosti vrátane kybernetických a hybridných hrozieb, ktorý je osobitne navrhnutý na posilnenie vzťahov so šiestimi krajinami Východného partnerstva: Arménskom, Azerbajdžanom, Bieloruskom, Gruzínskom, Moldavskou republikou a Ukrajinou, na pomoc s presadzovaním mieru, stability, odolnosti, spoločnej prosperity, udržateľného rozvoja a reforiem a ľudskej bezpečnosti vo východnom susedstve EÚ, na posilnenie hospodárskej spolupráce, na podporu medziodvetvových reforiem a ako príspevok k celkovej odolnosti týchto krajín v duchu spoločnej angažovanosti a zodpovednosti; |
| --- | --- |

A.

keďže Východné partnerstvo je súčasťou susedskej politiky EÚ a keďže EÚ má komplexný prístup k bezpečnosti a odolnosti vrátane kybernetických a hybridných hrozieb, ktorý je osobitne navrhnutý na posilnenie vzťahov so šiestimi krajinami Východného partnerstva: Arménskom, Azerbajdžanom, Bieloruskom, Gruzínskom, Moldavskou republikou a Ukrajinou, na pomoc s presadzovaním mieru, stability, odolnosti, spoločnej prosperity, udržateľného rozvoja a reforiem a ľudskej bezpečnosti vo východnom susedstve EÚ, na posilnenie hospodárskej spolupráce, na podporu medziodvetvových reforiem a ako príspevok k celkovej odolnosti týchto krajín v duchu spoločnej angažovanosti a zodpovednosti;

| B. | keďže Východné partnerstvo sa snaží podporovať stabilitu, prosperitu a vzájomnú spoluprácu a presadzovať záväzok uskutočňovať potrebné reformy; keďže je naliehavo potrebné posilniť mierové riešenie konfliktov v rámci celého Východného partnerstva, najmä prostredníctvom multilaterálnych prístupov a fór, ako je OBSE; keďže je potrebné vypracovať stratégiu, ako lepšie riešiť bezpečnostné aspekty politiky EÚ v rámci Východného partnerstva, pričom treba vychádzať z bezpečnostných potrieb príslušných partnerských krajín, keďže destabilizácia regiónu Východného partnerstva predstavuje významnú globálnu hrozbu a ohrozuje mier, stabilitu a bezpečnosť krajín Východného partnerstva a európskeho kontinentu; |
| --- | --- |

B.

keďže Východné partnerstvo sa snaží podporovať stabilitu, prosperitu a vzájomnú spoluprácu a presadzovať záväzok uskutočňovať potrebné reformy; keďže je naliehavo potrebné posilniť mierové riešenie konfliktov v rámci celého Východného partnerstva, najmä prostredníctvom multilaterálnych prístupov a fór, ako je OBSE; keďže je potrebné vypracovať stratégiu, ako lepšie riešiť bezpečnostné aspekty politiky EÚ v rámci Východného partnerstva, pričom treba vychádzať z bezpečnostných potrieb príslušných partnerských krajín, keďže destabilizácia regiónu Východného partnerstva predstavuje významnú globálnu hrozbu a ohrozuje mier, stabilitu a bezpečnosť krajín Východného partnerstva a európskeho kontinentu;

| C. | keďže Východné partnerstvo v posledných rokoch čelí vážnemu porušovaniu medzinárodného práva, bezpečnostným hrozbám a konfliktom, čo viedlo k súčasnej ruskej útočnej vojne proti Ukrajine; keďže bezpečnosť a mier vo východnom susedstve predpokladá rešpektovanie a dodržiavanie medzinárodného práva, územnej celistvosti a základných práv a slobôd; keďže EÚ by mala urobiť všetko na to, aby pomohla pridruženým krajinám Východného partnerstva znovu získať ich plnú suverenitu a kontrolu nad ich územím; keďže jasný záväzok EÚ voči európskej perspektíve pridružených krajín Východného partnerstva je rozhodujúci pre prodemokratické reformy a bezpečnosť, stabilitu a prosperitu ich spoločností; |
| --- | --- |

C.

keďže Východné partnerstvo v posledných rokoch čelí vážnemu porušovaniu medzinárodného práva, bezpečnostným hrozbám a konfliktom, čo viedlo k súčasnej ruskej útočnej vojne proti Ukrajine; keďže bezpečnosť a mier vo východnom susedstve predpokladá rešpektovanie a dodržiavanie medzinárodného práva, územnej celistvosti a základných práv a slobôd; keďže EÚ by mala urobiť všetko na to, aby pomohla pridruženým krajinám Východného partnerstva znovu získať ich plnú suverenitu a kontrolu nad ich územím; keďže jasný záväzok EÚ voči európskej perspektíve pridružených krajín Východného partnerstva je rozhodujúci pre prodemokratické reformy a bezpečnosť, stabilitu a prosperitu ich spoločností;

| D. | keďže EÚ a krajiny Východného partnerstva sa spoločne rozhodli prehĺbiť svoju spoluprácu v oblasti bezpečnosti vrátane posilnenia schopnosti krajín Východného partnerstva čeliť hybridným a kybernetickým hrozbám; keďže je potrebné zachovať zameranie na konvenčné hrozby aj vzhľadom na nedávny vývoj v krajinách Východného partnerstva a v Strednej Ázii; |
| --- | --- |

D.

keďže EÚ a krajiny Východného partnerstva sa spoločne rozhodli prehĺbiť svoju spoluprácu v oblasti bezpečnosti vrátane posilnenia schopnosti krajín Východného partnerstva čeliť hybridným a kybernetickým hrozbám; keďže je potrebné zachovať zameranie na konvenčné hrozby aj vzhľadom na nedávny vývoj v krajinách Východného partnerstva a v Strednej Ázii;

| E. | keďže základné ciele Východného partnerstva sú prospešné pre všetkých susedov vrátane Ruska, pretože pomáhajú vytvárať stabilnejší región prostredníctvom opatrení, ktorými sa zachováva medzinárodné právo, dodržiava územná celistvosť a zmluvy, ktorými sa riadia vzťahy medzi štátmi, a ktorými sa posilňuje dobrá správa vecí verejných, demokracia, právny štát, dodržiavanie ľudských práv a dobré susedské vzťahy tým, že sa podporuje mier, stabilita, spoločná prosperita a vyhliadky pre obyvateľov všetkých krajín Východného partnerstva; keďže destabilizácia regiónu Východného partnerstva predstavuje významnú hrozbu pre mier, stabilitu a bezpečnosť v EÚ a na celom svete; |
| --- | --- |

E.

keďže základné ciele Východného partnerstva sú prospešné pre všetkých susedov vrátane Ruska, pretože pomáhajú vytvárať stabilnejší región prostredníctvom opatrení, ktorými sa zachováva medzinárodné právo, dodržiava územná celistvosť a zmluvy, ktorými sa riadia vzťahy medzi štátmi, a ktorými sa posilňuje dobrá správa vecí verejných, demokracia, právny štát, dodržiavanie ľudských práv a dobré susedské vzťahy tým, že sa podporuje mier, stabilita, spoločná prosperita a vyhliadky pre obyvateľov všetkých krajín Východného partnerstva; keďže destabilizácia regiónu Východného partnerstva predstavuje významnú hrozbu pre mier, stabilitu a bezpečnosť v EÚ a na celom svete;

| F. | keďže na samite Východného partnerstva, ktorý sa konal 15. decembra 2021, sa opätovne potvrdilo zvrchované právo každého partnera zvoliť si úroveň ambícií a cieľov, ktoré chce dosiahnuť vo svojich vzťahoch k EÚ; |
| --- | --- |

F.

keďže na samite Východného partnerstva, ktorý sa konal 15. decembra 2021, sa opätovne potvrdilo zvrchované právo každého partnera zvoliť si úroveň ambícií a cieľov, ktoré chce dosiahnuť vo svojich vzťahoch k EÚ;

| G. | keďže výsledkom samitu Východného partnerstva v roku 2021 bolo zvýšené úsilie o posilnenie odolnosti, zintenzívnenie strategickej komunikácie, boja proti dezinformáciám a podpory bezpečnostného a kybernetického dialógu a spolupráce v oblastiach SBOP; |
| --- | --- |

G.

keďže výsledkom samitu Východného partnerstva v roku 2021 bolo zvýšené úsilie o posilnenie odolnosti, zintenzívnenie strategickej komunikácie, boja proti dezinformáciám a podpory bezpečnostného a kybernetického dialógu a spolupráce v oblastiach SBOP;

| H. | keďže každá krajina v oblasti Východného partnerstva EÚ s výnimkou Bieloruska má na svojom území územný konflikt, ktorý organizuje Rusko alebo do ktorého je zapojené Rusko; |
| --- | --- |

H.

keďže každá krajina v oblasti Východného partnerstva EÚ s výnimkou Bieloruska má na svojom území územný konflikt, ktorý organizuje Rusko alebo do ktorého je zapojené Rusko;

| I. | keďže 22. februára 2022 obidve komory ruského parlamentu – Rada federácie a Štátna duma – jednomyseľne schválili uznanie ukrajinských separatistických regiónov Doneck a Luhansk za nezávislé štáty; |
| --- | --- |

I.

keďže 22. februára 2022 obidve komory ruského parlamentu – Rada federácie a Štátna duma – jednomyseľne schválili uznanie ukrajinských separatistických regiónov Doneck a Luhansk za nezávislé štáty;

| J. | keďže 23. februára 2022 ruský parlament odhlasoval, že prezident Putin môže použiť ruskú armádu mimo územia krajiny na „podporu separatistov na Ukrajine“; |
| --- | --- |

J.

keďže 23. februára 2022 ruský parlament odhlasoval, že prezident Putin môže použiť ruskú armádu mimo územia krajiny na „podporu separatistov na Ukrajine“;

| K. | keďže 24. februára 2022 ruský prezident Vladimir Putin vo vopred nahratom televíznom príhovore oznámil, že nariadil „špeciálnu vojenskú operáciu“ na východe Ukrajiny; keďže o niekoľko minút neskôr došlo k raketovým útokom v desiatkach miest po celej krajine vrátane hlavného mesta Ukrajiny; keďže na úsvite prešli na východnú Ukrajinu vojská a obrnené vozidlá z ruskej hranice, ako aj z Bieloruska na severe a z Krymu, ktorý Rusko nezákonne anektovalo, na juhu; |
| --- | --- |

K.

keďže 24. februára 2022 ruský prezident Vladimir Putin vo vopred nahratom televíznom príhovore oznámil, že nariadil „špeciálnu vojenskú operáciu“ na východe Ukrajiny; keďže o niekoľko minút neskôr došlo k raketovým útokom v desiatkach miest po celej krajine vrátane hlavného mesta Ukrajiny; keďže na úsvite prešli na východnú Ukrajinu vojská a obrnené vozidlá z ruskej hranice, ako aj z Bieloruska na severe a z Krymu, ktorý Rusko nezákonne anektovalo, na juhu;

| L. | keďže 27. februára 2022 prezident Putin rozhodol o uvedení ruských jadrových a raketových síl do najvyššieho stupňa bojovej pohotovosti; |
| --- | --- |

L.

keďže 27. februára 2022 prezident Putin rozhodol o uvedení ruských jadrových a raketových síl do najvyššieho stupňa bojovej pohotovosti;

| M. | keďže 24. februára 2022, keď Rusko zhromaždilo viac ako 200 000 vojakov v útočnej formácii na hraniciach Ukrajiny a zároveň zintenzívnilo taktiku hybridnej a kybernetickej vojny proti zvoleným ukrajinským orgánom, začalo rozsiahlu inváziu na Ukrajinu cez jej severné, východné a južné hranice a Čierne more, pričom intenzívne bombardovalo civilné oblasti s využitím prevahy svojich vzdušných a námorných síl a zbraní; keďže ide celkovo o najväčší vojenský konflikt v Európe od druhej svetovej vojny; |
| --- | --- |

M.

keďže 24. februára 2022, keď Rusko zhromaždilo viac ako 200 000 vojakov v útočnej formácii na hraniciach Ukrajiny a zároveň zintenzívnilo taktiku hybridnej a kybernetickej vojny proti zvoleným ukrajinským orgánom, začalo rozsiahlu inváziu na Ukrajinu cez jej severné, východné a južné hranice a Čierne more, pričom intenzívne bombardovalo civilné oblasti s využitím prevahy svojich vzdušných a námorných síl a zbraní; keďže ide celkovo o najväčší vojenský konflikt v Európe od druhej svetovej vojny;

| N. | keďže napriek počiatočným neúspechom spôsobeným intenzívnym úsilím ukrajinského odporu ruské sily uskutočnili útočné operácie a letecké a delostrelecké/raketové útoky na civilné ciele a infraštruktúru vrátane známych evakuačných koridorov; |
| --- | --- |

N.

keďže napriek počiatočným neúspechom spôsobeným intenzívnym úsilím ukrajinského odporu ruské sily uskutočnili útočné operácie a letecké a delostrelecké/raketové útoky na civilné ciele a infraštruktúru vrátane známych evakuačných koridorov;

| O. | keďže 13. marca 2022 Rusko vystupňovalo svoju útočnú vojnu na Ukrajine útokmi na veľkú vojenskú základňu vzdialenú necelých 16 km od poľských hraníc, pri ktorých zahynulo najmenej 35 ľudí a ďalších 134 utrpelo zranenia, čo ešte viac zvýšilo napätie v regióne; |
| --- | --- |

O.

keďže 13. marca 2022 Rusko vystupňovalo svoju útočnú vojnu na Ukrajine útokmi na veľkú vojenskú základňu vzdialenú necelých 16 km od poľských hraníc, pri ktorých zahynulo najmenej 35 ľudí a ďalších 134 utrpelo zranenia, čo ešte viac zvýšilo napätie v regióne;

| P. | keďže Rusko prezidenta Putina naďalej vedie útočnú vojnu a nepretržitú hybridnú vojnu proti niektorým krajinám Východného partnerstva, ktorá je v celom regióne podporená neustále prítomnou hrozbou použitia sily, ozbrojenej agresie a nezákonnej okupácie, aby udržalo štáty politicky slabé a v nerovnováhe a pripútalo ich do samozvanej sféry vplyvu Moskvy, čím v podstate nerešpektuje právo krajín Východného partnerstva robiť vlastné rozhodnutia v oblasti zahraničnej politiky a vybrať si vlastné spojenectvá, čo je v rozpore s príslušnými zásadami OBSE v Helsinskom záverečnom akte z roku 1975, Parížskej charte z roku 1990, ako aj v Istanbulskom dokumente (1999) a Astanskej deklarácii (2010); keďže agresívne kroky Ruska a jeho pokusy o oslabenie európskeho bezpečnostného poriadku spôsobujú nestabilitu v regióne aj mimo neho a ich cieľom je takisto oslabiť a degradovať úlohu EÚ v regióne; |
| --- | --- |

P.

keďže Rusko prezidenta Putina naďalej vedie útočnú vojnu a nepretržitú hybridnú vojnu proti niektorým krajinám Východného partnerstva, ktorá je v celom regióne podporená neustále prítomnou hrozbou použitia sily, ozbrojenej agresie a nezákonnej okupácie, aby udržalo štáty politicky slabé a v nerovnováhe a pripútalo ich do samozvanej sféry vplyvu Moskvy, čím v podstate nerešpektuje právo krajín Východného partnerstva robiť vlastné rozhodnutia v oblasti zahraničnej politiky a vybrať si vlastné spojenectvá, čo je v rozpore s príslušnými zásadami OBSE v Helsinskom záverečnom akte z roku 1975, Parížskej charte z roku 1990, ako aj v Istanbulskom dokumente (1999) a Astanskej deklarácii (2010); keďže agresívne kroky Ruska a jeho pokusy o oslabenie európskeho bezpečnostného poriadku spôsobujú nestabilitu v regióne aj mimo neho a ich cieľom je takisto oslabiť a degradovať úlohu EÚ v regióne;

| Q. | keďže priama vojenská agresia Ruska proti Gruzínsku v roku 2008 a následná okupácia 20 % jeho územia, invázia, dočasná okupácia a nezákonná anexia Krymu v roku 2014 a podpora separatistov v Donecku a Luhansku destabilizovali región a poslúžili ako precedens, ktorý viedol k útočnej vojne Ruska proti Ukrajine a k jasnému porušeniu suverenity, nezávislosti, jednoty a územnej celistvosti Gruzínska a Ukrajiny; keďže EÚ dôrazne odsúdila tieto kroky a dôrazne zopakovala svoje odhodlanie neuznať nelegálne anektované a okupované regióny Ruska, ktoré Rusko využilo na agresiu voči niektorým krajinám Východného partnerstva, čo viedlo členské štáty a EÚ k prijatiu celého radu reštriktívnych opatrení; keďže kroky Ruska ukázali, že Rusko odmieta snahy pridružených krajín Východného partnerstva vstúpiť do EÚ alebo NATO a je odhodlané vystúpiť proti akýmkoľvek pokusom o podporu demokratického vývoja v regióne, ktorý považuje za svoje „blízke zahraničie“; keďže „blízke zahraničie“ je Kremľom naďalej vnímané ako sféra vplyvu Ruska; |
| --- | --- |

Q.

keďže priama vojenská agresia Ruska proti Gruzínsku v roku 2008 a následná okupácia 20 % jeho územia, invázia, dočasná okupácia a nezákonná anexia Krymu v roku 2014 a podpora separatistov v Donecku a Luhansku destabilizovali región a poslúžili ako precedens, ktorý viedol k útočnej vojne Ruska proti Ukrajine a k jasnému porušeniu suverenity, nezávislosti, jednoty a územnej celistvosti Gruzínska a Ukrajiny; keďže EÚ dôrazne odsúdila tieto kroky a dôrazne zopakovala svoje odhodlanie neuznať nelegálne anektované a okupované regióny Ruska, ktoré Rusko využilo na agresiu voči niektorým krajinám Východného partnerstva, čo viedlo členské štáty a EÚ k prijatiu celého radu reštriktívnych opatrení; keďže kroky Ruska ukázali, že Rusko odmieta snahy pridružených krajín Východného partnerstva vstúpiť do EÚ alebo NATO a je odhodlané vystúpiť proti akýmkoľvek pokusom o podporu demokratického vývoja v regióne, ktorý považuje za svoje „blízke zahraničie“; keďže „blízke zahraničie“ je Kremľom naďalej vnímané ako sféra vplyvu Ruska;

| R. | keďže ruská útočná vojna proti Ukrajine odhaľuje veľké slabiny v oblasti bezpečnosti členských štátov a krajín, ktoré sa usilujú o pristúpenie k EÚ, najmä štátov v regiónoch Pobaltia a Čierneho mora; |
| --- | --- |

R.

keďže ruská útočná vojna proti Ukrajine odhaľuje veľké slabiny v oblasti bezpečnosti členských štátov a krajín, ktoré sa usilujú o pristúpenie k EÚ, najmä štátov v regiónoch Pobaltia a Čierneho mora;

| S. | keďže Bielorusko napomáhalo ruskej útočnej vojne proti Ukrajine a umožnilo ruským ozbrojeným silám uskutočniť týždenné vojenské cvičenia na bieloruskom území predtým, ako umožnilo, aby jeho územie slúžilo ako štartovacia rampa pre inváziu na Ukrajinu; |
| --- | --- |

S.

keďže Bielorusko napomáhalo ruskej útočnej vojne proti Ukrajine a umožnilo ruským ozbrojeným silám uskutočniť týždenné vojenské cvičenia na bieloruskom území predtým, ako umožnilo, aby jeho územie slúžilo ako štartovacia rampa pre inváziu na Ukrajinu;

| T. | keďže spoločného vojenského cvičenia ZAPAD, ktoré v septembri 2021 uskutočnilo Rusko s Bieloruskom a niekoľkými ďalšími krajinami Organizácie zmluvy o kolektívnej bezpečnosti (CSTO) pod vedením Ruska, sa zúčastnilo až 200 000 vojakov, ktorí nacvičovali boje proti povstaniu, vojenské operácie v mestách a kybernetické útoky v netransparentnom prejave sily; keďže Rusko a Bielorusko pravidelne vykonávajú spoločné vojenské cvičenia a dohodli sa na spoločnej vojenskej doktríne; keďže spoločné rusko-bieloruské vojenské cvičenie „Spojenecké odhodlanie 2022“ slúžilo na demonštráciu toho, že rozdiely vo vojenských spôsobilostiach Ruska sa rýchlo zmenšujú, pričom Rusko čoraz viac realizuje svoj cieľ prehlbovať politické a vojenské vzťahy s krajinami Organizácie zmluvy o kolektívnej bezpečnosti; keďže tieto vojenské cvičenia sa ukázali ako výcvik na prípadnú inváziu a útočnú vojnu proti Ukrajine; keďže ruské vojenské sily v Bielorusku predstavujú hrozbu pre Ukrajinu, Poľsko, Litvu a celú Európu a mohli by byť súčasťou konečného plánu na podrobenie a okupáciu Bieloruska; |
| --- | --- |

T.

keďže spoločného vojenského cvičenia ZAPAD, ktoré v septembri 2021 uskutočnilo Rusko s Bieloruskom a niekoľkými ďalšími krajinami Organizácie zmluvy o kolektívnej bezpečnosti (CSTO) pod vedením Ruska, sa zúčastnilo až 200 000 vojakov, ktorí nacvičovali boje proti povstaniu, vojenské operácie v mestách a kybernetické útoky v netransparentnom prejave sily; keďže Rusko a Bielorusko pravidelne vykonávajú spoločné vojenské cvičenia a dohodli sa na spoločnej vojenskej doktríne; keďže spoločné rusko-bieloruské vojenské cvičenie „Spojenecké odhodlanie 2022“ slúžilo na demonštráciu toho, že rozdiely vo vojenských spôsobilostiach Ruska sa rýchlo zmenšujú, pričom Rusko čoraz viac realizuje svoj cieľ prehlbovať politické a vojenské vzťahy s krajinami Organizácie zmluvy o kolektívnej bezpečnosti; keďže tieto vojenské cvičenia sa ukázali ako výcvik na prípadnú inváziu a útočnú vojnu proti Ukrajine; keďže ruské vojenské sily v Bielorusku predstavujú hrozbu pre Ukrajinu, Poľsko, Litvu a celú Európu a mohli by byť súčasťou konečného plánu na podrobenie a okupáciu Bieloruska;

| U. | keďže nelegitímny režim Alexandra Lukašenka, ktorý sa snaží zostať pri moci, utužil vzťahy s Putinovým Ruskom, súhlasil s prehĺbením integrácie zväzového štátu a s prijatím ruských vojsk na bielorusko-ukrajinskej hranici a poskytuje logistickú a vojenskú podporu ruským jednotkám bojujúcim v útočnej vojne proti Ukrajine; |
| --- | --- |

U.

keďže nelegitímny režim Alexandra Lukašenka, ktorý sa snaží zostať pri moci, utužil vzťahy s Putinovým Ruskom, súhlasil s prehĺbením integrácie zväzového štátu a s prijatím ruských vojsk na bielorusko-ukrajinskej hranici a poskytuje logistickú a vojenskú podporu ruským jednotkám bojujúcim v útočnej vojne proti Ukrajine;

| V. | keďže Bielorusko je vinné za útočnú vojnu proti Ukrajine tým, že umožnilo a podporilo inváziu Ruska z bieloruského územia, čím jasne preukázalo svoju politickú lojalitu a vyvolalo prísny a posilnený sankčný režim EÚ voči Bielorusku; |
| --- | --- |

V.

keďže Bielorusko je vinné za útočnú vojnu proti Ukrajine tým, že umožnilo a podporilo inváziu Ruska z bieloruského územia, čím jasne preukázalo svoju politickú lojalitu a vyvolalo prísny a posilnený sankčný režim EÚ voči Bielorusku;

| W. | keďže žiadna spolupráca v oblasti bezpečnosti a obrany by nemala zahŕňať nelegitímny režim Alexandra Lukašenka, pretože akékoľvek prípadné aktivity by mohli byť použité proti členským štátom EÚ alebo na utláčanie bieloruského ľudu; |
| --- | --- |

W.

keďže žiadna spolupráca v oblasti bezpečnosti a obrany by nemala zahŕňať nelegitímny režim Alexandra Lukašenka, pretože akékoľvek prípadné aktivity by mohli byť použité proti členským štátom EÚ alebo na utláčanie bieloruského ľudu;

| X. | keďže po masových demonštráciách proti masívnym volebným podvodom bieloruský režim ešte zvýšil domáce a násilné represie voči veľkej časti občanov Bieloruska, ktorí sa usilujú o demokratickú spoločnosť, a vzdal sa svojho cieľa podporovať lepšie vzťahy s EÚ; keďže Bielorusko zvrátilo trendy smerujúce k demokratizácii a v kontexte krízy na hraniciach medzi EÚ a Bieloruskom pristúpilo k inštrumentalizácii migrantov a keďže pokračuje v potláčaní domácich snáh o liberalizáciu a v destabilizácii a rozdeľovaní členských štátov EÚ s cieľom dosiahnuť zrušenie cielených sankcií EÚ voči osobám a subjektom zodpovedným za brutálny útlak; keďže Lukašenkov režim ohrozuje regionálnu stabilitu tým, že vedie hybridnú vojnu a na úkor bezpečnosti leteckej dopravy prinútil pristáť v Minsku let spoločnosti Ryanair, čo viedlo EÚ k uvaleniu sankcií; |
| --- | --- |

X.

keďže po masových demonštráciách proti masívnym volebným podvodom bieloruský režim ešte zvýšil domáce a násilné represie voči veľkej časti občanov Bieloruska, ktorí sa usilujú o demokratickú spoločnosť, a vzdal sa svojho cieľa podporovať lepšie vzťahy s EÚ; keďže Bielorusko zvrátilo trendy smerujúce k demokratizácii a v kontexte krízy na hraniciach medzi EÚ a Bieloruskom pristúpilo k inštrumentalizácii migrantov a keďže pokračuje v potláčaní domácich snáh o liberalizáciu a v destabilizácii a rozdeľovaní členských štátov EÚ s cieľom dosiahnuť zrušenie cielených sankcií EÚ voči osobám a subjektom zodpovedným za brutálny útlak; keďže Lukašenkov režim ohrozuje regionálnu stabilitu tým, že vedie hybridnú vojnu a na úkor bezpečnosti leteckej dopravy prinútil pristáť v Minsku let spoločnosti Ryanair, čo viedlo EÚ k uvaleniu sankcií;

| Y. | keďže 27. februára 2022 Bielorusko schválilo novú ústavu, v ktorej sa upustilo od nejadrového štatútu krajiny; |
| --- | --- |

Y.

keďže 27. februára 2022 Bielorusko schválilo novú ústavu, v ktorej sa upustilo od nejadrového štatútu krajiny;

| Z. | keďže po rozhodnutí Ruska oficiálne uznať Luhanskú a Doneckú ľudovú republiku 21. februára 2022 ruský prezident Vladimir Putin vyhlásil, že dohody z Miska „už neexistujú“ a že za ich neúspech môže Ukrajina; keďže normandský formát a dohody z Minska I a II sa doteraz ukázali ako neúčinné a nedokázali ukončiť boje medzi Ukrajinou a Ruskom podporovanými nezákonnými ozbrojenými formáciami v určitých oblastiach ukrajinských regiónov Donecka a Luhanska; keďže budúcnosť normandského formátu a dohôd z Minska I a II je veľmi neistá, keďže medzinárodný ozbrojený konflikt na Ukrajine si vyžiadal tisíce mŕtvych, vysídlenie približne 10 miliónov ľudí a viac ako 4 milióny utečencov; keďže pri každodennom ostreľovaní a prestrelkách sú ľudia naďalej zraňovaní a zabíjaní; |
| --- | --- |

Z.

keďže po rozhodnutí Ruska oficiálne uznať Luhanskú a Doneckú ľudovú republiku 21. februára 2022 ruský prezident Vladimir Putin vyhlásil, že dohody z Miska „už neexistujú“ a že za ich neúspech môže Ukrajina; keďže normandský formát a dohody z Minska I a II sa doteraz ukázali ako neúčinné a nedokázali ukončiť boje medzi Ukrajinou a Ruskom podporovanými nezákonnými ozbrojenými formáciami v určitých oblastiach ukrajinských regiónov Donecka a Luhanska; keďže budúcnosť normandského formátu a dohôd z Minska I a II je veľmi neistá, keďže medzinárodný ozbrojený konflikt na Ukrajine si vyžiadal tisíce mŕtvych, vysídlenie približne 10 miliónov ľudí a viac ako 4 milióny utečencov; keďže pri každodennom ostreľovaní a prestrelkách sú ľudia naďalej zraňovaní a zabíjaní;

| AA. | keďže hrozby pre východné susedstvo sa netýkajú len správania a opatrení Ruska, ale zahŕňajú aj široký rozsah hrozieb vrátane vplyvu iných autoritárskych režimov, terorizmu, organizovanej trestnej činnosti, obchodovania s ľuďmi, korupcie, inštrumentalizácie neregulárnej migrácie, dezinformácií, zmeny klímy, kybernetických útokov, šírenia zbraní hromadného ničenia, znečisťovania životného prostredia v dôsledku vojenského konfliktu, využívania dodávok energie na vojnové účely, hybridných akcií a mnohých ďalších hrozieb pre súdržnosť spoločností v susedstve; |
| --- | --- |

AA.

keďže hrozby pre východné susedstvo sa netýkajú len správania a opatrení Ruska, ale zahŕňajú aj široký rozsah hrozieb vrátane vplyvu iných autoritárskych režimov, terorizmu, organizovanej trestnej činnosti, obchodovania s ľuďmi, korupcie, inštrumentalizácie neregulárnej migrácie, dezinformácií, zmeny klímy, kybernetických útokov, šírenia zbraní hromadného ničenia, znečisťovania životného prostredia v dôsledku vojenského konfliktu, využívania dodávok energie na vojnové účely, hybridných akcií a mnohých ďalších hrozieb pre súdržnosť spoločností v susedstve;

| AB. | keďže hybridné hrozby zahŕňajú systematickú kombináciu informačnej vojny, agilných vojenských manévrov, masovej kybernetickej vojny a zvýšeného využívania vznikajúcich a prelomových technológií, od morského dna až po vesmír vrátane nasadenia pokročilých vzdušných aj vesmírnych sledovacích a úderných systémov, ktoré budú umožnené pokročilou umelou inteligenciou (AI), kvantovou výpočtovou technikou, čoraz „inteligentnejšími“ technológiami rojov bezpilotných vzdušných prostriedkov, útočnými kybernetickými schopnosťami, hypersonickými raketovými systémami, nanotechnológiou a biologickou vojnou; |
| --- | --- |

AB.

keďže hybridné hrozby zahŕňajú systematickú kombináciu informačnej vojny, agilných vojenských manévrov, masovej kybernetickej vojny a zvýšeného využívania vznikajúcich a prelomových technológií, od morského dna až po vesmír vrátane nasadenia pokročilých vzdušných aj vesmírnych sledovacích a úderných systémov, ktoré budú umožnené pokročilou umelou inteligenciou (AI), kvantovou výpočtovou technikou, čoraz „inteligentnejšími“ technológiami rojov bezpilotných vzdušných prostriedkov, útočnými kybernetickými schopnosťami, hypersonickými raketovými systémami, nanotechnológiou a biologickou vojnou;

| AC. | keďže nemožno ignorovať potenciál Ruska uchýliť sa k použitiu chemických, biologických, rádiologických a jadrových zbraní; keďže EÚ je znepokojená narušením globálnej architektúry odzbrojenia, nešírenia zbraní a kontroly zbrojenia; |
| --- | --- |

AC.

keďže nemožno ignorovať potenciál Ruska uchýliť sa k použitiu chemických, biologických, rádiologických a jadrových zbraní; keďže EÚ je znepokojená narušením globálnej architektúry odzbrojenia, nešírenia zbraní a kontroly zbrojenia;

| AD. | keďže ruské sily podnikli vojenské útoky na jadrové elektrárne v Černobyle a Záporoží, prevzali kontrolu nad elektrárňami a niekoľko týždňov držali ich zamestnancov ako rukojemníkov, pričom Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu bol znemožnený prístup k údajom prenášaným z týchto zariadení a monitorovanie jadrového materiálu; keďže v prípade pokračovania nepriateľských akcií sa môžu stať terčom útokov aj ďalšie jadrové elektrárne na Ukrajine; |
| --- | --- |

AD.

keďže ruské sily podnikli vojenské útoky na jadrové elektrárne v Černobyle a Záporoží, prevzali kontrolu nad elektrárňami a niekoľko týždňov držali ich zamestnancov ako rukojemníkov, pričom Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu bol znemožnený prístup k údajom prenášaným z týchto zariadení a monitorovanie jadrového materiálu; keďže v prípade pokračovania nepriateľských akcií sa môžu stať terčom útokov aj ďalšie jadrové elektrárne na Ukrajine;

| AE. | keďže Moskva spustila dezinformačnú kampaň, v ktorej tvrdila, že USA vyvíjajú na Ukrajine biologické zbrane; keďže čínske ministerstvo zahraničných vecí podporilo tvrdenia Ruska; |
| --- | --- |

AE.

keďže Moskva spustila dezinformačnú kampaň, v ktorej tvrdila, že USA vyvíjajú na Ukrajine biologické zbrane; keďže čínske ministerstvo zahraničných vecí podporilo tvrdenia Ruska;

| AF. | keďže Rusko vyzvalo na zvolanie zasadnutia Bezpečnostnej rady OSN s cieľom prediskutovať svoje obvinenia týkajúce sa použitia biologických zbraní; |
| --- | --- |

AF.

keďže Rusko vyzvalo na zvolanie zasadnutia Bezpečnostnej rady OSN s cieľom prediskutovať svoje obvinenia týkajúce sa použitia biologických zbraní;

| AG. | keďže ruská oficiálna dezinformačná kampaň možno pripravuje pôdu na nasadenie biologických zbraní; keďže dezinformácie okolo biologických zbraní môžu byť zámienkou na ich prípadné použitie; |
| --- | --- |

AG.

keďže ruská oficiálna dezinformačná kampaň možno pripravuje pôdu na nasadenie biologických zbraní; keďže dezinformácie okolo biologických zbraní môžu byť zámienkou na ich prípadné použitie;

| AH. | keďže Ruskom sponzorované dezinformačné kampane a hybridné zasahovanie ohrozujú rozvoj právneho štátu, demokratických inštitúcií a európskej perspektívy v krajinách Východného partnerstva; keďže dezinformácie zavádzajú obyvateľstvo krajín Východného partnerstva, šíria nedôveru v demokratické procesy a tradičné médiá, polarizujú spoločnosti, podkopávajú postavenie ľudských práv, zhoršujú podmienky menšín a zraniteľných skupín a majú celkovo zhoršujúci sa vplyv na vnútornú bezpečnosť krajín Východného partnerstva; |
| --- | --- |

AH.

keďže Ruskom sponzorované dezinformačné kampane a hybridné zasahovanie ohrozujú rozvoj právneho štátu, demokratických inštitúcií a európskej perspektívy v krajinách Východného partnerstva; keďže dezinformácie zavádzajú obyvateľstvo krajín Východného partnerstva, šíria nedôveru v demokratické procesy a tradičné médiá, polarizujú spoločnosti, podkopávajú postavenie ľudských práv, zhoršujú podmienky menšín a zraniteľných skupín a majú celkovo zhoršujúci sa vplyv na vnútornú bezpečnosť krajín Východného partnerstva;

| AI. | keďže Rusko sa snaží rozobrať a zmeniť európsku bezpečnostnú architektúru a získať od transatlantického spoločenstva prísľuby neprijať Ukrajinu a Gruzínsko do NATO a požaduje stiahnutie vojsk NATO z niektorých členských štátov EÚ, čím by sa nerešpektovali základné zásady európskej bezpečnosti, na ktorých sa dohodli európske krajiny vrátane Ruska; keďže skutočnosť, že ruské vojská vtrhli na Ukrajinu cez bieloruské územie, aby pomohli ruskej útočnej vojne proti Ukrajine, dokazuje, aké kroky Rusko požaduje od svojich spojencov, čím naďalej predstavuje vážnu hrozbu pre Poľsko, pobaltské štáty, ostatné krajiny Východného partnerstva a celú Európu; |
| --- | --- |

AI.

keďže Rusko sa snaží rozobrať a zmeniť európsku bezpečnostnú architektúru a získať od transatlantického spoločenstva prísľuby neprijať Ukrajinu a Gruzínsko do NATO a požaduje stiahnutie vojsk NATO z niektorých členských štátov EÚ, čím by sa nerešpektovali základné zásady európskej bezpečnosti, na ktorých sa dohodli európske krajiny vrátane Ruska; keďže skutočnosť, že ruské vojská vtrhli na Ukrajinu cez bieloruské územie, aby pomohli ruskej útočnej vojne proti Ukrajine, dokazuje, aké kroky Rusko požaduje od svojich spojencov, čím naďalej predstavuje vážnu hrozbu pre Poľsko, pobaltské štáty, ostatné krajiny Východného partnerstva a celú Európu;

| AJ. | keďže EÚ, NATO a ich členské štáty sa zasadzujú za mierové diplomatické riešenie, ktoré by viedlo k okamžitému ukončeniu všetkých vojenských aktivít Ruska na Ukrajine a bezpodmienečnému stiahnutiu všetkých síl a vojenského vybavenia z celého medzinárodne uznaného územia Ukrajiny, a keďže členské štáty pracujú na zvýšení odolnosti Ukrajiny a jej schopnosti brániť sa; keďže Rusko úmyselne a zámerne ignorovalo Európsku úniu v dialógu a rokovaniach o situácii na Ukrajine, pričom v hre je bezpečnosť EÚ; keďže bez európskych krajín nemožno diskutovať o európskej bezpečnosti; keďže OBSE je jedinou európskou organizáciou, ktorá združuje všetky európske krajiny vrátane Ruska, Strednej Ázie a transatlantických partnerov; keďže OBSE zostáva vhodným rámcom na diskusiu o tom, ako posilniť spoločnú európsku bezpečnostnú štruktúru v záujme všetkých; keďže sa vynakladá značné úsilie na udržanie intenzívnej spolupráce medzi EÚ, jej členskými štátmi a Spojenými štátmi a medzi samotnými členskými štátmi navzájom, pokiaľ ide o ruskú útočnú vojnu proti Ukrajine; keďže intenzívne dvojstranné rozhovory o prebiehajúcej ruskej útočnej vojne proti Ukrajine nepriniesli žiadny posun smerom k udržateľnému riešeniu tejto krízy; |
| --- | --- |

AJ.

keďže EÚ, NATO a ich členské štáty sa zasadzujú za mierové diplomatické riešenie, ktoré by viedlo k okamžitému ukončeniu všetkých vojenských aktivít Ruska na Ukrajine a bezpodmienečnému stiahnutiu všetkých síl a vojenského vybavenia z celého medzinárodne uznaného územia Ukrajiny, a keďže členské štáty pracujú na zvýšení odolnosti Ukrajiny a jej schopnosti brániť sa; keďže Rusko úmyselne a zámerne ignorovalo Európsku úniu v dialógu a rokovaniach o situácii na Ukrajine, pričom v hre je bezpečnosť EÚ; keďže bez európskych krajín nemožno diskutovať o európskej bezpečnosti; keďže OBSE je jedinou európskou organizáciou, ktorá združuje všetky európske krajiny vrátane Ruska, Strednej Ázie a transatlantických partnerov; keďže OBSE zostáva vhodným rámcom na diskusiu o tom, ako posilniť spoločnú európsku bezpečnostnú štruktúru v záujme všetkých; keďže sa vynakladá značné úsilie na udržanie intenzívnej spolupráce medzi EÚ, jej členskými štátmi a Spojenými štátmi a medzi samotnými členskými štátmi navzájom, pokiaľ ide o ruskú útočnú vojnu proti Ukrajine; keďže intenzívne dvojstranné rozhovory o prebiehajúcej ruskej útočnej vojne proti Ukrajine nepriniesli žiadny posun smerom k udržateľnému riešeniu tejto krízy;

| AK. | keďže Európska rada a Rada pre zahraničné veci vrátane ministrov zahraničných vecí a obrany sa niekoľkokrát stretli, aby rokovali o ruskej útočnej vojne proti Ukrajine a rozhodli o stratégii EÚ na jej riešenie; keďže EÚ čelila vojenskej agresii Ruskej federácie voči Ukrajine sprísňovaním sankcií; keďže medzi poslancami Európskeho parlamentu a podpredsedom Komisie/vysokým predstaviteľom došlo k výmenám názorov na bezpečnostnú architektúru Európy v súvislosti s vojnou Ruska proti Ukrajine; keďže Výbor pre zahraničné veci a Podvýbor pre bezpečnosť a obranu Európskeho parlamentu zorganizovali v dňoch 30. januára až 2. februára 2022ad hoc misiu na Ukrajinu; |
| --- | --- |

AK.

keďže Európska rada a Rada pre zahraničné veci vrátane ministrov zahraničných vecí a obrany sa niekoľkokrát stretli, aby rokovali o ruskej útočnej vojne proti Ukrajine a rozhodli o stratégii EÚ na jej riešenie; keďže EÚ čelila vojenskej agresii Ruskej federácie voči Ukrajine sprísňovaním sankcií; keďže medzi poslancami Európskeho parlamentu a podpredsedom Komisie/vysokým predstaviteľom došlo k výmenám názorov na bezpečnostnú architektúru Európy v súvislosti s vojnou Ruska proti Ukrajine; keďže Výbor pre zahraničné veci a Podvýbor pre bezpečnosť a obranu Európskeho parlamentu zorganizovali v dňoch 30. januára až 2. februára 2022ad hoc misiu na Ukrajinu;

| AL. | keďže OBSE zostáva vhodným rámcom na diskusiu o tom, ako posilniť spoločnú európsku bezpečnostnú štruktúru v záujme všetkých; |
| --- | --- |

AL.

keďže OBSE zostáva vhodným rámcom na diskusiu o tom, ako posilniť spoločnú európsku bezpečnostnú štruktúru v záujme všetkých;

| AM. | keďže v priamej reakcii na ruskú agresiu voči Ukrajine členské štáty EÚ, najmä Nemecko, výrazne zvýšili svoje rozpočty na obranu; |
| --- | --- |

AM.

keďže v priamej reakcii na ruskú agresiu voči Ukrajine členské štáty EÚ, najmä Nemecko, výrazne zvýšili svoje rozpočty na obranu;

| AN. | keďže viaceré členské štáty poskytujú Ukrajine dvojstrannú vojenskú pomoc s cieľom pomôcť ukrajinským ozbrojeným silám pri obrane zvrchovanosti a územnej celistvosti Ukrajiny; |
| --- | --- |

AN.

keďže viaceré členské štáty poskytujú Ukrajine dvojstrannú vojenskú pomoc s cieľom pomôcť ukrajinským ozbrojeným silám pri obrane zvrchovanosti a územnej celistvosti Ukrajiny;

| AO. | keďže viaceré členské štáty EÚ sa rozhodli kladne odpovedať na žiadosti Ukrajiny o vojenské vybavenie; keďže viaceré členské štáty EÚ, začínajúc pobaltskými štátmi a Poľskom, poslali na Ukrajinu zbrane, aby pomohli ukrajinským ozbrojeným silám so sofistikovanou výzbrojou na odpor proti ruským inváznym silám; keďže litovsko-poľsko-ukrajinská brigáda je prvou a najväčšou štruktúrou pre výcvik a manévre medzi európskymi a ukrajinskými ozbrojenými silami; |
| --- | --- |

AO.

keďže viaceré členské štáty EÚ sa rozhodli kladne odpovedať na žiadosti Ukrajiny o vojenské vybavenie; keďže viaceré členské štáty EÚ, začínajúc pobaltskými štátmi a Poľskom, poslali na Ukrajinu zbrane, aby pomohli ukrajinským ozbrojeným silám so sofistikovanou výzbrojou na odpor proti ruským inváznym silám; keďže litovsko-poľsko-ukrajinská brigáda je prvou a najväčšou štruktúrou pre výcvik a manévre medzi európskymi a ukrajinskými ozbrojenými silami;

| AP. | keďže EÚ prijala dve opatrenia pomoci v rámci Európskeho mierového nástroja, ktoré prispejú k posilneniu spôsobilostí a odolnosti ukrajinských ozbrojených síl a k ochrane civilného obyvateľstva pred pokračujúcou vojenskou agresiou; keďže z opatrení pomoci v celkovej hodnote 1,5 miliardy EUR sa bude financovať poskytovanie vybavenia a materiálu ukrajinským ozbrojeným silám vrátane – a to po prvýkrát – smrtiaceho vybavenia; |
| --- | --- |

AP.

keďže EÚ prijala dve opatrenia pomoci v rámci Európskeho mierového nástroja, ktoré prispejú k posilneniu spôsobilostí a odolnosti ukrajinských ozbrojených síl a k ochrane civilného obyvateľstva pred pokračujúcou vojenskou agresiou; keďže z opatrení pomoci v celkovej hodnote 1,5 miliardy EUR sa bude financovať poskytovanie vybavenia a materiálu ukrajinským ozbrojeným silám vrátane – a to po prvýkrát – smrtiaceho vybavenia;

| AQ. | keďže v novembri 2021 Rada oznámila balík 14 nových projektov PESCO pre pozemnú, námornú, vzdušnú, kybernetickú a vesmírnu bezpečnosť; keďže tím rýchlej kybernetickej reakcie financovaný z prostriedkov PESCO oznámil 22. februára 2022 nasadenie expertov na kybernetickú bezpečnosť s cieľom pomôcť v boji proti ruským kybernetickým útokom na ukrajinské subjekty; |
| --- | --- |

AQ.

keďže v novembri 2021 Rada oznámila balík 14 nových projektov PESCO pre pozemnú, námornú, vzdušnú, kybernetickú a vesmírnu bezpečnosť; keďže tím rýchlej kybernetickej reakcie financovaný z prostriedkov PESCO oznámil 22. februára 2022 nasadenie expertov na kybernetickú bezpečnosť s cieľom pomôcť v boji proti ruským kybernetickým útokom na ukrajinské subjekty;

| AR. | keďže novoprijatý strategický kompas musí SBOP poskytnúť politické a strategické ambície, spôsobilosti a zdroje potrebné na dosiahnutie pozitívnych zmien, najmä v jej strategickom susedstve; keďže politická vôľa členských štátov EÚ je rozhodujúca pri realizácii strategického kompasu; keďže cieľom strategického kompasu je dosiahnuť pozitívny vplyv, pokiaľ ide o rýchlosť a pevnosť spoločnej reakcie na geopolitické a globálne výzvy, pričom prioritou je skutočná európska obrana pred prostredím nových hrozieb; |
| --- | --- |

AR.

keďže novoprijatý strategický kompas musí SBOP poskytnúť politické a strategické ambície, spôsobilosti a zdroje potrebné na dosiahnutie pozitívnych zmien, najmä v jej strategickom susedstve; keďže politická vôľa členských štátov EÚ je rozhodujúca pri realizácii strategického kompasu; keďže cieľom strategického kompasu je dosiahnuť pozitívny vplyv, pokiaľ ide o rýchlosť a pevnosť spoločnej reakcie na geopolitické a globálne výzvy, pričom prioritou je skutočná európska obrana pred prostredím nových hrozieb;

| AS. | keďže Komisia prijala nový balík núdzovej makrofinančnej pomoci pre Ukrajinu vo výške 1,2 miliardy EUR s cieľom pomôcť krajine čeliť súčasným hospodárskym a geopolitickým výzvam a riešiť jej finančné potreby v dôsledku agresívnych krokov Ruska; keďže Komisia pridelí Ukrajine ďalších 120 miliónov EUR, čím výrazne zvýši svoju tohtoročnú bilaterálnu pomoc tejto krajine v oblasti grantov; keďže EÚ bude naďalej investovať do budúcnosti Ukrajiny prostredníctvom hospodárskeho a investičného plánu, ktorého cieľom je v nasledujúcich rokoch získať investície vo výške až 6,5 miliardy EUR; |
| --- | --- |

AS.

keďže Komisia prijala nový balík núdzovej makrofinančnej pomoci pre Ukrajinu vo výške 1,2 miliardy EUR s cieľom pomôcť krajine čeliť súčasným hospodárskym a geopolitickým výzvam a riešiť jej finančné potreby v dôsledku agresívnych krokov Ruska; keďže Komisia pridelí Ukrajine ďalších 120 miliónov EUR, čím výrazne zvýši svoju tohtoročnú bilaterálnu pomoc tejto krajine v oblasti grantov; keďže EÚ bude naďalej investovať do budúcnosti Ukrajiny prostredníctvom hospodárskeho a investičného plánu, ktorého cieľom je v nasledujúcich rokoch získať investície vo výške až 6,5 miliardy EUR;

| AT. | keďže EÚ a jej spojenci prijali rozsiahle a bezprecedentné balíky sankcií a opatrení v reakcii na agresiu Ruska voči územnej celistvosti Ukrajiny, pričom obmedzili prístup Ruska na západné kapitálové trhy, zmrazili aktíva a zakázali transakcie v troch ruských bankách, ako aj vylúčili kľúčové banky zo systému SWIFT; |
| --- | --- |

AT.

keďže EÚ a jej spojenci prijali rozsiahle a bezprecedentné balíky sankcií a opatrení v reakcii na agresiu Ruska voči územnej celistvosti Ukrajiny, pričom obmedzili prístup Ruska na západné kapitálové trhy, zmrazili aktíva a zakázali transakcie v troch ruských bankách, ako aj vylúčili kľúčové banky zo systému SWIFT;

| AU. | keďže sankcie v energetickom sektore sťažujú Rusku modernizáciu jeho ropných rafinérií a zvyšujú náklady na ňu; keďže EÚ zakázala vývoz, predaj alebo dodávky lietadiel a súvisiaceho vybavenia ruským leteckým spoločnostiam, ako aj všetky súvisiace opravy, údržbu alebo finančné služby; keďže Západ uzavrel vzdušný priestor pre všetky lietadlá vo vlastníctve Ruska, registrované v Rusku alebo kontrolované Ruskom; keďže tieto lietadlá už nebudú môcť pristávať na území EÚ a jej spojencov, vzlietať z neho ani nad ním lietať; keďže Západ rozširuje rozsah kontroly vývozu tovaru dvojakého použitia s cieľom obmedziť prístup Ruska k dôležitým technológiám, ako sú polovodiče alebo špičkový softvér; keďže EÚ zakázala vstup ruským diplomatom a s nimi spojeným skupinám a podnikateľom, ako aj ruským štátnym médiám Russia Today a Sputnik a ich dcérskym spoločnostiam; keďže piaty balík sankcií EÚ zahŕňa ďalších 217 osôb a 18 subjektov a na sankčný zoznam sa pridáva embargo na uhlie; |
| --- | --- |

AU.

keďže sankcie v energetickom sektore sťažujú Rusku modernizáciu jeho ropných rafinérií a zvyšujú náklady na ňu; keďže EÚ zakázala vývoz, predaj alebo dodávky lietadiel a súvisiaceho vybavenia ruským leteckým spoločnostiam, ako aj všetky súvisiace opravy, údržbu alebo finančné služby; keďže Západ uzavrel vzdušný priestor pre všetky lietadlá vo vlastníctve Ruska, registrované v Rusku alebo kontrolované Ruskom; keďže tieto lietadlá už nebudú môcť pristávať na území EÚ a jej spojencov, vzlietať z neho ani nad ním lietať; keďže Západ rozširuje rozsah kontroly vývozu tovaru dvojakého použitia s cieľom obmedziť prístup Ruska k dôležitým technológiám, ako sú polovodiče alebo špičkový softvér; keďže EÚ zakázala vstup ruským diplomatom a s nimi spojeným skupinám a podnikateľom, ako aj ruským štátnym médiám Russia Today a Sputnik a ich dcérskym spoločnostiam; keďže piaty balík sankcií EÚ zahŕňa ďalších 217 osôb a 18 subjektov a na sankčný zoznam sa pridáva embargo na uhlie;

| AV. | keďže sankcie uvalené na Rusko a Bielorusko predstavujú bezprecedentný prejav jednoty členských štátov EÚ a spôsobili značné hospodárske škody kľúčovým pilierom ruského a bieloruského hospodárstva, čo doteraz viedlo k dočasnému prepadu rubľa, zvýšenému riziku nesplatenia dlhopisov, dočasnému zatvoreniu moskovskej burzy, obrovskému obmedzeniu obchodov s ruskou ropou a vylúčeniu Ruska z mnohých medzinárodných organizácií; |
| --- | --- |

AV.

keďže sankcie uvalené na Rusko a Bielorusko predstavujú bezprecedentný prejav jednoty členských štátov EÚ a spôsobili značné hospodárske škody kľúčovým pilierom ruského a bieloruského hospodárstva, čo doteraz viedlo k dočasnému prepadu rubľa, zvýšenému riziku nesplatenia dlhopisov, dočasnému zatvoreniu moskovskej burzy, obrovskému obmedzeniu obchodov s ruskou ropou a vylúčeniu Ruska z mnohých medzinárodných organizácií;

| AW. | keďže sankcie voči Rusku spôsobujú skutočné škody a mohli by vyvolať recesiu; keďže rubeľ sa dočasne prepadol, riziko nesplatenia dlhopisov vzrástlo, moskovská burza bola zatvorená a s ruskou ropou sa obchoduje s čoraz väčšími zľavami; |
| --- | --- |

AW.

keďže sankcie voči Rusku spôsobujú skutočné škody a mohli by vyvolať recesiu; keďže rubeľ sa dočasne prepadol, riziko nesplatenia dlhopisov vzrástlo, moskovská burza bola zatvorená a s ruskou ropou sa obchoduje s čoraz väčšími zľavami;

| AX. | keďže Ukrajina oficiálne požiadala o členstvo v EÚ 28. februára 2022 a 3. marca 2022 ju rýchlo nasledovali žiadosti Moldavskej republiky a Gruzínska o členstvo v EÚ; |
| --- | --- |

AX.

keďže Ukrajina oficiálne požiadala o členstvo v EÚ 28. februára 2022 a 3. marca 2022 ju rýchlo nasledovali žiadosti Moldavskej republiky a Gruzínska o členstvo v EÚ;

| AY. | keďže v súvislosti s ruskou agresiou voči Ukrajine musia členské štáty čeliť bezprecedentnému počtu vysídlených osôb, keďže Ukrajinci utekajú do bezpečia; keďže Vysoký komisár OSN pre utečencov očakáva, že utečencov bude približne 6 až 8 miliónov; keďže väčšina utečencov utiekla do susedných členských štátov EÚ, najmä do Poľska, Rumunska, Maďarska a na Slovensko, ako aj do Moldavskej republiky, ktorá je už aj tak nestabilným susedom Ukrajiny, čo viedlo k obrovskému tlaku na poskytnutie presídlenia a pomoci; keďže Komisia aktivovala mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany na podporu Ukrajiny a susediacich krajín; keďže prijala legislatívny návrh o opatreniach v oblasti súdržnosti na podporu utečencov v Európe (CARE); keďže predložila hlavné finančné nástroje vrátane 500 miliónov EUR z rozpočtu EÚ, navrhované predĺženie implementačného obdobia pre finančné prostriedky, ktoré majú členské štáty k dispozícii v rámci fondov pre vnútorné veci na roky 2014 – 2020, a využitie fondov pre vnútorné veci na roky 2021 – 2027;- |
| --- | --- |

AY.

keďže v súvislosti s ruskou agresiou voči Ukrajine musia členské štáty čeliť bezprecedentnému počtu vysídlených osôb, keďže Ukrajinci utekajú do bezpečia; keďže Vysoký komisár OSN pre utečencov očakáva, že utečencov bude približne 6 až 8 miliónov; keďže väčšina utečencov utiekla do susedných členských štátov EÚ, najmä do Poľska, Rumunska, Maďarska a na Slovensko, ako aj do Moldavskej republiky, ktorá je už aj tak nestabilným susedom Ukrajiny, čo viedlo k obrovskému tlaku na poskytnutie presídlenia a pomoci; keďže Komisia aktivovala mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany na podporu Ukrajiny a susediacich krajín; keďže prijala legislatívny návrh o opatreniach v oblasti súdržnosti na podporu utečencov v Európe (CARE); keďže predložila hlavné finančné nástroje vrátane 500 miliónov EUR z rozpočtu EÚ, navrhované predĺženie implementačného obdobia pre finančné prostriedky, ktoré majú členské štáty k dispozícii v rámci fondov pre vnútorné veci na roky 2014 – 2020, a využitie fondov pre vnútorné veci na roky 2021 – 2027;-

| AZ. | keďže krátko po začiatku ruskej invázie sa Európska rada po prvýkrát jednomyseľne dohodla na aktivácii smernice o dočasnej ochrane (34), ktorá všetkým ukrajinským občanom, utečencom a osobám s dlhodobým pobytom na úteku z Ukrajiny okamžite poskytla chránený štatút, ako aj prístup k zdravotnej starostlivosti, vzdelávaniu, práci a pobytu v EÚ; |
| --- | --- |

AZ.

keďže krátko po začiatku ruskej invázie sa Európska rada po prvýkrát jednomyseľne dohodla na aktivácii smernice o dočasnej ochrane (34), ktorá všetkým ukrajinským občanom, utečencom a osobám s dlhodobým pobytom na úteku z Ukrajiny okamžite poskytla chránený štatút, ako aj prístup k zdravotnej starostlivosti, vzdelávaniu, práci a pobytu v EÚ;

| BA. | keďže Iniciatíva krajín Trojmoria (3SI), ktorá zahŕňa dvanásť krajín na východnom a južnom pobreží EÚ a približne 112 miliónov občanov, ktorí spolupracujú na rozvoji infraštruktúry, energetiky, dopravy a digitálnych sietí, predstavuje zásadný vývoj, ktorý možno rozšíriť o krajiny Východného partnerstva v snahe ďalej posilniť väzby s EÚ; |
| --- | --- |

BA.

keďže Iniciatíva krajín Trojmoria (3SI), ktorá zahŕňa dvanásť krajín na východnom a južnom pobreží EÚ a približne 112 miliónov občanov, ktorí spolupracujú na rozvoji infraštruktúry, energetiky, dopravy a digitálnych sietí, predstavuje zásadný vývoj, ktorý možno rozšíriť o krajiny Východného partnerstva v snahe ďalej posilniť väzby s EÚ;

| BB. | keďže Európsky parlament dôrazne podporuje medzinárodnú Krymskú platformu, ktorú v auguste 2021 v Kyjeve založili Ukrajina, členské štáty EÚ a ďalší medzinárodní partneri s cieľom rozvinúť iniciatívu prezidenta Ukrajiny; keďže platforma je významným konzultačným a koordinačným formátom zameraným na zvýšenie účinnosti medzinárodnej reakcie na prebiehajúcu dočasnú okupáciu Krymu, opätovné potvrdenie neuznania jeho anexie a dosiahnutie deokupácie Krymu a jeho mierového návratu pod kontrolu Ukrajiny; keďže táto platforma reaguje na ruskú útočnú vojnu zvýšením medzinárodného tlaku na Kremeľ, zabránením ďalšiemu porušovaniu práv a ochranou obetí okupačného režimu; |
| --- | --- |

BB.

keďže Európsky parlament dôrazne podporuje medzinárodnú Krymskú platformu, ktorú v auguste 2021 v Kyjeve založili Ukrajina, členské štáty EÚ a ďalší medzinárodní partneri s cieľom rozvinúť iniciatívu prezidenta Ukrajiny; keďže platforma je významným konzultačným a koordinačným formátom zameraným na zvýšenie účinnosti medzinárodnej reakcie na prebiehajúcu dočasnú okupáciu Krymu, opätovné potvrdenie neuznania jeho anexie a dosiahnutie deokupácie Krymu a jeho mierového návratu pod kontrolu Ukrajiny; keďže táto platforma reaguje na ruskú útočnú vojnu zvýšením medzinárodného tlaku na Kremeľ, zabránením ďalšiemu porušovaniu práv a ochranou obetí okupačného režimu;

| BC. | keďže Rusko pokračuje v nezákonnom „vydávaní pasov“ ukrajinským občanom na dočasne okupovaných územiach Doneckej a Luhanskej oblasti Ukrajiny; |
| --- | --- |

BC.

keďže Rusko pokračuje v nezákonnom „vydávaní pasov“ ukrajinským občanom na dočasne okupovaných územiach Doneckej a Luhanskej oblasti Ukrajiny;

| BD. | keďže Bezpečnostná rada OSN 26. februára 2022 vypracovala návrh textu odsudzujúceho ruskú inváziu na Ukrajinu, ktorý Rusko vetovalo a Čína a Spojené arabské emiráty sa zdržali hlasovania; |
| --- | --- |

BD.

keďže Bezpečnostná rada OSN 26. februára 2022 vypracovala návrh textu odsudzujúceho ruskú inváziu na Ukrajinu, ktorý Rusko vetovalo a Čína a Spojené arabské emiráty sa zdržali hlasovania;

| BE. | keďže 2. marca 2022 prijalo Valné zhromaždenie OSN nezáväznú rezolúciu, v ktorej požaduje okamžité zastavenie ruskej útočnej vojny proti Ukrajine; keďže hlasovanie prebehlo drvivou väčšinou 140 hlasov, pričom 5 krajín hlasovalo proti a 38 sa zdržalo hlasovania; |
| --- | --- |

BE.

keďže 2. marca 2022 prijalo Valné zhromaždenie OSN nezáväznú rezolúciu, v ktorej požaduje okamžité zastavenie ruskej útočnej vojny proti Ukrajine; keďže hlasovanie prebehlo drvivou väčšinou 140 hlasov, pričom 5 krajín hlasovalo proti a 38 sa zdržalo hlasovania;

| BF. | keďže 16. marca 2022 prokurátor Medzinárodného trestného súdu Karim Khan po návrate z návštevy Ukrajiny uviedol, že „ak sú útoky úmyselne namierené proti civilnému obyvateľstvu: je to trestný čin, ktorý môže môj úrad vyšetrovať a stíhať“; |
| --- | --- |

BF.

keďže 16. marca 2022 prokurátor Medzinárodného trestného súdu Karim Khan po návrate z návštevy Ukrajiny uviedol, že „ak sú útoky úmyselne namierené proti civilnému obyvateľstvu: je to trestný čin, ktorý môže môj úrad vyšetrovať a stíhať“;

| BG. | keďže 7. apríla 2022 Valné zhromaždenie OSN odhlasovalo pozastavenie členstva Ruska v Rade OSN pre ľudské práva; |
| --- | --- |

BG.

keďže 7. apríla 2022 Valné zhromaždenie OSN odhlasovalo pozastavenie členstva Ruska v Rade OSN pre ľudské práva;

| BH. | keďže v reakcii na nevyprovokovanú a neodôvodnenú inváziu Ruska na Ukrajinu vo februári 2022 NATO nasadilo vo východnej časti aliancie tisíce ďalších pozemných, vzdušných a námorných obranných síl; keďže aliancia aktivovala Sily rýchleho nasadenia NATO; |
| --- | --- |

BH.

keďže v reakcii na nevyprovokovanú a neodôvodnenú inváziu Ruska na Ukrajinu vo februári 2022 NATO nasadilo vo východnej časti aliancie tisíce ďalších pozemných, vzdušných a námorných obranných síl; keďže aliancia aktivovala Sily rýchleho nasadenia NATO;

| BI. | keďže NATO pomáha koordinovať žiadosti Ukrajiny o pomoc a podporuje svojich spojencov pri poskytovaní humanitárnej a nesmrtiacej pomoci; |
| --- | --- |

BI.

keďže NATO pomáha koordinovať žiadosti Ukrajiny o pomoc a podporuje svojich spojencov pri poskytovaní humanitárnej a nesmrtiacej pomoci;

| BJ. | keďže NATO opätovne potvrdilo svoju politiku otvorených dverí; keďže spojenci NATO uvádzajú svoje sily do pohotovosti a posielajú ďalšie lode a stíhačky do miest nasadenia NATO vo východnej Európe, čím posilňujú odstrašovanie a obranu spojencov; |
| --- | --- |

BJ.

keďže NATO opätovne potvrdilo svoju politiku otvorených dverí; keďže spojenci NATO uvádzajú svoje sily do pohotovosti a posielajú ďalšie lode a stíhačky do miest nasadenia NATO vo východnej Európe, čím posilňujú odstrašovanie a obranu spojencov;

| BK. | keďže niekoľko ruských bezpilotných lietadiel vstúpilo do vzdušného priestoru viacerých členských štátov NATO a potom havarovalo na ich území, čím jednoznačne narušili vzdušný priestor členských štátov NATO; |
| --- | --- |

BK.

keďže niekoľko ruských bezpilotných lietadiel vstúpilo do vzdušného priestoru viacerých členských štátov NATO a potom havarovalo na ich území, čím jednoznačne narušili vzdušný priestor členských štátov NATO;

| BL. | keďže 8. marca 2022 ukrajinský prezident Zelenskyj oznámil, že sa už nebude usilovať o vstup do NATO a že Ukrajina je ochotná pristúpiť na kompromis v otázke štatútu odštiepeneckých regiónov Ukrajiny, Luhanska a Donecka, ktoré sú pod kontrolou Ruska; |
| --- | --- |

BL.

keďže 8. marca 2022 ukrajinský prezident Zelenskyj oznámil, že sa už nebude usilovať o vstup do NATO a že Ukrajina je ochotná pristúpiť na kompromis v otázke štatútu odštiepeneckých regiónov Ukrajiny, Luhanska a Donecka, ktoré sú pod kontrolou Ruska;

| BM. | keďže EÚ by mala na hrozby Kremľa reagovať nielen tvrdými bezpečnostnými opatreniami, ako sú dodávky zbraní Ukrajine na jej obranu, ale aj využitím mäkkej sily európskych nástrojov, napríklad udelením štatútu kandidátskej krajiny; |
| --- | --- |

BM.

keďže EÚ by mala na hrozby Kremľa reagovať nielen tvrdými bezpečnostnými opatreniami, ako sú dodávky zbraní Ukrajine na jej obranu, ale aj využitím mäkkej sily európskych nástrojov, napríklad udelením štatútu kandidátskej krajiny;

| BN. | keďže SBOP musí byť založená na ešte užšej koordinácii a spolupráci s obranným a odstrašujúcim postojom NATO a politikou otvorených dverí pri plnom rešpektovaní bezpečnostných opatrení členských štátov EÚ, pričom je okrem toho potrebná úzka koordinácia medzi EÚ a NATO na zabezpečenie súladu medzi strategickým kompasom EÚ a ďalšou strategickou koncepciou NATO; keďže niektoré krajiny Východného partnerstva majú ambíciu vstúpiť do NATO; |
| --- | --- |

BN.

keďže SBOP musí byť založená na ešte užšej koordinácii a spolupráci s obranným a odstrašujúcim postojom NATO a politikou otvorených dverí pri plnom rešpektovaní bezpečnostných opatrení členských štátov EÚ, pričom je okrem toho potrebná úzka koordinácia medzi EÚ a NATO na zabezpečenie súladu medzi strategickým kompasom EÚ a ďalšou strategickou koncepciou NATO; keďže niektoré krajiny Východného partnerstva majú ambíciu vstúpiť do NATO;

| BO. | keďže od roku 2014 do začiatku vojny poskytli Spojené štáty Ukrajine bezpečnostnú pomoc vo výške viac ako 2,9 miliardy USD, pričom od roku 2021 sa na ňu každoročne vyčlení 393 miliónov USD, čím sa Ukrajina stala najväčším jednotlivým príjemcom zahraničnej vojenskej pomoci v Európe, pričom USA takisto každoročne vycvičia štyri brigády ukrajinských ozbrojených síl; keďže USA poskytli Ukrajine smrtiace vybavenie a nedávno oznámili balík pomoci vo výške 800 miliónov USD vrátane ťažkých zbraní, delostrelectva, bezpilotných lietadiel a munície, čím sa celková suma bezpečnostnej pomoci USA pre Ukrajinu od začiatku vojny zvýšila na viac ako 4 miliardy USD; |
| --- | --- |

BO.

keďže od roku 2014 do začiatku vojny poskytli Spojené štáty Ukrajine bezpečnostnú pomoc vo výške viac ako 2,9 miliardy USD, pričom od roku 2021 sa na ňu každoročne vyčlení 393 miliónov USD, čím sa Ukrajina stala najväčším jednotlivým príjemcom zahraničnej vojenskej pomoci v Európe, pričom USA takisto každoročne vycvičia štyri brigády ukrajinských ozbrojených síl; keďže USA poskytli Ukrajine smrtiace vybavenie a nedávno oznámili balík pomoci vo výške 800 miliónov USD vrátane ťažkých zbraní, delostrelectva, bezpilotných lietadiel a munície, čím sa celková suma bezpečnostnej pomoci USA pre Ukrajinu od začiatku vojny zvýšila na viac ako 4 miliardy USD;

| BP. | keďže 27. januára 2022 podpísali parlament Spojeného kráľovstva a Najvyššia rada Ukrajiny dohodu o vojenskom obstarávaní, na základe ktorej sa Ukrajine v rokoch 2022 až 2023 poskytnú investičné projekty; keďže vojenská dohoda má celkovú hodnotu 1,7 miliardy GBP a jej cieľom je rozšíriť ukrajinské námorné kapacity; |
| --- | --- |

BP.

keďže 27. januára 2022 podpísali parlament Spojeného kráľovstva a Najvyššia rada Ukrajiny dohodu o vojenskom obstarávaní, na základe ktorej sa Ukrajine v rokoch 2022 až 2023 poskytnú investičné projekty; keďže vojenská dohoda má celkovú hodnotu 1,7 miliardy GBP a jej cieľom je rozšíriť ukrajinské námorné kapacity;

| BQ. | keďže od 9. februára 2022 dosiahla núdzová pomoc Spojeného kráľovstva Ukrajine 400 miliónov GBP a keďže Spojené kráľovstvo uviedlo do pohotovosti tisíc vojakov, ktorí sú pripravení na nasadenie vo východnej Európe s cieľom zabezpečiť bezpečnosť ukrajinských utečencov; |
| --- | --- |

BQ.

keďže od 9. februára 2022 dosiahla núdzová pomoc Spojeného kráľovstva Ukrajine 400 miliónov GBP a keďže Spojené kráľovstvo uviedlo do pohotovosti tisíc vojakov, ktorí sú pripravení na nasadenie vo východnej Európe s cieľom zabezpečiť bezpečnosť ukrajinských utečencov;

| BR. | keďže Spojené kráľovstvo poskytlo viac ako 20 000 príslušníkov ukrajinských ozbrojených síl služby v oblasti budovania kapacít a nesmrtiaceho výcviku a dodalo obranné systémy; keďže Spojené kráľovstvo poskytlo Ukrajine aj smrtiace zbrane; |
| --- | --- |

BR.

keďže Spojené kráľovstvo poskytlo viac ako 20 000 príslušníkov ukrajinských ozbrojených síl služby v oblasti budovania kapacít a nesmrtiaceho výcviku a dodalo obranné systémy; keďže Spojené kráľovstvo poskytlo Ukrajine aj smrtiace zbrane;

| BS. | keďže Kanada spustila operáciu UNIFIER, program vojenského výcviku a spolupráce a projekt policajnej výcvikovej pomoci, v rámci ktorých spoločne vycvičila viac ako 30 000 príslušníkov ukrajinských bezpečnostných síl a policajných služieb a poskytla im taktické vybavenie a zbrane; keďže v období od januára do apríla 2022 vyčlenila Kanada na podporu Ukrajiny viac ako 118 miliónov CAD na vojenské vybavenie a na fiškálny rok 2022 – 2023 vyčlenila pre Ukrajinu ďalších 500 miliónov CAD na vojenskú pomoc; |
| --- | --- |

BS.

keďže Kanada spustila operáciu UNIFIER, program vojenského výcviku a spolupráce a projekt policajnej výcvikovej pomoci, v rámci ktorých spoločne vycvičila viac ako 30 000 príslušníkov ukrajinských bezpečnostných síl a policajných služieb a poskytla im taktické vybavenie a zbrane; keďže v období od januára do apríla 2022 vyčlenila Kanada na podporu Ukrajiny viac ako 118 miliónov CAD na vojenské vybavenie a na fiškálny rok 2022 – 2023 vyčlenila pre Ukrajinu ďalších 500 miliónov CAD na vojenskú pomoc;

| BT. | keďže Nórsko darovalo protitankové zbrane a systémy protivzdušnej obrany spolu s komplexným balíkom nesmrtiacej vojenskej pomoci, ako sú nepriestrelné vesty, prilby, poľné dávky a ďalšie základné zásoby, a zároveň vyčlenilo na podporu Ukrajiny viac ako 40 miliónov EUR; |
| --- | --- |

BT.

keďže Nórsko darovalo protitankové zbrane a systémy protivzdušnej obrany spolu s komplexným balíkom nesmrtiacej vojenskej pomoci, ako sú nepriestrelné vesty, prilby, poľné dávky a ďalšie základné zásoby, a zároveň vyčlenilo na podporu Ukrajiny viac ako 40 miliónov EUR;

| BU. | keďže Japonsko okrem pôžičky vo výške 100 miliónov USD poskytlo Ukrajine aj nesmrtiacu vojenskú pomoc vrátane nepriestrelných viest, prilieb, generátorov energie a potravín; |
| --- | --- |

BU.

keďže Japonsko okrem pôžičky vo výške 100 miliónov USD poskytlo Ukrajine aj nesmrtiacu vojenskú pomoc vrátane nepriestrelných viest, prilieb, generátorov energie a potravín;

| BV. | keďže Poradný výbor pre reformu obrany, zložený z vysokopostavených odborníkov zo Spojených štátov, Spojeného kráľovstva, z Kanady, Poľska, Nemecka a Litvy, je najvyšším medzinárodným poradným orgánom na Ukrajine; |
| --- | --- |

BV.

keďže Poradný výbor pre reformu obrany, zložený z vysokopostavených odborníkov zo Spojených štátov, Spojeného kráľovstva, z Kanady, Poľska, Nemecka a Litvy, je najvyšším medzinárodným poradným orgánom na Ukrajine;

| BW. | keďže čoraz aktívnejšia úloha Číny v súťaži o politický, sociálny a hospodársky vplyv v regióne rastie v krajinách Východného partnerstva, kde čínske investície, a to aj prostredníctvom iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta, kombinujú lacné pôžičky, ktoré zvyšujú pomer dlhu k HDP, pričom predpokladaným výsledkom je platobná neschopnosť krajín Východného partnerstva, čo vedie k agresívnej kompenzácii, často vo forme vlastníctva strategickej infraštruktúry a zosúladenia politík; |
| --- | --- |

BW.

keďže čoraz aktívnejšia úloha Číny v súťaži o politický, sociálny a hospodársky vplyv v regióne rastie v krajinách Východného partnerstva, kde čínske investície, a to aj prostredníctvom iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta, kombinujú lacné pôžičky, ktoré zvyšujú pomer dlhu k HDP, pričom predpokladaným výsledkom je platobná neschopnosť krajín Východného partnerstva, čo vedie k agresívnej kompenzácii, často vo forme vlastníctva strategickej infraštruktúry a zosúladenia politík;

| BX. | keďže vplyv tretích krajín, najmä Iránu, v krajinách Východného partnerstva sa do veľkej miery sústreďuje v Zakaukazsku, kde dlhodobý kultúrny, náboženský, politický a hospodársky vplyv Iránu naďalej rastie, čo môže narušiť bezpečnosť a stabilitu niektorých krajín Východného partnerstva v dôsledku pokusov o atentát spojených s iránskymi agentmi Zboru islamských revolučných gárd v Gruzínsku a Azerbajdžane, čo vyvoláva ďalšie obavy v súvislosti s úsilím EÚ podporovať bezpečnosť, stabilitu a dobré susedské vzťahy medzi krajinami Východného partnerstva; |
| --- | --- |

BX.

keďže vplyv tretích krajín, najmä Iránu, v krajinách Východného partnerstva sa do veľkej miery sústreďuje v Zakaukazsku, kde dlhodobý kultúrny, náboženský, politický a hospodársky vplyv Iránu naďalej rastie, čo môže narušiť bezpečnosť a stabilitu niektorých krajín Východného partnerstva v dôsledku pokusov o atentát spojených s iránskymi agentmi Zboru islamských revolučných gárd v Gruzínsku a Azerbajdžane, čo vyvoláva ďalšie obavy v súvislosti s úsilím EÚ podporovať bezpečnosť, stabilitu a dobré susedské vzťahy medzi krajinami Východného partnerstva;

| BY. | keďže 44-dňový konflikt, ktorý vyvolal Azerbajdžan, zásadne zmenil politický, strategický a operačný status quo v Zakaukazsku, mal za následok tisíce obetí, desaťtisíce vysídlených ľudí a viedol k tomu, že Rusko v rámci dohody o prímerí z 10. novembra 2020 vyslalo do Lačinského koridoru a do oblasti Náhorného Karabachu a jeho okolia približne 2 000 príslušníkov takzvaných mierových síl; keďže naďalej dochádza k potýčkam medzi Azerbajdžanom a Arménskom a konflikt v Náhornom Karabachu nebol vyriešený; keďže Rusko nebude schopné samo vyriešiť konflikt, ktorý sa zrodil v postsovietskom priestore; keďže nedostatok strategickej prezieravosti a diplomatickej iniciatívy EÚ umožnil Rusku, Turecku, Iránu a ďalším aktérom posilniť svoj vplyv v Zakaukazsku; |
| --- | --- |

BY.

keďže 44-dňový konflikt, ktorý vyvolal Azerbajdžan, zásadne zmenil politický, strategický a operačný status quo v Zakaukazsku, mal za následok tisíce obetí, desaťtisíce vysídlených ľudí a viedol k tomu, že Rusko v rámci dohody o prímerí z 10. novembra 2020 vyslalo do Lačinského koridoru a do oblasti Náhorného Karabachu a jeho okolia približne 2 000 príslušníkov takzvaných mierových síl; keďže naďalej dochádza k potýčkam medzi Azerbajdžanom a Arménskom a konflikt v Náhornom Karabachu nebol vyriešený; keďže Rusko nebude schopné samo vyriešiť konflikt, ktorý sa zrodil v postsovietskom priestore; keďže nedostatok strategickej prezieravosti a diplomatickej iniciatívy EÚ umožnil Rusku, Turecku, Iránu a ďalším aktérom posilniť svoj vplyv v Zakaukazsku;

| BZ. | keďže hlavný plynovod, ktorým sa dodáva plyn do Náhorného Karabachu, bol 8. marca 2022 poškodený a sporné územie zostalo bez prístupu k dodávkam energie v dôsledku prebiehajúcich vojenských stretov medzi arménskymi a azerbajdžanskými silami v Náhornom Karabachu; |
| --- | --- |

BZ.

keďže hlavný plynovod, ktorým sa dodáva plyn do Náhorného Karabachu, bol 8. marca 2022 poškodený a sporné územie zostalo bez prístupu k dodávkam energie v dôsledku prebiehajúcich vojenských stretov medzi arménskymi a azerbajdžanskými silami v Náhornom Karabachu;

| CA. | keďže začiatkom januára 2022 zasiahli v Kazachstane na žiadosť tamojšej vlády ozbrojené sily Organizácie zmluvy o kolektívnej bezpečnosti (na čele s armádou Ruskej federácie a okrem iného aj s vojenskými jednotkami z Bieloruska a Arménska), aby pomohli potlačiť občianske nepokoje s cieľom zabezpečiť pokračovanie súčasného vládnuceho režimu a využiť organizáciu na podporu svojich záujmov; |
| --- | --- |

CA.

keďže začiatkom januára 2022 zasiahli v Kazachstane na žiadosť tamojšej vlády ozbrojené sily Organizácie zmluvy o kolektívnej bezpečnosti (na čele s armádou Ruskej federácie a okrem iného aj s vojenskými jednotkami z Bieloruska a Arménska), aby pomohli potlačiť občianske nepokoje s cieľom zabezpečiť pokračovanie súčasného vládnuceho režimu a využiť organizáciu na podporu svojich záujmov;

| CB. | keďže Ruská federácia naďalej posilňuje svoju nezákonnú vojenskú prítomnosť na okupovaných územiach Gruzínska, a to v Abcházsku a Južnom Osetsku, zintenzívňuje budovanie vojenských síl a vojenské cvičenia, vykonáva „vydávanie pasov“, zvyšuje vytyčovanie hraníc prostredníctvom inštalácie plotov z ostnatého drôtu a iných bariér pozdĺž administratívnej demarkačnej línie, čím vážne destabilizuje bezpečnostnú situáciu na mieste a ohrozuje živobytie obyvateľstva v oblastiach zasiahnutých konfliktom; |
| --- | --- |

CB.

keďže Ruská federácia naďalej posilňuje svoju nezákonnú vojenskú prítomnosť na okupovaných územiach Gruzínska, a to v Abcházsku a Južnom Osetsku, zintenzívňuje budovanie vojenských síl a vojenské cvičenia, vykonáva „vydávanie pasov“, zvyšuje vytyčovanie hraníc prostredníctvom inštalácie plotov z ostnatého drôtu a iných bariér pozdĺž administratívnej demarkačnej línie, čím vážne destabilizuje bezpečnostnú situáciu na mieste a ohrozuje živobytie obyvateľstva v oblastiach zasiahnutých konfliktom;

| CC. | keďže úspech každej misie SBOP závisí od sily jej mandátu a od úrovne politickej vôle a súdržnosti členských štátov EÚ a partnerských krajín, ako aj od ochoty členských štátov investovať svoje odborné znalosti, aktíva, zamestnancov a zdroje; |
| --- | --- |

CC.

keďže úspech každej misie SBOP závisí od sily jej mandátu a od úrovne politickej vôle a súdržnosti členských štátov EÚ a partnerských krajín, ako aj od ochoty členských štátov investovať svoje odborné znalosti, aktíva, zamestnancov a zdroje;

| CD. | keďže útvar pre plánovanie a vedenie civilných operácií EÚ (CPCC) bude musieť zvážiť, ako chrániť nasadené misie pod vedením EÚ a civilných zamestnancov EÚ pred takýmito rastúcimi hrozbami; |
| --- | --- |

CD.

keďže útvar pre plánovanie a vedenie civilných operácií EÚ (CPCC) bude musieť zvážiť, ako chrániť nasadené misie pod vedením EÚ a civilných zamestnancov EÚ pred takýmito rastúcimi hrozbami;

| CE. | keďže ak majú misie SBOP dosiahnuť ich ciele, ich mandát by mal zahŕňať úlohy poradenstva a odbornej prípravy v oblasti zvládania nových a prelomových technológií, ktoré rýchlo vstupujú do prostredia „zmrazeného konfliktu“; keďže misie SBOP v pridružených krajinách Východného partnerstva musia zostať na mieste dovtedy, kým ich prijímajúce krajiny a členské štáty považujú za potrebné na zabezpečenie plnenia cieľov misie; |
| --- | --- |

CE.

keďže ak majú misie SBOP dosiahnuť ich ciele, ich mandát by mal zahŕňať úlohy poradenstva a odbornej prípravy v oblasti zvládania nových a prelomových technológií, ktoré rýchlo vstupujú do prostredia „zmrazeného konfliktu“; keďže misie SBOP v pridružených krajinách Východného partnerstva musia zostať na mieste dovtedy, kým ich prijímajúce krajiny a členské štáty považujú za potrebné na zabezpečenie plnenia cieľov misie;

| CF. | keďže Rada v súčasnosti rokuje o možnostiach zvýšenia prítomnosti SBOP na Ukrajine; |
| --- | --- |

CF.

keďže Rada v súčasnosti rokuje o možnostiach zvýšenia prítomnosti SBOP na Ukrajine;

| CG. | keďže poradná misia Európskej únie pre reformu sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine (EUAM) je civilná misia, ktorá sa začala v roku 2014 na žiadosť ukrajinskej vlády, aby EÚ podporila reformu inštitúcií presadzovania práva a právneho štátu, a tým obnovila dôveru ukrajinských občanov po násilných udalostiach sprevádzajúcich revolúciu na Ukrajine; |
| --- | --- |

CG.

keďže poradná misia Európskej únie pre reformu sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine (EUAM) je civilná misia, ktorá sa začala v roku 2014 na žiadosť ukrajinskej vlády, aby EÚ podporila reformu inštitúcií presadzovania práva a právneho štátu, a tým obnovila dôveru ukrajinských občanov po násilných udalostiach sprevádzajúcich revolúciu na Ukrajine;

| CH. | keďže misia EUAM určila päť prioritných oblastí podpory reformy sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine, a to vrátane národnej a štátnej bezpečnosti, organizovanej a cezhraničnej trestnej činnosti, trestného súdnictva, bezpečnosti komunity a riadenia polície, digitálnej transformácie a inovácie, s ročným rozpočtom 29,5 milióna EUR a schváleným personálom 371 osôb vrátane ukrajinských štátnych príslušníkov a personálu z iných krajín mimo EÚ, pričom jej mandát sa má obnoviť v roku 2024; |
| --- | --- |

CH.

keďže misia EUAM určila päť prioritných oblastí podpory reformy sektora civilnej bezpečnosti na Ukrajine, a to vrátane národnej a štátnej bezpečnosti, organizovanej a cezhraničnej trestnej činnosti, trestného súdnictva, bezpečnosti komunity a riadenia polície, digitálnej transformácie a inovácie, s ročným rozpočtom 29,5 milióna EUR a schváleným personálom 371 osôb vrátane ukrajinských štátnych príslušníkov a personálu z iných krajín mimo EÚ, pričom jej mandát sa má obnoviť v roku 2024;

| CI. | keďže misia EUAM zahŕňa tri oblasti činnosti: poskytovanie strategického poradenstva pri tvorbe strategických dokumentov a právnych predpisov; podpora realizácie reforiem prostredníctvom praktického poradenstva, odbornej prípravy a vybavenia a podpora spolupráce a koordinácie s cieľom zabezpečiť súdržnosť a reformné úsilie medzi Ukrajinou a medzinárodnými aktérmi; |
| --- | --- |

CI.

keďže misia EUAM zahŕňa tri oblasti činnosti: poskytovanie strategického poradenstva pri tvorbe strategických dokumentov a právnych predpisov; podpora realizácie reforiem prostredníctvom praktického poradenstva, odbornej prípravy a vybavenia a podpora spolupráce a koordinácie s cieľom zabezpečiť súdržnosť a reformné úsilie medzi Ukrajinou a medzinárodnými aktérmi;

| CJ. | keďže misia EUAM vykonáva svoje činnosti v spolupráci s Radou národnej bezpečnosti a Zahraničnou spravodajskou službou Ukrajiny; keďže misia EUAM spolupracuje so súdnym systémom Ukrajiny prostredníctvom jej prokurátorov s cieľom zabezpečiť nezávislosť a účinnosť trestného stíhania; keďže misia EUAM prostredníctvom svojich regionálnych terénnych kancelárií a spolupráce so susednými provinciami školí a vybavuje ukrajinské policajné sily; keďže misia EUAM sústreďuje svoje iniciatívy v oblasti policajného výcviku prostredníctvom poskytovania strategického poradenstva a tzv. dialógu o bezpečnosti komunity a školí miestnu políciu v kľúčových oblastiach; |
| --- | --- |

CJ.

keďže misia EUAM vykonáva svoje činnosti v spolupráci s Radou národnej bezpečnosti a Zahraničnou spravodajskou službou Ukrajiny; keďže misia EUAM spolupracuje so súdnym systémom Ukrajiny prostredníctvom jej prokurátorov s cieľom zabezpečiť nezávislosť a účinnosť trestného stíhania; keďže misia EUAM prostredníctvom svojich regionálnych terénnych kancelárií a spolupráce so susednými provinciami školí a vybavuje ukrajinské policajné sily; keďže misia EUAM sústreďuje svoje iniciatívy v oblasti policajného výcviku prostredníctvom poskytovania strategického poradenstva a tzv. dialógu o bezpečnosti komunity a školí miestnu políciu v kľúčových oblastiach;

| CK. | keďže misia EUAM spolupracuje s Hodnotením hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti (SOCTA) Europolu pri poskytovaní pomoci ukrajinským orgánom v oblasti opatrení na budovanie kapacít a integrovaného riadenia hraníc; |
| --- | --- |

CK.

keďže misia EUAM spolupracuje s Hodnotením hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti (SOCTA) Europolu pri poskytovaní pomoci ukrajinským orgánom v oblasti opatrení na budovanie kapacít a integrovaného riadenia hraníc;

| CL. | keďže práca misie EUAM pri pomoci pri reforme Bezpečnostnej služby Ukrajiny (SSU) zostáva jej najvyššou prioritou a musí sústrediť svoju podporu na realizáciu reformy s cieľom zabezpečiť, aby sa SSU postupne zbavila vyšetrovacích právomocí v prípravnom konaní, demilitarizovala službu, mala jasne rozdelené právomoci s ostatnými bezpečnostnými agentúrami, účinný dohľad a aby sa zmenšila; keďže v prípade správneho uplatňovania návrhu zákona č. 3196 sa SSU sústredí na kontrarozviedku, boj proti ohrozeniu bezpečnosti štátu, boj proti terorizmu, kybernetickú bezpečnosť, ochranu národnej štátnosti a územnej celistvosti a ochranu štátnych tajomstiev; keďže reformy potrebné na zabezpečenie demokratického vývoja si vyžadujú, aby SSU podstúpila: jasné oddelenie funkcií, vylúčenie z vyšetrovania hospodárskych a korupčných trestných činov (okrem výnimočných prípadov, keď to povolí generálny prokurátor), politickú nezávislosť, demilitarizáciu a ďalšiu optimalizáciu, väčšiu transparentnosť a zodpovednosť a väčší dôraz na ochranu kritickej infraštruktúry; |
| --- | --- |

CL.

keďže práca misie EUAM pri pomoci pri reforme Bezpečnostnej služby Ukrajiny (SSU) zostáva jej najvyššou prioritou a musí sústrediť svoju podporu na realizáciu reformy s cieľom zabezpečiť, aby sa SSU postupne zbavila vyšetrovacích právomocí v prípravnom konaní, demilitarizovala službu, mala jasne rozdelené právomoci s ostatnými bezpečnostnými agentúrami, účinný dohľad a aby sa zmenšila; keďže v prípade správneho uplatňovania návrhu zákona č. 3196 sa SSU sústredí na kontrarozviedku, boj proti ohrozeniu bezpečnosti štátu, boj proti terorizmu, kybernetickú bezpečnosť, ochranu národnej štátnosti a územnej celistvosti a ochranu štátnych tajomstiev; keďže reformy potrebné na zabezpečenie demokratického vývoja si vyžadujú, aby SSU podstúpila: jasné oddelenie funkcií, vylúčenie z vyšetrovania hospodárskych a korupčných trestných činov (okrem výnimočných prípadov, keď to povolí generálny prokurátor), politickú nezávislosť, demilitarizáciu a ďalšiu optimalizáciu, väčšiu transparentnosť a zodpovednosť a väčší dôraz na ochranu kritickej infraštruktúry;

| CM. | keďže pomoc misie EUAM pri zriadení Úradu pre hospodársku bezpečnosť (BES), ktorý sa zameriava na finančnú trestnú činnosť na celej Ukrajine, je kľúčovým reformným úsilím; keďže transparentný výber zamestnancov BES a rozpustenie Štátnej fiškálnej služby sú rozhodujúce na postupné znižovanie vplyvu oligarchov na ukrajinské hospodárstvo; keďže BES má zdediť po SSU vyšetrovacie právomoci v prípravnom konaní v oblasti hospodárskej bezpečnosti a musí podporiť úsilie Ukrajiny odolávať tlaku orgánov presadzovania práva; |
| --- | --- |

CM.

keďže pomoc misie EUAM pri zriadení Úradu pre hospodársku bezpečnosť (BES), ktorý sa zameriava na finančnú trestnú činnosť na celej Ukrajine, je kľúčovým reformným úsilím; keďže transparentný výber zamestnancov BES a rozpustenie Štátnej fiškálnej služby sú rozhodujúce na postupné znižovanie vplyvu oligarchov na ukrajinské hospodárstvo; keďže BES má zdediť po SSU vyšetrovacie právomoci v prípravnom konaní v oblasti hospodárskej bezpečnosti a musí podporiť úsilie Ukrajiny odolávať tlaku orgánov presadzovania práva;

| CN. | keďže v roku 2020 zriadila misia EUAM svoju štvrtú terénnu kanceláriu v Mariupole na podporu realizácie centrálne riadených reforiem na regionálnej a miestnej úrovni, ako je napríklad odborná príprava a poradenstvo miestnym orgánom presadzovania práva, čo odráža rastúcu úlohu misie EUAM pri posilňovaní odolnosti Ukrajiny na celom jej území a želanie Ukrajiny zosúladiť sa s cieľmi SBOP; keďže poľná kancelária v Mariupole bola evakuovaná a následne zničená v dôsledku ruského vojenského útoku; |
| --- | --- |

CN.

keďže v roku 2020 zriadila misia EUAM svoju štvrtú terénnu kanceláriu v Mariupole na podporu realizácie centrálne riadených reforiem na regionálnej a miestnej úrovni, ako je napríklad odborná príprava a poradenstvo miestnym orgánom presadzovania práva, čo odráža rastúcu úlohu misie EUAM pri posilňovaní odolnosti Ukrajiny na celom jej území a želanie Ukrajiny zosúladiť sa s cieľmi SBOP; keďže poľná kancelária v Mariupole bola evakuovaná a následne zničená v dôsledku ruského vojenského útoku;

| CO. | keďže v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu bol všetok medzinárodný personál nútený bezpečne opustiť krajinu; keďže misia naďalej udržiava kontakt s ukrajinskými partnermi a zostáva v pohotovosti až do prijatia ďalších pokynov z ústredia EÚ; |
| --- | --- |

CO.

keďže v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu bol všetok medzinárodný personál nútený bezpečne opustiť krajinu; keďže misia naďalej udržiava kontakt s ukrajinskými partnermi a zostáva v pohotovosti až do prijatia ďalších pokynov z ústredia EÚ;

| CP. | keďže v dôsledku ruskej útočnej vojny proti Ukrajine bol evakuovaný všetok personál misie SBOP EUAM Ukraine z členských štátov; |
| --- | --- |

CP.

keďže v dôsledku ruskej útočnej vojny proti Ukrajine bol evakuovaný všetok personál misie SBOP EUAM Ukraine z členských štátov;

| CQ. | keďže hraničná podporná misia EÚ pre Moldavsko a Ukrajinu (EUBAM) je civilná misia, ktorá sa začala v roku 2005; keďže má nevýkonný mandát na posilnenie kapacít pohraničnej stráže, colných orgánov a orgánov presadzovania práva na Ukrajine a v Moldavskej republike s ročným rozpočtom 12 miliónov EUR a viac ako 200 členným personálom, pričom jej mandát sa má obnoviť v novembri 2023; |
| --- | --- |

CQ.

keďže hraničná podporná misia EÚ pre Moldavsko a Ukrajinu (EUBAM) je civilná misia, ktorá sa začala v roku 2005; keďže má nevýkonný mandát na posilnenie kapacít pohraničnej stráže, colných orgánov a orgánov presadzovania práva na Ukrajine a v Moldavskej republike s ročným rozpočtom 12 miliónov EUR a viac ako 200 členným personálom, pričom jej mandát sa má obnoviť v novembri 2023;

| CR. | keďže misia EUBAM pomáha Moldavskej republike a Ukrajine plniť záväzky vyplývajúce z prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA), ktorá je súčasťou ich dohôd o pridružení s EÚ a je určená na posilnenie pohraničných a colných kapacít Moldavska a Ukrajiny; keďže jej úlohou je: boj proti colným podvodom, pašovaniu drog, neregulárnej migrácii a obchodovaniu s ľuďmi; podpora uľahčenia obchodu a integrovaného riadenia hraníc; a pomoc pri mierovom urovnaní podnesterského konfliktu prostredníctvom procesu „5+2“; |
| --- | --- |

CR.

keďže misia EUBAM pomáha Moldavskej republike a Ukrajine plniť záväzky vyplývajúce z prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA), ktorá je súčasťou ich dohôd o pridružení s EÚ a je určená na posilnenie pohraničných a colných kapacít Moldavska a Ukrajiny; keďže jej úlohou je: boj proti colným podvodom, pašovaniu drog, neregulárnej migrácii a obchodovaniu s ľuďmi; podpora uľahčenia obchodu a integrovaného riadenia hraníc; a pomoc pri mierovom urovnaní podnesterského konfliktu prostredníctvom procesu „5+2“;

| CS. | keďže pašovanie tabaku vrátane falšovaných výrobkov spôsobuje štátnym rozpočtom Moldavskej republiky, Ukrajiny a členských štátov straty v odhadovanej výške 10 miliárd EUR ročne; keďže v rokoch 2020 – 2021 misia EUBAM prekazila viacero pašeráckych operácií a zhabala veľké množstvo munície, tabaku, alkoholu, etanolu a heroínu; |
| --- | --- |

CS.

keďže pašovanie tabaku vrátane falšovaných výrobkov spôsobuje štátnym rozpočtom Moldavskej republiky, Ukrajiny a členských štátov straty v odhadovanej výške 10 miliárd EUR ročne; keďže v rokoch 2020 – 2021 misia EUBAM prekazila viacero pašeráckych operácií a zhabala veľké množstvo munície, tabaku, alkoholu, etanolu a heroínu;

| CT. | keďže misia EUBAM pomáha pohraničným službám Moldavskej republiky a Ukrajiny pri vypracúvaní všeobecných spoločných ukazovateľov používaných na identifikáciu obetí obchodovania s ľuďmi; |
| --- | --- |

CT.

keďže misia EUBAM pomáha pohraničným službám Moldavskej republiky a Ukrajiny pri vypracúvaní všeobecných spoločných ukazovateľov používaných na identifikáciu obetí obchodovania s ľuďmi;

| CU. | keďže pracovná skupina misie EUBAM pre drogy sa snaží zapojiť partnerské útvary misie do boja proti pašovaniu drog s ostatnými orgánmi presadzovania práva v regióne; keďže misia EUBAM spolupracuje s viacerými medzinárodnými organizáciami vrátane Europolu, agentúry Frontex a OBSE prostredníctvom svojej pracovnej skupiny pre zbrane, spoločných operácií ORION II a iniciatívy „EÚ 4 – bezpečnosť hraníc“; |
| --- | --- |

CU.

keďže pracovná skupina misie EUBAM pre drogy sa snaží zapojiť partnerské útvary misie do boja proti pašovaniu drog s ostatnými orgánmi presadzovania práva v regióne; keďže misia EUBAM spolupracuje s viacerými medzinárodnými organizáciami vrátane Europolu, agentúry Frontex a OBSE prostredníctvom svojej pracovnej skupiny pre zbrane, spoločných operácií ORION II a iniciatívy „EÚ 4 – bezpečnosť hraníc“;

| CV. | keďže misia EUBAM sa dôsledne zasadzuje za opätovné otvorenie medzinárodných dopravných koridorov, ktoré prechádzajú cez Podnestersko, a vypracúva a presadzuje technické opatrenia na budovanie dôvery medzi Kišiňovom a Tiraspolom v oblastiach dopravy, colníctva, veterinárnej a rastlinolekárskej oblasti a presadzovania práva; |
| --- | --- |

CV.

keďže misia EUBAM sa dôsledne zasadzuje za opätovné otvorenie medzinárodných dopravných koridorov, ktoré prechádzajú cez Podnestersko, a vypracúva a presadzuje technické opatrenia na budovanie dôvery medzi Kišiňovom a Tiraspolom v oblastiach dopravy, colníctva, veterinárnej a rastlinolekárskej oblasti a presadzovania práva;

| CW. | keďže misia EUBAM prispieva k mierovému urovnaniu podnesterského konfliktu prostredníctvom opatrení na budovanie dôvery a pri monitorovaní na podnesterskom úseku moldavsko-ukrajinskej hranice; |
| --- | --- |

CW.

keďže misia EUBAM prispieva k mierovému urovnaniu podnesterského konfliktu prostredníctvom opatrení na budovanie dôvery a pri monitorovaní na podnesterskom úseku moldavsko-ukrajinskej hranice;

| CX. | keďže Ruská federácia udržiava v Podnestersku takzvanú mierovú misiu s približne 500 vojakmi a operačnú skupinu ruských vojsk (OGRT) s približne 1 500 vojakmi, vykonáva kontrolu nad separatistickými ozbrojenými skupinami v Podnestersku a každoročne organizuje viac ako 100 spoločných vojenských cvičení s Podnesterskom; keďže je znepokojený pokusmi separatistov z Tiraspolu zo 4. marca 2022 dosiahnuť uznanie nezávislosti Podnesterska; |
| --- | --- |

CX.

keďže Ruská federácia udržiava v Podnestersku takzvanú mierovú misiu s približne 500 vojakmi a operačnú skupinu ruských vojsk (OGRT) s približne 1 500 vojakmi, vykonáva kontrolu nad separatistickými ozbrojenými skupinami v Podnestersku a každoročne organizuje viac ako 100 spoločných vojenských cvičení s Podnesterskom; keďže je znepokojený pokusmi separatistov z Tiraspolu zo 4. marca 2022 dosiahnuť uznanie nezávislosti Podnesterska;

| CY. | keďže v dôsledku ruskej útočnej vojny proti Ukrajine je vážne ohrozená bezpečnosť misie SBOP EUBAM Moldavsko, čo môže viesť k jej prípadnej evakuácii z krajiny; |
| --- | --- |

CY.

keďže v dôsledku ruskej útočnej vojny proti Ukrajine je vážne ohrozená bezpečnosť misie SBOP EUBAM Moldavsko, čo môže viesť k jej prípadnej evakuácii z krajiny;

| CZ. | keďže pozorovateľská misia Európskej únie v Gruzínsku (EUMM) je civilná misia, ktorá sa začala v roku 2008 po uzavretí šesťbodovej dohody sprostredkovanej EÚ, ktorá ukončila vojnu medzi Gruzínskom a Ruskom; keďže misia EUMM počas 13 rokov svojej existencie predstavovala silný politický záväzok EÚ v regióne tým, že prispievala k budovaniu dôvery a normalizácii a poskytovala stabilitu na mieste medzi stranami zapojenými do konfliktu a v širšom regióne; |
| --- | --- |

CZ.

keďže pozorovateľská misia Európskej únie v Gruzínsku (EUMM) je civilná misia, ktorá sa začala v roku 2008 po uzavretí šesťbodovej dohody sprostredkovanej EÚ, ktorá ukončila vojnu medzi Gruzínskom a Ruskom; keďže misia EUMM počas 13 rokov svojej existencie predstavovala silný politický záväzok EÚ v regióne tým, že prispievala k budovaniu dôvery a normalizácii a poskytovala stabilitu na mieste medzi stranami zapojenými do konfliktu a v širšom regióne;

| DA. | keďže v rámci misie EUMM v súčasnosti pôsobí 325 členov misie vrátane viac ako 200 civilných pozorovateľov s prideleným rozpočtom 44,8 milióna EUR a mandátom, ktorý sa má obnoviť v decembri 2022; |
| --- | --- |

DA.

keďže v rámci misie EUMM v súčasnosti pôsobí 325 členov misie vrátane viac ako 200 civilných pozorovateľov s prideleným rozpočtom 44,8 milióna EUR a mandátom, ktorý sa má obnoviť v decembri 2022;

| DB. | keďže pôvodný mandát z roku 2008 zostáva nezmenený, pokiaľ ide o monitorovanie vykonávania dohody o prímerí medzi Gruzínskom a Ruskom z 12. augusta 2008, ktorú sprostredkovala EÚ a ktorá si vyžaduje: zákaz použitia násilia, zastavenie nepriateľských akcií, umožnenie prístupu k humanitárnej pomoci, návrat gruzínskych ozbrojených síl do ich obvyklých priestorov, stiahnutie ruských ozbrojených síl na pozície pred začiatkom konfliktu a otvorenie medzinárodnej diskusie o bezpečnosti a stabilite Južného Osetska a Abcházska; |
| --- | --- |

DB.

keďže pôvodný mandát z roku 2008 zostáva nezmenený, pokiaľ ide o monitorovanie vykonávania dohody o prímerí medzi Gruzínskom a Ruskom z 12. augusta 2008, ktorú sprostredkovala EÚ a ktorá si vyžaduje: zákaz použitia násilia, zastavenie nepriateľských akcií, umožnenie prístupu k humanitárnej pomoci, návrat gruzínskych ozbrojených síl do ich obvyklých priestorov, stiahnutie ruských ozbrojených síl na pozície pred začiatkom konfliktu a otvorenie medzinárodnej diskusie o bezpečnosti a stabilite Južného Osetska a Abcházska;

| DC. | keďže Rusko nedodržiava dohodu o prímerí medzi Gruzínskom a Ruskom z 12. augusta 2008, ktorú sprostredkovala EÚ, keďže v separatistických regiónoch Abcházsko a Južné Osetsko nezákonne udržiava prítomnosť ozbrojených síl, agentov Federálnej bezpečnostnej služby (FSB) a pohraničnej stráže Ruskej federácie; keďže neumožňuje vytvorenie medzinárodných bezpečnostných mechanizmov na mieste a bráni aj vstupu misie EUMM na územia okupované Ruskom, čo je rozhodujúca prekážka pri plnení cieľov misie; keďže mandát misie EUMM platí na celom území Gruzínska; keďže misia EUMM je konfrontovaná s ruským vytyčovaním hraníc, ktoré zahŕňa posúvanie administratívnych hraničných línií na gruzínske územie a ďalšie rozširovanie územnej okupácie Gruzínska; |
| --- | --- |

DC.

keďže Rusko nedodržiava dohodu o prímerí medzi Gruzínskom a Ruskom z 12. augusta 2008, ktorú sprostredkovala EÚ, keďže v separatistických regiónoch Abcházsko a Južné Osetsko nezákonne udržiava prítomnosť ozbrojených síl, agentov Federálnej bezpečnostnej služby (FSB) a pohraničnej stráže Ruskej federácie; keďže neumožňuje vytvorenie medzinárodných bezpečnostných mechanizmov na mieste a bráni aj vstupu misie EUMM na územia okupované Ruskom, čo je rozhodujúca prekážka pri plnení cieľov misie; keďže mandát misie EUMM platí na celom území Gruzínska; keďže misia EUMM je konfrontovaná s ruským vytyčovaním hraníc, ktoré zahŕňa posúvanie administratívnych hraničných línií na gruzínske územie a ďalšie rozširovanie územnej okupácie Gruzínska;

| DD. | keďže členské štáty len obmedzene reagujú na pokračujúce hrubé porušovanie dohody o prímerí z 12. augusta 2008, ktorú sprostredkovala EÚ, a prímeria zo strany Ruskej federácie a vyzývajú na prijatie opatrení v tejto súvislosti, prípadne nereagujú vôbec, čo môže povzbudiť Ruskú federáciu k ďalším takýmto akciám; keďže došlo k nezákonnému zatýkaniu naprieč administratívnymi hraničnými líniami a nezákonným činnostiam v oblasti „vytyčovania hraníc“; |
| --- | --- |

DD.

keďže členské štáty len obmedzene reagujú na pokračujúce hrubé porušovanie dohody o prímerí z 12. augusta 2008, ktorú sprostredkovala EÚ, a prímeria zo strany Ruskej federácie a vyzývajú na prijatie opatrení v tejto súvislosti, prípadne nereagujú vôbec, čo môže povzbudiť Ruskú federáciu k ďalším takýmto akciám; keďže došlo k nezákonnému zatýkaniu naprieč administratívnymi hraničnými líniami a nezákonným činnostiam v oblasti „vytyčovania hraníc“;

| DE. | keďže misia EUMM nie je typickou civilnou misiou vzhľadom na svoj mandát a zameranie na monitorovacie činnosti a budovanie civilných kompetencií a vzhľadom na skutočnosť, že vykonáva činnosti na budovanie dôvery prostredníctvom malých grantov a cielených projektov medzi obidvoma stranami; keďže mandát umožňuje zamerať sa na hybridné hrozby, ľudské práva, menšiny a environmentálne aspekty bezpečnosti; keďže misia EUMM vytvorila Poradný výbor pre hybridnú vojnu a udržiava pravidelné kontakty so styčným úradom NATO a tímom, ktorý realizuje dôležitý balík opatrení NATO a Gruzínska; |
| --- | --- |

DE.

keďže misia EUMM nie je typickou civilnou misiou vzhľadom na svoj mandát a zameranie na monitorovacie činnosti a budovanie civilných kompetencií a vzhľadom na skutočnosť, že vykonáva činnosti na budovanie dôvery prostredníctvom malých grantov a cielených projektov medzi obidvoma stranami; keďže mandát umožňuje zamerať sa na hybridné hrozby, ľudské práva, menšiny a environmentálne aspekty bezpečnosti; keďže misia EUMM vytvorila Poradný výbor pre hybridnú vojnu a udržiava pravidelné kontakty so styčným úradom NATO a tímom, ktorý realizuje dôležitý balík opatrení NATO a Gruzínska;

| DF. | keďže misia EUMM sprostredkúva zasadnutia mechanizmu prevencie a reakcie na ne v Ergneti a zabezpečuje pravidelnosť týchto zasadnutí, ktoré sa zaoberajú bezpečnostnou situáciou na mieste a na ktorých sa zúčastňuje gruzínska vláda, separatistické regióny a Ruská federácia; keďže, žiaľ, podobný mechanizmus v meste Gali v Abcházsku je pozastavený; |
| --- | --- |

DF.

keďže misia EUMM sprostredkúva zasadnutia mechanizmu prevencie a reakcie na ne v Ergneti a zabezpečuje pravidelnosť týchto zasadnutí, ktoré sa zaoberajú bezpečnostnou situáciou na mieste a na ktorých sa zúčastňuje gruzínska vláda, separatistické regióny a Ruská federácia; keďže, žiaľ, podobný mechanizmus v meste Gali v Abcházsku je pozastavený;

| DG. | keďže misia EUMM musí neprestajne rozširovať svoje analytické zameranie a kapacity na riešenie pretrvávajúcich hybridných hrozieb, a preto si vyžaduje dostatočný rozpočet a zdroje; |
| --- | --- |

DG.

keďže misia EUMM musí neprestajne rozširovať svoje analytické zameranie a kapacity na riešenie pretrvávajúcich hybridných hrozieb, a preto si vyžaduje dostatočný rozpočet a zdroje;

| DH. | keďže misia EUMM je terčom dezinformačných aktivít, najmä zo strany médií a kanálov sociálnych médií so sídlom v okupovaných regiónoch podporovaných Ruskom, čo núti misiu EUMM organizovať svoje vnútorné zdroje s cieľom poskytnúť potrebnú spoluprácu a preskúmať spôsoby boja proti dezinformáciám; |
| --- | --- |

DH.

keďže misia EUMM je terčom dezinformačných aktivít, najmä zo strany médií a kanálov sociálnych médií so sídlom v okupovaných regiónoch podporovaných Ruskom, čo núti misiu EUMM organizovať svoje vnútorné zdroje s cieľom poskytnúť potrebnú spoluprácu a preskúmať spôsoby boja proti dezinformáciám;

| DI. | keďže misia EUMM riadi horúcu linku, mechanizmus na budovanie dôvery, ktorý slúži ako významný komunikačný kanál 24 hodín denne, 7 dní v týždni medzi gruzínskou vládou a de facto orgánmi v Abcházsku a Južnom Osetsku vrátane pohraničnej stráže Ruskej federácie, ktorá je rozmiestnená v obidvoch regiónoch, o naliehavých incidentoch na mieste; keďže táto horúca linka bola v roku 2021 aktivovaná viac ako 2 100-krát; keďže misia EUMM podporuje formáty rokovaní a komunikačné kanály prostredníctvom účasti na medzinárodných diskusiách v Ženeve (GID) a spolupredsedníctva na zasadnutiach mechanizmu prevencie incidentov a reakcie na ne (IPRM) v Ergneti; |
| --- | --- |

DI.

keďže misia EUMM riadi horúcu linku, mechanizmus na budovanie dôvery, ktorý slúži ako významný komunikačný kanál 24 hodín denne, 7 dní v týždni medzi gruzínskou vládou a de facto orgánmi v Abcházsku a Južnom Osetsku vrátane pohraničnej stráže Ruskej federácie, ktorá je rozmiestnená v obidvoch regiónoch, o naliehavých incidentoch na mieste; keďže táto horúca linka bola v roku 2021 aktivovaná viac ako 2 100-krát; keďže misia EUMM podporuje formáty rokovaní a komunikačné kanály prostredníctvom účasti na medzinárodných diskusiách v Ženeve (GID) a spolupredsedníctva na zasadnutiach mechanizmu prevencie incidentov a reakcie na ne (IPRM) v Ergneti;

| DJ. | keďže 24. októbra 2019 stráž FSB prvýkrát po viac ako desiatich rokoch prekročila administratívnu hranicu, zadržala pozorovateľov misie EUMM, a prinútila EÚ rokovať o ich prepustení; |
| --- | --- |

DJ.

keďže 24. októbra 2019 stráž FSB prvýkrát po viac ako desiatich rokoch prekročila administratívnu hranicu, zadržala pozorovateľov misie EUMM, a prinútila EÚ rokovať o ich prepustení;

| DK. | keďže úloha misie EUMM pri riešení potrieb ľudskej bezpečnosti a humanitárnych potrieb miestneho obyvateľstva v oblastiach zasiahnutých konfliktom a pri uľahčovaní účinnej výmeny informácií, napríklad v súvislosti s prekračovaním hraníc zo zdravotných dôvodov alebo s prepustením osôb zadržaných na administratívnych hraničných líniách, ako aj pri spoluorganizovaní osobných diskusií na zasadnutiach mechanizmu IPRM v Ergneti, predstavuje obrovskú pridanú hodnotu k dôležitej úlohe, ktorú misia EUMM zohráva pri riadení konfliktov a budovaní dôvery; |
| --- | --- |

DK.

keďže úloha misie EUMM pri riešení potrieb ľudskej bezpečnosti a humanitárnych potrieb miestneho obyvateľstva v oblastiach zasiahnutých konfliktom a pri uľahčovaní účinnej výmeny informácií, napríklad v súvislosti s prekračovaním hraníc zo zdravotných dôvodov alebo s prepustením osôb zadržaných na administratívnych hraničných líniách, ako aj pri spoluorganizovaní osobných diskusií na zasadnutiach mechanizmu IPRM v Ergneti, predstavuje obrovskú pridanú hodnotu k dôležitej úlohe, ktorú misia EUMM zohráva pri riadení konfliktov a budovaní dôvery;

| DL. | keďže Gruzínsko je jedným z najväčších prispievateľov na misie SBOP v Afrike v prepočte na obyvateľa; |
| --- | --- |

DL.

keďže Gruzínsko je jedným z najväčších prispievateľov na misie SBOP v Afrike v prepočte na obyvateľa;

| DM. | keďže krajiny Východného partnerstva sú naďalej veľmi zraniteľné voči energetickej neistote, a to najmä Moldavská republika a Ukrajina, ktoré opakovane trpia energetickým vydieraním zo strany Ruska; |
| --- | --- |

DM.

keďže krajiny Východného partnerstva sú naďalej veľmi zraniteľné voči energetickej neistote, a to najmä Moldavská republika a Ukrajina, ktoré opakovane trpia energetickým vydieraním zo strany Ruska;

| DN. | keďže opatrenia EÚ na zmiernenie energetickej neistoty prostredníctvom diverzifikácie zdrojov energie posilnia bezpečnosť a stabilitu vo východnom regióne; |
| --- | --- |

DN.

keďže opatrenia EÚ na zmiernenie energetickej neistoty prostredníctvom diverzifikácie zdrojov energie posilnia bezpečnosť a stabilitu vo východnom regióne;

| DO. | keďže Komisia už prijala opatrenia na zníženie závislosti Európy od jediného dodávateľa diverzifikáciou dodávateľov plynu; keďže v reakcii na dôsledky sankcií uvalených na Rusko s cieľom zastaviť závislosť od dovozu energie z Ruska Komisia vypracovala nový plán, ktorý má do konca roka 2022 nahradiť 100 miliárd metrov kubických dovozu plynu z Ruska prostredníctvom vyššieho dovozu skvapalneného zemného plynu a plynovodov od neruských dodávateľov a väčšieho objemu výroby a dovozu biometánu a vodíka z obnoviteľných zdrojov; keďže cieľom plánu je znížiť využívanie fosílnych palív v domácnostiach, budovách, priemysle a energetických systémoch a zvýšiť energetickú účinnosť, zvýšiť využívanie obnoviteľných zdrojov energie a elektrifikáciu a riešiť nedostatky v infraštruktúre; |
| --- | --- |

DO.

keďže Komisia už prijala opatrenia na zníženie závislosti Európy od jediného dodávateľa diverzifikáciou dodávateľov plynu; keďže v reakcii na dôsledky sankcií uvalených na Rusko s cieľom zastaviť závislosť od dovozu energie z Ruska Komisia vypracovala nový plán, ktorý má do konca roka 2022 nahradiť 100 miliárd metrov kubických dovozu plynu z Ruska prostredníctvom vyššieho dovozu skvapalneného zemného plynu a plynovodov od neruských dodávateľov a väčšieho objemu výroby a dovozu biometánu a vodíka z obnoviteľných zdrojov; keďže cieľom plánu je znížiť využívanie fosílnych palív v domácnostiach, budovách, priemysle a energetických systémoch a zvýšiť energetickú účinnosť, zvýšiť využívanie obnoviteľných zdrojov energie a elektrifikáciu a riešiť nedostatky v infraštruktúre;

| 1. | opakuje záväzok EÚ a zdôrazňuje svoju jednoznačnú podporu zvrchovanosti, územnej celistvosti a politickej nezávislosti všetkých krajín Východného partnerstva v rámci ich medzinárodne uznaných hraníc a podporuje ich úsilie o plné presadzovanie týchto zásad; zdôrazňuje význam jednoty a solidarity členských štátov v tomto smere; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čo najdôraznejšie odsudzuje nevyprovokovanú a neospravedlniteľnú útočnú vojnu Ruska proti Ukrajine a s ňou súvisiace činnosti v oblastiach ukrajinských regiónov Donecka a Luhanska, ktoré nie sú pod kontrolou vlády, a na nezákonne anektovanom Kryme a v Bielorusku; zdôrazňuje, že pokračujúca ruská agresia a rozširovanie vojenských aktivít Ruska na Ukrajine má negatívny vplyv na európsku a globálnu bezpečnosť; opakuje svoje stanovisko, že partneri a spojenci by mali zintenzívniť svoju vojenskú podporu Ukrajine a poskytovanie zbraní, čo je v súlade s článkom 51 Charty OSN, ktorý umožňuje individuálnu a kolektívnu sebaobranu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že udržateľný mier a bezpečnosť ľudí v regióne Východného partnerstva sú pre EÚ nevyhnutné; čo najdôraznejšie odsudzuje útočnú vojnu, ktorú začala Ruská federácia, a jej zapojenie do konvenčnej a kybernetickej vojny v regióne Východného partnerstva; vyzýva na okamžité ukončenie útočnej vojny proti Ukrajine a na úplné a okamžité stiahnutie všetkých ruských vojsk zo všetkých Ruskom okupovaných území v krajinách Východného partnerstva a na ukončenie vojenských operácií proti Ukrajine, ktoré si vyžadujú životy civilistov a vojakov, spôsobujú vysídlenie miliónov ľudí a brzdia sociálno-ekonomický rozvoj; čo najdôraznejšie odsudzuje útok na ukrajinské jadrové zariadenia a ich obsadenie ruskými silami a domnieva sa, že pokusy Ruska posilniť svoj škodlivý vplyv v regióne Východného partnerstva prostredníctvom sily a nátlaku musia zlyhať; zdôrazňuje význam jednoty, solidarity a súdržnosti členských štátov; vyzýva na spoluprácu podobne zmýšľajúcich demokratických spojencov s cieľom zmierňovať negatívny vplyv tretích mocností v regióne Východného partnerstva a bojovať proti nemu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta závery samitu Východného partnerstva v roku 2021 a ďalšiu spoluprácu medzi EÚ a krajinami Východného partnerstva; so zreteľom na bezpečnostné výzvy, ktorým čelia krajiny Východného partnerstva, najmä pokračujúcu útočnú vojnu Ruska proti Ukrajine, dlhotrvajúce konflikty, otvorené vojenské akcie, hybridné hrozby a zasahovanie do demokratických procesov, navrhuje zintenzívniť spoluprácu s krajinami Východného partnerstva v oblasti bezpečnosti a obrany a zvýšiť investície a pomoc v oblasti bezpečnosti, vojenstva, spravodajstva a kybernetickej spolupráce s pridruženými krajinami Východného partnerstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podporuje užšiu koordináciu a spoluprácu v oblasti obrany a bezpečnosti s niektorými krajinami Východného partnerstva; s cieľom podporovať strategické ciele ľudskej bezpečnosti a udržateľného mieru v celom regióne Východného partnerstva a mimo neho a podporovať na tento účel uplatňovanie integrovaného prístupu prostredníctvom využitia plného potenciálu SBOP v spojení s príslušnými politickými nástrojmi; výrazne podporuje prebiehajúce misie SBOP v pridružených krajinách Východného partnerstva; dôrazne trvá na posilnení bezpečnostného rozmeru politiky EÚ v rámci Východného partnerstva, na rozvoji strategických bezpečnostných partnerstiev s niektorými krajinami Východného partnerstva, na posilnení dialógu a spolupráce v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky a na rozvoji aktívnejšej úlohy EÚ pri deeskalácii prebiehajúceho napätia, predchádzaní budúcim konfliktom, sprostredkovaní a opatreniach na budovanie dôvery, ako aj pri riešení konfliktov v boji proti hybridným hrozbám, dezinformáciám a propagande, pri pomoci a spolupráci v oblasti civilnej obrany a pri podpore komplexného preskúmania bezpečnostného sektora v krajinách Východného partnerstva, ktoré identifikuje oblasti obrany a bezpečnosti, ktoré je potrebné zlepšiť, a umožňuje EÚ a členským štátom koordinovať svoju podporu; domnieva sa, že je potrebná ďalšia podpora zosúladenia a postupného zbližovania zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ a krajín Východného partnerstva v súlade so záväzkami partnerov voči EÚ; vyzýva krajiny Východného partnerstva, aby sa pripojili k politike sankcií EÚ voči Rusku za jeho vojnu proti Ukrajine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že mierové riešenie prebiehajúcich alebo nevyriešených konfliktov v regióne na základe medzinárodného práva a dobré susedské vzťahy sú kľúčom k budovaniu a posilňovaniu odolných a udržateľných demokracií v krajinách Východného partnerstva; pripomína, že mier a bezpečnosť si vyžadujú silné a verejne zodpovedné inštitúcie, dobrú správu vecí verejných a dodržiavanie zásad právneho štátu; dôrazne vyzýva partnerov Východného partnerstva, aby sa ďalej angažovali v príslušných reformách, pretože len vnútorná odolnosť založená na silných a demokratických inštitúciách umožní dosiahnuť potrebnú odolnosť voči vonkajším hrozbám; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ pokračovala v podpore prostredia vedúceho k urovnaniu konfliktov a v podporovaní činností, ktoré podporujú dôveru ľudí a medziľudské kontakty v spoločenstvách ovplyvnených konfliktom, aby uprednostnila úsilie a rozšírila financovanie preventívneho budovania mieru vrátane preventívnej diplomacie, ako aj mechanizmov včasného varovania a opatrení; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva štáty Východného partnerstva, aby neprestajne pracovali na pokračovaní spolupráce so susednými krajinami, pretože to zabezpečí prehĺbenie už aj tak plodnej spolupráce a zabráni zbytočným treniam, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku nevyriešených bilaterálnych otázok; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žiada, aby sa vzhľadom na rozpory v regióne Východného partnerstva kládol väčší dôraz na zmierenie a obnovenie väzieb medzi spoločenstvami; v tejto súvislosti podporuje aktívnu spoluprácu so subjektmi občianskej spoločnosti, ako aj s náboženskými spoločenstvami v oblastiach, ako je analýza miestnych konfliktov, mediácia, zmierenie a posilnenie sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva na užšiu koordináciu s OBSE s cieľom riešiť bezpečnostné výzvy v regióne Východného partnerstva, najmä v oblasti obchodovania s ľuďmi, kontroly zbraní, inštrumentalizácie migrácie, budovania dôvery a uľahčenia dialógu medzi všetkými stranami krízy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je naďalej znepokojený pokračujúcim narúšaním námorného a vzdušného priestoru krajín v Baltskom mori, v oblasti Čierneho mora a Azovského mora ruským režimom; vyzýva členské štáty v čiernomorskej oblasti, aby v kontexte prebiehajúcej útočnej vojny proti Ukrajine zintenzívnili vojenskú spoluprácu s partnermi na východe Čierneho mora (Ukrajina, Gruzínsko a Moldavská republika), a to na bilaterálnej úrovni, ako aj v rámci NATO; zdôrazňuje význam spolupráce EÚ a NATO s krajinami Východného partnerstva v čiernomorskom regióne s cieľom zabezpečiť bezpečný a stabilný čiernomorský región; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a nabáda aj členské štáty, aby prispeli k spolupráci v rámci medzinárodnej Krymskej platformy s cieľom riešiť hybridné hrozby pre širšiu bezpečnosť čiernomorského regiónu, ktoré predstavuje dočasná okupácia Krymu Ruskom, militarizácia Čierneho mora a Azovského mora alebo ktoré s ňou súvisia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | považuje Iniciatívu krajín Trojmoria (3SI) za jeden z formátov na využívanie investícií, ktoré podporujú vzájomnú bezpečnosť a stabilitu kritickej infraštruktúry, a domnieva sa, že by sa mala otvoriť aj pre krajiny Východného partnerstva v rámci existujúcich európskych politík a programov, najmä Východného partnerstva; zdôrazňuje, že iniciatíva 3SI by mala úzko spolupracovať s EÚ, aby sa predišlo zdvojovaniu úsilia a iniciatív a protichodným prístupom; podporuje myšlienku, že EÚ by mala prevziať vedenie iniciatívy 3SI; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva inštitúcie EÚ, aby pre Ukrajinu vypracovali ambicióznejší integračný program, ktorý by mohol zahŕňať praktické kroky smerom k prvej prechodnej fáze Ukrajiny a do jednotného trhu EÚ; vyzýva Komisiu, aby dôkladne posúdila žiadosti Gruzínska, Ukrajiny a Moldavskej republiky o udelenie štatútu kandidátskej krajiny na základe ich opodstatnenosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyhlasuje, že je potrebné, aby členovia výborov Európskeho parlamentu pre zahraničné veci a jeho podvýboru pre ľudské práva neprestajne monitorovali situáciu; |
| --- | --- |

15.

Využitie plného potenciálu SBOP vo Východnom partnerstve

| 16. | víta skutočnosť, že prijatý strategický kompas venuje primeranú pozornosť krajinám Východného partnerstva vrátane podpory Ukrajiny tvárou v tvár ruskej agresii a ďalšej odolnosti voči ruským provokáciám a hrozbám; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť jeho úzku koordináciu a súlad s pripravovanou strategickou koncepciou NATO na rok 2022, najmä v oblastiach boja proti ruskej agresii, kybernetickej obrany a boja proti hybridnej vojne, dezinformáciám a zahraničnej manipulácii a zasahovaniu, keďže európske bezpečnostné prostredie a európsku odolnosť nemožno dosiahnuť bez dlhodobej bezpečnosti a odolnosti všetkých susedov EÚ; konštatuje, že prístup EÚ musí byť holistický a zahŕňať podporu demokratických a hospodárskych reforiem, posilnenie inštitucionálnej a spoločenskej odolnosti a posilnenie bezpečnostných a obranných kapacít; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nabáda členské štáty, ktoré sú členmi EÚ aj NATO a ktoré vedú rôzne iniciatívy NATO v oblasti budovania kapacít s krajinami Východného partnerstva, aby zabezpečili koordináciu úsilia v oblasti odbornej prípravy a prenosu najlepších postupov s útvarom pre plánovanie a vedenie vojenských operácií (MPCC) a CPCC EÚ; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že misie SBOP v pridružených krajinách Východného partnerstva budú úzko koordinované so stratégiou a akciami NATO v regióne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nabáda členské štáty zúčastňujúce sa na PESCO, aby prispôsobili projekty PESCO potrebám misií a operácií SBOP EÚ, ako je napríklad vývoj vysokošifrovaných bezpečných civilných komunikačných systémov, a aby v súlade so všeobecnými podmienkami účasti tretích štátov na projektoch PESCO zvážili možnosť prizvať krajiny Východného partnerstva, ktoré tieto všeobecné podmienky spĺňajú; konštatuje, že zapojenie strategických partnerov, ako sú pridružené krajiny Východného partnerstva do jednotlivých projektov PESCO môže byť v strategických záujmoch EÚ a bolo by obojstranne prospešné, pretože krajiny Východného partnerstva by získali jedinečné kapacity a technické odborné znalosti, najmä v oblasti riešenia hybridných hrozieb a kybernetickej bezpečnosti; v tejto súvislosti víta vyslanie expertov tímu rýchlej kybernetickej reakcie financovaného z prostriedkov PESCO na Ukrajinu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nabáda EÚ a jej členské štáty, aby v prípade potreby rozšírili podporné mechanizmy pre ďalšiu účasť krajín Východného partnerstva na civilných a vojenských misiách a operáciách SBOP, a to aj prostredníctvom študijných a/alebo výjazdových ciest, seminárov, školení a kurzov SBOP atď., ktoré by pomohli zvýšiť interoperabilitu partnerov, vypracovať spoločné postupy a spoločné akcie; ďalej ich vyzýva, aby spolupracovali s väčšinou partnerov Východného partnerstva v oblasti kybernetickej bezpečnosti vrátane vzájomnej výmeny spravodajských informácií a pomoci v oblasti kritickej infraštruktúry; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zvažuje konzultácie s niektorými partnermi Východného partnerstva v počiatočných fázach plánovania misií a/alebo operácií SBOP, najmä tých misií a/alebo operácií, ktoré hostia alebo budú hostiť partneri Východného partnerstva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje význam aktívneho zapojenia a posilnenej poradnej úlohy Európskeho parlamentu v rozhodovacom procese v súvislosti so SBOP, ako sa vykonáva v regióne krajín Východného partnerstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | víta dohodu v Rade z 13. apríla 2022 o tretej tranži vojenskej podpory v rámci Európskeho mierového nástroja v celkovej výške 1,5 miliardy EUR na zabezpečenie smrtiaceho vojenského materiálu a pohonných hmôt a ochranných prostriedkov a vyzýva na ich okamžité poskytnutie; zdôrazňuje, že vzhľadom na ruskú útočnú vojnu proti Ukrajine a čoraz zložitejšie bezpečnostné prostredie, ktoré ovplyvňuje stabilitu a správu vecí verejných našich východných partnerov, je pre EÚ dôležité posilniť našu spoluprácu v oblasti bezpečnosti a obrany; víta rozhodnutie Európskej rady z 2. decembra 2021 využiť Európsky mierový nástroj (EPF) a poskytnúť Ukrajine balík vo výške 31 miliónov EUR, Gruzínsku balík vo výške 12,75 milióna EUR a Moldavskej republike balík vo výške 7 miliónov EUR na pomoc pri posilňovaní ich odolnosti a obranných spôsobilostí, najmä v oblasti kybernetickej bezpečnosti, zdravotníctva, inžinierstva, mobilných a logistických kapacít a boja proti dezinformáciám; podporuje ďalšie využívanie EPF na zvýšenie schopnosti pridružených krajín Východného partnerstva, najmä tých, ktoré čelia ozbrojenej agresii, a tých, ktoré sú hostiteľmi misií SBOP, ďalej riešiť svoje bezpečnostné potreby v kľúčových oblastiach, ako je vybavenie potrebné na výmenu spravodajských informácií prostredníctvom zabezpečených komunikačných liniek a technické nástroje potrebné na boj proti ozbrojenej agresii a hybridným hrozbám; zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ zlepšila materiálnu a finančnú podporu krajín Východného partnerstva a zamerala sa aj na budovanie kapacít s cieľom zlepšiť odolnosť každej krajiny Východného partnerstva, najmä v oblasti boja proti dezinformačným kampaniam, ako aj v oblasti národnej obrany; zdôrazňuje, že EÚ musí vypracovať integrovaný prístup, aby mohla pomôcť krajinám Východného partnerstva čeliť vzájomne prepojenému prostrediu hrozieb; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje význam solidarity EÚ a členských štátov s Ukrajinou a čoraz neistejšou bezpečnostnou situáciou vo viacerých krajinách Východného partnerstva; nabáda EÚ a jej členské štáty, aby zabezpečili, že akékoľvek poskytovanie podpory na vybavenie prostredníctvom EPF krajinám Východného partnerstva bude prísne v súlade s príslušným medzinárodným právom týkajúcim sa dodávok vybavenia ozbrojeným silám, bude v súlade s potrebami cieľov podpory EÚ pre príslušnú krajinu Východného partnerstva a bude sa v prípade potreby vykonávať v koordinácii s príslušnými iniciatívami NATO na budovanie kapacít pre partnerské krajiny a strategickým plánovaním, aby sa predišlo zbytočnému zdvojovaniu a zvýšila sa efektívnosť; nabáda členské štáty, aby vytvorili nástroje vojenskej pomoci, ktoré umožnia niektorým krajinám Východného partnerstva nakupovať vybavenie od výrobcov z EÚ; vyzýva členské štáty, aby zjednodušili administratívne postupy, aby neblokovali rozhodnutia, ktoré už boli prijaté v súvislosti s poskytovaním vybavenia krajinám Východného partnerstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva členské štáty, aby zvýšili rozpočet EPF, aby EÚ mohla posilniť odolnosť a obranné spôsobilosti krajín Východného partnerstva, napríklad v oblasti boja proti hybridným hrozbám; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nabáda členské štáty, aby ďalej posilňovali vojenskú odolnosť Ukrajiny prostredníctvom poskytovania zbraní vrátane protilodných, protilietadlových a protitankových zbraní; víta rozhodnutie všetkých členských štátov, ktoré dodali Ukrajine smrtiace vybavenie s cieľom posilniť schopnosť Ukrajiny brániť svoju zvrchovanosť a územnú celistvosť; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta zriadenie „bunky na koordináciu logistickej podpory“ Vojenského štábu EÚ; uznáva, že Poľsko sa stalo logistickým centrom, ktoré zabezpečuje, aby sa všetky materiálne a finančné dodávky dostali k ukrajinským ozbrojeným silám; nabáda členské štáty, aby urýchlene konali pri zvyšovaní počtu a premiestňovaní personálu a zásob vo východných členských štátoch EÚ, najmä zabezpečeného komunikačného vybavenia, zdravotníckeho materiálu a sofistikovaných zbraní; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby v rámci inovatívnej finančnej reakcie na ruskú útočnú vojnu proti Ukrajine posúdila, kedy by bola vhodná revízia viacročného finančného rámca, a aby okrem iných politík preskúmala väčšie výdavky na obranu, zbavenie sa ruských uhľovodíkov, zmiernenie sociálno-ekonomických dôsledkov vojny pre občanov EÚ a odpustenie dlhov, a to popri pokračujúcom poskytovaní vojenskej pomoci krajinám Východného partnerstva prostredníctvom EPF; |
| --- | --- |

27.

| 28. | víta skutočnosť, že Komisia schválila nový program núdzovej makrofinančnej pomoci pre Ukrajinu v hodnote až 1,2 miliardy EUR, ktorý prispeje k posilneniu makroekonomickej stability a celkovej odolnosti Ukrajiny v kontexte ruskej útočnej vojny proti Ukrajine a jej vplyvu na hospodársku situáciu; konštatuje, že EÚ a európske finančné inštitúcie od roku 2014 poskytli krajine granty a pôžičky vo výške viac ako 17 miliárd EUR; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva Komisiu, aby posilnila monitorovanie sankčných režimov s cieľom zabezpečiť dodržiavanie existujúcich sankčných režimov; |
| --- | --- |

29.

Zlepšenie spolupráce s inštitúciami a nástrojmi

| 30. | vyzýva EÚ a spojencov NATO, aby využili všetky možné prostriedky na podporu posilnenia vojensko-bezpečnostnej spolupráce s krajinami Východného partnerstva, pretože bez toho nie je možné zaistiť bezpečnosť a stabilitu regiónu; víta politiku otvorených dverí NATO udržiavaním úzkej politickej a operačnej súčinnosti s krajinami uchádzajúcimi sa o členstvo, konkrétne s Ukrajinou a Gruzínskom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje význam intenzívnych konzultácií a posilnenej spolupráce medzi EÚ a NATO v súvislosti s eskalujúcimi situáciami, ako je súčasná ruská útočná vojna proti Ukrajine; zdôrazňuje, že táto spolupráca by mala rešpektovať bezpečnostné opatrenia všetkých členských štátov a mala by byť založená na jednote a solidarite medzi členskými štátmi a na dodržiavaní zásad súvisiacich s existujúcou európskou bezpečnostnou štruktúrou a medzinárodným právom vrátane zvrchovanosti a územnej celistvosti susedných krajín; vyzýva transatlantické spoločenstvo, aby využilo a rozšírilo súčasné a budúce úsilie v boji proti priamym a nepriamym aktom agresie a aktivitám Ruska namiereným proti Ukrajine, Gruzínsku a Moldavskej republike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva členské štáty, aby posilnili spoluprácu s NATO, a to aj prostredníctvom pripravovaného spoločného vyhlásenia o spolupráci medzi EÚ a NATO, pri podpore budovania obranných a bezpečnostných kapacít našich partnerov vo východnom susedstve; víta posilnenú spoluprácu medzi Spojenými štátmi, EÚ a jej členskými štátmi a intenzívne diskusie, ktoré prebiehajú v rámci NATO o bezpečnosti Európy; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva ESVČ, aby koordinovala hodnotiace správy, hodnotenia hrozieb a politické posolstvá s veľvyslanectvami členských štátov a styčnými kanceláriami NATO v pridružených krajinách Východného partnerstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je znepokojený tým, že jeden z členov NATO odďaľuje prístup Ukrajiny k Agentúre NATO pre podporu a obstarávanie napriek naliehavým potrebám a z dôvodov, ktoré nesúvisia so súčasnou situáciou; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je znepokojený tým, že členský štát NATO blokuje diskusie medzi NATO a Ukrajinou na ministerskej úrovni, čím bráni rozvoju tohto partnerstva; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nabáda podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa, aby v nadchádzajúcom dialógu o bezpečnosti a obrane medzi EÚ a USA, v dialógu medzi EÚ a USA o Rusku a v dialógu medzi EÚ a USA o Číne venoval osobitnú pozornosť bezpečnosti v oblasti Východného partnerstva; konštatuje, že bezpečnostný dialóg medzi EÚ a USA predstavuje významnú príležitosť na maximalizáciu pridanej hodnoty transatlantických vzťahov v oblasti bezpečnosti a obrany a mal by venovať dostatok času a zdrojov na zlepšenie bezpečnostného prostredia v regióne Východného partnerstva; konštatuje, že demokratické, stabilné a proeurópske Východné partnerstvo predstavuje hrozbu pre kremeľský režim, a preto je pod politickým a vojenským tlakom, najmä v prípade Ukrajiny; pripomína, že o európskom bezpečnostnom poriadku nemožno diskutovať bez európskych krajín; zdôrazňuje, že stabilita regiónu Východného partnerstva je nevyhnutná pre bezpečnosť celého európskeho kontinentu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva EÚ, aby podporovala vysokokvalitné nezávislé médiá a novinárov v krajinách Východného partnerstva s cieľom posilniť pluralizmus, slobodu médií a právny štát, bojovať proti dezinformáciám a zvýšiť celkovú odolnosť demokratických spoločností v krajinách Východného partnerstva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je znepokojený narastajúcou manipuláciou s informáciami, dezinformáciami a hybridnými hrozbami pochádzajúcimi najmä z Ruska, ale aj od iných aktérov, ktoré priamo ovplyvňujú viaceré oblasti a misie SBOP a destabilizujú celé regióny; |
| --- | --- |

38.

| 39. | odsudzuje úsilie ruských orgánov zachovať voči vlastnému obyvateľstvu úplné utajenie prebiehajúcej útočnej vojny proti Ukrajine, najmä tým, že útočnú vojnu proti Ukrajine označujú za „špeciálnu operáciu“, a tým, že rušia slobodu tlače a ukladajú tvrdé právne sankcie voči jednotlivcom a nezávislým médiám; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ a jej členské štáty posilnili spoluprácu s partnermi Východného partnerstva, najmä v oblasti strategickej komunikácie a boja proti dezinformáciám a manipulácii s informáciami, ako aj proti akémukoľvek škodlivému zahraničnému zasahovaniu, s cieľom budovať odolnosť štátu a spoločnosti a čeliť oslabovaniu a fragmentácii spoločností a inštitúcií; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva EÚ, aby vládam, občianskym spoločnostiam, mimovládnym organizáciám a ďalším subjektom krajín Východného partnerstva uľahčila projekty, ktoré im pomôžu v boji proti dezinformáciám a hybridným hrozbám, a to aj prostredníctvom dôležitej práce oddelenia StratCom ESVČ s jeho pracovnými skupinami, Spravodajského a situačného centra EÚ (EU INTCEN) a strediska EÚ pre hybridné hrozby, systému EÚ na rýchlu výmenu informácií, zavedenej spolupráce na administratívnej úrovni medzi ESVČ, Komisiou a Európskym parlamentom, siete proti dezinformáciám pod vedením Komisie a administratívnej pracovnej skupiny Európskeho parlamentu proti dezinformáciám; nabáda členské štáty, aby rozšírili účasť pridružených krajín Východného partnerstva o Európske centrum excelentnosti pre boj proti hybridným hrozbám (Hybrid COE); |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité posilniť spoluprácu medzi EÚ a partnermi Východného partnerstva v oblasti strategickej komunikácie, boja proti dezinformáciám a manipulácii s informáciami, ako aj proti akémukoľvek škodlivému zahraničnému zasahovaniu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva ESVČ, aby posilnila kapacitu delegácií EÚ v krajinách Východného partnerstva s cieľom vyvracať dezinformačné kampane ohrozujúce demokratické zásady, ktoré koordinujú zahraničné štátne subjekty, najmä Rusko; naliehavo žiada, aby bola reakcia misií SBOP na hybridné hrozby štruktúrovaná, keďže ide o pokus o ich delegitimizáciu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva Radu, Komisiu a ESVČ, aby preskúmali možnosti podpory budovania kybernetických kapacít našich partnerov, ako je napríklad úprava poradenských mandátov tak, aby zahŕňali špecializovanú odbornú prípravu v oblasti boja proti aktivitám hybridnej vojny a dezinformačným kampaniam a aktivitám kybernetickej vojny, ako aj analýzy OSINT, aby sa zabezpečilo, že krajiny Východného partnerstva posilnia technickú infraštruktúru potrebnú pre kybernetickú odolnosť; podporuje začatie civilných kybernetických misií; berie na vedomie dôležitú prácu Európskej akadémie bezpečnosti a obrany (EABO) v oblasti odbornej prípravy v oblasti kybernetickej obrany a víta cielené podujatia v oblasti odbornej prípravy a vzdelávania, ktoré organizuje pre partnerov Východného partnerstva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nabáda EÚ, aby posilnila svoje politiky v oblasti kybernetickej bezpečnosti, keďže útočná vojna na Ukrajine predstavuje alarmujúco vysoký potenciál bezprecedentnej eskalácie, a to aj zo strany tretích strán; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uznáva úlohu občianskej spoločnosti pri tvorbe politiky a dohľade nad reformou bezpečnostného sektora a vyzýva na jej stálu podporu a financovanie, a ak to okolnosti umožňujú, na jej zapojenie do dôležitých projektov s cieľom uľahčiť väčšiu zodpovednosť a transparentnosť v sektore obrany a bezpečnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby zviditeľnili misie SBOP vo Východnom partnerstve posilnením svojej strategickej komunikácie, proaktívnym bojom proti dezinformáciám proti nim, a najmä proti delegáciám EÚ, a ich zahrnutím do svojich politických posolstiev, verejne prístupných dokumentov a rozhovorov s medzinárodnou tlačou; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje, že EÚ musí posilniť svoje inštitucionálne kapacity na predchádzanie konfliktom, sprostredkovanie, dialóg a deeskaláciu v regióne Východného partnerstva; zdôrazňuje, že EÚ by mohla zohrávať významnejšiu úlohu pri stanovovaní opatrení na budovanie dôvery a mohla by sa ďalej podieľať na úsilí o zmierenie; žiada členské štáty a ESVČ, aby pracovali aj na posilnení odbornej prípravy a budovaní kapacít našich partnerov v rámci Východného partnerstva v oblasti kontroly zbrojenia, odzbrojenia a nešírenia zbraní; v tejto súvislosti oceňuje iniciatívu týkajúcu sa centier excelentnosti EÚ v Tbilisi v oblasti zmierňovania chemického, biologického, rádiologického a jadrového rizika; vyzýva Komisiu, aby zvýšila budovanie kapacít partnerov Východného partnerstva pri zvyšovaní odolnosti ich kritických subjektov prostredníctvom spoločných aktivít odbornej prípravy a výmeny najlepších postupov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | víta koncepciu EÚ pre kultúrne dedičstvo v konfliktoch a krízach; zastáva názor, že SBOP môže prispieť k riešeniu bezpečnostných výziev súvisiacich so zachovaním a ochranou kultúrneho dedičstva, a víta preskúmanie možností rozvoja takéhoto úsilia v regióne Východného partnerstva; konštatuje, že zahrnutie aspektu ochrany kultúrneho dedičstva a medzikultúrneho dialógu do mandátu misie by bolo prínosom pre proces riešenia konfliktov a dohodu na udržateľných riešeniach; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nabáda členské štáty, aby zabezpečili, že digitálna transformácia v krajinách Východného partnerstva bude chránená pred škodlivými aktivitami, a preto nabáda na ďalšie využívanie existujúcich hlavných iniciatív EÚ na budovanie kybernetických kapacít v regióne – CyberEast a EU4Digital, ktoré zahŕňajú vytvorenie právnych a administratívnych štruktúr na certifikáciu softvéru a hardvéru, koordináciu národných tímov reakcie na núdzové počítačové situácie a kybernetických forenzných a vyšetrovacích orgánov v celej Európe; vyzýva Európske centrum priemyselných, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti, aby úzko spolupracovalo s východnými partnermi EÚ na zlepšení kybernetickej bezpečnosti v regióne; vyzýva Radu, aby spolupracovala s Ukrajinou na posilnení našej vzájomnej kybernetickej bezpečnosti a našej vzájomnej odolnosti voči kybernetickým hrozbám a hybridným útokom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nabáda členské štáty, aby každý z nich preukázal väčšiu politickú vôľu a solidaritu vyslaním dostatočného počtu dobre vycvičeného a kvalifikovaného personálu do misií SBOP v pridružených krajinách Východného partnerstva s cieľom zabezpečiť zastúpenie veľkého počtu členských štátov v misiách v celom regióne, a aby podporovali väčšiu účasť krajín mimo EÚ na týchto misiách, najmä krajín, v ktorých prebehli úspešne ukončené misie SBOP a ktoré lepšie chápu miestny kontext; víta účasť väčšiny partnerských krajín Východného partnerstva na misiách a operáciách SBOP v tretích krajinách v súlade s európskymi záujmami a hodnotami; schvaľuje spoluprácu väčšieho počtu členských štátov s partnermi Východného partnerstva v oblasti bezpečnosti, ako je litovsko-poľsko-ukrajinská brigáda; |
| --- | --- |

51.

| 52. | víta zavedenie funkcie vojenských poradcov na misiách a delegáciách EÚ a podporuje úsilie o ďalšie posilnenie odborných znalostí v oblasti bezpečnosti a obrany v rámci delegácií EÚ; |
| --- | --- |

52.

| 53. | považuje ruskú útočnú vojnu proti Ukrajine za výzvu pre európsku obranu, aby sa zabezpečilo, že budúce misie SBOP v regióne Východného partnerstva dostanú viac prostriedkov, zvýšenú úroveň ambícií a prehodnotené mandáty, aby mohli čeliť výzvam, ktorým sú vystavené, v nádeji, že dosiahnu ciele misie; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nabáda členské štáty, aby zaviedli účinnejšie kapacity na výmenu spravodajských informácií v rámci misií SBOP a medzi nimi a aby kládli osobitný dôraz na posilnenú spoluprácu a vysielanie pracovníkov Europolu a Interpolu do sídiel misií SBOP s cieľom uľahčiť plynulú výmenu spravodajských informácií; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzýva ESVČ, MPCC, CPCC a veliteľstvá SBOP, aby podporovali novú kultúru porozumenia medzi civilnými a vojenskými partnermi založenú na posilnených inštitucionálnych vzťahoch a spoločnej informovanosti a hodnotení v snahe vytvoriť komplexný rámec a kultúru plánovania; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nabáda veliteľstvo misie SBOP, aby vyzvalo na užšiu súčinnosť s národnými spoločnými centrami výcviku a hodnotenia v krajinách Východného partnerstva; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva CPCC, MPCC, Vojenský výbor EÚ (VVEÚ) a Vojenský štáb EÚ (VŠEÚ), aby vypracovali model na vytváranie a výmenu najlepších postupov a know-how v súvislosti s koncepciami plánovania kampaní alebo misií, najmä pokiaľ ide o hodnotenie hrozieb a rizík, včasné varovanie a strategické predvídanie, a to v čo najskoršom štádiu s partnermi, ktorí majú zásadný význam pre úspech kampane; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzýva Komisiu, ESVČ, a najmä CPCC a VVEÚ, aby sa lepšie prispôsobili budovaniu medziagentúrnych pracovných skupín s cvičeniami a výcvikom; je presvedčený, že prístup SBOP k plánovaniu, zdrojom a logistike jej dáva potenciál na využitie ako praktické centrum odolnosti a obnovy spoločnosti v prípade katastrof spôsobených človekom aj prírodných katastrof; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzýva CPCC a MPCC, aby zdôrazňovali význam profesionálneho civilno-vojenského vzdelávania pre všetok personál v misiách SBOP; naliehavo žiada EÚ a členské štáty, aby vybavili personál misií SBOP primeraným vybavením a poskytli mu odbornú prípravu, aby bol ostražitejší a odolnejší; nabáda Komisiu, aby rozšírila vojenský program Erasmus na dôstojníkov z krajín Východného partnerstva s cieľom financovať ich štúdium na vojenských akadémiách v celej EÚ; vyzýva EÚ, aby preskúmala možnosť rozšírenia úlohy EABO s cieľom uľahčiť odbornú prípravu dôstojníkov ozbrojených síl a národnej obrany; podporuje dôslednejšiu a štruktúrovanejšiu účasť príslušných pracovníkov na kurzoch EABO a spoluprácu s mechanizmami, ako je program profesionálneho rozvoja (PDP); |
| --- | --- |

59.

| 60. | nabáda na rozšírenie vojenského programu Erasmus o prijímanie dôstojníkov z krajín Východného partnerstva, ako aj na financovanie ich štúdia na vojenských akadémiách v celej EÚ; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nabáda veliteľstvo misie SBOP, aby vyzvalo na užšiu súčinnosť s národnými spoločnými centrami výcviku a hodnotenia v pridružených krajinách Východného partnerstva, ako sú spoločné veliteľské stanovištia a cvičenia personálu zamerané na možné scenáre za účasti civilných a vojenských predstaviteľov z členských štátov EÚ, personálu misie SBOP a pridružených krajín Východného partnerstva; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzýva Komisiu, ESVČ, CPCC a MPCC, aby posilnili synergie s ostatnými oblasťami politiky a príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom zintenzívniť úsilie v oblasti preventívneho budovania mieru, preventívnej diplomacie, včasného varovania, budovania dôvery občanov a ich odolnosti voči dezinformáciám; nabáda členské štáty, aby zvážili zapojenie sa do spoločných cvičení s krajinami Východného partnerstva v oblastiach, ako sú námorné cvičenia, spoločné operácie leteckej podpory a podpora mieru; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyjadruje obavy a naliehavo žiada, aby sa riešila prevládajúca politizácia a politické vplyvy na obranné sily v niektorých krajinách Východného partnerstva, keďže vedú k politicky motivovanému odvolávaniu alebo znižovaniu hodnosti dôstojníkov vzdelaných a vyškolených v rámci programov podporovaných EÚ, členskými štátmi a inými partnerskými krajinami; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby EÚ podporovala úlohu žien a mladých ľudí pri budovaní mieru v regióne Východného partnerstva a presadzovala agendu žien, mieru a bezpečnosti a agendu mladých ľudí, mieru a bezpečnosti v regióne Východného partnerstva; zdôrazňuje, že je potrebné vymieňať si najlepšie postupy v oblasti rodovej rovnosti a rodovo citlivých aspektov vojenských operácií a civilných misií (plánovanie, analýza, rodová vyváženosť personálu atď.), a to využitím povinných školení EÚ pre personál misií a operácií SBOP a zriadením osobitných poradcov pre rodovú rovnosť pre každú misiu a operáciu SBOP; |
| --- | --- |

64.

Poskytnutie dodatočných politických a strategických kapacít SBOP v oblasti Východného partnerstva

| 65. | vyzýva Komisiu, ESVČ a najmä CPCC, aby zabezpečili, že misia EUAM si zachová ako svoju prioritu reformu Bezpečnostnej služby Ukrajiny a rozšíri rozsah spolupráce s SSU v oblasti kybernetickej bezpečnosti, boja proti terorizmu a hybridným hrozbám po skončení stavu núdzovej situácie; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nabáda členské štáty a EÚ, aby rozšírili spoluprácu v rámci misie EUAM na všetky protikorupčné štruktúry zapojené do reformy sektora civilnej bezpečnosti a aby do nej buď formou odbornej prípravy a inštruktáže, alebo na základe výmeny najlepších postupov a spoločného stanovenia budúcich priorít zapojili protikorupčný aparát ukrajinského štátu, Národnú agentúru pre prevenciu korupcie a Najvyšší protikorupčný súd; nabáda členské štáty, aby odporúčali zaradiť do prebiehajúcich školení pre zástupcov ukrajinských služieb a administratívy štúdie prípadov korupcie a analýzy príčin neúspešných vyšetrovaní a zlyhania pri vymáhaní zodpovednosti páchateľov s cieľom pomôcť pracovníkom v protikorupčných funkciách vyhnúť sa opakovaniu chýb z minulosti; víta prispôsobivosť misií SBOP v reakcii na útočnú vojnu Ruska; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzýva Komisiu, ESVČ a CPCC, aby zabezpečili, že misia EUAM bude naďalej uprednostňovať reformu ukrajinskej SSU po zrušení núdzovej situácie s cieľom zabezpečiť väčší dohľad, menej vyšetrovacích právomocí v prípravnom konaní a zariadení určených na zaistenie, zníženie počtu príslušníkov SSU a ich demilitarizáciu, pričom vykonávanie sa bude hodnotiť štvrťročne; |
| --- | --- |

67.

| 68. | nabáda členské štáty a EÚ, aby rozšírili svoju podporu úsilia misie EUAM v oblasti digitalizácie súvisiaceho s reformou ukrajinského sektora civilnej bezpečnosti, a to prostredníctvom odbornej prípravy a poskytovania technológií, ktoré podporujú registre údajov, riadenie ľudských zdrojov a postupy týkajúce sa podaní na súd s cieľom pomôcť s transparentnosťou, budovaním dôvery v komunite a bojom proti korupcii; víta záväzok misie EUAM posilniť úlohu žien v orgánoch presadzovania práva; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pripomína, že na rozšírené mandáty musia byť vyčlenené primerané zdroje; obáva sa rizika rozptýlenia, ak misia EUAM obsiahne široké sektory, ale nebude mať dostatočné prostriedky na plnenie svojho poslania; nabáda členské štáty, aby posilnili odbornú zložku misie EUAM prostredníctvom zástupcov osobitných služieb s cieľom účinne vykonávať reformy a poskytovať praktické poradenstvo; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva na rozšírenie mandátu misie EUAM v oblasti boja proti hybridným hrozbám, strategickej komunikácie, digitálnych technológií a kybernetickej bezpečnosti s cieľom posilniť kapacity ukrajinských vládnych inštitúcií na boj proti informačným hrozbám, ako je využívanie komunikácie na podkopávanie dôvery vo verejné inštitúcie, šírenie dezinformácií a nepriateľskej propagandy, polarizácia spoločnosti a vytváranie negatívneho vnímania Ukrajiny vo svete; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzýva členské štáty, aby rozšírili svoju podporu Ukrajine v jej úsilí odolávať ruskej agresii a ďalej reformovali jej sektor obrany, ktorý prechádza zásadnými reformami, ktoré budú mať dlhodobé dôsledky pre ukrajinské ozbrojené sily a ich schopnosť zaistiť bezpečnosť Ukrajiny a dôveru verejnosti; vyzýva členské štáty, aby po politickom urovnaní medzi Ukrajinou a Ruskom urýchlene prijali rozhodnutie o začatí vojenskej poradenskej a výcvikovej misie SBOP na pomoc Ukrajine pri pôsobení v husto obývaných mestských bojových oblastiach, pri asymetrickej a kybernetickej vojne a pri reforme systému profesionálneho vojenského vzdelávania, ktorý je najvýznamnejšou oblasťou na uľahčenie zmien a zabezpečenie udržateľnosti transformácie obranného systému; |
| --- | --- |

71.

| 72. | vyzýva EÚ a členské štáty, aby dôraznejšie verejne reagovali na provokácie voči misii EUMM, najmä na porušovanie prímeria; pripomína, že misia EUMM má mandát pokrývať celé územie medzinárodne uznaných hraníc Gruzínska, a trvá na neobmedzenom prístupe do gruzínskych regiónov Abcházska a Južného Osetska; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vyzýva Komisiu a ESVČ, aby zabezpečili, že veliteľstvu EUMM budú poskytnuté primerané zdroje, najmä bezpečné informačné a komunikačné kanály, vybavenie na nočné videnie, kvalitnejšie snímky a lepšie kapacity na zhromažďovanie a analýzu spravodajských informácií z otvorených zdrojov (OSINT); |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyzýva Radu, aby misie EUAM, EUMM a EUBAM pôsobili tak dlho, ako to bude potrebné, na základe pravidelných hodnotení ich vykonávania a potrieb z hľadiska priorít SBOP, a podporuje ich obnoviteľné mandátové štruktúry, aby sa zabezpečilo ľahšie prispôsobenie sa akýmkoľvek zmenám skutočností na mieste; vyzýva na pravidelné hodnotenie potrieb iných alebo doplnkových misií vzhľadom na priority SBOP; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opätovne zdôrazňuje podporu EÚ, pokiaľ ide o zvrchovanosť a územnú celistvosť Moldavskej republiky a úsilie v rámci procesu rokovaní 5+2 o dosiahnutie mierového, trvalého a komplexného politického urovnania podnesterského konfliktu založeného na rešpektovaní zvrchovanosti a územnej celistvosti Moldavskej republiky v rámci jej medzinárodne uznaných hraníc s osobitným postavením Podnesterska, ktoré by zabezpečilo ochranu ľudských práv aj na územiach, ktoré v súčasnosti nie sú pod kontrolou ústavných orgánov; pripomína, že Valné zhromaždenie OSN prijalo 22. júna 2018 rezolúciu, v ktorej vyzvalo Ruskú federáciu, aby bezpodmienečne stiahla svoje jednotky a zbrane z územia Moldavskej republiky, a opätovne potvrdzuje podporu pre okamžité vykonávanie tejto rezolúcie; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vyjadruje znepokojenie nad nedávnym vývojom na území Podnesterska a odsudzuje ho ako nebezpečné provokácie vo veľmi nestabilnej bezpečnostnej situácii; vyzýva na pokoj s cieľom zachovať bezpečnosť a blaho ľudí žijúcich na obidvoch stranách rieky Dnester a v susedných krajinách; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad pretrvávajúcim napätím na hraniciach medzi Arménskom a Azerbajdžanom po násilnom konflikte na jeseň 2020; vyzýva Radu a ESVČ, aby pokračovali v budovaní dôvery, znižovaní napätia a úsilí o mierové urovnanie medzi Arménskom a Azerbajdžanom; zdôrazňuje význam úplnej výmeny a prepustenia zadržaných osôb, riešenia osudu nezvestných osôb, uľahčenia humanitárneho odmínovania, zabezpečenia bezpečného a voľného pohybu civilného obyvateľstva v Náhornom Karabachu, pomoci obyvateľstvu postihnutému konfliktom, opatrení na budovanie dôvery, medziľudských vzťahov a podpory úsilia o obnovu a zdôrazňuje, že zachovanie kultúrneho dedičstva a medzikultúrny dialóg by boli prospešné pre proces riešenia konfliktov; zastáva názor, že dôsledky týchto bojov a prítomnosť takzvaných ruských mierových síl by nemali ovplyvniť politický vývoj v Arménsku a budúcnosť reformného programu krajiny; |
| --- | --- |

77.

| 78. | víta výsledok stretnutia na vysokej úrovni predsedu Európskej rady Charlesa Michela, prezidenta Azerbajdžanskej republiky Ilhama Alijeva a predsedu vlády Arménskej republiky Nikoľa Pašinjana zo 14. decembra 2021, na ktorom obaja lídri potvrdili svoju pripravenosť pracovať na otvorených bilaterálnych otázkach a začať rokovania o demarkačnej línii, pri ktorých je EÚ pripravená poskytnúť technickú pomoc; vyzýva Komisiu, ESVČ a členské štáty, aby podporili začatie rokovaní o vymedzení a demarkácii štátnych hraníc a o udržateľnej dohode, ktorá povedie k mierovému spolunažívaniu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | vyzýva EÚ a členské štáty, aby nedopustili, aby sa konflikt medzi Azerbajdžanom a Arménskom stal neriešiteľným; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vyzýva Komisiu, aby zabránila akémukoľvek používaniu alebo financovaniu nelegálnych sledovacích technológií zo strany EÚ, a vyzýva EÚ a členské štáty, aby sa obrátili na vládu Azerbajdžanu s cieľom ukončiť používanie takýchto nelegálnych sledovacích technológií a represívnej kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad destabilizačnými a teroristickými akciami niektorých krajín, najmä Iránu, v Zakaukazsku; dôrazne odsudzuje všetky teroristické činy; víta bezpečnostnú spoluprácu medzi EÚ, jej členskými štátmi a krajinami Východného partnerstva a plne podporuje ďalšie prehlbovanie spolupráce v boji proti terorizmu; vyzýva ESVČ, aby čo najskôr začala bezpečnostný dialóg s Arménskom, ako to už urobila s Azerbajdžanom; vyzýva EÚ a členské štáty, aby nedopustili, aby sa konflikt medzi Azerbajdžanom a Arménskom dostal do slepej uličky; |
| --- | --- |

81.

| 82. | zdôrazňuje rastúcu úlohu Číny v regióne Východného partnerstva, napríklad prostredníctvom uzavretia dohody o voľnom obchode s Gruzínskom; zdôrazňuje, že EÚ musí strategicky posúdiť, ako môže takáto rastúca úloha ovplyvniť vplyv EÚ v krajinách Východného partnerstva a spoluprácu s nimi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | vyzýva ESVČ, aby monitorovala rastúcu prítomnosť Číny v krajinách Východného partnerstva vrátane dôsledkov (a potenciálnych dôsledkov) pre vnútornú bezpečnosť krajín Východného partnerstva, ako aj širšiu geopolitickú situáciu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uznáva, že Peking sa postavil proti hospodárskym sankciám voči Rusku v súvislosti s Ukrajinou, ktoré sú podľa neho jednostranné a neschválila ich Bezpečnostná rada OSN; zdôrazňuje, že Čína zatiaľ neodsúdila konanie Ruska na Ukrajine ani neuznala, že Rusko napadlo Ukrajinu; konštatuje, že v Číne štátna televízia zväčša ignoruje útočnú vojnu na Ukrajine a tvrdí, že za inváziu môžu USA a NATO; |
| --- | --- |

84.

| 85. | žiada okamžité embargo na dovoz ropy, uhlia, jadrového paliva a plynu z Ruska a úplné zrušenie projektov Nord Stream I a II; poukazuje na to, že Nord Stream II predstavuje pre Rusko dôležitý nástroj na zvýšenie jeho politického a hospodárskeho vplyvu na členské štáty a krajiny Východného partnerstva; konštatuje, že v krajinách Východného partnerstva existuje vysoký potenciál pre využívanie biopalív, ktoré môžu lepšie využívať rôzne obnoviteľné zdroje energie ako prostriedok na zníženie energetickej závislosti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | víta vôľu vyjadrenú na poslednom samite Východného partnerstva v decembri 2021 preskúmať posilnenú sektorovú spoluprácu v oblasti energetickej bezpečnosti so zainteresovanými pridruženými partnermi Východného partnerstva; poukazuje na bezpečnosť v oblasti klímy ako na oblasť možnej ďalšej spolupráce medzi EÚ a Východným partnerstvom; |
| --- | --- |

86.

| 87. | nabáda členské štáty, aby zvážili zriadenie fondu Východného partnerstva zameraného na klímu, ktorý by zahŕňal cezhraničnú a regionálnu spoluprácu, ochranu biodiverzity, udržateľné využívanie prírodných zdrojov, výskum a vzdelávanie a osobitný dôraz na budovanie kapacít v oblasti ekologických technológií na základe najlepších postupov v členských štátoch; |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | poveruje svoju predsedníčku, aby toto uznesenie postúpila Európskej rade, Rade Európskej únie, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, agentúram EÚ zapojeným do obrany a kybernetickej bezpečnosti, generálnemu tajomníkovi NATO a národným parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 161, 29.5.2014, s. 3.

(2)  Ú. v. EÚ L 261, 30.8.2014, s. 4.

(3)  Ú. v. EÚ L 260, 30.8.2014, s. 4.

(4)  Ú. v. EÚ L 23, 26.1.2018, s. 4.

(5)  Ú. v. EÚ L 246, 17.9.1999, s. 3.

(6)  Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 202, 8.6.2021, s. 1.

(8)  Ú. v. EÚ L 151, 7.6.2019, s. 15.

(9)  Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1.

(10)  Ú. v. EÚ L 359 I, 11.10.2021, s. 6.

(11)  Ú. v. EÚ L 102, 24.3.2021, s. 14.

(12)  Ú. v. EÚ L 160, 7.5.2021, s. 106.

(13)  Ú. v. EÚ L 160, 7.5.2021, s. 109.

(14)  Ú. v. EÚ L 160, 7.5.2021, s. 112.

(15)  Ú. v. EÚ L 351 I, 22.10.2020, s. 5.

(16)  Ú. v. EÚ L 246, 30.7.2020, s. 12.

(17)  Ú. v. EÚ L 129 I, 17.5.2019, s. 13.

(18)  Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2017, s. 57.

(19)  Ú. v. EÚ L 217, 23.7.2014, s. 42.

(20)  Ú. v. EÚ L 180, 21.5.2021, s. 149.

(21)  Ú. v. EÚ L 248, 17.9.2008, s. 26.

(22)  Ú. v. EÚ L 411, 7.12.2020, s. 1.

(23)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 105.

(24)  Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 156.

(25)  Ú. v. EÚ C 494, 8.12.2021, s. 54.

(26)  Ú. v. EÚ C 465, 17.11.2021, s. 87.

(27)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 78.

(28)  Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 64.

(29)  Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 136.

(30)  Ú. v. EÚ C 385, 22.9.2021, s. 40.

(31)  Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 114.

(32)  Ú. v. EÚ C 388, 13.11.2020, s. 22.

(33)  Ú. v. EÚ C 28, 27.1.2020, s. 57.

(34)  Smernica Rady 2001/55/ES z 20. júla 2001 o minimálnych štandardoch na poskytovanie dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi pri prijímaní takýchto osôb a znášaní z toho vyplývajúcich dôsledkov (Ú. v. ES L 212, 7.8.2001, s. 12).

---

Štvrtok 9. júna 2022

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/96

---

P9_TA(2022)0237

Situácia v oblasti ľudských práv v oblasti Sin-ťiang vrátane policajných spisov v Sin-ťiangu

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o situácii v oblasti ľudských práv v Sin-ťiangu vrátane policajných spisov zo Sin-ťiangu (2022/2700(RSP))

(2022/C 493/07)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia a správy o situácii v Číne, najmä na uznesenie zo 17. decembra 2020 o nútenej práci a situácii Ujgurov v Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (1) a uznesenie z 19. decembra 2019 o situácii Ujgurov v Číne (kauza China Cables) (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia a správy o situácii v Číne, najmä na uznesenie zo 17. decembra 2020 o nútenej práci a situácii Ujgurov v Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (1) a uznesenie z 19. decembra 2019 o situácii Ujgurov v Číne (kauza China Cables) (2),

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach zo 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach zo 16. decembra 1966,

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2020/1998 (3) a rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/1999 zo 7. decembra 2020 (4) o reštriktívnych opatreniach proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2020/1998 (3) a rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/1999 zo 7. decembra 2020 (4) o reštriktívnych opatreniach proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z roku 1989, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z roku 1989,

| — | so zreteľom na článok 36 ústavy Čínskej ľudovej republiky, ktorý zaručuje všetkým občanom právo na slobodu náboženského vyznania, a na jej článok 4, ktorý zaručuje práva etnických menšín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 36 ústavy Čínskej ľudovej republiky, ktorý zaručuje všetkým občanom právo na slobodu náboženského vyznania, a na jej článok 4, ktorý zaručuje práva etnických menšín,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu by malo byť stredobodom politiky EÚ voči Číne, v súlade so záväzkom EÚ presadzovať tieto hodnoty vo svojej vonkajšej činnosti a so záväzkom Číny dodržiavať tieto hodnoty v rámci vlastného rozvoja a medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

A.

keďže presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu by malo byť stredobodom politiky EÚ voči Číne, v súlade so záväzkom EÚ presadzovať tieto hodnoty vo svojej vonkajšej činnosti a so záväzkom Číny dodržiavať tieto hodnoty v rámci vlastného rozvoja a medzinárodnej spolupráce;

| B. | keďže Medzinárodné konzorcium investigatívnych novinárov a niekoľko medzinárodných médií vrátane BBC, španielskeho El País, francúzskeho Le Monde a nemeckého Der Spiegel mohli preskúmať policajné spisy zo Sin-ťiangu; |
| --- | --- |

B.

keďže Medzinárodné konzorcium investigatívnych novinárov a niekoľko medzinárodných médií vrátane BBC, španielskeho El País, francúzskeho Le Monde a nemeckého Der Spiegel mohli preskúmať policajné spisy zo Sin-ťiangu;

| C. | keďže zodpovedné čínske orgány odmietli obvinenia z rozsiahleho a štrukturálneho porušovania ľudských práv v Sin-ťiangu; |
| --- | --- |

C.

keďže zodpovedné čínske orgány odmietli obvinenia z rozsiahleho a štrukturálneho porušovania ľudských práv v Sin-ťiangu;

| D. | keďže policajné spisy zo Sin-ťiangu podrobne dokumentujú – a po prvýkrát s mnohými fotografiami – rozsah systematických, brutálnych a svojvoľných represií v Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang; |
| --- | --- |

D.

keďže policajné spisy zo Sin-ťiangu podrobne dokumentujú – a po prvýkrát s mnohými fotografiami – rozsah systematických, brutálnych a svojvoľných represií v Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang;

| E. | keďže tento materiál preukazuje informovanú úlohu, aktívnu podporu a priame zapojenie ústrednej vlády v Pekingu – vrátane Si Ťin-pchinga a Li Kche-čchianga – a vedúcich predstaviteľov Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang pri riadení politiky masových internácií v Sin-ťiangu; keďže dokumenty poukazujú aj na informovanú a aktívnu podporu prezidenta Si Ťin-pchinga kampaniam „prevýchovy“, „tvrdého zákroku“ a „deradikalizácie“ v Sin-ťiangu, ako aj pokračujúcim výdavkom na ďalšie detenčné zariadenia a personál na riadenie prílevu zadržiavaných osôb; |
| --- | --- |

E.

keďže tento materiál preukazuje informovanú úlohu, aktívnu podporu a priame zapojenie ústrednej vlády v Pekingu – vrátane Si Ťin-pchinga a Li Kche-čchianga – a vedúcich predstaviteľov Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang pri riadení politiky masových internácií v Sin-ťiangu; keďže dokumenty poukazujú aj na informovanú a aktívnu podporu prezidenta Si Ťin-pchinga kampaniam „prevýchovy“, „tvrdého zákroku“ a „deradikalizácie“ v Sin-ťiangu, ako aj pokračujúcim výdavkom na ďalšie detenčné zariadenia a personál na riadenie prílevu zadržiavaných osôb;

| F. | keďže Ujgurský tribunál a iné dôveryhodné nezávislé vyšetrovacie orgány a výskumné organizácie dospeli k záveru, že závažné a systematické porušovanie ľudských práv Ujgurov a iných turkických etník zo strany Číny predstavuje mučenie, zločiny proti ľudskosti a genocídu (5); keďže vláda USA a zákonodarné orgány v USA, Kanade, Spojenom kráľovstve, Holandsku, Belgicku, Francúzsku, Litve, Česku a Írsku dospeli k podobným záverom; |
| --- | --- |

F.

keďže Ujgurský tribunál a iné dôveryhodné nezávislé vyšetrovacie orgány a výskumné organizácie dospeli k záveru, že závažné a systematické porušovanie ľudských práv Ujgurov a iných turkických etník zo strany Číny predstavuje mučenie, zločiny proti ľudskosti a genocídu (5); keďže vláda USA a zákonodarné orgány v USA, Kanade, Spojenom kráľovstve, Holandsku, Belgicku, Francúzsku, Litve, Česku a Írsku dospeli k podobným záverom;

| G. | keďže od roku 2017 rôzne mimovládne organizácie opakovane informujú o tom, že Čína hromadne zadržiava Ujgurov, Kazachov a iné prevažne moslimské etnické skupiny v Sin-ťiangu; |
| --- | --- |

G.

keďže od roku 2017 rôzne mimovládne organizácie opakovane informujú o tom, že Čína hromadne zadržiava Ujgurov, Kazachov a iné prevažne moslimské etnické skupiny v Sin-ťiangu;

| H. | keďže krutosti voči Ujgurom treba vnímať v kontexte širších represívnych a agresívnych vnútorných a vonkajších politík Číny; |
| --- | --- |

H.

keďže krutosti voči Ujgurom treba vnímať v kontexte širších represívnych a agresívnych vnútorných a vonkajších politík Číny;

| 1. | čo najdôraznejšie odsudzuje skutočnosť, že ujgurská komunita v Čínskej ľudovej republike je systematicky utlačovaná brutálnymi opatreniami vrátane hromadných deportácií, politickej indoktrinácie, rozdeľovania rodín, obmedzovania náboženskej slobody, ničenia kultúry a rozsiahleho sledovania; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tvrdí, že opatrenia na prevenciu pôrodnosti a oddeľovanie ujgurských detí od ich rodín, o ktorých existujú dôveryhodné dôkazy, predstavujú zločiny proti ľudskosti a znamenajú vážne riziko genocídy; vyzýva čínske orgány, aby zastavili všetky vládou podporované programy nútenej práce a hromadnej nútenej sterilizácie a aby okamžite ukončili všetky opatrenia zamerané na predchádzanie pôrodom u ujgurského obyvateľstva vrátane nútených potratov alebo sankcií za porušovanie opatrení na kontrolu pôrodnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje vážne znepokojenie nad nadmernými a svojvoľnými trestmi odňatia slobody vynesenými v dôsledku obvinení z terorizmu alebo extrémizmu, čo podľa policajných spisov zo Sin-ťiangu znamenalo, že v roku 2018 bolo zadržaných 22 000 osôb čiže 12 % dospelého ujgurského obyvateľstva v okrese Konašeher (6); vyjadruje znepokojenie nad údajnými obvineniami zo systematického znásilňovania, sexuálneho zneužívania a mučenia žien v prevýchovných táboroch Číny; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naliehavo vyzýva čínsku vládu, aby okamžite ukončila prax svojvoľného zadržiavania bez obvinenia, súdneho konania alebo odsúdenia za trestný čin, ktorá je namierená proti Ujgurom a iným turkickým etnikám, aby zatvorila všetky tábory a detenčné centrá, okamžite a bezpodmienečne prepustila zadržiavané osoby a aby ujgurským deťom, ktoré sú násilne umiestnené v štátnych internátnych zariadeniach, umožnila zlúčiť sa s ich rodinami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripomína, že Čína ratifikovala Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, v ktorom sa stanovuje absolútny a bezpodmienečný zákaz mučenia a iného krutého, neľudského a ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva čínske orgány, aby okamžite a bezpodmienečne prepustili ujgurského akademického pracovníka a laureáta Sacharovovej ceny za rok 2019 Ilhama Tohtiho a aby medzitým zabezpečili jeho pravidelný a neobmedzený prístup k rodine a k právnikom podľa vlastného výberu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opakuje svoju výzvu čínskym orgánom, aby nezávislým novinárom, medzinárodným pozorovateľom a vyšetrovacím orgánom vrátane najmä držiteľov mandátu v rámci osobitných postupov Rady OSN pre ľudské práva a osobitného zástupcu EÚ pre ľudské práva umožnili slobodný, zmysluplný a neobmedzovaný prístup do Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang a neobmedzovaný prístup do internačných táborov, ako aj do detenčných centier s cieľom posúdiť tvrdenia Číny, že už nie sú v prevádzke; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína návrhy usporiadať osobitné zasadnutie Rady OSN pre ľudské práva alebo naliehavú diskusiu o zhoršujúcej sa situácii v oblasti ľudských práv v Číne a o prijatí rezolúcie o vytvorení mechanizmu monitorovania a podávania správ, v súlade s globálnou výzvou stoviek organizácií občianskej spoločnosti zo všetkých regiónov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že čínske orgány neumožnili vysokej komisárke OSN pre ľudské práva počas jej návštevy Číny a Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang úplný prístup k nezávislým organizáciám občianskej spoločnosti, obhajcom ľudských práv a do detenčných centier, čo jej zabránilo v tom, aby bola svedkom plného rozsahu politických prevýchovných táborov v Sin-ťiangu; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že vysoká komisárka OSN pre ľudské práva Michelle Bachelet počas svojej návštevy jasne nevyvodila voči čínskej vláde zodpovednosť za porušovanie ľudských práv Ujgurov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naliehavo vyzýva vysokú komisárku, aby bezodkladne zverejnila dlho očakávanú správu o porušovaní ľudských práv v Sin-ťiangu, a to na základe dostupného, širokého a stále rastúceho množstva dôkazov o rozsahu a závažnosti porušovania ľudských práv, ktorého sa dopúšťajú čínske orgány; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naliehavo vyzýva členské štáty a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedu Komisie, aby urýchlene prijali dodatočné sankcie namierené proti vysokopostaveným čínskym úradníkom, ako sú Čchen Čchuan-kuo, Čao Kche-č', Kuo Šeng-kchun a Chu Lien-ch’, ako aj proti iným osobám identifikovaným v policajných spisoch zo Sin-ťiangu a ďalším jednotlivcom a subjektom, ktorí sú zapojení do systematického porušovania ľudských práv v Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Radu, aby sa na najbližšom zasadnutí Európskej rady zaoberala porušovaním ľudských práv v Sin-ťiangu a aby naliehala na členské štáty skupín G7 a G20, aby sa takisto zaoberali touto témou; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby prijali všetky potrebné kroky v súlade s Dohovorom OSN o zabránení a trestaní zločinu genocídia s cieľom ukončiť tieto krutosti a zabezpečiť, aby sa vyvodila zodpovednosť za spáchané zločiny, a to aj prostredníctvom medzinárodných mechanizmov zodpovednosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konštatuje, že vzťahy medzi EÚ a Čínou sa čoraz viac vyznačujú hospodárskou súťažou a systémovou rivalitou; berie na vedomie skutočnosť, že vedúci predstavitelia EÚ na nedávnom samite EÚ – Čína upozornili na závažné porušenia práv v Sin-ťiangu, a zdôrazňuje, že je dôležité pokračovať v nastoľovaní tejto otázky pri každej príležitosti a na najvyššej úrovni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nabáda EÚ a členské štáty, aby urýchlene identifikovali a zmiernili riziká spojené s čínskym zahraničným zasahovaním; dôrazne odsudzuje všetky formy nadnárodných represií alebo pokusov potláčať čínskych disidentov alebo predstaviteľov ujgurskej komunity žijúcich v zahraničí; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žiada EÚ a členské štáty, aby pozastavili svoje zmluvy o vydávaní osôb uzatvorené s Čínou a Hongkongom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva čínske orgány, aby umožnili opustiť Čínsku ľudovú republiku všetkým Ujgurom, ktorí si to želajú; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby navrhla zákaz dovozu všetkých výrobkov vyrobených nútenou prácou a výrobkov vyrábaných všetkými čínskymi spoločnosťami, ktoré sú uvedené v zozname spoločností využívajúcich nútenú prácu; opakuje svoju pozíciu v prospech ambicióznej smernice o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti podnikov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opakovane žiada EÚ a členské štáty, aby kontrolovali, či subjekty pôsobiace na vnútornom trhu EÚ nie sú priamo alebo nepriamo zapojené do vytvárania systémov hromadného sledovania v Sin-ťiangu, do prevádzkovania alebo budovania detenčných zariadení pre menšinové skupiny v Sin-ťiangu alebo do transakcií s akoukoľvek osobou potrestanou za porušovanie práv Ujgurov a iných menšinových skupín v Sin-ťiangu; zdôrazňuje, že určenie týchto skutočností by malo viesť k opatreniam v oblasti obchodu, vylúčeniu z verejného obstarávania a sankciám; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedovi Komisie, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi OSN, vysokej komisárke OSN pre ľudské práva a vláde a parlamentu Čínskej ľudovej republiky. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 114.

(2)  Ú. v. EÚ C 255, 29.6.2021, s. 60.

(3)  Ú. v. EÚ L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(5)  https://uyghurtribunal.com/wp-content/uploads/2021/12/Uyghur-Tribunal-Summary-Judgment-9th-Dec-21.pdf;

https://14ee1ae3-14ee-4012-91cf-a6a3b7dc3d8b.usrfiles.com/ugd/14ee1a_3f31c56ca64a461592ffc2690c9bb737.pdf;

https://newlinesinstitute.org/uyghurs/the-uyghur-genocide-an-examination-of-chinas-breaches-of-the-1948-genocide-convention/

https://www.ushmm.org/genocide-prevention/reports-and-resources/the-chinese-governments-assault-on-the-uyghurs

(6)  https://www.washingtonpost.com/world/2022/05/24/xinjiang-michelle-bachelet-china-uyghur/

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/100

---

P9_TA(2022)0238

Zneužívanie justície ako represívneho nástroja v Nikarague

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o zneužívaní justície ako represívneho nástroja v Nikarague (2022/2701(RSP))

(2022/C 493/08)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Nikarague, najmä na uznesenia zo 16. decembra 2021 (1), z 8. júla 2021 (2), 8. októbra 2020, 19. decembra 2019 (3), zo 14. marca 2019 (4) a z 31. mája 2018 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Nikarague, najmä na uznesenia zo 16. decembra 2021 (1), z 8. júla 2021 (2), 8. októbra 2020, 19. decembra 2019 (3), zo 14. marca 2019 (4) a z 31. mája 2018 (5),

| — | so zreteľom na vyhlásenia podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v mene EÚ z 15. augusta 2021, 8. novembra 2021 a zo 14. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v mene EÚ z 15. augusta 2021, 8. novembra 2021 a zo 14. marca 2022,

| — | so zreteľom na vyhlásenia vysokej komisárky OSN pre ľudské práva na 48. a 49. zasadnutí Rady pre ľudské práva a na jej výročnú správu o situácii v oblasti ľudských práv v Nikarague zo 7. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia vysokej komisárky OSN pre ľudské práva na 48. a 49. zasadnutí Rady pre ľudské práva a na jej výročnú správu o situácii v oblasti ľudských práv v Nikarague zo 7. marca 2022,

| — | so zreteľom na vyhlásenia Medziamerickej komisie pre ľudské práva z 23. júna 2021, 20. novembra 2021 a 11. februára 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia Medziamerickej komisie pre ľudské práva z 23. júna 2021, 20. novembra 2021 a 11. februára 2022,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ o ochrancoch ľudských práv z júna 2004, aktualizované v roku 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ o ochrancoch ľudských práv z júna 2004, aktualizované v roku 2008,

| — | so zreteľom na Dohodu, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (ďalej len „dohoda o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (ďalej len „dohoda o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou“),

| — | so zreteľom na nariadenia a rozhodnutia Rady týkajúce sa reštriktívnych opatrení proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv v Nikarague, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenia a rozhodnutia Rady týkajúce sa reštriktívnych opatrení proti závažnému porušovaniu a zneužívaniu ľudských práv v Nikarague,

| — | so zreteľom na Americký dohovor o ľudských právach z roku 1969 (Pakt zo San José), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Americký dohovor o ľudských právach z roku 1969 (Pakt zo San José),

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, Štandardné minimálne pravidlá OSN pre zaobchádzanie s väzňami (pravidlá Nelsona Mandelu), Pravidlá OSN pre zaobchádzanie s väzenkyňami a opatrenia voči páchateľkám, ktoré nezahŕňajú pozbavenie osobnej slobody (bangkocké pravidlá) a Viedenský dohovor, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, Štandardné minimálne pravidlá OSN pre zaobchádzanie s väzňami (pravidlá Nelsona Mandelu), Pravidlá OSN pre zaobchádzanie s väzenkyňami a opatrenia voči páchateľkám, ktoré nezahŕňajú pozbavenie osobnej slobody (bangkocké pravidlá) a Viedenský dohovor,

| — | so zreteľom na rezolúciu A/HRC/49/L.20 o podpore a ochrane ľudských práv v Nikarague, ktorú 31. marca 2022 prijala Rada OSN pre ľudské práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu A/HRC/49/L.20 o podpore a ochrane ľudských práv v Nikarague, ktorú 31. marca 2022 prijala Rada OSN pre ľudské práva,

| — | so zreteľom na ústavu Nikaragujskej republiky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Nikaragujskej republiky,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže režim Ortegu a Murillovej od apríla 2018 zaviedol v Nikarague rámec pre štátne represie, ktorý sa vyznačuje systémovou beztrestnosťou za porušovanie ľudských práv, zhoršovaním stavu inštitúcií a zásad právneho štátu a vykonávaním zorganizovanej stratégie s tichým súhlasom súdnictva, ktorého cieľom je umlčať akékoľvek nesúhlasné hlasy; |
| --- | --- |

A.

keďže režim Ortegu a Murillovej od apríla 2018 zaviedol v Nikarague rámec pre štátne represie, ktorý sa vyznačuje systémovou beztrestnosťou za porušovanie ľudských práv, zhoršovaním stavu inštitúcií a zásad právneho štátu a vykonávaním zorganizovanej stratégie s tichým súhlasom súdnictva, ktorého cieľom je umlčať akékoľvek nesúhlasné hlasy;

| B. | keďže od roku 2018 nikaragujské orgány systematicky a cielene väznia, obťažujú a zastrašujú politických oponentov, opozíciu, vedúcich predstaviteľov študentov a vidieka, novinárov, obhajcov ľudských práv, zástupcov podnikov a umelcov, ktorí sú opakovane vystavovaní hrozbám smrti, zastrašovaniu, ohováraniu na internete, obťažovaniu, sledovaniu, napadnutiu, súdnemu prenasledovaniu a svojvoľnému pozbaveniu slobody; keďže napriek týmto početným rizikám novinári a iní obhajcovia ľudských práv naďalej zohrávajú zásadnú úlohu pri monitorovaní situácie v oblasti ľudských práv a slobôd v Nikarague; |
| --- | --- |

B.

keďže od roku 2018 nikaragujské orgány systematicky a cielene väznia, obťažujú a zastrašujú politických oponentov, opozíciu, vedúcich predstaviteľov študentov a vidieka, novinárov, obhajcov ľudských práv, zástupcov podnikov a umelcov, ktorí sú opakovane vystavovaní hrozbám smrti, zastrašovaniu, ohováraniu na internete, obťažovaniu, sledovaniu, napadnutiu, súdnemu prenasledovaniu a svojvoľnému pozbaveniu slobody; keďže napriek týmto početným rizikám novinári a iní obhajcovia ľudských práv naďalej zohrávajú zásadnú úlohu pri monitorovaní situácie v oblasti ľudských práv a slobôd v Nikarague;

| C. | keďže v posledných rokoch režim Ortegu a Murillovej prijal a uplatňuje čoraz represívnejší regulačný rámec; |
| --- | --- |

C.

keďže v posledných rokoch režim Ortegu a Murillovej prijal a uplatňuje čoraz represívnejší regulačný rámec;

| D. | keďže podľa osobitného monitorovacieho mechanizmu pre Nikaraguu (MESENI) je k dnešnému dňu vo väzení zadržiavaných najmenej 182 politických oponentov v neľudských podmienkach, ktoré nie sú v súlade s medzinárodnými záväzkami v oblasti ľudských práv, ako sú pravidlá Nelsona Mandelu; keďže sedem z týchto politických väzňov bolo potenciálnymi prezidentskými kandidátmi pre voľby v roku 2021; keďže kritici nikaragujského režimu boli počas zadržiavania vystavení systematickému zneužívaniu vrátane neľudského a ponižujúceho zaobchádzania predstavujúceho mučenie, ktoré viedlo okrem iného k smrti politického väzňa a bývalého vodcu povstalcov Huga Torresa; keďže nikaragujské orgány obťažujú aj rodiny a príbuzných politických väzňov, ktorí sú prenasledovaní a sú im adresované vyhrážky; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa osobitného monitorovacieho mechanizmu pre Nikaraguu (MESENI) je k dnešnému dňu vo väzení zadržiavaných najmenej 182 politických oponentov v neľudských podmienkach, ktoré nie sú v súlade s medzinárodnými záväzkami v oblasti ľudských práv, ako sú pravidlá Nelsona Mandelu; keďže sedem z týchto politických väzňov bolo potenciálnymi prezidentskými kandidátmi pre voľby v roku 2021; keďže kritici nikaragujského režimu boli počas zadržiavania vystavení systematickému zneužívaniu vrátane neľudského a ponižujúceho zaobchádzania predstavujúceho mučenie, ktoré viedlo okrem iného k smrti politického väzňa a bývalého vodcu povstalcov Huga Torresa; keďže nikaragujské orgány obťažujú aj rodiny a príbuzných politických väzňov, ktorí sú prenasledovaní a sú im adresované vyhrážky;

| E. | keďže nedostatočné oddelenie právomocí a úplná kontrola nad inštitúciami zo strany nikaragujského režimu viedli k tomu, že súdnictvo a prokuratúra boli podrobené vôli režimu a došlo k rozvráteniu právneho štátu, nezávislosti súdnictva a organizácií občianskej spoločnosti, a teda aj demokracie, s cieľom nastoliť v Nikarague diktatúru; |
| --- | --- |

E.

keďže nedostatočné oddelenie právomocí a úplná kontrola nad inštitúciami zo strany nikaragujského režimu viedli k tomu, že súdnictvo a prokuratúra boli podrobené vôli režimu a došlo k rozvráteniu právneho štátu, nezávislosti súdnictva a organizácií občianskej spoločnosti, a teda aj demokracie, s cieľom nastoliť v Nikarague diktatúru;

| F. | keďže nikaragujské súdy odsúdili a prísne potrestali všetkých disidentov počas neverejných procesov, ktoré nerešpektovali základné záruky spravodlivého procesu; |
| --- | --- |

F.

keďže nikaragujské súdy odsúdili a prísne potrestali všetkých disidentov počas neverejných procesov, ktoré nerešpektovali základné záruky spravodlivého procesu;

| G. | keďže sudcovia a prokurátori v týchto súdnych konaniach sústavne narúšali riadny proces; keďže prokuratúra verejným vyhlásením porušila prezumpciu neviny; |
| --- | --- |

G.

keďže sudcovia a prokurátori v týchto súdnych konaniach sústavne narúšali riadny proces; keďže prokuratúra verejným vyhlásením porušila prezumpciu neviny;

| H. | keďže pokračujúce zásahy a represie prinútili tisíce Nikaragujčanov k úteku z krajiny; keďže podobné represie sa pozorujú tam, kde sa zintenzívnili útoky na slobodu prejavu; keďže hrozby zo strany úradu verejného prokurátora voči niekoľkým novinárom a pracovníkom médií podnietili mnohých z nich, aby opustili Nikaraguu a hľadali ochranu; |
| --- | --- |

H.

keďže pokračujúce zásahy a represie prinútili tisíce Nikaragujčanov k úteku z krajiny; keďže podobné represie sa pozorujú tam, kde sa zintenzívnili útoky na slobodu prejavu; keďže hrozby zo strany úradu verejného prokurátora voči niekoľkým novinárom a pracovníkom médií podnietili mnohých z nich, aby opustili Nikaraguu a hľadali ochranu;

| I. | keďže v roku 2022 režim Ortegu a Murillovej zakázal takmer 400 neziskových organizácií, čím ich zbavil ich právneho postavenia; keďže obeťou režimu Ortegu a Murillovej sa stala aj katolícka cirkev a okrem iných aj nikaragujská jazyková akadémia, príslušníci komunít pôvodného obyvateľstva a iné menšinové skupiny; |
| --- | --- |

I.

keďže v roku 2022 režim Ortegu a Murillovej zakázal takmer 400 neziskových organizácií, čím ich zbavil ich právneho postavenia; keďže obeťou režimu Ortegu a Murillovej sa stala aj katolícka cirkev a okrem iných aj nikaragujská jazyková akadémia, príslušníci komunít pôvodného obyvateľstva a iné menšinové skupiny;

| J. | keďže režim Ortegu a Murillovej porušil medzinárodné právo, najmä Viedenský dohovor, tým, že zaútočil na sídlo a obsadil priestory Organizácie amerických štátov, ktorá bola z Nikaraguy vyhostená 25. apríla 2022; |
| --- | --- |

J.

keďže režim Ortegu a Murillovej porušil medzinárodné právo, najmä Viedenský dohovor, tým, že zaútočil na sídlo a obsadil priestory Organizácie amerických štátov, ktorá bola z Nikaraguy vyhostená 25. apríla 2022;

| K. | keďže v nadväznosti na výrazne podporovanú iniciatívu organizovanú občianskou spoločnosťou Rada OSN pre ľudské práva zriadila skupinu expertov v oblasti ľudských práv, aby dôkladne a nezávisle vyšetrila všetky údajné porušenia ľudských práv spáchané od apríla 2018 vrátane ich rodového rozmeru; keďže EÚ aj USA prijali sankcie voči Nikarague; |
| --- | --- |

K.

keďže v nadväznosti na výrazne podporovanú iniciatívu organizovanú občianskou spoločnosťou Rada OSN pre ľudské práva zriadila skupinu expertov v oblasti ľudských práv, aby dôkladne a nezávisle vyšetrila všetky údajné porušenia ľudských práv spáchané od apríla 2018 vrátane ich rodového rozmeru; keďže EÚ aj USA prijali sankcie voči Nikarague;

| 1. | čo najdôraznejšie odsudzuje systematické zásahy proti opozičným politickým stranám, potláčanie aktérov občianskej spoločnosti, obhajcov ľudských práv a médií, ďalších pracovníkov médií, novinárov, ako aj ich rodinných príslušníkov, študentov, členov katolíckej cirkvi a ďalších osôb, ako aj pretrvávajúcu korupciu predstaviteľov nikaragujského režimu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dôrazne odsudzuje úmrtie Huga Torresa vo väzbe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odsudzuje zatknutie kňaza Manuela Salvádora Garcíu 1. júna 2022, ktorý zostáva vo vyšetrovacej väzbe, a vyzýva na jeho okamžité prepustenie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína svoju žiadosť o okamžité vydanie Alessia Casimirriho do Talianska; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odsudzuje nezákonné zadržiavanie, nedostatočné záruky spravodlivého súdneho procesu a nezákonné odsúdenia politických väzňov, ku ktorým dochádza v Nikarague; naliehavo vyzýva nikaragujské orgány, aby obnovili záruky plného uplatňovania občianskych a politických práv všetkých Nikaragujčanov, zastavili prenasledovanie demokratickej opozície, tlače a občianskej spoločnosti, okamžite a bezpodmienečne prepustili osoby zadržiavané od apríla 2018, zrušili súdne konania proti nim a umožnili bezpečný návrat všetkých utečencov a exulantov do ich domovov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žiada obnovenie právneho štátu, oddelenie právomocí a zaručenie nezávislosti a nestrannosti súdnictva a vyzýva verejné orgány, aby dodržiavali trestný zákon a prezumpciu neviny a zastavili kriminalizáciu opozície; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odsudzuje nezákonné rozhodnutia súdov, ktoré len potvrdzujú represívnu tendenciu nikaragujského režimu a skutočnosť, že sudcovia sa stali nástrojom represie a sú zodpovední za porušovanie ľudských práv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naliehavo vyzýva Európsku úniu, aby brala nikaragujský režim, a najmä jeho sudcov, na zodpovednosť za represiu v tejto krajine a za súdne konania iniciované proti členom opozície a iným kritikom; vyzýva Radu, aby bezodkladne začala konanie s cieľom zaradiť do zoznamu osôb, na ktoré sa vzťahujú sankcie EÚ, sudcov, medzi ktorých patria: Nadia Camila Tardencilla, Angel Jeancarlos Fernández González, Ulisa Yaoska Tapia Silva, Rosa Velia Baca Cardoza, Veronica Fiallos Moncada, Luden Martin Quiroz García, Karen Vanesa Chavarría, Felix Ernesto Salmerón Moreno, Nancy Aguirre Gudiel, William Irving Howard López, Erick Ramón Laguna Averruz, Melvin Leopoldo Vargas García, Irma Oralia Laguna Cruz a Rolando Sanarrusia, ako aj sudcovia odvolacieho súdu v Manague, ktorí sa tiež podieľali na pozbavení procesných a hmotných práv nezákonne odsúdených osôb: Octavio Rothschuh Andino, Ángela Dávila a Argentina Solís; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva členské štáty a Bezpečnostnú radu OSN, aby v súlade s článkami 13 a 14 Rímskeho štatútu začali formálne vyšetrovanie prostredníctvom Medzinárodného trestného súdu voči Nikarague a Danielovi Ortegovi pre zločiny proti ľudskosti podľa článku 7 Rímskeho štatútu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadruje podporu nikaragujským občanom, ktorí pokojne protestujú proti režimu Ortegu a Murillovej; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že od zásahu v roku 2018 neboli prijaté žiadne súdne opatrenia na zabezpečenie spravodlivosti a odškodnenia pre obete závažného porušovania ľudských práv; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naliehavo vyzýva Nikaraguu, aby zrušila právne predpisy prijaté od roku 2018, ktoré neprimerane obmedzujú občiansky a demokratický priestor, najmä osobitný zákon proti počítačovej kriminalite (zákon č. 1042), zákon č. 1040 o regulácii zahraničných agentov a zákon č. 1055 o ochrane práv osôb na nezávislosť, suverenitu a sebaurčenie pre mier, ako aj reformu trestného poriadku; pripomína, že v súvislosti s dohodou o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou musí Nikaragua dodržiavať a upevňovať zásady právneho štátu, demokracie a ľudských práv; vzhľadom na súčasné okolnosti pripomína svoju výzvu, aby sa začala uplatňovať demokratická doložka dohody o pridružení; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že medzinárodným ľudskoprávnym orgánom vrátane Úradu vysokého komisára pre ľudské práva a Medziamerickej komisie pre ľudské práva sa musí umožniť návrat do Nikaraguy; vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou spoluprácou nikaragujských orgánov s regionálnymi a medzinárodnými mechanizmami v oblasti ľudských práv; vyzýva EÚ, aby podporila mandát troch nezávislých členov skupiny expertov na ľudské práva pre Nikaraguu, ktorú nedávno zriadila Rada OSN pre ľudské práva, a aby s nimi úzko spolupracovala s cieľom presadzovať vyvodenie zodpovednosti za porušovanie a zneužívanie ľudských práv v Nikarague; |
| --- | --- |

12.

| 13. | odsudzuje skutočnosť, že takmer 400 mimovládnych organizácií vrátane nikaragujskej jazykovej akadémie bolo nútených prestať vykonávať činnosť v Nikarague; vyzýva nikaragujské orgány, aby prestali neoprávnene zatvárať mimovládne organizácie a obnovili právnu subjektivitu všetkých organizácií, politických strán, univerzít a médií, ktoré boli svojvoľne zatvorené, a aby vrátili všetok majetok, dokumenty a vybavenie, ktoré boli nezákonne zaistené; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad potláčaním slobodných a nezávislých médií v krajine, v dôsledku ktorého bolo viac ako 100 novinárov prinútených odísť do exilu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby pozorne monitorovali situáciu na mieste prostredníctvom svojich miestnych zástupcov a veľvyslanectiev v Nikarague; vyzýva delegáciu EÚ a členské štáty s diplomatickými misiami v tejto krajine, aby v plnej miere vykonávali usmernenia EÚ o obhajcoch ľudských práv, poskytli všetku náležitú podporu obhajcom ľudských práv, ktorí sú zadržiavaní, vrátane návštev vo väzeniach a monitorovania súdnych procesov, verejne odsúdili porušovanie práv obhajcov ľudských práv a nezávislých médií a podporovali ich činnosť; vyzýva delegáciu EÚ a členské štáty, aby využili všetky dostupné nástroje na zvýšenie svojej podpory pre činnosť obhajcov ľudských práv, aby v prípade potreby uľahčili vydávanie núdzových víz a poskytli dočasné útočisko v členských štátoch EÚ z humanitárnych dôvodov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že predstavitelia Nikaraguy hlasovali proti vylúčeniu Ruska z Rady OSN pre ľudské práva za zverstvá spáchané jeho ozbrojenými silami počas vojny na Ukrajine a že Nikaragua sa zdržala hlasovania o rezolúcii Valného zhromaždenia OSN ES-11/1 z 2. marca 2022, v ktorej odsúdila inváziu Ruska na Ukrajinu a požadovala úplné stiahnutie ruských ozbrojených síl; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi Organizácie amerických štátov, Euro-latinskoamerickému parlamentnému zhromaždeniu, Stredoamerickému parlamentu, Limskej skupine a vláde a parlamentu Nikaragujskej republiky. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0513.

(2)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 204.

(3)  Ú. v. EÚ C 255, 29.6.2021, s. 65.

(4)  Ú. v. EÚ C 23, 21.1.2021, s. 126.

(5)  Ú. v. EÚ C 76, 9.3.2020, s. 164.

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/104 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/104

---

P9_TA(2022)0239

Porušovanie slobody médií a bezpečnosti novinárov v Gruzínsku

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o porušovaní slobody médií a bezpečnosti novinárov v Gruzínsku (2022/2702(RSP))

(2022/C 493/09)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, a najmä uznesenie zo 16. septembra 2020 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, a najmä uznesenie zo 16. septembra 2020 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom (1),

| — | so zreteľom na nedávnu návštevu zástupcu OBSE pre slobodu médií v Gruzínsku 28. a 29. apríla 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nedávnu návštevu zástupcu OBSE pre slobodu médií v Gruzínsku 28. a 29. apríla 2022,

| — | so zreteľom na dohodu dosiahnutú medzi gruzínskymi politickými silami 19. apríla 2021, ktorú sprostredkoval predseda Európskej rady, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu dosiahnutú medzi gruzínskymi politickými silami 19. apríla 2021, ktorú sprostredkoval predseda Európskej rady,

| — | so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej, ktorá nadobudla úplnú platnosť 1. júla 2016 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej, ktorá nadobudla úplnú platnosť 1. júla 2016 (2),

| — | so zreteľom na svetový index slobody tlače za roky 2021 a 2022, ktorý zostavila organizácia Reportéri bez hraníc, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svetový index slobody tlače za roky 2021 a 2022, ktorý zostavila organizácia Reportéri bez hraníc,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Gruzínsko a EÚ sa vo svojej dohode o pridružení, ktorá je v platnosti od 1. júla 2016, zaviazali rozvíjať politický dialóg s cieľom posilniť dodržiavanie demokratických zásad, zásad právneho štátu a dobrej správy vecí verejných, ľudských práv a základných slobôd vrátane slobody médií; |
| --- | --- |

A.

keďže Gruzínsko a EÚ sa vo svojej dohode o pridružení, ktorá je v platnosti od 1. júla 2016, zaviazali rozvíjať politický dialóg s cieľom posilniť dodržiavanie demokratických zásad, zásad právneho štátu a dobrej správy vecí verejných, ľudských práv a základných slobôd vrátane slobody médií;

| B. | keďže Gruzínsko predložilo 3. marca 2022 žiadosť o členstvo v EÚ, čím preukázalo európske ambície Gruzínska, ktoré majú širokú podporu verejnosti a v celom politickom spektre vrátane opozície; |
| --- | --- |

B.

keďže Gruzínsko predložilo 3. marca 2022 žiadosť o členstvo v EÚ, čím preukázalo európske ambície Gruzínska, ktoré majú širokú podporu verejnosti a v celom politickom spektre vrátane opozície;

| C. | keďže sloboda prejavu, sloboda médií a bezpečnosť novinárov sú základnými prvkami dynamickej demokracie a ich ochrana zo strany orgánov je dôležitým ukazovateľom konsolidácie demokracie; keďže pluralitné, slobodné a nezávislé médiá sú základným kameňom demokracie a jedným z hlavných pilierov v boji proti dezinformáciám; |
| --- | --- |

C.

keďže sloboda prejavu, sloboda médií a bezpečnosť novinárov sú základnými prvkami dynamickej demokracie a ich ochrana zo strany orgánov je dôležitým ukazovateľom konsolidácie demokracie; keďže pluralitné, slobodné a nezávislé médiá sú základným kameňom demokracie a jedným z hlavných pilierov v boji proti dezinformáciám;

| D. | keďže v dohode z 19. apríla 2021, ktorú sprostredkoval predseda Európskej rady Charles Michel, sa zdôraznila potreba riešiť vnímanie spolitizovanej justície, okrem iného prijatím a vykonaním ambicióznej reformy súdnictva s cieľom zvýšiť nezávislosť, transparentnosť a zodpovednosť súdneho systému; |
| --- | --- |

D.

keďže v dohode z 19. apríla 2021, ktorú sprostredkoval predseda Európskej rady Charles Michel, sa zdôraznila potreba riešiť vnímanie spolitizovanej justície, okrem iného prijatím a vykonaním ambicióznej reformy súdnictva s cieľom zvýšiť nezávislosť, transparentnosť a zodpovednosť súdneho systému;

| E. | keďže 5. júla 2021 na viac ako 50 novinárov, zástupcov médií a pokojných demonštrantov násilne zaútočili najmä krajne pravicoví aktivisti počas spravodajstva z pochodu Tbilisi Pride za dôstojnosť, ktorý bol nakoniec násilne zrušený; keďže Alexander Laškarava, kameraman televízie Pirveli, zomrel krátko po tomto útoku v dôsledku zranení, ktoré utrpel; |
| --- | --- |

E.

keďže 5. júla 2021 na viac ako 50 novinárov, zástupcov médií a pokojných demonštrantov násilne zaútočili najmä krajne pravicoví aktivisti počas spravodajstva z pochodu Tbilisi Pride za dôstojnosť, ktorý bol nakoniec násilne zrušený; keďže Alexander Laškarava, kameraman televízie Pirveli, zomrel krátko po tomto útoku v dôsledku zranení, ktoré utrpel;

| F. | keďže mediálne prostredie Gruzínska sa po niekoľkých rokoch zlepšovania za posledné roky rýchlo zhoršilo a od hromadného násilia voči pochodu Tbilisi Pride 5. júla 2021 došlo v Gruzínsku k bezprecedentne vysokému počtu násilných fyzických útokov na novinárov, čo viedlo k vyhláseniam o obavách viacerých medzinárodných organizácií, pokiaľ ide o ochranu slobody médií, a k výraznému zníženiu postavenia Gruzínska vo svetovom rebríčku slobody tlače (zo 71,36 bodov a 60. miesta zo 180 v roku 2021 na 59,9 bodov a 89. miesto zo 180 v roku 2022); |
| --- | --- |

F.

keďže mediálne prostredie Gruzínska sa po niekoľkých rokoch zlepšovania za posledné roky rýchlo zhoršilo a od hromadného násilia voči pochodu Tbilisi Pride 5. júla 2021 došlo v Gruzínsku k bezprecedentne vysokému počtu násilných fyzických útokov na novinárov, čo viedlo k vyhláseniam o obavách viacerých medzinárodných organizácií, pokiaľ ide o ochranu slobody médií, a k výraznému zníženiu postavenia Gruzínska vo svetovom rebríčku slobody tlače (zo 71,36 bodov a 60. miesta zo 180 v roku 2021 na 59,9 bodov a 89. miesto zo 180 v roku 2022);

| G. | keďže sa zvyšuje počet slovných útokov na novinárov a počet žalôb pre ohováranie vrátane tých, ktoré podali vládni úradníci a jednotlivci spojení s vládnucou stranou proti kritickým predstaviteľom médií a spoločnostiam; keďže, ako poznamenala Transparency International Gruzínsko, zmena súdnej praxe kladie dôkazné bremeno na novinárov napriek jednoznačnému ustanoveniu, v ktorom sa v gruzínskom práve uvádza opak; keďže novinári, najmä z mediálnych kanálov kritických voči vláde, čelia ťažkostiam pri prístupe k informáciám, ktoré by mali byť verejne dostupné; |
| --- | --- |

G.

keďže sa zvyšuje počet slovných útokov na novinárov a počet žalôb pre ohováranie vrátane tých, ktoré podali vládni úradníci a jednotlivci spojení s vládnucou stranou proti kritickým predstaviteľom médií a spoločnostiam; keďže, ako poznamenala Transparency International Gruzínsko, zmena súdnej praxe kladie dôkazné bremeno na novinárov napriek jednoznačnému ustanoveniu, v ktorom sa v gruzínskom práve uvádza opak; keďže novinári, najmä z mediálnych kanálov kritických voči vláde, čelia ťažkostiam pri prístupe k informáciám, ktoré by mali byť verejne dostupné;

| H. | keďže vo vyšetrovaniach chýba transparentnosť a účinnosť, čo viedlo k rozšírenému dojmu beztrestnosti pre tých, ktorí boli vinní z trestných činov spáchaných na novinároch; |
| --- | --- |

H.

keďže vo vyšetrovaniach chýba transparentnosť a účinnosť, čo viedlo k rozšírenému dojmu beztrestnosti pre tých, ktorí boli vinní z trestných činov spáchaných na novinároch;

| I. | keďže 4. apríla 2022 Mestský súd v Tbilisi odsúdil šesť osôb na päť rokov väzenia za útok na dvoch kameramanov a novinára počas násilných útokov na pochod Tbilisi Pride 5. júla 2021; |
| --- | --- |

I.

keďže 4. apríla 2022 Mestský súd v Tbilisi odsúdil šesť osôb na päť rokov väzenia za útok na dvoch kameramanov a novinára počas násilných útokov na pochod Tbilisi Pride 5. júla 2021;

| J. | keďže 16. mája 2022 bol Nika Gvaramia, riaditeľ televízneho kanála Mtavari, odsúdený na tri a pol roka odňatia slobody podľa článku 220 trestného zákona na základe pochybných obvinení z prania špinavých peňazí, úplatkárstva a falšovania dokumentov súvisiacich s jeho minulou činnosťou ako riaditeľa televízie Rustavi 2, čo je rozsudok, ktorý bol v Gruzínsku všeobecne vnímaný ako pokus umlčať hlas kritický voči súčasnej vláde; keďže gruzínsky verejný obhajca práv posúdil prípad negatívne už v roku 2019; |
| --- | --- |

J.

keďže 16. mája 2022 bol Nika Gvaramia, riaditeľ televízneho kanála Mtavari, odsúdený na tri a pol roka odňatia slobody podľa článku 220 trestného zákona na základe pochybných obvinení z prania špinavých peňazí, úplatkárstva a falšovania dokumentov súvisiacich s jeho minulou činnosťou ako riaditeľa televízie Rustavi 2, čo je rozsudok, ktorý bol v Gruzínsku všeobecne vnímaný ako pokus umlčať hlas kritický voči súčasnej vláde; keďže gruzínsky verejný obhajca práv posúdil prípad negatívne už v roku 2019;

| K. | keďže selektívne vyšetrovania a trestné stíhania zamerané na tých, ktorí sú proti súčasnej vláde, podkopávajú dôveru verejnosti nielen v súdne inštitúcie, ale aj voči samotnej vláde, pričom opakovanie podobných prípadov proti vlastníkom médií spojených s opozíciou oslabuje úsilie zamerané na zvýšenie nezávislosti súdnictva; |
| --- | --- |

K.

keďže selektívne vyšetrovania a trestné stíhania zamerané na tých, ktorí sú proti súčasnej vláde, podkopávajú dôveru verejnosti nielen v súdne inštitúcie, ale aj voči samotnej vláde, pričom opakovanie podobných prípadov proti vlastníkom médií spojených s opozíciou oslabuje úsilie zamerané na zvýšenie nezávislosti súdnictva;

| L. | keďže bývalý prezident Michail Saakašvili, ktorého zdravie sa neustále zhoršuje, bol konečne premiestnený do civilnej nemocnice na základe stanoviska nezávislých lekárov, že jeho stav by sa inak nezlepšil; |
| --- | --- |

L.

keďže bývalý prezident Michail Saakašvili, ktorého zdravie sa neustále zhoršuje, bol konečne premiestnený do civilnej nemocnice na základe stanoviska nezávislých lekárov, že jeho stav by sa inak nezlepšil;

| M. | keďže reforma zákona o elektronických komunikáciách dáva Gruzínskej národnej komunikačnej komisii právo vymenovať osobitných manažérov v telekomunikačných spoločnostiach, ktoré presadzujú rozhodnutia Gruzínskej národnej komunikačnej komisie; |
| --- | --- |

M.

keďže reforma zákona o elektronických komunikáciách dáva Gruzínskej národnej komunikačnej komisii právo vymenovať osobitných manažérov v telekomunikačných spoločnostiach, ktoré presadzujú rozhodnutia Gruzínskej národnej komunikačnej komisie;

| N. | keďže sa začali súdne konania proti vlastníkom iných významných kritických médií alebo ich blízkym rodinným príslušníkom, konkrétne Davidovi Kezerašvilimu z televízie Formula a Vachtangovi Ceretelimu, zakladateľovi nezávislej televíznej stanice Pirveli; keďže v januári 2022 mestský súd v Tbilisi uznal zakladateľov banky TBC a politickej strany Lelo za Gruzínsko Mamuku Charadzeho a Badriho Japaridzeho, ako aj Avtandila Cereteliho, otca Vachtanga Cereteliho, za vinných z podvodu a odsúdil ich na sedem rokov väzenia; keďže ich trest bol však zmiernený, pretože uplynula premlčacia lehota pre podvod; |
| --- | --- |

N.

keďže sa začali súdne konania proti vlastníkom iných významných kritických médií alebo ich blízkym rodinným príslušníkom, konkrétne Davidovi Kezerašvilimu z televízie Formula a Vachtangovi Ceretelimu, zakladateľovi nezávislej televíznej stanice Pirveli; keďže v januári 2022 mestský súd v Tbilisi uznal zakladateľov banky TBC a politickej strany Lelo za Gruzínsko Mamuku Charadzeho a Badriho Japaridzeho, ako aj Avtandila Cereteliho, otca Vachtanga Cereteliho, za vinných z podvodu a odsúdil ich na sedem rokov väzenia; keďže ich trest bol však zmiernený, pretože uplynula premlčacia lehota pre podvod;

| O. | keďže Gruzínsko zažíva v posledných rokoch prudký nárast ruských dezinformácií a propagandy proti EÚ, a to najmä od ruskej invázie na Ukrajinu, pričom cieľom sú najmä ženy, komunita LGBTQI+, aktivisti za ľudské práva a etnické menšiny; |
| --- | --- |

O.

keďže Gruzínsko zažíva v posledných rokoch prudký nárast ruských dezinformácií a propagandy proti EÚ, a to najmä od ruskej invázie na Ukrajinu, pričom cieľom sú najmä ženy, komunita LGBTQI+, aktivisti za ľudské práva a etnické menšiny;

| P. | keďže sa potvrdilo, že mnohí novinári patria medzi členov gruzínskej spoločnosti, ktorých hovory boli zaznamenávané, čo dokazujú odhalenia o rozsiahlom nezákonnom odpočúvaní v septembri 2021; |
| --- | --- |

P.

keďže sa potvrdilo, že mnohí novinári patria medzi členov gruzínskej spoločnosti, ktorých hovory boli zaznamenávané, čo dokazujú odhalenia o rozsiahlom nezákonnom odpočúvaní v septembri 2021;

| Q. | keďže vyšetrovanie prípadu azerbajdžanského novinára Afgana Mukhtarliho, ktorý bol unesený v Gruzínsku v máji 2017 a nezákonne prepravený cez hranicu s Azerbajdžanom s cieľom čeliť súdnemu procesu v Baku, údajne na základe tajnej dohody s gruzínskymi bezpečnostnými úradníkmi, zatiaľ neprinieslo žiadne hmatateľné výsledky; |
| --- | --- |

Q.

keďže vyšetrovanie prípadu azerbajdžanského novinára Afgana Mukhtarliho, ktorý bol unesený v Gruzínsku v máji 2017 a nezákonne prepravený cez hranicu s Azerbajdžanom s cieľom čeliť súdnemu procesu v Baku, údajne na základe tajnej dohody s gruzínskymi bezpečnostnými úradníkmi, zatiaľ neprinieslo žiadne hmatateľné výsledky;

| 1. | vyjadruje znepokojenie nad výrazným zhoršením situácie v oblasti médií a bezpečnosti novinárov v Gruzínsku v posledných rokoch napriek pevnému právnemu rámcu Gruzínska na zaručenie slobody prejavu a slobody médií; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odsudzuje rastúci počet prípadov zastrašovania, hrozieb a násilia voči novinárom a ich prenasledovania vrátane zvyšujúceho sa počtu vyšetrovaní trestných činov v súvislosti s pracovníkmi a vlastníkmi médií; vyzýva gruzínske orgány, aby dôkladne vyšetrili všetky prípady násilia a stíhali osoby zodpovedné za podnecovanie a vykonávanie násilných útokov na novinárov a iných pracovníkov médií, čo by napravilo dojem beztrestnosti takýchto trestných činov; vyzýva Gruzínsko, aby obmedzilo využívanie strategických žalôb proti verejnej účasti, ktoré sú zamerané proti obhajcom ľudských práv a zástupcom médií a slúžia na zabránenie ich kritickej a nezávislej práci; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Gruzínsko, aby zabezpečilo slobodu médií, ktorá by mala zahŕňať redakčnú nezávislosť, transparentné vlastníctvo médií a pluralistické, nestranné a nediskriminačné pokrytie politických názorov pri tvorbe programov súkromnými a najmä verejnoprávnymi vysielateľmi, predovšetkým počas volebných kampaní; vyzýva Gruzínsko, aby zaručilo neobmedzený prístup k informáciám, ktoré majú byť verejne dostupné, a zaistilo bezpečnosť, ochranu a posilnenie postavenia novinárov a iných pracovníkov médií; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje poľutovanie nad odsudzujúcim rozsudkom pre Niku Gvaramiu, riaditeľa hlavného televízneho kanála Mtavari podporujúceho opozíciu, vyneseným 16. mája 2022, čo poukazuje na pretrvávajúcu nedôveru v gruzínsky systém súdnictva; podporuje výzvu organizácie Reportéri bez hraníc na preskúmanie odsúdenia Niku Gvaramiu; opätovne zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné, aby vláda skutočne pokročila v reforme súdnictva prostredníctvom širokého a inkluzívneho procesu naprieč politickými stranami s cieľom zvýšiť nezávislosť a nestrannosť súdnictva, a to v súlade so záväzkami prijatými ako pridružený partner EÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva všetkých zástupcov gruzínskej vlády, aby sa zdržali používania agresívnej rétoriky a diskriminačného zaobchádzania s predstaviteľmi médií v Gruzínsku a vo svojich verejných vyhláseniach sa zasadzovali za tolerantný prístup, ktorý rešpektuje ľudské práva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dôrazne odsudzuje, že naďalej absentuje dôsledné vyšetrovanie alebo stíhanie osôb zodpovedných za násilie voči novinárom a pokojným demonštrantom počas pochodu Tbilisi Pride konanom 5. júla 2021; trvá na tom, že beztrestnosť páchateľov takýchto činov nemožno za žiadnych okolností tolerovať, keďže ide o porušenie gruzínskych vnútroštátnych právnych predpisov a medzinárodných a európskych záväzkov, a vyzýva na účinné vyšetrovanie incidentov z 5. júla 2021; odsudzuje pokračujúcu diskrimináciu LGBTQI+ osôb; naliehavo vyzýva gruzínske orgány, aby v praxi plne vykonávali právne predpisy v oblasti ľudských práv a boja proti diskriminácii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva gruzínske orgány, aby účinne vyšetrili škandál s odpočúvaním a zaviedli náležité mechanizmy demokratického dohľadu nad sledovaním a zberom údajov štátnymi inštitúciami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje potrebu zaručiť novinárom, pracovníkom médií a médiám bezpečné a priaznivé pracovné prostredie, v právnych predpisoch aj v praxi, a to aj tým novinárom, ktorí hľadajú útočisko na úteku z Ruska, Bieloruska a iných autoritárskych režimov; nabáda preto Gruzínsko, aby využilo medzinárodnú spoluprácu na zlepšenie mediálneho prostredia a príslušných právnych predpisov v súlade s najlepšími medzinárodnými postupmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje uznanie Nino Lomjariaovej, verejnej ochrankyne v Gruzínsku, za jej činnosť pri ochrane slobody médií napriek pravidelným útokom vlády; |
| --- | --- |

9.

| 10. | oceňuje rozmanité a pluralitné mediálne prostredie v Gruzínsku, vyjadruje však poľutovanie nad mimoriadne napätým vzťahom medzi vládnucou stranou a kritickými médiami a tiež medzi opozičnými stranami a provládnymi médiami; vyjadruje hlboké poľutovanie nad polarizáciou mediálneho prostredia, ktorá odráža rastúcu a škodlivú polarizáciu politického prostredia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opakuje svoju výzvu adresovanú gruzínskym orgánom, aby sa zdržali zasahovania do slobody médií alebo vedenia politicky motivovaných súdnych prípadov voči vlastníkom alebo zástupcom médií; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva gruzínske orgány, aby z humanitárnych dôvodov prepustili z väzenia bývalého prezidenta Michaila Saakašviliho a umožnili mu tak absolvovať riadne lekárske ošetrenie v zahraničí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je znepokojený neustálym nárastom ruských dezinformácií a manipulácie s informáciami v Gruzínsku v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu a naliehavo vyzýva gruzínsku vládu, aby pre svojich občanov vypracovala vzdelávacie programy v oblasti mediálnej gramotnosti, podporovala občiansku spoločnosť pri vytváraní mechanizmov overovania faktov a prijala aktívne opatrenia na predchádzanie dezinformačným kampaniam vedeným zahraničnými alebo domácimi aktérmi proti krajine, zraniteľným skupinám alebo osobám, napríklad ľudom žijúcim v komunitách etnických menšín alebo v oblastiach postihnutých konfliktom, a politickým stranám; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naliehavo vyzýva všetkých gruzínskych politických aktérov, aby sa zdržali zneužívania ruských pokusov o dezinformácie na cielené zameranie sa na svojich politických oponentov, keďže to len prispieva k ďalšiemu šíreniu dezinformácií a ohrozuje sociálnu súdržnosť a demokraciu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nabáda Gruzínsko, aby čo najlepšie využívalo všetky nástroje a iniciatívy zamerané na posilnenie odolnosti v rámci Východného partnerstva, a vyzýva Komisiu a členské štáty EÚ, aby nezávislým médiám a občianskej spoločnosti v Gruzínsku poskytli politickú, technickú a finančnú podporu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadruje znepokojenie nad ničivou úlohou, ktorú zohráva jediný oligarcha Bidzina Ivanišvili v gruzínskej politike a hospodárstve, a nad úrovňou kontroly, ktorú vykonáva nad vládou a jej rozhodnutiami vrátane rozhodnutí o politicky motivovanom prenasledovaní novinárov a politických oponentov; je hlboko znepokojený odhalenými osobnými a obchodnými väzbami Ivanišviliho na Kremeľ, ktoré určujú pozíciu súčasnej gruzínskej vlády k sankciám voči Rusku; vyzýva Radu a demokratických partnerov, aby zvážili uloženie osobných sankcií voči Ivanišvilimu za jeho úlohu pri zhoršovaní politického procesu v Gruzínsku; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta účasť Gruzínska na programe Kreatívna Európa na roky 2021 – 2027; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali opatrenia, ktoré monitorujú a posudzujú riziká pre pluralitu a slobodu médií, chránia ohrozených novinárov a uľahčujú transformáciu a konkurencieschopnosť sektora spravodajských médií v Gruzínsku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva gruzínske orgány, aby rozhodne dodržiavali najvyššie normy demokracie, právneho štátu, nezávislosti súdnictva, spravodlivých súdnych procesov a základných slobôd, a to aj v oblasti slobody médií, a tým jednoznačne preukázali svoje politické odhodlanie realizovať ambiciózne európske ambície gruzínskeho ľudu, o čom svedčí žiadosť krajiny o členstvo v EÚ z 3. marca 2022; vyjadruje presvedčenie, že legitímne túžby gruzínskeho ľudu si zaslúžia byť splnené, a preto vyzýva inštitúcie EÚ, aby sa usilovali o udelenie štatútu kandidátskej krajiny Gruzínsku, a to v súlade s článkom 49 Zmluvy o Európskej únii, na základe zásluh a pod podmienkou, že gruzínske orgány splnia všetky kritériá; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, Rade Európy, Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a prezidentovi, vláde a parlamentu Gruzínska. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 385, 22.9.2021, s. 40.

(2)  Ú. v. EÚ L 261, 30.8.2014, s. 4.

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/108

---

P9_TA(2022)0240

Právny štát a potenciálne schválenie poľského národného plánu obnovy

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o právnom štáte a potenciálnom schválení poľského národného plánu obnovy (2022/2703(RSP))

(2022/C 493/10)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 1, článok 2, článok 7 ods. 1 a článok 19 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 1, článok 2, článok 7 ods. 1 a článok 19 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“),

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (1) (nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (1) (nariadenie o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti),

| — | so zreteľom na odôvodnený návrh Komisie z 20. decembra 2017 v súlade s článkom 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ týkajúci sa zásad právneho štátu v Poľsku: návrh rozhodnutia Rady o určení jasného rizika vážneho porušenia zásad právneho štátu zo strany Poľskej republiky (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odôvodnený návrh Komisie z 20. decembra 2017 v súlade s článkom 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ týkajúci sa zásad právneho štátu v Poľsku: návrh rozhodnutia Rady o určení jasného rizika vážneho porušenia zásad právneho štátu zo strany Poľskej republiky (COM(2017)0835),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 1. marca 2018 o rozhodnutí Komisie aktivovať článok 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ so zreteľom na situáciu v Poľsku (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. marca 2018 o rozhodnutí Komisie aktivovať článok 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ so zreteľom na situáciu v Poľsku (2),

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie z 23. mája 2022 na odporúčanie Rady, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2022 (COM(2022)0622) (ďalej len „odporúčania pre krajinu v rámci európskeho semestra na rok 2022“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie z 23. mája 2022 na odporúčanie Rady, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2022 (COM(2022)0622) (ďalej len „odporúčania pre krajinu v rámci európskeho semestra na rok 2022“),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o určení jasného rizika vážneho porušenia zásady právneho štátu Poľskou republikou (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o určení jasného rizika vážneho porušenia zásady právneho štátu Poľskou republikou (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (nariadenie o podmienenosti právnym štátom), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (nariadenie o podmienenosti právnym štátom),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o správe Komisie o právnom štáte za rok 2020 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o správe Komisie o právnom štáte za rok 2020 (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2021 o vytvorení usmernení pre uplatňovanie všeobecného režimu podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2021 o vytvorení usmernení pre uplatňovanie všeobecného režimu podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o slobode médií a ďalšom zhoršovaní situácie v oblasti právneho štátu v Poľsku (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2021 o slobode médií a ďalšom zhoršovaní situácie v oblasti právneho štátu v Poľsku (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. októbra 2021 o kríze právneho štátu v Poľsku a nadradenosti práva EÚ (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. októbra 2021 o kríze právneho štátu v Poľsku a nadradenosti práva EÚ (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 o právnom štáte a dôsledkoch rozsudku Súdneho dvora (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2022 o právnom štáte a dôsledkoch rozsudku Súdneho dvora (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. mája 2022 o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. mája 2022 o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska (9),

| — | so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) a Európskeho súdu pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) a Európskeho súdu pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“),

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 1. júna 2022 na vykonávacie rozhodnutie Rady o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Poľska (COM(2022)0268), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 1. júna 2022 na vykonávacie rozhodnutie Rady o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Poľska (COM(2022)0268),

| — | so zreteľom na vyhlásenie Rady a Komisie zo 7. júna 2022 o právnom štáte a potenciálnom schválení poľského národného plánu obnovy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Rady a Komisie zo 7. júna 2022 o právnom štáte a potenciálnom schválení poľského národného plánu obnovy,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Únia je založená na hodnotách, ako sú úcta k ľudskej dôstojnosti, sloboda, demokracia, rovnosť, zásady právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám, ktoré sú zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ, zohľadnené v Charte základných práv EÚ a zakotvené v medzinárodných zmluvách o ľudských právach; keďže tieto hodnoty, ktoré sú pre členské štáty spoločné a ku ktorým sa všetky členské štáty dobrovoľne prihlásili, tvoria základ práv požívaných osobami žijúcimi v Únii; |
| --- | --- |

A.

keďže Únia je založená na hodnotách, ako sú úcta k ľudskej dôstojnosti, sloboda, demokracia, rovnosť, zásady právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám, ktoré sú zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ, zohľadnené v Charte základných práv EÚ a zakotvené v medzinárodných zmluvách o ľudských právach; keďže tieto hodnoty, ktoré sú pre členské štáty spoločné a ku ktorým sa všetky členské štáty dobrovoľne prihlásili, tvoria základ práv požívaných osobami žijúcimi v Únii;

| B. | keďže jasné riziko vážneho porušenia hodnôt stanovených v článku 2 Zmluvy o EÚ členským štátom sa netýka výlučne daného členského štátu, v ktorom toto riziko hrozí, ale má vplyv aj na ostatné členské štáty, na vzájomnú dôveru medzi nimi a na samotný charakter Únie a fungovanie jej inštitúcií, ako aj na základné práva jej občanov zaručené právnymi predpismi Únie; |
| --- | --- |

B.

keďže jasné riziko vážneho porušenia hodnôt stanovených v článku 2 Zmluvy o EÚ členským štátom sa netýka výlučne daného členského štátu, v ktorom toto riziko hrozí, ale má vplyv aj na ostatné členské štáty, na vzájomnú dôveru medzi nimi a na samotný charakter Únie a fungovanie jej inštitúcií, ako aj na základné práva jej občanov zaručené právnymi predpismi Únie;

| C. | keďže zmeny iniciované poľskou vládou, najmä v justičnom systéme, viedli k vážnemu narušeniu demokracie a právneho štátu; |
| --- | --- |

C.

keďže zmeny iniciované poľskou vládou, najmä v justičnom systéme, viedli k vážnemu narušeniu demokracie a právneho štátu;

| D. | keďže rozhodnutie prijaté 1. júna 2022 kolégiom komisárov o návrhu na vykonávacie rozhodnutie Rady o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Poľska údajne nebolo jednomyseľné; |
| --- | --- |

D.

keďže rozhodnutie prijaté 1. júna 2022 kolégiom komisárov o návrhu na vykonávacie rozhodnutie Rady o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Poľska údajne nebolo jednomyseľné;

| E. | keďže predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen počas plenárnej schôdze v októbri 2021 načrtla tri kritériá pre schválenie poľského plánu obnovy a odolnosti: rozpustenie disciplinárnej komory najvyššieho súdu, reforma disciplinárneho konania pre sudcov a obnovenie funkcie sudcov, ktorým disciplinárna komora pozastavila výkon funkcie; |
| --- | --- |

E.

keďže predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen počas plenárnej schôdze v októbri 2021 načrtla tri kritériá pre schválenie poľského plánu obnovy a odolnosti: rozpustenie disciplinárnej komory najvyššieho súdu, reforma disciplinárneho konania pre sudcov a obnovenie funkcie sudcov, ktorým disciplinárna komora pozastavila výkon funkcie;

| F. | keďže Európsky parlament opakovane vyzval Komisiu a Radu, aby sa zdržali schválenia návrhu plánu obnovy a odolnosti Poľska, kým poľská vláda plne a náležite nevykoná rozsudky Súdneho dvoru a medzinárodných súdov, a aby zabezpečili, že posúdenie plánu zaručí súlad s príslušnými odporúčaniami pre túto krajinu, najmä pokiaľ ide o ochranu nezávislosti súdnictva; |
| --- | --- |

F.

keďže Európsky parlament opakovane vyzval Komisiu a Radu, aby sa zdržali schválenia návrhu plánu obnovy a odolnosti Poľska, kým poľská vláda plne a náležite nevykoná rozsudky Súdneho dvoru a medzinárodných súdov, a aby zabezpečili, že posúdenie plánu zaručí súlad s príslušnými odporúčaniami pre túto krajinu, najmä pokiaľ ide o ochranu nezávislosti súdnictva;

| G. | keďže reformy v oblasti súdnictva v Poľsku stále prebiehajú a nedávne návrhy zákonov predložené na hlasovanie a návrhy, o ktorých sa v súčasnosti diskutuje, zatiaľ účinne neriešia všetky obavy týkajúce sa nezávislosti súdnych orgánov a predmetných disciplinárnych konaní; keďže poľský Senát sa snaží zmeniť tieto návrhy tak, aby boli v súlade so zásadou nezávislosti súdnictva; keďže viacerí sudcovia stále čelia disciplinárnym konaniam a/alebo neboli opätovne vymenovaní do funkcie; |
| --- | --- |

G.

keďže reformy v oblasti súdnictva v Poľsku stále prebiehajú a nedávne návrhy zákonov predložené na hlasovanie a návrhy, o ktorých sa v súčasnosti diskutuje, zatiaľ účinne neriešia všetky obavy týkajúce sa nezávislosti súdnych orgánov a predmetných disciplinárnych konaní; keďže poľský Senát sa snaží zmeniť tieto návrhy tak, aby boli v súlade so zásadou nezávislosti súdnictva; keďže viacerí sudcovia stále čelia disciplinárnym konaniam a/alebo neboli opätovne vymenovaní do funkcie;

| H. | keďže poľské orgány nedávno prijali niekoľko opatrení, ktoré sú v priamom rozpore s tromi podmienkami stanovenými predsedníčkou Komisie a medzi ktoré patrí pozastavenie výkonu funkcie jednej sudkyni vo februári 2022 pre uplatňovanie európskeho práva a rozsudkov európskych súdov; keďže okrem toho poľský prezident vymenoval viac ako 200 tzv. novosudcov, ktorí boli navrhnutí chybným postupom (na žiadosť štátnej súdnej rady (ďalej len „nová KRS“)), vrátane štyroch členov najvyššieho súdu; keďže navyše 10. marca 2022 na žiadosť ministra spravodlivosti spolitizovaný a plne podriadený „ústavný súd“ (za účasti tzv. náhradných sudcov) spochybnil platnosť článku 6 Európskeho dohovoru o ľudských právach v Poľsku tým, že vyjadril pochybnosť nad schopnosťou ESĽP a poľských súdov preskúmať správnosť vymenovania sudcov a nezávislosť novej KRS; |
| --- | --- |

H.

keďže poľské orgány nedávno prijali niekoľko opatrení, ktoré sú v priamom rozpore s tromi podmienkami stanovenými predsedníčkou Komisie a medzi ktoré patrí pozastavenie výkonu funkcie jednej sudkyni vo februári 2022 pre uplatňovanie európskeho práva a rozsudkov európskych súdov; keďže okrem toho poľský prezident vymenoval viac ako 200 tzv. novosudcov, ktorí boli navrhnutí chybným postupom (na žiadosť štátnej súdnej rady (ďalej len „nová KRS“)), vrátane štyroch členov najvyššieho súdu; keďže navyše 10. marca 2022 na žiadosť ministra spravodlivosti spolitizovaný a plne podriadený „ústavný súd“ (za účasti tzv. náhradných sudcov) spochybnil platnosť článku 6 Európskeho dohovoru o ľudských právach v Poľsku tým, že vyjadril pochybnosť nad schopnosťou ESĽP a poľských súdov preskúmať správnosť vymenovania sudcov a nezávislosť novej KRS;

| I. | keďže v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa jasne stanovujú podmienky potrebné na vypracovanie, schválenie a vykonávanie národného plánu, a konkrétne v článku 19 a prílohe 5 aj 11 kritérií, ktoré má Komisia posúdiť, najmä to, či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté dotknutým členským štátom budú pri využívaní finančných prostriedkov poskytnutých v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti predchádzať korupcii, podvodom a konfliktom záujmov a odhaľovať a naprávať ich; keďže v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa vyžaduje, aby orgány poverené kontrolou a dohľadom mali zákonné oprávnenie a administratívne kapacity na nezávislé vykonávanie svojich úloh, a keďže v samotnom návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady sa zdôrazňuje, že účinná súdna ochrana je predpokladom fungovania systému vnútornej kontroly; |
| --- | --- |

I.

keďže v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa jasne stanovujú podmienky potrebné na vypracovanie, schválenie a vykonávanie národného plánu, a konkrétne v článku 19 a prílohe 5 aj 11 kritérií, ktoré má Komisia posúdiť, najmä to, či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté dotknutým členským štátom budú pri využívaní finančných prostriedkov poskytnutých v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti predchádzať korupcii, podvodom a konfliktom záujmov a odhaľovať a naprávať ich; keďže v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa vyžaduje, aby orgány poverené kontrolou a dohľadom mali zákonné oprávnenie a administratívne kapacity na nezávislé vykonávanie svojich úloh, a keďže v samotnom návrhu vykonávacieho rozhodnutia Rady sa zdôrazňuje, že účinná súdna ochrana je predpokladom fungovania systému vnútornej kontroly;

| J. | keďže v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra 2022 Komisia uviedla, že nezávislosť, efektívnosť a kvalita justičného systému sú v tejto súvislosti základnými prvkami a že v Poľsku sa stav právneho štátu zhoršil a nezávislosť súdnictva je naďalej vážnym problémom, čo sa konštatovalo aj v niekoľkých rozsudkoch Súdneho dvora a ESĽP; |
| --- | --- |

J.

keďže v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra 2022 Komisia uviedla, že nezávislosť, efektívnosť a kvalita justičného systému sú v tejto súvislosti základnými prvkami a že v Poľsku sa stav právneho štátu zhoršil a nezávislosť súdnictva je naďalej vážnym problémom, čo sa konštatovalo aj v niekoľkých rozsudkoch Súdneho dvora a ESĽP;

| K. | keďže v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra 2022 Komisia odporučila, aby Poľsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia okrem iného na zlepšenie svojho investičného prostredia, najmä zabezpečením nezávislosti súdnictva a účinných verejných konzultácií a zapojenia sociálnych partnerov do procesu tvorby politík; |
| --- | --- |

K.

keďže v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra 2022 Komisia odporučila, aby Poľsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia okrem iného na zlepšenie svojho investičného prostredia, najmä zabezpečením nezávislosti súdnictva a účinných verejných konzultácií a zapojenia sociálnych partnerov do procesu tvorby politík;

| L. | keďže sa očakáva, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zmierni najpálčivejšie vplyvy pandémie ochorenia COVID-19 na hospodárstva a občanov EÚ a že pozitívne prispeje k obnove a odolnosti EÚ a urýchli zelenú a digitálnu transformáciu, ak sa bude účinne vykonávať pri prísnom dodržiavaní zásad právneho štátu a správneho riadenia finančných prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

L.

keďže sa očakáva, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zmierni najpálčivejšie vplyvy pandémie ochorenia COVID-19 na hospodárstva a občanov EÚ a že pozitívne prispeje k obnove a odolnosti EÚ a urýchli zelenú a digitálnu transformáciu, ak sa bude účinne vykonávať pri prísnom dodržiavaní zásad právneho štátu a správneho riadenia finančných prostriedkov EÚ;

| M. | keďže podľa Komisie plán Poľska zahŕňa míľniky týkajúce sa nezávislosti súdnictva v záujme zlepšenia investičného prostredia a vytvorenia podmienok na účinné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti; keďže v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti nemožno uskutočniť žiadnu platbu, kým sa nepreukáže splnenie týchto míľnikov; |
| --- | --- |

M.

keďže podľa Komisie plán Poľska zahŕňa míľniky týkajúce sa nezávislosti súdnictva v záujme zlepšenia investičného prostredia a vytvorenia podmienok na účinné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti; keďže v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti nemožno uskutočniť žiadnu platbu, kým sa nepreukáže splnenie týchto míľnikov;

| N. | keďže v súlade s článkom 13 ods. 1 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti nie je žiadny plán prijatý po 31. decembri 2021 oprávnený na predbežné financovanie; |
| --- | --- |

N.

keďže v súlade s článkom 13 ods. 1 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti nie je žiadny plán prijatý po 31. decembri 2021 oprávnený na predbežné financovanie;

| 1. | vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že Komisia 1. júna 2022 pozitívne posúdila poľský plán obnovy a odolnosti, ktorý Poľsko predložilo 3. mája 2021, a to vzhľadom na existujúce a pokračujúce porušovanie hodnôt zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ vrátane zásad právneho štátu a nezávislosti súdnictva touto krajinou; opakuje, že existencia takýchto porušení je náležite zdokumentovaná v mnohých rozsudkoch súdov, posúdeniach a stanoviskách inštitúcií EÚ vrátane uznesení Európskeho parlamentu a v prebiehajúcom postupe podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ako aj zo strany ďalších medzinárodných organizácií; pripomína, že plnenie rozsudkov Súdneho dvora a ESĽP a dodržiavanie prednosti práva EÚ sú nespochybniteľné a nemožno ich považovať za vyjednávací nástroj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v podmienkach stanovených v pláne obnovy a odolnosti sa nepredpokladá okamžitý návrat všetkých nezákonne suspendovaných sudcov do ich bývalých funkcií, a naliehavo vyzýva poľskú vládu, aby výrazne urýchlila proces ich návratu do bývalých funkcií, a Komisiu, aby monitorovala a uľahčovala tento proces; domnieva sa, že súdne preskúmanie rozhodnutia o pozastavení funkcie môže prebiehať aj počas výkonu funkcie týchto sudcov; vyjadruje poľutovanie a odsudzuje súčasné postupy voči niektorým sudcom, ktorí boli preložení na iné oddelenie a/alebo nútení k tomu, aby po návrate čerpali dovolenku, alebo ktorých postihla podobná taktika v rozpore s rôznymi rozhodnutiami poľských a európskych súdov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naliehavo vyzýva Radu, aby poľský národný plán v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti schválila až vtedy, keď Poľsko v plnej miere splní požiadavky nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, a najmä jeho článku 22, konkrétne v záujme ochrany finančných záujmov Únie pred konfliktom záujmov a podvodmi, a všetky odporúčania pre túto krajinu v rámci európskeho semestra v oblasti právneho štátu a keď vykoná všetky príslušné rozsudky Súdneho dvora a ESĽP; pripomína, že spolupráca založená na vzájomnom uznávaní a vzájomnej dôvere medzi členskými štátmi, Európskou úniou a ich orgánmi nemôže fungovať, ak existujú nedostatky v dodržiavaní zásad právneho štátu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že dodržiavanie zásad právneho štátu a článku 2 Zmluvy o EÚ je predpokladom na získanie prístupu k fondu, že mechanizmus podmienenosti právnym štátom sa v plnej miere vzťahuje na Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a že v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti by sa nemali financovať žiadne opatrenia, ktoré sú v rozpore s hodnotami EÚ zakotvenými v článku 2 Zmluvy o EÚ; pripomína, že Komisia musí v súlade s nariadením o podmienenosti právnym štátom a nariadením o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti nepretržite a veľmi pozorne monitorovať riziká pre finančné záujmy EÚ pri vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a akékoľvek porušenia alebo potenciálne porušenia zásad právneho štátu a prijímať okamžité opatrenia, ak by mohli byť poškodené finančné záujmy EÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | trvá na tom, že míľniky a ciele týkajúce sa ochrany finančných záujmov Únie, zriadenia primeraného systému kontroly, nezávislosti súdnictva a predchádzania podvodom, konfliktom záujmov a korupcii, ich odhaľovania a boja proti nim sú nevyhnutné predpoklady a musia byť splnené pred predložením prvej žiadosti o platbu, a pripomína, že pred ich splnením nebude možné uskutočniť žiadnu platbu v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnieva sa, že Poľsku nemožno v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vyplácať žiadne platby až do úplného vykonania všetkých príslušných rozsudkov Súdneho dvora a ESĽP; zdôrazňuje, že Komisia a Rada sa politicky zodpovedajú Európskeho parlamentu za svoje kroky; |
| --- | --- |

6.

| 7. | oceňuje rozhodnutie Komisie stanoviť zrušenie nezákonnej disciplinárnej komory najvyššieho súdu a presun disciplinárnych funkcií na inú komoru najvyššieho súdu ako jednu z kľúčových podmienok uvoľnenia finančných prostriedkov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti; naliehavo vyzýva Komisiu, aby pred uvoľnením akýchkoľvek finančných prostriedkov uplatnila spoľahlivý overovací mechanizmus, ako aj skúšobnú lehotu s cieľom zabezpečiť, aby nová komora spĺňala kritériá nezávislého a nestranného súdu zriadeného zákonom, ako sa vyžaduje podľa článku 19 Zmluvy o EÚ; zdôrazňuje, že je potrebné prísne dodržiavať harmonogram uvedený v pláne obnovy a odolnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína, že Poľsko je viazané uznesením Súdneho dvora a naďalej musí platiť dennú sankciu vo výške 1 milión EUR, kým nevykoná rozsudky týkajúce sa disciplinárnej komory najvyššieho súdu; vyzýva preto Komisiu, aby preskúmala reformu disciplinárneho systému s cieľom zabezpečiť, aby bol v prísnom súlade s rozsudkami Súdneho dvora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že otázky týkajúce sa nelegitímneho ústavného súdu a nelegitímnej štátnej súdnej rady (ďalej len „KRS“), ktoré ohrozujú nestrannosť a nezávislosť KRS, sa neriešia v tzv. míľnikoch; vyzýva Komisiu, aby v tejto veci bezodkladne začala postup v prípade nesplnenia povinnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným informovaním, a to najmä Európskemu parlamentu, o rokovaniach medzi Komisiou a poľskými orgánmi; očakáva, že Komisia bude Európsky parlament urýchlene a pravidelne informovať o akomkoľvek relevantnom vývoji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | okrem toho pripomína, že dodržiavanie zásad právneho štátu a správneho riadenia finančných prostriedkov EÚ sa má nepretržite hodnotiť počas celého životného cyklu Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a že uspokojivé plnenie míľnikov a cieľov a súvisiacich platieb predpokladá, že nedošlo k zvráteniu opatrení týkajúcich sa míľnikov a cieľov, ktoré už boli v minulosti uspokojivo splnené; zdôrazňuje, že Komisia sa musí zdržať vyplácania finančných prostriedkov a prípadne vymáhať finančné prostriedky v prípade, že dané podmienky už nie sú splnené; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripomína, že Komisia ako strážkyňa zmlúv by mala využiť všetky nástroje, ktoré má k dispozícii, aby zaručila dodržiavanie hodnôt zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ a prednosť práva EÚ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína, že účelom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti je podporiť obnovu a odolnosť EÚ a jej členských štátov vrátane Poľska; vyjadruje poľutovanie nad tým, že z dôvodu krokov poľskej vlády sa financovanie z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti ešte nedostalo k poľskému ľudu a regiónom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17.

(2)  Ú. v. EÚ C 129, 5.4.2019, s. 13.

(3)  Ú. v. EÚ C 385, 22.9.2021, s. 317.

(4)  Ú. v. EÚ C 81, 18.2.2022, s. 27.

(5)  Ú. v. EÚ C 99, 1.3.2022, s. 146.

(6)  Ú. v. EÚ C 117, 11.3.2022, s. 151.

(7)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 154.

(8)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0074.

(9)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0204.

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/112

---

P9_TA(2022)0242

Právo iniciatívy Európskeho parlamentu

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o práve iniciatívy Európskeho parlamentu (2020/2132(INI))

(2022/C 493/11)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

| — | so zreteľom na Rámcovú dohodu o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou v znení zmien z 20. októbra 2010 (1) (ďalej len „rámcová dohoda z roku 2010“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rámcovú dohodu o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou v znení zmien z 20. októbra 2010 (1) (ďalej len „rámcová dohoda z roku 2010“),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (2) (ďalej len „Medziinštitucionálna dohoda o lepšej tvorbe práva“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (2) (ďalej len „Medziinštitucionálna dohoda o lepšej tvorbe práva“),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o zlepšení fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o zlepšení fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o možnom vývoji a úpravách súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 o možnom vývoji a úpravách súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. februára 2019 o stave diskusie o budúcnosti Európy (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. februára 2019 o stave diskusie o budúcnosti Európy (5),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o pozícii Európskeho parlamentu ku Konferencii o budúcnosti Európy (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o pozícii Európskeho parlamentu ku Konferencii o budúcnosti Európy (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. júna 2020 o pozícii Európskeho parlamentu ku Konferencii o budúcnosti Európy (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. júna 2020 o pozícii Európskeho parlamentu ku Konferencii o budúcnosti Európy (7),

| — | so zreteľom na politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu na roky 2019 – 2024 s názvom Ambicióznejšia Únia – Môj plán pre Európu, ktoré 16. júla 2019 predstavila predsedníčka Ursula von der Leyen, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu na roky 2019 – 2024 s názvom Ambicióznejšia Únia – Môj plán pre Európu, ktoré 16. júla 2019 predstavila predsedníčka Ursula von der Leyen,

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom The European Parliament’s right of initiative (Právo iniciatívy Európskeho parlamentu) z júla 2020, ktorú dal vypracovať Európsky parlament, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom The European Parliament’s right of initiative (Právo iniciatívy Európskeho parlamentu) z júla 2020, ktorú dal vypracovať Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci a stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci a stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci (A9-0142/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci (A9-0142/2022),

| A. | keďže v článku 15 Zmluvy o EÚ sa stanovuje, že Európska rada nesmie vykonávať legislatívne funkcie; |
| --- | --- |

A.

keďže v článku 15 Zmluvy o EÚ sa stanovuje, že Európska rada nesmie vykonávať legislatívne funkcie;

| B. | keďže Európsky parlament je jedinou inštitúciou EÚ, ktorá je demokraticky a priamo volená občanmi; keďže na rozdiel od ústavných systémov väčšiny členských štátov Európsky parlament nemá všeobecné priame právo legislatívnej iniciatívy, ktoré podľa článku 17 ods. 2 Zmluvy o EÚ prináleží Komisii, pokiaľ zmluvy neustanovujú inak; |
| --- | --- |

B.

keďže Európsky parlament je jedinou inštitúciou EÚ, ktorá je demokraticky a priamo volená občanmi; keďže na rozdiel od ústavných systémov väčšiny členských štátov Európsky parlament nemá všeobecné priame právo legislatívnej iniciatívy, ktoré podľa článku 17 ods. 2 Zmluvy o EÚ prináleží Komisii, pokiaľ zmluvy neustanovujú inak;

| C. | keďže v zmluvách sa stanovuje nepriame právo legislatívnej iniciatívy, keďže podľa článku 225 ZFEÚ „rozhodnutím väčšiny svojich členov môže Európsky parlament požiadať Komisiu o predloženie vhodného návrhu vo veciach, o ktorých sa domnieva, že pre plnenie zmlúv je potrebné vydať akt Únie“; |
| --- | --- |

C.

keďže v zmluvách sa stanovuje nepriame právo legislatívnej iniciatívy, keďže podľa článku 225 ZFEÚ „rozhodnutím väčšiny svojich členov môže Európsky parlament požiadať Komisiu o predloženie vhodného návrhu vo veciach, o ktorých sa domnieva, že pre plnenie zmlúv je potrebné vydať akt Únie“;

| D. | keďže v článku 225 ZFEÚ sa tiež stanovuje, že „ak Komisia návrh nepredloží, informuje Európsky parlament o dôvodoch“; |
| --- | --- |

D.

keďže v článku 225 ZFEÚ sa tiež stanovuje, že „ak Komisia návrh nepredloží, informuje Európsky parlament o dôvodoch“;

| E. | keďže iniciatívne správy a uznesenia Európskeho parlamentu predstavujú dôležitý nástroj na stanovenie politického programu EÚ; |
| --- | --- |

E.

keďže iniciatívne správy a uznesenia Európskeho parlamentu predstavujú dôležitý nástroj na stanovenie politického programu EÚ;

| F. | keďže podľa rámcovej dohody z roku 2010 sa Komisia zaväzuje informovať o ďalšom konkrétnom postupe v prípade akejkoľvek požiadavky Európskeho parlamentu na predloženie návrhu podľa článku 225 ZFEÚ do troch mesiacov od prijatia príslušného uznesenia v pléne; keďže ak Komisia nesplní túto povinnosť, mohlo by to predstavovať nečinnosť podľa článku 265 ZFEÚ; |
| --- | --- |

F.

keďže podľa rámcovej dohody z roku 2010 sa Komisia zaväzuje informovať o ďalšom konkrétnom postupe v prípade akejkoľvek požiadavky Európskeho parlamentu na predloženie návrhu podľa článku 225 ZFEÚ do troch mesiacov od prijatia príslušného uznesenia v pléne; keďže ak Komisia nesplní túto povinnosť, mohlo by to predstavovať nečinnosť podľa článku 265 ZFEÚ;

| G. | keďže len jednu tretinu legislatívnych a nelegislatívnych postupov Európskeho parlamentu v rámci iniciatív do roku 2019 možno považovať za úspešnú a že na väčšinu legislatívnych iniciatívnych správ (ďalej len „INL“) prijatých od roku 2011 Komisia reagovala predložením príslušných návrhov až v roku 2019 (8); |
| --- | --- |

G.

keďže len jednu tretinu legislatívnych a nelegislatívnych postupov Európskeho parlamentu v rámci iniciatív do roku 2019 možno považovať za úspešnú a že na väčšinu legislatívnych iniciatívnych správ (ďalej len „INL“) prijatých od roku 2011 Komisia reagovala predložením príslušných návrhov až v roku 2019 (8);

| H. | keďže v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva sa stanovuje, že Komisia musí v osobitnom oznámení ako odpovedi na tieto žiadosti uviesť nadväzné kroky a že ak sa „ako odpoveď na takúto žiadosť rozhodne, že návrh nepredloží“, musí podľa potreby poskytnúť analýzu prípadných alternatív a odpovedať na akékoľvek otázky, ktoré mali spoluzákonodarcovia v súvislosti s analýzou týkajúcou sa „pridanej hodnoty pre Európu“ a týkajúcou sa „nákladov spojených s neeurópskym riešením“; |
| --- | --- |

H.

keďže v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva sa stanovuje, že Komisia musí v osobitnom oznámení ako odpovedi na tieto žiadosti uviesť nadväzné kroky a že ak sa „ako odpoveď na takúto žiadosť rozhodne, že návrh nepredloží“, musí podľa potreby poskytnúť analýzu prípadných alternatív a odpovedať na akékoľvek otázky, ktoré mali spoluzákonodarcovia v súvislosti s analýzou týkajúcou sa „pridanej hodnoty pre Európu“ a týkajúcou sa „nákladov spojených s neeurópskym riešením“;

| I. | keďže zmluvami sa Európskemu parlamentu priznáva priame právo iniciatívy v otázkach jeho vlastného zloženia, voľby poslancov a ich štatútu, štatútu európskeho ombudsmana a vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu, na ktoré sa vzťahuje osobitný postup, ako aj v otázkach iniciovania postupov súvisiacich s dodržiavaním zásad právneho štátu a revíziami zmlúv; |
| --- | --- |

I.

keďže zmluvami sa Európskemu parlamentu priznáva priame právo iniciatívy v otázkach jeho vlastného zloženia, voľby poslancov a ich štatútu, štatútu európskeho ombudsmana a vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu, na ktoré sa vzťahuje osobitný postup, ako aj v otázkach iniciovania postupov súvisiacich s dodržiavaním zásad právneho štátu a revíziami zmlúv;

| J. | keďže priame právo iniciatívy Európskeho parlamentu zďaleka nepostačuje na to, aby Európsky parlament mohol zastupovať hlas občanov, občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v európskych inštitúciách, čím sa Komisii fakticky ponecháva monopol na vykonávanie legislatívnej iniciatívy; |
| --- | --- |

J.

keďže priame právo iniciatívy Európskeho parlamentu zďaleka nepostačuje na to, aby Európsky parlament mohol zastupovať hlas občanov, občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v európskych inštitúciách, čím sa Komisii fakticky ponecháva monopol na vykonávanie legislatívnej iniciatívy;

| K. | keďže významnejšia úloha Európskeho parlamentu pri stanovovaní programu Únie posilnením jeho práva iniciatívy si vyžaduje aj rozšírenie riadneho legislatívneho postupu na ďalšie oblasti politiky a posilnenie medziinštitucionálnej spolupráce; |
| --- | --- |

K.

keďže významnejšia úloha Európskeho parlamentu pri stanovovaní programu Únie posilnením jeho práva iniciatívy si vyžaduje aj rozšírenie riadneho legislatívneho postupu na ďalšie oblasti politiky a posilnenie medziinštitucionálnej spolupráce;

| L. | keďže Európsky parlament vypracoval mimoriadne ambicióznu legislatívnu iniciatívu o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva, ktorú prijal v októbri 2016 (9) a 2020 (10), a vyzval Komisiu a Radu, aby s ním začali rokovania o medziinštitucionálnej dohode v súlade s článkom 295 ZFEÚ; keďže právny štát je jednou z oblastí, v ktorých by sa mohlo rozvinúť právo iniciatívy Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

L.

keďže Európsky parlament vypracoval mimoriadne ambicióznu legislatívnu iniciatívu o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva, ktorú prijal v októbri 2016 (9) a 2020 (10), a vyzval Komisiu a Radu, aby s ním začali rokovania o medziinštitucionálnej dohode v súlade s článkom 295 ZFEÚ; keďže právny štát je jednou z oblastí, v ktorých by sa mohlo rozvinúť právo iniciatívy Európskeho parlamentu;

| M. | keďže udelením priameho práva iniciatívy Európskeho parlamentu by sa obnovila rovnováha legislatívneho procesu Únie; |
| --- | --- |

M.

keďže udelením priameho práva iniciatívy Európskeho parlamentu by sa obnovila rovnováha legislatívneho procesu Únie;

| N. | keďže z empirických dôkazov vyplýva, že úspech iniciatív Európskeho parlamentu závisí najmä od rozhodovacieho postupu Rady (kvalifikovanej väčšiny alebo jednomyseľnosti) (11); |
| --- | --- |

N.

keďže z empirických dôkazov vyplýva, že úspech iniciatív Európskeho parlamentu závisí najmä od rozhodovacieho postupu Rady (kvalifikovanej väčšiny alebo jednomyseľnosti) (11);

| O. | keďže Európsky parlament vo svojom uznesení o stave diskusie o budúcnosti Európy pripomenul, že „v prípade možnej budúcej revízie zmlúv by sa právo legislatívnej iniciatívy mohlo priznať aj Európskemu parlamentu ako priamemu zástupcovi občanov EÚ“; keďže Konferencia o budúcnosti Európy bola okrem iného historickou príležitosťou na podporu reformy európskej demokracie a zmlúv za účasti občanov; |
| --- | --- |

O.

keďže Európsky parlament vo svojom uznesení o stave diskusie o budúcnosti Európy pripomenul, že „v prípade možnej budúcej revízie zmlúv by sa právo legislatívnej iniciatívy mohlo priznať aj Európskemu parlamentu ako priamemu zástupcovi občanov EÚ“; keďže Konferencia o budúcnosti Európy bola okrem iného historickou príležitosťou na podporu reformy európskej demokracie a zmlúv za účasti občanov;

| P. | keďže na digitálnej platforme Konferencie o budúcnosti Európy bola európska demokracia jednou z otázok, ku ktorej občania prispievali najviac; |
| --- | --- |

P.

keďže na digitálnej platforme Konferencie o budúcnosti Európy bola európska demokracia jednou z otázok, ku ktorej občania prispievali najviac;

| Q. | keďže Európsky parlament vo svojom uznesení o možnom vývoji a úpravách súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie navrhol, aby „sa v súlade s bežnou praxou vo viacerých členských štátoch obom zákonodarným komorám EÚ – Rade, a najmä Európskemu parlamentu ako jedinej inštitúcii, ktorú priamo volia občania, – udelilo právo legislatívnej iniciatívy, bez toho, aby bola dotknutá základná legislatívna právomoc Komisie“; |
| --- | --- |

Q.

keďže Európsky parlament vo svojom uznesení o možnom vývoji a úpravách súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie navrhol, aby „sa v súlade s bežnou praxou vo viacerých členských štátoch obom zákonodarným komorám EÚ – Rade, a najmä Európskemu parlamentu ako jedinej inštitúcii, ktorú priamo volia občania, – udelilo právo legislatívnej iniciatívy, bez toho, aby bola dotknutá základná legislatívna právomoc Komisie“;

| R. | keďže rokovací poriadok Európskeho parlamentu stanovuje pravidlá vypracúvania a prijímania uznesení podľa článku 225 ZFEÚ; keďže v praxi existuje rozdiel medzi iniciatívnymi správami (INI) a legislatívnymi iniciatívnymi správami; keďže rámcová dohoda z roku 2010 a Medziinštitucionálna dohoda o lepšej tvorbe práva takéto rozlíšenie neuvádzajú; |
| --- | --- |

R.

keďže rokovací poriadok Európskeho parlamentu stanovuje pravidlá vypracúvania a prijímania uznesení podľa článku 225 ZFEÚ; keďže v praxi existuje rozdiel medzi iniciatívnymi správami (INI) a legislatívnymi iniciatívnymi správami; keďže rámcová dohoda z roku 2010 a Medziinštitucionálna dohoda o lepšej tvorbe práva takéto rozlíšenie neuvádzajú;

Priame právo iniciatívy Európskeho parlamentu ustanovené zmluvami

| 1. | zdôrazňuje a vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európsky parlament napriek tomu, že je jedinou priamo volenou inštitúciou EÚ, nemá všeobecné priame právo iniciatívy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že Lisabonskou zmluvou sa už Európskemu parlamentu udeľuje priame právo iniciatívy, pričom sa uznáva jeho právomoc samostatne sa organizovať, jeho kontrolná funkcia, ako aj demokratická legitimita ako jedinej priamo volenej inštitúcie EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že v inštitucionálnej štruktúre, v ktorej Európsky parlament ešte nemá všeobecné priame právo iniciatívy, majú mimoriadne legislatívne postupy, ktoré iniciuje, osobitnú ústavnú povahu a prednosť pred riadnymi legislatívnymi postupmi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že v posledných 20 rokoch Európsky parlament opakovane využíval tieto osobitné legislatívne práva, hoci sú nedostatočné; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že tieto mimoriadne legislatívne postupy boli z dôvodu absencie súhlasu Komisie a Rady úspešne ukončené len zriedka (12); |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že Európsky parlament využil svoje právo iniciatívy tým, že začal postup pre právny štát podľa článku 7 Zmluvy o EÚ; odsudzuje, že Rada nereagovala na tento postup a na následné opakované výzvy Európskeho parlamentu na prijatie opatrení, a poukazuje na to, že neschopnosť Rady účinne uplatniť článok 7 Zmluvy o EÚ naďalej oslabuje integritu spoločných európskych hodnôt, vzájomnú dôveru a dôveryhodnosť Únie ako celku; považuje za nevyhnutné zabezpečiť úplné a okamžité vykonávanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (13) pri súčasnom rešpektovaní úlohy Európskeho parlamentu ako spoluzákonodarcu; domnieva sa, že Únia je naďalej štrukturálne nedostatočne vybavená na to, aby mohla riešiť zhoršovanie situácie v oblasti demokracie, právneho štátu a základných práv v členských štátoch; domnieva sa, že zhoršenie situácie v týchto otázkach v rôznych členských štátoch poukázalo na potrebu skutočnej medziinštitucionálnej spolupráce; vyjadruje hlboké poľutovanie nad nedostatočnou odpoveďou na iniciatívu Európskeho parlamentu týkajúcu sa zriadenia mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva a opätovne vyzýva Komisiu a Radu, aby bezodkladne začali rokovania s Európskym parlamentom o medziinštitucionálnej dohode; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opakuje svoj odôvodnený návrh týkajúci sa existencie jasného rizika vážneho porušenia hodnôt, na ktorých je Únia založená, zo strany Maďarska; opakuje svoje hlboké znepokojenie nad tým, že štandardné postupy týkajúce sa vypočutí nezabezpečujú rovnaké zaobchádzanie s Európskym parlamentom na jednej strane a Komisiou a tretinou členských štátov na strane druhej, pokiaľ ide o predloženie odôvodneného návrhu a prístup k informáciám; vyjadruje poľutovanie nad tým, že vypočutia zatiaľ nepriniesli žiadny významný pokrok pri riešení jasných rizík vážneho porušenia hodnôt EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že tri členské štáty ešte neratifikovali zmenené volebné právo Európskej únie prijaté v roku 2018; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada doteraz odmieta rokovať s Európskym parlamentom o jeho vyšetrovacích právomociach napriek tomu, že je to v rozpore s článkom 226 ZFEÚ a so zásadou lojálnej spolupráce, čím sa ustanovenie zmluvy napriek povinnosti nevykonáva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta prijatie nového štatútu európskeho ombudsmana na základe iniciatívy Európskeho parlamentu, ktorým sa zabezpečuje súlad štatútu s Lisabonskou zmluvou; |
| --- | --- |

9.

Právo iniciatívy Rady a Európskej rady ustanovené zmluvami

| 10. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v oblasti hospodárskej a menovej politiky sa v článku 121 ZFEÚ stanovuje len informovanie Európskeho parlamentu; konštatuje tiež, že Rada v tejto oblasti uplatnila článok 121 ZFEÚ ako de facto právo iniciatívy, a požaduje ďalšie povinnosti pre Európsky parlament ako jedinú inštitúciu EÚ, ktorá zastupuje hlas občanov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | okrem toho uznáva, že Európska rada uplatňuje článok 68 ZFEÚ ako de facto právo iniciatívy v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; zdôrazňuje skutočnosť, že Európska rada nie je spoluzákonodarcom a že prijímanie viacročných operačných programov v tejto oblasti Európskou radou bez akejkoľvek povinnosti konzultovať s Európskym parlamentom alebo Komisiou by sa malo prehodnotiť vzhľadom na mimoriadne závažný vplyv týchto politík na základné práva občanov; žiada, aby sa pri nadchádzajúcej revízii zmlúv táto právomoc udelila za rovnakých podmienok Európskemu parlamentu aj Rade; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že podľa článku 76 ZFEÚ má Rada prostredníctvom jednej štvrtiny svojich členských štátov právo iniciatívy, ktoré je súbežné s právom iniciatívy Komisie v súvislosti so spoluprácou v oblasti správneho práva a policajnou a justičnou spoluprácou v trestných veciach; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konštatuje, že tento vývoj je súčasťou širšieho trendu zvyšujúcej sa nerovnováhy medzi Radou, Európskou radou a Komisiou v rozhodovacích právomociach vo všetkých oblastiach politiky v rôznej miere; zdôrazňuje, že tento postup narúša inštitucionálnu štruktúru EÚ, ako bola ustanovená v zmluvách; domnieva sa, že rovnováha by sa mala obnoviť v prospech demokratickej legitimity prostredníctvom rovnocenných práv Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | so znepokojením konštatuje nedostatočnú transparentnosť pri uplatňovaní nepriameho práva iniciatívy Rady stanoveného v článku 241 ZFEÚ; vyzýva Radu, aby užívateľsky prijateľným spôsobom a vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie zverejnila všetky žiadosti podané s využitím tohto právneho základu, a trvá na svojej výzve, aby Rada zabezpečila čo najvyššiu úroveň transparentnosti všetkých svojich aktov (14), pri plnom dodržiavaní pravidiel EÚ o prístupe k dokumentom; |
| --- | --- |

14.

Nepriame právo iniciatívy Európskeho parlamentu ustanovené zmluvami

| 15. | pripomína, že Európsky parlament má od prijatia Maastrichtskej zmluvy ako prejav uznania jeho jedinečnej demokratickej legitimity právo požiadať Komisiu o predloženie legislatívnych návrhov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konštatuje, že v súlade s článkom 225 ZFEÚ musia žiadosti patriť do právomoci Únie a v súčasnosti jedinou povinnosťou Komisie je informovať Európsky parlament o dôvodoch nepredloženia návrhu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína, že Európsky parlament a Komisia sa dohodli, že toto právo ďalej posilnia rámcovou dohodou z roku 2010; konštatuje, že Komisia sa zaviazala informovať do troch mesiacov o svojom ďalšom postupe v nadväznosti na žiadosti Európskeho parlamentu a predložiť legislatívny návrh, ak tak rozhodne kolégium; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že nastal čas prejaviť ambicióznejšiu politickú vôľu, a preto žiada, aby sa zvážilo preskúmanie rámcovej dohody z roku 2010 s cieľom zabezpečiť Európskemu parlamentu silnejšie právo iniciatívy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že až do roku 2019 Komisia v nadväznosti na legislatívne iniciatívne správy Európskeho parlamentu prijaté v súlade s článkom 225 ZFEÚ predkladala legislatívne návrhy na základe žiadostí Európskeho parlamentu len v menšine prípadov (15); vyjadruje tiež poľutovanie nad tým, že lehoty, v ktorých má Komisia reagovať na žiadosti Európskeho parlamentu a predložiť legislatívne návrhy, sa vo väčšine prípadov nedodržali; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnieva sa, že jediná povinnosť Komisie informovať Európsky parlament o dôvodoch, pre ktoré nereagovala na legislatívnu iniciatívnu správu, prijatú väčšinou poslancov Európskeho parlamentu, je príliš slabá, a preto čo najrozhodnejšie víta podporu práva iniciatívy Európskeho parlamentu zo strany predsedníčky Komisie von der Leyenovej a záväzok vždy reagovať legislatívnym aktom na žiadosti Európskeho parlamentu podľa článku 225 ZFEÚ pri plnom rešpektovaní zásad proporcionality, subsidiarity a lepšej tvorby právnych predpisov; očakáva, že Komisia bude dodržiavať tento záväzok a po prijatí každej takejto žiadosti Európskeho parlamentu, ktorú prijme väčšina jeho poslancov v INL, bude iniciovať prijatie právneho predpisu; domnieva sa, že tento záväzok by sa mal posilniť a že by sa mala posilniť právomoc Európskeho parlamentu ovplyvňovať program EÚ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyslovuje pochvalu súčasnému kolégiu komisárov za včasné reakcie na všetky žiadosti Európskeho parlamentu (16) s výnimkou jedného prípadu (17); okrem toho zdôrazňuje, že len v jednom prípade žiadosť nevyústila do legislatívneho návrhu; domnieva sa, že to dokazuje, že bol vytvorený medziinštitucionálny precedens, a očakáva, že Komisia bude naďalej plniť svoj záväzok reagovať na všetky žiadosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnieva sa, že úvahy o práve iniciatívy Európskeho parlamentu musia ísť ruka v ruke so širšou úvahou o politickej iniciatíve v rozhodovacom procese EÚ; |
| --- | --- |

22.

| 23. | navrhuje, aby sa zlepšili následné opatrenia v súvislosti s európskymi iniciatívami občanov (ďalej len „EIO“), a zdôrazňuje, že ak Komisia nezverejnila svoje zámery v stanovených lehotách alebo v oznámení uviedla, že nemá v úmysle prijať opatrenia v súvislosti s európskou iniciatívou občanov, ktorá spĺňa procedurálne požiadavky a je v súlade so zmluvami, najmä so základnými hodnotami Únie zakotvenými v článku 2 Zmluvy o EÚ, Európsky parlament by mohol rozhodnúť o následných opatreniach v súvislosti s EIO prostredníctvom INL; |
| --- | --- |

23.

Budúcnosť práva iniciatívy Európskeho parlamentu

| 24. | je hlboko presvedčený, že všeobecné a priame právo iniciatívy by ďalej posilnilo demokratickú legitimitu Únie, posilnilo by postavenie občanov Únie a odrážalo by postupný vývoj právomocí Únie a jej inštitúcií smerom k silnejšej európskej demokracii; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zastáva názor, že Európsky parlament ako jediná priamo volená inštitúcia EÚ by mal mať právo legislatívnej iniciatívy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyjadruje pevné presvedčenie, že zmluvy by sa mali revidovať tak, aby Európsky parlament ako jediná priamo volená inštitúcia EÚ, a teda inštitúcia, ktorá zastupuje hlas občanov v rozhodovacom procese EÚ, získal všeobecné a priame právo legislatívnej iniciatívy; zdôrazňuje, že Európsky parlament by mal začať postup podľa článku 48 Zmluvy o EÚ s cieľom zaviesť takéto právo legislatívnej iniciatívy; zastáva názor, že právo iniciatívy Európskeho parlamentu by sa malo uplatňovať aspoň v tých oblastiach politiky, v ktorých je Európsky parlament oprávnený prijímať právne predpisy ako spoluzákonodarca; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že Konferencia o budúcnosti Európy bola bezprecedentnou príležitosťou na riešenie súčasných nedostatkov a na dodanie nového impulzu európskej demokracii, a dôrazne nabáda, aby sa postupovalo podľa odporúčania účastníkov konferencie v prospech skutočného práva iniciatívy Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripomína osobitnú a posilnenú ústavnú povahu záležitostí, v ktorých má Európsky parlament v súčasnosti právo iniciatívy, a preto sa domnieva, že toto výlučné právo by sa malo rozšíriť na záležitosti, v ktorých sú demokratická legitimita a zvrchovanosť Únie obzvlášť dôležité; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že súčasné právo iniciatívy Európskeho parlamentu zahŕňa rôzne mimoriadne legislatívne postupy, ako napríklad v prípade nariadení týkajúcich sa jeho vlastného zloženia, voľby poslancov a ich štatútu, štatútu európskeho ombudsmana, ako aj vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnieva sa, že zmluvy takéto postupy takmer neupravujú, a žiada novú medziinštitucionálnu dohodu medzi troma inštitúciami venovanú výlučne tejto záležitosti pri plnom rešpektovaní ústavnej povahy týchto postupov, a posilnenie demokratickej legitimity Európskej únie; domnieva sa, že táto nová medziinštitucionálna dohoda by mohla obsahovať opatrenia, ktoré by zabránili inštitucionálnemu blokovaniu spisov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnieva sa, že vnútorné pravidlá Európskeho parlamentu by mali lepšie odrážať osobitnú povahu týchto legislatívnych postupov; odporúča najmä, aby v prípadoch, keď si prijatie aktu Európskym parlamentom vyžaduje schválenie alebo súhlas Rady a stanovisko alebo súhlas Komisie, Európsky parlament po hlasovaní o navrhovanom akte začal konzultačný postup s týmito inštitúciami; zastáva tiež názor, že Európsky parlament by mal zefektívniť postupy zmeny týchto navrhovaných aktov po uvedených konzultáciách; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnieva sa, že rozšírenie riadneho legislatívneho postupu a definovanie riadneho legislatívneho postupu, v rámci ktorého má Európsky parlament právo iniciatívy, by sa malo považovať za komplementárny proces; |
| --- | --- |

32.

| 33. | domnieva sa, že priznanie priameho práva iniciatívy Európskeho parlamentu by nevylučovalo možnosť, aby si Komisia ponechala súbežné právo alebo monopol na iniciatívu, napríklad v oblasti rozpočtu; uvažuje tiež o tom, že Rada bude mať priame právo iniciatívy v presne vymedzených oblastiach; vyzýva všetky tri inštitúcie, aby sa zamysleli nad tým, ako by súčasné práva iniciatívy mohli účinne koexistovať a ako by sa mohli uplatňovať v praxi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zaväzuje sa v plnej miere využívať, rozvíjať a ďalej posilňovať potenciál nepriameho práva iniciatívy Európskeho parlamentu, ktoré sa stanovuje v zmluvách a ďalej rozvíja v medziinštitucionálnych dohodách a prostredníctvom záväzku predsedníčky von der Leyenovej; |
| --- | --- |

34.

| 35. | domnieva sa, že Medziinštitucionálna dohoda o lepšej tvorbe práva zohráva zásadnú úlohu pri zabezpečovaní lojálnej a transparentnej spolupráce počas celého legislatívneho cyklu a že umožňuje lepšie a vzájomné pochopenie príslušných pozícií jednotlivých inštitúcií; |
| --- | --- |

35.

| 36. | požaduje spoločné posúdenie fungovania rámcovej dohody z roku 2010 a potrebu cielenej revízie s cieľom zabezpečiť účinné dodržiavanie jej ustanovení a časových rámcov týkajúcich sa nepriameho práva iniciatívy Európskeho parlamentu; vyzýva tiež Radu a Komisiu, aby spoločne s Európskym parlamentom posúdili, do akej miery by sa mala revidovať Medziinštitucionálna dohoda o lepšej tvorbe práva s cieľom odstrániť možné prekážky, ktoré by bránili právu legislatívnej iniciatívy Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | domnieva sa, že je vhodné preskúmať vlastné vnútorné pravidlá, postupy a požiadavky aj vzhľadom na prípravu legislatívnych iniciatívnych správ podľa článku 225 ZFEÚ s cieľom zabezpečiť, že návrhy budú cielené a riadne odôvodnené; navrhuje zefektívniť postupy uvedené v rokovacom poriadku Európskeho parlamentu pri vypracúvaní a prijímaní uznesení podľa článku 225 ZFEÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa primerane zohľadnila každá žiadosť o legislatívnu iniciatívu adresovaná Komisii, a to vždy v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou o lepšej tvorbe práva, bez ohľadu na parlamentné uznesenie, ktoré túto žiadosť obsahuje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zaväzuje sa uprednostňovať tieto nástroje ako hlavný prostriedok na požadovanie predloženia legislatívnych návrhov Komisiou; v tejto súvislosti poukazuje na potrebu adresovať žiadosti len Komisii a zabezpečiť, že obsah legislatívnych iniciatívnych správ bude patriť do vecnej pôsobnosti správy, o ktorej sa rozhodlo; zdôrazňuje, že prijatie cielených a dostatočne odôvodnených správ podľa článku 225 ZFEÚ Európskym parlamentom si vyžaduje, aby sa zabezpečila potrebná technická a administratívna kapacita; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť úzku spoluprácu s Komisiou počas celého životného cyklu legislatívnych iniciatívnych správ s cieľom zabezpečiť, aby bol tento proces čo najúčinnejší, najtransparentnejší a najinkluzívnejší; v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu Konferencie predsedov výborov a Konferencie predsedov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že Európsky parlament v plnej miere rešpektuje Medziinštitucionálnu dohodu o lepšej tvorbe práva, v ktorej sa zdôrazňuje potreba predchádzajúcej analýzy európskej pridanej hodnoty, ako aj posúdenie nákladov spojených s neeurópskym riešením, a že má štruktúru na činnosti spojené s posudzovaním vplyvu, ktoré sa musia uskutočniť, pokiaľ to je možné, pred predložením legislatívnej iniciatívnej správy, aby sa zlepšilo posudzovanie európskej pridanej hodnoty stanovené v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva; |
| --- | --- |

40.

| 41. | domnieva sa, že Komisia by pri posudzovaní zásad subsidiarity, proporcionality a lepšej tvorby práva v rámci ďalšieho postupu v nadväznosti na žiadosti Európskeho parlamentu o legislatívne návrhy podľa článku 225 ZFEÚ mala náležite zohľadniť sprievodné analýzy týkajúce sa „európskej pridanej hodnoty“ a „nákladov spojených s neeurópskym riešením“, ktoré vypracoval Európsky parlament; poukazuje na to, že podľa Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva je už Komisia povinná reagovať na všetky otázky, ktoré v súvislosti s takýmito analýzami nastolia spoluzákonodarcovia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | okrem toho sa domnieva, že Komisia by mala jasne prepojiť pripravované návrhy prijaté podľa článku 225 ZFEÚ s príslušnými legislatívnymi iniciatívnymi správami, pričom by mala poskytnúť jasnú „stopu legislatívneho vplyvu“; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zaväzuje sa podporovať silnejšiu koordináciu s Výborom regiónov a s Hospodárskym a sociálnym výborom tým, že bude náležite zohľadňovať ich stanoviská v rámci článku 225 ZFEÚ; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opakovane zdôrazňuje, že prístupnosť, etika a transparentnosť sú mimoriadne dôležité a že sa nimi má riadiť činnosť všetkých inštitúcií EÚ; požaduje, aby boli všetky relevantné informácie o legislatívnych iniciatívnych správach, ako sú vnútorné procesné kroky alebo ďalší postup Komisie, ľahko dostupné online vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opakovane zdôrazňuje význam predlegislatívnej fázy a pripomína úlohu Európskeho parlamentu stanovenú v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva a rámcovej dohode z roku 2010; žiada, aby sa urýchlila práca na vytvorení spoločnej legislatívnej databázy, ako sa stanovuje v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pripomína význam účasti občanov a občianskej spoločnosti pre demokratickú legitimitu EÚ; vyzýva všetky inštitúcie EÚ, aby ich zmysluplným spôsobom zapojili do rozhodovania vo všetkých fázach politického cyklu; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Európskej rade, Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 304, 20.11.2010, s. 47.

(2)  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 252, 18.7.2018, s. 215.

(4)  Ú. v. EÚ C 252, 18.7.2018, s. 201.

(5)  Ú. v. EÚ C 449, 23.12.2020, s. 90.

(6)  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 71.

(7)  Ú. v. EÚ C 362, 8.9.2021, s. 6.

(8)  Generálne riaditeľstvo Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky, tematická sekcia pre práva občanov a ústavné veci, štúdia s názvom The European Parliament’s right of initiative (Právo iniciatívy Európskeho parlamentu), Brusel, 2020, s. 55 a 57.

(9)  Uznesenie z 25. októbra 2016 s odporúčaniami pre Komisiu o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 162).

(10)  Uznesenie zo 7. októbra 2020 o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 2).

(11)  Generálne riaditeľstvo Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky, tematická sekcia pre práva občanov a ústavné veci, štúdia s názvom The European Parliament’s right of initiative (Právo iniciatívy Európskeho parlamentu), Brusel, 2020, s. 12.

(12)  Tamže, s. 34 – 35.

(13)  Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(14)  Uznesenie zo 17. januára 2019 o strategickom vyšetrovaní ombudsmanky OI/2/2017 týkajúcom sa transparentnosti legislatívnych rokovaní v prípravných orgánoch Rady EÚ (Ú. v. EÚ C 411, 27.11.2020, s. 149).

(15)  Generálne riaditeľstvo Európskeho parlamentu pre vnútorné politiky, tematická sekcia pre práva občanov a ústavné veci, štúdia s názvom The European Parliament’s right of initiative (Právo iniciatívy Európskeho parlamentu), Brusel, 2020, s. 54.

(16)  Odpovede Komisie na tieto uznesenia Európskeho parlamentu:

| — | uznesenie z 8. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o digitálne financie: vznikajúce riziká kryptoaktív – výzvy regulácie a dohľadu v oblasti finančných služieb, inštitúcií a trhov (Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 72); |
| --- | --- |

—

uznesenie z 8. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o digitálne financie: vznikajúce riziká kryptoaktív – výzvy regulácie a dohľadu v oblasti finančných služieb, inštitúcií a trhov (Ú. v. EÚ C 395, 29.9.2021, s. 72);

| — | uznesenie z 22. októbra 2020 s odporúčaniami Komisii o právnom rámci EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ (Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 175); |
| --- | --- |

—

uznesenie z 22. októbra 2020 s odporúčaniami Komisii o právnom rámci EÚ na zastavenie a zvrátenie globálneho odlesňovania, za ktoré je zodpovedná EÚ (Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 175);

| — | uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o akt o digitálnych službách: prispôsobenie obchodného a občianskeho práva pre obchodné subjekty pôsobiace online (Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 31); |
| --- | --- |

—

uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o akt o digitálnych službách: prispôsobenie obchodného a občianskeho práva pre obchodné subjekty pôsobiace online (Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 31);

| — | uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o akt o digitálnych službách: zlepšenie fungovania jednotného trhu (Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 2); |
| --- | --- |

—

uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o akt o digitálnych službách: zlepšenie fungovania jednotného trhu (Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 2);

| — | uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu k rámcu etických aspektov umelej inteligencie, robotiky a súvisiacich technológií (Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 63); |
| --- | --- |

—

uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu k rámcu etických aspektov umelej inteligencie, robotiky a súvisiacich technológií (Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 63);

| — | uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu k systému občianskoprávnej zodpovednosti za umelú inteligenciu (Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 107); |
| --- | --- |

—

uznesenie z 20. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu k systému občianskoprávnej zodpovednosti za umelú inteligenciu (Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 107);

| — | uznesenie z 21. januára 2021 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o právo na odpojenie (Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 161). |
| --- | --- |

—

uznesenie z 21. januára 2021 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o právo na odpojenie (Ú. v. EÚ C 456, 10.11.2021, s. 161).

(17)  Odpoveď Komisie na uznesenie Európskeho parlamentu z 13. mája 2020 s odporúčaniami Komisii o bezpečnostnej sieti na ochranu prijímateľov programov Únie: zostavenie pohotovostného plánu pre VFR (Ú. v. EÚ C 323, 11.8.2021, s. 2).

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/120 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/120

---

P9_TA(2022)0243

Globálne hrozby pre práva na umelé prerušenie tehotenstva: možné zrušenie práv na umelé prerušenie tehotenstva v USA Najvyšším súdom

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o globálnych hrozbách pre práva na umelé prerušenie tehotenstva: možné zrušenie práv na umelé prerušenie tehotenstva v USA Najvyšším súdom (2022/2665(RSP))

(2022/C 493/12)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach z roku 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach z roku 1966,

| — | so zreteľom na Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien z roku 1979, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien z roku 1979,

| — | so zreteľom na Medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie z roku 1965, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie z roku 1965,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z roku 1989, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach dieťaťa z roku 1989,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu z roku 1984, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu z roku 1984,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím z roku 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím z roku 2006,

| — | so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja dohodnuté v roku 2015, a najmä na ciele 1, 3 a 5, ktorými sú: žiadna chudoba, kvalita zdravia a života a rodová rovnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja dohodnuté v roku 2015, a najmä na ciele 1, 3 a 5, ktorými sú: žiadna chudoba, kvalita zdravia a života a rodová rovnosť,

| — | so zreteľom na Pekinskú akčnú platformu z roku 1995 a výsledky jej hodnotiacich konferencií, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Pekinskú akčnú platformu z roku 1995 a výsledky jej hodnotiacich konferencií,

| — | so zreteľom na Medzinárodnú konferenciu o populácii a rozvoji (ICPD), ktorá sa konala v roku 1994 v Káhire, na jej akčný program a na výsledky jej hodnotiacich konferencií, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodnú konferenciu o populácii a rozvoji (ICPD), ktorá sa konala v roku 1994 v Káhire, na jej akčný program a na výsledky jej hodnotiacich konferencií,

| — | so zreteľom na samit v Nairobi v roku 2019 o Medzinárodnej konferencii o populácii a rozvoji + 25 – Urýchlenie plnenia sľubu a záväzky zainteresovaných strán týkajúce sa sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv (SRZP), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit v Nairobi v roku 2019 o Medzinárodnej konferencii o populácii a rozvoji + 25 – Urýchlenie plnenia sľubu a záväzky zainteresovaných strán týkajúce sa sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv (SRZP),

| — | so zreteľom na informačnú sériu o sexuálnom a reprodukčnom zdraví a právach Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) z roku 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na informačnú sériu o sexuálnom a reprodukčnom zdraví a právach Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) z roku 2020,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach z roku 1950, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach z roku 1950,

| — | so zreteľom na usmernenie Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) z roku 2015 s názvom Bezpečné umelé prerušenie tehotenstva: odborné a politické usmernenia pre systémy zdravotnej starostlivosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenie Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) z roku 2015 s názvom Bezpečné umelé prerušenie tehotenstva: odborné a politické usmernenia pre systémy zdravotnej starostlivosti,

| — | so zreteľom na usmernenie WHO z 8. marca 2022 s názvom Usmernenie o starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenie WHO z 8. marca 2022 s názvom Usmernenie o starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva zo 14. septembra 2021 s názvom Experti OSN odsudzujú ďalšie útoky proti právu na bezpečné umelé prerušenie tehotenstva a spoluúčasť najvyššieho súdu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva zo 14. septembra 2021 s názvom Experti OSN odsudzujú ďalšie útoky proti právu na bezpečné umelé prerušenie tehotenstva a spoluúčasť najvyššieho súdu,

| — | so zreteľom na správu Populačného fondu OSN (UNFPA) o stave svetovej populácie z marca 2022 s názvom Vidieť neviditeľné: dôvod na konanie v zanedbanej kríze neplánovaného tehotenstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Populačného fondu OSN (UNFPA) o stave svetovej populácie z marca 2022 s názvom Vidieť neviditeľné: dôvod na konanie v zanedbanej kríze neplánovaného tehotenstva,

| — | so zreteľom na správu Pew Research Center zo 6. mája 2022 s názvom America’s Abortion Quandary (Problém Ameriky s umelým prerušením tehotenstva), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Pew Research Center zo 6. mája 2022 s názvom America’s Abortion Quandary (Problém Ameriky s umelým prerušením tehotenstva),

| — | so zreteľom na Ústavu Spojených štátov amerických, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Ústavu Spojených štátov amerických,

| — | so zreteľom na rozsudok vo veci Roe/Wade, 410 U.S. 113 (1973), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok vo veci Roe/Wade, 410 U.S. 113 (1973),

| — | so zreteľom na pôvodný návrh väčšinového stanoviska Najvyššieho súdu Spojených štátov amerických č. 19-1392 (1), ktorý napísal sudca Samuel Alito vo veci Thomas E. Dobbs, štátny hygienik ministerstva zdravotníctva štátu Mississippi, a i./Jackson Women‘s Health Organization a i., z februára 2022, ktorý unikol do tlače v máji 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pôvodný návrh väčšinového stanoviska Najvyššieho súdu Spojených štátov amerických č. 19-1392 (1), ktorý napísal sudca Samuel Alito vo veci Thomas E. Dobbs, štátny hygienik ministerstva zdravotníctva štátu Mississippi, a i./Jackson Women‘s Health Organization a i., z februára 2022, ktorý unikol do tlače v máji 2022,

| — | so zreteľom na návrh zákona Senátu č. 8 (SB 8) a súvisiaci návrh zákona Snemovne reprezentantov č. 1515 (HB 1515) v Texase „týkajúci sa umelého prerušenia tehotenstva vrátane prerušenia tehotenstva po zistení srdcového tepu nenarodeného dieťaťa, ktorým sa povoľuje súkromné občianske právo na podanie žaloby“ zo septembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh zákona Senátu č. 8 (SB 8) a súvisiaci návrh zákona Snemovne reprezentantov č. 1515 (HB 1515) v Texase „týkajúci sa umelého prerušenia tehotenstva vrátane prerušenia tehotenstva po zistení srdcového tepu nenarodeného dieťaťa, ktorým sa povoľuje súkromné občianske právo na podanie žaloby“ zo septembra 2021,

| — | so zreteľom na Dohovor Rady Európy z roku 2014 o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Rady Európy z roku 2014 o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu,

| — | so zreteľom na článok 2 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie z roku 2009 (ďalej len „charta“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie z roku 2009 (ďalej len „charta“),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2021 o texaskom zákone o umelom prerušení tehotenstva (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. októbra 2021 o texaskom zákone o umelom prerušení tehotenstva (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o situácii v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v EÚ v rámci zdravia žien (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o situácii v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v EÚ v rámci zdravia žien (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2021 k prvému výročiu faktického zákazu umelého prerušenia tehotenstva v Poľsku (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2021 k prvému výročiu faktického zákazu umelého prerušenia tehotenstva v Poľsku (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. februára 2019 o odmietavom postoji k právam žien a rodovej rovnosti zaznamenanom v EÚ (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. februára 2019 o odmietavom postoji k právam žien a rodovej rovnosti zaznamenanom v EÚ (5),

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci vonkajšej činnosti EÚ na roky 2021 – 2025 (GAP III), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci vonkajšej činnosti EÚ na roky 2021 – 2025 (GAP III),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. februára 2021 o budúcich výzvach v oblasti práv žien v Európe: viac ako 25 rokov po Pekinskej deklarácii a Pekinskej akčnej platforme (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. februára 2021 o budúcich výzvach v oblasti práv žien v Európe: viac ako 25 rokov po Pekinskej deklarácii a Pekinskej akčnej platforme (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. mája 2022 o vplyve vojny proti Ukrajine na ženy (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. mája 2022 o vplyve vojny proti Ukrajine na ženy (7),

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže podľa WHO je umelé prerušenie tehotenstva základným prvkom komplexných zdravotníckych služieb a približne 45 % všetkých umelých prerušení tehotenstva je neodborne vykonaných, pričom 97 % z nich sa uskutočňuje v rozvojových krajinách (8); keďže podľa Populačného fondu OSN (UNFPA) (9) každoročne nastane približne 121 miliónov neplánovaných tehotenstiev a viac ako 60 % z nich sa končí umelým prerušením tehotenstva; keďže v posledných rokoch mali odporcovia sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv (ďalej len „SRZP“) a autonómie žien významný vplyv na vnútroštátne právne predpisy a politiku, pričom na celosvetovej úrovni vrátane niekoľkých členských štátov boli prijaté spiatočnícke iniciatívy; keďže k tomuto ústupu od práva žien na umelé prerušenie tehotenstva, ktorý sa prejavuje na celom svete, prispieva aj vzostup krajnej pravice; |
| --- | --- |

A.

keďže podľa WHO je umelé prerušenie tehotenstva základným prvkom komplexných zdravotníckych služieb a približne 45 % všetkých umelých prerušení tehotenstva je neodborne vykonaných, pričom 97 % z nich sa uskutočňuje v rozvojových krajinách (8); keďže podľa Populačného fondu OSN (UNFPA) (9) každoročne nastane približne 121 miliónov neplánovaných tehotenstiev a viac ako 60 % z nich sa končí umelým prerušením tehotenstva; keďže v posledných rokoch mali odporcovia sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv (ďalej len „SRZP“) a autonómie žien významný vplyv na vnútroštátne právne predpisy a politiku, pričom na celosvetovej úrovni vrátane niekoľkých členských štátov boli prijaté spiatočnícke iniciatívy; keďže k tomuto ústupu od práva žien na umelé prerušenie tehotenstva, ktorý sa prejavuje na celom svete, prispieva aj vzostup krajnej pravice;

| B. | keďže Výbor pre odstránenie diskriminácie žien konštatoval, že kriminalizácia služieb umelého prerušenia tehotenstva nemá žiadnu odrádzajúcu hodnotu; keďže ako uviedla pracovná skupina OSN pre otázky diskriminácie žien a dievčat, tam, kde je umelé prerušenie tehotenstva kriminalizované a podlieha právnym obmedzeniam, nie je bezpečné ukončenie tehotenstva možné pre všetky ženy vzhľadom na ich sociálno-ekonomickú situáciu, a tak sa stáva výsadou sociálno-ekonomicky zvýhodnených žien, zatiaľ čo ženy s obmedzenými zdrojmi sú nútené uchýliť sa k neodborne vykonaným a tajným prerušeniam tehotenstva, čím ohrozujú svoj život a zdravie; keďže podľa WHO „je podiel neodborne vykonaného prerušenia tehotenstva výrazne vyšší v krajinách s veľmi reštriktívnymi zákonmi o umelom prerušení tehotenstva ako v krajinách s menej reštriktívnymi zákonmi“ (10); |
| --- | --- |

B.

keďže Výbor pre odstránenie diskriminácie žien konštatoval, že kriminalizácia služieb umelého prerušenia tehotenstva nemá žiadnu odrádzajúcu hodnotu; keďže ako uviedla pracovná skupina OSN pre otázky diskriminácie žien a dievčat, tam, kde je umelé prerušenie tehotenstva kriminalizované a podlieha právnym obmedzeniam, nie je bezpečné ukončenie tehotenstva možné pre všetky ženy vzhľadom na ich sociálno-ekonomickú situáciu, a tak sa stáva výsadou sociálno-ekonomicky zvýhodnených žien, zatiaľ čo ženy s obmedzenými zdrojmi sú nútené uchýliť sa k neodborne vykonaným a tajným prerušeniam tehotenstva, čím ohrozujú svoj život a zdravie; keďže podľa WHO „je podiel neodborne vykonaného prerušenia tehotenstva výrazne vyšší v krajinách s veľmi reštriktívnymi zákonmi o umelom prerušení tehotenstva ako v krajinách s menej reštriktívnymi zákonmi“ (10);

| C. | keďže neodborne vykonané prerušenie tehotenstva je hlavnou príčinou úmrtí a ochorení matiek, ktorým možno predísť; keďže nedostatočný prístup k bezpečnej a legálnej starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva je kritickým problémom verejného zdravia a ľudských práv; keďže zákaz umelého prerušenia tehotenstva, ktorý núti ženy vyhľadávať neodborne vykonané a tajné prerušenie tehotenstva, vedie k zvýšenej úmrtnosti a chorobnosti matiek; |
| --- | --- |

C.

keďže neodborne vykonané prerušenie tehotenstva je hlavnou príčinou úmrtí a ochorení matiek, ktorým možno predísť; keďže nedostatočný prístup k bezpečnej a legálnej starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva je kritickým problémom verejného zdravia a ľudských práv; keďže zákaz umelého prerušenia tehotenstva, ktorý núti ženy vyhľadávať neodborne vykonané a tajné prerušenie tehotenstva, vedie k zvýšenej úmrtnosti a chorobnosti matiek;

| D. | keďže Najvyšší súd Spojených štátov amerických vytvoril precedens v prelomovej veci Roe/Wade (1973), neskôr potvrdený vo veciach Planned Parenthood/Casey (1992) a Whole Woman‘s Health/Hellerstedt (2016), ktorý v USA zaručuje ústavné právo na legálne prerušenie tehotenstva dovtedy, kým bude plod schopný samostatného života; keďže nedávny únik pôvodného návrhu väčšinového stanoviska Najvyššieho súdu, ktoré napísal sudca Samuel Alito vo veci Thomas E. Dobbs, štátny hygienik ministerstva zdravotníctva štátu Mississippi/Jackson Women‘s Health Organization, by zrušil rozsudok vo veci Roe/Wade a obmedzil ústavné práva v USA; keďže sa očakáva, že Najvyšší súd vydá konečné rozhodnutie do konca júna 2022; keďže uniknutý návrh stanoviska predstavuje najškodlivejší výsledok pre práva na umelé prerušenie tehotenstva z hľadiska toho, o čom by mohol Najvyšší súd rozhodnúť, keďže umožňuje štátom zakázať prerušenie tehotenstva v ktoromkoľvek štádiu tehotenstva a otvára možnosť úplného zákazu umelého prerušenia tehotenstva, čo by následne zrušilo ochranu, ktorú ženám a dievčatám v USA poskytujú ich existujúce práva; |
| --- | --- |

D.

keďže Najvyšší súd Spojených štátov amerických vytvoril precedens v prelomovej veci Roe/Wade (1973), neskôr potvrdený vo veciach Planned Parenthood/Casey (1992) a Whole Woman‘s Health/Hellerstedt (2016), ktorý v USA zaručuje ústavné právo na legálne prerušenie tehotenstva dovtedy, kým bude plod schopný samostatného života; keďže nedávny únik pôvodného návrhu väčšinového stanoviska Najvyššieho súdu, ktoré napísal sudca Samuel Alito vo veci Thomas E. Dobbs, štátny hygienik ministerstva zdravotníctva štátu Mississippi/Jackson Women‘s Health Organization, by zrušil rozsudok vo veci Roe/Wade a obmedzil ústavné práva v USA; keďže sa očakáva, že Najvyšší súd vydá konečné rozhodnutie do konca júna 2022; keďže uniknutý návrh stanoviska predstavuje najškodlivejší výsledok pre práva na umelé prerušenie tehotenstva z hľadiska toho, o čom by mohol Najvyšší súd rozhodnúť, keďže umožňuje štátom zakázať prerušenie tehotenstva v ktoromkoľvek štádiu tehotenstva a otvára možnosť úplného zákazu umelého prerušenia tehotenstva, čo by následne zrušilo ochranu, ktorú ženám a dievčatám v USA poskytujú ich existujúce práva;

| E. | keďže rozhodnutie Najvyššieho súdu, ktorým by sa mohol zrušiť rozsudok vo veci Roe/Wade, by ovplyvnilo životy žien a dievčat v USA a škodlivé dôsledky by najviac pocítili osoby v zraniteľných situáciách; keďže zrušenie rozsudku vo veci Roe/Wade by mohlo mať negatívny vplyv aj na ostatné SRZP; keďže obmedzenia alebo zákaz práva na umelé prerušenie tehotenstva v USA by mali neprimeraný vplyv na ženy žijúce v chudobe, najmä na obete rasovej diskriminácie vrátane žien tmavej pleti, žien hispánskeho pôvodu a žien z pôvodného obyvateľstva, ako aj na ženy z vidieckych oblastí, LGBTIQ osoby, ženy so zdravotným postihnutím, dospievajúce ženy, migrantky vrátane neregulárnych migrantiek a domácnosti s jedným rodičom, ktoré vedú ženy; keďže verejné služby umelého prerušenia tehotenstva môžu zabezpečiť univerzálny prístup k bezpečnému a legálnemu prerušeniu tehotenstva pre všetky ženy vrátane tých, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej sociálno-ekonomickej situácii; |
| --- | --- |

E.

keďže rozhodnutie Najvyššieho súdu, ktorým by sa mohol zrušiť rozsudok vo veci Roe/Wade, by ovplyvnilo životy žien a dievčat v USA a škodlivé dôsledky by najviac pocítili osoby v zraniteľných situáciách; keďže zrušenie rozsudku vo veci Roe/Wade by mohlo mať negatívny vplyv aj na ostatné SRZP; keďže obmedzenia alebo zákaz práva na umelé prerušenie tehotenstva v USA by mali neprimeraný vplyv na ženy žijúce v chudobe, najmä na obete rasovej diskriminácie vrátane žien tmavej pleti, žien hispánskeho pôvodu a žien z pôvodného obyvateľstva, ako aj na ženy z vidieckych oblastí, LGBTIQ osoby, ženy so zdravotným postihnutím, dospievajúce ženy, migrantky vrátane neregulárnych migrantiek a domácnosti s jedným rodičom, ktoré vedú ženy; keďže verejné služby umelého prerušenia tehotenstva môžu zabezpečiť univerzálny prístup k bezpečnému a legálnemu prerušeniu tehotenstva pre všetky ženy vrátane tých, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej sociálno-ekonomickej situácii;

| F. | keďže uniknutý návrh stanoviska súdu nadväzuje na nedávne neúnavné úsilie na úrovni štátov obmedziť a zakázať právo na umelé prerušenie tehotenstva v USA a keďže od roku 2011 prijali štáty USA takmer 500 zákonov obmedzujúcich prístup k umelému prerušeniu tehotenstva; keďže obmedzenie prístupu k umelému prerušeniu tehotenstva bude nútiť ľudí, najmä tých, ktorí nemajú dostatok zdrojov alebo informácií, cestovať na veľké vzdialenosti, donosiť dieťa proti svojej vôli alebo sa uchýliť k neodbornému, svojpomocnému prerušeniu tehotenstva, čo ich takisto vystaví trestnému vyšetrovaniu a stíhaniu; |
| --- | --- |

F.

keďže uniknutý návrh stanoviska súdu nadväzuje na nedávne neúnavné úsilie na úrovni štátov obmedziť a zakázať právo na umelé prerušenie tehotenstva v USA a keďže od roku 2011 prijali štáty USA takmer 500 zákonov obmedzujúcich prístup k umelému prerušeniu tehotenstva; keďže obmedzenie prístupu k umelému prerušeniu tehotenstva bude nútiť ľudí, najmä tých, ktorí nemajú dostatok zdrojov alebo informácií, cestovať na veľké vzdialenosti, donosiť dieťa proti svojej vôli alebo sa uchýliť k neodbornému, svojpomocnému prerušeniu tehotenstva, čo ich takisto vystaví trestnému vyšetrovaniu a stíhaniu;

| G. | keďže v Texase bol nedávno prijatý tzv. návrh zákona Senátu č. 8, ktorým sa zakazuje umelé prerušenie tehotenstva po začatí srdcových impulzov plodu, t. j. približne po šiestich týždňoch tehotenstva, bez výnimiek v prípade znásilnenia, incestu alebo zdravotného stavu plodu, ktorý je nezlučiteľný s udržateľným životom po narodení; keďže Najvyšší súd USA umožnil, aby zákon nadobudol platnosť, a Texas sa vyhol súdnemu preskúmaniu jeho ústavnosti tým, že zbavil štátnych úradníkov povinnosti presadzovať zákon a vytvoril právnu cestu, aby občania mohli za odmenu 10 000 USD žalovať každého, kto poskytuje starostlivosť pri umelom prerušení tehotenstva alebo pomáha niekomu s umelým prerušením tehotenstva v rozpore so zákazom, keďže bez jediného subjektu zodpovedného za jeho presadzovanie je zákon ťažšie napadnuteľný; keďže ustanovenie, ktoré umožňuje občanom žalovať každého, kto poskytuje služby umelého prerušenia tehotenstva, otvára bránu obťažovaniu; |
| --- | --- |

G.

keďže v Texase bol nedávno prijatý tzv. návrh zákona Senátu č. 8, ktorým sa zakazuje umelé prerušenie tehotenstva po začatí srdcových impulzov plodu, t. j. približne po šiestich týždňoch tehotenstva, bez výnimiek v prípade znásilnenia, incestu alebo zdravotného stavu plodu, ktorý je nezlučiteľný s udržateľným životom po narodení; keďže Najvyšší súd USA umožnil, aby zákon nadobudol platnosť, a Texas sa vyhol súdnemu preskúmaniu jeho ústavnosti tým, že zbavil štátnych úradníkov povinnosti presadzovať zákon a vytvoril právnu cestu, aby občania mohli za odmenu 10 000 USD žalovať každého, kto poskytuje starostlivosť pri umelom prerušení tehotenstva alebo pomáha niekomu s umelým prerušením tehotenstva v rozpore so zákazom, keďže bez jediného subjektu zodpovedného za jeho presadzovanie je zákon ťažšie napadnuteľný; keďže ustanovenie, ktoré umožňuje občanom žalovať každého, kto poskytuje služby umelého prerušenia tehotenstva, otvára bránu obťažovaniu;

| H. | keďže najmenej 12 štátov prijalo, zaviedlo alebo oznámilo svoj zámer zaviesť zákony, ktoré kopírujú texaský zákon SB 8; keďže zákonodarné zbory štátov Idaho a Oklahoma nedávno prijali zákony zakazujúce umelé prerušenie tehotenstva podľa vzoru SB 8, a v prípade Oklahomy aj od okamihu oplodnenia; |
| --- | --- |

H.

keďže najmenej 12 štátov prijalo, zaviedlo alebo oznámilo svoj zámer zaviesť zákony, ktoré kopírujú texaský zákon SB 8; keďže zákonodarné zbory štátov Idaho a Oklahoma nedávno prijali zákony zakazujúce umelé prerušenie tehotenstva podľa vzoru SB 8, a v prípade Oklahomy aj od okamihu oplodnenia;

| I. | keďže ak by sa Najvyšší súd rozhodol zrušiť rozsudok vo veci Roe/Wade, rozhodovanie o legálnosti prerušenia tehotenstva by sa vrátilo do právomoci štátov; keďže 13 štátov už prijalo tzv. spúšťacie zákony zakazujúce umelé prerušenie tehotenstva, ktorých cieľom je okamžite zakázať alebo obmedziť prístup k umelému prerušeniu tehotenstva v prípade zrušenia rozsudku vo veci Roe/Wade; keďže vrátane týchto 13 štátov je isté alebo pravdepodobné, že celkovo 26 štátov obmedzí alebo zakáže umelé prerušenie tehotenstva, ak bude ústavná ochrana zrušená, keďže iné štáty by sa mohli pokúsiť buď obnoviť zákony prijaté pred rokom 1973, ako napríklad Michigan, Wisconsin a Západná Virgínia, alebo prijať nedávno prijaté obmedzenia umelého prerušenia tehotenstva, ktoré boli zablokované súdmi, ako napríklad Alabama, Georgia, Iowa, Ohio a Južná Karolína; |
| --- | --- |

I.

keďže ak by sa Najvyšší súd rozhodol zrušiť rozsudok vo veci Roe/Wade, rozhodovanie o legálnosti prerušenia tehotenstva by sa vrátilo do právomoci štátov; keďže 13 štátov už prijalo tzv. spúšťacie zákony zakazujúce umelé prerušenie tehotenstva, ktorých cieľom je okamžite zakázať alebo obmedziť prístup k umelému prerušeniu tehotenstva v prípade zrušenia rozsudku vo veci Roe/Wade; keďže vrátane týchto 13 štátov je isté alebo pravdepodobné, že celkovo 26 štátov obmedzí alebo zakáže umelé prerušenie tehotenstva, ak bude ústavná ochrana zrušená, keďže iné štáty by sa mohli pokúsiť buď obnoviť zákony prijaté pred rokom 1973, ako napríklad Michigan, Wisconsin a Západná Virgínia, alebo prijať nedávno prijaté obmedzenia umelého prerušenia tehotenstva, ktoré boli zablokované súdmi, ako napríklad Alabama, Georgia, Iowa, Ohio a Južná Karolína;

| J. | keďže takmer všetky úmrtia v dôsledku neodborne vykonaného prerušenia tehotenstva sa vyskytujú v krajinách, kde je umelé prerušenie tehotenstva prísne obmedzené; keďže sa odhaduje, že ročný počet úmrtí matiek v USA v dôsledku neodborne vykonaného prerušenia tehotenstva by sa do druhého roku po nadobudnutí účinnosti zákazu zvýšil o 21 % (11); keďže takýmto úmrtiam možno úplne predísť; |
| --- | --- |

J.

keďže takmer všetky úmrtia v dôsledku neodborne vykonaného prerušenia tehotenstva sa vyskytujú v krajinách, kde je umelé prerušenie tehotenstva prísne obmedzené; keďže sa odhaduje, že ročný počet úmrtí matiek v USA v dôsledku neodborne vykonaného prerušenia tehotenstva by sa do druhého roku po nadobudnutí účinnosti zákazu zvýšil o 21 % (11); keďže takýmto úmrtiam možno úplne predísť;

| K. | keďže u dospievajúcich dievčat vo veku 15 – 19 rokov sú tehotenstvo a komplikácie pri pôrode hlavnou príčinou úmrtí na celom svete; keďže Výbor OSN pre práva dieťaťa (12) naliehavo vyzýva štáty, aby dekriminalizovali umelé prerušenie tehotenstva a zabezpečili, aby dievčatá mali prístup k službám legálneho a bezpečného umelého prerušenia tehotenstva; keďže prípadný zákaz umelého prerušenia tehotenstva by mohol zvrátiť klesajúcu mieru tehotenstva mladistvých v USA; keďže u dospievajúcich matiek je oveľa vyššia pravdepodobnosť, že prerušia štúdium a budú čeliť nezamestnanosti, čím sa ešte viac prehĺbi kruh chudoby; |
| --- | --- |

K.

keďže u dospievajúcich dievčat vo veku 15 – 19 rokov sú tehotenstvo a komplikácie pri pôrode hlavnou príčinou úmrtí na celom svete; keďže Výbor OSN pre práva dieťaťa (12) naliehavo vyzýva štáty, aby dekriminalizovali umelé prerušenie tehotenstva a zabezpečili, aby dievčatá mali prístup k službám legálneho a bezpečného umelého prerušenia tehotenstva; keďže prípadný zákaz umelého prerušenia tehotenstva by mohol zvrátiť klesajúcu mieru tehotenstva mladistvých v USA; keďže u dospievajúcich matiek je oveľa vyššia pravdepodobnosť, že prerušia štúdium a budú čeliť nezamestnanosti, čím sa ešte viac prehĺbi kruh chudoby;

| L. | keďže v súvislosti s možným zrušením rozsudku vo veci Roe/Wade narastajú obavy o ochranu údajov; keďže prostredníctvom aplikácií na sledovanie menštruácie alebo geolokačných nástrojov a vyhľadávačov možno zhromažďovať údaje o ľuďoch, ktorí navštívili kliniku na umelé prerušenie tehotenstva, kúpili si pilulku na umelé prerušenie tehotenstva alebo hľadali informácie; keďže ľudia môžu byť za to potenciálne označení alebo zozbierané informácie môžu byť použité proti nim (13); |
| --- | --- |

L.

keďže v súvislosti s možným zrušením rozsudku vo veci Roe/Wade narastajú obavy o ochranu údajov; keďže prostredníctvom aplikácií na sledovanie menštruácie alebo geolokačných nástrojov a vyhľadávačov možno zhromažďovať údaje o ľuďoch, ktorí navštívili kliniku na umelé prerušenie tehotenstva, kúpili si pilulku na umelé prerušenie tehotenstva alebo hľadali informácie; keďže ľudia môžu byť za to potenciálne označení alebo zozbierané informácie môžu byť použité proti nim (13);

| M. | keďže mimovládne organizácie (ďalej len „MVO“) a konzervatívne odborné zoskupenia patriace k americkej kresťanskej pravici financujú hnutie proti umelému prerušeniu tehotenstva na celom svete; keďže toto financovanie je značné; keďže v prípade zrušenia rozsudku vo veci Roe/Wade by to mohlo viesť k prudkému nárastu toku peňazí a k obnoveniu tlaku skupín na celom svete, ktoré sú proti umelému prerušeniu tehotenstva; |
| --- | --- |

M.

keďže mimovládne organizácie (ďalej len „MVO“) a konzervatívne odborné zoskupenia patriace k americkej kresťanskej pravici financujú hnutie proti umelému prerušeniu tehotenstva na celom svete; keďže toto financovanie je značné; keďže v prípade zrušenia rozsudku vo veci Roe/Wade by to mohlo viesť k prudkému nárastu toku peňazí a k obnoveniu tlaku skupín na celom svete, ktoré sú proti umelému prerušeniu tehotenstva;

| N. | keďže ak Najvyšší súd zruší rozsudok vo veci Roe/Wade, môže to podnietiť alebo povzbudiť hnutia proti umelému prerušeniu tehotenstva, aby vyvíjali tlak na vlády a súdy mimo USA s cieľom zrušiť práva na umelé prerušenie tehotenstva a ohroziť významné úspechy dosiahnuté v posledných desaťročiach, keď viac ako 60 krajín (14) zreformovalo svoje zákony a politiky týkajúce sa umelého prerušenia tehotenstva s cieľom odstrániť obmedzenia a prekážky; |
| --- | --- |

N.

keďže ak Najvyšší súd zruší rozsudok vo veci Roe/Wade, môže to podnietiť alebo povzbudiť hnutia proti umelému prerušeniu tehotenstva, aby vyvíjali tlak na vlády a súdy mimo USA s cieľom zrušiť práva na umelé prerušenie tehotenstva a ohroziť významné úspechy dosiahnuté v posledných desaťročiach, keď viac ako 60 krajín (14) zreformovalo svoje zákony a politiky týkajúce sa umelého prerušenia tehotenstva s cieľom odstrániť obmedzenia a prekážky;

| O. | keďže napriek všeobecnému pokroku v oblasti ochrany SRZP na celom svete vrátane Európy je veľmi znepokojujúce zaostávanie v oblasti práva na prístup k bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva; keďže zrušenie rozsudku vo veci Roe/Wade by mohlo posilniť hnutie proti umelému prerušeniu tehotenstva v Európskej únii; keďže Poľsko je jediným členským štátom EÚ, ktorý zo svojich zákonov odstránil dôvod na umelé prerušenie tehotenstva, keďže nelegitímny ústavný súd 22. októbra 2020 rozhodol o zrušení dlhodobo uznávaných práv poľských žien, čím de facto zakázal umelé prerušenie tehotenstva; keďže na Malte je umelé prerušenie tehotenstva zakázané; keďže umelé lekárske prerušenie tehotenstva v ranom štádiu nie je na Slovensku legálne a v Maďarsku nie je k dispozícii; keďže prístup k umelému prerušeniu tehotenstva sa obmedzuje aj v Taliansku (15); keďže v iných členských štátoch EÚ, ako napríklad nedávno v Chorvátsku, sa odopiera prístup k starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva (16);; keďže je nevyhnutné, aby EÚ a jej členské štáty obhajovali SRZP a zdôrazňovali, že práva žien sú neodňateľné a že ich nemožno zrušiť ani obmedziť; keďže je veľmi dôležité, aby EÚ a jej členské štáty naďalej dosahovali pokrok pri zabezpečovaní prístupu k bezpečnej, legálnej a včasnej starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva v súlade s odporúčaniami a dôkazmi WHO; |
| --- | --- |

O.

keďže napriek všeobecnému pokroku v oblasti ochrany SRZP na celom svete vrátane Európy je veľmi znepokojujúce zaostávanie v oblasti práva na prístup k bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva; keďže zrušenie rozsudku vo veci Roe/Wade by mohlo posilniť hnutie proti umelému prerušeniu tehotenstva v Európskej únii; keďže Poľsko je jediným členským štátom EÚ, ktorý zo svojich zákonov odstránil dôvod na umelé prerušenie tehotenstva, keďže nelegitímny ústavný súd 22. októbra 2020 rozhodol o zrušení dlhodobo uznávaných práv poľských žien, čím de facto zakázal umelé prerušenie tehotenstva; keďže na Malte je umelé prerušenie tehotenstva zakázané; keďže umelé lekárske prerušenie tehotenstva v ranom štádiu nie je na Slovensku legálne a v Maďarsku nie je k dispozícii; keďže prístup k umelému prerušeniu tehotenstva sa obmedzuje aj v Taliansku (15); keďže v iných členských štátoch EÚ, ako napríklad nedávno v Chorvátsku, sa odopiera prístup k starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva (16);; keďže je nevyhnutné, aby EÚ a jej členské štáty obhajovali SRZP a zdôrazňovali, že práva žien sú neodňateľné a že ich nemožno zrušiť ani obmedziť; keďže je veľmi dôležité, aby EÚ a jej členské štáty naďalej dosahovali pokrok pri zabezpečovaní prístupu k bezpečnej, legálnej a včasnej starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva v súlade s odporúčaniami a dôkazmi WHO;

| P. | keďže sexuálne a reprodukčné práva vrátane bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva predstavujú základné právo; keďže kriminalizácia, odkladanie a odmietanie prístupu k bezpečnej a legálnej starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva predstavuje formu násilia voči ženám a dievčatám; keďže viaceré organizácie pre ľudské práva uvádzajú, že odopieranie bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva môže predstavovať mučenie alebo kruté, neľudské a ponižujúce zaobchádzanie; keďže neodborne vykonané prerušenia tehotenstva, ktoré vedú k smrti v súvislosti so zákazmi umelého prerušenia tehotenstva, by sa mali chápať ako „zabitia založené na rodovej príslušnosti, ktorých obeťami sú len ženy, v dôsledku diskriminácie zakotvenej v zákone“ (17); |
| --- | --- |

P.

keďže sexuálne a reprodukčné práva vrátane bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva predstavujú základné právo; keďže kriminalizácia, odkladanie a odmietanie prístupu k bezpečnej a legálnej starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva predstavuje formu násilia voči ženám a dievčatám; keďže viaceré organizácie pre ľudské práva uvádzajú, že odopieranie bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva môže predstavovať mučenie alebo kruté, neľudské a ponižujúce zaobchádzanie; keďže neodborne vykonané prerušenia tehotenstva, ktoré vedú k smrti v súvislosti so zákazmi umelého prerušenia tehotenstva, by sa mali chápať ako „zabitia založené na rodovej príslušnosti, ktorých obeťami sú len ženy, v dôsledku diskriminácie zakotvenej v zákone“ (17);

| Q. | keďže medzinárodné organizácie pre ľudské práva opakovane a dôsledne potvrdili, že kriminalizácia a obmedzovanie umelého prerušenia tehotenstva sú v rozpore s medzinárodnými záväzkami štátov v oblasti ľudských práv, ktoré sú chránené v medzinárodnom a európskom práve v oblasti ľudských práv, napríklad v Medzinárodnom pakte o občianskych a politických právach, Medzinárodnom pakte o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Dohovore o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien a Európskom dohovore o ľudských právach; keďže nútenie žien, aby vyhľadávali tajné umelé prerušenie tehotenstva, cestovali za týmto zákrokom do iných krajín alebo aby donosili dieťa proti svojej vôli, je porušením ľudských práv žien a dievčat na život, fyzickú a duševnú integritu, rovnosť, nediskrimináciu a zdravie; keďže medzinárodnoprávna zásada ochrany nadobudnutých práv zakazuje štátom prijímať opatrenia, ktoré oslabujú, obmedzujú alebo odstraňujú existujúce práva alebo nároky v oblasti rodovej rovnosti a SRZP; |
| --- | --- |

Q.

keďže medzinárodné organizácie pre ľudské práva opakovane a dôsledne potvrdili, že kriminalizácia a obmedzovanie umelého prerušenia tehotenstva sú v rozpore s medzinárodnými záväzkami štátov v oblasti ľudských práv, ktoré sú chránené v medzinárodnom a európskom práve v oblasti ľudských práv, napríklad v Medzinárodnom pakte o občianskych a politických právach, Medzinárodnom pakte o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Dohovore o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien a Európskom dohovore o ľudských právach; keďže nútenie žien, aby vyhľadávali tajné umelé prerušenie tehotenstva, cestovali za týmto zákrokom do iných krajín alebo aby donosili dieťa proti svojej vôli, je porušením ľudských práv žien a dievčat na život, fyzickú a duševnú integritu, rovnosť, nediskrimináciu a zdravie; keďže medzinárodnoprávna zásada ochrany nadobudnutých práv zakazuje štátom prijímať opatrenia, ktoré oslabujú, obmedzujú alebo odstraňujú existujúce práva alebo nároky v oblasti rodovej rovnosti a SRZP;

| R. | keďže experti OSN vo vyhlásení zo 14. septembra 2021 (18) zdôraznili, že „ľudské práva žien sú základnými právami, ktoré nemožno podriadiť kultúrnym, náboženským ani politickým úvahám“, a doplnili že „vplyv ideologicky a nábožensky motivovaného zasahovania do záležitostí verejného zdravia je osobitne škodlivý pre zdravie a pohodu žien a dievčat“; |
| --- | --- |

R.

keďže experti OSN vo vyhlásení zo 14. septembra 2021 (18) zdôraznili, že „ľudské práva žien sú základnými právami, ktoré nemožno podriadiť kultúrnym, náboženským ani politickým úvahám“, a doplnili že „vplyv ideologicky a nábožensky motivovaného zasahovania do záležitostí verejného zdravia je osobitne škodlivý pre zdravie a pohodu žien a dievčat“;

| S. | keďže zabezpečenie prístupu ku komplexnému SRZP, komplexnej sexuálnej a vzťahovej výchove a službám primeraným veku vrátane plánovania rodiny, antikoncepčných metód a bezpečných, legálnych a bezplatných umelých prerušení tehotenstva, ako aj rešpektovanie autonómie každého človeka a jeho schopnosti slobodne a informovane rozhodovať o svojom tele a živote, sú predpokladmi na dosiahnutie rodovej, sociálnej a ekonomickej rovnosti; keďže spravodlivý prístup k starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva umožňuje ženám lepšie rozhodovať o svojom tele a zvyšuje ich schopnosť zlepšiť svoj ekonomický blahobyt; |
| --- | --- |

S.

keďže zabezpečenie prístupu ku komplexnému SRZP, komplexnej sexuálnej a vzťahovej výchove a službám primeraným veku vrátane plánovania rodiny, antikoncepčných metód a bezpečných, legálnych a bezplatných umelých prerušení tehotenstva, ako aj rešpektovanie autonómie každého človeka a jeho schopnosti slobodne a informovane rozhodovať o svojom tele a živote, sú predpokladmi na dosiahnutie rodovej, sociálnej a ekonomickej rovnosti; keďže spravodlivý prístup k starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva umožňuje ženám lepšie rozhodovať o svojom tele a zvyšuje ich schopnosť zlepšiť svoj ekonomický blahobyt;

| T. | keďže rodová rovnosť, ukončenie chudoby a vykorisťovania na celom svete a zabezpečenie zdravého života a blahobytu pre všetkých sú základnými cieľmi stanovenými v cieľoch udržateľného rozvoja č. 5, 1 a 3; keďže konkrétne zabezpečenie všeobecného prístupu k sexuálnemu a reprodukčnému zdraviu a odstránenie všetkých foriem násilia a škodlivých praktík voči ženám a dievčatám sú cieľmi udržateľného rozvoja č. 3 a 5; keďže všetky členské štáty OSN vrátane USA a členských štátov EÚ prevzali úlohy, záväzky a povinnosti dodržiavať a podporovať tieto ciele udržateľného rozvoja a ich zámery; |
| --- | --- |

T.

keďže rodová rovnosť, ukončenie chudoby a vykorisťovania na celom svete a zabezpečenie zdravého života a blahobytu pre všetkých sú základnými cieľmi stanovenými v cieľoch udržateľného rozvoja č. 5, 1 a 3; keďže konkrétne zabezpečenie všeobecného prístupu k sexuálnemu a reprodukčnému zdraviu a odstránenie všetkých foriem násilia a škodlivých praktík voči ženám a dievčatám sú cieľmi udržateľného rozvoja č. 3 a 5; keďže všetky členské štáty OSN vrátane USA a členských štátov EÚ prevzali úlohy, záväzky a povinnosti dodržiavať a podporovať tieto ciele udržateľného rozvoja a ich zámery;

| 1. | dôrazne odsudzuje celosvetové zaostávanie v oblasti práv žien a SRZP, a to aj v USA a niektorých členských štátoch EÚ; pripomína, že SRZP sú základnými ľudskými právami, ktoré by sa mali chrániť a posilniť a v nijakom prípade ich nemožno oslabiť ani zrušiť; je hlboko znepokojený najmä tým, ako veľmi takýto zákaz prehĺbi traumu obetí znásilnenia a incestu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje svoju pevnú solidaritu a podporu ženám a dievčatám v USA, ako aj tým, ktorí sa podieľajú na poskytovaní a obhajobe práva na legálnu a bezpečnú starostlivosť pri umelom prerušení tehotenstva a prístupu k nej v takýchto náročných podmienkach; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína Najvyššiemu súdu Spojených štátov amerických dôležitosť potvrdenia prelomového rozsudku vo veci Roe/Wade (1973) a z neho vyplývajúcej ústavnej ochrany práva na umelé prerušenie tehotenstva v USA; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dôrazne odsudzuje akékoľvek obmedzovanie ľudských práv a ústavných práv; vyzýva na prijatie opatrení na ochranu práva na bezpečné a legálne umelé prerušenie tehotenstva v USA a na to, aby sa USA zdržali akýchkoľvek spiatočníckych krokov; vyzýva príslušné orgány USA na všetkých úrovniach, aby v súlade s usmerneniami WHO o starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva úplne dekriminalizovali prístup k službám umelého prerušenia tehotenstva a ich poskytovanie, aby na svojom území zaručili bezpečné, legálne, bezplatné a vysokokvalitné služby sexuálneho a reprodukčného zdravia a umožnili ich ľahkú dostupnosť pre všetky ženy a dievčatá; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva vládu štátu Texas, aby urýchlene zrušila návrh zákona Senátu č. 8; vyzýva vlády štátov Idaho a Oklahoma, aby zrušili svoje podobné zákony vrátane zákona Snemovne reprezentantov č. 4327 (Oklahoma); vyzýva všetkých 26 štátov USA, v ktorých platia spúšťacie zákony, zákony a iné opatrenia týkajúce sa zákazov a obmedzení umelého prerušenia tehotenstva, aby ich zrušili a zabezpečili, aby ich právne predpisy boli v súlade s medzinárodne chránenými ľudskými právami žien a medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je hlboko znepokojený skutočnosťou, že zákazy a iné obmedzenia týkajúce sa umelého prerušenia tehotenstva neúmerne postihujú ženy žijúce v chudobe, najmä obete rasovej diskriminácie vrátane žien tmavej pleti, žien hispánskeho pôvodu a žien z pôvodného obyvateľstva, ako aj ženy z vidieckych oblastí, LGBTIQ osoby, ženy so zdravotným postihnutím, dospievajúce ženy, migrantky vrátane neregulárnych migrantiek a domácnosti s jedným rodičom, ktoré vedú ženy; zdôrazňuje, že ženy, ktoré si pre finančné alebo logistické prekážky nemôžu dovoliť cestovať na kliniky reprodukčného zdravia v susedných štátoch alebo krajinách, sú vystavené väčšiemu riziku, že podstúpia nebezpečné a život ohrozujúce zákroky a že budú nútené donosiť dieťa proti svojej vôli, čo predstavuje porušenie ľudských práv a formu rodovo motivovaného násilia (19); |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta skutočnosť, že federálny zákon o zdraví a ochrane žien (Women‘s Health and Protection Act – WHPA), ktorého cieľom je chrániť právo na starostlivosť pri umelom prerušení tehotenstva v celých Spojených štátoch, bol schválený v Snemovni reprezentantov, ale vyjadruje hlboké poľutovanie, že sa ho nepodarilo schváliť v Senáte; vyzýva vládu USA a/alebo iné príslušné orgány USA, aby rešpektovali, napĺňali a chránili ľudské práva žien a dievčat vrátane ich práva na život, súkromie, zdravie, rovnosť a nediskrimináciu, ako aj ich ochranu pred diskrimináciou, násilím a mučením alebo krutým, neľudským a ponižujúcim zaobchádzaním, a to zavedením a podporou federálnej právnej ochrany prístupu k bezpečným, legálnym a kvalitným službám sexuálneho a reprodukčného zdravia vrátane umelého prerušenia tehotenstva pre všetky ženy a dievčatá; |
| --- | --- |

7.

| 8. | povzbudzuje prezidenta Joea Bidena a jeho administratívu, aby zintenzívnili svoje úsilie a naďalej podporovali práva na umelé prerušenie tehotenstva, a naliehavo ho vyzýva, aby zabezpečil prístup k bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva; nabáda vládu USA, aby vyvinula ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť, aby boli umelé prerušenie tehotenstva a antikoncepcia začlenené do poskytovania komplexných informácií, vzdelávania a služieb v oblasti SRZP primeraných veku a aby boli dostupné pre všetkých; víta skutočnosť, že USA obnovili financovanie Populačného fondu OSN, agentúry OSN pre sexuálne a reprodukčné zdravie, a vyzýva vládu USA a/alebo iné príslušné orgány USA, aby naďalej podporovali SRZP a aby tak robili na pôde OSN a na iných mnohostranných fórach; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naliehavo vyzýva vládu USA a/alebo iné príslušné orgány USA, aby zabezpečili primeranú federálnu, ústavnú a zákonnú ochranu práva na umelé prerušenie tehotenstva, a ďalej naliehavo vyzýva vládu USA, aby úplne dekriminalizovala umelé prerušenia tehotenstva, čo si vyžaduje nielen ukončenie trestania žien a dievčat a iných tehotných osôb, poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a iných osôb, ktoré pomáhajú pri poskytovaní služieb umelého prerušenia tehotenstva, ale aj odstránenie umelého prerušenia tehotenstva zo štátnych trestnoprávnych zákonov a zrušenie všetkých ostatných trestných zákonov, politík a postupov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | dôrazne vyzýva vládu USA a/alebo iné príslušné orgány USA, aby odstránili všetky prekážky brániace poskytovaniu služieb umelého prerušenia tehotenstva vrátane súhlasu alebo oznámenia tretej strany, povinných čakacích lehôt a schvaľovania sudcami alebo lekárskymi komisiami a aby zaručili včasnú starostlivosť pri umelom prerušení tehotenstva v celej krajine; vyzýva vládu USA, aby zabezpečila poskytovanie týchto služieb bez diskriminácie, obťažovania, nátlaku, strachu alebo zastrašovania, s náležitým rešpektovaním súkromia žien a dôvernosti informácií a s náležitou ochranou a rešpektovaním poskytovateľov zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva vládu USA a/alebo iné príslušné orgány USA, aby regulovali odmietanie poskytovania zákonných služieb umelého prerušenia tehotenstva zo strany poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, a to aj na základe výhrady svedomia, spôsobom, ktorý ženám neznemožní prístup k umelému prerušeniu tehotenstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je znepokojený zhromažďovaním a zneužívaním údajov o osobách, ktoré chcú podstúpiť umelé prerušenie tehotenstva; vyzýva vládu USA, aby zabezpečila, že zákony a politiky v oblasti ochrany údajov sú v súlade s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv, a aby zaručila, že pri spracúvaní citlivých osobných údajov, ako sú údaje a informácie týkajúce sa zdravia, sa budú rešpektovať práva jednotlivcov a že budú založené na ich slobodnom, konkrétnom, informovanom a výslovnom súhlase so zhromažďovaním a spracovaním osobných údajov; vyzýva digitálne distribučné služby, aby zabezpečili, že všetky aplikácie budú dodržiavať zákony o používaní a ochrane údajov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uznáva úlohu mimovládnych organizácií ako poskytovateľov služieb a obhajcov SRZP v USA a povzbudzuje ich, aby pokračovali vo svojej práci; potvrdzuje, že tieto MVO potrebujú primerané financovanie, aby mohli fungovať; zdôrazňuje, že služby poskytované týmito MVO zodpovedajú potrebám a ľudským právam žien a dievčat; zdôrazňuje, že ich práca nemôže nahradiť zodpovednosť štátu za zabezpečenie prístupu k verejným, legálnym a bezpečným službám umelého prerušenia tehotenstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva vládu USA, aby prijala potrebné opatrenia na zabezpečenie sociálnej podpory, najmä v prípade domácností s osamelými matkami a tehotenstva mladistvých, a to aj prostredníctvom všeobecnej starostlivosti o deti a zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva vládu USA, aby podpísala a ratifikovala všetky zostávajúce (20) a regionálne dohovory a protokoly OSN o ľudských právach vrátane Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien z roku 1979; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je hlboko znepokojený možnými dôsledkami pre práva žien na celom svete v prípade, že Najvyšší súd USA zruší rozsudok vo veci Roe/Wade; je hlboko znepokojený možnosťou, že sa zníži priorita a financovanie služieb SRZP, ktoré už sú v USA aj na celom svete masívne znevýhodnené a podfinancované; s obavami upozorňuje na to, že v krajinách, ktoré sú vo veľkej miere závislé od pomoci USA v rámci programov verejného zdravia, by zrušenie tohto nariadenia mohlo mať vplyv na záväzky týchto vlád v oblasti poskytovania umelého prerušenia tehotenstva a iných reprodukčných práv; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta nedávny pozitívny vývoj v oblasti práv na umelé prerušenie tehotenstva v Argentíne, Mexiku, Ekvádore, Kolumbii a Čile, ktorý predstavuje významný krok vpred v Južnej Amerike v oblasti práv žien, ako aj v ďalších krajinách sveta, napríklad v Angole, Indii, Keni, na Novom Zélande, v Severnom Írsku, Južnej Kórei a Thajsku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť účasť žien a dievčat na tvorbe zákonov a politík, ktoré sa ich týkajú a súvisia s ich ľudskými právami vrátane SRZP, najmä starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva, a že v prípade porušenia ich práv im musí byť poskytnutá spravodlivosť a právne odškodnenie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje nedostatočný prístup k antikoncepcii a existujúce neuspokojené potreby (21); zdôrazňuje, že ženy nesú neprimerane veľkú zodpovednosť za antikoncepciu, o ktorú by sa mali podeliť s mužmi; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť a propagovať antikoncepčné prostriedky pre mužov s cieľom znížiť počet neplánovaných tehotenstiev; zdôrazňuje, že prioritou by mal byť boj proti sexuálnemu násiliu a komplexná sexuálna a vzťahová výchova pre všetkých primeraná veku a založená na dôkazoch, široká škála vysokokvalitných, prístupných, bezpečných, cenovo dostupných a prípadne bezplatných antikoncepčných metód a prostriedkov, poradenstvo v oblasti plánovania rodiny, ako aj zdravotnícke služby; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva EÚ a členské štáty, aby organizáciám občianskej spoločnosti so sídlom v USA, ktoré chránia, presadzujú a poskytujú sexuálne a reprodukčné zdravie a práva v krajine, ponúkli všetku možnú podporu vrátane finančnej podpory ako vyjadrenie svojho pevného záväzku k ochrane týchto práv; ďalej vyzýva členské štáty, aby poskytli bezpečné útočisko všetkým zdravotníckym pracovníkom, ktorým by mohlo hroziť právne prenasledovanie alebo iné formy obťažovania v dôsledku ich legitímnej práce pri poskytovaní starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, Komisiu a všetky členské štáty EÚ, aby využili všetky nástroje, ktoré majú k dispozícii, na posilnenie svojich opatrení proti ústupu v oblasti práv žien a SRZP, a to aj kompenzáciou prípadného zníženia financovania SRZP zo strany USA na celom svete a dôrazným presadzovaním a uprednostňovaním všeobecného prístupu k bezpečnému a legálnemu prerušeniu tehotenstva a ďalším SRZP v rámci svojich vonkajších vzťahov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby naliehali na vládu USA, aby zaviedla federálnu právnu ochranu práva na umelé prerušenie tehotenstva, a aby vo svojich vzťahoch s USA na všetkých úrovniach a na všetkých príslušných medzinárodných fórach upozorňovali na tieto otázky ľudských práv a poukazovali na to, že predstavujú formu násilia voči ženám a dievčatám; ďalej vyzýva delegáciu EÚ v USA, aby pri spolupráci s príslušnými orgánmi USA a pri miestnej realizácii GAP III uprednostnila SRZP; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby dôrazne podporovali SRZP pre všetkých, a to aj presadzovaním posilnenej právnej ochrany v rámci hraníc EÚ a odstraňovaním prekážok brániacich uplatňovaniu týchto práv; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby právo na umelé prerušenie tehotenstva zahrnuli do charty; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, delegácie EÚ a veľvyslanectvá členských štátov na celom svete, aby aktívne oslovovali a chránili obhajcov ľudských práv, ktorí pracujú v oblasti SRZP, najmä v krajinách, kde sa obmedzuje právo na umelé prerušenie tehotenstva a prístup k nemu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitného predstaviteľa EÚ pre ľudské práva a komisára pre rodovú rovnosť, aby v prípade zrušenia rozsudku vo veci Roe/Wade zvážili možnosť odsúdiť a kritizovať toto porušenie SRZP žien a ich práva na zdravotnú starostlivosť, ako aj právnu neistotu, ktorú to spôsobí pri výmene názorov s predstaviteľmi USA; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že právo všetkých jednotlivcov na telesnú integritu a autonómiu musí byť v súlade s Pekinskou akčnou platformou a akčným programom Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji chránené a že sa musí zabezpečiť prístup k základným službám, ktoré umožňujú uplatňovanie tohto práva; zdôrazňuje, že prístup k zdravotnej starostlivosti je základným právom človeka a že je povinnosťou štátu poskytovať a zaručiť zdravotnú starostlivosť pre všetkých; žiada, aby sa do stratégií, politík a programov všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti začlenil komplexný globálny prístup v rámci základného balíka opatrení v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia vrátane opatrení na prevenciu a zabránenie neodborne vykonanému a tajnému umelému prerušeniu tehotenstva, ako aj poskytovanie starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva; vyjadruje poľutovanie nad tým, že zdravotná starostlivosť nie je v USA dostupná pre každého; pripomína, že chudoba úzko súvisí s núteným a vynúteným pokračovaním tehotenstva a s nedostatkom bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opätovne potvrdzuje, že umelé prerušenie tehotenstva musí byť vždy dobrovoľným rozhodnutím na základe žiadosti osoby, ktorá ju vykonala zo slobodnej vôle, v súlade s lekárskymi normami a dostupnosťou, prístupnosťou, cenovou dostupnosťou a bezpečnosťou na základe usmernení WHO; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili všeobecný prístup k bezpečnému a legálnemu prerušeniu tehotenstva a rešpektovali právo na slobodu, súkromie a najlepšiu dostupnú zdravotnú starostlivosť; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby dekriminalizovali umelé prerušenie tehotenstva a odstránili a potlačili prekážky brániace bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva a prístupu k sexuálnej a reprodukčnej zdravotnej starostlivosti a službám; vyzýva členské štáty, aby zaručili nediskriminačný prístup k bezpečným, legálnym a bezplatným službám umelého prerušenia tehotenstva, k službám a materiálom predpôrodnej a materskej zdravotnej starostlivosti, dobrovoľnému plánovaniu rodiny, antikoncepcii, službám pre mladých, ako aj k prevencii, liečbe, starostlivosti a podpore v súvislosti s HIV; |
| --- | --- |

29.

| 30. | odsudzuje skutočnosť, že ženy nemajú prístup k službám umelého prerušenia tehotenstva z dôvodu bežnej praxe v niektorých členských štátoch, ktorá umožňuje lekárom a v niektorých prípadoch aj celému zdravotníckemu zariadeniu odmietnuť poskytovanie zdravotníckych služieb na základe doložky o výhrade svedomia, čo vedie k odopieraniu starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva na základe náboženstva alebo svedomia a ohrozuje životy a práva žien; poznamenáva, že táto doložka sa často používa aj v situáciách, keď by akékoľvek zdržanie mohlo ohroziť život alebo zdravie pacienta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby v plnej miere využila svoju právomoc v oblasti zdravotnej politiky a aby v rámci programu EU4Health na obdobie 2021 – 2027 poskytla podporu členským štátom pri zaručovaní univerzálneho prístupu k SRZP, pri podpore informovanosti a vzdelávania v oblasti zdravia, pri posilňovaní vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a vzostupnej konvergencii noriem zdravotnej starostlivosti s cieľom znížiť nerovnosti v oblasti zdravia v rámci členských štátov a medzi nimi a pri uľahčovaní výmeny najlepších postupov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o SRZP; vyzýva členské štáty, aby pokročili smerom k všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti, v prípade ktorej sú SRZP zásadné; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Európskej komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, prezidentovi Spojených štátov amerických a jeho administratíve, Kongresu USA a Najvyššiemu súdu USA. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  https://www.politico.com/news/2022/05/02/supreme-court-abortion-draft-opinion-00029473

(2)  Ú. v. EÚ C 132, 24.3.2022, s. 189.

(3)  Ú. v. EÚ C 81, 18.2.2022, s. 43.

(4)  Ú. v. EÚ C 205, 20.5.2022, s. 44.

(5)  Ú. v. EÚ C 449, 23.12.2020, s. 102.

(6)  Ú. v. EÚ C 465, 17.11.2021, s. 160.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0206.

(8)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/abortion

(9)  Správa Populačného fondu OSN (UNFPA) s názvom Vidieť neviditeľné: dôvod na konanie v zanedbanej kríze neplánovaného tehotenstva, marec 2022.

(10)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/abortion

(11)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

(12)  Výbor OSN pre práva dieťaťa, všeobecný komentár č. 20 zo 6. decembra 2016 o uplatňovaní práv dieťaťa počas dospievania, odsek 60.

(13)  https://www.vice.com/en/article/m7vzjb/location-data-abortion-clinics-safegraph-planned-parenthood

(14)  https://reproductiverights.org/maps/worlds-abortion-laws/

(15)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

(16)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

(17)  https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ohchr.org%2Fsites%2Fdefault%2Ffiles%2FHRBodies%2FHRC%2FRegularSessions%2FSession35%2FDocuments%2FA_HRC_35_23_AUV.docx&wdOrigin=BROWSELINK

(18)  https://www.ohchr.org/en/statements/2021/09/united-states-un-experts-denounce-further-attacks-against-right-safe-abortion

(19)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/ INFO_Abortion_WEB.pdf

(20)  Vrátane, okrem iného, Opčného protokolu k Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (1999), Amerického dohovoru o ľudských právach (1969), Dodatkového protokolu k Americkému dohovoru o ľudských právach v oblasti hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv (1988), Protokolu k Americkému dohovoru o ľudských právach o zrušení trestu smrti (1990), Prvého a Druhého opčného protokolu k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach (1966 a 1989), Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach (1966), Opčného protokolu k Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach (2008), Opčného protokolu k Dohovoru proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu (2002), Dohovoru OSN o právach dieťaťa (1989), Opčného protokolu k Dohovoru o právach dieťaťa o procedúre oznámení (2011), Medzinárodného dohovoru o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín (1990), Dohovoru o právnom postavení utečencov (1951), Medzinárodného dohovoru na ochranu všetkých osôb pred nedobrovoľným zmiznutím (2006), Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím (2006) a Opčného protokolu k Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím (2006).

(21)  Správa Populačného fondu OSN (UNFPA) s názvom Vidieť neviditeľné: dôvod na konanie v zanedbanej kríze neplánovaného tehotenstva, 30. marca 2022.

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/130 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/130

---

P9_TA(2022)0244

Výzva na zvolanie konventu na účel revízie zmlúv

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o výzve na zvolanie konventu na účel revízie zmlúv (2022/2705(RSP))

(2022/C 493/13)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 48 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“),

| — | so zreteľom na správu o konečnom výsledku Konferencie o budúcnosti Európy (ďalej len „konferencia“) z 9. mája 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o konečnom výsledku Konferencie o budúcnosti Európy (ďalej len „konferencia“) z 9. mája 2022,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. mája 2022 o opatreniach v nadväznosti na Konferenciu o budúcnosti Európy (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. mája 2022 o opatreniach v nadväznosti na Konferenciu o budúcnosti Európy (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia zo 16. februára 2017 o možnom vývoji a úpravách súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie (2) a z 13. februára 2019 o stave diskusie o budúcnosti Európy (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia zo 16. februára 2017 o možnom vývoji a úpravách súčasnej inštitucionálnej štruktúry Európskej únie (2) a z 13. februára 2019 o stave diskusie o budúcnosti Európy (3),

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže súčasná verzia zmlúv nadobudla platnosť 1. decembra 2009 a keďže Európska únia odvtedy čelila viacerým krízam a bezprecedentným výzvam; |
| --- | --- |

A.

keďže súčasná verzia zmlúv nadobudla platnosť 1. decembra 2009 a keďže Európska únia odvtedy čelila viacerým krízam a bezprecedentným výzvam;

| B. | keďže 9. mája 2022 konferencia ukončila svoju prácu a predložila svoje závery, ktoré obsahujú 49 návrhov a 326 opatrení; |
| --- | --- |

B.

keďže 9. mája 2022 konferencia ukončila svoju prácu a predložila svoje závery, ktoré obsahujú 49 návrhov a 326 opatrení;

| C. | keďže okrem legislatívnych návrhov je potrebné začať proces inštitucionálnych reforiem s cieľom realizovať odporúčania a naplniť očakávania, ktoré vyplynuli z tohto procesu účasti občanov; |
| --- | --- |

C.

keďže okrem legislatívnych návrhov je potrebné začať proces inštitucionálnych reforiem s cieľom realizovať odporúčania a naplniť očakávania, ktoré vyplynuli z tohto procesu účasti občanov;

| D. | keďže nové politiky a v niektorých prípadoch zmeny zmluvy nie sú potrebné ako nástroj ako taký, ale v záujme všetkých občanov EÚ, pretože ich cieľom je pretvoriť EÚ spôsobom, ktorý posilní jej schopnosť konať, ako aj jej demokratickú legitimitu a zodpovednosť; |
| --- | --- |

D.

keďže nové politiky a v niektorých prípadoch zmeny zmluvy nie sú potrebné ako nástroj ako taký, ale v záujme všetkých občanov EÚ, pretože ich cieľom je pretvoriť EÚ spôsobom, ktorý posilní jej schopnosť konať, ako aj jej demokratickú legitimitu a zodpovednosť;

| 1. | víta závery konferencie z 9. mája 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že v súlade so zakladajúcim textom konferencie sa Európsky parlament, Rada a Komisia zaviazali účinne nadviazať na závery konferencie, a to v rámci svojich právomocí a v súlade so zmluvami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konštatuje, že viaceré návrhy konferencie si vyžadujú zmeny zmlúv a že Výbor Európskeho parlamentu pre ústavné veci pripravuje podľa nich návrhy na zmeny zmluvy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poukazuje, najmä v nadväznosti na najnovšie krízy, že zmluvy sa musia urýchlene zmeniť, aby sa zabezpečilo, že Únia bude mať právomoc prijímať účinnejšie opatrenia počas budúcich kríz; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predkladá preto Rade v rámci riadneho revízneho postupu ustanoveného v článku 48 Zmluvy o EÚ okrem iného tieto návrhy na zmenu zmlúv:






  — | posilniť schopnosť Únie konať reformou hlasovacích postupov, ktorá bude zahŕňať aj možnosť prijímať rozhodnutia v Rade v príslušných oblastiach, ako je prijímanie sankcií a tzv. premosťovacích doložiek, a v prípade núdze hlasovaním kvalifikovanou väčšinou namiesto jednomyseľného hlasovania; |
| --- | --- | --- |

5.

—

posilniť schopnosť Únie konať reformou hlasovacích postupov, ktorá bude zahŕňať aj možnosť prijímať rozhodnutia v Rade v príslušných oblastiach, ako je prijímanie sankcií a tzv. premosťovacích doložiek, a v prípade núdze hlasovaním kvalifikovanou väčšinou namiesto jednomyseľného hlasovania;

| — | prispôsobiť právomoci prenesené na Úniu v zmluvách, najmä v oblasti zdravia a cezhraničných ohrození zdravia, pri dobudovaní energetickej únie založenej na energetickej efektívnosti a energii z obnoviteľných zdrojov navrhnutej v súlade s medzinárodnými dohodami o zmierňovaní zmeny klímy, v oblasti obrany a v sociálnej a hospodárskej politike; zabezpečiť úplné vykonávanie európskeho piliera sociálnych práv a začleniť sociálny pokrok v článku 9 ZFEÚ, ktorý je prepojený s protokolom o sociálnom pokroku, do zmlúv; podporovať posilňovanie konkurencieschopnosti a odolnosti hospodárstva EÚ s osobitnou pozornosťou venovanou malým a stredným podnikom a kontrole konkurencieschopnosti a podporovať investície orientované na budúcnosť zamerané na spravodlivú, zelenú a digitálnu transformáciu; |
| --- | --- |

—

prispôsobiť právomoci prenesené na Úniu v zmluvách, najmä v oblasti zdravia a cezhraničných ohrození zdravia, pri dobudovaní energetickej únie založenej na energetickej efektívnosti a energii z obnoviteľných zdrojov navrhnutej v súlade s medzinárodnými dohodami o zmierňovaní zmeny klímy, v oblasti obrany a v sociálnej a hospodárskej politike; zabezpečiť úplné vykonávanie európskeho piliera sociálnych práv a začleniť sociálny pokrok v článku 9 ZFEÚ, ktorý je prepojený s protokolom o sociálnom pokroku, do zmlúv; podporovať posilňovanie konkurencieschopnosti a odolnosti hospodárstva EÚ s osobitnou pozornosťou venovanou malým a stredným podnikom a kontrole konkurencieschopnosti a podporovať investície orientované na budúcnosť zamerané na spravodlivú, zelenú a digitálnu transformáciu;

| — | udeliť Európskemu parlamentu plné spolurozhodovacie práva týkajúce sa rozpočtu EÚ a právo iniciovať, meniť alebo rušiť právne predpisy; |
| --- | --- |

—

udeliť Európskemu parlamentu plné spolurozhodovacie práva týkajúce sa rozpočtu EÚ a právo iniciovať, meniť alebo rušiť právne predpisy;

| — | posilniť postup na ochranu hodnôt, na ktorých je EÚ založená, a objasniť vymedzenie a dôsledky porušovania základných hodnôt (článok 7 Zmluvy o EÚ a Charta základných práv Európskej únie); |
| --- | --- |

—

posilniť postup na ochranu hodnôt, na ktorých je EÚ založená, a objasniť vymedzenie a dôsledky porušovania základných hodnôt (článok 7 Zmluvy o EÚ a Charta základných práv Európskej únie);

| 6. | konkrétne navrhuje, aby sa nasledujúce články zmluvy zmenili takto:






  — | Článok 29 Zmluvy o EÚ

  „Rada prijíma rozhodnutia, ktoré vymedzujú pozíciu Únie k určitej záležitosti geografickej alebo vecnej povahy.
  Ak rozhodnutie ustanovuje prerušenie alebo čiastočné alebo úplné obmedzenie hospodárskych a finančných vzťahov s jednou alebo viacerými tretími krajinami, Rada sa uznáša kvalifikovanou väčšinou.
  Členské štáty zabezpečia, aby ich vnútroštátne politiky zodpovedali pozíciám Únie.“ |
| --- | --- | --- |

6.

—

Článok 29 Zmluvy o EÚ

„Rada prijíma rozhodnutia, ktoré vymedzujú pozíciu Únie k určitej záležitosti geografickej alebo vecnej povahy.
  Ak rozhodnutie ustanovuje prerušenie alebo čiastočné alebo úplné obmedzenie hospodárskych a finančných vzťahov s jednou alebo viacerými tretími krajinami, Rada sa uznáša kvalifikovanou väčšinou.
  Členské štáty zabezpečia, aby ich vnútroštátne politiky zodpovedali pozíciám Únie.“

| — | Článok 48 ods. 7 štvrtý pododsek Zmluvy o EÚ

  „Európska rada sa pri prijímaní
  týchto rozhodnutí
  uznáša
  kvalifikovanou väčšinou, ako je vymedzená v článku 238 ods. 3 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
  po udelení súhlasu Európskeho parlamentu, ktorý sa uznáša väčšinou svojich poslancov.“ |
| --- | --- |

—

Článok 48 ods. 7 štvrtý pododsek Zmluvy o EÚ

„Európska rada sa pri prijímaní
  týchto rozhodnutí
  uznáša
  kvalifikovanou väčšinou, ako je vymedzená v článku 238 ods. 3 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
  po udelení súhlasu Európskeho parlamentu, ktorý sa uznáša väčšinou svojich poslancov.“

| 7. | vyzýva Radu, aby tieto návrhy predložila priamo Európskej rade na preskúmanie s cieľom zvolať konvent zložený zo zástupcov národných parlamentov, hláv štátov alebo predsedov vlád členských štátov, Európskeho parlamentu a Komisie; |
| --- | --- |

7.

vyzýva Radu, aby tieto návrhy predložila priamo Európskej rade na preskúmanie s cieľom zvolať konvent zložený zo zástupcov národných parlamentov, hláv štátov alebo predsedov vlád členských štátov, Európskeho parlamentu a Komisie;

| 8. | domnieva sa, že zástupcovia sociálnych partnerov EÚ, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, Európskeho výboru regiónov, občianskej spoločnosti EÚ a kandidátskych krajín by mali byť pozvaní ako pozorovatelia konventu; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že zástupcovia sociálnych partnerov EÚ, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, Európskeho výboru regiónov, občianskej spoločnosti EÚ a kandidátskych krajín by mali byť pozvaní ako pozorovatelia konventu;

| 9. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

9.

poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0141.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 252, 18.7.2018, s. 201.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 449, 23.12.2020, s. 90.

3

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/132 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/132

---

P9_TA(2022)0245

Nový obchodný nástroj na zákaz výrobkov, ktoré sú výsledkom nútenej práce

Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o novom obchodnom nástroji na zákaz výrobkov, ktoré sú výsledkom nútenej práce (2022/2611(RSP))

(2022/C 493/14)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na prejav o stave Únie predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej z 15. septembra 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prejav o stave Únie predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej z 15. septembra 2021,

| — | so zreteľom na návrh Komisie z 23. februára 2022 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937, COM(2022)0071, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie z 23. februára 2022 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937, COM(2022)0071,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. februára 2022 o dôstojnej práci na celom svete v záujme globálnej spravodlivej transformácie a udržateľnej obnovy (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. februára 2022 o dôstojnej práci na celom svete v záujme globálnej spravodlivej transformácie a udržateľnej obnovy (COM(2022)0066),

| — | so zreteľom na usmernenie Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť z 12. júla 2021 o náležitej starostlivosti pre podniky EÚ s cieľom riešiť riziko nútenej práce v ich operáciách a dodávateľských reťazcoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenie Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť z 12. júla 2021 o náležitej starostlivosti pre podniky EÚ s cieľom riešiť riziko nútenej práce v ich operáciách a dodávateľských reťazcoch,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o nútenej práci a situácii Ujgurov v Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o nútenej práci a situácii Ujgurov v Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2021 o nútenej práci v továrni spoločnosti Linglong a environmentálnych protestoch v Srbsku (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2021 o nútenej práci v továrni spoločnosti Linglong a environmentálnych protestoch v Srbsku (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2021 s odporúčaniami pre Komisiu k náležitej starostlivosti podnikov a zodpovednosti podnikov (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2021 s odporúčaniami pre Komisiu k náležitej starostlivosti podnikov a zodpovednosti podnikov (3),

| — | so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o nútenej práci z roku 1930 a protokol k nemu z roku 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o nútenej práci z roku 1930 a protokol k nemu z roku 2014,

| — | so zreteľom na Dohovor MOP o najhorších formách detskej práce z roku 1999, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor MOP o najhorších formách detskej práce z roku 1999,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

| — | so zreteľom na hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv,

| — | so zreteľom na usmernenia OECD pre nadnárodné podniky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia OECD pre nadnárodné podniky,

| — | so zreteľom na otázku Komisii o novom obchodnom nástroji na zákaz výrobkov, ktoré sú výsledkom nútenej práce (O-000018/2022 – B9-0015/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku Komisii o novom obchodnom nástroji na zákaz výrobkov, ktoré sú výsledkom nútenej práce (O-000018/2022 – B9-0015/2022),

| — | so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre medzinárodný obchod, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre medzinárodný obchod,

| A. | keďže v Dohovore MOP o nútenej práci z roku 1930 (č. 29) sa nútená práca definuje ako „každá práca alebo služba, ktorá sa od ktorejkoľvek osoby vymáha pod hrozbou akéhokoľvek trestu a na ktorú sa dotknutá osoba neponúkla dobrovoľne“; keďže MOP používa 11 ukazovateľov na identifikáciu nútenej práce; keďže týmito ukazovateľmi sú: zneužívanie zraniteľnosti, klamstvo, obmedzovanie pohybu, izolácia, fyzické a sexuálne násilie, zastrašovanie a hrozby, zadržiavanie dokladov totožnosti, zadržiavanie miezd, dlhové otroctvo, nevhodné pracovné a životné podmienky a nadmerné nadčasy; keďže niekedy je na určenie prítomnosti nútenej práce potrebný viac ako jeden z uvedených ukazovateľov; |
| --- | --- |

A.

keďže v Dohovore MOP o nútenej práci z roku 1930 (č. 29) sa nútená práca definuje ako „každá práca alebo služba, ktorá sa od ktorejkoľvek osoby vymáha pod hrozbou akéhokoľvek trestu a na ktorú sa dotknutá osoba neponúkla dobrovoľne“; keďže MOP používa 11 ukazovateľov na identifikáciu nútenej práce; keďže týmito ukazovateľmi sú: zneužívanie zraniteľnosti, klamstvo, obmedzovanie pohybu, izolácia, fyzické a sexuálne násilie, zastrašovanie a hrozby, zadržiavanie dokladov totožnosti, zadržiavanie miezd, dlhové otroctvo, nevhodné pracovné a životné podmienky a nadmerné nadčasy; keďže niekedy je na určenie prítomnosti nútenej práce potrebný viac ako jeden z uvedených ukazovateľov;

| B. | keďže podľa odhadov MOP sa 25 miliónov ľudí na celom svete v súčasnosti nachádza v situácii nútenej práce, z čoho 20,8 milióna vykonáva takúto prácu u súkromníka a 4,1 milióna je k takejto práci donúteného štátom; keďže ženy a dievčatá tvoria 61 % osôb vykonávajúcich nútenú prácu; keďže migrujúci pracovníci sú obzvlášť vystavení nútenej práci; keďže pandémia ochorenia COVID-19 situáciu zhoršila; |
| --- | --- |

B.

keďže podľa odhadov MOP sa 25 miliónov ľudí na celom svete v súčasnosti nachádza v situácii nútenej práce, z čoho 20,8 milióna vykonáva takúto prácu u súkromníka a 4,1 milióna je k takejto práci donúteného štátom; keďže ženy a dievčatá tvoria 61 % osôb vykonávajúcich nútenú prácu; keďže migrujúci pracovníci sú obzvlášť vystavení nútenej práci; keďže pandémia ochorenia COVID-19 situáciu zhoršila;

| C. | keďže z najnovších celosvetových odhadov MOP vyplýva, že na začiatku roku 2020 na celom svete pracovalo 160 miliónov detí, čo predstavuje takmer 1 z 10 detí na celom svete; keďže 79 miliónov detí – takmer polovica všetkých detí, ktoré pracujú – sú obeťami najhorších foriem detskej práce a vykonávajú nebezpečnú prácu, ktorá priamo ohrozuje ich zdravie, bezpečnosť a morálny vývoj; |
| --- | --- |

C.

keďže z najnovších celosvetových odhadov MOP vyplýva, že na začiatku roku 2020 na celom svete pracovalo 160 miliónov detí, čo predstavuje takmer 1 z 10 detí na celom svete; keďže 79 miliónov detí – takmer polovica všetkých detí, ktoré pracujú – sú obeťami najhorších foriem detskej práce a vykonávajú nebezpečnú prácu, ktorá priamo ohrozuje ich zdravie, bezpečnosť a morálny vývoj;

| D. | keďže výskum ukázal, že nútená práca bráni udržateľnému rozvoju a má negatívny vplyv na medzigeneračnú chudobu, nerovnosť a správu vecí verejných, pričom zároveň podnecuje korupciu a nezákonné finančné toky; |
| --- | --- |

D.

keďže výskum ukázal, že nútená práca bráni udržateľnému rozvoju a má negatívny vplyv na medzigeneračnú chudobu, nerovnosť a správu vecí verejných, pričom zároveň podnecuje korupciu a nezákonné finančné toky;

| E. | keďže hospodárstvo EÚ je spojené s miliónmi pracovníkov na celom svete cez globálne dodávateľské reťazce; keďže spotrebitelia v EÚ chcú mať istotu, že tovar, ktorý kupujú, sa vyrába udržateľným a spravodlivým spôsobom, ktorý zabezpečuje dôstojnú prácu tým, ktorí ho vyrábajú; |
| --- | --- |

E.

keďže hospodárstvo EÚ je spojené s miliónmi pracovníkov na celom svete cez globálne dodávateľské reťazce; keďže spotrebitelia v EÚ chcú mať istotu, že tovar, ktorý kupujú, sa vyrába udržateľným a spravodlivým spôsobom, ktorý zabezpečuje dôstojnú prácu tým, ktorí ho vyrábajú;

| F. | keďže nútená práca je necenový vonkajší faktor, ktorý brzdí inovácie a produktivitu a dáva nespravodlivú konkurenčnú výhodu podnikom a vládam, ktoré ju podporujú; |
| --- | --- |

F.

keďže nútená práca je necenový vonkajší faktor, ktorý brzdí inovácie a produktivitu a dáva nespravodlivú konkurenčnú výhodu podnikom a vládam, ktoré ju podporujú;

| G. | keďže predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen vo svojom prejave o stave Únie v roku 2021 potvrdila, že Komisia navrhne zákaz výrobkov na trhu EÚ, ktoré sú výsledkom nútenej práce; |
| --- | --- |

G.

keďže predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen vo svojom prejave o stave Únie v roku 2021 potvrdila, že Komisia navrhne zákaz výrobkov na trhu EÚ, ktoré sú výsledkom nútenej práce;

| H. | keďže Komisia vo svojom návrhu smernice o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti stanovuje povinnosti náležitej starostlivosti nad určitou prahovou hodnotou pre veľké spoločnosti, ako aj pre niektoré ďalšie spoločnosti v obzvlášť citlivých odvetviach s cieľom identifikovať skutočné a potenciálne nepriaznivé vplyvy na ľudské práva vrátane pracovných práv a tiež na životné prostredie v rámci globálnych dodávateľských reťazcov, predchádzať im, zmierňovať ich a zodpovedať za ne; |
| --- | --- |

H.

keďže Komisia vo svojom návrhu smernice o náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti stanovuje povinnosti náležitej starostlivosti nad určitou prahovou hodnotou pre veľké spoločnosti, ako aj pre niektoré ďalšie spoločnosti v obzvlášť citlivých odvetviach s cieľom identifikovať skutočné a potenciálne nepriaznivé vplyvy na ľudské práva vrátane pracovných práv a tiež na životné prostredie v rámci globálnych dodávateľských reťazcov, predchádzať im, zmierňovať ich a zodpovedať za ne;

| I. | keďže v oznámení Komisie z 23. februára 2022 o dôstojnej práci na celom svete v záujme globálnej spravodlivej transformácie a udržateľnej obnovy (COM(2022)0066) sa stanovujú plány Komisie na prípravu novej legislatívnej iniciatívy, ktorá zakáže uvádzanie na trh EÚ výrobkov vyrobených nútenou prácou vrátane nútenej detskej práce; keďže táto nová iniciatíva sa bude vzťahovať na domáce, ako aj na dovážané výrobky a skombinuje sa ňou zákaz so silným rámcom presadzovania práva založeným na analýze rizika; |
| --- | --- |

I.

keďže v oznámení Komisie z 23. februára 2022 o dôstojnej práci na celom svete v záujme globálnej spravodlivej transformácie a udržateľnej obnovy (COM(2022)0066) sa stanovujú plány Komisie na prípravu novej legislatívnej iniciatívy, ktorá zakáže uvádzanie na trh EÚ výrobkov vyrobených nútenou prácou vrátane nútenej detskej práce; keďže táto nová iniciatíva sa bude vzťahovať na domáce, ako aj na dovážané výrobky a skombinuje sa ňou zákaz so silným rámcom presadzovania práva založeným na analýze rizika;

| J. | keďže nútená práca je komplexným javom a zákaz výrobkov z nútenej práce nebude stačiť na odstránenie nútenej práce a vyriešenie podstaty tohto problému; keďže v záujme riešenia tejto globálnej otázky by sa EÚ mala zamerať aj na dialóg s tretími krajinami, technickú pomoc, budovanie kapacít a zvyšovanie informovanosti; keďže EÚ by mala tiež aktívne pracovať na multilaterálnej úrovni s cieľom nájsť kolektívne riešenia na odstránenie nútenej práce; |
| --- | --- |

J.

keďže nútená práca je komplexným javom a zákaz výrobkov z nútenej práce nebude stačiť na odstránenie nútenej práce a vyriešenie podstaty tohto problému; keďže v záujme riešenia tejto globálnej otázky by sa EÚ mala zamerať aj na dialóg s tretími krajinami, technickú pomoc, budovanie kapacít a zvyšovanie informovanosti; keďže EÚ by mala tiež aktívne pracovať na multilaterálnej úrovni s cieľom nájsť kolektívne riešenia na odstránenie nútenej práce;

| K. | keďže viaceré spoločnosti EÚ dodržiavajú niekoľko dobrovoľných a prekrývajúcich sa súborov usmernení o zodpovednom obchodnom správaní, ale ich uplatňovanie si aj naďalej vyžaduje zlepšenie; keďže na riešenie tohto problému už má EÚ zavedené povinné pravidlá náležitej starostlivosti v konkrétnych odvetviach, ako je drevo a získavanie nerastných surovín z konfliktných oblastí; |
| --- | --- |

K.

keďže viaceré spoločnosti EÚ dodržiavajú niekoľko dobrovoľných a prekrývajúcich sa súborov usmernení o zodpovednom obchodnom správaní, ale ich uplatňovanie si aj naďalej vyžaduje zlepšenie; keďže na riešenie tohto problému už má EÚ zavedené povinné pravidlá náležitej starostlivosti v konkrétnych odvetviach, ako je drevo a získavanie nerastných surovín z konfliktných oblastí;

| L. | keďže účinnosť vylúčenia výrobkov z nútenej práce bude závisieť od niekoľkých faktorov, ako je percentuálny podiel celosvetového odvetvového dopytu, ktorý sa podieľa na bojkote; náklady a životaschopnosť vyvážajúcich firiem v súvislosti s odklonením obchodu, prerozdelením obchodu alebo transformáciou výrobkov; trhová sila dodávateľa a ako bude hostiteľská vláda reagovať na vonkajší tlak; |
| --- | --- |

L.

keďže účinnosť vylúčenia výrobkov z nútenej práce bude závisieť od niekoľkých faktorov, ako je percentuálny podiel celosvetového odvetvového dopytu, ktorý sa podieľa na bojkote; náklady a životaschopnosť vyvážajúcich firiem v súvislosti s odklonením obchodu, prerozdelením obchodu alebo transformáciou výrobkov; trhová sila dodávateľa a ako bude hostiteľská vláda reagovať na vonkajší tlak;

| M. | keďže na vyriešenie rôznych problémov súvisiacich s nútenou prácou treba skombinovať niekoľko nástrojov; |
| --- | --- |

M.

keďže na vyriešenie rôznych problémov súvisiacich s nútenou prácou treba skombinovať niekoľko nástrojov;

| N. | keďže na to, aby bolo prípadné vylúčenie výrobkov v súlade s pravidlami WTO, musí byť štruktúrované tak, aby sa zabránilo porušovaniu zásad voľného obchodu, ktoré bránia diskriminácii tovaru podľa zemepisného pôvodu; keďže článok XX Všeobecnej dohody o clách a obchode poskytuje právny základ na odôvodnenie rozhodnutí o vylúčení výrobkov; keďže každé takéto vylúčenie musí byť založené na dôkazoch a musí prebiehať po konzultácii s dotknutými stranami; |
| --- | --- |

N.

keďže na to, aby bolo prípadné vylúčenie výrobkov v súlade s pravidlami WTO, musí byť štruktúrované tak, aby sa zabránilo porušovaniu zásad voľného obchodu, ktoré bránia diskriminácii tovaru podľa zemepisného pôvodu; keďže článok XX Všeobecnej dohody o clách a obchode poskytuje právny základ na odôvodnenie rozhodnutí o vylúčení výrobkov; keďže každé takéto vylúčenie musí byť založené na dôkazoch a musí prebiehať po konzultácii s dotknutými stranami;

| O. | keďže zavedenie zákazu výrobkov vyrobených nútenou prácou je politickou prioritou Európskeho parlamentu aj EÚ ako celku; |
| --- | --- |

O.

keďže zavedenie zákazu výrobkov vyrobených nútenou prácou je politickou prioritou Európskeho parlamentu aj EÚ ako celku;

| 1. | žiada nový obchodný nástroj zlučiteľný s pravidlami WTO, ktorý by dopĺňal pravidlá náležitej starostlivosti podnikov v oblasti udržateľnosti, zakazoval by dovoz a vývoz výrobkov vyrobených alebo prepravovaných nútenou prácou a mal by byť doplnený opatreniami pre obchod vnútri EÚ; zdôrazňuje, že akýkoľvek budúci rámec EÚ musí byť primeraný, nediskriminačný a účinný a musí rešpektovať záväzok voči otvorenému obchodnému systému založenému na pravidlách; zdôrazňuje, že nový návrh by mohol byť založený na najlepších postupoch krajín s podobnými zavedenými právnymi predpismi, ako sú USA a Kanada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že identifikácia nútenej práce by mala vychádzať z ukazovateľov nútenej práce MOP vrátane usmernení Hard to see, harder to count – Survey guidelines to estimate forced labour of adults and children (Ťažko vidieť, ťažko spočítať – usmernenia k prieskumu na odhad nútenej práce dospelých a detí); |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že nový nástroj by mal umožniť zákaz výrobkov nútenej práce z konkrétneho miesta výroby, od konkrétneho dovozcu alebo spoločnosti, z konkrétneho regiónu v prípade štátom podporovanej nútenej práce a z konkrétneho dopravného plavidla alebo flotily; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnieva sa, že v rámci nového nástroja EÚ by verejné orgány mali z vlastnej iniciatívy alebo na základe získaných informácií zadržať tovar na hraniciach EÚ, ak sa domnievajú, že existujú dostatočné dôkazy o tom, že tento tovar bol vyrobený alebo prepravený nútenou prácou; konštatuje, že dovozca, ktorého tovar bol zadržaný, by mal mať možnosť vyvrátiť obvinenie tým, že preukáže, že tovar nebol vyrobený alebo prepravený nútenou prácou, čo potom môže viesť k uvoľneniu tovaru; zdôrazňuje, že dôkazy o neexistencii nútenej práce musia vychádzať z noriem MOP; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konštatuje, že výrobky by sa mali zaistiť na základe zistení verejných orgánov založených na dostatočných dôkazoch o tom, že na výrobu alebo prepravu tovaru sa použila nútená práca, alebo ak tovar pochádza z konkrétneho regiónu, v ktorom prevláda štátom nariadená nútená práca; zdôrazňuje, že zaistený náklad sa uvoľní, ak spoločnosť dokáže, že sa nepoužila žiadna nútená práca alebo že sa uskutočnila náprava a ukazovatele nútenej práce už neexistujú; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznáva, že mnohé spoločnosti EÚ sa už usilujú zabezpečiť, aby sa praktiky, ktoré porušujú ľudské práva a pracovné práva, nevykonávali v ich dodávateľských reťazcoch; vyzýva Komisiu, aby spoločnostiam, najmä MSP, ponúkla technickú a inú primeranú podporu pri dodržiavaní nových pravidiel s cieľom zabrániť zbytočnej záťaži pre MSP; ďalej vyzýva Komisiu, aby posúdila vykonávanie nástroja a jeho vplyv na spoločnosti EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že Komisia, najmä hlavný úradník pre presadzovanie práva v oblasti obchodu, ako aj vnútroštátne orgány, musia mať právomoc začať vyšetrovania; konštatuje, že verejné orgány by mali byť schopné konať na základe informácií poskytnutých zainteresovanými stranami, mimovládnymi organizáciami alebo dotknutými pracovníkmi a využitím formalizovaného a bezpečného postupu podávania sťažností, napríklad jednotného kontaktného miesta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že nový nástroj EÚ bude od zodpovedných spoločností vyžadovať, aby pred zrušením dovozných obmedzení zabezpečili dotknutým pracovníkom nápravu; vyzýva na monitorovanie nápravných a korekčných opatrení v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane organizácií občianskej spoločnosti a odborových zväzov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnieva sa, že na úrovni EÚ by sa mal vytvoriť koordinačný systém na podporu colných orgánov členských štátov a zabezpečenie transparentnosti všetkých začatých postupov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že verejné orgány môžu požiadať spoločnosti, aby zverejnili relevantné informácie týkajúce sa dcérskych spoločností, dodávateľov, subdodávateľov, zmluvných dodávateľov a obchodných partnerov v dodávateľskom reťazci, a to s náležitým ohľadom na obchodné tajomstvo; na tento účel vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia na pomoc spoločnostiam pri vytváraní procesu mapovania dodávateľského reťazca s cieľom určiť, čo predstavuje relevantné informácie; zdôrazňuje, že verejná databáza obsahujúca informácie o jednotlivých dodávateľoch, riziku, ktoré predstavujú, alebo naopak dôkazy o dôstojnej práci, by mohla znížiť administratívnu záťaž spoločností; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žiada, aby sa vytvoril a udržiaval verejný zoznam sankcionovaných subjektov, regiónov a výrobkov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje význam spolupráce s podobne zmýšľajúcimi partnermi, aby sa skoncovalo s nútenou prácou na celom svete a zabezpečilo, aby sa s tovarom vyrobeným nútenou prácou neobchodovalo; konštatuje, že je potrebné spoločné úsilie, aby sa predišlo obchádzaniu zákazu a aby sa tovar, pri ktorom existuje podozrenie, že bol vyrobený nútenou prácou, nemohol presmerovať; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnieva sa, že s cieľom dosiahnuť zmenu na celom svete by EÚ mala úzko spolupracovať so svojimi partnermi prostredníctvom spoločných opatrení a vyšetrovaní; žiada, aby delegácie EÚ zohrávali aktívnu úlohu pri spolupráci s krajinami mimo EÚ a zainteresovanými stranami v otázkach súvisiacich s novými právnymi predpismi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | konštatuje, že nový obchodný nástroj na zákaz výrobkov vyrobených nútenou prácou by mal byť celistvý a mal by dopĺňať ďalšie iniciatívy v oblasti náležitej starostlivosti a platné ustanovenia v oblasti ľudských práv a udržateľnosti; konštatuje, že by sa to malo zohľadniť pri preskúmaní 15-bodového akčného plánu o kapitolách o obchode a udržateľnom rozvoji (TSD) a v následných kapitolách o TSD v dohodách EÚ o voľnom obchode; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva na využívanie verejných a súkromných investícií na rozvoj dodatočnej výrobnej kapacity bez nútenej práce v dotknutých dodávateľských reťazcoch; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Komisii, Rade a členským štátom. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 445, 29.10.2021, s. 114.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0511.

(3)  Ú. v. EÚ C 474, 24.11.2021, s. 11.

---

ODPORÚČANIA

Európsky parlament

Streda 8. júna 2022

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/136 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/136

---

P9_TA(2022)0235

Zahraničná, bezpečnostná a obranná politika EÚ po ruskej útočnej vojne proti Ukrajine

Odporúčanie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 Rade a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politike EÚ po ruskej útočnej vojne proti Ukrajine (2022/2039(INI))

(2022/C 493/15)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na hlavy II, III a V Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluvy o EÚ“) a na záväzok stanovený v preambule týkajúci sa vykonávania spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a najmä na jej článok 10 ods. 1 a 2, článok 13 ods. 2, článok 14 ods. 1, článok 16 ods. 1, článok 24 ods. 1, články 26, 36, 41, článok 42 ods. 2, 3, 6 a 7, články 44, 45 a 46 a na jej protokol č. 10, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavy II, III a V Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluvy o EÚ“) a na záväzok stanovený v preambule týkajúci sa vykonávania spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a najmä na jej článok 10 ods. 1 a 2, článok 13 ods. 2, článok 14 ods. 1, článok 16 ods. 1, článok 24 ods. 1, články 26, 36, 41, článok 42 ods. 2, 3, 6 a 7, články 44, 45 a 46 a na jej protokol č. 10,

| — | so zreteľom na Strategický kompas pre bezpečnosť a obranu – za Európsku úniu, ktorá chráni svojich občanov, hodnoty a záujmy a prispieva k akčnému plánu v oblasti medzinárodného mieru a bezpečnosti, ktorý schválila Rada 21. marca 2022 a Európska rada 25. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Strategický kompas pre bezpečnosť a obranu – za Európsku úniu, ktorá chráni svojich občanov, hodnoty a záujmy a prispieva k akčnému plánu v oblasti medzinárodného mieru a bezpečnosti, ktorý schválila Rada 21. marca 2022 a Európska rada 25. marca 2022,

| — | so zreteľom na vyhlásenie hláv štátov alebo predsedov vlád EÚ z Versailles, ktoré sa konalo 11. marca 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hláv štátov alebo predsedov vlád EÚ z Versailles, ktoré sa konalo 11. marca 2022,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 18. mája 2022 s názvom Analýza nedostatočných investícií do obrany a ďalší postup (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 18. mája 2022 s názvom Analýza nedostatočných investícií do obrany a ďalší postup (JOIN(2022)0024),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky – výročná správa za rok 2021 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky – výročná správa za rok 2021 (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 s názvom Vykonávanie spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky – výročná správa za rok 2021 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2022 s názvom Vykonávanie spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky – výročná správa za rok 2021 (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. februára 2022 s názvom Príspevok Komisie k európskej obrane (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. februára 2022 s názvom Príspevok Komisie k európskej obrane (COM(2022)0060),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/509 z 22. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky mierový nástroj a ktorým sa zrušuje rozhodnutie (SZBP) 2015/528 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/509 z 22. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky mierový nástroj a ktorým sa zrušuje rozhodnutie (SZBP) 2015/528 (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. marca 2017 s názvom Ústavné, právne a inštitucionálne dôsledky spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky: možnosti, ktoré ponúka Lisabonská zmluva (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. marca 2017 s názvom Ústavné, právne a inštitucionálne dôsledky spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky: možnosti, ktoré ponúka Lisabonská zmluva (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. apríla 2022 o záveroch zo zasadnutia Európskej rady z 24. – 25. marca 2022 vrátane aktuálneho vývoja vojny proti Ukrajine a sankcií EÚ proti Rusku a ich vykonávania (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. apríla 2022 o záveroch zo zasadnutia Európskej rady z 24. – 25. marca 2022 vrátane aktuálneho vývoja vojny proti Ukrajine a sankcií EÚ proti Rusku a ich vykonávania (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2022 o potrebe naliehavého akčného plánu EÚ na zaistenie potravinovej bezpečnosti v EÚ aj mimo nej v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2022 o potrebe naliehavého akčného plánu EÚ na zaistenie potravinovej bezpečnosti v EÚ aj mimo nej v súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 1. marca 2022 o ruskej agresii voči Ukrajine (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. marca 2022 o ruskej agresii voči Ukrajine (7),

| — | so zreteľom na vyhlásenia vedúcich predstaviteľov Európskeho parlamentu zo 16. a z 24. februára 2022 o Ukrajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia vedúcich predstaviteľov Európskeho parlamentu zo 16. a z 24. februára 2022 o Ukrajine,

| — | so zreteľom na správu o konečnom výsledku Konferencie o budúcnosti Európy z mája 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o konečnom výsledku Konferencie o budúcnosti Európy z mája 2022,

| — | so zreteľom na komuniké zo samitu v Bruseli vydané hlavami štátov a predsedami vlád, ktorí sa zúčastnili na zasadnutí Severoatlantickej rady konanom 14. júna 2021 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na komuniké zo samitu v Bruseli vydané hlavami štátov a predsedami vlád, ktorí sa zúčastnili na zasadnutí Severoatlantickej rady konanom 14. júna 2021 v Bruseli,

| — | so zreteľom na analýzu a odporúčania skupiny pre reflexiu, ktorú vymenoval generálny tajomník NATO, z 25. novembra 2020 s názvom NATO 2030: zjednotení pre novú éru, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na analýzu a odporúčania skupiny pre reflexiu, ktorú vymenoval generálny tajomník NATO, z 25. novembra 2020 s názvom NATO 2030: zjednotení pre novú éru,

| — | so zreteľom na rezolúcie Valného zhromaždenia OSN z 2. marca 2022 o agresii voči Ukrajine, z 24. marca 2022 o humanitárnych dôsledkoch agresie voči Ukrajine a zo 7. apríla 2022 o pozastavení práv členstva Ruskej federácie v Rade pre ľudské práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Valného zhromaždenia OSN z 2. marca 2022 o agresii voči Ukrajine, z 24. marca 2022 o humanitárnych dôsledkoch agresie voči Ukrajine a zo 7. apríla 2022 o pozastavení práv členstva Ruskej federácie v Rade pre ľudské práva,

| — | so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (8) zahŕňajúcu prehĺbenú a komplexnú dohodu o voľnom obchode, ktorá nadobudla platnosť 1. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (8) zahŕňajúcu prehĺbenú a komplexnú dohodu o voľnom obchode, ktorá nadobudla platnosť 1. septembra 2017,

| — | so zreteľom na rozhodnutia Rady o reštriktívnych opatreniach EÚ voči Rusku v súvislosti s jeho vojnou na Ukrajine, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutia Rady o reštriktívnych opatreniach EÚ voči Rusku v súvislosti s jeho vojnou na Ukrajine,

| — | so zreteľom na Dohodu o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (9) (dohoda o obchode a spolupráci EÚ a Spojeného kráľovstva), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (9) (dohoda o obchode a spolupráci EÚ a Spojeného kráľovstva),

| — | so zreteľom na článok 118 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 118 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0164/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0164/2022),

| A. | keďže nevyprovokovaná a neodôvodnená vojenská agresia Ruskej federácie voči Ukrajine po ruskej invázii do Gruzínska v roku 2008 a iných aktoch agresie na celom svete je hrubým porušením medzinárodného práva, Charty OSN a zásad zakotvených v Helsinskom záverečnom akte z roku 1975, Budapeštianskom memorande z roku 1994 a Parížskej charte pre novú Európu z 21. novembra 1990 a vážne narúša európsku a globálnu bezpečnosť a stabilitu; |
| --- | --- |

A.

keďže nevyprovokovaná a neodôvodnená vojenská agresia Ruskej federácie voči Ukrajine po ruskej invázii do Gruzínska v roku 2008 a iných aktoch agresie na celom svete je hrubým porušením medzinárodného práva, Charty OSN a zásad zakotvených v Helsinskom záverečnom akte z roku 1975, Budapeštianskom memorande z roku 1994 a Parížskej charte pre novú Európu z 21. novembra 1990 a vážne narúša európsku a globálnu bezpečnosť a stabilitu;

| B. | keďže Ruská federácia nesplnila príkaz Medzinárodného súdneho dvora zo 16. marca 2022, v ktorom jednoznačne žiada Rusko, aby okamžite zastavilo svoje vojenské operácie a zabezpečilo, aby žiadne vojenské ani neregulárne ozbrojené jednotky, ktoré môže riadiť alebo podporovať, ani žiadne organizácie a osoby, ktoré môžu podliehať jeho kontrole alebo riadeniu, nepodnikali žiadne kroky na podporu existujúcich vojenských operácií; |
| --- | --- |

B.

keďže Ruská federácia nesplnila príkaz Medzinárodného súdneho dvora zo 16. marca 2022, v ktorom jednoznačne žiada Rusko, aby okamžite zastavilo svoje vojenské operácie a zabezpečilo, aby žiadne vojenské ani neregulárne ozbrojené jednotky, ktoré môže riadiť alebo podporovať, ani žiadne organizácie a osoby, ktoré môžu podliehať jeho kontrole alebo riadeniu, nepodnikali žiadne kroky na podporu existujúcich vojenských operácií;

| C. | keďže ruská invázia na Ukrajinu predstavuje útok na samotný európsky mierový poriadok, a tým ohrozuje základy, na ktorých bola postavená zahraničná, bezpečnostná a obranná politika Únie; keďže pretrvávajúce pokusy Ruska o vytvorenie nestability v susedstve Únie a na celom svete a o oslabenie a zmenu silou európskeho bezpečnostného poriadku si vyžadujú, aby Únia podstatne a rozhodne posilnila súdržnosť a účinnosť svojej zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky; |
| --- | --- |

C.

keďže ruská invázia na Ukrajinu predstavuje útok na samotný európsky mierový poriadok, a tým ohrozuje základy, na ktorých bola postavená zahraničná, bezpečnostná a obranná politika Únie; keďže pretrvávajúce pokusy Ruska o vytvorenie nestability v susedstve Únie a na celom svete a o oslabenie a zmenu silou európskeho bezpečnostného poriadku si vyžadujú, aby Únia podstatne a rozhodne posilnila súdržnosť a účinnosť svojej zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky;

| D. | keďže tisíce Ukrajincov prišli o život vo vojne, ktorú od roku 2014 vedie Ruská federácia proti Ukrajine; keďže ďalšie tisíce boli zranené a viac ako desať miliónov ľudí muselo opustiť svoje domovy alebo utiecť do susedných krajín; |
| --- | --- |

D.

keďže tisíce Ukrajincov prišli o život vo vojne, ktorú od roku 2014 vedie Ruská federácia proti Ukrajine; keďže ďalšie tisíce boli zranené a viac ako desať miliónov ľudí muselo opustiť svoje domovy alebo utiecť do susedných krajín;

| E. | keďže ruské ozbrojené sily úmyselne a bez rozdielu ostreľujú civilnú infraštruktúru vrátane domov a útulkov, škôlok, škôl, nemocníc, zariadení núdzovej pomoci a starostlivosti a vlakových a autobusových staníc; |
| --- | --- |

E.

keďže ruské ozbrojené sily úmyselne a bez rozdielu ostreľujú civilnú infraštruktúru vrátane domov a útulkov, škôlok, škôl, nemocníc, zariadení núdzovej pomoci a starostlivosti a vlakových a autobusových staníc;

| F. | keďže podľa vysokej komisárky OSN pre ľudské práva tieto útoky spôsobujú nesmierne ľudské utrpenie a predstavujú vojnové zločiny a zločiny proti ľudskosti, keďže mučenie a vraždy civilistov a čoraz početnejšie správy o obchodovaní s ľuďmi, sexuálnom násilí, vykorisťovaní, znásilňovaní a zlom zaobchádzaní, ktorému čelia ženy a detí, sú strašné vojnové zločiny, ktoré je potrebné naliehavo vyšetriť a zdokumentovať, aby mohli byť páchatelia súdení; keďže prebieha medzinárodné vyšetrovanie zločinov spáchaných v Buči; keďže invázia na Ukrajinu môže predstavovať trestný čin agresie, ako sa vymedzuje v článku 8 Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu, a krutosti páchané ruskou armádou a jej zástupcami spĺňajú definíciu genocídy uvedenú v dohovore OSN z roku 1948; keďže osoby s rozhodovacou právomocou a páchatelia musia byť postavení pred medzinárodný trestný súd; |
| --- | --- |

F.

keďže podľa vysokej komisárky OSN pre ľudské práva tieto útoky spôsobujú nesmierne ľudské utrpenie a predstavujú vojnové zločiny a zločiny proti ľudskosti, keďže mučenie a vraždy civilistov a čoraz početnejšie správy o obchodovaní s ľuďmi, sexuálnom násilí, vykorisťovaní, znásilňovaní a zlom zaobchádzaní, ktorému čelia ženy a detí, sú strašné vojnové zločiny, ktoré je potrebné naliehavo vyšetriť a zdokumentovať, aby mohli byť páchatelia súdení; keďže prebieha medzinárodné vyšetrovanie zločinov spáchaných v Buči; keďže invázia na Ukrajinu môže predstavovať trestný čin agresie, ako sa vymedzuje v článku 8 Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu, a krutosti páchané ruskou armádou a jej zástupcami spĺňajú definíciu genocídy uvedenú v dohovore OSN z roku 1948; keďže osoby s rozhodovacou právomocou a páchatelia musia byť postavení pred medzinárodný trestný súd;

| G. | keďže ruská invázia na Ukrajinu priniesla do Európy opäť vojnu a my, Európania v Európskej únii, teraz potrebujeme všetko naše odhodlanie a rozhodnosť, aby sme chránili a bránili túto Úniu a hodnoty a zásady, ktoré predstavuje, vrátane zásady územnej celistvosti, suverenity národov a medzinárodného poriadku založeného na pravidlách; |
| --- | --- |

G.

keďže ruská invázia na Ukrajinu priniesla do Európy opäť vojnu a my, Európania v Európskej únii, teraz potrebujeme všetko naše odhodlanie a rozhodnosť, aby sme chránili a bránili túto Úniu a hodnoty a zásady, ktoré predstavuje, vrátane zásady územnej celistvosti, suverenity národov a medzinárodného poriadku založeného na pravidlách;

| H. | keďže neschopnosť adekvátne reagovať na ruské agresie voči Gruzínsku v roku 2008 a proti Ukrajine v roku 2014 podnietila Rusko, aby pokračovalo v agresívnych vojenských a politických kampaniach vrátane celoplošnej invázie na Ukrajinu, a tým oslabilo a podkopalo medzinárodný poriadok založený na pravidlách a stabilitu v Európe a inde; |
| --- | --- |

H.

keďže neschopnosť adekvátne reagovať na ruské agresie voči Gruzínsku v roku 2008 a proti Ukrajine v roku 2014 podnietila Rusko, aby pokračovalo v agresívnych vojenských a politických kampaniach vrátane celoplošnej invázie na Ukrajinu, a tým oslabilo a podkopalo medzinárodný poriadok založený na pravidlách a stabilitu v Európe a inde;

| I. | keďže strategickým cieľom slobodného sveta je podporiť Ukrajinu, aby konečne porazila ruského agresora a znovu získala kontrolu nad svojim medzinárodne uznávaným územím; |
| --- | --- |

I.

keďže strategickým cieľom slobodného sveta je podporiť Ukrajinu, aby konečne porazila ruského agresora a znovu získala kontrolu nad svojim medzinárodne uznávaným územím;

| J. | keďže útočná vojna Ruskej federácie proti Ukrajine a jej útok na európsky mierový poriadok prebiehajú v kontexte tvrdých represií voči občianskej spoločnosti a politickej opozícii v Rusku, ktorých cieľom je zabezpečiť prežitie čoraz totalitnejšieho režimu; |
| --- | --- |

J.

keďže útočná vojna Ruskej federácie proti Ukrajine a jej útok na európsky mierový poriadok prebiehajú v kontexte tvrdých represií voči občianskej spoločnosti a politickej opozícii v Rusku, ktorých cieľom je zabezpečiť prežitie čoraz totalitnejšieho režimu;

| K. | keďže obrana Európy je v prvom rade povinnosťou všetkých európskych demokracií; keďže táto povinnosť sa musí zosúladiť s primeranými cieľmi v oblasti finančných a vojenských spôsobilostí; keďže Únia sa odhodlala plniť svoju úlohu v boji proti pokusom Ruskej federácie zničiť základy medzinárodnej bezpečnosti a stability, vrátane úzkej spolupráce s NATO, základom kolektívnej obrany jej členov; keďže 18. mája 2022 Fínsko a Švédsko oficiálne predložili žiadosť o vstup do NATO; keďže je dôležité, aby všetci spojenci NATO urýchlene ratifikovali prístupové protokoly Fínska a Švédska; keďže Turecko prejavuje neochotu prijať žiadosť Fínska a Švédska o vstup do NATO; keďže článok 42 ods. 7 ZEÚ zostáva dôležitým prvkom európskej bezpečnostnej štruktúry a poskytuje podporu a ochranu všetkým členským štátom EÚ; keďže Európsky parlament vyjadril úprimnú vďaku za obnovenú pomoc a spoluprácu USA, pokiaľ ide o ochranu a zabezpečenie európskej územnej obrany; |
| --- | --- |

K.

keďže obrana Európy je v prvom rade povinnosťou všetkých európskych demokracií; keďže táto povinnosť sa musí zosúladiť s primeranými cieľmi v oblasti finančných a vojenských spôsobilostí; keďže Únia sa odhodlala plniť svoju úlohu v boji proti pokusom Ruskej federácie zničiť základy medzinárodnej bezpečnosti a stability, vrátane úzkej spolupráce s NATO, základom kolektívnej obrany jej členov; keďže 18. mája 2022 Fínsko a Švédsko oficiálne predložili žiadosť o vstup do NATO; keďže je dôležité, aby všetci spojenci NATO urýchlene ratifikovali prístupové protokoly Fínska a Švédska; keďže Turecko prejavuje neochotu prijať žiadosť Fínska a Švédska o vstup do NATO; keďže článok 42 ods. 7 ZEÚ zostáva dôležitým prvkom európskej bezpečnostnej štruktúry a poskytuje podporu a ochranu všetkým členským štátom EÚ; keďže Európsky parlament vyjadril úprimnú vďaku za obnovenú pomoc a spoluprácu USA, pokiaľ ide o ochranu a zabezpečenie európskej územnej obrany;

| L. | keďže Ukrajina má základné právo na sebaobranu podľa článku 51 Charty OSN; keďže Európsky parlament vyjadruje uznanie ukrajinskému ľudu za jeho odvahu brániť svoju krajinu a naše spoločné hodnoty slobody a demokracie a nenechá ho v tom samého; |
| --- | --- |

L.

keďže Ukrajina má základné právo na sebaobranu podľa článku 51 Charty OSN; keďže Európsky parlament vyjadruje uznanie ukrajinskému ľudu za jeho odvahu brániť svoju krajinu a naše spoločné hodnoty slobody a demokracie a nenechá ho v tom samého;

| M. | keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 1. marca 2022 o ruskej agresii voči Ukrajine vyzval inštitúcie EÚ, aby sa usilovali o udelenie štatútu kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ Ukrajine a aby medzitým pokračovali v úsilí o jej integráciu do jednotného trhu EÚ v súlade s Dohodou o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou; |
| --- | --- |

M.

keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 1. marca 2022 o ruskej agresii voči Ukrajine vyzval inštitúcie EÚ, aby sa usilovali o udelenie štatútu kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ Ukrajine a aby medzitým pokračovali v úsilí o jej integráciu do jednotného trhu EÚ v súlade s Dohodou o pridružení medzi EÚ a Ukrajinou;

| N. | keďže v rámci obnoveného mandátu poradnej misie Európskej únie (EUAM) na Ukrajine misia zabezpečí úzku spoluprácu s Medzinárodným trestným súdom, agentúrou Únie Eurojust a členskými štátmi, ktoré prijímajú opatrenia, ktoré priamo podporujú vyšetrovanie a stíhanie medzinárodných trestných činov na Ukrajine; |
| --- | --- |

N.

keďže v rámci obnoveného mandátu poradnej misie Európskej únie (EUAM) na Ukrajine misia zabezpečí úzku spoluprácu s Medzinárodným trestným súdom, agentúrou Únie Eurojust a členskými štátmi, ktoré prijímajú opatrenia, ktoré priamo podporujú vyšetrovanie a stíhanie medzinárodných trestných činov na Ukrajine;

| O. | keďže Európsky parlament by mal iniciovať hĺbkovú analýzu dôvodov, prečo Únia, jej členské štáty a podobne zmýšľajúci partneri v medzinárodnom spoločenstve nedokázali zabrániť ruskej útočnej vojne na Ukrajine, ktorá porušuje Chartu OSN, a tým predstavuje útok na samotné jadro mierového a bezpečnostného poriadku Európy, jej hodnoty a prosperitu a jej demokratické základy, a mal by sa poučiť z predchádzajúcich chýb v politike voči Rusku, počnúc tým, že sa nepodarilo zabezpečiť úplné vykonávanie dohody o prímerí z 12. augusta 2008, ktorú sprostredkovala EÚ, ako aj prešetrením prípadov porušenia sankcií uložených od roku 2014; |
| --- | --- |

O.

keďže Európsky parlament by mal iniciovať hĺbkovú analýzu dôvodov, prečo Únia, jej členské štáty a podobne zmýšľajúci partneri v medzinárodnom spoločenstve nedokázali zabrániť ruskej útočnej vojne na Ukrajine, ktorá porušuje Chartu OSN, a tým predstavuje útok na samotné jadro mierového a bezpečnostného poriadku Európy, jej hodnoty a prosperitu a jej demokratické základy, a mal by sa poučiť z predchádzajúcich chýb v politike voči Rusku, počnúc tým, že sa nepodarilo zabezpečiť úplné vykonávanie dohody o prímerí z 12. augusta 2008, ktorú sprostredkovala EÚ, ako aj prešetrením prípadov porušenia sankcií uložených od roku 2014;

| P. | keďže Rada v Strategickom kompase uznala, že bezpečnosť a stabilita na celom západnom Balkáne stále nie sú samozrejmosťou a že existuje riziko potenciálneho účinku presahovania súčasného zhoršenia európskej bezpečnostnej situácie; |
| --- | --- |

P.

keďže Rada v Strategickom kompase uznala, že bezpečnosť a stabilita na celom západnom Balkáne stále nie sú samozrejmosťou a že existuje riziko potenciálneho účinku presahovania súčasného zhoršenia európskej bezpečnostnej situácie;

| Q. | keďže je naliehavo potrebné zvýšiť pripravenosť, aby bolo možné lepšie čeliť celému spektru kríz v budúcnosti, najmä humanitárnych a bezpečnostných kríz; keďže Únia musí využiť všetky nástroje, ktoré má k dispozícii, s dôrazom na včasnú angažovanosť, chrániť Úniu a jej obyvateľov a jej hodnoty a záujmy a prispievať k medzinárodnému mieru a bezpečnosti; keďže je potrebné, aby Únia spolupracovala so svojimi spojencami; |
| --- | --- |

Q.

keďže je naliehavo potrebné zvýšiť pripravenosť, aby bolo možné lepšie čeliť celému spektru kríz v budúcnosti, najmä humanitárnych a bezpečnostných kríz; keďže Únia musí využiť všetky nástroje, ktoré má k dispozícii, s dôrazom na včasnú angažovanosť, chrániť Úniu a jej obyvateľov a jej hodnoty a záujmy a prispievať k medzinárodnému mieru a bezpečnosti; keďže je potrebné, aby Únia spolupracovala so svojimi spojencami;

| R. | keďže ženy, dievčatá a zraniteľné skupiny sú neúmerne zasiahnuté ozbrojenými konfliktmi; keďže konštruktívna účasť žien a dievčat na predchádzaní konfliktom, ich riešení a obnove prispieva k udržateľnejšiemu mieru; keďže inštitúcie EÚ sa zaviazali uplatňovať hľadisko rodovej rovnosti v rámci akčného plánu pre rodovú rovnosť III, ktorý zahŕňa všetky oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP); |
| --- | --- |

R.

keďže ženy, dievčatá a zraniteľné skupiny sú neúmerne zasiahnuté ozbrojenými konfliktmi; keďže konštruktívna účasť žien a dievčat na predchádzaní konfliktom, ich riešení a obnove prispieva k udržateľnejšiemu mieru; keďže inštitúcie EÚ sa zaviazali uplatňovať hľadisko rodovej rovnosti v rámci akčného plánu pre rodovú rovnosť III, ktorý zahŕňa všetky oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP);

| S. | keďže aktívna úloha Európskeho parlamentu, ako aj jeho politická podpora a demokratická kontrola pri vymedzovaní spoločnej obrannej politiky Únie a zavádzaní spoločnej obrany, by potvrdili a posilnili reprezentatívne a demokratické základy Únie; |
| --- | --- |

S.

keďže aktívna úloha Európskeho parlamentu, ako aj jeho politická podpora a demokratická kontrola pri vymedzovaní spoločnej obrannej politiky Únie a zavádzaní spoločnej obrany, by potvrdili a posilnili reprezentatívne a demokratické základy Únie;

| T. | keďže fungovanie Únie je založené na zastupiteľskej demokracii a keďže občania EÚ sú priamo zastúpení na úrovni Únie v Európskom parlamente; |
| --- | --- |

T.

keďže fungovanie Únie je založené na zastupiteľskej demokracii a keďže občania EÚ sú priamo zastúpení na úrovni Únie v Európskom parlamente;

| U. | keďže každá inštitúcia EÚ by mala v plnom rozsahu využiť právomoci, ktoré jej boli zverené v zmluvách, a v súlade s postupmi, podmienkami a cieľmi, ktoré sú v nich stanovené; keďže inštitúcie by mali uplatňovať vzájomnú lojálnu spoluprácu; |
| --- | --- |

U.

keďže každá inštitúcia EÚ by mala v plnom rozsahu využiť právomoci, ktoré jej boli zverené v zmluvách, a v súlade s postupmi, podmienkami a cieľmi, ktoré sú v nich stanovené; keďže inštitúcie by mali uplatňovať vzájomnú lojálnu spoluprácu;

| V. | keďže v súlade s článkom 24 a článkom 42 ods. 2 Zmluvy o EÚ právomoc Únie v otázkach SZBP zahŕňa všetky oblasti zahraničnej politiky a všetky otázky týkajúce sa bezpečnosti Únie vrátane postupného vymedzenia spoločnej obrannej politiky, ktorá by mohla viesť k spoločnej obrane, keď o tom jednomyseľne rozhodne Európska rada; |
| --- | --- |

V.

keďže v súlade s článkom 24 a článkom 42 ods. 2 Zmluvy o EÚ právomoc Únie v otázkach SZBP zahŕňa všetky oblasti zahraničnej politiky a všetky otázky týkajúce sa bezpečnosti Únie vrátane postupného vymedzenia spoločnej obrannej politiky, ktorá by mohla viesť k spoločnej obrane, keď o tom jednomyseľne rozhodne Európska rada;

| W. | keďže konkrétna úloha Európskeho parlamentu v zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politike Únie je vymedzená v zmluvách; |
| --- | --- |

W.

keďže konkrétna úloha Európskeho parlamentu v zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politike Únie je vymedzená v zmluvách;

| X. | keďže Európsky parlament by mal spoločne s Radou vykonávať rozpočtovú funkciu v tejto oblasti, ako je stanovené v článku 41 Zmluvy o EÚ, a mal by vykonávať svoju funkciu politickej konzultácie, ako je stanovené v článku 36 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

X.

keďže Európsky parlament by mal spoločne s Radou vykonávať rozpočtovú funkciu v tejto oblasti, ako je stanovené v článku 41 Zmluvy o EÚ, a mal by vykonávať svoju funkciu politickej konzultácie, ako je stanovené v článku 36 Zmluvy o EÚ;

| Y. | keďže pri prijímaní rozhodnutí Európskej rady a Rady v oblasti zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky sa výkonný orgán Európskej únie skladá z vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rady, Politického a bezpečnostného výboru a podriadených agentúr; keďže v článku 24 Zmluvy o EÚ, v ktorom sa uvádza, že „členské štáty aktívne a bezpodmienečne podporujú zahraničnú a bezpečnostnú politiku v duchu lojálnosti a vzájomnej solidarity“, a že sa „zdržia akéhokoľvek konania, ktoré je v rozpore so záujmami Únie alebo ktoré by mohlo znížiť účinnosť jej pôsobenia ako súdržnej sily v medzinárodných vzťahoch“; |
| --- | --- |

Y.

keďže pri prijímaní rozhodnutí Európskej rady a Rady v oblasti zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky sa výkonný orgán Európskej únie skladá z vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rady, Politického a bezpečnostného výboru a podriadených agentúr; keďže v článku 24 Zmluvy o EÚ, v ktorom sa uvádza, že „členské štáty aktívne a bezpodmienečne podporujú zahraničnú a bezpečnostnú politiku v duchu lojálnosti a vzájomnej solidarity“, a že sa „zdržia akéhokoľvek konania, ktoré je v rozpore so záujmami Únie alebo ktoré by mohlo znížiť účinnosť jej pôsobenia ako súdržnej sily v medzinárodných vzťahoch“;

| Z. | keďže Európsky parlament je jedinou inštitúciou, ktorá môže legitímne vykonávať funkciu politickej kontroly a dohľadu nad výkonnou mocou na úrovni Únie; |
| --- | --- |

Z.

keďže Európsky parlament je jedinou inštitúciou, ktorá môže legitímne vykonávať funkciu politickej kontroly a dohľadu nad výkonnou mocou na úrovni Únie;

| AA. | keďže prehlbovanie obrannej spolupráce medzi členskými štátmi na úrovni Únie by malo ísť ruka v ruke s posilňovaním parlamentného dohľadu a kontroly zo strany Európskeho parlamentu, ako aj národných parlamentov; |
| --- | --- |

AA.

keďže prehlbovanie obrannej spolupráce medzi členskými štátmi na úrovni Únie by malo ísť ruka v ruke s posilňovaním parlamentného dohľadu a kontroly zo strany Európskeho parlamentu, ako aj národných parlamentov;

| AB. | keďže podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) v prípade potreby spolu s Komisiou poskytne Európskemu parlamentu svoje podrobné názory na odporúčania uvedené nižšie, najmä ak súvisia s rozpočtovou a politickou kontrolnou funkciou Európskeho parlamentu v oblasti zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky Únie; |
| --- | --- |

AB.

keďže podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) v prípade potreby spolu s Komisiou poskytne Európskemu parlamentu svoje podrobné názory na odporúčania uvedené nižšie, najmä ak súvisia s rozpočtovou a politickou kontrolnou funkciou Európskeho parlamentu v oblasti zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky Únie;

| AC. | keďže spolupráca členských štátov a partnerov podľa článku 42 ods. 2, článkov 45 a 46 Zmluvy o EÚ by mala využívať právnu identitu, výsady a imunity, ktoré poskytujú zmluvy; |
| --- | --- |

AC.

keďže spolupráca členských štátov a partnerov podľa článku 42 ods. 2, článkov 45 a 46 Zmluvy o EÚ by mala využívať právnu identitu, výsady a imunity, ktoré poskytujú zmluvy;

| AD. | keďže cieľom Únie je podporovať mierové a inkluzívne spoločnosti v záujme udržateľného rozvoja, poskytovať prístup k spravodlivosti pre všetkých a budovať účinné, zodpovedné a inkluzívne inštitúcie na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

AD.

keďže cieľom Únie je podporovať mierové a inkluzívne spoločnosti v záujme udržateľného rozvoja, poskytovať prístup k spravodlivosti pre všetkých a budovať účinné, zodpovedné a inkluzívne inštitúcie na všetkých úrovniach;

| AE. | keďže Únia sa spolu so spojencami musí usilovať najmä o zachovanie mieru a bezpečnostného usporiadania, aby kontinentu a jeho občanom poskytla mier a bezpečnosť, aké si zaslúžia; keďže vojna na Ukrajine odhalila nedostatky súčasnej globálnej bezpečnostnej štruktúry; |
| --- | --- |

AE.

keďže Únia sa spolu so spojencami musí usilovať najmä o zachovanie mieru a bezpečnostného usporiadania, aby kontinentu a jeho občanom poskytla mier a bezpečnosť, aké si zaslúžia; keďže vojna na Ukrajine odhalila nedostatky súčasnej globálnej bezpečnostnej štruktúry;

| AF. | keďže vzhľadom na mnohostranný charakter nepriateľského konania Ruska je dôležité premýšľať o obrane slobodnej Európy a koncipovať ju holistickým spôsobom zahŕňajúcim všetky kritické odvetvia od obrany, cez medzinárodnú spoluprácu, médií a kritickú civilnú infraštruktúru, technológie, dodávateľské reťazce až po energetiku; |
| --- | --- |

AF.

keďže vzhľadom na mnohostranný charakter nepriateľského konania Ruska je dôležité premýšľať o obrane slobodnej Európy a koncipovať ju holistickým spôsobom zahŕňajúcim všetky kritické odvetvia od obrany, cez medzinárodnú spoluprácu, médií a kritickú civilnú infraštruktúru, technológie, dodávateľské reťazce až po energetiku;

| AG. | keďže Únia je svedkom najpriamejšej hrozby pre svoju územnú bezpečnosť od konca druhej svetovej vojny; keďže súčasná kríza poukázala na potrebu diskusie o rozpočte EÚ, najmä vzhľadom na prebiehajúcu diskusiu o tom, aký druh vojenského vybavenia alebo podpory môže EÚ poskytnúť; |
| --- | --- |

AG.

keďže Únia je svedkom najpriamejšej hrozby pre svoju územnú bezpečnosť od konca druhej svetovej vojny; keďže súčasná kríza poukázala na potrebu diskusie o rozpočte EÚ, najmä vzhľadom na prebiehajúcu diskusiu o tom, aký druh vojenského vybavenia alebo podpory môže EÚ poskytnúť;

| AH. | keďže proti dezinformáciám a propagande sa musí naliehavo bojovať, a to právnymi aj technickými prostriedkami, najmä v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách EÚ na západnom Balkáne a v krajinách Východného partnerstva; |
| --- | --- |

AH.

keďže proti dezinformáciám a propagande sa musí naliehavo bojovať, a to právnymi aj technickými prostriedkami, najmä v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách EÚ na západnom Balkáne a v krajinách Východného partnerstva;

| AI. | keďže v marci 2022 prijala Rada Strategický kompas; keďže cieľom Strategického kompasu je poskytnúť Únii nástroje na to, aby bola účinným garantom bezpečnosti v nepriateľskom prostredí a asertívnejším globálnym aktérom v oblasti mieru a bezpečnosti ľudí; |
| --- | --- |

AI.

keďže v marci 2022 prijala Rada Strategický kompas; keďže cieľom Strategického kompasu je poskytnúť Únii nástroje na to, aby bola účinným garantom bezpečnosti v nepriateľskom prostredí a asertívnejším globálnym aktérom v oblasti mieru a bezpečnosti ľudí;

| AJ. | keďže všetky iniciatívy EÚ zamerané na posilnenie európskej obrany by sa mali pravidelne aktualizovať podľa zistení strategického kompasu a budúcich revízií analýzy hrozieb; |
| --- | --- |

AJ.

keďže všetky iniciatívy EÚ zamerané na posilnenie európskej obrany by sa mali pravidelne aktualizovať podľa zistení strategického kompasu a budúcich revízií analýzy hrozieb;

| AK. | keďže akékoľvek ďalšie výdavky vyčlenené na dosiahnutie cieľa aspoň 2 % HDP na obranu by sa mali využiť koordinovaným a kooperatívnym spôsobom a s plným využitím nástrojov EÚ v oblasti obrany s cieľom odstrániť nedostatky v spôsobilostiach a posilniť európsku obranu; |
| --- | --- |

AK.

keďže akékoľvek ďalšie výdavky vyčlenené na dosiahnutie cieľa aspoň 2 % HDP na obranu by sa mali využiť koordinovaným a kooperatívnym spôsobom a s plným využitím nástrojov EÚ v oblasti obrany s cieľom odstrániť nedostatky v spôsobilostiach a posilniť európsku obranu;

| AL. | keďže plné využitie úsilia o rozvoj spoločných obranných spôsobilostí EÚ, najmä stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a Európskeho obranného fondu pomôžu zvýšiť bezpečnosť spojencov NATO, ako aj členských štátov; |
| --- | --- |

AL.

keďže plné využitie úsilia o rozvoj spoločných obranných spôsobilostí EÚ, najmä stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a Európskeho obranného fondu pomôžu zvýšiť bezpečnosť spojencov NATO, ako aj členských štátov;

| AM. | keďže členské štáty by sa mali vyhýbať nekoordinovaným opatreniam, ktoré by mohli ešte viac prehĺbiť fragmentáciu a zdvojovanie obrannej technologickej a priemyselnej základne Únie, a tým lepšie využívať peniaze daňových poplatníkov; |
| --- | --- |

AM.

keďže členské štáty by sa mali vyhýbať nekoordinovaným opatreniam, ktoré by mohli ešte viac prehĺbiť fragmentáciu a zdvojovanie obrannej technologickej a priemyselnej základne Únie, a tým lepšie využívať peniaze daňových poplatníkov;

| AN. | keďže presadzovanie sankcií zostáva jedným z kľúčových prvkov súboru nástrojov Únie proti ruskej vojne proti Ukrajine, a preto musia byť na úrovni EÚ členských štátom dané k dispozícii všetky prostriedky na zabezpečenie presadzovania sankcií v plnom rozsahu; keďže Rada konala rýchlo a jednotne a doteraz prijala päť balíkov sankcií voči Rusku za jeho vojnu na Ukrajine vrátane individuálnych sankcií, ako sú zmrazenie aktív a cestovné obmedzenia, hospodárske sankcie zamerané na finančný, obchodný, energetický, dopravný, technologický a obranný sektor, obmedzenia médií, diplomatické opatrenia, obmedzenia hospodárskych vzťahov s Krymom a Sevastopolom a oblasťami Donecka a Luhanska, ktoré nie sú kontrolované vládou, a opatrenia týkajúce sa hospodárskej spolupráce; |
| --- | --- |

AN.

keďže presadzovanie sankcií zostáva jedným z kľúčových prvkov súboru nástrojov Únie proti ruskej vojne proti Ukrajine, a preto musia byť na úrovni EÚ členských štátom dané k dispozícii všetky prostriedky na zabezpečenie presadzovania sankcií v plnom rozsahu; keďže Rada konala rýchlo a jednotne a doteraz prijala päť balíkov sankcií voči Rusku za jeho vojnu na Ukrajine vrátane individuálnych sankcií, ako sú zmrazenie aktív a cestovné obmedzenia, hospodárske sankcie zamerané na finančný, obchodný, energetický, dopravný, technologický a obranný sektor, obmedzenia médií, diplomatické opatrenia, obmedzenia hospodárskych vzťahov s Krymom a Sevastopolom a oblasťami Donecka a Luhanska, ktoré nie sú kontrolované vládou, a opatrenia týkajúce sa hospodárskej spolupráce;

| AO. | keďže agresia Ruska voči Ukrajine má sekundárne dôsledky, ktoré majú vplyv na makroúroveň medzinárodných vzťahov, globálnych aliancií, priemyselnej výroby, dodávateľských reťazcov a zasahuje potravinovú bezpečnosť, ale aj živobytie ľudí; |
| --- | --- |

AO.

keďže agresia Ruska voči Ukrajine má sekundárne dôsledky, ktoré majú vplyv na makroúroveň medzinárodných vzťahov, globálnych aliancií, priemyselnej výroby, dodávateľských reťazcov a zasahuje potravinovú bezpečnosť, ale aj živobytie ľudí;

| AP. | keďže Čínska ľudová republika svojimi vyhláseniami a aktmi vyjadruje podporu a súcit s pozíciou Ruska, podporuje naratív Ruska a jeho zjavné klamstvá a preukazuje neochotu plne podporiť zvrchovanosť a územnú celistvosť Ukrajiny; |
| --- | --- |

AP.

keďže Čínska ľudová republika svojimi vyhláseniami a aktmi vyjadruje podporu a súcit s pozíciou Ruska, podporuje naratív Ruska a jeho zjavné klamstvá a preukazuje neochotu plne podporiť zvrchovanosť a územnú celistvosť Ukrajiny;

| AQ. | keďže SZBP vypracúva a vykonáva jednomyseľne Európska rada a Rada, s výnimkou prípadov, keď zmluvy ustanovujú výnimky, ako je to v článku 24 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

AQ.

keďže SZBP vypracúva a vykonáva jednomyseľne Európska rada a Rada, s výnimkou prípadov, keď zmluvy ustanovujú výnimky, ako je to v článku 24 Zmluvy o EÚ;

| AR. | keďže Európsky parlament ako priame zastúpenie občanov EÚ na úrovni Únie zohráva jedinečnú úlohu v inštitúciách EÚ a zohráva ústrednú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby rozhodovanie EÚ, a to aj v oblasti zahraničnej politiky, bolo v súlade s želaniami občanov, ako sa uvádza v záverečnej správe Konferencie o budúcnosti Európy; |
| --- | --- |

AR.

keďže Európsky parlament ako priame zastúpenie občanov EÚ na úrovni Únie zohráva jedinečnú úlohu v inštitúciách EÚ a zohráva ústrednú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby rozhodovanie EÚ, a to aj v oblasti zahraničnej politiky, bolo v súlade s želaniami občanov, ako sa uvádza v záverečnej správe Konferencie o budúcnosti Európy;

| 1. | odporúča Rade a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku:






  a) | opätovne potvrdiť silnú podporu územnej celistvosti, zvrchovanosti a nezávislosti Ukrajiny v rámci jej medzinárodne uznaných hraníc; poskytnúť Ukrajine všetku potrebnú materiálnu, vojenskú, finančnú a humanitárnu pomoc byť pripravení prispieť v čo najväčšej miere na obnovu krajiny po vojne, keďže demokracia a sloboda závisia od prosperity a hospodárskej stability; vytvoriť právny nástroj, ktorý by umožnil konfiškáciu zmrazeného ruského majetku a finančných prostriedkov a ich použitie na odškodnenie a obnovu Ukrajiny; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

opätovne potvrdiť silnú podporu územnej celistvosti, zvrchovanosti a nezávislosti Ukrajiny v rámci jej medzinárodne uznaných hraníc; poskytnúť Ukrajine všetku potrebnú materiálnu, vojenskú, finančnú a humanitárnu pomoc byť pripravení prispieť v čo najväčšej miere na obnovu krajiny po vojne, keďže demokracia a sloboda závisia od prosperity a hospodárskej stability; vytvoriť právny nástroj, ktorý by umožnil konfiškáciu zmrazeného ruského majetku a finančných prostriedkov a ich použitie na odškodnenie a obnovu Ukrajiny;

| b) | stavať na odhodlaní a jednote, ktoré sa preukázali na začiatku vojny proti Ukrajine, a urýchlene plniť svoje spoločné ambície; dosiahnuť skutočný pokrok v zahraničnej politike a obrannej spolupráci na úrovni Únie, ako sa uvádza vo vyhlásení z Versailles a v záveroch Rady z 24. a 25. marca 2022; |
| --- | --- |

b)

stavať na odhodlaní a jednote, ktoré sa preukázali na začiatku vojny proti Ukrajine, a urýchlene plniť svoje spoločné ambície; dosiahnuť skutočný pokrok v zahraničnej politike a obrannej spolupráci na úrovni Únie, ako sa uvádza vo vyhlásení z Versailles a v záveroch Rady z 24. a 25. marca 2022;

| c) | súhlasiť s tým, aby sa PK/VP ex officio zúčastňoval na formátoch rokovaní iniciovaných alebo vedených členskými štátmi EÚ; |
| --- | --- |

c)

súhlasiť s tým, aby sa PK/VP ex officio zúčastňoval na formátoch rokovaní iniciovaných alebo vedených členskými štátmi EÚ;

| d) | zaviesť hlasovanie kvalifikovanou väčšinou v určitých oblastiach zahraničnej politiky, ktoré sa už stanovuje v zmluvách, napríklad pokiaľ ide o prijímanie osobných sankčných režimov EÚ, a usilovať sa o rozšírenie hlasovania kvalifikovanou väčšinou na zahraničnú poliitku v Rade s cieľom zvýšiť účinnosť zahraničnej politiky EÚ; |
| --- | --- |

d)

zaviesť hlasovanie kvalifikovanou väčšinou v určitých oblastiach zahraničnej politiky, ktoré sa už stanovuje v zmluvách, napríklad pokiaľ ide o prijímanie osobných sankčných režimov EÚ, a usilovať sa o rozšírenie hlasovania kvalifikovanou väčšinou na zahraničnú poliitku v Rade s cieľom zvýšiť účinnosť zahraničnej politiky EÚ;

| e) | zabezpečiť, aby členské štáty dodržiavali zásady zmlúv EÚ, najmä článok 24 Zmluvy o EÚ, v ktorom sa uvádza, že „členské štáty aktívne a bezpodmienečne podporujú zahraničnú a bezpečnostnú politiku Únie v duchu lojálnosti a vzájomnej solidarity“; |
| --- | --- |

e)

zabezpečiť, aby členské štáty dodržiavali zásady zmlúv EÚ, najmä článok 24 Zmluvy o EÚ, v ktorom sa uvádza, že „členské štáty aktívne a bezpodmienečne podporujú zahraničnú a bezpečnostnú politiku Únie v duchu lojálnosti a vzájomnej solidarity“;

| f) | čo najskôr dosiahnuť rýchly pokrok pri vytváraní obrannej únie s ambicióznejšími krátkodobými, strednodobými a dlhodobými cieľmi vykonaním konkrétnych činností stanovených v strategickom kompase, ktorý by slúžil ako východiskový bod na realizáciu spoločnej obrany EÚ v súlade s ustanovením v článku 42 ods. 2 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

f)

čo najskôr dosiahnuť rýchly pokrok pri vytváraní obrannej únie s ambicióznejšími krátkodobými, strednodobými a dlhodobými cieľmi vykonaním konkrétnych činností stanovených v strategickom kompase, ktorý by slúžil ako východiskový bod na realizáciu spoločnej obrany EÚ v súlade s ustanovením v článku 42 ods. 2 Zmluvy o EÚ;

| g) | zintenzívniť spoluprácu s podobne zmýšľajúcimi partnermi na celom svete, najmä s transatlantickými spojencami NATO, s cieľom zachovať čo najsilnejšiu jednotu pri obrane medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, a tým podporovať a obhajovať mier, demokratické zásady a dodržiavanie ľudských práv a zabezpečiť, aby hospodárska závislosť neprevážila nad ochranou ľudských práv a hodnôt, za ktorými stojí Únia; osobitne zdôrazňovať takúto spoluprácu s krajinami globálneho Juhu a na tento účel využívať rozvojovú spoluprácu a stratégiu Global Gateway; zdôrazňovať potrebu medzinárodnej spolupráce v otázkach potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

g)

zintenzívniť spoluprácu s podobne zmýšľajúcimi partnermi na celom svete, najmä s transatlantickými spojencami NATO, s cieľom zachovať čo najsilnejšiu jednotu pri obrane medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, a tým podporovať a obhajovať mier, demokratické zásady a dodržiavanie ľudských práv a zabezpečiť, aby hospodárska závislosť neprevážila nad ochranou ľudských práv a hodnôt, za ktorými stojí Únia; osobitne zdôrazňovať takúto spoluprácu s krajinami globálneho Juhu a na tento účel využívať rozvojovú spoluprácu a stratégiu Global Gateway; zdôrazňovať potrebu medzinárodnej spolupráce v otázkach potravinovej bezpečnosti;

| h) | zriadiť pravidelnú radu ministrov obrany EÚ; |
| --- | --- |

h)

zriadiť pravidelnú radu ministrov obrany EÚ;

| i) | dosiahnuť, aby sa strategická autonómia Únie stala všeobecným cieľom vo všetkých oblastiach a základným a holistickým prístupom k jej zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politike a vonkajšej činnosti, aby mohla v prípade potreby konať samostatne a s partnermi, ak je to možné, a tým jej umožniť zohrávať dôležitú úlohu na medzinárodnej scéne; vytvoriť nástroje na boj proti hospodárskemu nátlaku a na čo najskoršie dosiahnutie potravinovej sebestačnosti a úplnej bezpečnosti dodávok energie s cieľom znížiť energetickú závislosť; ďalej zabezpečiť, aby boli dodávateľské reťazce diverzifikované s cieľom čeliť strategickej závislosti od surovín; v tejto súvislosti zabezpečiť, aby existovala aj reciprocita v oblasti investičnej a obchodnej politiky; |
| --- | --- |

i)

dosiahnuť, aby sa strategická autonómia Únie stala všeobecným cieľom vo všetkých oblastiach a základným a holistickým prístupom k jej zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politike a vonkajšej činnosti, aby mohla v prípade potreby konať samostatne a s partnermi, ak je to možné, a tým jej umožniť zohrávať dôležitú úlohu na medzinárodnej scéne; vytvoriť nástroje na boj proti hospodárskemu nátlaku a na čo najskoršie dosiahnutie potravinovej sebestačnosti a úplnej bezpečnosti dodávok energie s cieľom znížiť energetickú závislosť; ďalej zabezpečiť, aby boli dodávateľské reťazce diverzifikované s cieľom čeliť strategickej závislosti od surovín; v tejto súvislosti zabezpečiť, aby existovala aj reciprocita v oblasti investičnej a obchodnej politiky;

| j) | spolupracovať so spojencami a partnermi na riešení sekundárnych dôsledkov agresie Ruska voči Ukrajine vrátane potravinovej bezpečnosti v krajinách mimo EÚ, najmä v susedstve Únie; |
| --- | --- |

j)

spolupracovať so spojencami a partnermi na riešení sekundárnych dôsledkov agresie Ruska voči Ukrajine vrátane potravinovej bezpečnosti v krajinách mimo EÚ, najmä v susedstve Únie;

| k) | bojovať proti propagande a dezinformačným kampaniam v Únii a jej susedstve a bojovať proti nim a posilniť spoluprácu s partnermi v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách EÚ a na celom svete, a to aj urýchleným vytvorením potrebných právnych a technických schopností na to, aby sa tak stalo, s cieľom bojovať proti škodlivému zahraničnému zasahovaniu, ako je zasahovanie Ruska pred útočnou vojnou proti Ukrajine a počas nej; posilniť kapacity pracovnej skupiny Európskej služby pre vonkajšiu činnosť East StratCom; viesť proaktívnu, viacjazyčnú strategickú komunikačnú politiku; |
| --- | --- |

k)

bojovať proti propagande a dezinformačným kampaniam v Únii a jej susedstve a bojovať proti nim a posilniť spoluprácu s partnermi v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách EÚ a na celom svete, a to aj urýchleným vytvorením potrebných právnych a technických schopností na to, aby sa tak stalo, s cieľom bojovať proti škodlivému zahraničnému zasahovaniu, ako je zasahovanie Ruska pred útočnou vojnou proti Ukrajine a počas nej; posilniť kapacity pracovnej skupiny Európskej služby pre vonkajšiu činnosť East StratCom; viesť proaktívnu, viacjazyčnú strategickú komunikačnú politiku;

O nadväznej činnosti po prijatí Strategického kompasu

| l) | vyvodiť závery z využívania Európskeho mierového nástroja s cieľom podporiť Ukrajinu, zvýšiť jeho akcieschopnosť a nadviazať na koordinačný mechanizmus pre logistickú podporu, ktorý sa prvýkrát zaviedol počas ukrajinskej krízy; zvážiť zlepšenie Európskeho mierového nástroja na zvyšok finančného obdobia 2021 – 2027; zvážiť spôsoby posilnenia bezpečnosti a odolnosti pridružených partnerov EÚ využitím možností, ktoré ponúka Strategický kompas, a zvýšením pomoci Gruzínsku a Moldavsku v rámci Európskeho mierového nástroja; |
| --- | --- |

l)

vyvodiť závery z využívania Európskeho mierového nástroja s cieľom podporiť Ukrajinu, zvýšiť jeho akcieschopnosť a nadviazať na koordinačný mechanizmus pre logistickú podporu, ktorý sa prvýkrát zaviedol počas ukrajinskej krízy; zvážiť zlepšenie Európskeho mierového nástroja na zvyšok finančného obdobia 2021 – 2027; zvážiť spôsoby posilnenia bezpečnosti a odolnosti pridružených partnerov EÚ využitím možností, ktoré ponúka Strategický kompas, a zvýšením pomoci Gruzínsku a Moldavsku v rámci Európskeho mierového nástroja;

| m) | urýchlene začať diskusiu o vytvorení ďalšieho mimorozpočtového finančného nástroja, ktorý by sa zaoberal celým životným cyklom vojenských spôsobilostí na úrovni EÚ od spolupráce v oblasti výskumu a vývoja a spoločného obstarávania až po spoločnú údržbu, odbornú prípravu a bezpečnosť dodávok; |
| --- | --- |

m)

urýchlene začať diskusiu o vytvorení ďalšieho mimorozpočtového finančného nástroja, ktorý by sa zaoberal celým životným cyklom vojenských spôsobilostí na úrovni EÚ od spolupráce v oblasti výskumu a vývoja a spoločného obstarávania až po spoločnú údržbu, odbornú prípravu a bezpečnosť dodávok;

| n) | výrazne posilniť a zlepšiť výmenu spravodajských informácií a spoluprácu medzi členskými štátmi, a to aj na úrovni Únie, a s podobne zmýšľajúcimi partnermi; zlepšiť finančné a technické zdroje a spôsobilosti Spravodajského a situačného centra EÚ a riaditeľstva pre spravodajské informácie Vojenského štábu Európskej únie; systematicky, pravidelne a často aktualizovať analýzu hrozieb podľa Strategického kompasu; zdôrazniť, že analýza hrozieb by mala posilniť strategickú kultúru Únie a poskytovať usmernenia pre stanovenie priorít politických cieľov v oblasti bezpečnosti a obrany; |
| --- | --- |

n)

výrazne posilniť a zlepšiť výmenu spravodajských informácií a spoluprácu medzi členskými štátmi, a to aj na úrovni Únie, a s podobne zmýšľajúcimi partnermi; zlepšiť finančné a technické zdroje a spôsobilosti Spravodajského a situačného centra EÚ a riaditeľstva pre spravodajské informácie Vojenského štábu Európskej únie; systematicky, pravidelne a často aktualizovať analýzu hrozieb podľa Strategického kompasu; zdôrazniť, že analýza hrozieb by mala posilniť strategickú kultúru Únie a poskytovať usmernenia pre stanovenie priorít politických cieľov v oblasti bezpečnosti a obrany;

| o) | poskytovať trvalé financovanie Únie pre Satelitné stredisko EÚ, aby bolo schopné zachovať svoje príspevky k činnosti Únie v oblasti vesmírnych snímok a zhromažďovania spravodajských informácií, a to aj na podporu misií a operácií SBOP; |
| --- | --- |

o)

poskytovať trvalé financovanie Únie pre Satelitné stredisko EÚ, aby bolo schopné zachovať svoje príspevky k činnosti Únie v oblasti vesmírnych snímok a zhromažďovania spravodajských informácií, a to aj na podporu misií a operácií SBOP;

| p) | urýchlene pracovať na vykonávaní najnaliehavejších aspektov Strategického kompasu vrátane ďalšieho sfunkčnenia článku 42 ods. 7 Zmluvy o EÚ, pričom sa zohľadní osobitný ústavný rámec a bezpečnostné opatrenia všetkých členských štátov, a prijať konkrétne kroky na posilnenie odolnosti kritickej infraštruktúry v Únii, zlepšenie bezpečnosti dodávok, získanie presných a pevných záväzkov členských štátov, pokiaľ ide o lepšie výdavky na obranu a spoločné úsilie na riešenie nedostatkov v spôsobilostiach, najmä v oblasti strategických faktorov, spoločnej odbornej prípravy a vojenského vzdelávania, zvýšeného úsilia o posilnenie strategickej komunikácie a posilneného súboru nástrojov na boj proti hybridným a kybernetickým hrozbám a na boj proti dezinformáciám; ďalej rozvíjať politiku Únie v oblasti kybernetickej obrany; pracovať na stanovení kolektívneho pripisovania zodpovednosti za škodlivé kybernetické útoky; v plnej miere využívať režimy kybernetických sankcií EÚ voči jednotlivcom, subjektom a orgánom zodpovedným za rôzne kybernetické útoky namierené proti Ukrajine alebo zapojených do nich; posilniť ochranu a bezpečnosť inštitúcií Únie pred kybernetickými útokmi na úrovni EÚ a členských štátov; naliehavo posilniť kapacity orgánov v oblasti kybernetickej obrany, ktoré zohrávajú strategickú úlohu pri bezprostrednej reakcii na konflikty; |
| --- | --- |

p)

urýchlene pracovať na vykonávaní najnaliehavejších aspektov Strategického kompasu vrátane ďalšieho sfunkčnenia článku 42 ods. 7 Zmluvy o EÚ, pričom sa zohľadní osobitný ústavný rámec a bezpečnostné opatrenia všetkých členských štátov, a prijať konkrétne kroky na posilnenie odolnosti kritickej infraštruktúry v Únii, zlepšenie bezpečnosti dodávok, získanie presných a pevných záväzkov členských štátov, pokiaľ ide o lepšie výdavky na obranu a spoločné úsilie na riešenie nedostatkov v spôsobilostiach, najmä v oblasti strategických faktorov, spoločnej odbornej prípravy a vojenského vzdelávania, zvýšeného úsilia o posilnenie strategickej komunikácie a posilneného súboru nástrojov na boj proti hybridným a kybernetickým hrozbám a na boj proti dezinformáciám; ďalej rozvíjať politiku Únie v oblasti kybernetickej obrany; pracovať na stanovení kolektívneho pripisovania zodpovednosti za škodlivé kybernetické útoky; v plnej miere využívať režimy kybernetických sankcií EÚ voči jednotlivcom, subjektom a orgánom zodpovedným za rôzne kybernetické útoky namierené proti Ukrajine alebo zapojených do nich; posilniť ochranu a bezpečnosť inštitúcií Únie pred kybernetickými útokmi na úrovni EÚ a členských štátov; naliehavo posilniť kapacity orgánov v oblasti kybernetickej obrany, ktoré zohrávajú strategickú úlohu pri bezprostrednej reakcii na konflikty;

| q) | pokročiť v práci zameranej na vypracovanie a sfunkčnenie návrhu nástroja rýchleho nasadenia kapacít vzhľadom na jeho veľký význam pre bezpečnostnú a obrannú architektúru Únie, dosiahnuť operačnú spôsobilosť oveľa skôr ako v roku 2025; |
| --- | --- |

q)

pokročiť v práci zameranej na vypracovanie a sfunkčnenie návrhu nástroja rýchleho nasadenia kapacít vzhľadom na jeho veľký význam pre bezpečnostnú a obrannú architektúru Únie, dosiahnuť operačnú spôsobilosť oveľa skôr ako v roku 2025;

| r) | urýchlene zrevidovať koncepciu kapacity rýchleho nasadenia, ktorá nie je dostatočne ambiciózna, a prepracovať jej komplexnú štruktúru, ktorá nezodpovedá naliehavej potrebe Únie disponovať veľmi spoľahlivou stálou mnohonárodnou vojenskou jednotkou, ktorej súčasťou by mala byť mnohonárodná pozemná brigáda s približne 5 000 vojakmi a zložky vzdušných, námorných a špeciálnych síl a ktorej vedúce zložky by mali byť pripravené na nasadenie do dvoch až troch dní; |
| --- | --- |

r)

urýchlene zrevidovať koncepciu kapacity rýchleho nasadenia, ktorá nie je dostatočne ambiciózna, a prepracovať jej komplexnú štruktúru, ktorá nezodpovedá naliehavej potrebe Únie disponovať veľmi spoľahlivou stálou mnohonárodnou vojenskou jednotkou, ktorej súčasťou by mala byť mnohonárodná pozemná brigáda s približne 5 000 vojakmi a zložky vzdušných, námorných a špeciálnych síl a ktorej vedúce zložky by mali byť pripravené na nasadenie do dvoch až troch dní;

| s) | urýchlene objasniť spôsoby vykonávania článku 44 Zmluvy o EÚ v praxi s cieľom zvýšiť flexibilitu SBOP tým, že sa skupine ochotných a schopných členských štátov umožní plánovať a vykonávať misie a operácie v rámci EÚ v mene celej Únie; |
| --- | --- |

s)

urýchlene objasniť spôsoby vykonávania článku 44 Zmluvy o EÚ v praxi s cieľom zvýšiť flexibilitu SBOP tým, že sa skupine ochotných a schopných členských štátov umožní plánovať a vykonávať misie a operácie v rámci EÚ v mene celej Únie;

| t) | usilovať sa o začlenenie Spojeného kráľovstva do rámca pre spoločnú spoluprácu v otázkach obrany a zahraničnej politiky doplnením príslušných ustanovení do Dohody o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom s cieľom maximalizovať možnosti spolupráce medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom; |
| --- | --- |

t)

usilovať sa o začlenenie Spojeného kráľovstva do rámca pre spoločnú spoluprácu v otázkach obrany a zahraničnej politiky doplnením príslušných ustanovení do Dohody o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom s cieľom maximalizovať možnosti spolupráce medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom;

| u) | urýchlene pracovať na vytvorení plne funkčného vojenského veliteľstva EÚ zlúčením štruktúry útvaru pre plánovanie a vedenie vojenských operácií a riaditeľstva pre spôsobilosť civilného plánovania a realizácie s cieľom vytvoriť plnohodnotné civilno-vojenské operačné veliteľstvo, pričom sa zohľadní nové bezpečnostné prostredie; |
| --- | --- |

u)

urýchlene pracovať na vytvorení plne funkčného vojenského veliteľstva EÚ zlúčením štruktúry útvaru pre plánovanie a vedenie vojenských operácií a riaditeľstva pre spôsobilosť civilného plánovania a realizácie s cieľom vytvoriť plnohodnotné civilno-vojenské operačné veliteľstvo, pričom sa zohľadní nové bezpečnostné prostredie;

| v) | zriadiť Spoločné centrum pre situačné povedomie, ktoré by bolo kľúčovým nástrojom na zlepšenie strategického predvídania a strategickej autonómie Únie; |
| --- | --- |

v)

zriadiť Spoločné centrum pre situačné povedomie, ktoré by bolo kľúčovým nástrojom na zlepšenie strategického predvídania a strategickej autonómie Únie;

| w) | v plnej miere využívať iniciatívy EÚ v oblasti rozvoja spôsobilostí, najmä ERF a PESCO, s cieľom doplniť zásoby členských štátov a s cieľom posilniť obranné kapacity Únie vrátane protivzdušnej a protiraketovej obrany, zároveň zvýšiť účinnosť PESCO; uznať pridanú hodnotu ďalšej spolupráce s podobne zmýšľajúcimi krajinami na určitých konkrétnych projektoch v tejto súvislosti; |
| --- | --- |

w)

v plnej miere využívať iniciatívy EÚ v oblasti rozvoja spôsobilostí, najmä ERF a PESCO, s cieľom doplniť zásoby členských štátov a s cieľom posilniť obranné kapacity Únie vrátane protivzdušnej a protiraketovej obrany, zároveň zvýšiť účinnosť PESCO; uznať pridanú hodnotu ďalšej spolupráce s podobne zmýšľajúcimi krajinami na určitých konkrétnych projektoch v tejto súvislosti;

| x) | výrazne posilniť civilnú SBOP, pokiaľ ide o dostupný personál, odbornú prípravu pred nasadením, uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a rozpočet, a zabezpečiť, aby sa jej misie zameriavali predovšetkým na potreby miestneho obyvateľstva v oblasti bezpečnosti, spravodlivosti a právneho štátu a zaviedol sa silný parlamentný dohľad nad sektorom civilnej bezpečnosti, ako aj transparentnosť, aby sa zlepšila udržateľnosť modernizácie a reforiem; |
| --- | --- |

x)

výrazne posilniť civilnú SBOP, pokiaľ ide o dostupný personál, odbornú prípravu pred nasadením, uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a rozpočet, a zabezpečiť, aby sa jej misie zameriavali predovšetkým na potreby miestneho obyvateľstva v oblasti bezpečnosti, spravodlivosti a právneho štátu a zaviedol sa silný parlamentný dohľad nad sektorom civilnej bezpečnosti, ako aj transparentnosť, aby sa zlepšila udržateľnosť modernizácie a reforiem;

| y) | výrazne zvýšiť investície do regionálnej a celosvetovej kontroly zbrojenia, nešírenia zbraní a odzbrojenia, najmä mnohostranných prístupov, ktoré znižujú šírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov; |
| --- | --- |

y)

výrazne zvýšiť investície do regionálnej a celosvetovej kontroly zbrojenia, nešírenia zbraní a odzbrojenia, najmä mnohostranných prístupov, ktoré znižujú šírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov;

| z) | podporiť kľúčovú prácu Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu pri zaisťovaní bezpečnosti jadrových zariadení na Ukrajine; posilniť celosvetovú architektúru nešírenia zbraní hromadného ničenia, odzbrojenia a kontroly zbrojenia; ďalej posilňovať svoju pripravenosť v chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej oblasti; |
| --- | --- |

z)

podporiť kľúčovú prácu Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu pri zaisťovaní bezpečnosti jadrových zariadení na Ukrajine; posilniť celosvetovú architektúru nešírenia zbraní hromadného ničenia, odzbrojenia a kontroly zbrojenia; ďalej posilňovať svoju pripravenosť v chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej oblasti;

| aa) | naliehať na Komisiu, aby bezodkladne predložila režim bezpečnosti dodávok pre obranu, ako to požadovala Európska rada v roku 2013 a ktorý sa vzhľadom na súčasnú bezpečnostnú situáciu stal neodkladnou prioritou; |
| --- | --- |

aa)

naliehať na Komisiu, aby bezodkladne predložila režim bezpečnosti dodávok pre obranu, ako to požadovala Európska rada v roku 2013 a ktorý sa vzhľadom na súčasnú bezpečnostnú situáciu stal neodkladnou prioritou;

| ab) | zlepšiť zapojenie žien a marginalizovaných skupín do predchádzania konfliktom, ich riešenia, mediácie a mierových rokovaní vo všetkých smeroch a venovať osobitnú pozornosť rodovej rovnosti a právam žien, dievčat a marginalizovaných skupín v rámci SZBP a SBOP, najmä v konfliktných situáciách; |
| --- | --- |

ab)

zlepšiť zapojenie žien a marginalizovaných skupín do predchádzania konfliktom, ich riešenia, mediácie a mierových rokovaní vo všetkých smeroch a venovať osobitnú pozornosť rodovej rovnosti a právam žien, dievčat a marginalizovaných skupín v rámci SZBP a SBOP, najmä v konfliktných situáciách;

O vplyve na misie a operácie SBOP

| ac) | v prípade potreby a bezodkladne preskúmať a posilniť mandát EUAM na Ukrajine a pomocnej hraničnej misie Európskej (EUBAM) v Moldavsku a na Ukrajine v súlade s potrebami vyjadrenými ukrajinskými a moldavskými orgánmi s cieľom prispôsobiť sa novej geopolitickej realite a rýchlo a účinne podporovať ukrajinské a moldavské orgány; |
| --- | --- |

ac)

v prípade potreby a bezodkladne preskúmať a posilniť mandát EUAM na Ukrajine a pomocnej hraničnej misie Európskej (EUBAM) v Moldavsku a na Ukrajine v súlade s potrebami vyjadrenými ukrajinskými a moldavskými orgánmi s cieľom prispôsobiť sa novej geopolitickej realite a rýchlo a účinne podporovať ukrajinské a moldavské orgány;

| ad) | usilovať sa zabezpečiť obnovenie rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN, ktorá umožňujú operáciám SBOP vykonávať kľúčové úlohy v záujme globálnej bezpečnosti; |
| --- | --- |

ad)

usilovať sa zabezpečiť obnovenie rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN, ktorá umožňujú operáciám SBOP vykonávať kľúčové úlohy v záujme globálnej bezpečnosti;

| ae) | zlepšiť vytváranie ozbrojených síl a posilniť personálne obsadenie, kapacitu reakcie, zdroje a strategickú komunikáciu pre všetky misie a operácie SBOP, najmä pre tie, ktoré sú postihnuté zhoršeným stavom hrozieb, najmä pozorovateľskú misiu EÚ v Gruzínsku a operáciu ALTHEA v Bosne a Hercegovine, v druhom prípade zabezpečením dostupnosti a primeranej pripravenosti dostatočných rezerv v prípade zhoršenia bezpečnostnej situácie v Bosne a Hercegovine; |
| --- | --- |

ae)

zlepšiť vytváranie ozbrojených síl a posilniť personálne obsadenie, kapacitu reakcie, zdroje a strategickú komunikáciu pre všetky misie a operácie SBOP, najmä pre tie, ktoré sú postihnuté zhoršeným stavom hrozieb, najmä pozorovateľskú misiu EÚ v Gruzínsku a operáciu ALTHEA v Bosne a Hercegovine, v druhom prípade zabezpečením dostupnosti a primeranej pripravenosti dostatočných rezerv v prípade zhoršenia bezpečnostnej situácie v Bosne a Hercegovine;

| af) | zlepšiť spravodajské kapacity operácií SBOP na mieste a posilniť situačné povedomie; |
| --- | --- |

af)

zlepšiť spravodajské kapacity operácií SBOP na mieste a posilniť situačné povedomie;

| ag) | posilniť odolnosť misií a operácií SBOP na mieste proti kybernetickým a hybridným útokom, ako sú dezinformačné kampane, ktorých cieľom je poškodiť ich dôveryhodnosť v očiach miestneho obyvateľstva; |
| --- | --- |

ag)

posilniť odolnosť misií a operácií SBOP na mieste proti kybernetickým a hybridným útokom, ako sú dezinformačné kampane, ktorých cieľom je poškodiť ich dôveryhodnosť v očiach miestneho obyvateľstva;

| ah) | žiadať aby krajiny, v ktorých sa misie a operácie SBOP EÚ nasadzujú, podporovali budovanie kapacít pre tieto misie a operácie, aby bolo možné ukončiť ich zmluvy so súkromnými vojenskými bezpečnostnými spoločnosťami údajne zapojenými do porušovania ľudských práv; |
| --- | --- |

ah)

žiadať aby krajiny, v ktorých sa misie a operácie SBOP EÚ nasadzujú, podporovali budovanie kapacít pre tieto misie a operácie, aby bolo možné ukončiť ich zmluvy so súkromnými vojenskými bezpečnostnými spoločnosťami údajne zapojenými do porušovania ľudských práv;

O spolupráci medzi EÚ a NATO

| ai) | urýchlene dokončiť prácu na podstatnom treťom spoločnom vyhlásení EÚ – NATO a zabezpečiť, aby sa ciele a priority Strategického kompasu riadne zohľadnili pri príprave strategickej koncepcie NATO a jej prijatí na samite v Madride; zabezpečiť, aby Strategický kompas a strategická koncepcia NATO boli zosúladené a viedli k zvýšeniu strategickej komplementárnosti; |
| --- | --- |

ai)

urýchlene dokončiť prácu na podstatnom treťom spoločnom vyhlásení EÚ – NATO a zabezpečiť, aby sa ciele a priority Strategického kompasu riadne zohľadnili pri príprave strategickej koncepcie NATO a jej prijatí na samite v Madride; zabezpečiť, aby Strategický kompas a strategická koncepcia NATO boli zosúladené a viedli k zvýšeniu strategickej komplementárnosti;

| aj) | výrazne zvýšiť financovanie a urýchliť realizáciu projektov súvisiacich s vojenskou mobilitou v úzkej koordinácii s NATO; zdôrazniť kľúčový význam zlepšenia európskej dopravnej infraštruktúry a zjednodušenia colných postupov, aby bolo možné včas rozmiestniť jednotky v celej Európe; |
| --- | --- |

aj)

výrazne zvýšiť financovanie a urýchliť realizáciu projektov súvisiacich s vojenskou mobilitou v úzkej koordinácii s NATO; zdôrazniť kľúčový význam zlepšenia európskej dopravnej infraštruktúry a zjednodušenia colných postupov, aby bolo možné včas rozmiestniť jednotky v celej Európe;

| ak) | spolupracovať v rámci Únie a s NATO, príslušnými krajinami mimo EÚ a samotnou Ukrajinou s cieľom diskutovať o bezpečnostných zárukách pre Ukrajinu; |
| --- | --- |

ak)

spolupracovať v rámci Únie a s NATO, príslušnými krajinami mimo EÚ a samotnou Ukrajinou s cieľom diskutovať o bezpečnostných zárukách pre Ukrajinu;

| al) | nabádať členské štáty EÚ, aby zvýšili svoje rozpočty a investície na obranu a uznali cieľ NATO vynaložiť 2 % HDP na obranu, aby odstránili existujúce nedostatky v spôsobilostiach a zabezpečili riadnu ochranu obyvateľov EÚ vzhľadom na zvýšenú vojenskú hrozbu, ktorú predstavuje Rusko v bezprostrednom susedstve Únie; |
| --- | --- |

al)

nabádať členské štáty EÚ, aby zvýšili svoje rozpočty a investície na obranu a uznali cieľ NATO vynaložiť 2 % HDP na obranu, aby odstránili existujúce nedostatky v spôsobilostiach a zabezpečili riadnu ochranu obyvateľov EÚ vzhľadom na zvýšenú vojenskú hrozbu, ktorú predstavuje Rusko v bezprostrednom susedstve Únie;

| am) | podporiť ďalšie posilnenie predsunutej prítomnosti NATO v členských štátoch EÚ, ktoré sú geograficky najbližšie k ruskému agresorovi a ku konfliktu; |
| --- | --- |

am)

podporiť ďalšie posilnenie predsunutej prítomnosti NATO v členských štátoch EÚ, ktoré sú geograficky najbližšie k ruskému agresorovi a ku konfliktu;

O rozširovaní a vzťahoch s krajinami európskeho susedstva

| an) | uznať, že európska integrácia západného Balkánu má zásadný význam pre dlhodobú stabilitu a bezpečnosť Európskej únie, a preto chce Európsky parlament poskytnúť týmto krajinám dôveryhodnú perspektívu pristúpenia k EÚ; vyzývať na väčšiu politickú a hospodársku pomoc a užšiu obchodnú a bezpečnostnú spoluprácu s partnermi Únie na západnom Balkáne a v krajinách Východného partnerstva, a to aj v oblasti chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej vojny, kybernetickej bezpečnosti a odolnosti kritických subjektov v rámci európskej susedskej politiky; |
| --- | --- |

an)

uznať, že európska integrácia západného Balkánu má zásadný význam pre dlhodobú stabilitu a bezpečnosť Európskej únie, a preto chce Európsky parlament poskytnúť týmto krajinám dôveryhodnú perspektívu pristúpenia k EÚ; vyzývať na väčšiu politickú a hospodársku pomoc a užšiu obchodnú a bezpečnostnú spoluprácu s partnermi Únie na západnom Balkáne a v krajinách Východného partnerstva, a to aj v oblasti chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej vojny, kybernetickej bezpečnosti a odolnosti kritických subjektov v rámci európskej susedskej politiky;

| ao) | preskúmať európsku susedskú politiku s cieľom dôkladne posúdiť vplyv ruskej vojny proti Ukrajine na spoluprácu v rámci Východného partnerstva; okrem toho vypracovať návrhy, ako pokračovať v posilňovaní vzťahov s krajinami Východného partnerstva v kontexte priamej vojenskej agresie a iných hmatateľných bezpečnostných hrozieb, cielených dezinformačných kampaní a hospodárskych a sociálnych dôsledkov konfrontácie s Ruskom, a to aj pre európske ambície Moldavska a Gruzínska a nepretržitý pokrok súvisiacich reforiem; |
| --- | --- |

ao)

preskúmať európsku susedskú politiku s cieľom dôkladne posúdiť vplyv ruskej vojny proti Ukrajine na spoluprácu v rámci Východného partnerstva; okrem toho vypracovať návrhy, ako pokračovať v posilňovaní vzťahov s krajinami Východného partnerstva v kontexte priamej vojenskej agresie a iných hmatateľných bezpečnostných hrozieb, cielených dezinformačných kampaní a hospodárskych a sociálnych dôsledkov konfrontácie s Ruskom, a to aj pre európske ambície Moldavska a Gruzínska a nepretržitý pokrok súvisiacich reforiem;

| ap) | posilniť diplomatickú prítomnosť a angažovanosť Únie v krajinách, ktoré prejavujú záujem o posilnenú spoluprácu s Úniou, najmä v krajinách Východného partnerstva a na západnom Balkáne, a v krajinách, v ktorých ruské zasahovanie ohrozuje ich stabilitu, bezpečnosť alebo demokratickú cestu; |
| --- | --- |

ap)

posilniť diplomatickú prítomnosť a angažovanosť Únie v krajinách, ktoré prejavujú záujem o posilnenú spoluprácu s Úniou, najmä v krajinách Východného partnerstva a na západnom Balkáne, a v krajinách, v ktorých ruské zasahovanie ohrozuje ich stabilitu, bezpečnosť alebo demokratickú cestu;

| aq) | urýchlene posilniť stratégiu rozširovania Únie a zároveň zabezpečiť, aby politika rozširovania, perspektívy pristúpenia a prístupový proces prispievali k posilňovaniu bezpečnosti a stability, demokracie a právneho štátu a hospodárskej a sociálnej prosperity, a aby sa zachovala dôveryhodnosť, súdržnosť a účinnosť činnosti EÚ a vnútorná súdržnosť EÚ; |
| --- | --- |

aq)

urýchlene posilniť stratégiu rozširovania Únie a zároveň zabezpečiť, aby politika rozširovania, perspektívy pristúpenia a prístupový proces prispievali k posilňovaniu bezpečnosti a stability, demokracie a právneho štátu a hospodárskej a sociálnej prosperity, a aby sa zachovala dôveryhodnosť, súdržnosť a účinnosť činnosti EÚ a vnútorná súdržnosť EÚ;

O parlamentnej kontrole

| ar) | zapojiť Európsky parlament do riadneho ďalšieho vykonávania a kontroly Európskeho mierového nástroja, ktorý je mimorozpočtovým nástrojom; zabezpečiť, aby bol Európsky parlament zmysluplne zapojený do kontroly, vykonávania a pravidelných preskúmaní Strategického kompasu; podporovať výmeny názorov s ministrami členských štátov v Európskom parlamente o témach, ktoré sú súčasnými prioritami EÚ; pripomínať dôležitú úlohu národných parlamentov v členských štátoch NATO a zdôrazňovať kľúčovú úlohu, ktorú môže zohrávať Parlamentné zhromaždenie NATO, a preto vyzývať na ďalšie posilnenie vzťahov Európskeho parlamentu s Parlamentným zhromaždením NATO; |
| --- | --- |

ar)

zapojiť Európsky parlament do riadneho ďalšieho vykonávania a kontroly Európskeho mierového nástroja, ktorý je mimorozpočtovým nástrojom; zabezpečiť, aby bol Európsky parlament zmysluplne zapojený do kontroly, vykonávania a pravidelných preskúmaní Strategického kompasu; podporovať výmeny názorov s ministrami členských štátov v Európskom parlamente o témach, ktoré sú súčasnými prioritami EÚ; pripomínať dôležitú úlohu národných parlamentov v členských štátoch NATO a zdôrazňovať kľúčovú úlohu, ktorú môže zohrávať Parlamentné zhromaždenie NATO, a preto vyzývať na ďalšie posilnenie vzťahov Európskeho parlamentu s Parlamentným zhromaždením NATO;

| as) | nahradiť jednostranné vyhlásenie o politickej zodpovednosti dvojstrannou dohodou s VP/PK, v ktorej sa stanovia všetky aspekty ich vzťahu; |
| --- | --- |

as)

nahradiť jednostranné vyhlásenie o politickej zodpovednosti dvojstrannou dohodou s VP/PK, v ktorej sa stanovia všetky aspekty ich vzťahu;

O rozpočtový otázkach

| at) | cieliť smerom na komplexnú rozpočtovú funkciu Európskeho parlamentu v zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politike, ktorá sa stanovuje v článku 14 ods. 1, článku 16 ods. 1 a článku 41 Zmluvy o EÚ, a najmä na rozhodnutia prijaté podľa článku 42 ods. 2 a článkov 45 a 46 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

at)

cieliť smerom na komplexnú rozpočtovú funkciu Európskeho parlamentu v zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politike, ktorá sa stanovuje v článku 14 ods. 1, článku 16 ods. 1 a článku 41 Zmluvy o EÚ, a najmä na rozhodnutia prijaté podľa článku 42 ods. 2 a článkov 45 a 46 Zmluvy o EÚ;

| au) | nabádať EÚ a jej členské štáty, aby plnili politickú vôľu vyjadrenú vo vyhlásení z Versailles a aby dôrazne podporovali a zvyšovali úroveň ambícií spoločného oznámenia z 18. mája 2022 o nedostatočných investíciách do obrany a ďalšom postupe s cieľom urýchlene odstrániť nedostatky identifikované v tomto oznámení a v koordinovanom výročnom preskúmaní v oblasti obrany a zároveň zabezpečiť skutočnú európsku pridanú hodnotu; vykonať primerané posúdenie spoločných finančných prostriedkov Únie a nástrojov potrebných na účinnejšiu a dôveryhodnejšiu bezpečnostnú a obrannú politiku EÚ, ako aj podporiť možnosti synergií s inými fondmi EÚ, ako napríklad doplniť ERF o mechanizmus spoločného obstarávania a spoločný mechanizmus obstarávania a tým posilniť bezpečnosť členských štátov EÚ a poskytnúť primeranú bezpečnosť pre všetkých v Únii; |
| --- | --- |

au)

nabádať EÚ a jej členské štáty, aby plnili politickú vôľu vyjadrenú vo vyhlásení z Versailles a aby dôrazne podporovali a zvyšovali úroveň ambícií spoločného oznámenia z 18. mája 2022 o nedostatočných investíciách do obrany a ďalšom postupe s cieľom urýchlene odstrániť nedostatky identifikované v tomto oznámení a v koordinovanom výročnom preskúmaní v oblasti obrany a zároveň zabezpečiť skutočnú európsku pridanú hodnotu; vykonať primerané posúdenie spoločných finančných prostriedkov Únie a nástrojov potrebných na účinnejšiu a dôveryhodnejšiu bezpečnostnú a obrannú politiku EÚ, ako aj podporiť možnosti synergií s inými fondmi EÚ, ako napríklad doplniť ERF o mechanizmus spoločného obstarávania a spoločný mechanizmus obstarávania a tým posilniť bezpečnosť členských štátov EÚ a poskytnúť primeranú bezpečnosť pre všetkých v Únii;

| av) | v plnej miere využívať možnosti financovania z rozpočtu Únie stanovené v zmluvách, ako sa navrhuje v spoločnom oznámení o nedostatočných investíciách do obrany a ďalšom postupe s cieľom uľahčiť a vykonať revíziu možností financovania v kontexte preskúmania viacročného finančného rámca v polovici trvania s cieľom poskytnúť potrebné zvýšené finančné prostriedky na nástroje EÚ a príslušné iniciatívy EÚ v oblasti obrany; posilniť ERF a zvýšiť počet a relevantnosť projektov spoločného obranného priemyslu; znížiť byrokratické zaťaženie spoločností, ktoré sa uchádzajú o výzvy na predkladanie ponúk, najmä malých a stredných podnikov; rozšíriť Európsky mierový nástroj a projekt vojenskej mobility; uľahčiť financovanie vytvárania ozbrojených síl pre operácie SBOP, vojenských nasadení a cvičení naživo; a urýchlene vykonať opatrenia navrhnuté ako príspevok Komisie k európskej obrane; |
| --- | --- |

av)

v plnej miere využívať možnosti financovania z rozpočtu Únie stanovené v zmluvách, ako sa navrhuje v spoločnom oznámení o nedostatočných investíciách do obrany a ďalšom postupe s cieľom uľahčiť a vykonať revíziu možností financovania v kontexte preskúmania viacročného finančného rámca v polovici trvania s cieľom poskytnúť potrebné zvýšené finančné prostriedky na nástroje EÚ a príslušné iniciatívy EÚ v oblasti obrany; posilniť ERF a zvýšiť počet a relevantnosť projektov spoločného obranného priemyslu; znížiť byrokratické zaťaženie spoločností, ktoré sa uchádzajú o výzvy na predkladanie ponúk, najmä malých a stredných podnikov; rozšíriť Európsky mierový nástroj a projekt vojenskej mobility; uľahčiť financovanie vytvárania ozbrojených síl pre operácie SBOP, vojenských nasadení a cvičení naživo; a urýchlene vykonať opatrenia navrhnuté ako príspevok Komisie k európskej obrane;

| aw) | zabezpečiť, aby návrh rozpočtu na rok 2023 zahŕňal primerané financovanie Európskej obrannej agentúry, Satelitného centra EÚ, PESCO, zamýšľaného rýchleho nasadenia EÚ v rámci rozpočtu SZBP a v rámci tej istej hlavy a podľa potreby aj v rámci iných hláv financovanie vyššie uvedených iniciatív v súlade so zmluvou; |
| --- | --- |

aw)

zabezpečiť, aby návrh rozpočtu na rok 2023 zahŕňal primerané financovanie Európskej obrannej agentúry, Satelitného centra EÚ, PESCO, zamýšľaného rýchleho nasadenia EÚ v rámci rozpočtu SZBP a v rámci tej istej hlavy a podľa potreby aj v rámci iných hláv financovanie vyššie uvedených iniciatív v súlade so zmluvou;

| ax) | zefektívniť a koordinovať ohlásené úsilie členských štátov o zvýšenie výdavkov na obranu a urýchlene vypracovať spoločný plán Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť pre spoločné obstarávanie EÚ vojenských systémov s cieľom dosiahnuť čo najlepšiu úroveň súdržnosti a vplyvu na kolektívnu bezpečnosť a obranu územia Európy a zabrániť duplicite a fragmentácii; |
| --- | --- |

ax)

zefektívniť a koordinovať ohlásené úsilie členských štátov o zvýšenie výdavkov na obranu a urýchlene vypracovať spoločný plán Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť pre spoločné obstarávanie EÚ vojenských systémov s cieľom dosiahnuť čo najlepšiu úroveň súdržnosti a vplyvu na kolektívnu bezpečnosť a obranu územia Európy a zabrániť duplicite a fragmentácii;

| ay) | zlepšiť možnosti financovania európskeho obranného priemyslu odstránením vojenského vybavenia zo zoznamu vylúčených činností Európskej investičnej banky; |
| --- | --- |

ay)

zlepšiť možnosti financovania európskeho obranného priemyslu odstránením vojenského vybavenia zo zoznamu vylúčených činností Európskej investičnej banky;

O Ukrajine

| az) | bezodkladne poskytnúť zbrane v súlade s potrebami vyjadrenými ukrajinskými orgánmi najmä s využitím Európskeho mierového nástroja a mechanizmu pre losgistickú podporu a v súlade s dvojstrannými dohodami členských štátov s Ukrajinou; |
| --- | --- |

az)

bezodkladne poskytnúť zbrane v súlade s potrebami vyjadrenými ukrajinskými orgánmi najmä s využitím Európskeho mierového nástroja a mechanizmu pre losgistickú podporu a v súlade s dvojstrannými dohodami členských štátov s Ukrajinou;

| ba) | uznať, že vo Versaillesovej deklarácii sa uznávajú európske ambície Ukrajiny a jej žiadosť o členstvo v EÚ a udeľuje sa jej štatút kandidátskej krajiny ako jasný politický znak solidarity s ukrajinským ľudom; |
| --- | --- |

ba)

uznať, že vo Versaillesovej deklarácii sa uznávajú európske ambície Ukrajiny a jej žiadosť o členstvo v EÚ a udeľuje sa jej štatút kandidátskej krajiny ako jasný politický znak solidarity s ukrajinským ľudom;

| bb) | zdôrazniť, že Ukrajina, rovnako ako každá iná krajina, má zvrchované právo sama rozhodovať o svojich politických spojenectvách a hospodárskej integrácii bez zasahovania iných krajín; |
| --- | --- |

bb)

zdôrazniť, že Ukrajina, rovnako ako každá iná krajina, má zvrchované právo sama rozhodovať o svojich politických spojenectvách a hospodárskej integrácii bez zasahovania iných krajín;

| bc) | podporovať vyšetrovanie vojnových zločinov spáchaných Ruskom na Ukrajine, a to aj výzvou na zriadenie osobitného tribunálu OSN; zabezpečiť, aby páchatelia vojnových zločinov a porušovania ľudských práv boli braní na zodpovednosť a vyzvať Úniu a jej členské štáty, aby Ukrajine pomáhali pri jej medzinárodnom vyšetrovaní vojnových zločinov; |
| --- | --- |

bc)

podporovať vyšetrovanie vojnových zločinov spáchaných Ruskom na Ukrajine, a to aj výzvou na zriadenie osobitného tribunálu OSN; zabezpečiť, aby páchatelia vojnových zločinov a porušovania ľudských práv boli braní na zodpovednosť a vyzvať Úniu a jej členské štáty, aby Ukrajine pomáhali pri jej medzinárodnom vyšetrovaní vojnových zločinov;

O sankciách

| bd) | zabezpečiť komplexné monitorovanie sankcií EÚ a ich vykonávania a vydať členským štátom usmernenia o tom, ako tieto sankcie riadne vykonávať a presadzovať; zaviesť sekundárne sankcie voči subjektom a tretím krajinám mimo EÚ, ktoré aktívne pomáhajú pri obchádzaní sankcií Únie voči Rusku; spolupracovať s medzinárodnými partnermi s cieľom podrobne preskúmať doterajší vplyv sankcií na Rusko; osloviť krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, a najmä kandidátske krajiny EÚ, a podporiť väčšie zosúladenie s reštriktívnymi opatreniami EÚ; |
| --- | --- |

bd)

zabezpečiť komplexné monitorovanie sankcií EÚ a ich vykonávania a vydať členským štátom usmernenia o tom, ako tieto sankcie riadne vykonávať a presadzovať; zaviesť sekundárne sankcie voči subjektom a tretím krajinám mimo EÚ, ktoré aktívne pomáhajú pri obchádzaní sankcií Únie voči Rusku; spolupracovať s medzinárodnými partnermi s cieľom podrobne preskúmať doterajší vplyv sankcií na Rusko; osloviť krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, a najmä kandidátske krajiny EÚ, a podporiť väčšie zosúladenie s reštriktívnymi opatreniami EÚ;

| be) | posilniť schopnosť Komisie vykonávať reštriktívne opatrenia a uverejňovať kľúčové týždenné štatistiky; |
| --- | --- |

be)

posilniť schopnosť Komisie vykonávať reštriktívne opatrenia a uverejňovať kľúčové týždenné štatistiky;

| bf) | riešiť rôzne úrovne vykonávania cielených sankcií voči jednotlivcom prepojeným s Kremľom v členských štátoch a ovplyvňovať tie členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby poskytli Ukrajine všetku potrebnú vojenskú, finančnú a humanitárnu pomoc a uložili úplné embargo na dovoz ruského plynu, ropy a uhlia do EÚ; |
| --- | --- |

bf)

riešiť rôzne úrovne vykonávania cielených sankcií voči jednotlivcom prepojeným s Kremľom v členských štátoch a ovplyvňovať tie členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby poskytli Ukrajine všetku potrebnú vojenskú, finančnú a humanitárnu pomoc a uložili úplné embargo na dovoz ruského plynu, ropy a uhlia do EÚ;

| bg) | nasadiť diplomatickú ofenzívu vo všetkých štátoch, ktoré sa zdržali rezolúcií Valného zhromaždenia OSN alebo hlasovali proti rezolúciám Valného zhromaždenia OSN, s cieľom vysvetliť závažnosť ruskej agresie a potrebu jednomyseľnej reakcie medzinárodného spoločenstva; |
| --- | --- |

bg)

nasadiť diplomatickú ofenzívu vo všetkých štátoch, ktoré sa zdržali rezolúcií Valného zhromaždenia OSN alebo hlasovali proti rezolúciám Valného zhromaždenia OSN, s cieľom vysvetliť závažnosť ruskej agresie a potrebu jednomyseľnej reakcie medzinárodného spoločenstva;

| bh) | presadzovať celostný prístup k Ruskej federácii a upustiť od akejkoľvek selektívnej spolupráce s Moskvou vzhľadom na brutálne činy a vojnové zločiny, ktoré organizuje ruská politická elita a ktoré páchajú ruské jednotky, ich zástupcovia a žoldnieri na Ukrajine a inde; brať na zodpovednosť osoby s rozhodovacou právomocou zodpovedné za tieto činy a postaviť ich pred medzinárodnú spravodlivosť; |
| --- | --- |

bh)

presadzovať celostný prístup k Ruskej federácii a upustiť od akejkoľvek selektívnej spolupráce s Moskvou vzhľadom na brutálne činy a vojnové zločiny, ktoré organizuje ruská politická elita a ktoré páchajú ruské jednotky, ich zástupcovia a žoldnieri na Ukrajine a inde; brať na zodpovednosť osoby s rozhodovacou právomocou zodpovedné za tieto činy a postaviť ich pred medzinárodnú spravodlivosť;

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto odporúčanie Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0039.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0040.

(3)  Ú. v. EÚ L 102, 24.3.2021, s. 14.

(4)  Ú. v. EÚ C 263, 25.7.2018, s. 125.

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0121.

(6)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0099.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0052.

(8)  Ú. v. EÚ L 161, 29.5.2014, s. 3.

(9)  Ú. v. EÚ L 149, 30.4.2021, s. 10.

---

III Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok 7. júna 2022

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/148 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/148

---

P9_TA(2022)0220

Vymenovanie člena výberovej komisie Európskej prokuratúry

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o vymenovaní Margreet Fröbergovej do výberovej komisie podľa článku 14 ods. 3 nariadenia Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (2022/2043(INS))

(2022/C 493/16)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 14 ods. 3 nariadenia Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 14 ods. 3 nariadenia Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (1),

| — | so zreteľom na návrh Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (B9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (B9-0290/2022),

| — | so zreteľom na rokovací poriadok, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rokovací poriadok,

| A. | keďže Margreet Fröbergová spĺňa podmienky stanovené v článku 14 ods. 3 nariadenia Rady (EÚ) 2017/1939; |
| --- | --- |

A.

keďže Margreet Fröbergová spĺňa podmienky stanovené v článku 14 ods. 3 nariadenia Rady (EÚ) 2017/1939;

| 1. | navrhuje, aby bola Margreet Fröbergová vymenovaná za členku výberovej komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto rozhodnutie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1.

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/149

---

P9_TA(2022)0221

Predĺženie platnosti Dohody o podpore, poskytovaní a využívaní satelitných navigačných systémov Galileo a GPS a s nimi súvisiacich aplikácií ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o predĺžení platnosti Dohody o podpore, poskytovaní a využívaní satelitných navigačných systémov Galileo a GPS a s nimi súvisiacich aplikácií medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Spojenými štátmi americkými na strane druhej (06531/2022 – C9-0147/2022 – 2022/0005(NLE))

(Súhlas)

(2022/C 493/17)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06531/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06531/2022),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 189 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0147/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 189 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0147/2022),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0153/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0153/2022),

| 1. | udeľuje súhlas s predĺžením platnosti dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Spojených štátov amerických. |
| --- | --- |

2.

---

Streda 8. júna 2022

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/150 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/150

---

P9_TA(2022)0227

Posilnenie mandátu Europolu: vkladanie zápisov do SIS ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému (SIS) v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach, pokiaľ ide o vkladanie zápisov Europolom (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2022/C 493/18)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0791), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0791),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 88 ods. 2 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0394/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 88 ods. 2 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0394/2020),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 30. marca 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 30. marca 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0287/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0287/2021),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0350

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/151 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/151

---

P9_TA(2022)0228

Dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi EÚ a Mauritániou a protokol o vykonávaní ***

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou, ako aj protokolu o vykonávaní uvedenej dohody (COM(2021)0589 – 12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300(NLE))

(Súhlas)

(2022/C 493/19)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou a protokolu o jej vykonávaní (12208/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou a protokolu o jej vykonávaní (12208/2021),

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou (12446/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou (12446/2021),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 ods. 2 a článkom 218 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0419/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 ods. 2 a článkom 218 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C9-0419/2021),

| — | so zreteľom na svoje nelegislatívne uznesenie z 8. júna 2022 o návrhu rozhodnutia (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje nelegislatívne uznesenie z 8. júna 2022 o návrhu rozhodnutia (1),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 1 a 4 a článok 114 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre rozpočet, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre rozpočet,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybárstvo (A9-0148/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybárstvo (A9-0148/2022),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Mauritánskej islamskej republiky. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0229.

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/152 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/152

---

P9_TA(2022)0229

Dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi EÚ a Mauritániou a protokol o vykonávaní (uznesenie)

Nelegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. júna 2022 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou a protokolu o jej vykonávaní (12208/2021 – C9-0419/2021 – 2021/0300M(NLE))

(2022/C 493/20)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (12208/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (12208/2021),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/99 z 25. januára 2021 o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou o predĺžení platnosti protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o spolupráci v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Mauritánskou islamskou republikou a ktorého platnosť uplynie 15. novembra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/99 z 25. januára 2021 o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou o predĺžení platnosti protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o spolupráci v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Mauritánskou islamskou republikou a ktorého platnosť uplynie 15. novembra 2021 (1),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/2123 z 11. novembra 2021 o podpise v mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou a protokolu o jej vykonávaní (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2021/2123 z 11. novembra 2021 o podpise v mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou a protokolu o jej vykonávaní (2),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 8. júna 2022 k návrhu rozhodnutia (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 8. júna 2022 k návrhu rozhodnutia (3),

| — | so zreteľom na Dohodu o spolupráci v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Mauritánskou islamskou republikou, ktorá nadobudla platnosť 8. augusta 2008 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o spolupráci v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Mauritánskou islamskou republikou, ktorá nadobudla platnosť 8. augusta 2008 (4),

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. mája 2022 o ceste k udržateľnému modrému hospodárstvu v EÚ: úloha odvetví rybolovu a akvakultúry (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. mája 2022 o ceste k udržateľnému modrému hospodárstvu v EÚ: úloha odvetví rybolovu a akvakultúry (6),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 ods. 2 a článkom 218 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (C9-0419/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 ods. 2 a článkom 218 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (C9-0419/2021),

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve z 23. júna 2000 medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (ďalej len „AKT“) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (7) (Dohoda z Cotonou), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve z 23. júna 2000 medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (ďalej len „AKT“) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (7) (Dohoda z Cotonou),

| — | so zreteľom na publikáciu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) z roku 2015 s názvom Dobrovoľné usmernenia na zabezpečenie udržateľného maloobjemového rybolovu v kontexte potravinovej bezpečnosti a odstránenia chudoby, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na publikáciu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) z roku 2015 s názvom Dobrovoľné usmernenia na zabezpečenie udržateľného maloobjemového rybolovu v kontexte potravinovej bezpečnosti a odstránenia chudoby,

| — | so zreteľom na súhrnnú správu pracovnej skupiny FAO z roku 2020, ktorá sa zaoberá hodnotením malých pelagických rýb v severozápadnej Afrike za rok 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súhrnnú správu pracovnej skupiny FAO z roku 2020, ktorá sa zaoberá hodnotením malých pelagických rýb v severozápadnej Afrike za rok 2019,

| — | so zreteľom na spoločnú rybársku politiku, najmä jej vonkajší rozmer, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú rybársku politiku, najmä jej vonkajší rozmer,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o morskom práve, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o morskom práve,

| — | so zreteľom na záväzok EÚ týkajúci sa súdržnosti politík v záujme rozvoja, ako je zakotvený v článku 208 ZFEÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok EÚ týkajúci sa súdržnosti politík v záujme rozvoja, ako je zakotvený v článku 208 ZFEÚ,

| — | so zreteľom na ex ante a ex post hodnotenia predchádzajúcej dohody a protokolu, ktoré predložila Komisia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ex ante a ex post hodnotenia predchádzajúcej dohody a protokolu, ktoré predložila Komisia,

| — | so zreteľom na správu z mimoriadnej schôdze spoločného vedeckého výboru o dohode o rybolove podpísanej medzi Mauritánskou islamskou republikou a Európskou úniou, ktorá sa konala od 10. do 12. februára 2021, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu z mimoriadnej schôdze spoločného vedeckého výboru o dohode o rybolove podpísanej medzi Mauritánskou islamskou republikou a Európskou úniou, ktorá sa konala od 10. do 12. februára 2021,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 o stratégii „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2021 o stratégii „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (8),

| — | so zreteľom na článok 105 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 105 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0154/2022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rybárstvo (A9-0154/2022),

| A. | keďže vykonávanie dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva musí byť v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami, aby sa zabezpečili udržateľné rybolovné operácie, pri ktorých sa využíva len nadbytok povoleného výlovu v partnerskej krajine; keďže odvetvová podpora by mala prispievať k udržateľnému rozvoju odvetvia rybárstva, najmä prostredníctvom podpory maloobjemového rybolovu, a zároveň posilňovať miestnu potravinovú bezpečnosť a miestne komunity; |
| --- | --- |

A.

keďže vykonávanie dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva musí byť v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami, aby sa zabezpečili udržateľné rybolovné operácie, pri ktorých sa využíva len nadbytok povoleného výlovu v partnerskej krajine; keďže odvetvová podpora by mala prispievať k udržateľnému rozvoju odvetvia rybárstva, najmä prostredníctvom podpory maloobjemového rybolovu, a zároveň posilňovať miestnu potravinovú bezpečnosť a miestne komunity;

| B. | keďže prvá rybárska dohoda medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou pochádza z roku 1987 a keďže posledný vykonávací protokol, ktorý bol pôvodne uzavretý na štyri roky od roku 2015 do roku 2019, bol dvakrát predĺžený o jeden rok a jeho platnosť uplynula 15. novembra 2021; |
| --- | --- |

B.

keďže prvá rybárska dohoda medzi Európskou úniou a Mauritánskou islamskou republikou pochádza z roku 1987 a keďže posledný vykonávací protokol, ktorý bol pôvodne uzavretý na štyri roky od roku 2015 do roku 2019, bol dvakrát predĺžený o jeden rok a jeho platnosť uplynula 15. novembra 2021;

| C. | keďže Únia a Mauritánia dosiahli 28. júla 2021 dohodu týkajúcu sa novej dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a o jej protokole; |
| --- | --- |

C.

keďže Únia a Mauritánia dosiahli 28. júla 2021 dohodu týkajúcu sa novej dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a o jej protokole;

| D. | keďže Európska únia a africké krajiny podpísali niekoľko dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva; |
| --- | --- |

D.

keďže Európska únia a africké krajiny podpísali niekoľko dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva;

| E. | keďže nový protokol sa vzťahuje na obdobie piatich rokov a poskytuje podobné rybolovné možnosti ako predchádzajúci protokol, pričom finančný príspevok Únie na prístup k rybolovu predstavuje 57,5 milióna EUR ročne a jej príspevok na odvetvovú podporu predstavuje 16,5 milióna EUR; |
| --- | --- |

E.

keďže nový protokol sa vzťahuje na obdobie piatich rokov a poskytuje podobné rybolovné možnosti ako predchádzajúci protokol, pričom finančný príspevok Únie na prístup k rybolovu predstavuje 57,5 milióna EUR ročne a jej príspevok na odvetvovú podporu predstavuje 16,5 milióna EUR;

| F. | keďže dohoda o partnerstve v sektore rybolovu s Mauritániou je najväčšou zmiešanou dohodou EÚ; keďže táto dohoda poskytuje rybolovné možnosti plavidlám z 10 členských štátov, ktoré cielene lovia druhy žijúce pri morskom dne a pelagické druhy, ktoré sú podobne ako tuniaky druhy migrujúce na veľké vzdialenosti, v rámci obmedzení dostupného prebytku, ako je vymedzené v článku 62 Dohovoru OSN o morskom práve, a to pri zohľadnení rybolovnej kapacity mauritánskych flotíl; |
| --- | --- |

F.

keďže dohoda o partnerstve v sektore rybolovu s Mauritániou je najväčšou zmiešanou dohodou EÚ; keďže táto dohoda poskytuje rybolovné možnosti plavidlám z 10 členských štátov, ktoré cielene lovia druhy žijúce pri morskom dne a pelagické druhy, ktoré sú podobne ako tuniaky druhy migrujúce na veľké vzdialenosti, v rámci obmedzení dostupného prebytku, ako je vymedzené v článku 62 Dohovoru OSN o morskom práve, a to pri zohľadnení rybolovnej kapacity mauritánskych flotíl;

| G. | keďže nadmerný rybolov malých pelagických druhov, najmä druhu Sardinella, a ich spracovanie na rybiu múčku a rybí olej spôsobuje obrovské škody nielen z hľadiska miestnych vôd, napríklad ich znečistením odpadovými vodami, ale aj z hľadiska potravinovej bezpečnosti miestneho obyvateľstva v celom regióne západnej Afriky; keďže Mauritánia sa v roku 2017 zaviazala znížiť a do roku 2020 postupne ukončiť produkciu rybej múčky a rybieho oleja; keďže od roku 2010 sa ich produkcia strojnásobila a v Mauritánii a susedných krajinách dochádza k rozširovaniu tovární na výrobu rybej múčky; |
| --- | --- |

G.

keďže nadmerný rybolov malých pelagických druhov, najmä druhu Sardinella, a ich spracovanie na rybiu múčku a rybí olej spôsobuje obrovské škody nielen z hľadiska miestnych vôd, napríklad ich znečistením odpadovými vodami, ale aj z hľadiska potravinovej bezpečnosti miestneho obyvateľstva v celom regióne západnej Afriky; keďže Mauritánia sa v roku 2017 zaviazala znížiť a do roku 2020 postupne ukončiť produkciu rybej múčky a rybieho oleja; keďže od roku 2010 sa ich produkcia strojnásobila a v Mauritánii a susedných krajinách dochádza k rozširovaniu tovární na výrobu rybej múčky;

| H. | keďže na to, aby pobrežné štáty mohli určiť dostupný prebytok spoločných populácií malých pelagických druhov a zabezpečiť, že rozhodnutia o riadení týchto populácií sa budú prijímať spôsobom, ktorý zaručí ich výlov na úrovni neprekračujúcej limity stanovené vedcami, sú potrebné spoľahlivé vedecké údaje, účinné systémy monitorovania a kontroly a transparentnosť úlovkov a licencií na rybolov; keďže pokiaľ ide o riadenie malých pelagických druhov v Mauritánii, správa z mimoriadneho zasadnutia spoločného vedeckého výboru za rok 2021 podporila dodatočné opatrenia na zníženie rybolovného úsilia v rybolovnej oblasti krajiny do 15 námorných míľ, ako napr. zavedenie kvót pre populácie, pri ktorých sa vedecky potvrdilo, že sa lovia nadmerne; |
| --- | --- |

H.

keďže na to, aby pobrežné štáty mohli určiť dostupný prebytok spoločných populácií malých pelagických druhov a zabezpečiť, že rozhodnutia o riadení týchto populácií sa budú prijímať spôsobom, ktorý zaručí ich výlov na úrovni neprekračujúcej limity stanovené vedcami, sú potrebné spoľahlivé vedecké údaje, účinné systémy monitorovania a kontroly a transparentnosť úlovkov a licencií na rybolov; keďže pokiaľ ide o riadenie malých pelagických druhov v Mauritánii, správa z mimoriadneho zasadnutia spoločného vedeckého výboru za rok 2021 podporila dodatočné opatrenia na zníženie rybolovného úsilia v rybolovnej oblasti krajiny do 15 námorných míľ, ako napr. zavedenie kvót pre populácie, pri ktorých sa vedecky potvrdilo, že sa lovia nadmerne;

| I. | keďže odvetvová podpora podľa nového protokolu je zameraná na osem intervenčných osí; keďže medzi ne patrí okrem iného podpora maloobjemového tradičného rybolovu a pobrežných spoločenstiev, posilnenie vedeckého výskumu, posilnenie činností v oblasti kontroly a dohľadu a technická podpora mauritánskym orgánom; keďže spoločný výbor schváli viacročný odvetvový program na využívanie takejto podpory; keďže mauritánske orgány sú povinné predložiť záverečnú správu o vykonávaní odvetvovej podpory; |
| --- | --- |

I.

keďže odvetvová podpora podľa nového protokolu je zameraná na osem intervenčných osí; keďže medzi ne patrí okrem iného podpora maloobjemového tradičného rybolovu a pobrežných spoločenstiev, posilnenie vedeckého výskumu, posilnenie činností v oblasti kontroly a dohľadu a technická podpora mauritánskym orgánom; keďže spoločný výbor schváli viacročný odvetvový program na využívanie takejto podpory; keďže mauritánske orgány sú povinné predložiť záverečnú správu o vykonávaní odvetvovej podpory;

| J. | keďže novým protokolom sa zriaďuje nový koordinačný orgán (cellule de coordination) na podporu realizácie projektov vymedzených v programe, ktorý bude zodpovedný za monitorovanie rozhodnutí spoločného výboru; |
| --- | --- |

J.

keďže novým protokolom sa zriaďuje nový koordinačný orgán (cellule de coordination) na podporu realizácie projektov vymedzených v programe, ktorý bude zodpovedný za monitorovanie rozhodnutí spoločného výboru;

| K. | keďže článok 7 nového protokolu umožňuje Únii a Mauritánii preskúmať rybolovné možnosti v treťom roku vykonávania, pričom je nevyhnutné rešpektovať udržateľnosť zdrojov v rybolovnej oblasti a zahrnúť úpravu finančného príspevku EÚ; |
| --- | --- |

K.

keďže článok 7 nového protokolu umožňuje Únii a Mauritánii preskúmať rybolovné možnosti v treťom roku vykonávania, pričom je nevyhnutné rešpektovať udržateľnosť zdrojov v rybolovnej oblasti a zahrnúť úpravu finančného príspevku EÚ;

| L. | keďže nový protokol zavádza rozdielne poplatky pre vlastníkov plavidiel pre kategóriu 6 (mraziarenské plavidlá na lov pelagických druhov), ktoré viac zodpovedajú trhovej hodnote každého konkrétneho pelagického druhu, ktorý sa loví; |
| --- | --- |

L.

keďže nový protokol zavádza rozdielne poplatky pre vlastníkov plavidiel pre kategóriu 6 (mraziarenské plavidlá na lov pelagických druhov), ktoré viac zodpovedajú trhovej hodnote každého konkrétneho pelagického druhu, ktorý sa loví;

| M. | keďže v článku 3 novej dohody sa uvádza, že flotila EÚ musí využívať rovnaké technické podmienky na rybolov a prístup k zdrojom ako všetky ostatné flotily; keďže v tom istom článku sa vyžaduje posilnenie výmeny informácií a Mauritánii sa ukladá povinnosť zverejniť všetky dohody, ktorými sa zahraničným plavidlám povoľuje vstúpiť do jej rybolovnej oblasti; |
| --- | --- |

M.

keďže v článku 3 novej dohody sa uvádza, že flotila EÚ musí využívať rovnaké technické podmienky na rybolov a prístup k zdrojom ako všetky ostatné flotily; keďže v tom istom článku sa vyžaduje posilnenie výmeny informácií a Mauritánii sa ukladá povinnosť zverejniť všetky dohody, ktorými sa zahraničným plavidlám povoľuje vstúpiť do jej rybolovnej oblasti;

| N. | keďže novým protokolom sa upravuje a rozširuje rybolovná zóna plavidiel EÚ loviacich malé pelagické druhy; keďže v článku 9 protokolu sa od Mauritánie vyžaduje, aby do šiestich mesiacov od začatia vykonávania protokolu vypracovala plán udržateľného riadenia rybolovu malých pelagických druhov uplatniteľný na všetky flotily loviace v mauritánskych vodách, pričom tento plán je podmienkou vytvorenia novej rybolovnej oblasti; keďže finančný príspevok Únie vo výške 7,5 milióna EUR je podmienený schválením tohto plánu riadenia spoločným výborom; |
| --- | --- |

N.

keďže novým protokolom sa upravuje a rozširuje rybolovná zóna plavidiel EÚ loviacich malé pelagické druhy; keďže v článku 9 protokolu sa od Mauritánie vyžaduje, aby do šiestich mesiacov od začatia vykonávania protokolu vypracovala plán udržateľného riadenia rybolovu malých pelagických druhov uplatniteľný na všetky flotily loviace v mauritánskych vodách, pričom tento plán je podmienkou vytvorenia novej rybolovnej oblasti; keďže finančný príspevok Únie vo výške 7,5 milióna EUR je podmienený schválením tohto plánu riadenia spoločným výborom;

| O. | keďže nový protokol umožňuje plavidlám EÚ vyložiť úlovok mimo mauritánskych prístavov za výnimočných okolností, čo je dlhodobá požiadavka rybárskych plavidiel EÚ pôsobiacich v Mauritánii; |
| --- | --- |

O.

keďže nový protokol umožňuje plavidlám EÚ vyložiť úlovok mimo mauritánskych prístavov za výnimočných okolností, čo je dlhodobá požiadavka rybárskych plavidiel EÚ pôsobiacich v Mauritánii;

| P. | keďže Komisia v hodnotení predchádzajúceho protokolu vyzvala na vytvorenie regionálneho riadiaceho rámca na využívanie spoločných populácií malých pelagických druhov a merlúzy senegalskej, ako sa vyžaduje podľa článku 63 Dohovoru OSN o morskom práve; |
| --- | --- |

P.

keďže Komisia v hodnotení predchádzajúceho protokolu vyzvala na vytvorenie regionálneho riadiaceho rámca na využívanie spoločných populácií malých pelagických druhov a merlúzy senegalskej, ako sa vyžaduje podľa článku 63 Dohovoru OSN o morskom práve;

| 1. | víta uzavretie novej dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokolu medzi Úniou a Mauritániou, ktorých cieľom je zlepšiť a modernizovať existujúcu dohodu; považuje za pozitívne, že odteraz nebude nutné žiadne ďalšie jednoročné predĺženie predchádzajúceho protokolu, resp. takéto predĺženie bude pozastavené, ak to nebude nevyhnutne potrebné, bez toho, aby to poškodilo európsku flotilu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rovnako víta modernizáciu dohody o partnerstve na plnohodnotnú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a poukazuje na to, že tieto druhy dohôd sú dobrým základom pre spoluprácu v oblasti správy oceánov a udržateľného riadenia populácií rýb; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby sa zásady udržateľného riadenia zakotvené v spoločnej rybárskej politike odzrkadľovali v dohodách Únie o rybolove, a to aj pri ich vykonávaní; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že táto dohoda podporuje environmentálnu, hospodársku, sociálnu, administratívnu a vedeckú spoluprácu s cieľom posilniť udržateľný rybolov, prispieť k zlepšeniu správy oceánov, bojovať proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, monitorovať a kontrolovať rybolovné činnosti a prispieť k transparentnému vykonávaniu dohody a vytváraniu pracovných miest v súlade s Dohovorom Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o práci v odvetví rybolovu z roku 2007 (č. 188); zdôrazňuje, že partnerstvo musí poskytovať záruky a ochranu všetkým pracovníkom na plavidlách EÚ; zdôrazňuje význam spravodlivej hospodárskej súťaže pre všetkých rybárov pôsobiacich v mauritánskych vodách; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uvedomuje si význam novej dohody a protokolu z hľadiska značných rybolovných možností flotily EÚ a ako platformy na pokračujúcu štruktúrovanú spoluprácu medzi Úniou a Mauritániou, najmä v oblasti udržateľného riadenia rybárstva a zachovania európskej flotily; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Mauritániu, aby zabezpečila, že nedôjde k nadmernému rybolovu malých pelagických druhov, a aby zastavila a postupne odstránila negatívne vplyvy spôsobené odvetvím rybej múčky a rybieho oleja v Mauritánii; vyzýva EÚ, aby k týmto cieľom prispela v rámci dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva; konštatuje, že ryby by sa mali využívať predovšetkým na ľudskú spotrebu, a nie ako surovina pre odvetvie spracovania potravín, a poznamenáva, že v tejto súvislosti je dôležité zapojenie a spolupráca miestnych orgánov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | víta požiadavku uvedenú v novom protokole, aby Mauritánia zverejnila plán udržateľného riadenia malých pelagických druhov, ktorý sa bude vzťahovať na všetky plavidlá loviace v mauritánskych vodách; naliehavo vyzýva Mauritániu, aby pri vypracúvaní tohto plánu vychádzala zo záverov správy z mimoriadneho zasadnutia spoločného vedeckého výboru za rok 2021 a aby v prípade potreby uplatňovala prístup predbežnej opatrnosti založený na vedeckých poznatkoch; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje záväzok zmluvných strán podporovať riadenie rybárstva na základe nediskriminácie medzi rôznymi flotilami prítomnými v danej oblasti a skutočnosť, že plavidlá Únie by mali mať prístup k primeranému podielu nadbytku rybolovných zdrojov v súlade s najlepšími dostupnými vedeckými odporúčaniami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta, že nová dohoda a protokol obsahujú doložky o transparentnosti a nediskriminácii, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila úplné vykonávanie a dodržiavanie týchto doložiek; konštatuje, že pravidlá transparentnosti už zahŕňala predchádzajúca dohoda, ale tieto pravidlá neboli v plnej miere dodržiavané; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žiada, aby Mauritánia informovala Komisiu o všetkých verejných a súkromných dohodách so zahraničnými plavidlami pôsobiacimi v jej rybolovnej oblasti vrátane plavidiel tretích krajín a aby sa tieto informácie zahrnuli do výročnej správy, ktorú má Komisia zasielať Európskemu parlamentu; vyjadruje znepokojenie nad tým, že Mauritánia doteraz nezverejnila niektoré z dohôd o rybolove s tretími krajinami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | berie na vedomie výmenu informácií, ktorá sa vyžaduje podľa protokolu, pokiaľ ide o správy o činnosti zahraničných flotíl a domácich flotíl v zahraničnom vlastníctve, ktoré pôsobia v mauritánskych vodách; vyzýva Mauritániu, aby Komisii poskytla úplné informácie o všetkých plavidlách loviacich v jej vodách v jasnom a ľahko použiteľnom formáte, ktoré umožnia vytvoriť si jasný a komplexný obraz o celkovom rybolovnom úsilí, úlovkoch podľa druhov a stave populácií; vyzýva Mauritániu, aby tieto informácie zverejnila; konštatuje, že je to podmienka výpočtu „nadbytku“ v duchu Dohovoru OSN o morskom práve; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta skutočnosť, že Mauritánia uverejnila prvú správu o iniciatíve za transparentnosť rybárstva; konštatuje, že správa vychádza z informácií za kalendárny rok 2018; vyzýva Mauritániu, aby zverejnila aktuálnejšie údaje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadruje znepokojenie nad praktikami zmeny vlajky, ktoré sa uplatňujú predovšetkým v mauritánskych vodách, ale aj v celom regióne vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnieva sa, že vzhľadom na svoju sieť dohôd o partnerstve v odvetví rybárstva a dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva platných v severozápadnej Afrike musí Únia zohrávať úlohu pri povzbudzovaní Mauritánie a jej susedných krajín, aby zintenzívnili svoju spoluprácu pri riadení spoločných populácií rýb, najmä pri identifikácii populácií a rybolovných možností, ako sú populácie dôležité z hľadiska miestnej potravinovej bezpečnosti; osobitne poukazuje na to, že je dôležité, aby Únia v tejto oblasti aktívne spolupracovala so svojimi partnermi s cieľom zabezpečiť, aby sa v príslušnej regionálnej organizácii pre riadenie rybárstva prijímali rozhodnutia o udržateľnom riadení; vyzýva EÚ, Mauritániu a susedné krajiny, aby podporovali vykonávanie komplexného regionálneho riadiaceho rámca pre spoločné populácie rýb, a to vytvorením regionálnej organizácie pre riadenie rybárstva v súvislosti s týmito populáciami a začatím medzinárodného dialógu s dotknutými krajinami; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta záväzok všetkých strán vykonávať dohodu transparentne a v súlade s Dohodou z Cotonou, pokiaľ ide o ľudské práva, demokratické zásady, právny štát a dobrú správu vecí verejných; žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala ľudským právam v Mauritánii, a to aj v odvetví rybárstva, pričom treba klásť mimoriadny dôraz na pracovné podmienky; poznamenáva, že neplnenie Dohody z Cotonou, pokiaľ ide o dodržiavanie ľudských práv, môže viesť k pozastaveniu podľa jej článku 21 a článku 14 nového vykonávacieho protokolu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konštatuje, že v hodnotení ex post predchádzajúceho protokolu sa dospelo k záveru, že Mauritánia a EÚ celkovo dosiahli podobný podiel pridanej hodnoty v rozmedzí od 40 do 45 %; poznamenáva však, že pridaná hodnota, ktorú pre Mauritániu prinášajú činnosti plavidiel EÚ, je relatívne nízka, keďže neexistujú hospodárske interakcie na pevnine; v tejto súvislosti vyzýva EÚ, aby preskúmala spôsoby zlepšenia tejto situácie v rámci nového protokolu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poznamenáva, že Mauritánia mala ťažkosti s čerpaním odvetvovej podpory; vyzýva preto Komisiu, aby poskytla technickú pomoc pri príprave a vykonávaní viacročného odvetvového programu a posilnila administratívne kapacity v Mauritánii, najmä v prípade nového koordinačného orgánu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | považuje odvetvovú podporu za dôležitý prvok rozvoja mauritánskeho odvetvia rybárstva a zabezpečenia pracovných miest v pobrežných komunitách; |
| --- | --- |

17.

| 18. | víta odvetvovú podporu v rámci osí 6 a 7; vyzýva spoločný výbor, aby podporoval projekty v oblasti infraštruktúry, ktoré povedú k zvýšeniu miestnej spotreby produktov rybolovu, a aby financoval projekty priamo prospešné pre celý hodnotový reťazec v mauritánskom maloobjemovom rybolove; |
| --- | --- |

18.

| 19. | požaduje viac projektov odvetvovej podpory s cieľom pomôcť ženám v mauritánskom odvetví rybárstva, najmä tým, ktoré sa podieľajú na spracovaní; uznáva význam takýchto projektov pre miestnu potravinovú bezpečnosť a žiada, aby boli ženy vyzývané na účasť na seminároch zameraných na prezentáciu a programovanie podporných činností; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že jedným zo všeobecných problémov odvetvovej podpory v dohodách Únie o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva je nedostatočná viditeľnosť, prístupnosť a transparentnosť; víta preto opatrenia prijaté na zviditeľnenie a zlepšenie publicity činností spojených s vykonávaním protokolu, vďaka čomu budú jeho prínosy plne viditeľné a prístupné všetkým zainteresovaným stranám; konštatuje, že je potrebné zlepšiť vykonávanie a využívanie s cieľom zvýšiť odvetvovú podporu vrátane jej účinnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu a Mauritániu, aby zlepšili a urýchlili poskytovanie odvetvovej podpory a zvýšili transparentnosť, najmä v oblasti licencií na rybolov; víta preto vydávanie výročných správ o spôsoboch, akými sa odvetvová podpora využíva, a žiada, aby sa sprístupnili verejnosti; navrhuje, aby boli Európskemu parlamentu predstavené kroky alebo opatrenia s najväčším významom alebo vplyvom na časti mauritánskeho územia alebo spoločnosti, ktoré sú na túto odvetvovú pomoc oprávnené; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na to, že je potrebný lepší zber údajov o populáciách rýb v mauritánskych vodách a že vykonávanie dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva sa musí zakladať na najlepších dostupných vedeckých odporúčaniach; domnieva sa, že odvetvová podpora by sa mala využívať na podporu maloobjemového tradičného rybolovu a prioritne na zlepšenie vedeckých údajov o populáciách rýb, najmä o spoločných populáciách malých pelagických rýb, ako sú sardinely a stavridy, a na činnosti v oblasti kontroly a dohľadu nad všetkými flotilami loviacimi v ich rybolovných oblastiach; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje význam vedeckých údajov o populáciách rýb, riadneho zberu údajov a lepšieho monitorovania, tak aby nový protokol mohol rozšíriť a zlepšiť účasť vedeckých pozorovateľov, čo by malo byť cieľom najmä pre rybárske plavidlá tretích krajín; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nabáda Komisiu, aby v rámci tejto dohody a počas jej vykonávania uľahčila zapojenie odborníkov a vedcov a výmenu informácií medzi nimi, pokiaľ je to nevyhnutné na posúdenie jednotlivých druhov a fungovania dohody; |
| --- | --- |

24.

| 25. | víta, že nový protokol umožňuje úpravu finančného príspevku EÚ a rybolovných možností v treťom roku jeho uplatňovania; vyzýva Komisiu, aby túto flexibilitu v prípade potreby využila; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta nové pravidlá týkajúce sa poplatkov vlastníkov plavidiel a dúfa, že tieto a ďalšie zlepšenia protokolu, a to vrátane možnosti plavidiel EÚ vyložiť za výnimočných okolností úlovok v iných ako mauritánskych prístavoch, povedú k lepšiemu využívaniu dostupných rybolovných možností v budúcnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | víta a uznáva, že majitelia plavidiel z Únie s mraziarenskými zariadeniami na pelagické druhy a plavidiel na lov kreviet, ktoré lovia na základe protokolu, ako poplatok v naturáliách, by mali naďalej prispievať k politike distribúcie rýb ľuďom v núdzi tým, že vyhradia 2 % úlovkov pelagických druhov, ktoré boli preložené na inú loď alebo vylodené na konci plavby, Národnej spoločnosti na distribúciu rýb (Société nationale de distribution de poisson – SNDP); konštatuje, že miestna spotreba rýb v Mauritánii rastie; vyzýva Komisiu a mauritánske orgány, aby zabezpečili, že tento príspevok sa skutočne dostane k obyvateľstvu a neskončí v továrňach na výrobu rybej múčky; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje záväzok uplatňovať zásady a práva MOP v prípade všetkých rybárov na plavidlách EÚ s cieľom odstrániť diskrimináciu v zamestnaní a povolaní; domnieva sa, že toto uplatňovanie by sa malo monitorovať; |
| --- | --- |

28.

| 29. | víta zamestnávanie kvalifikovaných mauritánskych námorníkov na plavidlách EÚ na základe zmlúv, ktoré sú v súlade s normami MOP a zahŕňajú sociálne poistenie; vyzýva, aby sa vyvinulo väčšie úsilie o zamestnávanie praktikantov s cieľom zvýšiť počet kvalifikovaných osôb v odvetvovom programe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu, aby dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva zahrnula ako kľúčový prvok do partnerstva EÚ s Afrikou; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta projekty financované z rozvojovej pomoci EÚ v Mauritánii, ako je Promopeche, ktorý je zameraný na tvorbu pracovných miest a odbornú prípravu mladých ľudí v oblasti tradičného rybolovu; vyzýva Komisiu, aby zlepšila súlad a konzistentnosť medzi dohodou o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že rybolov vrátane maloobjemového rybolovu je dôležitým odvetvím hospodárstva Mauritánie a má zásadný význam z hľadiska hospodárskeho rozvoja krajiny, potravinovej bezpečnosti, výživy a pracovných príležitostí, najmä pre ženy a mladých ľudí, ako aj z hľadiska zabezpečenia inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rozvoja pre všetkých; podporuje preto opatrenia na výrazné zvýšenie odolnosti miestnych aktérov vrátane malých rodinných podnikov a pobrežných komunít voči dôsledkom zmeny klímy a erózie pobrežia; trvá na tom, že investície do rybárstva musia byť jasne v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja a nesmú ohrozovať potreby pobrežných komunít; trvá na tom, že finančný príspevok stanovený v novej dohode by sa mal rozdeliť tak, aby sa zohľadnila hlavná úloha pobrežných komunít; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva na podporu miestneho a regionálneho hospodárskeho rozvoja a posilnenie pobrežných komunít, ktoré sú závislé od morských zdrojov, a preto musia byť plne zapojené do riadenia morských a pobrežných oblastí; pripomína, že obnovou morskej a pobrežnej biodiverzity sa podporujú pobrežné komunity a prispieva sa k zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu; zdôrazňuje potrebu pravidelných konzultácií s pobrežnými komunitami počas celého procesu vykonávania; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uznáva, že trhy a výrobcovia v EÚ sú závislí od dovozu rýb okrem iného i z Mauritánie, aby sa zaručila dostupnosť potravín pre spotrebiteľov v EÚ; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žiada, aby sa ďalšie úsilie EÚ v rámci tejto dohody o partnerstve v odvetví udžateľného rybárstva zameralo na ukončenie škodlivých a neudržateľných dotácií na ryby v rámci Svetovej obchodnej organizácie a iných medzinárodných orgánov, pričom osobitnú pozornosť treba venovať nezákonnému rybolovu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | žiada, aby sa v odvetví rybárstva v Mauritánii a jej okolí dodržiavalo a riadne uplatňovalo právne acquis EÚ vrátane rozsudkov Súdneho dvora EÚ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a vláde a parlamentu Mauritánskej islamskej republiky. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 34, 1.2.2021, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 439, 8.12.2021, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0228.

(4)  Ú. v. EÚ L 343, 8.12.2006, s. 4.

(5)  Ú. v. EÚ L 439, 8.12.2021, s. 3.

(6)  Prijaté texty, P9_TA(2022)0135.

(7)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

(8)  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 2.

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/158 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/158

---

P9_TA(2022)0230

Revízia systému EÚ na obchodovanie s emisiami v oblasti leteckej dopravy ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie (COM(2021)0552 – C9-0319/2021 – 2021/0207(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2022/C 493/21)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh smernice

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (10) sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom. Činnosti leteckej dopravy boli zahrnuté do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES (11). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (10) sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom. Činnosti leteckej dopravy boli zahrnuté do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES (11).

| (1) | Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (10) sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom. Činnosti leteckej dopravy
  súvisiace s letmi s odletom z letiska alebo s príletom na letisko v Únii
  boli zahrnuté do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES (11).
  Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku z 21. decembra 2011

   (11a)

  rozhodol, že zahrnutie činností leteckej dopravy do systému EU ETS podľa uvedenej smernice nie je v rozpore s medzinárodným právom. |
| --- | --- |

(1)

Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (10) sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom. Činnosti leteckej dopravy
  súvisiace s letmi s odletom z letiska alebo s príletom na letisko v Únii
  boli zahrnuté do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES (11).
  Súdny dvor Európskej únie vo svojom rozsudku z 21. decembra 2011

   (11a)

  rozhodol, že zahrnutie činností leteckej dopravy do systému EU ETS podľa uvedenej smernice nie je v rozpore s medzinárodným právom.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh smernice

Odôvodnenie 1 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | S cieľom uľahčiť pokrok v rámci organizácie ICAO, pokiaľ ide o vytvorenie globálneho rámca pre znižovanie emisií z medzinárodnej leteckej dopravy, Únia prijala niekoľko časovo obmedzených výnimiek, tzv. výnimiek o odložení účinnosti, v rámci ktorých boli všetky lety mimo Únie vylúčené zo systému EU ETS. Posledná výnimka zavedená nariadením (EÚ) 2017/2392 sa uplatňuje do roku 2023. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1a)

S cieľom uľahčiť pokrok v rámci organizácie ICAO, pokiaľ ide o vytvorenie globálneho rámca pre znižovanie emisií z medzinárodnej leteckej dopravy, Únia prijala niekoľko časovo obmedzených výnimiek, tzv. výnimiek o odložení účinnosti, v rámci ktorých boli všetky lety mimo Únie vylúčené zo systému EU ETS. Posledná výnimka zavedená nariadením (EÚ) 2017/2392 sa uplatňuje do roku 2023.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh smernice

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Parížska dohoda prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) nadobudla platnosť v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“) (12). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. V záujme dosiahnutia cieľov Parížskej dohody musia k zníženiu emisií prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane medzinárodnej leteckej dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Parížska dohoda prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) nadobudla platnosť v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“) (12). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. V záujme dosiahnutia cieľov Parížskej dohody musia k zníženiu emisií prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane medzinárodnej leteckej dopravy.

| (2) | Ochrana životného prostredia je jednou z najdôležitejších výziev, ktorým čelí Únia a zvyšok sveta.
  Parížska dohoda prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) nadobudla platnosť v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“) (12). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia
  , čo bude okrem iného zohľadňovať spravodlivosť a zásadu spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností, so zreteľom na odlišné vnútroštátne okolnosti. Keďže z odhadov expertov oznámených na konferencii OSN o zmene klímy v roku 2021 (COP 26), ktorá sa konala od 31. októbra do 13. novembra 2021 v Glasgowe, vyplýva, že svet smeruje k zvýšeniu priemernej teploty od 1,8  oC do 2,4  oC, zmluvné strany sa vo svojich záveroch COP 26 dohodli, že udržanie zvýšenia globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa posilniť svoje ciele na rok 2030 do konca roku 2022 s cieľom urýchliť opatrenia v oblasti klímy v tomto kritickom desaťročí a zabezpečiť, aby zmluvné strany obmedzili globálne otepľovanie na úroveň 1,5  oC.
   V záujme dosiahnutia cieľov Parížskej dohody musia k zníženiu emisií prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane medzinárodnej leteckej dopravy. |
| --- | --- |

(2)

Ochrana životného prostredia je jednou z najdôležitejších výziev, ktorým čelí Únia a zvyšok sveta.
  Parížska dohoda prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) nadobudla platnosť v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“) (12). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia
  , čo bude okrem iného zohľadňovať spravodlivosť a zásadu spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností, so zreteľom na odlišné vnútroštátne okolnosti. Keďže z odhadov expertov oznámených na konferencii OSN o zmene klímy v roku 2021 (COP 26), ktorá sa konala od 31. októbra do 13. novembra 2021 v Glasgowe, vyplýva, že svet smeruje k zvýšeniu priemernej teploty od 1,8  oC do 2,4  oC, zmluvné strany sa vo svojich záveroch COP 26 dohodli, že udržanie zvýšenia globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa posilniť svoje ciele na rok 2030 do konca roku 2022 s cieľom urýchliť opatrenia v oblasti klímy v tomto kritickom desaťročí a zabezpečiť, aby zmluvné strany obmedzili globálne otepľovanie na úroveň 1,5  oC.
   V záujme dosiahnutia cieľov Parížskej dohody musia k zníženiu emisií prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane medzinárodnej leteckej dopravy.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh smernice

Odôvodnenie 2 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Letecká doprava sa podieľa na 2 až 3 % celosvetových emisií CO2. Emisie CO2 z leteckej dopravy v Únii predstavujú 3,7  % celkových emisií CO2. Odvetvie leteckej dopravy produkuje 15,7  % emisií z dopravy, čo nezahŕňa emisie iných látok ako CO2, a predstavuje tak po cestnej doprave druhý najväčší zdroj emisií skleníkových plynov z dopravy. V roku 2018 organizácia Eurocontrol predpokladala ročné zvýšenie emisií z európskej leteckej dopravy o 53 % do roku 2040 v porovnaní s úrovňami za rok 2017. Potreba prijať opatrenia na zníženie emisií je čoraz naliehavejšia, ako to uviedol Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojich posledných správach zo 7. augusta 2021 s názvom Zmena klímy 2021: prírodovedecký základ a z 28. februára 2022 s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť. IPCC s veľkou istotou konštatoval, že zmena klímy ohrozuje blahobyt ľudí a zdravie planéty, a každé ďalšie oddialenie spoločných predvídavých celosvetových opatrení na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie premárni krátku a rýchlo sa uzatvárajúcu príležitosť na zabezpečenie udržateľnej budúcnosti vhodnej pre život všetkých. Uvádza nové odhady pravdepodobnosti prekročenia úrovne globálneho otepľovania 1,5  oC v nadchádzajúcich desaťročiach a konštatuje, že ak nedôjde k okamžitému, rýchlemu a rozsiahlemu zníženiu emisií skleníkových plynov, nebude možné zastaviť otepľovanie na hodnote približne 1,5  oC a ani dokonca na hodnote 2 oC. Únia by preto mala riešiť túto naliehavú situáciu tak, že zintenzívni úsilie a zaujme pozíciu medzinárodného lídra v boji proti zmene klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2a)

Letecká doprava sa podieľa na 2 až 3 % celosvetových emisií CO2. Emisie CO2 z leteckej dopravy v Únii predstavujú 3,7  % celkových emisií CO2. Odvetvie leteckej dopravy produkuje 15,7  % emisií z dopravy, čo nezahŕňa emisie iných látok ako CO2, a predstavuje tak po cestnej doprave druhý najväčší zdroj emisií skleníkových plynov z dopravy. V roku 2018 organizácia Eurocontrol predpokladala ročné zvýšenie emisií z európskej leteckej dopravy o 53 % do roku 2040 v porovnaní s úrovňami za rok 2017. Potreba prijať opatrenia na zníženie emisií je čoraz naliehavejšia, ako to uviedol Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojich posledných správach zo 7. augusta 2021 s názvom Zmena klímy 2021: prírodovedecký základ a z 28. februára 2022 s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť. IPCC s veľkou istotou konštatoval, že zmena klímy ohrozuje blahobyt ľudí a zdravie planéty, a každé ďalšie oddialenie spoločných predvídavých celosvetových opatrení na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie premárni krátku a rýchlo sa uzatvárajúcu príležitosť na zabezpečenie udržateľnej budúcnosti vhodnej pre život všetkých. Uvádza nové odhady pravdepodobnosti prekročenia úrovne globálneho otepľovania 1,5  oC v nadchádzajúcich desaťročiach a konštatuje, že ak nedôjde k okamžitému, rýchlemu a rozsiahlemu zníženiu emisií skleníkových plynov, nebude možné zastaviť otepľovanie na hodnote približne 1,5  oC a ani dokonca na hodnote 2 oC. Únia by preto mala riešiť túto naliehavú situáciu tak, že zintenzívni úsilie a zaujme pozíciu medzinárodného lídra v boji proti zmene klímy.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh smernice

Odôvodnenie 2 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2b) | Pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 odhadovala organizácia ICAO, že do roku 2040 by sa mohli emisie z medzinárodnej leteckej dopravy zvýšiť o 150 % v porovnaní s úrovňami za rok 2020. Hoci pandémia ochorenia COVID-19 spôsobila dočasné zníženie objemu leteckej dopravy, existujúce prognózy z obdobia pred pandémiou ochorenia COVID-19 poukazujú na ročné zvýšenie emisií z leteckej dopravy na celosvetovej úrovni o 150 % do roku 2040 v porovnaní s rokom 2020 a na úrovni Únie o 53 % do roku 2040 v porovnaní s rokom 2017. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2b)

Pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 odhadovala organizácia ICAO, že do roku 2040 by sa mohli emisie z medzinárodnej leteckej dopravy zvýšiť o 150 % v porovnaní s úrovňami za rok 2020. Hoci pandémia ochorenia COVID-19 spôsobila dočasné zníženie objemu leteckej dopravy, existujúce prognózy z obdobia pred pandémiou ochorenia COVID-19 poukazujú na ročné zvýšenie emisií z leteckej dopravy na celosvetovej úrovni o 150 % do roku 2040 v porovnaní s rokom 2020 a na úrovni Únie o 53 % do roku 2040 v porovnaní s rokom 2017.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh smernice

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Rada Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) prijala 27. júna 2018 na svojom 214. zasadnutí prvé vydanie medzinárodných štandardov a odporúčaní o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation, CORSIA) (príloha 16, zväzok IV k Chicagskému dohovoru). Únia a jej členské štáty
  naďalej podporujú
  systém CORSIA
  a zaviazali sa ho vykonávať
  od začiatku pilotnej fázy v rokoch 2021 – 2023 (13). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Rada Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) prijala 27. júna 2018 na svojom 214. zasadnutí prvé vydanie medzinárodných štandardov a odporúčaní o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation, CORSIA) (príloha 16, zväzok IV k Chicagskému dohovoru). Únia a jej členské štáty
  naďalej podporujú
  systém CORSIA
  a zaviazali sa ho vykonávať
  od začiatku pilotnej fázy v rokoch 2021 – 2023 (13).

| (3) | Rada Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) prijala 27. júna 2018 na svojom 214. zasadnutí prvé vydanie medzinárodných štandardov a odporúčaní o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation, CORSIA) (príloha 16, zväzok IV k Chicagskému dohovoru). Únia a jej členské štáty
  vykonávajú
  systém CORSIA od začiatku pilotnej fázy v rokoch 2021 – 2023 (13). |
| --- | --- |

(3)

Rada Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) prijala 27. júna 2018 na svojom 214. zasadnutí prvé vydanie medzinárodných štandardov a odporúčaní o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation, CORSIA) (príloha 16, zväzok IV k Chicagskému dohovoru). Únia a jej členské štáty
  vykonávajú
  systém CORSIA od začiatku pilotnej fázy v rokoch 2021 – 2023 (13).

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh smernice

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Únia sa v 
  aktualizovanom plánovanom
  vnútroštátne
  stanovenom záväzku
  Únie a jej členských štátov,
  ktorý bol predložený
  sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020 (16), zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Únia sa v 
  aktualizovanom plánovanom
  vnútroštátne
  stanovenom záväzku
  Únie a jej členských štátov,
  ktorý bol predložený
  sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020 (16), zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (6) | Únia sa v 
  aktualizovaných plánovaných
  vnútroštátne
  stanovených príspevkoch
  Únie a jej členských štátov,
  ktoré boli predložené
  sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020 (16), zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(6)

Únia sa v 
  aktualizovaných plánovaných
  vnútroštátne
  stanovených príspevkoch
  Únie a jej členských štátov,
  ktoré boli predložené
  sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020 (16), zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh smernice

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve, ktorý chce dosiahnuť do roku 2050, a to konkrétne v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (17). V 
  uvedenom nariadení
  sa takisto stanovuje povinný záväzok Únie znížiť domáce čisté emisie skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve, ktorý chce dosiahnuť do roku 2050, a to konkrétne v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (17). V 
  uvedenom nariadení
  sa takisto stanovuje povinný záväzok Únie znížiť domáce čisté emisie skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (7) | Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve, ktorý chce dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050,
  a cieľ dosiahnuť následne negatívne emisie, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 1
   nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (17). V 
  článku 4 ods. 1 uvedeného nariadenia
  sa takisto stanovuje povinný záväzok Únie znížiť domáce čisté emisie skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(7)

Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve, ktorý chce dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050,
  a cieľ dosiahnuť následne negatívne emisie, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 1
   nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (17). V 
  článku 4 ods. 1 uvedeného nariadenia
  sa takisto stanovuje povinný záväzok Únie znížiť domáce čisté emisie skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh smernice

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Cieľom tejto zmeny smernice 2003/87/ES je plnenie príspevkov Únie pre leteckú dopravu podľa Parížskej dohody a podľa regulačného rámca, aby sa do roku 2030 dosiahol záväzný cieľ Únie v oblasti klímy, ktorým je domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990, stanovený v nariadení (EÚ)
  2021/...
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

Cieľom tejto zmeny smernice 2003/87/ES je plnenie príspevkov Únie pre leteckú dopravu podľa Parížskej dohody a podľa regulačného rámca, aby sa do roku 2030 dosiahol záväzný cieľ Únie v oblasti klímy, ktorým je domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990, stanovený v nariadení (EÚ)
  2021/...
  .

| (8) | Cieľom tejto zmeny smernice 2003/87/ES je plnenie príspevkov Únie pre leteckú dopravu podľa Parížskej dohody a podľa regulačného rámca, aby sa do roku 2030 dosiahol záväzný cieľ Únie v oblasti klímy, ktorým je domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990,
  a cieľ dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050
  stanovený v nariadení (EÚ)
  2021/1119
  . |
| --- | --- |

(8)

Cieľom tejto zmeny smernice 2003/87/ES je plnenie príspevkov Únie pre leteckú dopravu podľa Parížskej dohody a podľa regulačného rámca, aby sa do roku 2030 dosiahol záväzný cieľ Únie v oblasti klímy, ktorým je domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990,
  a cieľ dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050
  stanovený v nariadení (EÚ)
  2021/1119
  .

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh smernice

Odôvodnenie 8 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Okrem CO2 má letecká doprava vplyv na klímu prostredníctvom emisií iných látok ako CO2, ako sú vodná para (H2O), oxidy dusíka (NOx), oxid siričitý (SO2) a sadzové častice, ako aj prostredníctvom atmosférických procesov spôsobených takýmito emisiami, ako je tvorba ozónu a vznik riasových oblakov z kondenzačných stôp. Vplyv takýchto emisií iných látok ako CO2 na klímu závisí od druhu použitého paliva a motorov, od polohy emisií, najmä od letovej nadmorskej výšky lietadla a od jeho polohy z hľadiska zemepisnej šírky a dĺžky, ako aj od času vypúšťania emisií a poveternostných podmienok v tom čase. Komisia vo svojom posúdení vplyvu z roku 2006 o začlenení leteckej dopravy do systému EÚ na obchodovanie s emisiami skleníkových plynov (EU ETS) uviedla, že v smernici 2008/101/ES sa uznáva, že letecká doprava má vplyv na globálnu klímu prostredníctvom uvoľňovania emisií iných látok ako CO2. V článku 30 ods. 4 smernice 2003/87/ES zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 sa vyžaduje, aby Komisia do 1. januára 2020 predložila aktualizovanú analýzu vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, ku ktorej v prípade potreby pripojí návrh o tom, ako tieto účinky čo najlepšie riešiť. V záujme splnenia tejto požiadavky Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) vykonala aktualizovanú analýzu účinkov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, na zmenu klímy a 23. novembra 2020 svoju štúdiu uverejnila. Zistenia štúdie potvrdili, čo sa predtým predpokladalo, konkrétne, že význam vplyvov činností leteckej dopravy na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, je celkovo prinajmenšom taký významný ako vplyv samotného CO2. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8a)

Okrem CO2 má letecká doprava vplyv na klímu prostredníctvom emisií iných látok ako CO2, ako sú vodná para (H2O), oxidy dusíka (NOx), oxid siričitý (SO2) a sadzové častice, ako aj prostredníctvom atmosférických procesov spôsobených takýmito emisiami, ako je tvorba ozónu a vznik riasových oblakov z kondenzačných stôp. Vplyv takýchto emisií iných látok ako CO2 na klímu závisí od druhu použitého paliva a motorov, od polohy emisií, najmä od letovej nadmorskej výšky lietadla a od jeho polohy z hľadiska zemepisnej šírky a dĺžky, ako aj od času vypúšťania emisií a poveternostných podmienok v tom čase. Komisia vo svojom posúdení vplyvu z roku 2006 o začlenení leteckej dopravy do systému EÚ na obchodovanie s emisiami skleníkových plynov (EU ETS) uviedla, že v smernici 2008/101/ES sa uznáva, že letecká doprava má vplyv na globálnu klímu prostredníctvom uvoľňovania emisií iných látok ako CO2. V článku 30 ods. 4 smernice 2003/87/ES zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 sa vyžaduje, aby Komisia do 1. januára 2020 predložila aktualizovanú analýzu vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, ku ktorej v prípade potreby pripojí návrh o tom, ako tieto účinky čo najlepšie riešiť. V záujme splnenia tejto požiadavky Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) vykonala aktualizovanú analýzu účinkov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, na zmenu klímy a 23. novembra 2020 svoju štúdiu uverejnila. Zistenia štúdie potvrdili, čo sa predtým predpokladalo, konkrétne, že význam vplyvov činností leteckej dopravy na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, je celkovo prinajmenšom taký významný ako vplyv samotného CO2.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh smernice

Odôvodnenie 8 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (8b) | Zo zistení štúdie agentúry EASA z 23. novembra 2020 vyplýva, že emisie iných látok ako CO2 z leteckej dopravy už nemožno v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti ignorovať. Na dosiahnutie zníženia emisií v súlade s Parížskou dohodou sú potrebné regulačné opatrenia Únie. Komisia by preto mala vytvoriť systém monitorovania, nahlasovania a overovania emisií iných látok ako CO2 z leteckej dopravy. Na základe výsledkov tohto systému by Komisia mala najneskôr do 31. decembra 2026 na základe posúdenia vplyvu predložiť legislatívny návrh obsahujúci opatrenia na zmiernenie emisií iných látok ako CO2, a to rozšírením rozsahu pôsobnosti EU ETS na tieto emisie. Až do prijatia legislatívneho návrhu, ktorým sa rozšíri rozsah pôsobnosti tejto smernice tak, aby zahŕňala aj emisie iných látok ako CO2, sa od 31. decembra 2027 emisný faktor CO2 pre emisie z činností leteckej dopravy vynásobí koeficientom 1,8 , aby sa zohľadnili emisie iných látok ako CO2 z leteckej dopravy, od 31. decembra 2028 koeficientom 1,9 a od 31. decembra 2029 koeficientom 2,0 . Koeficient by nemal prekročiť hodnotu 2,0 . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8b)

Zo zistení štúdie agentúry EASA z 23. novembra 2020 vyplýva, že emisie iných látok ako CO2 z leteckej dopravy už nemožno v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti ignorovať. Na dosiahnutie zníženia emisií v súlade s Parížskou dohodou sú potrebné regulačné opatrenia Únie. Komisia by preto mala vytvoriť systém monitorovania, nahlasovania a overovania emisií iných látok ako CO2 z leteckej dopravy. Na základe výsledkov tohto systému by Komisia mala najneskôr do 31. decembra 2026 na základe posúdenia vplyvu predložiť legislatívny návrh obsahujúci opatrenia na zmiernenie emisií iných látok ako CO2, a to rozšírením rozsahu pôsobnosti EU ETS na tieto emisie. Až do prijatia legislatívneho návrhu, ktorým sa rozšíri rozsah pôsobnosti tejto smernice tak, aby zahŕňala aj emisie iných látok ako CO2, sa od 31. decembra 2027 emisný faktor CO2 pre emisie z činností leteckej dopravy vynásobí koeficientom 1,8 , aby sa zohľadnili emisie iných látok ako CO2 z leteckej dopravy, od 31. decembra 2028 koeficientom 1,9 a od 31. decembra 2029 koeficientom 2,0 . Koeficient by nemal prekročiť hodnotu 2,0 .

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh smernice

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Letecká doprava by mala prispieť k úsiliu o zníženie emisií, ktoré je potrebné na dosiahnutie
  cieľa
  Únie
  v oblasti klímy do roku 2030
  . Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa preto malo konsolidovať a malo by podliehať lineárnemu redukčnému koeficientu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Letecká doprava by mala prispieť k úsiliu o zníženie emisií, ktoré je potrebné na dosiahnutie
  cieľa
  Únie
  v oblasti klímy do roku 2030
  . Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa preto malo konsolidovať a malo by podliehať lineárnemu redukčnému koeficientu.

| (9) | Letecká doprava by mala prispieť k úsiliu o zníženie emisií, ktoré je potrebné na dosiahnutie
  cieľov
  Únie
  stanovených v článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohode
  . Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa preto malo konsolidovať a malo by podliehať lineárnemu redukčnému koeficientu. |
| --- | --- |

(9)

Letecká doprava by mala prispieť k úsiliu o zníženie emisií, ktoré je potrebné na dosiahnutie
  cieľov
  Únie
  stanovených v článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohode
  . Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa preto malo konsolidovať a malo by podliehať lineárnemu redukčnému koeficientu.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh smernice

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať nasmerovanie čo najväčšieho množstva zdrojov do klimatickej transformácie. Preto by sa všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pridelené do rozpočtu Únie, mali použiť na účely súvisiace s klímou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať nasmerovanie čo najväčšieho množstva zdrojov do klimatickej transformácie. Preto by sa všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pridelené do rozpočtu Únie, mali použiť na účely súvisiace s klímou.

| (10) | Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať nasmerovanie čo najväčšieho množstva zdrojov do klimatickej
  transformácie, ktorá by takisto mala byť súčasťou spravodlivej
  transformácie. Preto by sa všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pridelené do rozpočtu Únie, mali použiť na účely súvisiace s klímou.
  V odvetví leteckej dopravy sa predpokladá zvýšenie príjmov z aukcií v dôsledku postupného zrušenia bezodplatných kvót a uplatňovania systému EU ETS na lety s odletom z EHP do tretej krajiny. Časť príjmov z aukcií kvót pre leteckú dopravu by sa mala prideliť odvetviu leteckej dopravy prostredníctvom Investičného fondu pre oblasť klímy na podporu inovácií zameraných na zníženie vplyvu odvetvia leteckej dopravy na klímu a životné prostredie. 15 % príjmov z obchodovania s emisnými kvótami formou aukcie z letov opúšťajúcich EHP by sa malo prideliť fondom UNFCCC v oblasti klímy s cieľom podporiť medzinárodné opatrenia na zmiernenie vplyvu zmeny klímy na najzraniteľnejšie komunity. Zostávajúce príjmy by členské štáty mali použiť na opatrenia v súlade s článkom 10 ods. 3, najmä na opatrenia, ktoré podporujú sociálny dialóg a spravodlivú transformáciu s cieľom dekarbonizovať dopravný systém a podporovať alternatívnu dopravu k leteckej doprave na veľké vzdialenosti s menším vplyvom na klímu. |
| --- | --- |

(10)

Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať nasmerovanie čo najväčšieho množstva zdrojov do klimatickej
  transformácie, ktorá by takisto mala byť súčasťou spravodlivej
  transformácie. Preto by sa všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pridelené do rozpočtu Únie, mali použiť na účely súvisiace s klímou.
  V odvetví leteckej dopravy sa predpokladá zvýšenie príjmov z aukcií v dôsledku postupného zrušenia bezodplatných kvót a uplatňovania systému EU ETS na lety s odletom z EHP do tretej krajiny. Časť príjmov z aukcií kvót pre leteckú dopravu by sa mala prideliť odvetviu leteckej dopravy prostredníctvom Investičného fondu pre oblasť klímy na podporu inovácií zameraných na zníženie vplyvu odvetvia leteckej dopravy na klímu a životné prostredie. 15 % príjmov z obchodovania s emisnými kvótami formou aukcie z letov opúšťajúcich EHP by sa malo prideliť fondom UNFCCC v oblasti klímy s cieľom podporiť medzinárodné opatrenia na zmiernenie vplyvu zmeny klímy na najzraniteľnejšie komunity. Zostávajúce príjmy by členské štáty mali použiť na opatrenia v súlade s článkom 10 ods. 3, najmä na opatrenia, ktoré podporujú sociálny dialóg a spravodlivú transformáciu s cieľom dekarbonizovať dopravný systém a podporovať alternatívnu dopravu k leteckej doprave na veľké vzdialenosti s menším vplyvom na klímu.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh smernice

Odôvodnenie 10 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Prechod odvetvia leteckej dopravy na udržateľné letectvo by mal zohľadňovať sociálny rozmer tohto odvetvia a jeho konkurencieschopnosť, aby sa zabezpečila sociálna spravodlivosť tohto prechodu a odborná príprava, rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov. Komisia by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tejto smernice a jej vplyve na vnútorný trh, pokiaľ ide o odvetvie leteckej dopravy, s osobitným zameraním na sociálne vplyvy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10a)

Prechod odvetvia leteckej dopravy na udržateľné letectvo by mal zohľadňovať sociálny rozmer tohto odvetvia a jeho konkurencieschopnosť, aby sa zabezpečila sociálna spravodlivosť tohto prechodu a odborná príprava, rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov. Komisia by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tejto smernice a jej vplyve na vnútorný trh, pokiaľ ide o odvetvie leteckej dopravy, s osobitným zameraním na sociálne vplyvy.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh smernice

Odôvodnenie 10 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10b) | Lety na vzdialenosť 1 000 kilometrov a menej predstavujú 6 – 9 % celkových emisií CO2 z leteckej dopravy. Kým sa dosiahne technologický pokrok a dostupnosť leteckých palív a lietadiel s nulovými emisiami, mali by sa zaviesť opatrenia na podporu prechodu na alternatívne, udržateľnejšie druhy dopravy, najmä pre letecký segment zahŕňajúci regionálne lety a lety na krátku vzdialenosť na nižšej úrovni, konkrétne lety do 1 000  km. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10b)

Lety na vzdialenosť 1 000 kilometrov a menej predstavujú 6 – 9 % celkových emisií CO2 z leteckej dopravy. Kým sa dosiahne technologický pokrok a dostupnosť leteckých palív a lietadiel s nulovými emisiami, mali by sa zaviesť opatrenia na podporu prechodu na alternatívne, udržateľnejšie druhy dopravy, najmä pre letecký segment zahŕňajúci regionálne lety a lety na krátku vzdialenosť na nižšej úrovni, konkrétne lety do 1 000  km.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh smernice

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | V súlade s článkom 28b ods. 3 smernice 2003/87/ES má Únia posúdiť systém CORSIA organizácie ICAO a podľa potreby ho vykonávať, a to v súlade so záväzkom Únie znížiť emisie
  do roku 2030
  v celom hospodárstve. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

V súlade s článkom 28b ods. 3 smernice 2003/87/ES má Únia posúdiť systém CORSIA organizácie ICAO a podľa potreby ho vykonávať, a to v súlade so záväzkom Únie znížiť emisie
  do roku 2030
  v celom hospodárstve.

| (11) | V súlade s článkom 28b ods. 3 smernice 2003/87/ES má Únia posúdiť systém CORSIA organizácie ICAO a podľa potreby ho vykonávať, a to v súlade so záväzkom Únie znížiť emisie v celom hospodárstve
  stanovenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohode
  . |
| --- | --- |

(11)

V súlade s článkom 28b ods. 3 smernice 2003/87/ES má Únia posúdiť systém CORSIA organizácie ICAO a podľa potreby ho vykonávať, a to v súlade so záväzkom Únie znížiť emisie v celom hospodárstve
  stanovenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohode
  .

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh smernice

Odôvodnenie 11 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (11a) | Systém EU ETS sa osvedčil ako účinný nástroj na znižovanie emisií prostredníctvom vopred určeného postupu, čím sa zároveň stimulujú inovácie a poprední výrobcovia, pokiaľ ide o účinné znižovanie emisií, zatiaľ čo systém CORSIA je mechanizmus, ktorý kompenzuje emisie prostredníctvom kompenzácií. Pokiaľ ide o účinnosť, zo správy Komisie s názvom Posúdenie globálneho trhového opatrenia (CORSIA) organizácie ICAO podľa článku 28b a preskúmania premietnutia nákladov do koncových cien podľa článku 3d smernice o EU ETS vyplýva, že úroveň ambícií systému CORSIA pre odvetvie medzinárodnej leteckej dopravy nie je v súlade s globálnou úrovňou ambícií potrebnou na dodržanie teplotných cieľov Parížskej dohody. S cieľom zabezpečiť ambiciózne zníženie emisií skleníkových plynov v odvetví leteckej dopravy v súlade s Parížskou dohodou a prispieť k vytvoreniu rovnakých podmienok na medzinárodnej úrovni a zároveň zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie na trasách by sa mal systém EU ETS od 30. apríla [po nadobudnutí účinnosti tejto smernice + 1] uplatňovať na všetky lety s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP. Únia trvá na svojom záväzku voči systému CORSIA. S cieľom zohľadniť záväzok Únie a jej súbežnú účasť v systéme CORSIA by finančná hodnota výdavkov na kredity používané pre systém CORSIA na lety z EHP do tretích krajín, ktoré zaviedli systém CORSIA, mala byť odpočítateľná z finančných záväzkov v rámci EU ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11a)

Systém EU ETS sa osvedčil ako účinný nástroj na znižovanie emisií prostredníctvom vopred určeného postupu, čím sa zároveň stimulujú inovácie a poprední výrobcovia, pokiaľ ide o účinné znižovanie emisií, zatiaľ čo systém CORSIA je mechanizmus, ktorý kompenzuje emisie prostredníctvom kompenzácií. Pokiaľ ide o účinnosť, zo správy Komisie s názvom Posúdenie globálneho trhového opatrenia (CORSIA) organizácie ICAO podľa článku 28b a preskúmania premietnutia nákladov do koncových cien podľa článku 3d smernice o EU ETS vyplýva, že úroveň ambícií systému CORSIA pre odvetvie medzinárodnej leteckej dopravy nie je v súlade s globálnou úrovňou ambícií potrebnou na dodržanie teplotných cieľov Parížskej dohody. S cieľom zabezpečiť ambiciózne zníženie emisií skleníkových plynov v odvetví leteckej dopravy v súlade s Parížskou dohodou a prispieť k vytvoreniu rovnakých podmienok na medzinárodnej úrovni a zároveň zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie na trasách by sa mal systém EU ETS od 30. apríla [po nadobudnutí účinnosti tejto smernice + 1] uplatňovať na všetky lety s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP. Únia trvá na svojom záväzku voči systému CORSIA. S cieľom zohľadniť záväzok Únie a jej súbežnú účasť v systéme CORSIA by finančná hodnota výdavkov na kredity používané pre systém CORSIA na lety z EHP do tretích krajín, ktoré zaviedli systém CORSIA, mala byť odpočítateľná z finančných záväzkov v rámci EU ETS.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh smernice

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa malo konsolidovať na úrovni kvót pridelených pre lety
  s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP a príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP, vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve
  . Pridelenie kvót na rok 2024 by malo vychádzať z celkového množstva kvót pridelených aktívnym prevádzkovateľom lietadiel v roku 2023 zníženého o lineárny redukčný koeficient, ako sa uvádza v článku 9 smernice 2003/87/ES. Úroveň pridelených kvót by sa mala zvýšiť tak, aby sa zohľadnili trasy, na ktoré sa EU ETS nevzťahoval v roku 2023, ale vzťahuje sa na ne od roku 2024. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa malo konsolidovať na úrovni kvót pridelených pre lety
  s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP a príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP, vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve
  . Pridelenie kvót na rok 2024 by malo vychádzať z celkového množstva kvót pridelených aktívnym prevádzkovateľom lietadiel v roku 2023 zníženého o lineárny redukčný koeficient, ako sa uvádza v článku 9 smernice 2003/87/ES. Úroveň pridelených kvót by sa mala zvýšiť tak, aby sa zohľadnili trasy, na ktoré sa EU ETS nevzťahoval v roku 2023, ale vzťahuje sa na ne od roku 2024.

| (12) | Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa malo konsolidovať na úrovni kvót pridelených pre lety,
  na ktoré sa vzťahuje táto smernica
  . Pridelenie kvót na rok 2024 by malo vychádzať z celkového množstva kvót pridelených aktívnym prevádzkovateľom lietadiel v roku 2023 zníženého o lineárny redukčný koeficient, ako sa uvádza v článku 9 smernice 2003/87/ES. Úroveň pridelených kvót by sa mala zvýšiť tak, aby sa zohľadnili trasy, na ktoré sa EU ETS nevzťahoval v roku 2023, ale vzťahuje sa na ne od roku 2024. |
| --- | --- |

(12)

Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa malo konsolidovať na úrovni kvót pridelených pre lety,
  na ktoré sa vzťahuje táto smernica
  . Pridelenie kvót na rok 2024 by malo vychádzať z celkového množstva kvót pridelených aktívnym prevádzkovateľom lietadiel v roku 2023 zníženého o lineárny redukčný koeficient, ako sa uvádza v článku 9 smernice 2003/87/ES. Úroveň pridelených kvót by sa mala zvýšiť tak, aby sa zohľadnili trasy, na ktoré sa EU ETS nevzťahoval v roku 2023, ale vzťahuje sa na ne od roku 2024.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh smernice

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | Zvýšená miera obchodovania formou aukcie od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny smernice 2003/87/ES by mala byť pravidlom prideľovania kvót v odvetví leteckej dopravy, pričom by sa mala zohľadniť schopnosť odvetvia prenášať zvýšené náklady na CO2. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

Zvýšená miera obchodovania formou aukcie od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny smernice 2003/87/ES by mala byť pravidlom prideľovania kvót v odvetví leteckej dopravy, pričom by sa mala zohľadniť schopnosť odvetvia prenášať zvýšené náklady na CO2.

| (13) | Zvýšená miera obchodovania formou aukcie od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny smernice 2003/87/ES by mala byť pravidlom prideľovania kvót v odvetví leteckej dopravy,
  čo povedie k postupnému zrušeniu bezodplatných kvót do roku 2025
  , pričom by sa mala zohľadniť schopnosť odvetvia prenášať zvýšené náklady na CO2. |
| --- | --- |

(13)

Zvýšená miera obchodovania formou aukcie od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto zmeny smernice 2003/87/ES by mala byť pravidlom prideľovania kvót v odvetví leteckej dopravy,
  čo povedie k postupnému zrušeniu bezodplatných kvót do roku 2025
  , pričom by sa mala zohľadniť schopnosť odvetvia prenášať zvýšené náklady na CO2.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh smernice

Odôvodnenie 13 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13b) | Smernica o EU ETS by mala prispieť k stimulovaniu dekarbonizácie leteckej dopravy. Pri dosahovaní takejto dekarbonizácie by zohrával úlohu prechod od využívania fosílnych palív k čoraz väčšiemu využívaniu udržateľných leteckých palív, najmä syntetických leteckých palív. Vzhľadom na vysokú úroveň hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi lietadiel, rozvíjajúci sa trh EÚ s udržateľnými leteckými palivami a významný cenový rozdiel medzi fosílnym petrolejom a udržateľnými leteckými palivami by sa však tento prechod mal podporiť stimulovaním tých, ktorí sa včas rozhodnú pre tento druh paliva. Preto by sa v období od 1. januára 2024 do 31. decembra 2029 mali kvóty prideľovať rovnakým spôsobom ako rozdielová zmluva a pokrývať zostávajúci cenový rozdiel medzi fosílnym petrolejom a udržateľnými leteckými palivami pre jednotlivých prevádzkovateľov lietadiel úmerne k množstvu použitých a nahlásených udržateľných leteckých palív podľa nariadenia xxxx/xxxx [nariadenie ReFuelEU]

   (1a)

  , aby sa motivovali subjekty, ktoré sa včas rozhodnú pre tento druh paliva, a aby sa podporilo vytvorenie trhu Únie s udržateľnými leteckými palivami. Od 1. januára 2024 do 31. decembra 2029 by malo byť rezervovaných 20 miliónov kvót a ďalších 20 miliónov kvót by malo byť rezervovaných, keď lety z EHP do tretích krajín budú v rovnakom období súčasťou rozsahu pôsobnosti systému EU ETS. Tieto kvóty by mali pochádzať zo súboru všetkých dostupných kvót a mali by sa používať len na lety, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, a to nediskriminačným spôsobom. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa 70 % týchto kvót pridelilo osobitne na používanie syntetických leteckých palív, pričom by sa uprednostnili palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu. Komisia by mala primerane zohľadniť emisie CO2 z fosílnych palív a mala by vyhodnotiť, že prevádzkovatelia lietadiel, ktorí používajú palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, produkujú nulové emisie. Po vyhodnotení a posúdení vplyvu by sa Komisia mohla rozhodnúť predložiť legislatívny návrh na pridelenie obmedzeného a časovo limitovaného množstva kvót, ktoré by sa malo uplatňovať najneskôr do 31. decembra 2034. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13b)

Smernica o EU ETS by mala prispieť k stimulovaniu dekarbonizácie leteckej dopravy. Pri dosahovaní takejto dekarbonizácie by zohrával úlohu prechod od využívania fosílnych palív k čoraz väčšiemu využívaniu udržateľných leteckých palív, najmä syntetických leteckých palív. Vzhľadom na vysokú úroveň hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi lietadiel, rozvíjajúci sa trh EÚ s udržateľnými leteckými palivami a významný cenový rozdiel medzi fosílnym petrolejom a udržateľnými leteckými palivami by sa však tento prechod mal podporiť stimulovaním tých, ktorí sa včas rozhodnú pre tento druh paliva. Preto by sa v období od 1. januára 2024 do 31. decembra 2029 mali kvóty prideľovať rovnakým spôsobom ako rozdielová zmluva a pokrývať zostávajúci cenový rozdiel medzi fosílnym petrolejom a udržateľnými leteckými palivami pre jednotlivých prevádzkovateľov lietadiel úmerne k množstvu použitých a nahlásených udržateľných leteckých palív podľa nariadenia xxxx/xxxx [nariadenie ReFuelEU]

   (1a)

  , aby sa motivovali subjekty, ktoré sa včas rozhodnú pre tento druh paliva, a aby sa podporilo vytvorenie trhu Únie s udržateľnými leteckými palivami. Od 1. januára 2024 do 31. decembra 2029 by malo byť rezervovaných 20 miliónov kvót a ďalších 20 miliónov kvót by malo byť rezervovaných, keď lety z EHP do tretích krajín budú v rovnakom období súčasťou rozsahu pôsobnosti systému EU ETS. Tieto kvóty by mali pochádzať zo súboru všetkých dostupných kvót a mali by sa používať len na lety, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, a to nediskriminačným spôsobom. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa 70 % týchto kvót pridelilo osobitne na používanie syntetických leteckých palív, pričom by sa uprednostnili palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu. Komisia by mala primerane zohľadniť emisie CO2 z fosílnych palív a mala by vyhodnotiť, že prevádzkovatelia lietadiel, ktorí používajú palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, produkujú nulové emisie. Po vyhodnotení a posúdení vplyvu by sa Komisia mohla rozhodnúť predložiť legislatívny návrh na pridelenie obmedzeného a časovo limitovaného množstva kvót, ktoré by sa malo uplatňovať najneskôr do 31. decembra 2034.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh smernice

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | Smernica 2003/87/ES by sa mala zmeniť aj so zreteľom na prijateľné jednotky súladu, aby sa zohľadnili kritériá oprávnenosti emisných jednotiek prijaté Radou ICAO na jej 216. zasadnutí v marci 2019 ako základný prvok systému CORSIA. Letecké spoločnosti so sídlom v Únii by mali mať možnosť používať medzinárodné kredity na
  dodržiavanie predpisov
  v prípade letov do tretích krajín alebo z tretích krajín, ktoré sa považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. S cieľom zabezpečiť, aby vykonávanie systému CORSIA Úniou podporovalo ciele Parížskej dohody a poskytovalo stimuly pre širokú účasť na systéme CORSIA, by kredity mali pochádzať zo štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Parížskej dohody a ktoré sú zapojené do systému CORSIA, a malo by sa zabrániť dvojitému započítaniu kreditov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

Smernica 2003/87/ES by sa mala zmeniť aj so zreteľom na prijateľné jednotky súladu, aby sa zohľadnili kritériá oprávnenosti emisných jednotiek prijaté Radou ICAO na jej 216. zasadnutí v marci 2019 ako základný prvok systému CORSIA. Letecké spoločnosti so sídlom v Únii by mali mať možnosť používať medzinárodné kredity na
  dodržiavanie predpisov
  v prípade letov do tretích krajín alebo z tretích krajín, ktoré sa považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. S cieľom zabezpečiť, aby vykonávanie systému CORSIA Úniou podporovalo ciele Parížskej dohody a poskytovalo stimuly pre širokú účasť na systéme CORSIA, by kredity mali pochádzať zo štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Parížskej dohody a ktoré sú zapojené do systému CORSIA, a malo by sa zabrániť dvojitému započítaniu kreditov.

| (14) | Smernica 2003/87/ES by sa mala zmeniť aj so zreteľom na prijateľné jednotky súladu, aby sa zohľadnili kritériá oprávnenosti emisných jednotiek prijaté Radou ICAO na jej 216. zasadnutí v marci 2019 ako základný prvok systému CORSIA. Letecké spoločnosti so sídlom v Únii by mali mať možnosť používať medzinárodné kredity na
  súlad so systémom CORSIA
  v prípade letov do tretích krajín alebo z tretích krajín, ktoré sa považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. S cieľom zabezpečiť, aby vykonávanie systému CORSIA Úniou podporovalo ciele Parížskej dohody a poskytovalo stimuly pre širokú účasť na systéme CORSIA, by kredity mali pochádzať zo štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Parížskej dohody a ktoré sú zapojené do systému CORSIA, a malo by sa zabrániť dvojitému započítaniu kreditov.
  Akákoľvek odchýlka od základného referenčného obdobia systému CORSIA, ktorý je stanovený na roky 2019 – 2020, s časovo obmedzenou výnimkou na roky 2021 až 2023, by sa na účely tejto smernice mala považovať za nesúlad. |
| --- | --- |

(14)

Smernica 2003/87/ES by sa mala zmeniť aj so zreteľom na prijateľné jednotky súladu, aby sa zohľadnili kritériá oprávnenosti emisných jednotiek prijaté Radou ICAO na jej 216. zasadnutí v marci 2019 ako základný prvok systému CORSIA. Letecké spoločnosti so sídlom v Únii by mali mať možnosť používať medzinárodné kredity na
  súlad so systémom CORSIA
  v prípade letov do tretích krajín alebo z tretích krajín, ktoré sa považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. S cieľom zabezpečiť, aby vykonávanie systému CORSIA Úniou podporovalo ciele Parížskej dohody a poskytovalo stimuly pre širokú účasť na systéme CORSIA, by kredity mali pochádzať zo štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Parížskej dohody a ktoré sú zapojené do systému CORSIA, a malo by sa zabrániť dvojitému započítaniu kreditov.
  Akákoľvek odchýlka od základného referenčného obdobia systému CORSIA, ktorý je stanovený na roky 2019 – 2020, s časovo obmedzenou výnimkou na roky 2021 až 2023, by sa na účely tejto smernice mala považovať za nesúlad.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh smernice

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | V záujme zabezpečenia jednotných podmienok používania medzinárodných kreditov v súlade s článkom 11a smernice 2003/87/ES by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať zoznam kreditov, ktorých použitie Rada ICAO považuje za prijateľné na z hľadiska dodržiavania pravidiel systému CORSIA a ktoré spĺňajú uvedené podmienky oprávnenosti. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (18). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

V záujme zabezpečenia jednotných podmienok používania medzinárodných kreditov v súlade s článkom 11a smernice 2003/87/ES by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať zoznam kreditov, ktorých použitie Rada ICAO považuje za prijateľné na z hľadiska dodržiavania pravidiel systému CORSIA a ktoré spĺňajú uvedené podmienky oprávnenosti. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (18).

| (15) | V záujme zabezpečenia jednotných podmienok používania medzinárodných kreditov v súlade s článkom 11a smernice 2003/87/ES by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať zoznam kreditov, ktorých použitie Rada ICAO považuje za prijateľné na z hľadiska dodržiavania pravidiel systému CORSIA a ktoré spĺňajú uvedené podmienky oprávnenosti. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (18).
  Okrem toho by v záujme zabezpečenia transparentnosti údajov mali prevádzkovatelia lietadiel používateľsky ústretovým spôsobom podávať správy o svojich emisiách a kompenzáciách podľa článku 14 ods. 3a tejto smernice. |
| --- | --- |

(15)

V záujme zabezpečenia jednotných podmienok používania medzinárodných kreditov v súlade s článkom 11a smernice 2003/87/ES by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať zoznam kreditov, ktorých použitie Rada ICAO považuje za prijateľné na z hľadiska dodržiavania pravidiel systému CORSIA a ktoré spĺňajú uvedené podmienky oprávnenosti. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (18).
  Okrem toho by v záujme zabezpečenia transparentnosti údajov mali prevádzkovatelia lietadiel používateľsky ústretovým spôsobom podávať správy o svojich emisiách a kompenzáciách podľa článku 14 ods. 3a tejto smernice.

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh smernice

Odôvodnenie 17 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | Na nadchádzajúcom zhromaždení organizácie ICAO, ktoré sa koná raz za tri roky, naplánovanom na september 2022 by členské štáty mali vynaložiť maximálne úsilie na dosiahnutie dohody so svojimi partnermi o postupnom ročnom znižovaní referenčnej hodnoty stanovenej na úrovni rokov 2019 až 2020 na obdobie po roku 2023, aby sa zabezpečilo postupné zosúladenie s lineárnym faktorom uplatňovaným na systém EU ETS aj po roku 2035 v súlade s cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17a)

Na nadchádzajúcom zhromaždení organizácie ICAO, ktoré sa koná raz za tri roky, naplánovanom na september 2022 by členské štáty mali vynaložiť maximálne úsilie na dosiahnutie dohody so svojimi partnermi o postupnom ročnom znižovaní referenčnej hodnoty stanovenej na úrovni rokov 2019 až 2020 na obdobie po roku 2023, aby sa zabezpečilo postupné zosúladenie s lineárnym faktorom uplatňovaným na systém EU ETS aj po roku 2035 v súlade s cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh smernice

Odôvodnenie 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (18) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky zaradenia do zoznamu krajín, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely smernice 2003/87/ES podľa článku 25a ods. 3 uvedenej smernice, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať a viesť zoznam štátov iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa na účely práva Únie považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky zaradenia do zoznamu krajín, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely smernice 2003/87/ES podľa článku 25a ods. 3 uvedenej smernice, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať a viesť zoznam štátov iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa na účely práva Únie považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.

| (18) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky zaradenia do zoznamu krajín, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely smernice 2003/87/ES podľa článku 25a ods. 3 uvedenej smernice, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať a viesť zoznam štátov iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa na účely práva Únie považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.
  Na základe informácií uvedených v tomto zozname a s cieľom používateľsky ústretovým spôsobom zvýšiť transparentnosť, zodpovednosť a prístupnosť v súvislosti s informáciami by Komisia mala uverejniť zoznam prevádzkovateľov lietadiel, ktorí sa nepovažujú za prevádzkovateľov uplatňujúcich systém CORSIA na lety do tretích krajín a z tretích krajín. |
| --- | --- |

(18)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky zaradenia do zoznamu krajín, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely smernice 2003/87/ES podľa článku 25a ods. 3 uvedenej smernice, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať a viesť zoznam štátov iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa na účely práva Únie považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.
  Na základe informácií uvedených v tomto zozname a s cieľom používateľsky ústretovým spôsobom zvýšiť transparentnosť, zodpovednosť a prístupnosť v súvislosti s informáciami by Komisia mala uverejniť zoznam prevádzkovateľov lietadiel, ktorí sa nepovažujú za prevádzkovateľov uplatňujúcich systém CORSIA na lety do tretích krajín a z tretích krajín.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh smernice

Odôvodnenie 19

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (19) | Keďže za vykonávanie systému CORSIA a presadzovanie predpisov v prípade prevádzkovateľov lietadiel so sídlom mimo Únie by mala zodpovedať výlučne ich domovská krajina, zavedením systému CORSIA pre lety iné ako lety s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP a príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP, vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve by boli prevádzkovatelia lietadiel so sídlom mimo Únie oslobodení od povinností vyplývajúcich zo systému EU ETS pre tieto lety. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19)

Keďže za vykonávanie systému CORSIA a presadzovanie predpisov v prípade prevádzkovateľov lietadiel so sídlom mimo Únie by mala zodpovedať výlučne ich domovská krajina, zavedením systému CORSIA pre lety iné ako lety s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP a príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP, vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve by boli prevádzkovatelia lietadiel so sídlom mimo Únie oslobodení od povinností vyplývajúcich zo systému EU ETS pre tieto lety.

| (19) | S cieľom zabezpečiť, aby sa emisie neúčtovali dvakrát, a s cieľom náležite zohľadniť kompenzačné povinnosti v rámci systému CORSIA prekračujúce referenčnú hodnotu stanovenú na úrovni roku 2019 na roky 2021 až 2023 a stanovenú na úrovni priemeru rokov 2019 až 2020 na nasledujúce roky by prevádzkovatelia lietadiel mali mať možnosť odpočítať finančnú hodnotu výdavkov na kredity, ktoré títo prevádzkovatelia použili v rámci systému CORSIA na lety, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. |
| --- | --- |

(19)

S cieľom zabezpečiť, aby sa emisie neúčtovali dvakrát, a s cieľom náležite zohľadniť kompenzačné povinnosti v rámci systému CORSIA prekračujúce referenčnú hodnotu stanovenú na úrovni roku 2019 na roky 2021 až 2023 a stanovenú na úrovni priemeru rokov 2019 až 2020 na nasledujúce roky by prevádzkovatelia lietadiel mali mať možnosť odpočítať finančnú hodnotu výdavkov na kredity, ktoré títo prevádzkovatelia použili v rámci systému CORSIA na lety, na ktoré sa vzťahuje táto smernica.

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh smernice

Odôvodnenie 20 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (20a) | S cieľom zabezpečiť, aby systém CORSIA vyústil do jednotného globálneho systému kompenzácií emisií uhlíka z leteckej dopravy pred nástupom druhej a povinnej fázy systému ICAO v roku 2027, sa Únia neustále zasadzuje za účinné vykonávacie pravidlá a riadenie a za primerané zapojenie do dobrovoľných a povinných fáz systému CORSIA. V prípade, že Komisia rozhodne, že systém CORSIA nie je dostatočným opatrením na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti klímy a záväzkov podľa Parížskej dohody, mala by predložiť legislatívny návrh na ukončenie dočasnej výnimky pre lety s príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20a)

S cieľom zabezpečiť, aby systém CORSIA vyústil do jednotného globálneho systému kompenzácií emisií uhlíka z leteckej dopravy pred nástupom druhej a povinnej fázy systému ICAO v roku 2027, sa Únia neustále zasadzuje za účinné vykonávacie pravidlá a riadenie a za primerané zapojenie do dobrovoľných a povinných fáz systému CORSIA. V prípade, že Komisia rozhodne, že systém CORSIA nie je dostatočným opatrením na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti klímy a záväzkov podľa Parížskej dohody, mala by predložiť legislatívny návrh na ukončenie dočasnej výnimky pre lety s príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh smernice

Odôvodnenie 20 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (20b) | Únia by mala vyvinúť maximálne úsilie na posilnenie ustanovení systému CORSIA a na podporu prijatia dlhodobého cieľa znížiť globálne emisie z leteckej dopravy, pričom by sa mali zachovať právomoci Únie týkajúce sa smernice 2003/87/ES, ako to potvrdil Súdny dvor Európskej únie

   (1a)

  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20b)

Únia by mala vyvinúť maximálne úsilie na posilnenie ustanovení systému CORSIA a na podporu prijatia dlhodobého cieľa znížiť globálne emisie z leteckej dopravy, pričom by sa mali zachovať právomoci Únie týkajúce sa smernice 2003/87/ES, ako to potvrdil Súdny dvor Európskej únie

   (1a)

  .

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh smernice

Odôvodnenie 20 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (20c) | Je nevyhnutné zabezpečiť transparentnosť údajov a je dôležité, aby sa zlepšila vymožiteľnosť systému CORSIA a prístup verejnosti k informáciám súvisiacim so systémom CORSIA. Prevádzkovatelia lietadiel by preto mali v procese posudzovania vplyvu systému CORSIA na globálne zníženie emisií CO2 a jeho úlohu pri dosahovaní cieľov Parížskej dohody podávať správy o svojich emisiách a kompenzáciách používateľsky ústretovým spôsobom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20c)

Je nevyhnutné zabezpečiť transparentnosť údajov a je dôležité, aby sa zlepšila vymožiteľnosť systému CORSIA a prístup verejnosti k informáciám súvisiacim so systémom CORSIA. Prevádzkovatelia lietadiel by preto mali v procese posudzovania vplyvu systému CORSIA na globálne zníženie emisií CO2 a jeho úlohu pri dosahovaní cieľov Parížskej dohody podávať správy o svojich emisiách a kompenzáciách používateľsky ústretovým spôsobom.

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh smernice

Odôvodnenie 21

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (21) | Lety do najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných rozvojových štátov vymedzených Organizáciou Spojených národov, ktoré nevykonávajú systém CORSIA, iných ako štáty, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje, ako aj lety z takýchto krajín, by mali byť oslobodené od povinností systému EU ETS alebo CORSIA bez dátumu uplynutia tejto výnimky. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21)

Lety do najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných rozvojových štátov vymedzených Organizáciou Spojených národov, ktoré nevykonávajú systém CORSIA, iných ako štáty, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje, ako aj lety z takýchto krajín, by mali byť oslobodené od povinností systému EU ETS alebo CORSIA bez dátumu uplynutia tejto výnimky.

vypúšťa sa

Pozmeňujúce návrhy <NumAm>63 a 79</NumAm>

Návrh smernice

Odôvodnenie 25

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 25. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore prístupnosti pre najvzdialenejšie regióny Únie. Preto by sa mala stanoviť výnimka zo systému EU ETS pre emisie z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa v tom istom
  členskom štáte
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

25.

Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore prístupnosti pre najvzdialenejšie regióny Únie. Preto by sa mala stanoviť výnimka zo systému EU ETS pre emisie z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa v tom istom
  členskom štáte
  .

| 25. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore prístupnosti pre najvzdialenejšie regióny Únie. Preto by sa mala stanoviť výnimka zo systému EU ETS pre emisie z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa
  v inom regióne EHP a letov medzi dvoma letiskami
  v tom istom
  najvzdialenejšom regióne
  . |
| --- | --- |

25.

Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore prístupnosti pre najvzdialenejšie regióny Únie. Preto by sa mala stanoviť výnimka zo systému EU ETS pre emisie z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa
  v inom regióne EHP a letov medzi dvoma letiskami
  v tom istom
  najvzdialenejšom regióne
  .

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh smernice

Odôvodnenie 26 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (26a) | Časť príjmov z obchodovania s kvótami pre leteckú dopravu formou aukcie, ako aj príjmy z pokút, ktoré platia prevádzkovatelia lietadiel v súlade s článkom 16 smernice 2003/87/ES, by sa mala prideliť Investičnému fondu pre oblasť klímy na podporu inovácií v odvetví leteckej dopravy zameraných na zmiernenie zmeny klímy. Najmä na projekty súvisiace s vývojom, zavádzaním a implementáciou nových technológií a dizajny zamerané na zníženie celkových emisií skleníkových plynov v odvetví leteckej dopravy, najmä v oblasti udržateľných leteckých palív, ako aj projekty zamerané na zníženie vplyvu odvetvia leteckej dopravy na klímu, najmä v oblasti prevádzky, aeronautiky, trupov lietadiel a prelomových inovácií motorov, letiskovej infraštruktúry a elektrických lietadiel. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(26a)

Časť príjmov z obchodovania s kvótami pre leteckú dopravu formou aukcie, ako aj príjmy z pokút, ktoré platia prevádzkovatelia lietadiel v súlade s článkom 16 smernice 2003/87/ES, by sa mala prideliť Investičnému fondu pre oblasť klímy na podporu inovácií v odvetví leteckej dopravy zameraných na zmiernenie zmeny klímy. Najmä na projekty súvisiace s vývojom, zavádzaním a implementáciou nových technológií a dizajny zamerané na zníženie celkových emisií skleníkových plynov v odvetví leteckej dopravy, najmä v oblasti udržateľných leteckých palív, ako aj projekty zamerané na zníženie vplyvu odvetvia leteckej dopravy na klímu, najmä v oblasti prevádzky, aeronautiky, trupov lietadiel a prelomových inovácií motorov, letiskovej infraštruktúry a elektrických lietadiel.

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh smernice

Odôvodnenie 26 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (26b) | Investičný fond pre oblasť klímy by mal podporovať výskum, vývoj a zavádzanie dekarbonizačných riešení vrátane technológií s nulovými emisiami a znižovať vplyv odvetvia leteckej dopravy na klímu a životné prostredie. Mal by sa zaoberať najmä vplyvmi emisií iných látok ako CO2 prostredníctvom zavádzania technológií monitorovania a podávania správ, ako aj zlepšovania prevádzkových riešení. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(26b)

Investičný fond pre oblasť klímy by mal podporovať výskum, vývoj a zavádzanie dekarbonizačných riešení vrátane technológií s nulovými emisiami a znižovať vplyv odvetvia leteckej dopravy na klímu a životné prostredie. Mal by sa zaoberať najmä vplyvmi emisií iných látok ako CO2 prostredníctvom zavádzania technológií monitorovania a podávania správ, ako aj zlepšovania prevádzkových riešení.

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh smernice

Odôvodnenie 26 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (26c) | Vzhľadom na rastúce náklady na emisie uhlíka vyplývajúce z úplného obchodovania s kvótami formou aukcie v odvetví letectva môže prevádzkovateľom lietadiel využívajúcim uzly v rámci Únie vzniknúť hospodárska nevýhoda v porovnaní s prevádzkovateľmi lietadiel využívajúcimi uzly mimo Únie. Keďže na lety do uzlov tretích krajín sa v súčasnosti nevzťahuje systém EU ETS, mohlo by to predstavovať výhodu pre tých prevádzkovateľov, ktorí prevádzkujú lety mimo Únie, kde sa uplatňujú menej prísne opatrenia na zníženie emisií. To by mohlo viesť k presunu do týchto uzlov, a teda k zvýšeniu emisií, čo by mohlo mať negatívny vplyv na globálne otepľovanie. Rozšírenie rozsahu pôsobnosti systému EU ETS na lety z letísk a na letiská mimo EHP, Švajčiarska a Spojeného kráľovstva by viedlo k spravodlivejšej hospodárskej súťaži a efektívnejšiemu znižovaniu emisií skleníkových plynov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(26c)

Vzhľadom na rastúce náklady na emisie uhlíka vyplývajúce z úplného obchodovania s kvótami formou aukcie v odvetví letectva môže prevádzkovateľom lietadiel využívajúcim uzly v rámci Únie vzniknúť hospodárska nevýhoda v porovnaní s prevádzkovateľmi lietadiel využívajúcimi uzly mimo Únie. Keďže na lety do uzlov tretích krajín sa v súčasnosti nevzťahuje systém EU ETS, mohlo by to predstavovať výhodu pre tých prevádzkovateľov, ktorí prevádzkujú lety mimo Únie, kde sa uplatňujú menej prísne opatrenia na zníženie emisií. To by mohlo viesť k presunu do týchto uzlov, a teda k zvýšeniu emisií, čo by mohlo mať negatívny vplyv na globálne otepľovanie. Rozšírenie rozsahu pôsobnosti systému EU ETS na lety z letísk a na letiská mimo EHP, Švajčiarska a Spojeného kráľovstva by viedlo k spravodlivejšej hospodárskej súťaži a efektívnejšiemu znižovaniu emisií skleníkových plynov.

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh smernice

Odôvodnenie 27 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (27a) | Komisia by mala zvážiť možné zmeny smernice 2003/87/ES, pokiaľ ide o regulačné zjednodušenie. Komisia a orgány členských štátov by sa mali neustále prispôsobovať najlepším administratívnym postupom a prijímať všetky opatrenia na zjednodušenie vykonávania smernice2003/87/ES a zároveň udržiavať administratívne zaťaženie na minimálnej úrovni. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(27a)

Komisia by mala zvážiť možné zmeny smernice 2003/87/ES, pokiaľ ide o regulačné zjednodušenie. Komisia a orgány členských štátov by sa mali neustále prispôsobovať najlepším administratívnym postupom a prijímať všetky opatrenia na zjednodušenie vykonávania smernice2003/87/ES a zároveň udržiavať administratívne zaťaženie na minimálnej úrovni.

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod - 1 (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 3 – písmeno u a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1. | V článku 3 sa dopĺňa toto písmeno:









  „ua) | ‚emisie iných látok ako CO2 z leteckej dopravy‘ je uvoľňovanie oxidov dusíka (NOx), sadzových častíc, oxidovaných zlúčenín síry a vodnej pary z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I.“ |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

-1.

„ua)

‚emisie iných látok ako CO2 z leteckej dopravy‘ je uvoľňovanie oxidov dusíka (NOx), sadzových častíc, oxidovaných zlúčenín síry a vodnej pary z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I.“

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 3c – odsek 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  20 miliónov z celkového množstva kvót uvedených v odseku 5 tohto článku na obdobie od 1. januára 2024 do 31. decembra 2029 sa vyhradí na pridelenie rovnakým spôsobom ako rozdielová zmluva, na pokrytie zostávajúceho cenového rozdielu medzi fosílnym petrolejom a udržateľnými leteckými palivami v súvislosti s prevádzkovateľmi lietadiel, ktorí zvyšujú používanie udržateľných leteckých palív, pričom uprednostňujú obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu, predpokladané na základe povinnosti zmiešavania podľa prílohy I k nariadeniu ... [nariadenie ReFuelEU]

   (*1)

  alebo viac a cenový vývoj týchto palív. 70 % týchto kvót sa pridelí osobitne na zvýšenie používania syntetických leteckých palív, pričom sa uprednostnia palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu. Okrem toho sa 20 miliónov kvót z dodatočného množstva kvót, ktoré sa vydávajú z dôvodu pokrytia emisií pri letoch z letiska nachádzajúceho sa v EHP do tretích krajín, ako sa uvádza v článku 3ea, vyhradí na pridelenie rovnakým spôsobom ako rozdielová zmluva na obdobie do 31. decembra 2029. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

5a.
     
  20 miliónov z celkového množstva kvót uvedených v odseku 5 tohto článku na obdobie od 1. januára 2024 do 31. decembra 2029 sa vyhradí na pridelenie rovnakým spôsobom ako rozdielová zmluva, na pokrytie zostávajúceho cenového rozdielu medzi fosílnym petrolejom a udržateľnými leteckými palivami v súvislosti s prevádzkovateľmi lietadiel, ktorí zvyšujú používanie udržateľných leteckých palív, pričom uprednostňujú obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu, predpokladané na základe povinnosti zmiešavania podľa prílohy I k nariadeniu ... [nariadenie ReFuelEU]

   (*1)

  alebo viac a cenový vývoj týchto palív. 70 % týchto kvót sa pridelí osobitne na zvýšenie používania syntetických leteckých palív, pričom sa uprednostnia palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu. Okrem toho sa 20 miliónov kvót z dodatočného množstva kvót, ktoré sa vydávajú z dôvodu pokrytia emisií pri letoch z letiska nachádzajúceho sa v EHP do tretích krajín, ako sa uvádza v článku 3ea, vyhradí na pridelenie rovnakým spôsobom ako rozdielová zmluva na obdobie do 31. decembra 2029.

Pozmeňujúci návrh 37

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 3c – odsek 5 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Celkové množstvo kvót uvedené v odseku 5a sa prideľuje rovnakým spôsobom ako rozdielová zmluva, na pokrytie zostávajúceho cenového rozdielu medzi fosílnym petrolejom a udržateľnými leteckými palivami na zvýšenie používania udržateľných leteckých palív, pričom sa uprednostňujú obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu, a to na nediskriminačnom základe, ako sa nahlásilo Európskej agentúre pre bezpečnosť letectva podľa článkov 7, 8 a 9 nariadenia ... [nariadenie ReFuelEU]

   (*)

  . |
| | Každý prevádzkovateľ lietadla môže od 1. januára 2024 do 31. decembra 2029 požiadať o pridelenie kvót na lety v rámci systému EU ETS na základe zvýšenia používania palív uvedených v odseku 5a. |
| | Množstvo kvót je úmerné celkovým ušetreným emisiám skleníkových plynov v súlade so zaobchádzaním s týmito palivami podľa smernice (EÚ) 2018/2001 a delegovanými aktmi uvedenými v článku 14 ods. 1 tejto smernice. |
| | Komisia zabezpečí, aby sa emisie z obnoviteľných palív nebiologického pôvodu využívajúcich vodík z obnoviteľných zdrojov hodnotili nulovými emisiami pre prevádzkovateľov lietadiel, ktorí ich používajú, až do prijatia delegovaného aktu uvedeného v článku 14 ods. 1. |
| | Komisia každoročne zverejní podrobné údaje o rozdiele v nákladoch na letecký petrolej oproti udržateľným leteckým palivám. Komisia je splnomocnená prijímať v súlade s článkom 23 delegované akty na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o podrobné opatrenia týkajúce sa prideľovania kvót pre leteckú dopravu za zvyšovanie používania udržateľných leteckých palív, a to prostredníctvom pokrytia cenového rozdielu za tonu CO2 ušetrenú pri používaní týchto palív namiesto leteckého petroleja. |
| | Od 31. decembra 2028 Komisia vykonáva každoročné hodnotenie týkajúce sa uplatňovania tohto odseku a jeho výsledky včas predkladá Európskemu parlamentu a Rade. Na základe tohto hodnotenia a po posúdení vplyvu môže Komisia v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na pridelenie limitovaného a časovo obmedzeného množstva kvót do 31. decembra 2034 prevádzkovateľom lietadiel, ktorí zvyšujú používanie udržateľných leteckých palív uvedených v článku 3c ods. 5a. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5b.
     
  Celkové množstvo kvót uvedené v odseku 5a sa prideľuje rovnakým spôsobom ako rozdielová zmluva, na pokrytie zostávajúceho cenového rozdielu medzi fosílnym petrolejom a udržateľnými leteckými palivami na zvýšenie používania udržateľných leteckých palív, pričom sa uprednostňujú obnoviteľné palivá nebiologického pôvodu, a to na nediskriminačnom základe, ako sa nahlásilo Európskej agentúre pre bezpečnosť letectva podľa článkov 7, 8 a 9 nariadenia ... [nariadenie ReFuelEU]

   (*)

  .

Každý prevádzkovateľ lietadla môže od 1. januára 2024 do 31. decembra 2029 požiadať o pridelenie kvót na lety v rámci systému EU ETS na základe zvýšenia používania palív uvedených v odseku 5a.

Každý prevádzkovateľ lietadla môže od 1. januára 2024 do 31. decembra 2029 požiadať o pridelenie kvót na lety v rámci systému EU ETS na základe zvýšenia používania palív uvedených v odseku 5a.

Množstvo kvót je úmerné celkovým ušetreným emisiám skleníkových plynov v súlade so zaobchádzaním s týmito palivami podľa smernice (EÚ) 2018/2001 a delegovanými aktmi uvedenými v článku 14 ods. 1 tejto smernice.

Množstvo kvót je úmerné celkovým ušetreným emisiám skleníkových plynov v súlade so zaobchádzaním s týmito palivami podľa smernice (EÚ) 2018/2001 a delegovanými aktmi uvedenými v článku 14 ods. 1 tejto smernice.

Komisia zabezpečí, aby sa emisie z obnoviteľných palív nebiologického pôvodu využívajúcich vodík z obnoviteľných zdrojov hodnotili nulovými emisiami pre prevádzkovateľov lietadiel, ktorí ich používajú, až do prijatia delegovaného aktu uvedeného v článku 14 ods. 1.

Komisia zabezpečí, aby sa emisie z obnoviteľných palív nebiologického pôvodu využívajúcich vodík z obnoviteľných zdrojov hodnotili nulovými emisiami pre prevádzkovateľov lietadiel, ktorí ich používajú, až do prijatia delegovaného aktu uvedeného v článku 14 ods. 1.

Komisia každoročne zverejní podrobné údaje o rozdiele v nákladoch na letecký petrolej oproti udržateľným leteckým palivám. Komisia je splnomocnená prijímať v súlade s článkom 23 delegované akty na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o podrobné opatrenia týkajúce sa prideľovania kvót pre leteckú dopravu za zvyšovanie používania udržateľných leteckých palív, a to prostredníctvom pokrytia cenového rozdielu za tonu CO2 ušetrenú pri používaní týchto palív namiesto leteckého petroleja.

Komisia každoročne zverejní podrobné údaje o rozdiele v nákladoch na letecký petrolej oproti udržateľným leteckým palivám. Komisia je splnomocnená prijímať v súlade s článkom 23 delegované akty na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o podrobné opatrenia týkajúce sa prideľovania kvót pre leteckú dopravu za zvyšovanie používania udržateľných leteckých palív, a to prostredníctvom pokrytia cenového rozdielu za tonu CO2

Od 31. decembra 2028 Komisia vykonáva každoročné hodnotenie týkajúce sa uplatňovania tohto odseku a jeho výsledky včas predkladá Európskemu parlamentu a Rade. Na základe tohto hodnotenia a po posúdení vplyvu môže Komisia v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na pridelenie limitovaného a časovo obmedzeného množstva kvót do 31. decembra 2034 prevádzkovateľom lietadiel, ktorí zvyšujú používanie udržateľných leteckých palív uvedených v článku 3c ods. 5a.

Od 31. decembra 2028 Komisia vykonáva každoročné hodnotenie týkajúce sa uplatňovania tohto odseku a jeho výsledky včas predkladá Európskemu parlamentu a Rade. Na základe tohto hodnotenia a po posúdení vplyvu môže Komisia v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na pridelenie limitovaného a časovo obmedzeného množstva kvót do 31. decembra 2034 prevádzkovateľom lietadiel, ktorí zvyšujú používanie udržateľných leteckých palív uvedených v článku 3c ods. 5a.

Pozmeňujúce návrhy 65 a 80

Pozmeňujúce návrhy 65 a 80

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 3c – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Odchylne od článku 12 ods. 2a, článku 14 ods. 3 a článku 16 členské štáty považujú požiadavky stanovené v uvedených ustanoveniach za splnené a neprijmú žiadne opatrenia proti prevádzkovateľom lietadiel, pokiaľ ide o emisie, ku ktorým dochádza do roku 2030 z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa v tom istom
  členskom štáte mimo tohto
  najvzdialenejšieho regiónu.; | 7.   Odchylne od článku 12 ods. 2a, článku 14 ods. 3 a článku 16 členské štáty považujú požiadavky stanovené v uvedených ustanoveniach za splnené a neprijmú žiadne opatrenia proti prevádzkovateľom lietadiel, pokiaľ ide o emisie, ku ktorým dochádza do roku 2030 z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa v 
  inom regióne EHP a letov vykonávaných medzi dvoma letiskami v
  tom istom najvzdialenejšom regióne; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Odchylne od článku 12 ods. 2a, článku 14 ods. 3 a článku 16 členské štáty považujú požiadavky stanovené v uvedených ustanoveniach za splnené a neprijmú žiadne opatrenia proti prevádzkovateľom lietadiel, pokiaľ ide o emisie, ku ktorým dochádza do roku 2030 z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa v tom istom
  členskom štáte mimo tohto
  najvzdialenejšieho regiónu.;

7.   Odchylne od článku 12 ods. 2a, článku 14 ods. 3 a článku 16 členské štáty považujú požiadavky stanovené v uvedených ustanoveniach za splnené a neprijmú žiadne opatrenia proti prevádzkovateľom lietadiel, pokiaľ ide o emisie, ku ktorým dochádza do roku 2030 z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa v 
  inom regióne EHP a letov vykonávaných medzi dvoma letiskami v
  tom istom najvzdialenejšom regióne;

Pozmeňujúci návrh 39

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 3d – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   V roku 2024 sa obchoduje formou aukcie s 
  25 %
  množstva kvót, v súvislosti s ktorými by sa uskutočnilo bezodplatné prideľovanie podľa uverejnenia v súlade s článkom 3c. | 1.   V roku 2024 sa obchoduje formou aukcie s 
  50 %
  množstva kvót, v súvislosti s ktorými by sa uskutočnilo bezodplatné prideľovanie podľa uverejnenia v súlade s článkom 3c. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   V roku 2024 sa obchoduje formou aukcie s 
  25 %
  množstva kvót, v súvislosti s ktorými by sa uskutočnilo bezodplatné prideľovanie podľa uverejnenia v súlade s článkom 3c.

1.   V roku 2024 sa obchoduje formou aukcie s 
  50 %
  množstva kvót, v súvislosti s ktorými by sa uskutočnilo bezodplatné prideľovanie podľa uverejnenia v súlade s článkom 3c.

Pozmeňujúci návrh 40

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 3d – odsek 1a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1a.
     
  V roku 2025 sa obchoduje formou aukcie s 50 % množstva kvót, v súvislosti s ktorými by sa v uvedenom roku uskutočnilo bezodplatné prideľovanie, a to na základe výpočtu podľa uverejnenia v súlade s článkom 3c. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  V roku 2025 sa obchoduje formou aukcie s 50 % množstva kvót, v súvislosti s ktorými by sa v uvedenom roku uskutočnilo bezodplatné prideľovanie, a to na základe výpočtu podľa uverejnenia v súlade s článkom 3c.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 41

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 3d – odsek 1b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1b.
     
  V roku 2026 sa obchoduje formou aukcie so 75 % množstva kvót, v súvislosti s ktorými by sa v uvedenom roku uskutočnilo bezodplatné prideľovanie, a to na základe výpočtu podľa uverejnenia v súlade s článkom 3c. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1b.
     
  V roku 2026 sa obchoduje formou aukcie so 75 % množstva kvót, v súvislosti s ktorými by sa v uvedenom roku uskutočnilo bezodplatné prideľovanie, a to na základe výpočtu podľa uverejnenia v súlade s článkom 3c.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 42

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno b

Smernica 2003/87/ES

Článok 3d – odsek 1c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1c.   Od 1. januára
  2027
  sa obchoduje formou aukcie s celým množstvom kvót, v súvislosti s ktorými by sa v uvedenom roku uskutočnilo bezodplatné prideľovanie. | 1c.   Od 1. januára
  2025
  sa obchoduje formou aukcie s celým množstvom kvót, v súvislosti s ktorými by sa v uvedenom roku uskutočnilo bezodplatné prideľovanie
  , s výnimkou množstva kvót uvedeného v článku 3c ods. 5a. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1c.   Od 1. januára
  2027
  sa obchoduje formou aukcie s celým množstvom kvót, v súvislosti s ktorými by sa v uvedenom roku uskutočnilo bezodplatné prideľovanie.

1c.   Od 1. januára
  2025
  sa obchoduje formou aukcie s celým množstvom kvót, v súvislosti s ktorými by sa v uvedenom roku uskutočnilo bezodplatné prideľovanie
  , s výnimkou množstva kvót uvedeného v článku 3c ods. 5a.

Pozmeňujúci návrh 43

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Smernica 2003/87/ES

Článok 3d – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o podrobné podmienky obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami pre leteckú dopravu v súlade s odsekmi 1, 1a, 1b, 1c a 1d tohto článku, a to aj vrátane modalít týkajúcich sa prenosu podielu príjmov z obchodovania formou aukcie do všeobecného rozpočtu Únie. | 3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o podrobné podmienky obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami pre leteckú dopravu v súlade s odsekmi 1, 1a, 1b, 1c a 1d tohto článku, a to aj vrátane modalít týkajúcich sa prenosu podielu príjmov z obchodovania formou aukcie
  v súlade s rozhodnutím (EÚ, Euratom) 2020/2053
  do všeobecného rozpočtu Únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o podrobné podmienky obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami pre leteckú dopravu v súlade s odsekmi 1, 1a, 1b, 1c a 1d tohto článku, a to aj vrátane modalít týkajúcich sa prenosu podielu príjmov z obchodovania formou aukcie do všeobecného rozpočtu Únie.

3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o podrobné podmienky obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami pre leteckú dopravu v súlade s odsekmi 1, 1a, 1b, 1c a 1d tohto článku, a to aj vrátane modalít týkajúcich sa prenosu podielu príjmov z obchodovania formou aukcie
  v súlade s rozhodnutím (EÚ, Euratom) 2020/2053
  do všeobecného rozpočtu Únie.

Pozmeňujúci návrh 44

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno e

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno e

Smernica 2003/87/ES

Článok 3d – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   
  Členské štáty určia, ako sa použijú
  príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 zmluvy a zahrnutých do všeobecného rozpočtu Únie.
  Členské štáty použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie
  v súlade s článkom 10 ods. 3. | 4.   Príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami
  pre leteckú dopravu
  formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 zmluvy a zahrnutých do všeobecného rozpočtu Únie
  sa využijú takto: |
| | a) | 75 % sa použije na podporu inovácií a nových technológií vrátane zavádzania dekarbonizačných riešení v odvetví leteckej dopravy prostredníctvom Investičného fondu pre oblasť klímy v súlade s článkom 10a ods. 8; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   
  Členské štáty určia, ako sa použijú
  príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 zmluvy a zahrnutých do všeobecného rozpočtu Únie.
  Členské štáty použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie
  v súlade s článkom 10 ods. 3.

4.   Príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami
  pre leteckú dopravu
  formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 ods. 3 zmluvy a zahrnutých do všeobecného rozpočtu Únie
  sa využijú takto:

a)

a)

75 % sa použije na podporu inovácií a nových technológií vrátane zavádzania dekarbonizačných riešení v odvetví leteckej dopravy prostredníctvom Investičného fondu pre oblasť klímy v súlade s článkom 10a ods. 8;

75 % sa použije na podporu inovácií a nových technológií vrátane zavádzania dekarbonizačných riešení v odvetví leteckej dopravy prostredníctvom Investičného fondu pre oblasť klímy v súlade s článkom 10a ods. 8;

| b) | 15 % príjmov pochádzajúcich z odletov uvedených v článku 3ea sa použije ako príspevok do fondov UNFCCC v oblasti klímy, najmä do Zeleného klimatického fondu a Adaptačného fondu, na podporu medzinárodných opatrení na zmiernenie vplyvu zmeny klímy na najzraniteľnejšie komunity; |
| --- | --- |

b)

b)

15 % príjmov pochádzajúcich z odletov uvedených v článku 3ea sa použije ako príspevok do fondov UNFCCC v oblasti klímy, najmä do Zeleného klimatického fondu a Adaptačného fondu, na podporu medzinárodných opatrení na zmiernenie vplyvu zmeny klímy na najzraniteľnejšie komunity;

15 % príjmov pochádzajúcich z odletov uvedených v článku 3ea sa použije ako príspevok do fondov UNFCCC v oblasti klímy, najmä do Zeleného klimatického fondu a Adaptačného fondu, na podporu medzinárodných opatrení na zmiernenie vplyvu zmeny klímy na najzraniteľnejšie komunity;

| c) | zvyšné príjmy sa použijú podľa rozhodnutia členských štátov
  v súlade s článkom 10 ods. 3
  vrátane podpory projektov zameraných na zabezpečenie spravodlivej transformácie v odvetví leteckej dopravy, najmä na podporu sociálneho dialógu medzi príslušnými zainteresovanými stranami v odvetví leteckej dopravy, ako aj na odbornú prípravu, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov
  . |
| --- | --- |

c)

c)

zvyšné príjmy sa použijú podľa rozhodnutia členských štátov
  v súlade s článkom 10 ods. 3
  vrátane podpory projektov zameraných na zabezpečenie spravodlivej transformácie v odvetví leteckej dopravy, najmä na podporu sociálneho dialógu medzi príslušnými zainteresovanými stranami v odvetví leteckej dopravy, ako aj na odbornú prípravu, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov
  .

zvyšné príjmy sa použijú podľa rozhodnutia členských štátov

vrátane podpory projektov zameraných na zabezpečenie spravodlivej transformácie v odvetví leteckej dopravy, najmä na podporu sociálneho dialógu medzi príslušnými zainteresovanými stranami v odvetví leteckej dopravy, ako aj na odbornú prípravu, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov

Pozmeňujúci návrh 45

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 3e a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a. | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.

3a.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 3ea

„Článok 3ea

Činnosti leteckej dopravy, do ktorých sú zapojené tretie krajiny

Činnosti leteckej dopravy, do ktorých sú zapojené tretie krajiny

1.
     
  Od 30. apríla [rok nadobudnutia účinnosti tejto smernice + 1] prevádzkovatelia lietadiel odovzdávajú emisné kvóty na lety s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP.

2.
     
  Od [rok nadobudnutia účinnosti tejto smernice] sa celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť na leteckú dopravu, zvýši o úrovne pridelených kvót na dodatočné odlety a prílety uvedené v odseku 1, ktoré by sa boli uskutočnili, ak by sa na ne v danom roku systém EU ETS vzťahoval. Uplatňuje sa lineárny redukčný koeficient stanovený v článku 9.

3.
     
  S cieľom náležite zohľadniť kompenzačné povinnosti v rámci systému CORSIA prekračujúce referenčnú hodnotu stanovenú na úrovni roku 2019 na roky 2021 až 2023 a stanovenú na úrovni priemeru obdobia 2019 až 2020 od roku 2024 prevádzkovatelia lietadiel majú možnosť odpočítať finančnú hodnotu svojich výdavkov na kredity použité v rámci dodržiavania pravidiel systému CORSIA na lety z EHP do tretích krajín, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3.

Prevádzkovatelia lietadiel každoročne zverejňujú informácie o kompenzáciách v rámci systému CORSIA zaplatených v predchádzajúcom roku za každú trasu a informujú Komisiu o týchto kompenzáciách, ak majú v úmysle požiadať o zníženie svojich požiadaviek na odovzdanie. Komisia stanoví finančnú hodnotu kompenzácií, ktoré možno odpočítať od požiadavky na odovzdávanie kvót v rámci systému EU ETS pre každú trasu. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice stanovením metodiky a mechanizmu tohto odpočtu. Na tento účel Komisia považuje cenu kvót EU ETS za priemernú cenu v príslušnom roku splnenia podmienok.

Prevádzkovatelia lietadiel každoročne zverejňujú informácie o kompenzáciách v rámci systému CORSIA zaplatených v predchádzajúcom roku za každú trasu a informujú Komisiu o týchto kompenzáciách, ak majú v úmysle požiadať o zníženie svojich požiadaviek na odovzdanie. Komisia stanoví finančnú hodnotu kompenzácií, ktoré možno odpočítať od požiadavky na odovzdávanie kvót v rámci systému EU ETS pre každú trasu. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice stanovením metodiky a mechanizmu tohto odpočtu. Na tento účel Komisia považuje cenu kvót EU ETS za priemernú cenu v príslušnom roku splnenia podmienok.

Ak Komisia zistí rozdiel medzi overenými emisiami a odovzdanými kvótami za daný rok, príslušné množstvo kvót sa zruší.

Ak Komisia zistí rozdiel medzi overenými emisiami a odovzdanými kvótami za daný rok, príslušné množstvo kvót sa zruší.

4.
     
  Do 31. decembra 2027 Komisia v súlade s článkom 28b tejto smernice predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní účasti zmluvných štátov ICAO na systéme CORSIA a o celkových ambíciách a environmentálnej integrite systému CORSIA. Na základe zistení tejto správy Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na ukončenie dočasnej výnimky pre lety prilietajúce na letisko nachádzajúce sa v EHP.“

Pozmeňujúci návrh 46

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 4 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 4 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 10a – odsek 8 – pododsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 4a. | V článku 10a ods. 8 sa za druhý pododsek vkladá tento pododsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4a.

4a.

V článku 10a ods. 8 sa za druhý pododsek vkladá tento pododsek:

„Príjmy z aukcií kvót v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy a zo sankcií uvedených v článku 16 ods. 3, ktoré sa prideľujú Investičnému fondu pre oblasť klímy, sa sprístupnia na projekty v oblasti leteckej dopravy s cieľom podporiť nový vývoj a inovácie, zavádzanie dekarbonizačných riešení, rozvoj podporných mechanizmov a vytvorenie potrebnej infraštruktúry, ktoré znižujú celkové vplyvy na klímu vrátane vplyvov iných látok ako CO2, najmä prostredníctvom:

„Príjmy z aukcií kvót v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy a zo sankcií uvedených v článku 16 ods. 3, ktoré sa prideľujú Investičnému fondu pre oblasť klímy, sa sprístupnia na projekty v oblasti leteckej dopravy s cieľom podporiť nový vývoj a inovácie, zavádzanie dekarbonizačných riešení, rozvoj podporných mechanizmov a vytvorenie potrebnej infraštruktúry, ktoré znižujú celkové vplyvy na klímu vrátane vplyvov iných látok ako CO2

| a) | zavádzania udržateľných leteckých palív s prioritou pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu z obnoviteľného vodíka a priameho zachytávania vzduchu, a to aj prostredníctvom rozdielových zmlúv o uhlíku, ktorých cieľom je preklenúť cenový rozdiel medzi palivami s nulovými emisiami a konvenčnými palivami a znížiť náklady na dodávky udržateľných leteckých palív na letiská Únie; |
| --- | --- |

a)

a)

zavádzania udržateľných leteckých palív s prioritou pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu z obnoviteľného vodíka a priameho zachytávania vzduchu, a to aj prostredníctvom rozdielových zmlúv o uhlíku, ktorých cieľom je preklenúť cenový rozdiel medzi palivami s nulovými emisiami a konvenčnými palivami a znížiť náklady na dodávky udržateľných leteckých palív na letiská Únie;

zavádzania udržateľných leteckých palív s prioritou pre palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu z obnoviteľného vodíka a priameho zachytávania vzduchu, a to aj prostredníctvom rozdielových zmlúv o uhlíku, ktorých cieľom je preklenúť cenový rozdiel medzi palivami s nulovými emisiami a konvenčnými palivami a znížiť náklady na dodávky udržateľných leteckých palív na letiská Únie;

| b) | zásadného zlepšenia prevádzkových riešení v oblasti aeronautiky a trupov lietadiel na zmiernenie emisií CO2 a emisií iných látok ako CO2; |
| --- | --- |

b)

b)

zásadného zlepšenia prevádzkových riešení v oblasti aeronautiky a trupov lietadiel na zmiernenie emisií CO2 a emisií iných látok ako CO2;

zásadného zlepšenia prevádzkových riešení v oblasti aeronautiky a trupov lietadiel na zmiernenie emisií CO2

2

| c) | zavádzania prelomových inovácií v oblasti motorov a zavádzania nových pohonných technológií, ktoré prispievajú k znižovaniu emisií v leteckej doprave, ako sú batériové a turboelektrické technológie, ako aj spaľovanie vodíka v turbínach a palivových článkoch, ktoré poháňajú elektrické motory, elektrické lietadlá a súvisiacu letiskovú infraštruktúru; |
| --- | --- |

c)

c)

zavádzania prelomových inovácií v oblasti motorov a zavádzania nových pohonných technológií, ktoré prispievajú k znižovaniu emisií v leteckej doprave, ako sú batériové a turboelektrické technológie, ako aj spaľovanie vodíka v turbínach a palivových článkoch, ktoré poháňajú elektrické motory, elektrické lietadlá a súvisiacu letiskovú infraštruktúru;

zavádzania prelomových inovácií v oblasti motorov a zavádzania nových pohonných technológií, ktoré prispievajú k znižovaniu emisií v leteckej doprave, ako sú batériové a turboelektrické technológie, ako aj spaľovanie vodíka v turbínach a palivových článkoch, ktoré poháňajú elektrické motory, elektrické lietadlá a súvisiacu letiskovú infraštruktúru;

| d) | zavádzania technológií monitorovania a nahlasovania emisií CO2 a emisií iných látok ako CO2 z leteckej dopravy; |
| --- | --- |

d)

d)

zavádzania technológií monitorovania a nahlasovania emisií CO2 a emisií iných látok ako CO2 z leteckej dopravy;

zavádzania technológií monitorovania a nahlasovania emisií CO2

2

| e) | výskumu vedúceho k technologickým inováciám v oblasti vplyvov letectva, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, vrátane vzniku a prevencie kondenzačných stôp a riasových oblakov. |
| --- | --- |

e)

e)

výskumu vedúceho k technologickým inováciám v oblasti vplyvov letectva, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, vrátane vzniku a prevencie kondenzačných stôp a riasových oblakov.

výskumu vedúceho k technologickým inováciám v oblasti vplyvov letectva, ktoré nesúvisia s emisiami CO2

Opis projektov podporovaných z Investičného fondu pre oblasť klímy a informácie o úrovniach výdavkov rozdelených na úrovni projektov sú transparentné a prístupným spôsobom zverejnené a pravidelne aktualizované na webovom sídle Komisie. Komisia zabezpečí inkluzívne zapojenie zainteresovaných strán do postupov financovania súvisiacich s Investičným fondom pre oblasť klímy.“

Opis projektov podporovaných z Investičného fondu pre oblasť klímy a informácie o úrovniach výdavkov rozdelených na úrovni projektov sú transparentné a prístupným spôsobom zverejnené a pravidelne aktualizované na webovom sídle Komisie. Komisia zabezpečí inkluzívne zapojenie zainteresovaných strán do postupov financovania súvisiacich s Investičným fondom pre oblasť klímy.“

Pozmeňujúci návrh 47

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 11a – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | pochádzajú z krajiny, ktorá je uvedená v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3 ako krajina zapojená do systému kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA). Táto podmienka sa neuplatňuje vo vzťahu k emisiám pred
  rokom
  2027
  a neuplatňuje sa ani na najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty, ako ich vymedzuje Organizácia Spojených národov, s výnimkou tých krajín, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

pochádzajú z krajiny, ktorá je uvedená v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3 ako krajina zapojená do systému kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA). Táto podmienka sa neuplatňuje vo vzťahu k emisiám pred
  rokom
  2027
  a neuplatňuje sa ani na najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty, ako ich vymedzuje Organizácia Spojených národov, s výnimkou tých krajín, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje
  .

rokom

a neuplatňuje sa ani na najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty, ako ich vymedzuje Organizácia Spojených národov, s výnimkou tých krajín, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje

| b) | pochádzajú z krajiny, ktorá je uvedená v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3 ako krajina zapojená do systému kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA). Táto podmienka sa neuplatňuje vo vzťahu k emisiám pred
  1. januárom
  2027. |
| --- | --- |

b)

pochádzajú z krajiny, ktorá je uvedená v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3 ako krajina zapojená do systému kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA). Táto podmienka sa neuplatňuje vo vzťahu k emisiám pred
  1. januárom
  2027.

1. januárom

Pozmeňujúci návrh 48

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 11a – odsek 3 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanovujú podrobnejšie požiadavky na opatrenia uvedené v prvom pododseku, ktoré môžu zahŕňať požiadavky na podávanie správ a register, a na uvedenie štátov alebo programov, ktoré uplatňujú tieto opatrenia, v zoznamoch.
  V dohodách sa zohľadní flexibilita poskytovaná najmenej rozvinutým krajinám a malým ostrovným rozvojovým štátom.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2. | Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanovujú podrobnejšie požiadavky na opatrenia uvedené v prvom pododseku, ktoré môžu zahŕňať požiadavky na podávanie správ a register, a na uvedenie štátov alebo programov, ktoré uplatňujú tieto opatrenia, v zoznamoch. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanovujú podrobnejšie požiadavky na opatrenia uvedené v prvom pododseku, ktoré môžu zahŕňať požiadavky na podávanie správ a register, a na uvedenie štátov alebo programov, ktoré uplatňujú tieto opatrenia, v zoznamoch.
  V dohodách sa zohľadní flexibilita poskytovaná najmenej rozvinutým krajinám a malým ostrovným rozvojovým štátom.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

V dohodách sa zohľadní flexibilita poskytovaná najmenej rozvinutým krajinám a malým ostrovným rozvojovým štátom.

Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanovujú podrobnejšie požiadavky na opatrenia uvedené v prvom pododseku, ktoré môžu zahŕňať požiadavky na podávanie správ a register, a na uvedenie štátov alebo programov, ktoré uplatňujú tieto opatrenia, v zoznamoch. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 49

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 – písmeno a

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 6 – pododsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | ročne produkuje emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700  kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v prílohe I, okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte (vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu), a to od 1. januára
  2019
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

ročne produkuje emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700  kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v prílohe I, okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte (vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu), a to od 1. januára
  2019
  .

2

2019

| b) | ročne produkuje emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700  kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v prílohe I 
  k tejto smernici alebo v článku 2 ods. 3 a 4 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1603

   (1a), okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte (vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu), a to od 1. januára
  2021
  . |
| --- | --- |

b)

ročne produkuje emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700  kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v prílohe I 
  k tejto smernici alebo v článku 2 ods. 3 a 4 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1603

   (1a), okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte (vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu), a to od 1. januára
  2021
  .

2

k tejto smernici alebo v článku 2 ods. 3 a 4 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1603

1a

2021

Pozmeňujúci návrh 50

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 14 – odsek 1 – pododsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6a. | V článku 14 ods. 1 sa prvý pododsek nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6a.

6a.

V článku 14 ods. 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:

Komisia prijme
  vykonávacie
  akty týkajúce sa podrobných postupov na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách a v príslušných prípadoch aj údajov o činnostiach uvedených v prílohe I v rámci monitorovania a podávania správ o údajoch o tonokilometroch na účely žiadosti podľa článku 3e alebo 3f, pričom uvedené vykonávacie akty vychádzajú zo zásad monitorovania a podávania správ stanovených v prílohe IV a požiadaviek stanovených v odseku 2 tohto článku. V uvedených
  vykonávacích
  aktoch sa
  v požiadavkách na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách jednotlivých skleníkových plynov stanoví aj potenciál globálneho otepľovania daného plynu
  .

vykonávacie

vykonávacích

v požiadavkách na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách jednotlivých skleníkových plynov stanoví aj potenciál globálneho otepľovania daného plynu

„Komisia prijme
  delegované
  akty týkajúce sa podrobných postupov na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách a v príslušných prípadoch aj údajov o činnostiach uvedených v prílohe I v rámci monitorovania a podávania správ o údajoch o tonokilometroch na účely žiadosti podľa článku 3e alebo 3f, pričom uvedené vykonávacie akty vychádzajú zo zásad monitorovania a podávania správ stanovených v prílohe IV a požiadaviek stanovených v odseku 2 tohto článku. V uvedených
  delegovaných
  aktoch sa
  stanoví aj potenciál globálneho otepľovania jednotlivých skleníkových plynov a účinky emisií iných látok ako CO2 z leteckej dopravy v požiadavkách na monitorovanie emisií, podávanie správ o emisiách a overovanie emisií týchto plynov a emisií
  .“

Pozmeňujúci návrh 51

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 14 – odsek 2 – pododsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6a. | V článku 14 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6a.

6a.

V článku 14 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„Komisia do [6 mesiacov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice] prijme delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice s cieľom vytvoriť systém monitorovania, nahlasovania a overovania pre emisie iných látok ako CO2 od prevádzkovateľov lietadiel, na ktorých sa vzťahuje táto smernica. Systém monitorovania, nahlasovania a overovania pre emisie iných látok ako CO2 musí obsahovať aspoň tieto údaje:

| a) | prietok paliva; |
| --- | --- |

a)

a)

prietok paliva;

prietok paliva;

| b) | hmotnosť lietadla; |
| --- | --- |

b)

b)

hmotnosť lietadla;

hmotnosť lietadla;

| c) | vlhkosť okolitého prostredia; |
| --- | --- |

c)

c)

vlhkosť okolitého prostredia;

vlhkosť okolitého prostredia;

| d) | zemepisná šírka, zemepisná dĺžka a nadmorská výška lietadla; |
| --- | --- |

d)

d)

zemepisná šírka, zemepisná dĺžka a nadmorská výška lietadla;

zemepisná šírka, zemepisná dĺžka a nadmorská výška lietadla;

| e) | priemerná vlhkosť a teplota; |
| --- | --- |

e)

e)

priemerná vlhkosť a teplota;

priemerná vlhkosť a teplota;

| f) | emisné indexy pre CO2, H2O, oxid siričitý (SO2) a NOx; |
| --- | --- |

f)

f)

emisné indexy pre CO2, H2O, oxid siričitý (SO2) a NOx;

emisné indexy pre CO2

2

2

| g) | ekvivalenty CO2 na každý let. |
| --- | --- |

g)

g)

ekvivalenty CO2 na každý let.

ekvivalenty CO2

Do 31. decembra 2026 Komisia na základe výsledkov monitorovania, nahlasovania a overovania emisií iných látok ako CO2 predloží po vykonaní posúdenia vplyvu a v prípade potreby legislatívny návrh na zmiernenie týchto emisií rozšírením rozsahu pôsobnosti systému EU ETS na emisie iných látok ako CO2 z leteckej dopravy.

Do 31. decembra 2026 Komisia na základe výsledkov monitorovania, nahlasovania a overovania emisií iných látok ako CO2

2

Až do rozšírenia rozsahu pôsobnosti tejto smernice na emisie iných látok ako CO2 od prevádzkovateľov lietadiel uvedených v druhom pododseku sa od 31. decembra 2027 emisný faktor CO2 pre emisie z leteckých činností vynásobí koeficientom 1,8 , od 31. decembra 2028 koeficientom 1,9 a od 31. decembra 2029 koeficientom 2,0 s cieľom zohľadniť emisie iných látok ako CO2 z leteckej dopravy.

Až do rozšírenia rozsahu pôsobnosti tejto smernice na emisie iných látok ako CO2

2

2

Od ... [30 mesiacov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice] Komisia každoročne predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o výsledkoch systému monitorovania, nahlasovania a overovania uvedeného v treťom pododseku ako súčasť správy uvedenej v článku 10 ods. 5.“

Od ... [30 mesiacov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice] Komisia každoročne predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o výsledkoch systému monitorovania, nahlasovania a overovania uvedeného v treťom pododseku ako súčasť správy uvedenej v článku 10 ods. 5.“

Pozmeňujúci návrh 52

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 14 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6a. | V článku 14 sa dopĺňa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6a.

6a.

V článku 14 sa dopĺňa tento odsek:

„3a.
     
  Všetky emisné údaje týkajúce sa prevádzkovateľov lietadiel oznámené členským štátom a Komisii vrátane údajov oznámených v súlade s článkom 7 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1603 Komisia nahlasuje a uverejňuje za každého prevádzkovateľa lietadla a každú dvojicu letísk používateľsky ústretovým spôsobom. Údaje za každý rok sa uverejnia bezodkladne. V týchto údajoch sú zahrnuté prinajmenšom tieto informácie:

| a) | údaje o emisiách každého prevádzkovateľa lietadiel a každej dvojice letísk; |
| --- | --- |

a)

a)

údaje o emisiách každého prevádzkovateľa lietadiel a každej dvojice letísk;

údaje o emisiách každého prevádzkovateľa lietadiel a každej dvojice letísk;

| b) | koeficienty vyťaženia, typ lietadla, druh paliva a spotreba paliva na dvojicu letísk pre každého prevádzkovateľa lietadla; |
| --- | --- |

b)

b)

koeficienty vyťaženia, typ lietadla, druh paliva a spotreba paliva na dvojicu letísk pre každého prevádzkovateľa lietadla;

koeficienty vyťaženia, typ lietadla, druh paliva a spotreba paliva na dvojicu letísk pre každého prevádzkovateľa lietadla;

| c) | suma kompenzácie vypočítaná podľa článku 12 ods. 7; |
| --- | --- |

c)

c)

suma kompenzácie vypočítaná podľa článku 12 ods. 7;

suma kompenzácie vypočítaná podľa článku 12 ods. 7;

| d) | množstvo a druh oprávnených palív použitých na splnenie časti alebo celej kompenzácie; |
| --- | --- |

d)

d)

množstvo a druh oprávnených palív použitých na splnenie časti alebo celej kompenzácie;

množstvo a druh oprávnených palív použitých na splnenie časti alebo celej kompenzácie;

| e) | množstvo a druh uhlíkových kreditov použitých na splnenie časti alebo celej kompenzácie; |
| --- | --- |

e)

e)

množstvo a druh uhlíkových kreditov použitých na splnenie časti alebo celej kompenzácie;

množstvo a druh uhlíkových kreditov použitých na splnenie časti alebo celej kompenzácie;

| f) | celková hmotnosť nákladu a pošty (v tonách) počas vykazovaného obdobia na dvojicu letísk.“ |
| --- | --- |

f)

f)

celková hmotnosť nákladu a pošty (v tonách) počas vykazovaného obdobia na dvojicu letísk.“

celková hmotnosť nákladu a pošty (v tonách) počas vykazovaného obdobia na dvojicu letísk.“

Pozmeňujúci návrh 53

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 7

Článok 1 – odsek 1 – bod 7

Smernica 2003/87/ES

Článok 18a – odsek 3 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | od roku 2024 aspoň každé dva roky aktualizuje uvedený zoznam s cieľom zaradiť do neho prevádzkovateľov lietadiel, ktorí následne vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

od roku 2024 aspoň každé dva roky aktualizuje uvedený zoznam s cieľom zaradiť do neho prevádzkovateľov lietadiel, ktorí následne vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I.

| b) | od roku 2024
  a následne
  aspoň každé dva roky aktualizuje uvedený zoznam s cieľom zaradiť do neho prevádzkovateľov lietadiel, ktorí následne vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I. |
| --- | --- |

b)

od roku 2024
  a následne
  aspoň každé dva roky aktualizuje uvedený zoznam s cieľom zaradiť do neho prevádzkovateľov lietadiel, ktorí následne vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I.

a následne

Pozmeňujúci návrh 54

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Smernica 2003/87/ES

Článok 25a – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 9. | V článku 25a sa odsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9.

9.

V článku 25a sa odsek 2 nahrádza takto:

2.   Únia a jeho členské štáty pokračujú v snahe o dohodu o globálnych opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy. Na základe takejto dohody Komisia zváži, či sú zmeny tejto smernice v rozsahu, v akom sa vzťahuje na prevádzkovateľov lietadiel, potrebné.

„2.   Únia a jej členské štáty pokračujú v snahe o dohodu o globálnych opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy
  v súlade s cieľmi nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody
  . Na základe takejto dohody Komisia zváži, či sú zmeny tejto smernice v rozsahu, v akom sa vzťahuje na prevádzkovateľov lietadiel, potrebné.“

Pozmeňujúci návrh 55

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Smernica 2003/87/ES

Článok 25a – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komisia prijme vykonávací akt, v ktorom sa uvedie zoznam krajín iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely tejto smernice, pričom rok 2019 je referenčným rokom pre roky 2021 až 2023 a roky 2019 – 2020 sú referenčnými rokmi pre každý
  nasledujúci
  rok. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2. | 3.   Komisia
  aspoň raz ročne
  prijme vykonávací akt, v ktorom sa uvedie zoznam krajín iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA, na účely tejto smernice, pričom rok 2019 je referenčným rokom pre roky 2021 až 2023 a roky 2019 – 2020 sú referenčnými rokmi pre každý rok
  od roku 2024
  . Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Komisia prijme vykonávací akt, v ktorom sa uvedie zoznam krajín iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely tejto smernice, pričom rok 2019 je referenčným rokom pre roky 2021 až 2023 a roky 2019 – 2020 sú referenčnými rokmi pre každý
  nasledujúci
  rok. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

3.   Komisia
  aspoň raz ročne
  prijme vykonávací akt, v ktorom sa uvedie zoznam krajín iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA, na účely tejto smernice, pričom rok 2019 je referenčným rokom pre roky 2021 až 2023 a roky 2019 – 2020 sú referenčnými rokmi pre každý rok
  od roku 2024
  . Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 56

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Smernica 2003/87/ES

Článok 25a – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 9. | V článku 25a sa vkladá tento odsek:




  „3a.
     
  Na základe zoznamu vytvoreného podľa odseku 3 zverejní Komisia na účely tejto smernice zoznam prevádzkovateľov lietadiel z krajín, ktoré sa nepovažujú za krajiny, kde sa uplatňuje systém CORSIA pri letoch do iných tretích krajín alebo z nich.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9.

9.

V článku 25a sa vkladá tento odsek:

„3a.
     
  Na základe zoznamu vytvoreného podľa odseku 3 zverejní Komisia na účely tejto smernice zoznam prevádzkovateľov lietadiel z krajín, ktoré sa nepovažujú za krajiny, kde sa uplatňuje systém CORSIA pri letoch do iných tretích krajín alebo z nich.“

Pozmeňujúci návrh 57

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Smernica 2003/87/ES

Článok 25a – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 6.
     
  Pokiaľ ide o emisie z letov do najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných rozvojových štátov vymedzených Organizáciou Spojených národov, iných ako tie, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3, od prevádzkovateľov lietadiel sa nevyžaduje, aby zrušili jednotky. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6.
     
  Pokiaľ ide o emisie z letov do najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných rozvojových štátov vymedzených Organizáciou Spojených národov, iných ako tie, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3, od prevádzkovateľov lietadiel sa nevyžaduje, aby zrušili jednotky.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 58

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Smernica 2003/87/ES

Článok 25a – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Ak Komisia zistí, že došlo k výraznému narušeniu hospodárskej súťaže poškodzujúcemu prevádzkovateľov lietadiel, ktorí sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, Komisia je splnomocnená prijať
  vykonávacie akty
  ,
  ktorými sa títo prevádzkovatelia lietadiel oslobodia
  od požiadaviek na odovzdávanie kvót, ako sa stanovuje v článku 12 ods. 8, pokiaľ ide o emisie z letov do takýchto krajín a z nich. Narušenie hospodárskej súťaže môže spôsobiť tretia krajina uplatňujúca systém CORSIA menej prísnym spôsobom vo svojom vnútroštátnom práve alebo neuplatňujúca ustanovenia systému CORSIA u všetkých prevádzkovateľov lietadiel rovnako.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2. | 7.   Ak Komisia zistí, že došlo k výraznému narušeniu hospodárskej súťaže poškodzujúcemu prevádzkovateľov lietadiel, ktorí sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, Komisia je splnomocnená prijať
  delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice s cieľom oslobodiť týchto prevádzkovateľov lietadiel
  od požiadaviek na odovzdávanie kvót, ako sa stanovuje v článku 12 ods. 8, pokiaľ ide o emisie z letov do takýchto krajín a z nich. Narušenie hospodárskej súťaže môže spôsobiť tretia krajina uplatňujúca systém CORSIA menej prísnym spôsobom vo svojom vnútroštátnom práve alebo neuplatňujúca ustanovenia systému CORSIA u všetkých prevádzkovateľov lietadiel rovnako.
  Komisia tiež zverejní informácie o tom, ako boli splnené kritériá uvedené v odseku 7a. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Ak Komisia zistí, že došlo k výraznému narušeniu hospodárskej súťaže poškodzujúcemu prevádzkovateľov lietadiel, ktorí sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, Komisia je splnomocnená prijať
  vykonávacie akty
  ,
  ktorými sa títo prevádzkovatelia lietadiel oslobodia
  od požiadaviek na odovzdávanie kvót, ako sa stanovuje v článku 12 ods. 8, pokiaľ ide o emisie z letov do takýchto krajín a z nich. Narušenie hospodárskej súťaže môže spôsobiť tretia krajina uplatňujúca systém CORSIA menej prísnym spôsobom vo svojom vnútroštátnom práve alebo neuplatňujúca ustanovenia systému CORSIA u všetkých prevádzkovateľov lietadiel rovnako.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

7.   Ak Komisia zistí, že došlo k výraznému narušeniu hospodárskej súťaže poškodzujúcemu prevádzkovateľov lietadiel, ktorí sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, Komisia je splnomocnená prijať
  delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice s cieľom oslobodiť týchto prevádzkovateľov lietadiel
  od požiadaviek na odovzdávanie kvót, ako sa stanovuje v článku 12 ods. 8, pokiaľ ide o emisie z letov do takýchto krajín a z nich. Narušenie hospodárskej súťaže môže spôsobiť tretia krajina uplatňujúca systém CORSIA menej prísnym spôsobom vo svojom vnútroštátnom práve alebo neuplatňujúca ustanovenia systému CORSIA u všetkých prevádzkovateľov lietadiel rovnako.
  Komisia tiež zverejní informácie o tom, ako boli splnené kritériá uvedené v odseku 7a.

Pozmeňujúci návrh 59

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Smernica 2003/87/ES

Článok 25a – odsek 7a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 9. | V článku 25a sa vkladá tento odsek:




  „7a)
     
  Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 23, ktorými stanoví metodiku a kritériá používané na určenie významného narušenia hospodárskej súťaže podľa odseku 7 tohto článku. Komisia transparentným spôsobom zverejňuje informácie o uplatňovaní delegovaného aktu.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9.

9.

V článku 25a sa vkladá tento odsek:

„7a)
     
  Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 23, ktorými stanoví metodiku a kritériá používané na určenie významného narušenia hospodárskej súťaže podľa odseku 7 tohto článku. Komisia transparentným spôsobom zverejňuje informácie o uplatňovaní delegovaného aktu.“

Pozmeňujúci návrh 60

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Smernica 2003/87/ES

Článok 25a – odsek 8 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 9. | Do článku 25a sa dopĺňa tento odsek:




  „8a)
     
  Komisia do 1. januára 2027 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tejto smernice, o príspevku leteckej dopravy k cieľom nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody, o vykonávaní systému CORSIA a o jeho vplyve na vnútorný trh Únie v oblasti leteckej dopravy, jeho konkurencieschopnosti a spravodlivej transformácii, najmä o sociálnych vplyvoch tohto nariadenia, rekvalifikácii a zvyšovaní úrovne zručností, ako aj o vplyve na frekvenciu a náklady leteckej dopravy pre cestujúcich, najmä tých s nižšími príjmami. Správa obsahuje odporúčania, ktoré sa vykonajú bez zbytočného odkladu.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9.

9.

Do článku 25a sa dopĺňa tento odsek:

„8a)
     
  Komisia do 1. januára 2027 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tejto smernice, o príspevku leteckej dopravy k cieľom nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody, o vykonávaní systému CORSIA a o jeho vplyve na vnútorný trh Únie v oblasti leteckej dopravy, jeho konkurencieschopnosti a spravodlivej transformácii, najmä o sociálnych vplyvoch tohto nariadenia, rekvalifikácii a zvyšovaní úrovne zručností, ako aj o vplyve na frekvenciu a náklady leteckej dopravy pre cestujúcich, najmä tých s nižšími príjmami. Správa obsahuje odporúčania, ktoré sa vykonajú bez zbytočného odkladu.“

Pozmeňujúci návrh 61

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 28b

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 9a. | Článok 28b sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9a.

9a.

Článok 28b sa nahrádza takto:

Článok 28b

„Článok 28b

Podávanie správ a preskúmanie Komisiou týkajúce sa vykonávania globálneho trhového opatrenia ICAO

Podávanie správ a preskúmanie Komisiou týkajúce sa vykonávania globálneho trhového opatrenia ICAO

1.   Komisia predloží do 1. januára
  2019


  a pravidelne po tomto dátume
  správu Európskemu parlamentu a Rade o pokroku v rokovaniach v rámci ICAO s cieľom vykonať globálne trhové opatrenie, ktoré sa má uplatňovať na emisie od roku 2021, a to najmä o:

1.   Komisia predloží do 1. januára
  2027


  a potom každé dva roky
  správu Európskemu parlamentu a Rade o pokroku v rokovaniach v rámci ICAO s cieľom vykonať globálne trhové opatrenie, ktoré sa má uplatňovať na emisie od roku 2021, a to najmä o:

| i) | relevantných nástrojoch ICAO vrátane noriem a odporúčaných postupov; |
| --- | --- |

i)

relevantných nástrojoch ICAO vrátane noriem a odporúčaných postupov;

| i) | relevantných nástrojoch ICAO vrátane noriem a odporúčaných postupov; |
| --- | --- |

i)

relevantných nástrojoch ICAO vrátane noriem a odporúčaných postupov;

| ii) | odporúčaniach, ktoré schválila Rada ICAO a ktoré sa týkajú globálneho trhového opatrenia; |
| --- | --- |

ii)

odporúčaniach, ktoré schválila Rada ICAO a ktoré sa týkajú globálneho trhového opatrenia;

| ii) | odporúčaniach, ktoré schválila Rada ICAO a ktoré sa týkajú globálneho trhového opatrenia
  , vrátane prípadných zmien referenčných hodnôt
  ; |
| --- | --- |

ii)

odporúčaniach, ktoré schválila Rada ICAO a ktoré sa týkajú globálneho trhového opatrenia
  , vrátane prípadných zmien referenčných hodnôt
  ;

, vrátane prípadných zmien referenčných hodnôt

| iii) | vytvorení globálneho registra; |
| --- | --- |

iii)

vytvorení globálneho registra;

| iii) | vytvorení globálneho registra; |
| --- | --- |

iii)

vytvorení globálneho registra;

| iv) | vnútroštátnych opatreniach, ktoré prijali tretie krajiny s cieľom vykonať globálne trhové opatrenie, ktoré sa má uplatňovať na emisie od roku 2021; |
| --- | --- |

iv)

vnútroštátnych opatreniach, ktoré prijali tretie krajiny s cieľom vykonať globálne trhové opatrenie, ktoré sa má uplatňovať na emisie od roku 2021;

| iv) | vnútroštátnych opatreniach, ktoré prijali tretie krajiny s cieľom vykonať globálne trhové opatrenie, ktoré sa má uplatňovať na emisie od roku 2021; |
| --- | --- |

iv)

vnútroštátnych opatreniach, ktoré prijali tretie krajiny s cieľom vykonať globálne trhové opatrenie, ktoré sa má uplatňovať na emisie od roku 2021;

| v) | dôsledkoch výhrad
  tretích krajín;
  a |
| --- | --- |

v)

dôsledkoch výhrad
  tretích krajín;
  a

dôsledkoch výhrad

a

| v) | úrovni účasti
  tretích krajín
  vrátane dôsledkov ich výhrad, pokiaľ ide o túto účasť; a |
| --- | --- |

v)

úrovni účasti
  tretích krajín
  vrátane dôsledkov ich výhrad, pokiaľ ide o túto účasť; a

úrovni účasti

vrátane dôsledkov ich výhrad, pokiaľ ide o túto účasť; a

| vi) | ďalšom relevantnom medzinárodnom vývoji a uplatniteľných nástrojoch. Komisia v súlade s globálnym hodnotením
  v rámci UNFCCC
  podá správu aj o úsilí splniť ambiciózny dlhodobý cieľ odvetvia leteckej dopravy spočívajúci v tom, aby sa do roku 2050 znížili úrovne emisií
  CO2

  z leteckej dopravy
  v porovnaní s rokom 2005 o polovicu
  . |
| --- | --- |

vi)

ďalšom relevantnom medzinárodnom vývoji a uplatniteľných nástrojoch. Komisia v súlade s globálnym hodnotením
  v rámci UNFCCC
  podá správu aj o úsilí splniť ambiciózny dlhodobý cieľ odvetvia leteckej dopravy spočívajúci v tom, aby sa do roku 2050 znížili úrovne emisií
  CO2

  z leteckej dopravy
  v porovnaní s rokom 2005 o polovicu
  .

v rámci UNFCCC

CO2

v porovnaní s rokom 2005 o polovicu

| vi) | ďalšom relevantnom medzinárodnom vývoji a uplatniteľných nástrojoch.
  Komisia v súlade s globálnym hodnotením
  Parížskej dohody
  podá správu aj o úsilí splniť ambiciózny dlhodobý cieľ odvetvia leteckej dopravy spočívajúci v tom, aby sa do roku 2050 znížili úrovne emisií z leteckej dopravy
  na nulu
  . |
| --- | --- |

vi)

ďalšom relevantnom medzinárodnom vývoji a uplatniteľných nástrojoch.

Komisia v súlade s globálnym hodnotením
  Parížskej dohody
  podá správu aj o úsilí splniť ambiciózny dlhodobý cieľ odvetvia leteckej dopravy spočívajúci v tom, aby sa do roku 2050 znížili úrovne emisií z leteckej dopravy
  na nulu
  .

Parížskej dohody

na nulu

2.   
  Do 12 mesiacov od prijatia relevantných nástrojov zo strany ICAO a pred sprevádzkovaním globálneho trhového opatrenia
  Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, v ktorej posúdi
  spôsoby vykonania uvedených nástrojov v práve Únie prostredníctvom revízie tejto smernice
  .
  Komisia v uvedenej správe podľa potreby posúdi aj pravidlá týkajúce sa letov v rámci EHP. Preskúma aj ambíciu a celkovú
  environmentálnu integritu globálneho trhového opatrenia vrátane jeho všeobecnej ambície vo vzťahu k cieľom v rámci Parížskej dohody, miery účasti, jeho vynútiteľnosti, transparentnosti, sankcií za nedodržiavanie pravidiel, postupov pre účasť verejnosti, kvality kompenzačných kreditov, monitorovania, nahlasovania a overovania emisií, registrov, zodpovednosti, ako aj pravidiel používania biopalív.
  V správe sa okrem toho posúdi, či sa musia revidovať ustanovenia prijaté podľa článku 28c ods. 2.

2.   
  Do roku 2027
  Komisia predloží
  túto
  správu Európskemu parlamentu a Rade, v ktorej posúdi environmentálnu integritu globálneho trhového opatrenia
  ICAO
  vrátane jeho všeobecnej ambície vo vzťahu k cieľom v rámci Parížskej dohody, miery účasti, jeho vynútiteľnosti, transparentnosti, sankcií za nedodržiavanie pravidiel, postupov pre účasť verejnosti, kvality kompenzačných kreditov, monitorovania, nahlasovania a overovania emisií, registrov, zodpovednosti, ako aj pravidiel používania biopalív.

3.   Komisia k správe uvedenej v odseku 2 tohto článku prípadne pripojí návrh Európskemu parlamentu a Rade na zmenu, vypustenie, predĺženie platnosti alebo nahradenie výnimiek uvedených v článku 28a, ktorý bude v súlade so záväzkom Únie do roku 2030 znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve s cieľom zachovať environmentálnu integritu a účinnosť opatrení Únie v oblasti klímy.

3.   Komisia k správe uvedenej v odseku 2 tohto článku prípadne pripojí návrh Európskemu parlamentu a Rade na zmenu, vypustenie, predĺženie platnosti alebo nahradenie výnimiek uvedených v článku 28a, ktorý bude v súlade so záväzkom Únie do roku 2030 znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve
  , aby sa dosiahla klimatická neutralita najneskôr do roku 2050
  s cieľom zachovať environmentálnu integritu a účinnosť opatrení Únie v oblasti klímy.

3a)
     
  S cieľom zlepšiť systém CORSIA Únia a členské štáty aktívne podporujú v rámci ICAO a prostredníctvom dvojstrannej a viacstrannej diplomacie zlepšenia v oblasti environmentálnej integrity systému CORSIA vrátane kritérií udržateľnosti pre kompenzácie a jeho presadzovanie a nabádajú na širšiu medzinárodnú účasť v tomto systéme. Únia a jej členské štáty podporujú v rámci ICAO aj ďalšie opatrenia v oblasti klímy a životného prostredia, väčšiu transparentnosť a stanovenie ambiciózneho dlhodobého cieľa znižovania emisií v súlade s Parížskou dohodou.“

Pozmeňujúci návrh 62

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 4 – odsek 1 – bod 9 b (nový)

Článok 4 – odsek 1 – bod 9 b (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 30 – odsek 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 9b. | V článku 30 sa dopĺňa tento odsek:





  „4a)
     
  Komisia do 1. januára 2026 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej zhodnotí vplyvy na životné prostredie a klímu a technickú a hospodársku životaschopnosť stanovenia osobitných požiadaviek pre letecký segment zahŕňajúci regionálne lety a lety na krátku vzdialenosť na nižšej úrovni s cieľom znížiť tieto vplyvy vrátane stanovenia vyššieho minimálneho podielu udržateľných leteckých palív uvedeného v nariadení xxxx/xxxx [nariadenie ReFuelEU]

   (*2)

  , ako aj možností alternatívnych trás pre tieto typy letov, pričom zohľadní alternatívne spôsoby verejnej dopravy dostupné na pokrytie takýchto služieb v porovnateľnom čase.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9b.

9b.

V článku 30 sa dopĺňa tento odsek:

„4a)
     
  Komisia do 1. januára 2026 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej zhodnotí vplyvy na životné prostredie a klímu a technickú a hospodársku životaschopnosť stanovenia osobitných požiadaviek pre letecký segment zahŕňajúci regionálne lety a lety na krátku vzdialenosť na nižšej úrovni s cieľom znížiť tieto vplyvy vrátane stanovenia vyššieho minimálneho podielu udržateľných leteckých palív uvedeného v nariadení xxxx/xxxx [nariadenie ReFuelEU]

   (*2)

  , ako aj možností alternatívnych trás pre tieto typy letov, pričom zohľadní alternatívne spôsoby verejnej dopravy dostupné na pokrytie takýchto služieb v porovnateľnom čase.“

Pozmeňujúci návrh 72

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh smernice

Návrh smernice

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 c (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 c (nový)

Smernica 2003/87/ES

Článok 30 – odsek 4 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 9c. | V článku 30 sa dopĺňa tento odsek:




  4b)
     
  Do 1. januára 2025 Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy zriadenej článkom 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119 predloží analýzu opatrení na zníženie vplyvu leteckej dopravy súkromnými lietadlami na klímu, ku ktorej prípadne pripojí návrh, ako tieto účinky čo najlepšie riešiť. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9c.

9c.

V článku 30 sa dopĺňa tento odsek:

4b)
     
  Do 1. januára 2025 Komisia s podporou Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy zriadenej článkom 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119 predloží analýzu opatrení na zníženie vplyvu leteckej dopravy súkromnými lietadlami na klímu, ku ktorej prípadne pripojí návrh, ako tieto účinky čo najlepšie riešiť.

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0155/2022).

1

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES z 19. novembra 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 8, 13.1.2009, s. 3).

11

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES z 19. novembra 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 8, 13.1.2009, s. 3).

11

(11a)  
  Rozsudok Súdneho dvora z 21. decembra 2011, Air Transport Association of America a iní / Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

11a

Rozsudok Súdneho dvora z 21. decembra 2011, Air Transport Association of America a iní / Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, ECLI:EU:C:2011:864.

(12)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

12

(12)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

12

(13)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/954 z 25. júna 2020 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v Medzinárodnej organizácii civilného letectva, pokiaľ ide o oznámenie dobrovoľnej účasti v systéme kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) od 1. januára 2021 a zvolenej možnosti výpočtu kompenzačných požiadaviek vzťahujúcich sa na prevádzkovateľov letúnov v rokoch 2021 – 2023 (Ú. v. EÚ L 212, 3.7.2020, s. 14).

13

(13)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/954 z 25. júna 2020 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v Medzinárodnej organizácii civilného letectva, pokiaľ ide o oznámenie dobrovoľnej účasti v systéme kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) od 1. januára 2021 a zvolenej možnosti výpočtu kompenzačných požiadaviek vzťahujúcich sa na prevádzkovateľov letúnov v rokoch 2021 – 2023 (Ú. v. EÚ L 212, 3.7.2020, s. 14).

13

(16)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

16

(16)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

16

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

17

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

17

(1a)  
  [Doplniť odkaz na nariadenie ReFuelEU].

1a

[Doplniť odkaz na nariadenie ReFuelEU].

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

18

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

18

(1a)  
  Rozsudok z 21. decembra 2011, Air Transport Association of America a iní/Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, EU:C:2011:864.

1a

Rozsudok z 21. decembra 2011, Air Transport Association of America a iní/Secretary of State for Energy and Climate Change, C-366/10, EU:C:2011:864.

(*1)  
  [Doplniť odkaz na nariadenie FuelEU Maritime].

*1

[Doplniť odkaz na nariadenie FuelEU Maritime].

(*)  
  [Doplniť odkaz na nariadenie FuelEU Maritime].

*

[Doplniť odkaz na nariadenie FuelEU Maritime].

(1a)  
  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1603 z 18. júla 2019, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokiaľ ide o opatrenia prijaté Medzinárodnou organizáciou civilného letectva na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií z leteckej dopravy na účely vykonávania globálneho trhového opatrenia (Ú. v. EÚ L 250, 30.9.2019, s. 10).

1a

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1603 z 18. júla 2019, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokiaľ ide o opatrenia prijaté Medzinárodnou organizáciou civilného letectva na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií z leteckej dopravy na účely vykonávania globálneho trhového opatrenia (Ú. v. EÚ L 250, 30.9.2019, s. 10).

(*2)  
  [Doplniť odkaz na nariadenie FuelEU Maritime].

*2

[Doplniť odkaz na nariadenie FuelEU Maritime].

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/198 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/198

---

P9_TA(2022)0231

Oznamovanie v rámci systému kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o oznamovanie kompenzácie v súvislosti s globálnym trhovým opatrením pre prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii. (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2022/C 493/22)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie - 1 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (-1a) | Parížska dohoda bola uzatvorená v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“)

   (1a)

  . Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC. Prijatím Glasgowského klimatického paktu na konferencii Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP26) v novembri 2021 jeho zmluvné strany uznali, že obmedzením zvýšenia globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by sa výrazne znížili riziká a vplyv zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele na rok 2030 s cieľom zabezpečiť, aby zmluvné strany boli na dobrej ceste k obmedzeniu globálneho otepľovania na 1,5  oC. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(-1a)

Parížska dohoda bola uzatvorená v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“)

   (1a)

  . Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC. Prijatím Glasgowského klimatického paktu na konferencii Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP26) v novembri 2021 jeho zmluvné strany uznali, že obmedzením zvýšenia globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by sa výrazne znížili riziká a vplyv zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele na rok 2030 s cieľom zabezpečiť, aby zmluvné strany boli na dobrej ceste k obmedzeniu globálneho otepľovania na 1,5  oC.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie - 1 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (-1b) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia

   (1b)

  naliehal na Komisiu, aby prijala okamžité a ambiciózne opatrenia na obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5  oC. Naliehavosť neprekročenia cieľa Parížskej dohody 1,5  oC sa stala výraznejšou po zisteniach najnovšieho Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC), ku ktorým dospel vo svojich správach z 8. októbra 2018 s názvom Globálne oteplenie o 1,5  oC, zo 7. augusta 2021 s názvom Zmena klímy 2021: Fyzikálne vedecké základy a z 28. februára 2022 s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť. IPCC s veľkou istotou konštatoval, že zmena klímy ohrozuje blaho ľudí a zdravie planéty a ďalšie zdržanie spoločných predvídavých celosvetových opatrení na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie povedie k premárneniu krátkej a rýchlo sa strácajúcej príležitosti na zabezpečenie udržateľnej budúcnosti vhodnej pre život všetkých. IPCC tiež zistil, že dôsledky zmeny klímy budú oveľa ničivejšie, ak sa globálne otepľovanie nepodarí obmedziť na 1,5  oC a dosiahne 2 oC. Okrem toho globálne zvýšenie teploty dosiahne alebo prekročí hodnotu 1,5  oC skôr, ako sa pôvodne predpokladalo, tzn. že sa to stane v priemere počas nasledujúcich 20 rokov. Zistilo sa tiež, že ak nedôjde k okamžitému a ambicióznemu zníženiu emisií skleníkových plynov, globálne otepľovanie už nebude možné obmedziť na hodnotu blízku 1,5  oC či dokonca 2 oC. Okrem toho Rada OSN pre ľudské práva vo svojej rezolúcii č. 48/13 z 8. októbra 2021 uznala právo na bezpečné, čisté, zdravé a udržateľné životné prostredie za ľudské právo. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(-1b)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia

   (1b)

  naliehal na Komisiu, aby prijala okamžité a ambiciózne opatrenia na obmedzenie globálneho otepľovania na 1,5  oC. Naliehavosť neprekročenia cieľa Parížskej dohody 1,5  oC sa stala výraznejšou po zisteniach najnovšieho Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC), ku ktorým dospel vo svojich správach z 8. októbra 2018 s názvom Globálne oteplenie o 1,5  oC, zo 7. augusta 2021 s názvom Zmena klímy 2021: Fyzikálne vedecké základy a z 28. februára 2022 s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť. IPCC s veľkou istotou konštatoval, že zmena klímy ohrozuje blaho ľudí a zdravie planéty a ďalšie zdržanie spoločných predvídavých celosvetových opatrení na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie povedie k premárneniu krátkej a rýchlo sa strácajúcej príležitosti na zabezpečenie udržateľnej budúcnosti vhodnej pre život všetkých. IPCC tiež zistil, že dôsledky zmeny klímy budú oveľa ničivejšie, ak sa globálne otepľovanie nepodarí obmedziť na 1,5  oC a dosiahne 2 oC. Okrem toho globálne zvýšenie teploty dosiahne alebo prekročí hodnotu 1,5  oC skôr, ako sa pôvodne predpokladalo, tzn. že sa to stane v priemere počas nasledujúcich 20 rokov. Zistilo sa tiež, že ak nedôjde k okamžitému a ambicióznemu zníženiu emisií skleníkových plynov, globálne otepľovanie už nebude možné obmedziť na hodnotu blízku 1,5  oC či dokonca 2 oC. Okrem toho Rada OSN pre ľudské práva vo svojej rezolúcii č. 48/13 z 8. októbra 2021 uznala právo na bezpečné, čisté, zdravé a udržateľné životné prostredie za ľudské právo.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie - 1 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (-1c) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 21. októbra 2021 o Konferencii OSN o zmene klímy 2021 v Glasgowe v Spojenom kráľovstve (COP26)

   (1c)

  vyjadril znepokojenie nad malým pokrokom, ktorý sa dosiahol v Medzinárodnej organizácii civilného letectva (ICAO) pri riešení emisií z medzinárodnej leteckej dopravy, a v tejto súvislosti zopakoval potrebu regulovať toto odvetvie v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý by mohol slúžiť aj ako vzor pre súbežnú prácu a podporiť vyššie globálne ambície na medzinárodnej úrovni, a to aj v rámci ICAO. Navyše Európsky parlament vyzval Komisiu a členské štáty, aby urobili všetko pre to, aby posilnili systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) a podporili prijatie dlhodobého cieľa ICAO znížiť emisie v tomto odvetví pri súčasnom zabezpečení legislatívnej autonómie Únie pri vykonávaní smernice o ETS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(-1c)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 21. októbra 2021 o Konferencii OSN o zmene klímy 2021 v Glasgowe v Spojenom kráľovstve (COP26)

   (1c)

  vyjadril znepokojenie nad malým pokrokom, ktorý sa dosiahol v Medzinárodnej organizácii civilného letectva (ICAO) pri riešení emisií z medzinárodnej leteckej dopravy, a v tejto súvislosti zopakoval potrebu regulovať toto odvetvie v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS), ktorý by mohol slúžiť aj ako vzor pre súbežnú prácu a podporiť vyššie globálne ambície na medzinárodnej úrovni, a to aj v rámci ICAO. Navyše Európsky parlament vyzval Komisiu a členské štáty, aby urobili všetko pre to, aby posilnili systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) a podporili prijatie dlhodobého cieľa ICAO znížiť emisie v tomto odvetví pri súčasnom zabezpečení legislatívnej autonómie Únie pri vykonávaní smernice o ETS.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Únia má v úmysle vykonávať systém CORSIA s výhradou rozdielov medzi právnymi predpismi EÚ a systémom CORSIA oznámených ICAO na základe rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/2027 (14) a s prihliadnutím na spôsob, akým Európsky parlament a Rada menia právne predpisy Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Únia má v úmysle vykonávať systém CORSIA s výhradou rozdielov medzi právnymi predpismi EÚ a systémom CORSIA oznámených ICAO na základe rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/2027 (14) a s prihliadnutím na spôsob, akým Európsky parlament a Rada menia právne predpisy Únie.

| (2) | Únia má v úmysle vykonávať systém CORSIA
  , ktorý prijala ICAO, prostredníctvom smernice 2003/87/ES
  s výhradou rozdielov medzi právnymi predpismi EÚ a systémom CORSIA oznámených ICAO na základe rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/2027 (14) a s prihliadnutím na spôsob, akým Európsky parlament a Rada menia právne predpisy Únie. |
| --- | --- |

(2)

Únia má v úmysle vykonávať systém CORSIA
  , ktorý prijala ICAO, prostredníctvom smernice 2003/87/ES
  s výhradou rozdielov medzi právnymi predpismi EÚ a systémom CORSIA oznámených ICAO na základe rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/2027 (14) a s prihliadnutím na spôsob, akým Európsky parlament a Rada menia právne predpisy Únie.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 9a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Bez toho, aby bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie, má byť toto rozhodnutie dočasným opatrením, ktoré sa bude uplatňovať len do nadobudnutia účinnosti uvedenej smernice. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9a)

Bez toho, aby bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie, má byť toto rozhodnutie dočasným opatrením, ktoré sa bude uplatňovať len do nadobudnutia účinnosti uvedenej smernice.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1

Smernica 2003/87/ES

Článok 12 – odsek 6 – pododsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | ročne
  produkuje
  emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700  kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v prílohe I, okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte (vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu), a to od 1. januára
  2019
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

b)

ročne
  produkuje
  emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700  kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v prílohe I, okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte (vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu), a to od 1. januára
  2019
  .

| b) | ročne
  produkujú
  emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700  kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v prílohe I 
  k tejto smernici a v článku 2 ods. 3 a 4 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1603

   (1a), okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte (vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu), a to od 1. januára
  2021
  . |
| --- | --- |

b)

ročne
  produkujú
  emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700  kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v prílohe I 
  k tejto smernici a v článku 2 ods. 3 a 4 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1603

   (1a), okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte (vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu), a to od 1. januára
  2021
  .

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0145/2022).

(1a)  
  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

(1b)  

  Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 28.

(1c)  

  Ú. v. EÚ C 184, 5.5.2022, s. 118.

(14)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/2027 z 29. novembra 2018 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva v súvislosti s prvým vydaním medzinárodných štandardov a odporúčaní o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) (Ú. v. EÚ L 325, 20.12.2018, s. 25).

(14)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/2027 z 29. novembra 2018 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva v súvislosti s prvým vydaním medzinárodných štandardov a odporúčaní o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) (Ú. v. EÚ L 325, 20.12.2018, s. 25).

(1a)  
  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1603 z 18. júla 2019, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokiaľ ide o opatrenia prijaté Medzinárodnou organizáciou civilného letectva na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií z leteckej dopravy na účely vykonávania globálneho trhového opatrenia (Ú. v. EÚ L 250, 30.9.2019, s. 10).

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/202 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/202

---

P9_TA(2022)0232

Záväzné ročné znižovanie emisií skleníkových plynov členskými štátmi (nariadenie o spoločnom úsilí) ***I

Pozmeňujúce návrhy (*) prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/842 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody (COM(2021)0555 – C9-0321/2021 – 2021/0200(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2022/C 493/23)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.

| (1) | Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia
  , pričom sa budú okrem iného riadiť zásadami rovnosti a spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností. Prijatím Glasgowského klimatického paktu v novembri 2021 zmluvné strany Parížskej dohody uznali, že obmedzením zvýšenia priemernej globálnej teploty na 1,5  oC by sa výrazne znížili riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roku 2022 sprísnia ciele na rok 2030. |
| --- | --- |

(1)

Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia
  , pričom sa budú okrem iného riadiť zásadami rovnosti a spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností. Prijatím Glasgowského klimatického paktu v novembri 2021 zmluvné strany Parížskej dohody uznali, že obmedzením zvýšenia priemernej globálnej teploty na 1,5  oC by sa výrazne znížili riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roku 2022 sprísnia ciele na rok 2030.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | Potreba prijať opatrenia na zníženie emisií je čoraz naliehavejšia, ako to uviedol Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojich posledných správach zo 7. augusta 2021 s názvom Zmena klímy 2021: prírodovedecký základ a z 28. februára 2022 s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť. IPCC s veľkou istotou konštatoval, že zmena klímy ohrozuje blaho ľudí a zdravie planéty a ďalším zdržaním spoločných predvídavých celosvetových opatrení na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie sa premárni krátka a rýchlo sa strácajúca príležitosť na zabezpečenie udržateľnej budúcnosti vhodnej pre život všetkých. IPCC uvádza nové odhady pravdepodobnosti prekročenia úrovne globálneho otepľovania o 1,5  oC v nadchádzajúcich desaťročiach a konštatuje, že pokiaľ nedôjde k okamžitému, rýchlemu a rozsiahlemu zníženiu emisií skleníkových plynov, nebude možné dosiahnuť obmedzenie otepľovania na približne 1,5  oC a dokonca ani na 2 oC. Únia by preto mala riešiť túto naliehavú situáciu tak, že zintenzívni úsilie a zaujme pozíciu medzinárodného lídra v boji proti zmene klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1a)

Potreba prijať opatrenia na zníženie emisií je čoraz naliehavejšia, ako to uviedol Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojich posledných správach zo 7. augusta 2021 s názvom Zmena klímy 2021: prírodovedecký základ a z 28. februára 2022 s názvom Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť. IPCC s veľkou istotou konštatoval, že zmena klímy ohrozuje blaho ľudí a zdravie planéty a ďalším zdržaním spoločných predvídavých celosvetových opatrení na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie sa premárni krátka a rýchlo sa strácajúca príležitosť na zabezpečenie udržateľnej budúcnosti vhodnej pre život všetkých. IPCC uvádza nové odhady pravdepodobnosti prekročenia úrovne globálneho otepľovania o 1,5  oC v nadchádzajúcich desaťročiach a konštatuje, že pokiaľ nedôjde k okamžitému, rýchlemu a rozsiahlemu zníženiu emisií skleníkových plynov, nebude možné dosiahnuť obmedzenie otepľovania na približne 1,5  oC a dokonca ani na 2 oC. Únia by preto mala riešiť túto naliehavú situáciu tak, že zintenzívni úsilie a zaujme pozíciu medzinárodného lídra v boji proti zmene klímy.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | V Európskej zelenej dohode

   (31) sa kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 a vytyčuje sa nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje
  , kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov
  . Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Zároveň táto transformácia vplýva
  inak
  na
  ženy ako na mužov
  a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím
  či
  osoby
  s menšinovým
  rasovým alebo etnickým pôvodom. Preto sa musí zabezpečiť, aby transformácia bola spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

V Európskej zelenej dohode

   (31) sa kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 a vytyčuje sa nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje
  , kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov
  . Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Zároveň táto transformácia vplýva
  inak
  na
  ženy ako na mužov
  a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím
  či
  osoby
  s menšinovým
  rasovým alebo etnickým pôvodom. Preto sa musí zabezpečiť, aby transformácia bola spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo.

| (3) | Európska zelená dohoda

   (31)

  predstavuje východisko na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a na dosiahnutie záporných emisií po tomto roku, ako
  sa
  stanovuje v článku 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119

   (31a)

  .
  Kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii
  najneskôr
  do roku 2050 a vytyčuje sa nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Zároveň táto transformácia vplýva na
  jednotlivé rody odlišne
  a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím
  , osoby postihnuté energetickou alebo dopravnou chudobou a
  osoby
  s menšinovým
  rasovým alebo etnickým pôvodom
  . Táto transformácia má tiež odlišný vplyv na členské štáty a regióny
  . Preto sa musí zabezpečiť, aby transformácia bola spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

(3)

Európska zelená dohoda

   (31)

  predstavuje východisko na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a na dosiahnutie záporných emisií po tomto roku, ako
  sa
  stanovuje v článku 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119

   (31a)

  .
  Kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii
  najneskôr
  do roku 2050 a vytyčuje sa nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Zároveň táto transformácia vplýva na
  jednotlivé rody odlišne
  a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím
  , osoby postihnuté energetickou alebo dopravnou chudobou a
  osoby
  s menšinovým
  rasovým alebo etnickým pôvodom
  . Táto transformácia má tiež odlišný vplyv na členské štáty a regióny
  . Preto sa musí zabezpečiť, aby transformácia bola spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Aby boli klimatické ambície stanovené v tomto nariadení sociálne prijateľné, mali by im zodpovedať rovnocenné sociálne ambície. Zvýšená úroveň ambícií znamená podstatné zmeny v dotknutých odvetviach, ktoré by mohli mať sociálny vplyv a vplyv na prácu. Revidované ciele znižovania emisií musia byť sprevádzané dostatočnými finančnými a politickými opatreniami, aby sa zaručilo, že tieto ciele možno splniť sociálne spravodlivým spôsobom. Opatrenia môžu okrem iného zahŕňať vykonávanie posúdení vplyvu na zamestnanosť, v ktorých sa hodnotí vplyv na pracovné miesta a pracovné podmienky na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni, ako aj prideľovanie vnútroštátnych zdrojov a zdrojov Únie na financovanie opatrení sociálnej adaptácie a vytvárania kvalitných pracovných miest, rodovej rovnosti, celoživotného vzdelávania, odbornej prípravy a sociálnej ochrany a na zabezpečenie účinného kolektívneho vyjednávania. Je tiež dôležité zabezpečiť včasné konzultácie a účinné zapojenie vnútroštátnych sociálnych partnerov v sektoroch uvedených v článku 2 tohto nariadenia, pokiaľ ide o vypracovanie a vykonávanie vnútroštátnych opatrení na vykonávanie tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

Aby boli klimatické ambície stanovené v tomto nariadení sociálne prijateľné, mali by im zodpovedať rovnocenné sociálne ambície. Zvýšená úroveň ambícií znamená podstatné zmeny v dotknutých odvetviach, ktoré by mohli mať sociálny vplyv a vplyv na prácu. Revidované ciele znižovania emisií musia byť sprevádzané dostatočnými finančnými a politickými opatreniami, aby sa zaručilo, že tieto ciele možno splniť sociálne spravodlivým spôsobom. Opatrenia môžu okrem iného zahŕňať vykonávanie posúdení vplyvu na zamestnanosť, v ktorých sa hodnotí vplyv na pracovné miesta a pracovné podmienky na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni, ako aj prideľovanie vnútroštátnych zdrojov a zdrojov Únie na financovanie opatrení sociálnej adaptácie a vytvárania kvalitných pracovných miest, rodovej rovnosti, celoživotného vzdelávania, odbornej prípravy a sociálnej ochrany a na zabezpečenie účinného kolektívneho vyjednávania. Je tiež dôležité zabezpečiť včasné konzultácie a účinné zapojenie vnútroštátnych sociálnych partnerov v sektoroch uvedených v článku 2 tohto nariadenia, pokiaľ ide o vypracovanie a vykonávanie vnútroštátnych opatrení na vykonávanie tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3b) | Prechod na hospodárstvo Únie, ktoré je zlučiteľné s cieľom klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 by navyše mohol mať osobitný vplyv na určité hospodárske odvetvia, najmä na zraniteľné mikropodniky a malé a stredné podniky v týchto odvetviach. Pri vykonávaní tohto nariadenia je dôležité, aby členské štáty vytvorili priaznivé prostredie pre tieto podniky, ktoré im umožní prechod na postupy, ktoré prinášajú nižšie a postupne žiadne emisie skleníkových plynov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3b)

Prechod na hospodárstvo Únie, ktoré je zlučiteľné s cieľom klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 by navyše mohol mať osobitný vplyv na určité hospodárske odvetvia, najmä na zraniteľné mikropodniky a malé a stredné podniky v týchto odvetviach. Pri vykonávaní tohto nariadenia je dôležité, aby členské štáty vytvorili priaznivé prostredie pre tieto podniky, ktoré im umožní prechod na postupy, ktoré prinášajú nižšie a postupne žiadne emisie skleníkových plynov.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3c) | V rámci Programu OSN pre životné prostredie a Globálneho fóra OECD pre životné prostredie sa dospelo k záveru, že environmentálne zmeny majú osobitný vplyv z hľadiska rodovej rovnosti. Rodovo diferencované úlohy tiež majú za následok rozdielnu citlivosť žien a mužov na účinky zmeny klímy, pričom dôsledky zmeny klímy ešte prehlbujú rodové nerovnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3c)

V rámci Programu OSN pre životné prostredie a Globálneho fóra OECD pre životné prostredie sa dospelo k záveru, že environmentálne zmeny majú osobitný vplyv z hľadiska rodovej rovnosti. Rodovo diferencované úlohy tiež majú za následok rozdielnu citlivosť žien a mužov na účinky zmeny klímy, pričom dôsledky zmeny klímy ešte prehlbujú rodové nerovnosti.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | Únia nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (32) (európsky právny predpis v oblasti klímy) zakotvila do právnych predpisov cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve do roku 2050. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzok Únie dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov v EÚ (emisie po odpočítaní odstránených emisií) najmenej o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

Únia nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (32) (európsky právny predpis v oblasti klímy) zakotvila do právnych predpisov cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve do roku 2050. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzok Únie dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov v EÚ (emisie po odpočítaní odstránených emisií) najmenej o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (4) | Únia nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (32) (európsky právny predpis v oblasti klímy) zakotvila do právnych predpisov cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve
  najneskôr
  do roku 2050
  a cieľ následne dosiahnuť záporné emisie.
   V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzok Únie dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov v EÚ (emisie po odpočítaní odstránených emisií) najmenej o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.
  Okrem toho sa v ňom stanovuje, že pri plnení cieľa by sa malo uprednostniť rýchle a predvídateľné zníženie emisií a zároveň by sa malo zintenzívniť odstraňovanie emisií prirodzenými záchytmi. Príspevok čistého odstraňovania k cieľu do roku 2030 je obmedzený na 225 miliónov ton ekvivalentu CO2, zatiaľ čo zvyšok cieľa sa musí dosiahnuť priamym znížením emisií. |
| --- | --- |

(4)

Únia nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (32) (európsky právny predpis v oblasti klímy) zakotvila do právnych predpisov cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve
  najneskôr
  do roku 2050
  a cieľ následne dosiahnuť záporné emisie.
   V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzok Únie dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov v EÚ (emisie po odpočítaní odstránených emisií) najmenej o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.
  Okrem toho sa v ňom stanovuje, že pri plnení cieľa by sa malo uprednostniť rýchle a predvídateľné zníženie emisií a zároveň by sa malo zintenzívniť odstraňovanie emisií prirodzenými záchytmi. Príspevok čistého odstraňovania k cieľu do roku 2030 je obmedzený na 225 miliónov ton ekvivalentu CO2, zatiaľ čo zvyšok cieľa sa musí dosiahnuť priamym znížením emisií.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | V záujme vykonania uvedených záväzkov, ako aj splnenia príspevkov Únie podľa Parížskej dohody (33) prijatej na základe UNFCCC by sa regulačný rámec Únie na dosiahnutie cieľa zníženia emisií skleníkových plynov mal upraviť. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

V záujme vykonania uvedených záväzkov, ako aj splnenia príspevkov Únie podľa Parížskej dohody (33) prijatej na základe UNFCCC by sa regulačný rámec Únie na dosiahnutie cieľa zníženia emisií skleníkových plynov mal upraviť.

| (5) | V záujme vykonania uvedených záväzkov, ako aj splnenia
  vnútroštátne stanovených
  príspevkov Únie podľa Parížskej dohody (33) prijatej na základe UNFCCC by sa regulačný rámec Únie na dosiahnutie cieľa zníženia emisií skleníkových plynov mal upraviť. |
| --- | --- |

(5)

V záujme vykonania uvedených záväzkov, ako aj splnenia
  vnútroštátne stanovených
  príspevkov Únie podľa Parížskej dohody (33) prijatej na základe UNFCCC by sa regulačný rámec Únie na dosiahnutie cieľa zníženia emisií skleníkových plynov mal upraviť.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Hoci obchodovanie s emisiami bude platiť aj pre emisie skleníkových plynov z cestnej a námornej dopravy, ako aj z budov, rozsah pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2018/842 zostane zachovaný. Nariadenie (EÚ) 2018/842 sa preto bude naďalej uplatňovať na emisie skleníkových plynov z domácej lodnej dopravy, ale nie na emisie z medzinárodnej lodnej dopravy. Emisie skleníkových plynov členského štátu v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2018/842, ktoré sa majú zohľadniť na účely kontrol súladu, sa budú naďalej určovať po dokončení preskúmaní inventúr v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (34). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

Hoci obchodovanie s emisiami bude platiť aj pre emisie skleníkových plynov z cestnej a námornej dopravy, ako aj z budov, rozsah pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2018/842 zostane zachovaný. Nariadenie (EÚ) 2018/842 sa preto bude naďalej uplatňovať na emisie skleníkových plynov z domácej lodnej dopravy, ale nie na emisie z medzinárodnej lodnej dopravy. Emisie skleníkových plynov členského štátu v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2018/842, ktoré sa majú zohľadniť na účely kontrol súladu, sa budú naďalej určovať po dokončení preskúmaní inventúr v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (34).

| (7) | Hoci obchodovanie s emisiami
  môže
  platiť aj pre emisie skleníkových plynov z cestnej a námornej dopravy, ako aj z budov, rozsah pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2018/842 zostane zachovaný. Nariadenie (EÚ) 2018/842 sa preto bude naďalej uplatňovať na emisie skleníkových plynov z domácej lodnej dopravy, ale nie na emisie z medzinárodnej lodnej dopravy. Emisie skleníkových plynov členského štátu v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2018/842, ktoré sa majú zohľadniť na účely kontrol súladu, sa budú naďalej určovať po dokončení preskúmaní inventúr v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (34).
  Emisie niektorých sektorov sa však v minulých rokoch buď zvýšili, alebo zostali stabilné. |
| --- | --- |

(7)

Hoci obchodovanie s emisiami
  môže
  platiť aj pre emisie skleníkových plynov z cestnej a námornej dopravy, ako aj z budov, rozsah pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2018/842 zostane zachovaný. Nariadenie (EÚ) 2018/842 sa preto bude naďalej uplatňovať na emisie skleníkových plynov z domácej lodnej dopravy, ale nie na emisie z medzinárodnej lodnej dopravy. Emisie skleníkových plynov členského štátu v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2018/842, ktoré sa majú zohľadniť na účely kontrol súladu, sa budú naďalej určovať po dokončení preskúmaní inventúr v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (34).
  Emisie niektorých sektorov sa však v minulých rokoch buď zvýšili, alebo zostali stabilné.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Európska rada vo svojich záveroch z 11. decembra 2020 uviedla, že cieľ do roku 2030 splní Únia kolektívne nákladovo čo najefektívnejším spôsobom, že všetky členské štáty sa budú na tomto úsilí podieľať pri zohľadnení hľadísk spravodlivosti a solidarity a na nikoho sa nezabudne a že nový cieľ do roku 2030 treba dosiahnuť tak, aby sa zachovala konkurencieschopnosť Únie a zohľadnili rôzne východiskové pozície a osobitné národné okolnosti a potenciál zníženia emisií členských štátov vrátane ostrovných členských štátov a ostrovov, ako aj vynaložené úsilie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Európska rada vo svojich záveroch z 11. decembra 2020 uviedla, že cieľ do roku 2030 splní Únia kolektívne nákladovo čo najefektívnejším spôsobom, že všetky členské štáty sa budú na tomto úsilí podieľať pri zohľadnení hľadísk spravodlivosti a solidarity a na nikoho sa nezabudne a že nový cieľ do roku 2030 treba dosiahnuť tak, aby sa zachovala konkurencieschopnosť Únie a zohľadnili rôzne východiskové pozície a osobitné národné okolnosti a potenciál zníženia emisií členských štátov vrátane ostrovných členských štátov a ostrovov, ako aj vynaložené úsilie.

| (9) | Európska rada vo svojich záveroch z 11. decembra 2020 uviedla, že cieľ do roku 2030 splní Únia kolektívne nákladovo čo najefektívnejším spôsobom, že všetky členské štáty sa budú na tomto úsilí podieľať pri zohľadnení hľadísk spravodlivosti a solidarity a na nikoho sa nezabudne a že nový cieľ do roku 2030 treba dosiahnuť tak, aby sa zachovala konkurencieschopnosť Únie a zohľadnili rôzne východiskové pozície
  , už dosiahnuté zníženia emisií
  a osobitné národné okolnosti a potenciál zníženia emisií členských štátov vrátane ostrovných členských štátov a ostrovov, ako aj vynaložené úsilie. |
| --- | --- |

(9)

Európska rada vo svojich záveroch z 11. decembra 2020 uviedla, že cieľ do roku 2030 splní Únia kolektívne nákladovo čo najefektívnejším spôsobom, že všetky členské štáty sa budú na tomto úsilí podieľať pri zohľadnení hľadísk spravodlivosti a solidarity a na nikoho sa nezabudne a že nový cieľ do roku 2030 treba dosiahnuť tak, aby sa zachovala konkurencieschopnosť Únie a zohľadnili rôzne východiskové pozície
  , už dosiahnuté zníženia emisií
  a osobitné národné okolnosti a potenciál zníženia emisií členských štátov vrátane ostrovných členských štátov a ostrovov, ako aj vynaložené úsilie.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Po roku 2030 je potrebné, aby Únia aj každý členský štát dosiahli cieľ klimatickej neutrality v celej Únii najneskôr do roku 2050, aby tak následne mohli dosiahnuť záporné emisie. Nariadením (EÚ) 2018/842 by sa malo zabezpečiť, aby všetky členské štáty nastúpili na cestu znižovania emisií a prijali konkrétne dlhodobé politiky, ktoré povedú k dosiahnutiu tohto cieľa. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9a)

Po roku 2030 je potrebné, aby Únia aj každý členský štát dosiahli cieľ klimatickej neutrality v celej Únii najneskôr do roku 2050, aby tak následne mohli dosiahnuť záporné emisie. Nariadením (EÚ) 2018/842 by sa malo zabezpečiť, aby všetky členské štáty nastúpili na cestu znižovania emisií a prijali konkrétne dlhodobé politiky, ktoré povedú k dosiahnutiu tohto cieľa.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Odvetvia, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/842, budú musieť na dosiahnutie cieľa zníženia emisií skleníkových plynov o 55 % znižovať svoje emisie postupne, kým nedosiahnu v roku 2030 zníženie o 40 % v porovnaní s úrovňami v roku 2005. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

Odvetvia, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/842, budú musieť na dosiahnutie cieľa zníženia emisií skleníkových plynov o 55 % znižovať svoje emisie postupne, kým nedosiahnu v roku 2030 zníženie o 40 % v porovnaní s úrovňami v roku 2005.

| (10) | Všetky odvetvia, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/842, budú musieť na dosiahnutie cieľa
  vykonávania záväzkov Únie vyplývajúcich z Parížskej dohody a
   zníženia emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % znižovať svoje emisie postupne, kým nedosiahnu v roku 2030 zníženie o 40 % v porovnaní s úrovňami v roku 2005. |
| --- | --- |

(10)

Všetky odvetvia, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/842, budú musieť na dosiahnutie cieľa
  vykonávania záväzkov Únie vyplývajúcich z Parížskej dohody a
   zníženia emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % znižovať svoje emisie postupne, kým nedosiahnu v roku 2030 zníženie o 40 % v porovnaní s úrovňami v roku 2005.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | Na daný účel je potrebné upraviť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 pre každý členský štát. Pri revízii cieľa zníženia emisií skleníkových plynov
  by
  sa
  mala použiť
  rovnaká metodika ako pri prvom prijatí nariadenia (EÚ) 2018/842, keď sa národné príspevky určovali so zreteľom na rôzne kapacity a príležitosti na nákladovú efektívnosť v členských štátoch, aby sa zabezpečilo spravodlivé a vyvážené rozloženie úsilia. Zníženie maximálnych emisií skleníkových plynov pre každý členský štát do roku 2030 by sa preto malo stanoviť vo vzťahu k úrovni jeho preskúmaných emisií skleníkových plynov z roku 2005, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, s výnimkou overených emisií skleníkových plynov zo zariadení, ktoré v roku 2005 už boli funkčné, ale ktoré sa začlenili do systému obchodovania s emisiami Únie až po roku 2005. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

Na daný účel je potrebné upraviť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 pre každý členský štát. Pri revízii cieľa zníženia emisií skleníkových plynov
  by
  sa
  mala použiť
  rovnaká metodika ako pri prvom prijatí nariadenia (EÚ) 2018/842, keď sa národné príspevky určovali so zreteľom na rôzne kapacity a príležitosti na nákladovú efektívnosť v členských štátoch, aby sa zabezpečilo spravodlivé a vyvážené rozloženie úsilia. Zníženie maximálnych emisií skleníkových plynov pre každý členský štát do roku 2030 by sa preto malo stanoviť vo vzťahu k úrovni jeho preskúmaných emisií skleníkových plynov z roku 2005, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, s výnimkou overených emisií skleníkových plynov zo zariadení, ktoré v roku 2005 už boli funkčné, ale ktoré sa začlenili do systému obchodovania s emisiami Únie až po roku 2005.

| (11) | Na daný účel je potrebné upraviť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 pre každý členský štát. Pri revízii cieľa zníženia emisií skleníkových plynov
  sa použije
  rovnaká metodika ako pri prvom prijatí nariadenia (EÚ) 2018/842, keď sa národné príspevky určovali so zreteľom na rôzne kapacity a príležitosti na nákladovú efektívnosť v členských štátoch, aby sa zabezpečilo spravodlivé a vyvážené rozloženie úsilia.
  Členské štáty však nemajú rovnako rozložené ciele, čo by sa malo zvážiť pri hodnotení toho, ako národné ciele prispievajú k cieľu klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 nákladovo efektívnym a spravodlivým spôsobom.
  Zníženie maximálnych emisií skleníkových plynov pre každý členský štát do roku 2030 by sa preto malo stanoviť vo vzťahu k úrovni jeho preskúmaných emisií skleníkových plynov z roku 2005, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, s výnimkou overených emisií skleníkových plynov zo zariadení, ktoré v roku 2005 už boli funkčné, ale ktoré sa začlenili do systému obchodovania s emisiami Únie až po roku 2005. |
| --- | --- |

(11)

Na daný účel je potrebné upraviť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 pre každý členský štát. Pri revízii cieľa zníženia emisií skleníkových plynov
  sa použije
  rovnaká metodika ako pri prvom prijatí nariadenia (EÚ) 2018/842, keď sa národné príspevky určovali so zreteľom na rôzne kapacity a príležitosti na nákladovú efektívnosť v členských štátoch, aby sa zabezpečilo spravodlivé a vyvážené rozloženie úsilia.
  Členské štáty však nemajú rovnako rozložené ciele, čo by sa malo zvážiť pri hodnotení toho, ako národné ciele prispievajú k cieľu klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 nákladovo efektívnym a spravodlivým spôsobom.
  Zníženie maximálnych emisií skleníkových plynov pre každý členský štát do roku 2030 by sa preto malo stanoviť vo vzťahu k úrovni jeho preskúmaných emisií skleníkových plynov z roku 2005, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, s výnimkou overených emisií skleníkových plynov zo zariadení, ktoré v roku 2005 už boli funkčné, ale ktoré sa začlenili do systému obchodovania s emisiami Únie až po roku 2005.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (11a) | V oznámení Komisie zo 14. októbra 2020 o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu sa zdôrazňuje, že metán je silný skleníkový plyn, ktorého celkový vplyv na zmenu klímy prekonáva len oxid uhličitý. Na molekulárnej úrovni má metán na otepľovanie väčší vplyv než oxid uhličitý. Aj keď metán zostáva v atmosfére kratší čas než oxid uhličitý, významne vplýva na klímu. V septembri 2021 Únia a USA ohlásili globálny záväzok znížiť emisie metánu, ku ktorému sa odvtedy pripojilo celkovo viac ako 100 krajín. Signatári tohto záväzku sa usilujú o dosiahnutie spoločného cieľa znížiť do roku 2030 celosvetové emisie metánu aspoň o 30 % v porovnaní s úrovňou v roku 2020 a zlepšiť normy vykazovania. Emisie metánu, oxidu dusného a tzv. fluórovaných plynov predstavujú takmer 20 % emisií skleníkových plynov v Únii. Vzhľadom na tieto záväzky a krátkodobú povahu mnohých z týchto skleníkových plynov je vhodné stanoviť cieľ alebo viac cieľov Únie pre všetky emisie skleníkových plynov iných ako CO2 vo všetkých odvetviach. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11a)

V oznámení Komisie zo 14. októbra 2020 o stratégii EÚ na zníženie emisií metánu sa zdôrazňuje, že metán je silný skleníkový plyn, ktorého celkový vplyv na zmenu klímy prekonáva len oxid uhličitý. Na molekulárnej úrovni má metán na otepľovanie väčší vplyv než oxid uhličitý. Aj keď metán zostáva v atmosfére kratší čas než oxid uhličitý, významne vplýva na klímu. V septembri 2021 Únia a USA ohlásili globálny záväzok znížiť emisie metánu, ku ktorému sa odvtedy pripojilo celkovo viac ako 100 krajín. Signatári tohto záväzku sa usilujú o dosiahnutie spoločného cieľa znížiť do roku 2030 celosvetové emisie metánu aspoň o 30 % v porovnaní s úrovňou v roku 2020 a zlepšiť normy vykazovania. Emisie metánu, oxidu dusného a tzv. fluórovaných plynov predstavujú takmer 20 % emisií skleníkových plynov v Únii. Vzhľadom na tieto záväzky a krátkodobú povahu mnohých z týchto skleníkových plynov je vhodné stanoviť cieľ alebo viac cieľov Únie pre všetky emisie skleníkových plynov iných ako CO2 vo všetkých odvetviach.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | Pandémia ochorenia COVID-19 má dosah na hospodárstvo Únie a úroveň jej emisií v rozsahu, ktorý zatiaľ nemožno plne kvantifikovať. Na druhej strane, Únia spúšťa svoj najväčší balík stimulov v histórii,
  čo
  bude mať potenciálny dosah aj na úroveň emisií.
  Pre túto neistotu
  je namieste
  preskúmať údaje o emisiách v roku 2025 a v prípade potreby upraviť ročne pridelené emisné kvóty
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

Pandémia ochorenia COVID-19 má dosah na hospodárstvo Únie a úroveň jej emisií v rozsahu, ktorý zatiaľ nemožno plne kvantifikovať. Na druhej strane, Únia spúšťa svoj najväčší balík stimulov v histórii,
  čo
  bude mať potenciálny dosah aj na úroveň emisií.
  Pre túto neistotu
  je namieste
  preskúmať údaje o emisiách v roku 2025 a v prípade potreby upraviť ročne pridelené emisné kvóty
  .

| (13) | Pandémia ochorenia COVID-19 má dosah na hospodárstvo Únie a úroveň jej emisií v rozsahu, ktorý zatiaľ nemožno plne kvantifikovať. Na druhej strane, Únia spúšťa svoj najväčší balík stimulov v histórii,
  ktorý má zabezpečiť zelenú obnovu a zároveň bude mať
  potenciálny dosah aj na úroveň emisií. Je namieste
  zachovať stabilný, predvídateľný a ambiciózny regulačný postup
  v 
  oblasti emisií počas prebiehajúceho desaťročia, aby sa zaistilo potrebné zníženie emisií aj bezpečnosť plánovania. |
| --- | --- |

(13)

Pandémia ochorenia COVID-19 má dosah na hospodárstvo Únie a úroveň jej emisií v rozsahu, ktorý zatiaľ nemožno plne kvantifikovať. Na druhej strane, Únia spúšťa svoj najväčší balík stimulov v histórii,
  ktorý má zabezpečiť zelenú obnovu a zároveň bude mať
  potenciálny dosah aj na úroveň emisií. Je namieste
  zachovať stabilný, predvídateľný a ambiciózny regulačný postup
  v 
  oblasti emisií počas prebiehajúceho desaťročia, aby sa zaistilo potrebné zníženie emisií aj bezpečnosť plánovania.

Pozmeňujúce návrhy 16 a 55

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | Preto je takisto namieste v roku 2025 aktualizovať ročne pridelené emisné kvóty na roky 2026 až 2030. To by sa malo zakladať na komplexnom preskúmaní údajov z národných inventúr, ktoré vykoná Komisia s cieľom zistiť priemerné emisie skleníkových plynov každého členského štátu počas rokov 2021, 2022 a 2023. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

Preto je takisto namieste v roku 2025 aktualizovať ročne pridelené emisné kvóty na roky 2026 až 2030. To by sa malo zakladať na komplexnom preskúmaní údajov z národných inventúr, ktoré vykoná Komisia s cieľom zistiť priemerné emisie skleníkových plynov každého členského štátu počas rokov 2021, 2022 a 2023.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (14a) | V súlade s nariadením (EÚ) 2021/1119 by sa priame znižovanie emisií, ktoré bude musieť byť doplnené zvýšeným odstraňovaním CO2, aby sa dosiahla klimatická neutralita, malo považovať za prioritu. V nariadení (EÚ) 2021/1119 sa uznáva, že záchyty uhlíka zahŕňajú prirodzené a technologické riešenia. Úlohou technologických riešení na odstraňovanie uhlíka sa zaoberali aj viaceré správy Medzivládneho panelu o zmene klímy, najmä príspevok pracovnej skupiny III k šiestej hodnotiacej správe. Je dôležité, aby sa zaviedol systém Únie na certifikáciu odstraňovania uhlíka bezpečným spôsobom zaisťujúcim jeho trvalé uloženie prostredníctvom technologických riešení, ktorý by členským štátom a účastníkom trhu poskytoval jednoznačnosť s cieľom zlepšiť takéto odstraňovanie. Keď bude takýto certifikačný systém v platnosti, môže sa vykonať analýza započítavania takéhoto odstraňovania podľa práva Únie vrátane toho, či započítavanie takéhoto odstraňovania ovplyvňuje emisie, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/842, a to pri plnom dodržiavaní podmienok stanovených v článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119. Takéto odstraňovanie je dodatočné a nekompenzuje potrebné zníženie emisií v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14a)

V súlade s nariadením (EÚ) 2021/1119 by sa priame znižovanie emisií, ktoré bude musieť byť doplnené zvýšeným odstraňovaním CO2, aby sa dosiahla klimatická neutralita, malo považovať za prioritu. V nariadení (EÚ) 2021/1119 sa uznáva, že záchyty uhlíka zahŕňajú prirodzené a technologické riešenia. Úlohou technologických riešení na odstraňovanie uhlíka sa zaoberali aj viaceré správy Medzivládneho panelu o zmene klímy, najmä príspevok pracovnej skupiny III k šiestej hodnotiacej správe. Je dôležité, aby sa zaviedol systém Únie na certifikáciu odstraňovania uhlíka bezpečným spôsobom zaisťujúcim jeho trvalé uloženie prostredníctvom technologických riešení, ktorý by členským štátom a účastníkom trhu poskytoval jednoznačnosť s cieľom zlepšiť takéto odstraňovanie. Keď bude takýto certifikačný systém v platnosti, môže sa vykonať analýza započítavania takéhoto odstraňovania podľa práva Únie vrátane toho, či započítavanie takéhoto odstraňovania ovplyvňuje emisie, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2018/842, a to pri plnom dodržiavaní podmienok stanovených v článku 4 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119. Takéto odstraňovanie je dodatočné a nekompenzuje potrebné zníženie emisií v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | Podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 možno na účely posúdenia splnenia podmienok nariadenia (EÚ) 2018/842 zo strany niektorých členských štátov vziať do úvahy zrušenie obmedzeného množstva pridelených kvót v systéme obchodovania s emisiami v Európskej únii. Vzhľadom na osobitú štruktúru hospodárstva Malty je vnútroštátny cieľ zníženia tohto členského štátu založený na hrubom domácom produkte na obyvateľa výrazne vyšší ako jeho potenciál nákladovo efektívneho zníženia, preto je namieste zvýšiť prístup Malty k tejto flexibilite bez ohrozenia cieľa Únie znížiť emisie do roku 2030. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

Podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 možno na účely posúdenia splnenia podmienok nariadenia (EÚ) 2018/842 zo strany niektorých členských štátov vziať do úvahy zrušenie obmedzeného množstva pridelených kvót v systéme obchodovania s emisiami v Európskej únii. Vzhľadom na osobitú štruktúru hospodárstva Malty je vnútroštátny cieľ zníženia tohto členského štátu založený na hrubom domácom produkte na obyvateľa výrazne vyšší ako jeho potenciál nákladovo efektívneho zníženia, preto je namieste zvýšiť prístup Malty k tejto flexibilite bez ohrozenia cieľa Únie znížiť emisie do roku 2030.

| (15) | Podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 možno na účely posúdenia splnenia podmienok nariadenia (EÚ) 2018/842 zo strany niektorých členských štátov vziať do úvahy zrušenie obmedzeného množstva pridelených kvót v systéme obchodovania s emisiami v Európskej únii. Vzhľadom na osobitú štruktúru hospodárstva Malty je vnútroštátny cieľ zníženia tohto členského štátu založený na hrubom domácom produkte na obyvateľa výrazne vyšší ako jeho potenciál nákladovo efektívneho zníženia, preto je namieste zvýšiť prístup Malty k tejto flexibilite bez ohrozenia cieľa Únie znížiť emisie do roku 2030.
  Členské štáty, ktoré majú na túto flexibilitu nárok, ale nevyužili ju v kontexte nariadenia (EÚ) 2018/842 za rok 2019, by mali mať možnosť toto rozhodnutie revidovať s cieľom zohľadniť nové vnútroštátne ciele zníženia. Dotknuté členské štáty by mali mať tiež možnosť častejšie revidovať svoje oznámené percentuálne podiely. |
| --- | --- |

(15)

Podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 možno na účely posúdenia splnenia podmienok nariadenia (EÚ) 2018/842 zo strany niektorých členských štátov vziať do úvahy zrušenie obmedzeného množstva pridelených kvót v systéme obchodovania s emisiami v Európskej únii. Vzhľadom na osobitú štruktúru hospodárstva Malty je vnútroštátny cieľ zníženia tohto členského štátu založený na hrubom domácom produkte na obyvateľa výrazne vyšší ako jeho potenciál nákladovo efektívneho zníženia, preto je namieste zvýšiť prístup Malty k tejto flexibilite bez ohrozenia cieľa Únie znížiť emisie do roku 2030.
  Členské štáty, ktoré majú na túto flexibilitu nárok, ale nevyužili ju v kontexte nariadenia (EÚ) 2018/842 za rok 2019, by mali mať možnosť toto rozhodnutie revidovať s cieľom zohľadniť nové vnútroštátne ciele zníženia. Dotknuté členské štáty by mali mať tiež možnosť častejšie revidovať svoje oznámené percentuálne podiely.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | S cieľom zabezpečiť a stimulovať dodržiavanie minimálnych príspevkov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 podľa zmeneného nariadenia (EÚ) 2018/842 by sa mali posilniť nápravné opatrenia podľa nariadenia a mali by sa užšie prepojiť s integrovanými národnými energetickými a klimatickými plánmi podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999. Ak členský štát prekročí svoje ročne pridelené emisné kvóty počas dvoch po sebe nasledujúcich rokov, daný členský štát by mal zrevidovať svoj integrovaný národný energetický a klimatický plán, ktorý bol predložený Komisii v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, pričom by mal dať verejnosti možnosť zúčastniť sa na tomto procese. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16a)

S cieľom zabezpečiť a stimulovať dodržiavanie minimálnych príspevkov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 podľa zmeneného nariadenia (EÚ) 2018/842 by sa mali posilniť nápravné opatrenia podľa nariadenia a mali by sa užšie prepojiť s integrovanými národnými energetickými a klimatickými plánmi podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999. Ak členský štát prekročí svoje ročne pridelené emisné kvóty počas dvoch po sebe nasledujúcich rokov, daný členský štát by mal zrevidovať svoj integrovaný národný energetický a klimatický plán, ktorý bol predložený Komisii v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, pričom by mal dať verejnosti možnosť zúčastniť sa na tomto procese.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16b) | Únia a jej členské štáty sú zmluvnými stranami Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (ďalej len „Aarhuský dohovor“)

   (1a)

  . Verejná kontrola a prístup k spravodlivosti sú základnou súčasťou demokratických hodnôt Únie a nástrojom na ochranu právneho štátu. Komisia vo svojom oznámení zo 14. októbra 2020 o zlepšovaní prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ a jej členských štátoch uznala, že prístup k spravodlivosti nie je zaručený vo všetkých členských štátoch, a vyzvala Radu a Európsky parlament, aby do odvetvových právnych predpisov zaviedli výslovné ustanovenia o prístupe k spravodlivosti. Je preto vhodné stanoviť ustanovenie na zabezpečenie prístupu verejnosti k spravodlivosti v prípade činností, ktorými sa vykonáva nariadenie (EÚ) 2018/842 v znení zmien. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16b)

Únia a jej členské štáty sú zmluvnými stranami Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (ďalej len „Aarhuský dohovor“)

   (1a)

  . Verejná kontrola a prístup k spravodlivosti sú základnou súčasťou demokratických hodnôt Únie a nástrojom na ochranu právneho štátu. Komisia vo svojom oznámení zo 14. októbra 2020 o zlepšovaní prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia v EÚ a jej členských štátoch uznala, že prístup k spravodlivosti nie je zaručený vo všetkých členských štátoch, a vyzvala Radu a Európsky parlament, aby do odvetvových právnych predpisov zaviedli výslovné ustanovenia o prístupe k spravodlivosti. Je preto vhodné stanoviť ustanovenie na zabezpečenie prístupu verejnosti k spravodlivosti v prípade činností, ktorými sa vykonáva nariadenie (EÚ) 2018/842 v znení zmien.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16c) | V záujme dosiahnutia cieľov podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 v znení zmien a iných právnych predpisov Únie, najmä tých, ktoré vyplývajú z nariadenia (EÚ) 2021/1119, by Únia a jej členské štáty mali pri vykonávaní politík využívať najnovšie vedecké poznatky. Preto by sa v celom tomto nariadení malo prostredníctvom nariadenia (EÚ) 2018/842 v znení zmien zohľadniť poradenstvo Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy zriadenej článkom 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16c)

V záujme dosiahnutia cieľov podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 v znení zmien a iných právnych predpisov Únie, najmä tých, ktoré vyplývajú z nariadenia (EÚ) 2021/1119, by Únia a jej členské štáty mali pri vykonávaní politík využívať najnovšie vedecké poznatky. Preto by sa v celom tomto nariadení malo prostredníctvom nariadenia (EÚ) 2018/842 v znení zmien zohľadniť poradenstvo Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy zriadenej článkom 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (18) | Stanovením ambicióznejších cieľov v nariadení (EÚ) 2018/841 sa zníži kapacita členských štátov vytvárať čisté odstraňovanie, ktoré by bolo možné použiť na splnenie podmienok nariadenia (EÚ) 2018/842. Rozdelením využitia flexibility LULUCF na dve samostatné obdobia sa navyše ešte viac obmedzí dostupnosť čistého odstraňovania na účely splnenia podmienok nariadenia (EÚ) 2018/842. V dôsledku toho môžu niektoré členské štáty čeliť problémom s plnením cieľov podľa nariadenia (EÚ) 2018/842, kým iné členské štáty, či už tie isté, alebo iné, môžu vytvárať čisté odstraňovanie, ktoré nemožno použiť na účely splnenia podmienok nariadenia (EÚ) 2018/842. Ak budú splnené ciele Únie stanovené v článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119, najmä v súvislosti s maximálnym limitom príspevku čistého odstraňovania, je namieste vytvoriť nový dobrovoľný mechanizmus vo forme dodatočnej rezervy, ktorá členským štátom pomôže plniť si povinnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18)

Stanovením ambicióznejších cieľov v nariadení (EÚ) 2018/841 sa zníži kapacita členských štátov vytvárať čisté odstraňovanie, ktoré by bolo možné použiť na splnenie podmienok nariadenia (EÚ) 2018/842. Rozdelením využitia flexibility LULUCF na dve samostatné obdobia sa navyše ešte viac obmedzí dostupnosť čistého odstraňovania na účely splnenia podmienok nariadenia (EÚ) 2018/842. V dôsledku toho môžu niektoré členské štáty čeliť problémom s plnením cieľov podľa nariadenia (EÚ) 2018/842, kým iné členské štáty, či už tie isté, alebo iné, môžu vytvárať čisté odstraňovanie, ktoré nemožno použiť na účely splnenia podmienok nariadenia (EÚ) 2018/842. Ak budú splnené ciele Únie stanovené v článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119, najmä v súvislosti s maximálnym limitom príspevku čistého odstraňovania, je namieste vytvoriť nový dobrovoľný mechanizmus vo forme dodatočnej rezervy, ktorá členským štátom pomôže plniť si povinnosti.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (18a) | Vzhľadom na dlhodobý rozmer účinnej ochrany klímy, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, a záväzok Únie plniť ciele Parížskej dohody by jasnosť v otázke jednotlivých dlhodobých spôsobov znižovania emisií členských štátov po roku 2030 umožnila presnejšie plánovanie politiky. Preto je vhodné zahrnúť proces stanovenia vnútroštátnych spôsobov znižovania emisií pre každý členský štát na dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18a)

Vzhľadom na dlhodobý rozmer účinnej ochrany klímy, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, a záväzok Únie plniť ciele Parížskej dohody by jasnosť v otázke jednotlivých dlhodobých spôsobov znižovania emisií členských štátov po roku 2030 umožnila presnejšie plánovanie politiky. Preto je vhodné zahrnúť proces stanovenia vnútroštátnych spôsobov znižovania emisií pre každý členský štát na dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod - 1 (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Názov

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (-1) | Názov sa nahrádza takto: |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

(-1)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013.

| | „Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030
  a po tomto období
  , ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013.“ |
| --- | --- |

„Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030
  a po tomto období
  , ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013.“

Pozmeňujúci návrh 25

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1

Článok 1 – odsek 1 – bod 1

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | V článku 1 sa „30 %“ nahrádza „40 %“. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(1)

V článku 1 sa „30 %“ nahrádza „40 %“.

| (1) | Článok 1 sa nahrádza takto:


  „Týmto nariadením sa stanovujú povinnosti členských štátov týkajúce sa ich minimálnych príspevkov počas obdobia 2021 až 2030 k splneniu cieľa Únie, ktorým je zníženie jej emisií skleníkových plynov do roku 2030 o 40 % oproti úrovniam z roku 2005 v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje článok 2 tohto nariadenia. Prispieva sa ním k dlhodobému cieľu klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050, aby sa následne mohli dosiahnuť záporné emisie. Týmto nariadením sa tak prispieva k dosiahnutiu cieľov nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody. V tomto nariadení sa tiež stanovujú pravidlá určovania ročne pridelených emisných kvót a hodnotenia pokroku členských štátov, pokiaľ ide o ich minimálne príspevky, a nariadenie vytvára podmienky na stanovenie cieľov Únie v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov po roku 2030 v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje článok 2 tohto nariadenia.“ |
| --- | --- |

(1)

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Týmto nariadením sa stanovujú povinnosti členských štátov týkajúce sa ich minimálnych príspevkov počas obdobia 2021 až 2030 k splneniu cieľa Únie, ktorým je zníženie jej emisií skleníkových plynov do roku 2030 o 40 % oproti úrovniam z roku 2005 v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje článok 2 tohto nariadenia. Prispieva sa ním k dlhodobému cieľu klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050, aby sa následne mohli dosiahnuť záporné emisie. Týmto nariadením sa tak prispieva k dosiahnutiu cieľov nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody. V tomto nariadení sa tiež stanovujú pravidlá určovania ročne pridelených emisných kvót a hodnotenia pokroku členských štátov, pokiaľ ide o ich minimálne príspevky, a nariadenie vytvára podmienky na stanovenie cieľov Únie v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov po roku 2030 v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje článok 2 tohto nariadenia.“

„Týmto nariadením sa stanovujú povinnosti členských štátov týkajúce sa ich minimálnych príspevkov počas obdobia 2021 až 2030 k splneniu cieľa Únie, ktorým je zníženie jej emisií skleníkových plynov do roku 2030 o 40 % oproti úrovniam z roku 2005 v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje článok 2 tohto nariadenia. Prispieva sa ním k dlhodobému cieľu klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050, aby sa následne mohli dosiahnuť záporné emisie. Týmto nariadením sa tak prispieva k dosiahnutiu cieľov nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody. V tomto nariadení sa tiež stanovujú pravidlá určovania ročne pridelených emisných kvót a hodnotenia pokroku členských štátov, pokiaľ ide o ich minimálne príspevky, a nariadenie vytvára podmienky na stanovenie cieľov Únie v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov po roku 2030 v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje článok 2 tohto nariadenia.“

Pozmeňujúci návrh 26

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 2 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | V článku 2 sa vkladá tento odsek:





  „1a.
     
  Na účely tohto nariadenia možno za palivá s nulovými emisiami považovať len biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, ktoré spĺňajú kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001

   (1a)

  . Ak je podiel biopalív a biokvapalín, ako aj palív z biomasy spotrebovaných v doprave, ktoré sú vyrobené z potravinárskych plodín a krmovín, vyšší ako maximálny podiel stanovený v článku 26 smernice (EÚ) 2018/2001, na účely tohto nariadenia sa už tieto nepovažujú za palivá a kvapaliny s nulovými emisiami. V prípade potreby Komisia do januára 2024 predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu pravidiel týkajúcich sa požiadaviek na určovanie a nahlasovanie emisií skleníkových plynov zakotvených v nariadení (EÚ) 2018/1999 podľa tohto článku.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(2a)

(2a)

V článku 2 sa vkladá tento odsek:

„1a.
     
  Na účely tohto nariadenia možno za palivá s nulovými emisiami považovať len biopalivá, biokvapaliny a palivá z biomasy, ktoré spĺňajú kritériá udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001

   (1a)

  . Ak je podiel biopalív a biokvapalín, ako aj palív z biomasy spotrebovaných v doprave, ktoré sú vyrobené z potravinárskych plodín a krmovín, vyšší ako maximálny podiel stanovený v článku 26 smernice (EÚ) 2018/2001, na účely tohto nariadenia sa už tieto nepovažujú za palivá a kvapaliny s nulovými emisiami. V prípade potreby Komisia do januára 2024 predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu pravidiel týkajúcich sa požiadaviek na určovanie a nahlasovanie emisií skleníkových plynov zakotvených v nariadení (EÚ) 2018/1999 podľa tohto článku.“

Pozmeňujúce návrhy 27 a 57cp a 75

Pozmeňujúce návrhy 27 a 57cp a 75

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 4 – odseky 2 a 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | V článku 4 sa ods. 2 a ods. 3 nahrádzajú takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3)

V článku 4 sa ods. 2 a ods. 3 nahrádzajú takto:

| (3) | V článku 4 sa ods. 2 a ods. 3 nahrádzajú takto: |
| --- | --- |

(3)

V článku 4 sa ods. 2 a ods. 3 nahrádzajú takto:

„2.   S výhradou nástrojov flexibility stanovených v článkoch 5, 6 a 7 tohto nariadenia, úpravy podľa článku 10 ods. 2 tohto nariadenia a po zohľadnení akýchkoľvek odpočítaní vyplývajúcich z uplatňovania článku 7 rozhodnutia č. 406/2009/ES každý členský štát zabezpečí, aby jeho emisie skleníkových plynov:

„2.   S výhradou nástrojov flexibility stanovených v článkoch 5, 6 a 7 tohto nariadenia, úpravy podľa článku 10 ods. 2 tohto nariadenia a po zohľadnení akýchkoľvek odpočítaní vyplývajúcich z uplatňovania článku 7 rozhodnutia č. 406/2009/ES každý členský štát zabezpečí, aby jeho emisie skleníkových plynov:

| a) | v období rokov 2021 a 2022 nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou so začiatkom na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v rokoch 2016, 2017 a 2018 určených podľa odseku 3 tohto článku a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 1 prílohy I k tomuto nariadeniu. Lineárna trajektória členského štátu sa začne buď v piatich dvanástinách vzdialenosti od roku 2019 po rok 2020 alebo v roku 2020 podľa toho, v ktorom prípade je výsledné pridelenie kvót pre daný členský štát nižšie; |
| --- | --- |

a)

v období rokov 2021 a 2022 nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou so začiatkom na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v rokoch 2016, 2017 a 2018 určených podľa odseku 3 tohto článku a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 1 prílohy I k tomuto nariadeniu. Lineárna trajektória členského štátu sa začne buď v piatich dvanástinách vzdialenosti od roku 2019 po rok 2020 alebo v roku 2020 podľa toho, v ktorom prípade je výsledné pridelenie kvót pre daný členský štát nižšie;

| a) | v období rokov 2021 a 2022 nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou so začiatkom na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v rokoch 2016, 2017 a 2018 určených podľa odseku 3 tohto článku a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 1 prílohy I k tomuto nariadeniu. Lineárna trajektória členského štátu sa začne buď v piatich dvanástinách vzdialenosti od roku 2019 po rok 2020 alebo v roku 2020 podľa toho, v ktorom prípade je výsledné pridelenie kvót pre daný členský štát nižšie; |
| --- | --- |

a)

v období rokov 2021 a 2022 nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou so začiatkom na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v rokoch 2016, 2017 a 2018 určených podľa odseku 3 tohto článku a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 1 prílohy I k tomuto nariadeniu. Lineárna trajektória členského štátu sa začne buď v piatich dvanástinách vzdialenosti od roku 2019 po rok 2020 alebo v roku 2020 podľa toho, v ktorom prípade je výsledné pridelenie kvót pre daný členský štát nižšie;

| b) | v období rokov 2023
  , 2024 a 2025
  nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou
  so začiatkom v roku 2022 pri ročnom pridelení emisných kvót pre daný členský štát
  určených podľa odseku 3 tohto článku
  na daný rok
   a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 2 prílohy I k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

b)

v období rokov 2023
  , 2024 a 2025
  nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou
  so začiatkom v roku 2022 pri ročnom pridelení emisných kvót pre daný členský štát
  určených podľa odseku 3 tohto článku
  na daný rok
   a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 2 prílohy I k tomuto nariadeniu;

, 2024 a 2025

so začiatkom v roku 2022 pri ročnom pridelení emisných kvót pre daný členský štát

na daný rok

| b) | v období rokov 2023
  až 2030
  nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou
  jeho priemerných emisií skleníkových plynov v rokoch 2016, 2017 a 2018
  určených podľa odseku 3 tohto článku a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 2 prílohy I k tomuto nariadeniu
  . Lineárna trajektória členského štátu sa začne buď v piatich dvanástinách vzdialenosti od roku 2019 po rok 2020 alebo v roku 2020 podľa toho, v ktorom prípade je výsledné pridelenie kvót pre daný členský štát nižšie; |
| --- | --- |

b)

v období rokov 2023
  až 2030
  nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou
  jeho priemerných emisií skleníkových plynov v rokoch 2016, 2017 a 2018
  určených podľa odseku 3 tohto článku a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 2 prílohy I k tomuto nariadeniu
  . Lineárna trajektória členského štátu sa začne buď v piatich dvanástinách vzdialenosti od roku 2019 po rok 2020 alebo v roku 2020 podľa toho, v ktorom prípade je výsledné pridelenie kvót pre daný členský štát nižšie;

až 2030

jeho priemerných emisií skleníkových plynov v rokoch 2016, 2017 a 2018

. Lineárna trajektória členského štátu sa začne buď v piatich dvanástinách vzdialenosti od roku 2019 po rok 2020 alebo v roku 2020 podľa toho, v ktorom prípade je výsledné pridelenie kvót pre daný členský štát nižšie;

| c) | v období rokov 2026 až 2030 nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou so začiatkom v roku 2024 na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v rokoch 2021, 2022 a 2023 predložených členským štátom podľa článku 26 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 2 prílohy I k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

c)

c)

v období rokov 2026 až 2030 nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou so začiatkom v roku 2024 na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v rokoch 2021, 2022 a 2023 predložených členským štátom podľa článku 26 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 2 prílohy I k tomuto nariadeniu.

v období rokov 2026 až 2030 nepresiahli limit vymedzený lineárnou trajektóriou so začiatkom v roku 2024 na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v rokoch 2021, 2022 a 2023 predložených členským štátom podľa článku 26 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a s koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v stĺpci 2 prílohy I k tomuto nariadeniu.

3.   Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví ročne pridelené emisné kvóty pre každý členský štát na roky 2021 až 2030 v tonách ekvivalentu CO2 v súlade s lineárnymi trajektóriami stanovenými v odseku 2.

3.   Komisia
  po dôkladnej konzultácii s členskými štátmi
  prijme vykonávacie akty, ktorými stanoví ročne pridelené emisné kvóty pre každý členský štát na roky 2021 až 2030 v tonách ekvivalentu CO2 v súlade s lineárnymi trajektóriami stanovenými v odseku 2.

Na roky 2021 a 2022 určí ročne pridelené emisné kvóty na základe komplexného preskúmania údajov z najnovších národných inventúr za rok 2005 a obdobie rokov 2016 až 2018 predložených členskými štátmi podľa článku 7 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 a uvedie výšku emisií skleníkových plynov každého členského štátu v roku 2005, ktorá sa používa na stanovenie uvedených ročne pridelených emisných kvót.

Na roky 2021 a 2022 určí ročne pridelené emisné kvóty na základe komplexného preskúmania údajov z najnovších národných inventúr za rok 2005 a obdobie rokov 2016 až 2018 predložených členskými štátmi podľa článku 7 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 a uvedie výšku emisií skleníkových plynov každého členského štátu v roku 2005, ktorá sa používa na stanovenie uvedených ročne pridelených emisných kvót.

Za roky 2023
  , 2024 a 2025
  určí ročne pridelené emisné kvóty na základe výšky emisií skleníkových plynov každého členského štátu v roku 2005 uvedenej podľa druhého pododseku a preskúmaných hodnôt údajov v národných inventúrach za roky 2016, 2017 a 2018, na ktoré sa odkazuje v druhom pododseku.

, 2024 a 2025

Za roky 2023
  až 2030
  určí ročne pridelené emisné kvóty na základe výšky emisií skleníkových plynov každého členského štátu v roku 2005 uvedenej podľa druhého pododseku a preskúmaných hodnôt údajov v národných inventúrach za roky 2016, 2017 a 2018, na ktoré sa odkazuje v druhom pododseku.

až 2030

Za roky 2026 až 2030 určí ročne pridelené emisné kvóty na základe výšky emisií skleníkových plynov každého členského štátu v roku 2005 uvedenej podľa druhého pododseku a komplexného preskúmania údajov v najnovších národných inventúrach za roky 2021, 2022 a 2023 predložených členskými štátmi podľa článku 26 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Za roky 2026 až 2030 určí ročne pridelené emisné kvóty na základe výšky emisií skleníkových plynov každého členského štátu v roku 2005 uvedenej podľa druhého pododseku a komplexného preskúmania údajov v najnovších národných inventúrach za roky 2021, 2022 a 2023 predložených členskými štátmi podľa článku 26 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Pozmeňujúci návrh 28

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 4 – odsek 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | V článku 4 sa dopĺňa tento odsek:




  5a.
     
  „Opatrenia prijaté na obmedzenie emisií skleníkových plynov uvedené v odsekoch 1, 2 a 3 sa vykonávajú v súlade so spravodlivou transformáciou pre všetkých. Komisia prijme spoločné usmernenia, v ktorých určí metódy na podporu členských štátov pri vykonávaní tejto spravodlivej a spravodlivej transformácie pre všetkých.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3a)

(3a)

V článku 4 sa dopĺňa tento odsek:

5a.
     
  „Opatrenia prijaté na obmedzenie emisií skleníkových plynov uvedené v odsekoch 1, 2 a 3 sa vykonávajú v súlade so spravodlivou transformáciou pre všetkých. Komisia prijme spoločné usmernenia, v ktorých určí metódy na podporu členských štátov pri vykonávaní tejto spravodlivej a spravodlivej transformácie pre všetkých.“

Pozmeňujúci návrh 29

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3b) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3b)

(3b)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 4a

„Článok 4a

Minimálny príspevok k zníženiu emisií skleníkových plynov iných ako CO2 do roku 2030

Minimálny príspevok k zníženiu emisií skleníkových plynov iných ako CO2

1.
     
  Komisia v prípade potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade do júla 2023 legislatívny návrh, v ktorom stanoví jednu alebo viacero celoúniových cieľových hodnôt na zníženie emisií iných ako CO2, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 1 tohto nariadenia, do roku 2030. Cieľová hodnota alebo hodnoty sa zosúladia s odhadovaným znížením emisií potrebným na splnenie cieľa stanoveného v článku 1 tohto nariadenia a cieľa stanoveného v článku 2 nariadenia (EÚ) 2021/1119 a navrhnú sa po dôkladnej konzultácii s Vedeckou poradnou radou pre zmenu klímy.

2.
     
  Komisia do 31. júla 2023 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi celoúniové zníženie emisií iných ako CO2 plánované a vykonávané podľa príslušných právnych predpisov a politík Únie a vnútroštátnych právnych predpisov a politík vrátane integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a strategických plánov spoločnej poľnohospodárskej politiky podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115

   (1a)

  . Ak Komisia predloží legislatívny návrh podľa odseku 1 a usúdi, že sa neočakáva, že zníženia emisií iných ako CO2 dosiahnu cieľovú hodnotu alebo hodnoty uvedené v danom odseku, vydá odporúčania na dodatočné zmierňujúce opatrenia a členské štáty podniknú náležité kroky.

3.
     
  Ak Komisia v správe uvedenej v odseku 2 tohto článku alebo vo svojom výročnom posúdení podľa článku 26 nariadenia (EÚ) 2018/1999 dospeje k záveru, že Únia nedosahuje dostatočný pokrok v plnení minimálneho emisného príspevku, pokiaľ ide o emisie iné ako CO2, podľa článku 1 tohto nariadenia, v prípade potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívne návrhy, ktoré môžu na tento účel obsahovať odvetvové cieľové hodnoty a/alebo opatrenia špecifické pre jednotlivé odvetvia.“

Pozmeňujúci návrh 30

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 c (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 c (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 5 – odseky 1 a 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3c) | V článku 5 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3c)

(3c)

V článku 5 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

1.   Pokiaľ ide o roky 2021 až
  2025
  , môže si členský štát požičať do
  10
   % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.

„1.   Pokiaľ ide o roky 2021 až
  2029
  , môže si členský štát požičať do
  5
   % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.“

2.
     
  Pokiaľ ide o roky 2026 až 2029, môže si členský štát požičať do 5 % zo svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.

Pozmeňujúci návrh 31

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 d (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 d (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 5 – odsek 3 – písmeno a

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3d) | V článku 5 ods. 3 sa písmeno a) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3d)

(3d)

V článku 5 ods. 3 sa písmeno a) nahrádza takto:

| a
  ) | pokiaľ ide o rok 2021,
  odložiť tento prebytok svojej ročnej emisnej kvóty
  na nasledujúce roky až do roku
  2030
  ;
  ako aj |
| --- | --- |

a
  )

a

pokiaľ ide o rok 2021,
  odložiť tento prebytok svojej ročnej emisnej kvóty
  na nasledujúce roky až do roku
  2030
  ;
  ako aj

odložiť tento prebytok svojej ročnej emisnej kvóty

2030

ako aj

| „a
  ) | pokiaľ ide o rok 2021,
  preniesť prebytok svojej ročne pridelených emisných kvót do výšky 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót
  na nasledujúce roky až do roku
  2025
  ;
  a“ |
| --- | --- |

„a
  )

„a

pokiaľ ide o rok 2021,
  preniesť prebytok svojej ročne pridelených emisných kvót do výšky 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót
  na nasledujúce roky až do roku
  2025
  ;
  a“

preniesť prebytok svojej ročne pridelených emisných kvót do výšky 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót

2025

a“

Pozmeňujúci návrh 32

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 e (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 e (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 5 – odsek 3 – písmeno b

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3e) | V článku 5 ods. 3 sa písmeno b) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3e)

(3e)

V článku 5 ods. 3 sa písmeno b) nahrádza takto:

| b) | pokiaľ ide o roky 2022 až
  2029
  , preniesť prebytok svojich ročne pridelených emisných kvót do výšky
  30
   % svojich ročne pridelených emisných kvót na daný rok na nasledujúce roky až do roku
  2030
  . |
| --- | --- |

b)

pokiaľ ide o roky 2022 až
  2029
  , preniesť prebytok svojich ročne pridelených emisných kvót do výšky
  30
   % svojich ročne pridelených emisných kvót na daný rok na nasledujúce roky až do roku
  2030
  .

2029

30

2030

| „b) | pokiaľ ide o roky 2022 až
  2024
  , preniesť prebytok svojich ročne pridelených emisných kvót do výšky
  10
   % svojich ročne pridelených emisných kvót na daný rok na nasledujúce roky až do roku
  2025
  .“ |
| --- | --- |

„b)

pokiaľ ide o roky 2022 až
  2024
  , preniesť prebytok svojich ročne pridelených emisných kvót do výšky
  10
   % svojich ročne pridelených emisných kvót na daný rok na nasledujúce roky až do roku
  2025
  .“

Pozmeňujúci návrh 33

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 f (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 f (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 5 – odsek 3 – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3f) | V článku 5 ods. 3 sa dopĺňa toto písmeno:









  „ba) | pokiaľ ide o roky 2026 až 2029, preniesť prebytok svojich ročne pridelených emisných kvót do výšky 10 % svojich ročne pridelených emisných kvót na daný rok na nasledujúce roky až do roku 2030.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3f)

(3f)

V článku 5 ods. 3 sa dopĺňa toto písmeno:

„ba)

„ba)

pokiaľ ide o roky 2026 až 2029, preniesť prebytok svojich ročne pridelených emisných kvót do výšky 10 % svojich ročne pridelených emisných kvót na daný rok na nasledujúce roky až do roku 2030.“

pokiaľ ide o roky 2026 až 2029, preniesť prebytok svojich ročne pridelených emisných kvót do výšky 10 % svojich ročne pridelených emisných kvót na daný rok na nasledujúce roky až do roku 2030.“

Pozmeňujúci návrh 34

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 g (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 g (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 5 – odsek 4

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3g) | V článku 5 sa odsek 4 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3g)

(3g)

V článku 5 sa odsek 4 nahrádza takto:

4.   Členský štát môže previesť na iné členské štáty do 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2021 až 2025
  a do 10 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2026 až 2030
  . Prijímajúci členský štát môže uvedené množstvo využiť na účely splnenia podmienok článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku
  2030
  .

„4.   Členský štát môže previesť na iné členské štáty do 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2021 až 2025. Prijímajúci členský štát môže uvedené množstvo využiť na účely splnenia podmienok článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku
  2025
  .

Členský štát môže previesť na iné členské štáty do 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2026 až 2030. Prijímajúci členský štát môže uvedené množstvo využiť na účely splnenia podmienok článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030.

Členský štát môže previesť na iné členské štáty do 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na roky 2026 až 2030. Prijímajúci členský štát môže uvedené množstvo využiť na účely splnenia podmienok článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030.

Členské štáty informujú Komisiu o všetkých opatreniach prijatých podľa tohto odseku vrátane ceny prevodu za tonu ekvivalentu CO2.“

Členské štáty informujú Komisiu o všetkých opatreniach prijatých podľa tohto odseku vrátane ceny prevodu za tonu ekvivalentu CO2

Pozmeňujúci návrh 35

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 h (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 h (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 5 – odsek 6

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3h) | V článku 5 sa odsek 6 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3h)

(3h)

V článku 5 sa odsek 6 nahrádza takto:

Členské
  štáty
  môžu použiť
  príjmy z prevodov ročne pridelených emisných kvót podľa odsekov 4 a 5 na riešenie zmeny klímy v Únii alebo v tretích krajinách. Členské štáty informujú Komisiu o všetkých opatreniach prijatých podľa tohto odseku.

Členské

môžu použiť

„Členské
  štáty
  použijú
  príjmy z prevodov ročne pridelených emisných kvót podľa odsekov 4 a 5 na riešenie zmeny klímy v Únii alebo v tretích krajinách. Členské štáty informujú Komisiu o všetkých opatreniach prijatých podľa tohto odseku
  a tieto informácie zverejnia v ľahko dostupnom formáte
  .
  Členský štát, ktorý prevádza ročne pridelené emisné kvóty na iný členský štát, zverejní záznam o prevode a zverejní odmenu získanú za tieto kvóty.“

Pozmeňujúci návrh 36

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 i (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 i (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 6 – odsek 3 – pododsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3i) | V článku 6 ods. 3 sa pododsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3i)

(3i)

V článku 6 ods. 3 sa pododsek 2 nahrádza takto:

Členské
  štáty uvedené v prílohe II sa môžu rozhodnúť oznámenú percentuálnu hodnotu upraviť
  smerom nadol
  raz v roku 2024 a raz v roku 2027. V takom prípade dotknutý členský štát oznámi toto rozhodnutie Komisii do 31. decembra 2024 alebo do 31. decembra 2027.

Členské

smerom nadol

„Členské
  štáty uvedené v prílohe II sa môžu rozhodnúť
  upraviť svoje rozhodnutie o oznámení do roku 2023 a
  oznámenú percentuálnu hodnotu upraviť raz v roku 2024 a raz v roku 2027. V takom prípade dotknutý členský štát oznámi toto rozhodnutie Komisii do 31. decembra
  2023


  , do


  31. decembra
  2024 alebo do 31. decembra 2027.“

Pozmeňujúci návrh 37

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 8

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | Článok 8 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(5a)

(5a)

Článok 8 sa nahrádza takto:

Článok 8

Článok 8

Nápravné opatrenia

Nápravné opatrenia

1.   Ak Komisia v rámci každoročného posúdenia podľa článku
  21
  nariadenia (EÚ)
  č. 525
  /
  2013
  a s prihliadnutím na plánované využitie nástrojov flexibility uvedených v článkoch 5, 6 a 7 tohto nariadenia zistí, že členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojich povinností podľa článku 4 tohto nariadenia, tento členský štát predloží Komisii do troch mesiacov plán nápravných opatrení, ktorý obsahuje:

„1.   Ak Komisia v rámci každoročného posúdenia podľa článku
  29
  nariadenia (EÚ)
  2018
  /
  1999
  a s prihliadnutím na plánované využitie nástrojov flexibility uvedených v článkoch 5, 6 a 7 tohto nariadenia zistí, že členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojich povinností podľa článku 4 tohto nariadenia, tento členský štát predloží Komisii do troch mesiacov plán nápravných opatrení, ktorý obsahuje:

| -a) | podrobné vysvetlenie s uvedením dôvodov, pre ktoré členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojich povinností podľa článku 4 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

-a)

-a)

podrobné vysvetlenie s uvedením dôvodov, pre ktoré členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojich povinností podľa článku 4 tohto nariadenia;

| -ab) | celkovú sumu finančných prostriedkov Únie, ktoré členský štát získal na výdavky a investície súvisiace s klímou a zelenou transformáciou, ako využitie týchto prostriedkov prispelo k plneniu jeho povinností podľa článku 4 tohto nariadenia a ako plánuje využiť tieto prostriedky na tento účel pri plnení týchto povinností; |
| --- | --- |

-ab)

-ab)

celkovú sumu finančných prostriedkov Únie, ktoré členský štát získal na výdavky a investície súvisiace s klímou a zelenou transformáciou, ako využitie týchto prostriedkov prispelo k plneniu jeho povinností podľa článku 4 tohto nariadenia a ako plánuje využiť tieto prostriedky na tento účel pri plnení týchto povinností;

| a) | dodatočné kroky, ktoré členský štát podnikne, aby si splnil špecifické povinnosti podľa článku 4 tohto nariadenia, prostredníctvom vnútroštátnych politík a opatrení a vykonávania opatrení Únie; |
| --- | --- |

a)

dodatočné kroky, ktoré členský štát podnikne, aby si splnil špecifické povinnosti podľa článku 4 tohto nariadenia, prostredníctvom vnútroštátnych politík a opatrení a vykonávania opatrení Únie;

| a) | dodatočné kroky, ktoré členský štát podnikne, aby si splnil špecifické povinnosti podľa článku 4 tohto nariadenia, prostredníctvom vnútroštátnych politík a opatrení a vykonávania opatrení Únie; |
| --- | --- |

a)

dodatočné kroky, ktoré členský štát podnikne, aby si splnil špecifické povinnosti podľa článku 4 tohto nariadenia, prostredníctvom vnútroštátnych politík a opatrení a vykonávania opatrení Únie;

| b) | presný časový harmonogram realizácie týchto krokov, ktorý umožní posúdiť každoročný pokrok pri ich realizácii. |
| --- | --- |

b)

presný časový harmonogram realizácie týchto krokov, ktorý umožní posúdiť každoročný pokrok pri ich realizácii.

| b) | presný časový harmonogram realizácie týchto krokov, ktorý umožní posúdiť každoročný pokrok pri ich realizácii
  ; ak členský štát zriadil národný poradný orgán pre klímu, požiada tento orgán o radu s cieľom určiť potrebné opatrenia; |
| --- | --- |

b)

presný časový harmonogram realizácie týchto krokov, ktorý umožní posúdiť každoročný pokrok pri ich realizácii
  ; ak členský štát zriadil národný poradný orgán pre klímu, požiada tento orgán o radu s cieľom určiť potrebné opatrenia;

; ak členský štát zriadil národný poradný orgán pre klímu, požiada tento orgán o radu s cieľom určiť potrebné opatrenia;

| ba) | vyhlásenie o množstve dodatočných znížení emisií, ktoré členský štát odhaduje prostredníctvom týchto politík, a metódu použitú na odhad týchto dodatočných znížení emisií; |
| --- | --- |

ba)

ba)

vyhlásenie o množstve dodatočných znížení emisií, ktoré členský štát odhaduje prostredníctvom týchto politík, a metódu použitú na odhad týchto dodatočných znížení emisií;

vyhlásenie o množstve dodatočných znížení emisií, ktoré členský štát odhaduje prostredníctvom týchto politík, a metódu použitú na odhad týchto dodatočných znížení emisií;

| bb) | ako plán nápravných opatrení posilní integrovaný národný energetický a klimatický plán členského štátu prijatý podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

bb)

bb)

ako plán nápravných opatrení posilní integrovaný národný energetický a klimatický plán členského štátu prijatý podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999.

ako plán nápravných opatrení posilní integrovaný národný energetický a klimatický plán členského štátu prijatý podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999.

1a.
     
  Ak členský štát prekročí svoje ročne pridelené emisné kvóty v dvoch alebo vo viacerých po sebe nasledujúcich rokoch, pristúpi k preskúmaniu svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu (NEKP) a dlhodobej stratégie podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999. Členský štát toto preskúmanie dokončí do šiestich mesiacov. Komisia vydá odporúčania, v ktorých určí, ako by sa mal revidovať národný energetický a klimatický plán členského štátu a/alebo národná dlhodobá stratégia. Členský štát oznámi revidované plány Komisii spolu s vyhlásením, v ktorom uvedú, ako navrhované revízie napravia nesúlad s ročne pridelenými emisnými kvótami a ako reagoval na prípadné odporúčania Komisie. Ak integrovaný národný energetický a klimatický plán alebo dlhodobá stratégia zostanú v podstate nezmenené, členský štát uverejní vysvetlenie, v ktorom uvedie svoje dôvody.

2.   Európska environmentálna agentúra v súlade so svojim ročným pracovným programom
  pomáha
  Komisii pri posudzovaní
  takýchto
  plánov nápravných opatrení.

2.   Európska environmentálna agentúra v súlade so svojim ročným pracovným programom
  a Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy zriadená podľa článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119 pomáhajú
  Komisii pri posudzovaní plánov nápravných opatrení.

3.   Komisia
  môže vydať
  k spoľahlivosti plánov nápravných opatrení predložených v súlade s odsekom 1 stanovisko
  , ktoré
  v takom prípade
  vydá
  do štyroch mesiacov od doručenia týchto plánov. Dotknutý členský štát v najväčšej možnej miere zohľadní stanovisko Komisie, pričom
  môže
  svoj plán nápravných opatrení
  zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať
  .

3.   Komisia
  vydá
  k spoľahlivosti plánov nápravných opatrení predložených v súlade s odsekom 1 stanovisko
  a
  v takom prípade
  tak urobí
  do štyroch mesiacov od doručenia týchto plánov. Dotknutý členský štát v 
  čo
  najväčšej možnej miere zohľadní stanovisko Komisie, pričom svoj plán nápravných opatrení
  zreviduje. Ak dotknutý členský štát nezohľadní odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, musí Komisii poskytnúť odôvodnenie
  .

3a.
     
  Plán nápravných opatrení, stanoviská Komisie a odpovede a odôvodnenia poskytnuté členskými štátmi, uvedené v odsekoch 1, 1a a 3, sú prístupné verejnosti.

3b.
     
  Pri aktualizácii svojich národných energetických a klimatických plánov podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 členské štáty uvedú odkazy na svoje plány nápravných opatrení podľa odsekov 1 a 1a a prípadne všetky stanoviská vydané Komisiou podľa tohto článku.“

Pozmeňujúci návrh 38

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 9 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Ak emisie skleníkových plynov členského štátu v období rokov 2021 až 2025 uvedených v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841 prekročili jeho odstraňovanie určené v súlade s článkom 12 uvedeného nariadenia, centrálny správca od ročne pridelených emisných kvót daného členského štátu odpočíta objem rovnajúci sa uvedeným nadmerným emisiám skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 za príslušné roky.“ | „2.   Ak emisie skleníkových plynov členského štátu
  buď
  v období rokov 2021 až 2025
  alebo v období rokov 2026 až 2030
  uvedených v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841 prekročili jeho odstraňovanie určené v súlade s článkom 12 uvedeného nariadenia, centrálny správca od ročne pridelených emisných kvót daného členského štátu odpočíta objem rovnajúci sa uvedeným nadmerným emisiám skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 za príslušné roky.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Ak emisie skleníkových plynov členského štátu v období rokov 2021 až 2025 uvedených v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841 prekročili jeho odstraňovanie určené v súlade s článkom 12 uvedeného nariadenia, centrálny správca od ročne pridelených emisných kvót daného členského štátu odpočíta objem rovnajúci sa uvedeným nadmerným emisiám skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 za príslušné roky.“

„2.   Ak emisie skleníkových plynov členského štátu
  buď
  v období rokov 2021 až 2025
  alebo v období rokov 2026 až 2030
  uvedených v článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841 prekročili jeho odstraňovanie určené v súlade s článkom 12 uvedeného nariadenia, centrálny správca od ročne pridelených emisných kvót daného členského štátu odpočíta objem rovnajúci sa uvedeným nadmerným emisiám skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 za príslušné roky.“

Pozmeňujúci návrh 39

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7

Článok 1 – odsek 1 – bod 7

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 11a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(7)

(7)

Vkladá sa tento článok:

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Článok 11a

Článok 11a

Dodatočná rezerva

Dodatočná rezerva

1.
     
  V registri Únie sa zriadi dodatočná rezerva, ak Únia do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov o najmenej 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 v súlade s článkom 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119

   (**)

  a po zohľadnení maximálneho limitu príspevku čistého odstraňovania.

2.
     
  Členské štáty, ktoré sa rozhodnú ani neprispievať do dodatočnej rezervy, ani z nej nečerpať, o svojom rozhodnutí informujú Komisiu najneskôr šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia.

3.
     
  Dodatočná rezerva sa bude skladať z čistého odstraňovania, ktoré zúčastnené členské štáty vygenerovali v období rokov 2026 až 2030 nad rámec svojich príslušných cieľov podľa nariadenia (EÚ) 2018/841 po odpočítaní obidvoch týchto prvkov:

| a) | nástrojov flexibility využitých podľa článkov 11 až 13b nariadenia (EÚ) 2018/841; |
| --- | --- |

a)

a)

nástrojov flexibility využitých podľa článkov 11 až 13b nariadenia (EÚ) 2018/841;

nástrojov flexibility využitých podľa článkov 11 až 13b nariadenia (EÚ) 2018/841;

| b) | množstiev zohľadnených na účely posúdenia splnenia podmienok podľa článku 7 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

b)

množstiev zohľadnených na účely posúdenia splnenia podmienok podľa článku 7 tohto nariadenia.

množstiev zohľadnených na účely posúdenia splnenia podmienok podľa článku 7 tohto nariadenia.

4.
     
  Ak sa zriadi dodatočná rezerva podľa odseku 1, zúčastnený členský štát z nej bude môcť čerpať po splnení týchto podmienok:

| a) | emisie skleníkových plynov daného členského štátu presahujú jeho ročne pridelené emisné kvóty v období 2026 až 2030; |
| --- | --- |

a)

a)

emisie skleníkových plynov daného členského štátu presahujú jeho ročne pridelené emisné kvóty v období 2026 až 2030;

emisie skleníkových plynov daného členského štátu presahujú jeho ročne pridelené emisné kvóty v období 2026 až 2030;

| b) | členský štát vyčerpal možnosti nástrojov flexibility podľa článku 5 ods. 2 a 3; |
| --- | --- |

b)

b)

členský štát vyčerpal možnosti nástrojov flexibility podľa článku 5 ods. 2 a 3;

členský štát vyčerpal možnosti nástrojov flexibility podľa článku 5 ods. 2 a 3;

| c) | členský štát v maximálnej možnej miere využil čisté odstraňovanie v súlade s článkom 7, aj keď dané množstvo nedosahuje úroveň stanovenú v prílohe III ako aj |
| --- | --- |

c)

c)

členský štát v maximálnej možnej miere využil čisté odstraňovanie v súlade s článkom 7, aj keď dané množstvo nedosahuje úroveň stanovenú v prílohe III ako aj

členský štát v maximálnej možnej miere využil čisté odstraňovanie v súlade s článkom 7, aj keď dané množstvo nedosahuje úroveň stanovenú v prílohe III ako aj

| d) | členský štát neuskutočnil žiadne čisté prevody na iné členské štáty podľa článku 5. |
| --- | --- |

d)

d)

členský štát neuskutočnil žiadne čisté prevody na iné členské štáty podľa článku 5.

členský štát neuskutočnil žiadne čisté prevody na iné členské štáty podľa článku 5.

5.
     
  Ak členský štát spĺňa podmienky stanovené v odseku 4, dostane dodatočný prídel z dodatočnej rezervy do výšky jeho deficitu, ktorý sa má využiť na splnenie podmienok podľa článku 9.

Ak výsledné spoločné množstvo, ktoré sa má prideliť všetkým členským štátom, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v odseku 4 tohto článku, presiahne množstvo pridelené dodatočnej rezerve podľa odseku 3 tohto článku, množstvo, ktoré sa má prideliť každému z uvedených členských štátov, sa zníži pomerným dielom.

Ak výsledné spoločné množstvo, ktoré sa má prideliť všetkým členským štátom, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v odseku 4 tohto článku, presiahne množstvo pridelené dodatočnej rezerve podľa odseku 3 tohto článku, množstvo, ktoré sa má prideliť každému z uvedených členských štátov, sa zníži pomerným dielom.

Pozmeňujúci návrh 40

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 15

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Článok 15 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(7a)

(7a)

Článok 15 sa nahrádza takto:

Článok 15

Článok 15

Preskúmanie

Preskúmanie

1.   Toto nariadenie sa preskúmava okrem iného s prihliadnutím na meniace sa vnútroštátne okolnosti, spôsob, akým všetky odvetvia hospodárstva prispievajú k znižovaniu emisií skleníkových plynov, medzinárodný vývoj a úsilie o dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody.

„1.   Toto nariadenie sa preskúmava okrem iného s prihliadnutím na meniace sa vnútroštátne okolnosti, spôsob, akým všetky odvetvia hospodárstva prispievajú k znižovaniu emisií skleníkových plynov, medzinárodný vývoj a úsilie o dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody
  a nariadenia (EÚ) 2021/1119
  .

2.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do šiestich mesiacov po každom globálnom hodnotení dohodnutom podľa článku 14 Parížskej dohody správu o fungovaní tohto nariadenia vrátane rovnováhy medzi ponukou ročne pridelených emisných kvót a dopytom po nich, ako aj o prínose nariadenia k 
  celkovému
  cieľu Únie v oblasti
  znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030
  a jeho prínose k plneniu cieľov Parížskej dohody, najmä pokiaľ ide o potrebu dodatočných politík a opatrení Únie na účely nevyhnutných znížení emisií skleníkových plynov zo strany Únie a jej členských štátov vrátane rámca na obdobie po roku 2030, a v prípade potreby môže predložiť návrhy.

2.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do šiestich mesiacov po každom globálnom hodnotení dohodnutom podľa článku 14 Parížskej dohody správu o fungovaní tohto nariadenia vrátane rovnováhy medzi ponukou ročne pridelených emisných kvót a dopytom po nich, ako aj o prínose nariadenia k cieľu Únie
  dosiahnuť klimatickú neutralitu a k priebežným klimatickým cieľom Únie podľa článkov 2 a 4 nariadenia (EÚ) 2021/1119
  a jeho prínose k plneniu cieľov Parížskej dohody, najmä pokiaľ ide o potrebu dodatočných politík a opatrení Únie na účely nevyhnutných znížení emisií skleníkových plynov zo strany Únie a jej členských štátov vrátane rámca na obdobie po roku 2030, a v prípade potreby môže predložiť návrhy.

V týchto správach sa zohľadňujú stratégie vypracované podľa článku
  4
  nariadenia (EÚ)
  č. 525
  /
  2013
   s cieľom prispievať k stanoveniu dlhodobej stratégie Únie.

4

č. 525

2013

V týchto správach sa zohľadňujú stratégie vypracované podľa článku
  15
  nariadenia (EÚ) 
  2018
  /
  1999
   s cieľom prispievať k stanoveniu dlhodobej stratégie Únie.“

15

2018

1999

Pozmeňujúci návrh 41

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 15 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (7b) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(7b)

(7b)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 15a

„Článok 15a

Zosúladenie s cieľom Únie a členských štátov dosiahnuť klimatickú neutralitu

Zosúladenie s cieľom Únie a členských štátov dosiahnuť klimatickú neutralitu

1.
     
  Prijatím legislatívneho aktu, ktorým sa stanovuje cieľ Únie v oblasti klímy do roku 2040 podľa článku 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej uvedie:

| a) | vhodnosť súčasných vnútroštátnych cieľov podľa prílohy I k tomuto nariadeniu, pokiaľ ide o ich prínos k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 podľa nariadenia (EÚ) 2021/1119 nákladovo efektívnym a spravodlivým spôsobom; |
| --- | --- |

a)

a)

vhodnosť súčasných vnútroštátnych cieľov podľa prílohy I k tomuto nariadeniu, pokiaľ ide o ich prínos k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 podľa nariadenia (EÚ) 2021/1119 nákladovo efektívnym a spravodlivým spôsobom;

vhodnosť súčasných vnútroštátnych cieľov podľa prílohy I k tomuto nariadeniu, pokiaľ ide o ich prínos k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 podľa nariadenia (EÚ) 2021/1119 nákladovo efektívnym a spravodlivým spôsobom;

| b) | spôsob znižovania emisií skleníkových plynov v pôsobnosti tohto nariadenia pre každý členský štát, pričom tento spôsob je v súlade s cieľom klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050. |
| --- | --- |

b)

b)

spôsob znižovania emisií skleníkových plynov v pôsobnosti tohto nariadenia pre každý členský štát, pričom tento spôsob je v súlade s cieľom klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050.

spôsob znižovania emisií skleníkových plynov v pôsobnosti tohto nariadenia pre každý členský štát, pričom tento spôsob je v súlade s cieľom klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050.

2.
     
  Komisia do šiestich mesiacov od uverejnenia správy uvedenej v odseku 1 predloží návrhy na obmedzenie emisií skleníkových plynov v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Týmito návrhmi sa zabezpečí nákladovo efektívne a spravodlivé rozloženie úsilia o zníženie emisií v celej Únii na základe spôsobov znižovania emisií uvedených v odseku 1 písm. b).“

Pozmeňujúci návrh 42

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 c (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 c (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 15 b (nový)

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (7c) | Vkladá sa tento článok: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(7c)

(7c)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 15b

„Článok 15b

Prístup k spravodlivosti

Prístup k spravodlivosti

1.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby v súlade s ich vnútroštátnym právnym systémom mala príslušná verejnosť, ktorá spĺňa podmienky stanovené v odseku 2, vrátane fyzických a právnických osôb alebo ich združení, organizácií alebo skupín, prístup ku konaniu o preskúmaní pred súdom alebo iným nezávislým a nestranným orgánom zriadeným zákonom s cieľom napadnúť vecnú alebo procesnú zákonnosť rozhodnutí, úkonov a opomenutí:

| a) | ktoré neplnia právne povinnosti uvedené v článkoch 4 až 8 tohto nariadenia; alebo |
| --- | --- |

a)

a)

ktoré neplnia právne povinnosti uvedené v článkoch 4 až 8 tohto nariadenia; alebo

ktoré neplnia právne povinnosti uvedené v článkoch 4 až 8 tohto nariadenia; alebo

| b) | na ktoré sa vzťahuje článok 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

b)

b)

na ktoré sa vzťahuje článok 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

na ktoré sa vzťahuje článok 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Na účely tohto odseku sa za úkon alebo opomenutie, ktorým sa nedodržiavajú právne povinnosti vyplývajúce podľa článkov 4 alebo 8, považuje aj úkon alebo opomenutie v súvislosti s politikou alebo opatrením prijatým na účely vykonávania týchto povinností, ak táto politika alebo opatrenie dostatočne neprispieva k ich vykonávaniu.

Na účely tohto odseku sa za úkon alebo opomenutie, ktorým sa nedodržiavajú právne povinnosti vyplývajúce podľa článkov 4 alebo 8, považuje aj úkon alebo opomenutie v súvislosti s politikou alebo opatrením prijatým na účely vykonávania týchto povinností, ak táto politika alebo opatrenie dostatočne neprispieva k ich vykonávaniu.

2.
     
  Má sa za to, že dotknutá verejnosť spĺňa podmienky uvedené v odseku 1, ak:

| a) | má dostatočný záujem; alebo |
| --- | --- |

a)

a)

má dostatočný záujem; alebo

má dostatočný záujem; alebo

| b) | pretrváva porušenie práva v prípadoch, keď sa to v právnych predpisoch členského štátu upravujúcich správne konanie požaduje ako predbežná podmienka. |
| --- | --- |

b)

b)

pretrváva porušenie práva v prípadoch, keď sa to v právnych predpisoch členského štátu upravujúcich správne konanie požaduje ako predbežná podmienka.

pretrváva porušenie práva v prípadoch, keď sa to v právnych predpisoch členského štátu upravujúcich správne konanie požaduje ako predbežná podmienka.

O tom, čo predstavuje dostatočný záujem, rozhodnú členské štáty v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti a v súlade s Aarhuským dohovorom. Na tento účel sa záujem každej mimovládnej organizácie, ktorá podporuje ochranu životného prostredia a spĺňa požiadavky podľa vnútroštátneho práva, považuje za dostatočný záujem na účely tohto odseku.

O tom, čo predstavuje dostatočný záujem, rozhodnú členské štáty v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti a v súlade s Aarhuským dohovorom. Na tento účel sa záujem každej mimovládnej organizácie, ktorá podporuje ochranu životného prostredia a spĺňa požiadavky podľa vnútroštátneho práva, považuje za dostatočný záujem na účely tohto odseku.

3.
     
  Odseky 1 a 2 nevylučujú možnosť môcť využiť postup predbežného preskúmania správnym orgánom, a nie je nimi dotknutá požiadavka, aby boli pred postupmi súdneho preskúmania vyčerpané postupy administratívneho preskúmania, ak to vyžaduje vnútroštátne právo. Každé takéto konanie musí byť primerané, spravodlivé, včasné a nie nedostupne drahé.

4.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby boli verejnosti ľahko dostupné praktické informácie o prístupe k správnemu a súdnemu preskúmaniu.“

Pozmeňujúci návrh 43

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 d (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/842

Článok 16 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (7d) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(7d)

(7d)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 16a

Vedecké poradenstvo týkajúce sa sektorov ESR/CARE

V súlade so svojím mandátom stanoveným v článku 3 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/1119 sa Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy (ESABCC) vyzýva, aby z vlastnej iniciatívy poskytovala vedecké poradenstvo a vydávala správy o trajektórii tohto nariadenia, ročných úrovniach emisií a nástrojoch flexibility a ich súlade s cieľmi v oblasti klímy, najmä s cieľom poskytnúť informácie pre prípadnú následnú revíziu tohto nariadenia. Komisia náležite zohľadní odporúčanie rady ESABCC alebo verejne zdôvodní dôvody, prečo ho nezohľadnila.“

---

(*)  Odkazmi na „cp“ v nadpisoch prijatých pozmeňujúcich návrhov sa rozumie zodpovedajúca časť príslušných pozmeňujúcich návrhov.

*

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0163/2022).

1

(31)  Oznámenie Komisie – Európska zelená dohoda, COM(2019)0640 z 11. decembra 2019.

31

(31)  Oznámenie Komisie – Európska zelená dohoda, COM(2019)0640 z 11. decembra 2019.

31

(31a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

31a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

(32)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

32

(32)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

32

(33)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

33

(33)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

33

(34)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

34

(34)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

34

(1a)  

  Ú. v. EÚ L 124, 17.5.2005, s. 4.

1a

Ú. v. EÚ L 124, 17.5.2005, s. 4.

(1a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

1a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115 z 2. decembra 2021, ktorým sa stanovujú pravidlá podpory strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a (EÚ) č. 1307/2013 (Ú. v. EÚ L 435, 6.12.2021, s. 1).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115 z 2. decembra 2021, ktorým sa stanovujú pravidlá podpory strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a (EÚ) č. 1307/2013 (Ú. v. EÚ L 435, 6.12.2021, s. 1).

(**)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

**

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/232 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/232

---

P9_TA(2022)0233

Využívanie pôdy, zmena vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF) ***I

Pozmeňujúce návrhy (*1) prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva a poľnohospodárstva, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2022/C 493/24)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh legislatívneho uznesenia

Citácia 4 a (nová)

| Návrh legislatívneho uznesenia | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | — | so zreteľom na zásady subsidiarity, proporcionality a solidarity, |

Návrh legislatívneho uznesenia

Pozmeňujúci návrh

—

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Návrh | Návrh |
| NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, | NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, |
| ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841,
  pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti
  , zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov
  na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v
  sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva
  a poľnohospodárstva
  , a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania | ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841 zjednodušením pravidiel týkajúcich sa
  podávania správ a
  dodržiavania záväzkov
  a
  stanovením cieľov členských štátov
  na roky 2026 až 2030
  v sektore využívania pôdy,
  zmien vo využívaní pôdy a
  lesného hospodárstva a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania |
| (Text s významom pre EHP) | (Text s významom pre EHP) |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Návrh

Návrh

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841,
  pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti
  , zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa dodržiavania záväzkov, stanovenie cieľov členských štátov
  na rok 2030 a záväzok spoločne dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2035 v
  sektore využívania pôdy, lesného hospodárstva
  a poľnohospodárstva
  , a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841 zjednodušením pravidiel týkajúcich sa
  podávania správ a
  dodržiavania záväzkov
  a
  stanovením cieľov členských štátov
  na roky 2026 až 2030
  v sektore využívania pôdy,
  zmien vo využívaní pôdy a
  lesného hospodárstva a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania

(Text s významom pre EHP)

(Text s významom pre EHP)

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 („Parížska dohoda“) (36). Jej zmluvné strany sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 ov porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 („Parížska dohoda“) (36). Jej zmluvné strany sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 ov porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.

| (1) | Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 („Parížska dohoda“) (36). Jej zmluvné strany sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 ov porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.
  Prijatím Glasgowského klimatického paktu zmluvné strany Parížskej dohody uznali, že obmedzenie nárastu globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele do roku 2030 s cieľom odstrániť rozdiely v ambíciách v súlade so zisteniami Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC). Malo by sa to uskutočniť spôsobom, ktorý je spravodlivý a rešpektuje zásadu spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností vzhľadom odlišné okolnosti v jednotlivých krajinách. Revízia nariadenia o využívaní pôdy, zmenách vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve (LULUCF) je jedinečnou príležitosťou prispieť k zintenzívneniu opatrení Únie v oblasti klímy pred 27. zasadnutím konferencie zmluvných strán (COP 27) UNFCCC v Egypte. |
| --- | --- |

(1)

Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 („Parížska dohoda“) (36). Jej zmluvné strany sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 ov porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.
  Prijatím Glasgowského klimatického paktu zmluvné strany Parížskej dohody uznali, že obmedzenie nárastu globálnej priemernej teploty na 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele do roku 2030 s cieľom odstrániť rozdiely v ambíciách v súlade so zisteniami Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC). Malo by sa to uskutočniť spôsobom, ktorý je spravodlivý a rešpektuje zásadu spoločnej, ale diferencovanej zodpovednosti a príslušných schopností vzhľadom odlišné okolnosti v jednotlivých krajinách. Revízia nariadenia o využívaní pôdy, zmenách vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve (LULUCF) je jedinečnou príležitosťou prispieť k zintenzívneniu opatrení Únie v oblasti klímy pred 27. zasadnutím konferencie zmluvných strán (COP 27) UNFCCC v Egypte.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | Opatrenia a politiky Únie doteraz nepostačovali na zastavenie straty biodiverzity a dosiahnutie cieľov v oblasti biodiverzity z Aiči z roku 2020. V správe Európske životné prostredie — stav a perspektíva 2020: poznatky potrebné na prechod na udržateľnú Európu Európska environmentálna agentúra konštatuje, že „Európa naďalej alarmujúcim tempom stráca biodiverzitu a mnohé dohodnuté politické ciele sa nepodarí dosiahnuť. Posúdenia druhov a biotopov chránených podľa smernice o biotopoch vykazujú prevažne nepriaznivý stav ochrany na úrovni 60 % v prípade druhov a 77 % v prípade biotopov.“

   (1a)

  . Zo správy Spoločného výskumného centra za rok 2021 vyplýva, že už zostáva len 4,9 milióna hektárov európskych pralesov a starých lesov, ktoré sú nevyhnutné na zachovanie biodiverzity a zmiernenie zmeny klímy, čo predstavuje len 3 % celkovej lesnej plochy Únie a 1,2  % pevniny Únie

   (1b)

  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1a)

Opatrenia a politiky Únie doteraz nepostačovali na zastavenie straty biodiverzity a dosiahnutie cieľov v oblasti biodiverzity z Aiči z roku 2020. V správe Európske životné prostredie — stav a perspektíva 2020: poznatky potrebné na prechod na udržateľnú Európu Európska environmentálna agentúra konštatuje, že „Európa naďalej alarmujúcim tempom stráca biodiverzitu a mnohé dohodnuté politické ciele sa nepodarí dosiahnuť. Posúdenia druhov a biotopov chránených podľa smernice o biotopoch vykazujú prevažne nepriaznivý stav ochrany na úrovni 60 % v prípade druhov a 77 % v prípade biotopov.“

   (1a)

  . Zo správy Spoločného výskumného centra za rok 2021 vyplýva, že už zostáva len 4,9 milióna hektárov európskych pralesov a starých lesov, ktoré sú nevyhnutné na zachovanie biodiverzity a zmiernenie zmeny klímy, čo predstavuje len 3 % celkovej lesnej plochy Únie a 1,2  % pevniny Únie

   (1b)

  .

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1b) | Napriek tomu, že pokrytie stromami sa zvyšuje, schopnosť lesov Únie odstraňovať uhlík od roku 2015 výrazne klesá a tento trend bude pokračovať. Do roku 2015 bolo odvetvie pôdohospodárstva Únie schopné odstrániť približne 7 % celkových emisií EÚ (približne 300 miliónov Mt ekvivalentu CO2)

   (1a)

  . Podľa Európskej environmentálnej agentúry (EEA)

   (1b)

  sa do roku 2030 na rovnakej ploche pôdy odstráni o 40 % menej ekvivalentu CO2 (pokles na –185 Mt v roku 2030)

   (1c)

  . Tento pokles v ukladaní uhlíka v poslednom období je čiastočne spôsobený zvýšenou ťažbou dreva. Okrem toho by zmena klímy mohla v rokoch 2021 až 2030 znížiť potenciál európskych lesov v oblasti ukladania uhlíka o 180 Mt ekvivalentu CO2 ročne v dôsledku prírodných rušivých faktorov a tým znížiť očakávaný čistý záchyt v lesoch o viac než 50 %

   (1d)

  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1b)

Napriek tomu, že pokrytie stromami sa zvyšuje, schopnosť lesov Únie odstraňovať uhlík od roku 2015 výrazne klesá a tento trend bude pokračovať. Do roku 2015 bolo odvetvie pôdohospodárstva Únie schopné odstrániť približne 7 % celkových emisií EÚ (približne 300 miliónov Mt ekvivalentu CO2)

   (1a)

  . Podľa Európskej environmentálnej agentúry (EEA)

   (1b)

  sa do roku 2030 na rovnakej ploche pôdy odstráni o 40 % menej ekvivalentu CO2 (pokles na –185 Mt v roku 2030)

   (1c)

  . Tento pokles v ukladaní uhlíka v poslednom období je čiastočne spôsobený zvýšenou ťažbou dreva. Okrem toho by zmena klímy mohla v rokoch 2021 až 2030 znížiť potenciál európskych lesov v oblasti ukladania uhlíka o 180 Mt ekvivalentu CO2 ročne v dôsledku prírodných rušivých faktorov a tým znížiť očakávaný čistý záchyt v lesoch o viac než 50 %

   (1d)

  .

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1c) | Vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode Komisia vytyčuje novú stratégiu ako prvý krok pri transformácii Únie smerom k hospodárstvu, ktoré je environmentálne udržateľné, uhlíkovo neutrálne, bez toxických látok a v plnej miere obehové, pričom najneskôr do roku 2050 bude v súlade s možnosťami našej planéty. Cieľom Európskej zelenej dohody je posilniť globálne úsilie pri uplatňovaní prístupu „jedno zdravie“, v rámci ktorého sa uznáva prirodzená súvislosť medzi zdravím ľudí, zdravím zvierat a zdravým a odolným životným prostredím, ako aj prispieť k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody, Dohovoru o biologickej diverzite a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1c)

Vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode Komisia vytyčuje novú stratégiu ako prvý krok pri transformácii Únie smerom k hospodárstvu, ktoré je environmentálne udržateľné, uhlíkovo neutrálne, bez toxických látok a v plnej miere obehové, pričom najneskôr do roku 2050 bude v súlade s možnosťami našej planéty. Cieľom Európskej zelenej dohody je posilniť globálne úsilie pri uplatňovaní prístupu „jedno zdravie“, v rámci ktorého sa uznáva prirodzená súvislosť medzi zdravím ľudí, zdravím zvierat a zdravým a odolným životným prostredím, ako aj prispieť k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody, Dohovoru o biologickej diverzite a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1d) | V osobitnej správe Medzivládneho panelu pre zmenu klímy o oceánoch a kryosfére v meniacej sa klíme sa uvádza, že oceány zohrávajú zásadnú úlohu pri pohlcovaní a prerozdeľovaní prírodného a antropogénneho oxidu uhličitého (CO2) a tepla, ako aj pri podpore ekosystémov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1d)

V osobitnej správe Medzivládneho panelu pre zmenu klímy o oceánoch a kryosfére v meniacej sa klíme sa uvádza, že oceány zohrávajú zásadnú úlohu pri pohlcovaní a prerozdeľovaní prírodného a antropogénneho oxidu uhličitého (CO2) a tepla, ako aj pri podpore ekosystémov.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Riešenie
  výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (28). Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie COVID-19 na zdravie a prosperitu občanov Únie ešte vzrástli. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Riešenie
  výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (28). Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie COVID-19 na zdravie a prosperitu občanov Únie ešte vzrástli.

| (2) | Zaujatie holistického prístupu k riešeniu
  výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody
  spravodlivým a inkluzívnym spôsobom tak, aby sa na nikoho nezabudlo,
  sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (28).
  Je preto potrebné zabezpečiť, aby sa v opatreniach prijatých na splnenie cieľov tohto nariadenia zohľadňovala zásada „nespôsobovať významnú škodu“ a minimálne záruky v zmysle článkov 17 a 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852

   (28a)

  a zároveň sa zohľadňovali zásady zakotvené v Európskom pilieri sociálnych práv.
  Potreba a význam Európskej zelenej dohody
  a potreba jej realizácie udržateľným spôsobom
  vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie COVID-19 na zdravie
  , sociálnu súdržnosť
  a prosperitu občanov Únie ešte vzrástli. |
| --- | --- |

(2)

Zaujatie holistického prístupu k riešeniu
  výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody
  spravodlivým a inkluzívnym spôsobom tak, aby sa na nikoho nezabudlo,
  sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (28).
  Je preto potrebné zabezpečiť, aby sa v opatreniach prijatých na splnenie cieľov tohto nariadenia zohľadňovala zásada „nespôsobovať významnú škodu“ a minimálne záruky v zmysle článkov 17 a 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852

   (28a)

  a zároveň sa zohľadňovali zásady zakotvené v Európskom pilieri sociálnych práv.
  Potreba a význam Európskej zelenej dohody
  a potreba jej realizácie udržateľným spôsobom
  vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie COVID-19 na zdravie
  , sociálnu súdržnosť
  a prosperitu občanov Únie ešte vzrástli.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov zvyšuje ambície Únie v oblasti ochrany a obnovy biodiverzity a dobre fungujúcich ekosystémov. Vedecké dôkazy, správy a odporúčania týkajúce sa zoonóz a pandémií vrátane správy zo seminára IPBES o strate biodiverzity a pandémiách a správy Programu OSN pre životné prostredie zo 6. júla 2020 s názvom Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission (Prevencia ďalšej pandémie – Zoonotické ochorenia a ako prerušiť reťazec prenosu) poukázali na to, že je dôležité zastaviť stratu biodiverzity a pri tvorbe politík holisticky uplatňovať zásadu „jedno zdravie“, ktorá odzrkadľuje skutočnosť, že ľudské zdravie, zvieratá a životné prostredie sú navzájom prepojené a že sú naliehavo potrebné transformačné zmeny v celej spoločnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2a)

Oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov zvyšuje ambície Únie v oblasti ochrany a obnovy biodiverzity a dobre fungujúcich ekosystémov. Vedecké dôkazy, správy a odporúčania týkajúce sa zoonóz a pandémií vrátane správy zo seminára IPBES o strate biodiverzity a pandémiách a správy Programu OSN pre životné prostredie zo 6. júla 2020 s názvom Preventing the next pandemic – Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission (Prevencia ďalšej pandémie – Zoonotické ochorenia a ako prerušiť reťazec prenosu) poukázali na to, že je dôležité zastaviť stratu biodiverzity a pri tvorbe politík holisticky uplatňovať zásadu „jedno zdravie“, ktorá odzrkadľuje skutočnosť, že ľudské zdravie, zvieratá a životné prostredie sú navzájom prepojené a že sú naliehavo potrebné transformačné zmeny v celej spoločnosti.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2b) | Cieľom 8. environmentálneho akčného programu Únie je urýchliť zelenú transformáciu na klimaticky neutrálne, udržateľné, netoxické, odolné a konkurencieschopné obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje a založené na obnoviteľných zdrojoch energie, a to spravodlivým, rovnocenným a inkluzívnym spôsobom, a chrániť, obnovovať a zlepšovať stav životného prostredia, okrem iného zastavením a zvrátením straty biodiverzity. Uznáva, že zdravé životné prostredie tvorí základ dobrých životných podmienok všetkých ľudí, ak sa biodiverzita zachováva, ekosystémom sa darí a príroda je chránená a obnovovaná, čo vedie k väčšej odolnosti vo vzťahu k zmene klímy, katastrofám súvisiacim s počasím a klímou a iným environmentálnym rizikám. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2b)

Cieľom 8. environmentálneho akčného programu Únie je urýchliť zelenú transformáciu na klimaticky neutrálne, udržateľné, netoxické, odolné a konkurencieschopné obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje a založené na obnoviteľných zdrojoch energie, a to spravodlivým, rovnocenným a inkluzívnym spôsobom, a chrániť, obnovovať a zlepšovať stav životného prostredia, okrem iného zastavením a zvrátením straty biodiverzity. Uznáva, že zdravé životné prostredie tvorí základ dobrých životných podmienok všetkých ľudí, ak sa biodiverzita zachováva, ekosystémom sa darí a príroda je chránená a obnovovaná, čo vedie k väčšej odolnosti vo vzťahu k zmene klímy, katastrofám súvisiacim s počasím a klímou a iným environmentálnym rizikám.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2c) | Program OSN pre životné prostredie a Globálne fórum OECD pre životné prostredie zdôraznili, že environmentálne zmeny majú osobitný vplyv z hľadiska rodovej rovnosti. Rodovo diferencované úlohy takisto spôsobujú rozdielnu zraniteľnosť u žien a u mužov voči účinkom zmeny klímy a dôsledky zmeny klímy ešte zhoršujú rodové nerovnosti. V ôsmom environmentálnom akčnom programe sa vymedzuje uplatňovanie rodového hľadiska vo všetkých politikách v oblasti klímy a životného prostredia, a to aj prostredníctvom začlenenia rodového hľadiska do všetkých etáp procesu tvorby politiky, ako zásadne dôležitá podmienka umožňujúca dosiahnutie prioritných cieľov programu, ktorá si vyžaduje úsilie Komisie, členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov a zainteresovaných strán. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2c)

Program OSN pre životné prostredie a Globálne fórum OECD pre životné prostredie zdôraznili, že environmentálne zmeny majú osobitný vplyv z hľadiska rodovej rovnosti. Rodovo diferencované úlohy takisto spôsobujú rozdielnu zraniteľnosť u žien a u mužov voči účinkom zmeny klímy a dôsledky zmeny klímy ešte zhoršujú rodové nerovnosti. V ôsmom environmentálnom akčnom programe sa vymedzuje uplatňovanie rodového hľadiska vo všetkých politikách v oblasti klímy a životného prostredia, a to aj prostredníctvom začlenenia rodového hľadiska do všetkých etáp procesu tvorby politiky, ako zásadne dôležitá podmienka umožňujúca dosiahnutie prioritných cieľov programu, ktorá si vyžaduje úsilie Komisie, členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov a zainteresovaných strán.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Vzhľadom na aktualizovaný vnútroštátne
  stanoveného záväzku týkajúceho
  sa znižovania emisií, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020 (29), sa Únia zaviazala, že do roku 2030 dosiahne
  celohospodárske
  zníženie svojich čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Vzhľadom na aktualizovaný vnútroštátne
  stanoveného záväzku týkajúceho
  sa znižovania emisií, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020 (29), sa Únia zaviazala, že do roku 2030 dosiahne
  celohospodárske
  zníženie svojich čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (3) | Vzhľadom na aktualizovaný vnútroštátne
  stanovený záväzok týkajúci
  sa znižovania emisií, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020 (29), sa Únia zaviazala, že do roku 2030 dosiahne zníženie svojich čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990
  v celom hospodárstve, pričom Európsky parlament vyzval na zníženie hrubých emisií skleníkových plynov v rámci celého hospodárstva Únie do roku 2030 aspoň o 60
  % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na aktualizovaný vnútroštátne
  stanovený záväzok týkajúci
  sa znižovania emisií, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020 (29), sa Únia zaviazala, že do roku 2030 dosiahne zníženie svojich čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990
  v celom hospodárstve, pričom Európsky parlament vyzval na zníženie hrubých emisií skleníkových plynov v rámci celého hospodárstva Únie do roku 2030 aspoň o 60
  % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Zníženie emisií metánu má zásadný význam pre splnenie cieľa Parížskej dohody obmedziť zvýšenie globálnej teploty na 1,5  oC do konca storočia. V správe Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) z roku 2021 sa odhaduje, že rýchle opatrenia v oblasti emisií metánu by mohli do roku 2045 znížiť globálnu teplotu o 0,3  oC. Je preto naliehavo potrebné, aby Únia prijala cieľ zníženia a sprievodné záväzné opatrenia na rýchle zníženie emisií metánu zo všetkých, vrátane biogénnych zdrojov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

Zníženie emisií metánu má zásadný význam pre splnenie cieľa Parížskej dohody obmedziť zvýšenie globálnej teploty na 1,5  oC do konca storočia. V správe Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) z roku 2021 sa odhaduje, že rýchle opatrenia v oblasti emisií metánu by mohli do roku 2045 znížiť globálnu teplotu o 0,3  oC. Je preto naliehavo potrebné, aby Únia prijala cieľ zníženia a sprievodné záväzné opatrenia na rýchle zníženie emisií metánu zo všetkých, vrátane biogénnych zdrojov.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (30) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť do roku 2050
  celohospodársku klimatickú neutralitu
  . V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Očakáva sa, že k dosiahnutiu tohto cieľa prispejú všetky hospodárske odvetvia vrátane sektora
  využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a odvetvia lesného hospodárstva
  . Prínos v podobe čistých odstránených emisií k cieľu Únie v oblasti klímy na rok 2030
  je
  obmedzený na 225 miliónov ton ekvivalentu CO2

  . V zmysle nariadenia (EÚ) 2021/1119 Komisia v zodpovedajúcom vyhlásení opätovne potvrdila
  ,
  že má v úmysle navrhnúť revíziu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841

   (31) v 
  súlade s ambíciou zvýšiť do roku 2030 úrovne
  čistých odstránených
  uhlíkových
  emisií
  v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  na
  úrovne presahujúce 300
  miliónov ton ekvivalentu CO2. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (30) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť do roku 2050
  celohospodársku klimatickú neutralitu
  . V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Očakáva sa, že k dosiahnutiu tohto cieľa prispejú všetky hospodárske odvetvia vrátane sektora
  využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a odvetvia lesného hospodárstva
  . Prínos v podobe čistých odstránených emisií k cieľu Únie v oblasti klímy na rok 2030
  je
  obmedzený na 225 miliónov ton ekvivalentu CO2

  . V zmysle nariadenia (EÚ) 2021/1119 Komisia v zodpovedajúcom vyhlásení opätovne potvrdila
  ,
  že má v úmysle navrhnúť revíziu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841

   (31) v 
  súlade s ambíciou zvýšiť do roku 2030 úrovne
  čistých odstránených
  uhlíkových
  emisií
  v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  na
  úrovne presahujúce 300
  miliónov ton ekvivalentu CO2.

| (4) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (30) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050
  rovnováhu medzi antropogénnymi emisiami zo zdrojov a odstraňovaním emisií skleníkových plynov záchytmi v Únii v rámci celého hospodárstva a cieľ dosahovať po tomto roku záporné emisie
  . V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Očakáva sa, že k dosiahnutiu tohto cieľa prispejú všetky hospodárske odvetvia vrátane sektora
  LULUCF
  .
  S cieľom zabezpečiť, aby sa do roku
  2030
  vynaložilo dostatočné úsilie na zmiernenie, je
  prínos v podobe čistých odstránených emisií k cieľu Únie v oblasti klímy na rok 2030 obmedzený na 225 miliónov ton ekvivalentu CO2. |
| --- | --- |

(4)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (30) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050
  rovnováhu medzi antropogénnymi emisiami zo zdrojov a odstraňovaním emisií skleníkových plynov záchytmi v Únii v rámci celého hospodárstva a cieľ dosahovať po tomto roku záporné emisie
  . V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Očakáva sa, že k dosiahnutiu tohto cieľa prispejú všetky hospodárske odvetvia vrátane sektora
  LULUCF
  .
  S cieľom zabezpečiť, aby sa do roku
  2030
  vynaložilo dostatočné úsilie na zmiernenie, je
  prínos v podobe čistých odstránených emisií k cieľu Únie v oblasti klímy na rok 2030 obmedzený na 225 miliónov ton ekvivalentu CO2.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Sektor LULUCF je od začiatku vykazovaného obdobia od roku 1990 významným záchytom uhlíka. Len lesné hospodárstvo od roku 1990 zachytávalo v Únii približne 400 Mt ekvivalentu CO2 ročne. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4a)

Sektor LULUCF je od začiatku vykazovaného obdobia od roku 1990 významným záchytom uhlíka. Len lesné hospodárstvo od roku 1990 zachytávalo v Únii približne 400 Mt ekvivalentu CO2 ročne.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (4b) | Budovanie novej dopravnej infraštruktúry je potrebné na zlepšenie prepojení medzi mestskými oblasťami na jednej strane a vidieckymi a vzdialenými oblasťami na strane druhej v celej Únii a medzi členskými štátmi. Takáto výstavba však môže zároveň prispieť k znehodnocovaniu pôdy, ktorá môže zase znížiť schopnosť pôdy absorbovať skleníkové plyny. Každé takéto využívanie pôdy by sa malo zvážiť z hľadiska jeho potenciálu na zníženie emisií a jeho vplyvu na klímu, pričom by sa mala zohľadniť potreba zachovať rovnováhu medzi hospodárskym, sociálnym a environmentálnym rozmerom. Členské štáty by sa mali nabádať, aby zabezpečili, že plánovanie, povoľovanie a budovanie dopravnej infraštruktúry a infraštruktúry cestovného ruchu prispieva k udržateľnému plneniu cieľov tohto nariadenia a k zabezpečeniu dobrej údržby existujúcej infraštruktúry a efektívneho využívania pôdy z hľadiska klímy, najmä v cestných dopravných sieťach. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4b)

Budovanie novej dopravnej infraštruktúry je potrebné na zlepšenie prepojení medzi mestskými oblasťami na jednej strane a vidieckymi a vzdialenými oblasťami na strane druhej v celej Únii a medzi členskými štátmi. Takáto výstavba však môže zároveň prispieť k znehodnocovaniu pôdy, ktorá môže zase znížiť schopnosť pôdy absorbovať skleníkové plyny. Každé takéto využívanie pôdy by sa malo zvážiť z hľadiska jeho potenciálu na zníženie emisií a jeho vplyvu na klímu, pričom by sa mala zohľadniť potreba zachovať rovnováhu medzi hospodárskym, sociálnym a environmentálnym rozmerom. Členské štáty by sa mali nabádať, aby zabezpečili, že plánovanie, povoľovanie a budovanie dopravnej infraštruktúry a infraštruktúry cestovného ruchu prispieva k udržateľnému plneniu cieľov tohto nariadenia a k zabezpečeniu dobrej údržby existujúcej infraštruktúry a efektívneho využívania pôdy z hľadiska klímy, najmä v cestných dopravných sieťach.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | S cieľom
  prispieť k dosahovaniu náročnejších ambícií
  , a 
  to znížiť čisté emisie skleníkových plynov v porovnaní s úrovňami z
  roku
  1990 z najmenej 40 % na aspoň 55 %
  , by sa pre každý členský štát mali stanoviť záväzné ročné ciele týkajúce sa množstiev čistých odstránených emisií skleníkových plynov v 
  sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva v období
  2026 až 2030 (analogicky k ročne prideleným emisným kvótam stanovenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (32)). Tie by sa mali pretaviť do cieľa, ktorý by mal pre Úniu ako celok v roku 2030 predstavovať 310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2. V metodike použitej na stanovenie národných cieľov na rok 2030 by sa mali zohľadňovať priemerné emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá z rokov 2016, 2017 a 2018 nahlásené jednotlivými členskými štátmi, pričom by sa v nej mali odrážať aktuálne výsledky sektora
  využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  z hľadiska zmierňovania zmeny klímy, ako aj podiel jednotlivých členských štátov na obhospodarovanej pôde v rámci Únie, a to s prihliadnutím na schopnosť daného členského štátu zlepšiť výsledky v predmetnom sektore prostredníctvom postupov obhospodarovania pôdy alebo zmien vo využívaní pôdy, ktoré sú prospešné pre klímu a biodiverzitu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

S cieľom
  prispieť k dosahovaniu náročnejších ambícií
  , a 
  to znížiť čisté emisie skleníkových plynov v porovnaní s úrovňami z
  roku
  1990 z najmenej 40 % na aspoň 55 %
  , by sa pre každý členský štát mali stanoviť záväzné ročné ciele týkajúce sa množstiev čistých odstránených emisií skleníkových plynov v 
  sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva v období
  2026 až 2030 (analogicky k ročne prideleným emisným kvótam stanovenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (32)). Tie by sa mali pretaviť do cieľa, ktorý by mal pre Úniu ako celok v roku 2030 predstavovať 310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2. V metodike použitej na stanovenie národných cieľov na rok 2030 by sa mali zohľadňovať priemerné emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá z rokov 2016, 2017 a 2018 nahlásené jednotlivými členskými štátmi, pričom by sa v nej mali odrážať aktuálne výsledky sektora
  využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  z hľadiska zmierňovania zmeny klímy, ako aj podiel jednotlivých členských štátov na obhospodarovanej pôde v rámci Únie, a to s prihliadnutím na schopnosť daného členského štátu zlepšiť výsledky v predmetnom sektore prostredníctvom postupov obhospodarovania pôdy alebo zmien vo využívaní pôdy, ktoré sú prospešné pre klímu a biodiverzitu.

| (5) | S cieľom
  zabezpečiť, aby sektor využívania pôdy
  ,
  zmien vo využívaní pôdy
  a 
  lesného hospodárstva (LULUCF) udržateľne a predvídateľne dlhodobo prispieval k cieľu klimatickej neutrality Únie najneskôr do
  roku
  2050 a k cieľu dosiahnuť negatívne emisie po tomto roku
  , by sa pre každý členský štát mali stanoviť záväzné ročné ciele týkajúce sa množstiev čistých odstránených emisií skleníkových plynov v 
  LULUCF v období aspoň do roku 2050, počnúc obdobím
  2026 až 2030 (analogicky k ročne prideleným emisným kvótam stanovenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (32)). Tie by sa mali pretaviť do
  priebežného
  cieľa, ktorý by mal pre Úniu ako celok v roku 2030 predstavovať
  najmenej
  310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2

  v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119
  . V metodike použitej na stanovenie národných cieľov na rok 2030 by sa mali zohľadňovať priemerné emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá z rokov 2016, 2017 a 2018 nahlásené jednotlivými členskými štátmi, pričom by sa v nej mali odrážať aktuálne výsledky sektora
  LULUCF
  z hľadiska zmierňovania zmeny klímy, ako aj podiel jednotlivých členských štátov na obhospodarovanej pôde v rámci Únie, a to s prihliadnutím na schopnosť daného členského štátu zlepšiť výsledky v predmetnom sektore prostredníctvom
  obnovy,
  postupov obhospodarovania pôdy alebo zmien vo využívaní pôdy, ktoré sú prospešné pre klímu a biodiverzitu.
  Ak by členské štáty chceli dosiahnuť vyššiu úroveň, treba ich v tejto snahe podporiť. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom
  zabezpečiť, aby sektor využívania pôdy
  ,
  zmien vo využívaní pôdy
  a 
  lesného hospodárstva (LULUCF) udržateľne a predvídateľne dlhodobo prispieval k cieľu klimatickej neutrality Únie najneskôr do
  roku
  2050 a k cieľu dosiahnuť negatívne emisie po tomto roku
  , by sa pre každý členský štát mali stanoviť záväzné ročné ciele týkajúce sa množstiev čistých odstránených emisií skleníkových plynov v 
  LULUCF v období aspoň do roku 2050, počnúc obdobím
  2026 až 2030 (analogicky k ročne prideleným emisným kvótam stanovenom v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (32)). Tie by sa mali pretaviť do
  priebežného
  cieľa, ktorý by mal pre Úniu ako celok v roku 2030 predstavovať
  najmenej
  310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2

  v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119
  . V metodike použitej na stanovenie národných cieľov na rok 2030 by sa mali zohľadňovať priemerné emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá z rokov 2016, 2017 a 2018 nahlásené jednotlivými členskými štátmi, pričom by sa v nej mali odrážať aktuálne výsledky sektora
  LULUCF
  z hľadiska zmierňovania zmeny klímy, ako aj podiel jednotlivých členských štátov na obhospodarovanej pôde v rámci Únie, a to s prihliadnutím na schopnosť daného členského štátu zlepšiť výsledky v predmetnom sektore prostredníctvom
  obnovy,
  postupov obhospodarovania pôdy alebo zmien vo využívaní pôdy, ktoré sú prospešné pre klímu a biodiverzitu.
  Ak by členské štáty chceli dosiahnuť vyššiu úroveň, treba ich v tejto snahe podporiť.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | Odlesňovanie a degradácia lesov prispievajú ku globálnej klimatickej kríze, pretože zvyšujú emisie skleníkových plynov prostredníctvom súvisiacich lesných požiarov, trvalo odstraňujú schopnosť zachytávať uhlík, znižujú odolnosť postihnutej oblasti voči zmene klímy a výrazne znižujú jej biodiverzitu. Zastavenie a zvrátenie odlesňovania, ako to potvrdili vedúci predstavitelia EÚ na konferencii COP26 v Glasgowe, má preto v boji proti zmene klímy zásadný význam. Návrh Komisie, ktorým sa zakazuje dovoz a vývoz komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov (COM(2021)0366), je preto dôležitým podnetom na ďalšie posilnenie európskych vlastníkov lesov v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov a boja proti odlesňovaniu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5a)

Odlesňovanie a degradácia lesov prispievajú ku globálnej klimatickej kríze, pretože zvyšujú emisie skleníkových plynov prostredníctvom súvisiacich lesných požiarov, trvalo odstraňujú schopnosť zachytávať uhlík, znižujú odolnosť postihnutej oblasti voči zmene klímy a výrazne znižujú jej biodiverzitu. Zastavenie a zvrátenie odlesňovania, ako to potvrdili vedúci predstavitelia EÚ na konferencii COP26 v Glasgowe, má preto v boji proti zmene klímy zásadný význam. Návrh Komisie, ktorým sa zakazuje dovoz a vývoz komodít a výrobkov spojených s odlesňovaním a degradáciou lesov (COM(2021)0366), je preto dôležitým podnetom na ďalšie posilnenie európskych vlastníkov lesov v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov a boja proti odlesňovaniu.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (5b) | Treba zaviesť ustanovenia o mapovaní a monitorovaní v teréne aj pomocou diaľkového snímania s cieľom požadovať od členských štátov geograficky explicitné informácie na určenie prioritných oblastí, ktoré možno potenciálne obnoviť a ktoré môžu prispieť k opatreniam v oblasti klímy. V rámci všeobecného zlepšenia monitorovania, podávania správ a overovania sa práca zameria aj na harmonizáciu a zdokonalenie databáz činností a emisných faktorov s cieľom zlepšiť inventúry skleníkových plynov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5b)

Treba zaviesť ustanovenia o mapovaní a monitorovaní v teréne aj pomocou diaľkového snímania s cieľom požadovať od členských štátov geograficky explicitné informácie na určenie prioritných oblastí, ktoré možno potenciálne obnoviť a ktoré môžu prispieť k opatreniam v oblasti klímy. V rámci všeobecného zlepšenia monitorovania, podávania správ a overovania sa práca zameria aj na harmonizáciu a zdokonalenie databáz činností a emisných faktorov s cieľom zlepšiť inventúry skleníkových plynov.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (5c) | Organický uhlík v pôde a rezervoáre uhlíka v odumretom dreve, z ktorého veľká časť následne napĺňa rezervoár uhlíka v pôde, majú obzvlášť veľký význam, v niekoľkých kategóriách nahlasovania, pre opatrenia v oblasti klímy aj pre ochranu biodiverzity. Existujú empirické dôkazy o odumretom dreve vo forme hrubých drevných zvyškov, ktoré pôsobia ako záchyt uhlíka analogický výrobkom z vyťaženého dreva. Ďalej prispieva k vytváraniu suchozemského záchytu uhlíka v lesnej pôde, ktorý zabraňuje mineralizácii na CO2, a obidva tieto mechanizmy by sa vo vykazovaní mali primerane zohľadniť. Výskum ďalej potvrdzuje globálne modely uvádzané pre vertikálnu použiteľnosť organického uhlíka v lesných pôdach pre európske lesy, keďže sa podľa nich približne 55 – 65 % ukladá vo vrchných 30 cm pôdy a zvyšných 40 % sa ukladá vo väčšej hĺbke, meranej do 1 m, najmä v prípade organických pôd. Nariadenie by sa malo v tejto súvislosti zmeniť. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5c)

Organický uhlík v pôde a rezervoáre uhlíka v odumretom dreve, z ktorého veľká časť následne napĺňa rezervoár uhlíka v pôde, majú obzvlášť veľký význam, v niekoľkých kategóriách nahlasovania, pre opatrenia v oblasti klímy aj pre ochranu biodiverzity. Existujú empirické dôkazy o odumretom dreve vo forme hrubých drevných zvyškov, ktoré pôsobia ako záchyt uhlíka analogický výrobkom z vyťaženého dreva. Ďalej prispieva k vytváraniu suchozemského záchytu uhlíka v lesnej pôde, ktorý zabraňuje mineralizácii na CO2, a obidva tieto mechanizmy by sa vo vykazovaní mali primerane zohľadniť. Výskum ďalej potvrdzuje globálne modely uvádzané pre vertikálnu použiteľnosť organického uhlíka v lesných pôdach pre európske lesy, keďže sa podľa nich približne 55 – 65 % ukladá vo vrchných 30 cm pôdy a zvyšných 40 % sa ukladá vo väčšej hĺbke, meranej do 1 m, najmä v prípade organických pôd. Nariadenie by sa malo v tejto súvislosti zmeniť.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Záväzné ročné ciele týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov by sa mali pre každý členský štát určiť na základe lineárnej trajektórie. Táto trajektória by sa mala začať v roku 2022, pričom by mala vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov nahlásených daným členským štátom v rokoch 2021, 2022 a 2023, a mala by sa skončiť v roku 2030 na cieľovej hodnote stanovenej pre daný členský štát. V prípade členských štátov, ktorým sa podarí zlepšiť svoju metodiku výpočtu emisií a ich odstránených množstiev by sa mal zaviesť mechanizmus technickej opravy. V záujme environmentálnej integrity by sa k cieľu daného členského štátu mala pripočítať technická oprava zodpovedajúca vplyvu
  zmeny
  metodiky na ciele a úsilie členského štátu o ich dosiahnutie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Záväzné ročné ciele týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov by sa mali pre každý členský štát určiť na základe lineárnej trajektórie. Táto trajektória by sa mala začať v roku 2022, pričom by mala vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov nahlásených daným členským štátom v rokoch 2021, 2022 a 2023, a mala by sa skončiť v roku 2030 na cieľovej hodnote stanovenej pre daný členský štát. V prípade členských štátov, ktorým sa podarí zlepšiť svoju metodiku výpočtu emisií a ich odstránených množstiev by sa mal zaviesť mechanizmus technickej opravy. V záujme environmentálnej integrity by sa k cieľu daného členského štátu mala pripočítať technická oprava zodpovedajúca vplyvu
  zmeny
  metodiky na ciele a úsilie členského štátu o ich dosiahnutie.

| (6) | Záväzné ročné ciele týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov by sa mali pre každý členský štát určiť na základe lineárnej trajektórie. Táto trajektória by sa mala začať v roku 2022, pričom by mala vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov nahlásených daným členským štátom v rokoch 2021, 2022 a 2023, a mala by sa skončiť v roku 2030 na cieľovej hodnote stanovenej pre daný členský štát. V prípade členských štátov, ktorým sa podarí zlepšiť svoju metodiku výpočtu emisií a ich odstránených množstiev by sa mal zaviesť mechanizmus technickej opravy
  , ktorý podlieha nezávislému vedeckému preskúmaniu
  . V záujme environmentálnej integrity by sa k cieľu daného členského štátu mala pripočítať technická oprava zodpovedajúca vplyvu
  zvýšenej presnosti použitej
  metodiky na ciele a úsilie členského štátu o ich dosiahnutie. |
| --- | --- |

(6)

Záväzné ročné ciele týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov by sa mali pre každý členský štát určiť na základe lineárnej trajektórie. Táto trajektória by sa mala začať v roku 2022, pričom by mala vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov nahlásených daným členským štátom v rokoch 2021, 2022 a 2023, a mala by sa skončiť v roku 2030 na cieľovej hodnote stanovenej pre daný členský štát. V prípade členských štátov, ktorým sa podarí zlepšiť svoju metodiku výpočtu emisií a ich odstránených množstiev by sa mal zaviesť mechanizmus technickej opravy
  , ktorý podlieha nezávislému vedeckému preskúmaniu
  . V záujme environmentálnej integrity by sa k cieľu daného členského štátu mala pripočítať technická oprava zodpovedajúca vplyvu
  zvýšenej presnosti použitej
  metodiky na ciele a úsilie členského štátu o ich dosiahnutie.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Medzivládna vedecko-politická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) vo svojej globálnej hodnotiacej správe z roku 2019 o biodiverzite a ekosystémových službách poskytla najnovšie vedecké dôkazy o prebiehajúcej celosvetovej strate biodiverzity. Strata biodiverzity urýchľuje zmenu klímy a výrazne zvyšuje zraniteľnosť voči nej. Rada Európskej únie 11. októbra 2021 poverila Komisiu, aby v mene Únie schválila Kunmingské vyhlásenie, čím sa Únia zaviazala zvrátiť súčasný úbytok biodiverzity a zabezpečiť, aby sa biodiverzita najneskôr do roku 2030 obnovila. Lesy a zdravá pôda sú mimoriadne dôležité pre biodiverzitu, ale aj pre čistenie ovzdušia a vody, sekvestráciu a ukladanie uhlíka a poskytovanie udržateľne získavaných produktov z dreva s dlhou životnosťou. V novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030 aj v stratégii EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 sa uznáva potreba chrániť a zlepšovať kvalitu lesných a pôdnych ekosystémov v Únii a podporovať posilnené udržateľné postupy obhospodarovania, ktoré môžu zvýšiť sekvestráciu uhlíka a posilniť odolnosť lesov a pôdy vzhľadom na krízu klímy a biodiverzity. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6a)

Medzivládna vedecko-politická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) vo svojej globálnej hodnotiacej správe z roku 2019 o biodiverzite a ekosystémových službách poskytla najnovšie vedecké dôkazy o prebiehajúcej celosvetovej strate biodiverzity. Strata biodiverzity urýchľuje zmenu klímy a výrazne zvyšuje zraniteľnosť voči nej. Rada Európskej únie 11. októbra 2021 poverila Komisiu, aby v mene Únie schválila Kunmingské vyhlásenie, čím sa Únia zaviazala zvrátiť súčasný úbytok biodiverzity a zabezpečiť, aby sa biodiverzita najneskôr do roku 2030 obnovila. Lesy a zdravá pôda sú mimoriadne dôležité pre biodiverzitu, ale aj pre čistenie ovzdušia a vody, sekvestráciu a ukladanie uhlíka a poskytovanie udržateľne získavaných produktov z dreva s dlhou životnosťou. V novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030 aj v stratégii EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 sa uznáva potreba chrániť a zlepšovať kvalitu lesných a pôdnych ekosystémov v Únii a podporovať posilnené udržateľné postupy obhospodarovania, ktoré môžu zvýšiť sekvestráciu uhlíka a posilniť odolnosť lesov a pôdy vzhľadom na krízu klímy a biodiverzity.

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | V oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 (33)

  je načrtnutá možnosť kombinovať iné ako uhlíkové emisie skleníkových plynov z poľnohospodárstva s čistými odstránenými emisiami v rámci využívania pôdy
  ,
  zmien
  vo
  využívaní pôdy
  a 
  lesného hospodárstva
  ,
  vďaka čomu dôjde k vytvoreniu novo regulovaného sektora
  pôdy.
  Takouto kombináciou možno podporiť synergie medzi mitigačnými opatreniami v kontexte využívania pôdy
  a 
  tým umožniť integrovanejšiu tvorbu politík
  a 
  ich vykonávanie na národnej úrovni
  a 
  na úrovni Únie
  .
  Na tento účel
  by sa
  mala sprísniť povinnosť členských štátov predkladať integrované plány mitigačných opatrení v sektore pôdy
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

V oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 (33)

  je načrtnutá možnosť kombinovať iné ako uhlíkové emisie skleníkových plynov z poľnohospodárstva s čistými odstránenými emisiami v rámci využívania pôdy
  ,
  zmien
  vo
  využívaní pôdy
  a 
  lesného hospodárstva
  ,
  vďaka čomu dôjde k vytvoreniu novo regulovaného sektora
  pôdy.
  Takouto kombináciou možno podporiť synergie medzi mitigačnými opatreniami v kontexte využívania pôdy
  a 
  tým umožniť integrovanejšiu tvorbu politík
  a 
  ich vykonávanie na národnej úrovni
  a 
  na úrovni Únie
  .
  Na tento účel
  by sa
  mala sprísniť povinnosť členských štátov predkladať integrované plány mitigačných opatrení v sektore pôdy
  .

| (7) | V oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 (33)

  sú načrtnuté rôzne spôsoby a politické možnosti na dosiahnutie zvýšeného cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030. Zdôraznilo sa v ňom
  ,
  že dosiahnutie klimatickej neutrality si bude vyžadovať výrazné zintenzívnenie opatrení Únie
  vo
  všetkých odvetviach hospodárstva. Dosiahnutím pokroku v jednom sektore by sa nemal kompenzovať nedostatočný pokrok v iných sektoroch. Prioritou by malo byť zastavenie vypúšťania fosílnych emisií. Odstraňovanie skleníkových plynov prirodzenými záchytmi uhlíka je navyše nestále
  a 
  potenciálne reverzibilné
  ,
  čo vedie k zvýšenej neistote pri meraní emisií a ich odstránených množstiev v sektore
  pôdy
  v porovnaní s inými sektormi
  .
  Riziko zvrátenia odstraňovania prirodzenými záchytmi uhlíka ešte zhoršuje zmena klímy. Klimatológia takisto poukazuje na to, že klimatická reakcia na emisie a ich odstraňovanie je asymetrická, čo znamená, že jednu tonu skleníkových plynov emitovaných do atmosféry nemožno porovnávať s jednou tonou odstránených emisií skleníkových plynov

   (33a)

  . Existujú tiež rozdiely medzi skleníkovými plynmi s krátkou životnosťou, ako je metán, a oxidom uhličitým, ktorý môže zostať v atmosfére až 1 000 rokov. Cieľ zvýšenia odstraňovania prirodzenými záchytmi uhlíka
  by sa
  preto mal sledovať prísne oddelene od cieľa rýchleho a výrazného zníženia emisií skleníkových plynov z iných sektorov vrátane iných emisií z poľnohospodárstva ako CO2

  . |
| --- | --- |

(7)

V oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 (33)

  sú načrtnuté rôzne spôsoby a politické možnosti na dosiahnutie zvýšeného cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030. Zdôraznilo sa v ňom
  ,
  že dosiahnutie klimatickej neutrality si bude vyžadovať výrazné zintenzívnenie opatrení Únie
  vo
  všetkých odvetviach hospodárstva. Dosiahnutím pokroku v jednom sektore by sa nemal kompenzovať nedostatočný pokrok v iných sektoroch. Prioritou by malo byť zastavenie vypúšťania fosílnych emisií. Odstraňovanie skleníkových plynov prirodzenými záchytmi uhlíka je navyše nestále
  a 
  potenciálne reverzibilné
  ,
  čo vedie k zvýšenej neistote pri meraní emisií a ich odstránených množstiev v sektore
  pôdy
  v porovnaní s inými sektormi
  .
  Riziko zvrátenia odstraňovania prirodzenými záchytmi uhlíka ešte zhoršuje zmena klímy. Klimatológia takisto poukazuje na to, že klimatická reakcia na emisie a ich odstraňovanie je asymetrická, čo znamená, že jednu tonu skleníkových plynov emitovaných do atmosféry nemožno porovnávať s jednou tonou odstránených emisií skleníkových plynov

   (33a)

  . Existujú tiež rozdiely medzi skleníkovými plynmi s krátkou životnosťou, ako je metán, a oxidom uhličitým, ktorý môže zostať v atmosfére až 1 000 rokov. Cieľ zvýšenia odstraňovania prirodzenými záchytmi uhlíka
  by sa
  preto mal sledovať prísne oddelene od cieľa rýchleho a výrazného zníženia emisií skleníkových plynov z iných sektorov vrátane iných emisií z poľnohospodárstva ako CO2

  .

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Sektor pôdy má potenciál na to, aby sa do roku 2035 rýchlo a nákladovo efektívne pretransformoval na klimaticky neutrálne odvetvie, v ktorom by následne množstvá odstránených emisií skleníkových plynov prekračovali množstvá samotných emisií. Kolektívny záväzok, ktorým je dosiahnuť v roku 2035 v sektore pôdy klimatickú neutralitu na úrovni EÚ, môže poskytnúť potrebnú istotu týkajúcu sa plánovania s cieľom podnietiť realizáciu mitigačných opatrení týkajúcich sa pôdy už v krátkodobom horizonte, keďže želané mitigačné výsledky sa v prípade takéhoto opatrenia môžu prejaviť až o mnoho rokov neskôr. Okrem toho sa
  predpokladá,
  že
  sektor pôdy sa v roku 2050 stane najväčším odvetvím s najväčším podielom emisií skleníkových plynov v EÚ. Preto je mimoriadne dôležité vytýčiť pre
  tento
  sektor trajektóriu, na základe ktorej bude možné do roku 2050 účinne dosiahnuť čistú nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov. Do polovice roku 2024 by mali členské štáty predložiť svoje aktualizované integrované národné energetické a klimatické plány v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (34). Tieto plány by mali obsahovať príslušné opatrenia, vďaka ktorým dokáže každý členský štát čo najlepšie prispieť k naplneniu
  kolektívneho
  cieľa
  , ktorým je dosiahnuť v roku 2035 v sektore pôdy klimatickú neutralitu na úrovni EÚ
  . Na základe týchto plánov
  by Komisia mala navrhnúť národné ciele, ktorými sa zabezpečí, aby sa do roku 2035 dosiahol v Únii prinajmenšom vyvážený stav emisií skleníkových plynov
  a 
  ich odstránených množstiev v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy
  a 
  lesného hospodárstva, ako aj emisií z poľnohospodárskych sektorov, ktoré sú zdrojom iných
  skleníkových plynov
  ako CO2. Na rozdiel od cieľa
  EÚ
  , ktorým je dosiahnuť do roku 2035 klimatickú neutralitu v sektore pôdy, budú dané národné ciele v prípade každého členského štátu záväzné
  a 
  vymáhateľné
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

Sektor pôdy má potenciál na to, aby sa do roku 2035 rýchlo a nákladovo efektívne pretransformoval na klimaticky neutrálne odvetvie, v ktorom by následne množstvá odstránených emisií skleníkových plynov prekračovali množstvá samotných emisií. Kolektívny záväzok, ktorým je dosiahnuť v roku 2035 v sektore pôdy klimatickú neutralitu na úrovni EÚ, môže poskytnúť potrebnú istotu týkajúcu sa plánovania s cieľom podnietiť realizáciu mitigačných opatrení týkajúcich sa pôdy už v krátkodobom horizonte, keďže želané mitigačné výsledky sa v prípade takéhoto opatrenia môžu prejaviť až o mnoho rokov neskôr. Okrem toho sa
  predpokladá,
  že
  sektor pôdy sa v roku 2050 stane najväčším odvetvím s najväčším podielom emisií skleníkových plynov v EÚ. Preto je mimoriadne dôležité vytýčiť pre
  tento
  sektor trajektóriu, na základe ktorej bude možné do roku 2050 účinne dosiahnuť čistú nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov. Do polovice roku 2024 by mali členské štáty predložiť svoje aktualizované integrované národné energetické a klimatické plány v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (34). Tieto plány by mali obsahovať príslušné opatrenia, vďaka ktorým dokáže každý členský štát čo najlepšie prispieť k naplneniu
  kolektívneho
  cieľa
  , ktorým je dosiahnuť v roku 2035 v sektore pôdy klimatickú neutralitu na úrovni EÚ
  . Na základe týchto plánov
  by Komisia mala navrhnúť národné ciele, ktorými sa zabezpečí, aby sa do roku 2035 dosiahol v Únii prinajmenšom vyvážený stav emisií skleníkových plynov
  a 
  ich odstránených množstiev v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy
  a 
  lesného hospodárstva, ako aj emisií z poľnohospodárskych sektorov, ktoré sú zdrojom iných
  skleníkových plynov
  ako CO2. Na rozdiel od cieľa
  EÚ
  , ktorým je dosiahnuť do roku 2035 klimatickú neutralitu v sektore pôdy, budú dané národné ciele v prípade každého členského štátu záväzné
  a 
  vymáhateľné
  .

| (8) | Predpokladá
  sa, že
  sektor pôdy sa v roku 2050 stane najväčším odvetvím s najväčším podielom emisií skleníkových plynov v EÚ.
  Očakáva sa, že jednotlivé sektory v rámci piliera pôdy prispejú k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality rôznym spôsobom. Najmä orná pôda, trávne porasty a mokrade sú v súčasnosti čistými emitentmi skleníkových plynov v Únii, ale majú potenciál stať sa zdrojom čistého odstraňovania skleníkových plynov, najmä prostredníctvom rozširovania agrolesníctva, ekologického poľnohospodárstva a obnovy mokradí a rašelinísk.
  Preto je mimoriadne dôležité vytýčiť pre
  každý
  sektor trajektóriu, na základe ktorej bude možné do roku 2050 účinne dosiahnuť čistú nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov. Do polovice roku 2024 by mali členské štáty predložiť svoje aktualizované integrované národné energetické a klimatické plány v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (34). Tieto plány by mali obsahovať príslušné opatrenia, vďaka ktorým dokáže každý členský štát čo najlepšie prispieť k naplneniu cieľa
  zabezpečiť spravodlivý príspevok všetkých k tomuto cieľu
  . Na základe týchto plánov a 
  po zohľadnení poradenstva Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy
  a 
  rozpočtu Únie na emisie
  skleníkových plynov
  podľa nariadenia (
  EÚ
  ) 2021/1119 by Komisia mala navrhnúť konkrétne ciele a opatrenia na zabezpečenie spravodlivého rozdelenia bremena medzi všetky jednotlivé sektory pôdy
  a 
  členské štáty
  . |
| --- | --- |

(8)

Predpokladá
  sa, že
  sektor pôdy sa v roku 2050 stane najväčším odvetvím s najväčším podielom emisií skleníkových plynov v EÚ.
  Očakáva sa, že jednotlivé sektory v rámci piliera pôdy prispejú k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality rôznym spôsobom. Najmä orná pôda, trávne porasty a mokrade sú v súčasnosti čistými emitentmi skleníkových plynov v Únii, ale majú potenciál stať sa zdrojom čistého odstraňovania skleníkových plynov, najmä prostredníctvom rozširovania agrolesníctva, ekologického poľnohospodárstva a obnovy mokradí a rašelinísk.
  Preto je mimoriadne dôležité vytýčiť pre
  každý
  sektor trajektóriu, na základe ktorej bude možné do roku 2050 účinne dosiahnuť čistú nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov. Do polovice roku 2024 by mali členské štáty predložiť svoje aktualizované integrované národné energetické a klimatické plány v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (34). Tieto plány by mali obsahovať príslušné opatrenia, vďaka ktorým dokáže každý členský štát čo najlepšie prispieť k naplneniu cieľa
  zabezpečiť spravodlivý príspevok všetkých k tomuto cieľu
  . Na základe týchto plánov a 
  po zohľadnení poradenstva Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy
  a 
  rozpočtu Únie na emisie
  skleníkových plynov
  podľa nariadenia (
  EÚ
  ) 2021/1119 by Komisia mala navrhnúť konkrétne ciele a opatrenia na zabezpečenie spravodlivého rozdelenia bremena medzi všetky jednotlivé sektory pôdy
  a 
  členské štáty
  .

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Rašeliniská sú najväčšou suchozemskou zásobárňou organického uhlíka, ale ak sa vysušia, môžu sa stať potenciálnym zdrojom skleníkových plynov a prispieť ku klimatickej kríze. V celosvetovom meradle vysušené rašeliniská ročne emitujú približne 2 Gt oxidu uhličitého, čo predstavuje približne 5 % antropogénnych emisií. Zlepšenie obhospodarovania rašelinísk a ich ochrany by sa preto malo považovať za prioritu v súvislosti so zvýšením absorpcie skleníkových plynov, čo prispeje k zmierneniu zmeny klímy a k ochrane biodiverzity a pôdy pred eróziou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8a)

Rašeliniská sú najväčšou suchozemskou zásobárňou organického uhlíka, ale ak sa vysušia, môžu sa stať potenciálnym zdrojom skleníkových plynov a prispieť ku klimatickej kríze. V celosvetovom meradle vysušené rašeliniská ročne emitujú približne 2 Gt oxidu uhličitého, čo predstavuje približne 5 % antropogénnych emisií. Zlepšenie obhospodarovania rašelinísk a ich ochrany by sa preto malo považovať za prioritu v súvislosti so zvýšením absorpcie skleníkových plynov, čo prispeje k zmierneniu zmeny klímy a k ochrane biodiverzity a pôdy pred eróziou.

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (8b) | Lesy poskytujú významné prínosy pre biodiverzitu, stabilizáciu pôdy, čistenie ovzdušia a vody, sekvestráciu a ukladanie uhlíka a potenciálne poskytujú produkty z dreva s dlhou životnosťou. Charakter a funkcia lesov sa však v rámci Únie veľmi líšia, najmä medzi severom, kde prevláda produkcia dreva, a juhom, kde je prioritou ochrana pôdy, a iné špecifické multifunkčné typy lesov, ako sú stredomorské lesy alebo pasienky dehesa, si často vyžadujú špecifické ochranné a ekologické opatrenia, ako aj dlhé časové obdobie na záchyt CO2. Takéto stredomorské lesy sú zraniteľnejšie voči zmene klímy v dôsledku priamych vplyvov, ako je sucho alebo odumieranie lesov spôsobené teplotou alebo vývoj vyprahnutosti. V tejto súvislosti by sa ako jeden z nástrojov potrebných na posilnenie odolnosti lesov Únie mal používať index vyprahnutosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8b)

Lesy poskytujú významné prínosy pre biodiverzitu, stabilizáciu pôdy, čistenie ovzdušia a vody, sekvestráciu a ukladanie uhlíka a potenciálne poskytujú produkty z dreva s dlhou životnosťou. Charakter a funkcia lesov sa však v rámci Únie veľmi líšia, najmä medzi severom, kde prevláda produkcia dreva, a juhom, kde je prioritou ochrana pôdy, a iné špecifické multifunkčné typy lesov, ako sú stredomorské lesy alebo pasienky dehesa, si často vyžadujú špecifické ochranné a ekologické opatrenia, ako aj dlhé časové obdobie na záchyt CO2. Takéto stredomorské lesy sú zraniteľnejšie voči zmene klímy v dôsledku priamych vplyvov, ako je sucho alebo odumieranie lesov spôsobené teplotou alebo vývoj vyprahnutosti. V tejto súvislosti by sa ako jeden z nástrojov potrebných na posilnenie odolnosti lesov Únie mal používať index vyprahnutosti.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (8c) | Pri vykonávaní tohto nariadenia by sa mal zohľadniť článok 349 ZFEÚ, v ktorom sa uznáva osobitná zraniteľnosť najvzdialenejších regiónov vzhľadom na ich malú rozlohu, ostrovný charakter, odľahlosť od kontinentálnych regiónov, zložitú topografiu a podnebie a hospodársku závislosť od niekoľkých produktov, čo je kombinácia, ktorá výrazne brzdí ich rozvoj a v mnohých oblastiach spôsobuje značné dodatočné náklady, najmä v oblasti dopravy. Vyvíjané úsilie a ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov stanovené pre členské štáty s najvzdialenejšími regiónmi (Portugalsko, Španielsko a Francúzsko) by sa mali prispôsobiť zložitej situácii týchto regiónov, pričom sa musia vyvážiť environmentálne ciele a vysoké sociálne náklady pre tieto regióny a zohľadniť skutočnosť, že sa v nich nachádza približne 80 % biodiverzity Únie. Tieto členské štáty by preto mali zapojiť orgány najvzdialenejších regiónov do prípravy národných plánov v oblasti energetiky a klímy a zabezpečiť spravodlivú transformáciu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8c)

Pri vykonávaní tohto nariadenia by sa mal zohľadniť článok 349 ZFEÚ, v ktorom sa uznáva osobitná zraniteľnosť najvzdialenejších regiónov vzhľadom na ich malú rozlohu, ostrovný charakter, odľahlosť od kontinentálnych regiónov, zložitú topografiu a podnebie a hospodársku závislosť od niekoľkých produktov, čo je kombinácia, ktorá výrazne brzdí ich rozvoj a v mnohých oblastiach spôsobuje značné dodatočné náklady, najmä v oblasti dopravy. Vyvíjané úsilie a ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov stanovené pre členské štáty s najvzdialenejšími regiónmi (Portugalsko, Španielsko a Francúzsko) by sa mali prispôsobiť zložitej situácii týchto regiónov, pričom sa musia vyvážiť environmentálne ciele a vysoké sociálne náklady pre tieto regióny a zohľadniť skutočnosť, že sa v nich nachádza približne 80 % biodiverzity Únie. Tieto členské štáty by preto mali zapojiť orgány najvzdialenejších regiónov do prípravy národných plánov v oblasti energetiky a klímy a zabezpečiť spravodlivú transformáciu.

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | V záujme zlepšenia odstraňovania skleníkových plynov
  je potrebné, aby
  mali jednotliví poľnohospodári
  alebo lesní hospodári k dispozícii priamy stimul na to
  , aby na svojej pôde a vo svojich lesoch ukladali väčšie množstvá uhlíka
  . V období do roku 2030 je potrebné zavádzať čoraz viac nových obchodných modelov založených na stimuloch
  v 
  oblasti uhlíkového poľnohospodárstva a na certifikácii odstraňovania uhlíka. Vďaka takýmto stimulom a obchodným modelom sa v biohospodárstve dosiahnu lepšie výsledky v oblasti zmierňovania
  zmeny klímy, a to aj využívaním trvanlivých produktov z vyťaženého dreva pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva.
  Preto by sa popri
  produktoch
  z vyťaženého
  dreva
  mali zaviesť
  nové kategórie produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka
  . Novovznikajúce obchodné modely, poľnohospodárske postupy a postupy obhospodarovania pôdy zamerané na lepšie odstraňovanie emisií prispievajú k vyváženému územnému rozvoju a hospodárskemu rastu vo vidieckych oblastiach. Zároveň tak vďaka nim vznikajú príležitosti na vytváranie nových pracovných miest a stimulov pre relevantné odborné vzdelávanie, rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

V záujme zlepšenia odstraňovania skleníkových plynov
  je potrebné, aby
  mali jednotliví poľnohospodári
  alebo lesní hospodári k dispozícii priamy stimul na to
  , aby na svojej pôde a vo svojich lesoch ukladali väčšie množstvá uhlíka
  . V období do roku 2030 je potrebné zavádzať čoraz viac nových obchodných modelov založených na stimuloch
  v 
  oblasti uhlíkového poľnohospodárstva a na certifikácii odstraňovania uhlíka. Vďaka takýmto stimulom a obchodným modelom sa v biohospodárstve dosiahnu lepšie výsledky v oblasti zmierňovania
  zmeny klímy, a to aj využívaním trvanlivých produktov z vyťaženého dreva pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva.
  Preto by sa popri
  produktoch
  z vyťaženého
  dreva
  mali zaviesť
  nové kategórie produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka
  . Novovznikajúce obchodné modely, poľnohospodárske postupy a postupy obhospodarovania pôdy zamerané na lepšie odstraňovanie emisií prispievajú k vyváženému územnému rozvoju a hospodárskemu rastu vo vidieckych oblastiach. Zároveň tak vďaka nim vznikajú príležitosti na vytváranie nových pracovných miest a stimulov pre relevantné odborné vzdelávanie, rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie.

| (10) | V záujme zlepšenia odstraňovania skleníkových plynov
  by sa
  mali jednotliví poľnohospodári
  , vlastníci pôdy a lesov alebo lesní hospodári povzbudzovať
  , aby na svojej pôde a vo svojich lesoch ukladali väčšie množstvá uhlíka
  , pričom by sa mali uprednostňovať ekosystémové prístupy a postupy priaznivé pre biodiverzitu, ako sú prírode blízke lesnícke postupy, zalesňovanie, obnova zásob uhlíka
  v 
  lesoch, rozširovanie agrolesníckeho pokrytia, sekvestrácia uhlíka v pôde a obnova mokradí, ako aj ďalšie inovatívne riešenia. Takéto stimuly by tiež mali podporiť zmierňovanie
  zmeny klímy
  a celkové zníženie emisií v sektoroch biohospodárstva
  , a to aj využívaním trvanlivých produktov z vyťaženého dreva pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva.
  Produkty z vyťaženého dreva s dlhou životnosťou z udržateľných zdrojov a produkty na báze biozložiek slúžiace na ukladanie uhlíka môžu prispieť k obehovému biohospodárstvu tým, že budú pôsobiť ako náhrada za možnosti založené na fosílnych palivách, ale potenciál ukladania uhlíka v týchto produktoch je podmienený životnosťou týchto produktov. Prínos použitia dreva ako náhrady konkurenčných energií alebo materiálov s vyššou uhlíkovou stopou závisí od metód ťažby, dopravy a spracovania.
  Nové kategórie produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka
  sa teda môžu zaviesť len vtedy
  ,
  ak majú dlhú životnosť, čistý pozitívny účinok
  na
  sekvestráciu uhlíka na základe posúdenia životného cyklu vrátane vplyvu na využívanie pôdy
  a 
  zmenu využívania pôdy v súvislosti so zvýšenou ťažbou a za predpokladu, že dostupné údaje sú vedecky podložené, transparentné
  a 
  overiteľné. Komisia musí zohľadniť potrebu, aby životný cyklus týchto výrobkov významne nenarušil plnenie environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852. |
| --- | --- |

(10)

V záujme zlepšenia odstraňovania skleníkových plynov
  by sa
  mali jednotliví poľnohospodári
  , vlastníci pôdy a lesov alebo lesní hospodári povzbudzovať
  , aby na svojej pôde a vo svojich lesoch ukladali väčšie množstvá uhlíka
  , pričom by sa mali uprednostňovať ekosystémové prístupy a postupy priaznivé pre biodiverzitu, ako sú prírode blízke lesnícke postupy, zalesňovanie, obnova zásob uhlíka
  v 
  lesoch, rozširovanie agrolesníckeho pokrytia, sekvestrácia uhlíka v pôde a obnova mokradí, ako aj ďalšie inovatívne riešenia. Takéto stimuly by tiež mali podporiť zmierňovanie
  zmeny klímy
  a celkové zníženie emisií v sektoroch biohospodárstva
  , a to aj využívaním trvanlivých produktov z vyťaženého dreva pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva.
  Produkty z vyťaženého dreva s dlhou životnosťou z udržateľných zdrojov a produkty na báze biozložiek slúžiace na ukladanie uhlíka môžu prispieť k obehovému biohospodárstvu tým, že budú pôsobiť ako náhrada za možnosti založené na fosílnych palivách, ale potenciál ukladania uhlíka v týchto produktoch je podmienený životnosťou týchto produktov. Prínos použitia dreva ako náhrady konkurenčných energií alebo materiálov s vyššou uhlíkovou stopou závisí od metód ťažby, dopravy a spracovania.
  Nové kategórie produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka
  sa teda môžu zaviesť len vtedy
  ,
  ak majú dlhú životnosť, čistý pozitívny účinok
  na
  sekvestráciu uhlíka na základe posúdenia životného cyklu vrátane vplyvu na využívanie pôdy
  a 
  zmenu využívania pôdy v súvislosti so zvýšenou ťažbou a za predpokladu, že dostupné údaje sú vedecky podložené, transparentné
  a 
  overiteľné. Komisia musí zohľadniť potrebu, aby životný cyklus týchto výrobkov významne nenarušil plnenie environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852.

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Verejným financovaním v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) a iných programov Únie sa už môže podporovať sekvestrácia uhlíka a prístupy priaznivé pre biodiverzitu v lesoch a na poľnohospodárskej pôde. Na poskytnutie potrebnej a na mieru šitej finančnej podpory vlastníkom pôdy a lesov alebo pôdnym a lesným hospodárom na dosiahnutie zvýšených cieľov v oblasti využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva by sa mali mobilizovať strategické plány SPP a ďalšie verejné alebo súkromné zdroje financovania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10a)

Verejným financovaním v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) a iných programov Únie sa už môže podporovať sekvestrácia uhlíka a prístupy priaznivé pre biodiverzitu v lesoch a na poľnohospodárskej pôde. Na poskytnutie potrebnej a na mieru šitej finančnej podpory vlastníkom pôdy a lesov alebo pôdnym a lesným hospodárom na dosiahnutie zvýšených cieľov v oblasti využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva by sa mali mobilizovať strategické plány SPP a ďalšie verejné alebo súkromné zdroje financovania.

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10b) | S cieľom zabezpečiť neustály pokrok pri plnení cieľov tohto nariadenia by členské štáty, ktoré nesplnia svoje ročné ciele počas dvoch po sebe nasledujúcich rokov, mali zrevidovať svoje národné energetické a klimatické plány a dlhodobé stratégie s cieľom zabezpečiť prijatie dodatočných opatrení na zvýšenie všetkých záchytov a rezervoárov a zníženie zraniteľnosti pôdy voči prírodným škodlivým činiteľom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10b)

S cieľom zabezpečiť neustály pokrok pri plnení cieľov tohto nariadenia by členské štáty, ktoré nesplnia svoje ročné ciele počas dvoch po sebe nasledujúcich rokov, mali zrevidovať svoje národné energetické a klimatické plány a dlhodobé stratégie s cieľom zabezpečiť prijatie dodatočných opatrení na zvýšenie všetkých záchytov a rezervoárov a zníženie zraniteľnosti pôdy voči prírodným škodlivým činiteľom.

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10c) | S cieľom zachovať a posilniť sociálnu súdržnosť sa Európska zelená dohoda musí vykonávať hospodársky udržateľným a sociálne citlivým spôsobom, aby sa zabezpečila spravodlivá a primeraná transformácia, v rámci ktorej sa na nikoho nezabudne a pri ktorej sa podporí rodová rovnosť. Zvýšená úroveň ambícií v sektore využívania pôdy a lesného hospodárstva môže mať sociálne, pracovné a hospodárske dôsledky. Môže vytvárať príležitosti na vytváranie nových kvalitných pracovných miest a stimulov pre relevantné odborné vzdelávanie, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností. Preto je dôležité predvídať vplyvy politík na pracovné miesta a výsledky súvisiace so zamestnaním pomocou posúdení vplyvu na zamestnanosť, ako sa stanovuje napríklad v referenčnej príručke Medzinárodnej organizácie práce o posudzovaní vplyvu na zamestnanosť, zabezpečiť spravodlivý prechod sektora využívania pôdy a lesného hospodárstva k udržateľnejšiemu využívaniu pôdy s plnohodnotným zapojením sociálnych partnerov a príslušných organizácií občianskej spoločnosti do fázy plánovania aj realizácie, z čoho budú mať prospech lesní a pôdni hospodári, poľnohospodári, pracovníci, životné prostredie a spoločnosť v širšom zmysle. Vo vnútroštátnych politikách by sa to malo náležite zohľadniť. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10c)

S cieľom zachovať a posilniť sociálnu súdržnosť sa Európska zelená dohoda musí vykonávať hospodársky udržateľným a sociálne citlivým spôsobom, aby sa zabezpečila spravodlivá a primeraná transformácia, v rámci ktorej sa na nikoho nezabudne a pri ktorej sa podporí rodová rovnosť. Zvýšená úroveň ambícií v sektore využívania pôdy a lesného hospodárstva môže mať sociálne, pracovné a hospodárske dôsledky. Môže vytvárať príležitosti na vytváranie nových kvalitných pracovných miest a stimulov pre relevantné odborné vzdelávanie, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností. Preto je dôležité predvídať vplyvy politík na pracovné miesta a výsledky súvisiace so zamestnaním pomocou posúdení vplyvu na zamestnanosť, ako sa stanovuje napríklad v referenčnej príručke Medzinárodnej organizácie práce o posudzovaní vplyvu na zamestnanosť, zabezpečiť spravodlivý prechod sektora využívania pôdy a lesného hospodárstva k udržateľnejšiemu využívaniu pôdy s plnohodnotným zapojením sociálnych partnerov a príslušných organizácií občianskej spoločnosti do fázy plánovania aj realizácie, z čoho budú mať prospech lesní a pôdni hospodári, poľnohospodári, pracovníci, životné prostredie a spoločnosť v širšom zmysle. Vo vnútroštátnych politikách by sa to malo náležite zohľadniť.

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10d) | Potenciál ukladania uhlíka v drevených výrobkoch závisí od životnosti týchto výrobkov, ktorá sa môže pohybovať od niekoľkých dní v prípade letáku až po desaťročia či dokonca stovky rokov v prípade drevenej budovy. Hoci výrobok z dreva predstavuje zásobu uhlíka, skutočný prínos z výrubu stromu závisí od životnosti vyrobeného výrobku, ktorú treba porovnať s životnosťou dreva v ekosystéme, ak by daný strom nebol vyrúbaný. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10d)

Potenciál ukladania uhlíka v drevených výrobkoch závisí od životnosti týchto výrobkov, ktorá sa môže pohybovať od niekoľkých dní v prípade letáku až po desaťročia či dokonca stovky rokov v prípade drevenej budovy. Hoci výrobok z dreva predstavuje zásobu uhlíka, skutočný prínos z výrubu stromu závisí od životnosti vyrobeného výrobku, ktorú treba porovnať s životnosťou dreva v ekosystéme, ak by daný strom nebol vyrúbaný.

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10e) | Malo by sa ďalej diskutovať o vymedzení paludikultúry (alebo mokraďového poľnohospodárstva), aby sa urýchlene prešlo na klimaticky priaznivejšie poľnohospodárstvo na organickej pôde, ako aj na zastavenie odvodňovania a obnovenie prirodzenej hladiny vody. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10e)

Malo by sa ďalej diskutovať o vymedzení paludikultúry (alebo mokraďového poľnohospodárstva), aby sa urýchlene prešlo na klimaticky priaznivejšie poľnohospodárstvo na organickej pôde, ako aj na zastavenie odvodňovania a obnovenie prirodzenej hladiny vody.

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 f (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10f) | V súlade s cieľom Únie dosiahnuť do roku 2050 nulový čistý záber pôdy by sa malo zabrániť premene prírodnej a poľnohospodárskej pôdy na zastavané plochy. Členské štáty by preto mali vo svojich územných plánoch zaviesť opatrenia navrhnuté na kompenzáciu akéhokoľvek úbytku pôdy v dôsledku urbanizácie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10f)

V súlade s cieľom Únie dosiahnuť do roku 2050 nulový čistý záber pôdy by sa malo zabrániť premene prírodnej a poľnohospodárskej pôdy na zastavané plochy. Členské štáty by preto mali vo svojich územných plánoch zaviesť opatrenia navrhnuté na kompenzáciu akéhokoľvek úbytku pôdy v dôsledku urbanizácie.

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | Vzhľadom na špecifiká sektora
  využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  v jednotlivých členských štátoch, ako aj na nevyhnutnosť zvyšovania výkonnosti členských štátov v záujme dosiahnutia ich národných záväzných cieľov by členským štátom mala zostať k dispozícii široká škála nástrojov flexibility vrátane využívania obchodných prebytkov a rozšírenia mechanizmov flexibility špecifických pre lesné hospodárstvo s dôrazom na environmentálnu integritu daných cieľov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

Vzhľadom na špecifiká sektora
  využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  v jednotlivých členských štátoch, ako aj na nevyhnutnosť zvyšovania výkonnosti členských štátov v záujme dosiahnutia ich národných záväzných cieľov by členským štátom mala zostať k dispozícii široká škála nástrojov flexibility vrátane využívania obchodných prebytkov a rozšírenia mechanizmov flexibility špecifických pre lesné hospodárstvo s dôrazom na environmentálnu integritu daných cieľov.

| (11) | Vzhľadom na špecifiká sektora
  LULUCF
  v jednotlivých členských štátoch, ako aj na nevyhnutnosť zvyšovania výkonnosti členských štátov v záujme dosiahnutia ich národných záväzných cieľov by členským štátom mala zostať k dispozícii široká škála nástrojov flexibility vrátane využívania obchodných prebytkov
  za minimálnu cenu
  a rozšírenia mechanizmov flexibility špecifických pre lesné hospodárstvo s dôrazom na environmentálnu integritu daných cieľov. |
| --- | --- |

(11)

Vzhľadom na špecifiká sektora
  LULUCF
  v jednotlivých členských štátoch, ako aj na nevyhnutnosť zvyšovania výkonnosti členských štátov v záujme dosiahnutia ich národných záväzných cieľov by členským štátom mala zostať k dispozícii široká škála nástrojov flexibility vrátane využívania obchodných prebytkov
  za minimálnu cenu
  a rozšírenia mechanizmov flexibility špecifických pre lesné hospodárstvo s dôrazom na environmentálnu integritu daných cieľov.

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | Keďže sa súčasné pravidlá započítavania po roku 2025 prestanú uplatňovať, bude treba prijať alternatívne ustanovenia týkajúce sa prírodných škodlivých činiteľov, ako sú požiare, škodcovia či búrky. Tieto ustanovenia budú zamerané na riešenie neistôt, ktoré nastali v dôsledku prirodzených procesov alebo
  zmeny
  klímy v sektore
  využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  . V roku 2032 by členské štáty mali mať k dispozícii mechanizmus flexibility súvisiaci s prírodnými škodlivými činiteľmi, a to za predpokladu, že už vyčerpali všetky dostupné možnosti flexibility, zaviedli náležité opatrenia na zníženie zraniteľnosti svojich pôdnych plôch voči takýmto škodlivým činiteľom a že sa podarilo dosiahnuť cieľ Únie na rok 2030, ktorý sa týka sektora
  využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

Keďže sa súčasné pravidlá započítavania po roku 2025 prestanú uplatňovať, bude treba prijať alternatívne ustanovenia týkajúce sa prírodných škodlivých činiteľov, ako sú požiare, škodcovia či búrky. Tieto ustanovenia budú zamerané na riešenie neistôt, ktoré nastali v dôsledku prirodzených procesov alebo
  zmeny
  klímy v sektore
  využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  . V roku 2032 by členské štáty mali mať k dispozícii mechanizmus flexibility súvisiaci s prírodnými škodlivými činiteľmi, a to za predpokladu, že už vyčerpali všetky dostupné možnosti flexibility, zaviedli náležité opatrenia na zníženie zraniteľnosti svojich pôdnych plôch voči takýmto škodlivým činiteľom a že sa podarilo dosiahnuť cieľ Únie na rok 2030, ktorý sa týka sektora
  využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva
  .

| (12) | Keďže sa súčasné pravidlá započítavania po roku 2025 prestanú uplatňovať, bude treba prijať alternatívne ustanovenia týkajúce sa prírodných škodlivých činiteľov, ako sú požiare, škodcovia či búrky. Tieto ustanovenia budú zamerané na riešenie neistôt, ktoré nastali v dôsledku prirodzených procesov alebo
  narušení ekosystémov spôsobených zmenou
  klímy v sektore
  LULUCF, za predpokladu, že sa nedali predvídať alebo sa im nedalo zabrániť, najmä realizáciou adaptačných opatrení
  . V roku 2032 by členské štáty mali mať k dispozícii mechanizmus flexibility súvisiaci s prírodnými škodlivými činiteľmi, a to za predpokladu, že už vyčerpali všetky dostupné možnosti flexibility,
  a preukázali, že zostávajúci prebytok priamo súvisí s vplyvom prírodných škodlivých činiteľov alebo narušení ekosystému spôsobených zmenou klímy,
  zaviedli náležité opatrenia na
  zvýšenie prirodzených záchytov uhlíka spôsobom, ktorý prispeje k zvýšeniu biodiverzity, a
  zníženie zraniteľnosti svojich pôdnych plôch voči takýmto škodlivým činiteľom a že sa podarilo dosiahnuť cieľ Únie na rok 2030, ktorý sa týka sektora
  LULUCF
  . |
| --- | --- |

(12)

Keďže sa súčasné pravidlá započítavania po roku 2025 prestanú uplatňovať, bude treba prijať alternatívne ustanovenia týkajúce sa prírodných škodlivých činiteľov, ako sú požiare, škodcovia či búrky. Tieto ustanovenia budú zamerané na riešenie neistôt, ktoré nastali v dôsledku prirodzených procesov alebo
  narušení ekosystémov spôsobených zmenou
  klímy v sektore
  LULUCF, za predpokladu, že sa nedali predvídať alebo sa im nedalo zabrániť, najmä realizáciou adaptačných opatrení
  . V roku 2032 by členské štáty mali mať k dispozícii mechanizmus flexibility súvisiaci s prírodnými škodlivými činiteľmi, a to za predpokladu, že už vyčerpali všetky dostupné možnosti flexibility,
  a preukázali, že zostávajúci prebytok priamo súvisí s vplyvom prírodných škodlivých činiteľov alebo narušení ekosystému spôsobených zmenou klímy,
  zaviedli náležité opatrenia na
  zvýšenie prirodzených záchytov uhlíka spôsobom, ktorý prispeje k zvýšeniu biodiverzity, a
  zníženie zraniteľnosti svojich pôdnych plôch voči takýmto škodlivým činiteľom a že sa podarilo dosiahnuť cieľ Únie na rok 2030, ktorý sa týka sektora
  LULUCF
  .

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | Popri záväzných národných ročných cieľoch týkajúcich sa odstraňovania skleníkových plynov, ktoré vychádzajú z nahlásených emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev od roku 2026, by sa mali stanoviť aj pravidlá ich plnenia. Zásady stanovené v nariadení (EÚ) 2018/842 by sa mali uplatňovať mutatis mutandis, pričom sankcia za ich nedodržanie sa vypočíta takto: K číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov, ktorý daný členský štát nahlási v nasledujúcom roku, sa pripočíta 108 % rozdielu medzi vytýčeným cieľovým množstvom odstránených emisií a množstvom čistých odstránených emisií nahláseným v danom roku. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

Popri záväzných národných ročných cieľoch týkajúcich sa odstraňovania skleníkových plynov, ktoré vychádzajú z nahlásených emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev od roku 2026, by sa mali stanoviť aj pravidlá ich plnenia. Zásady stanovené v nariadení (EÚ) 2018/842 by sa mali uplatňovať mutatis mutandis, pričom sankcia za ich nedodržanie sa vypočíta takto: K číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov, ktorý daný členský štát nahlási v nasledujúcom roku, sa pripočíta 108 % rozdielu medzi vytýčeným cieľovým množstvom odstránených emisií a množstvom čistých odstránených emisií nahláseným v danom roku.

| (13) | Popri záväzných národných ročných cieľoch týkajúcich sa odstraňovania skleníkových plynov, ktoré vychádzajú z nahlásených emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev od roku 2026, by sa mali stanoviť aj pravidlá ich plnenia. Zásady stanovené v nariadení (EÚ) 2018/842 by sa mali uplatňovať mutatis mutandis, pričom sankcia za ich nedodržanie sa vypočíta takto: K číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov, ktorý daný členský štát nahlási v nasledujúcom roku, sa pripočíta 108 % rozdielu medzi vytýčeným cieľovým množstvom odstránených emisií a množstvom čistých odstránených emisií nahláseným v danom roku.
  Komisia by mala prijať všetky potrebné opatrenia v súlade so zmluvami, aby zabezpečila dodržiavanie ustanovení tohto nariadenia členskými štátmi. |
| --- | --- |

(13)

Popri záväzných národných ročných cieľoch týkajúcich sa odstraňovania skleníkových plynov, ktoré vychádzajú z nahlásených emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev od roku 2026, by sa mali stanoviť aj pravidlá ich plnenia. Zásady stanovené v nariadení (EÚ) 2018/842 by sa mali uplatňovať mutatis mutandis, pričom sankcia za ich nedodržanie sa vypočíta takto: K číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov, ktorý daný členský štát nahlási v nasledujúcom roku, sa pripočíta 108 % rozdielu medzi vytýčeným cieľovým množstvom odstránených emisií a množstvom čistých odstránených emisií nahláseným v danom roku.
  Komisia by mala prijať všetky potrebné opatrenia v súlade so zmluvami, aby zabezpečila dodržiavanie ustanovení tohto nariadenia členskými štátmi.

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Verejná kontrola a prístup k spravodlivosti sú základnou súčasťou demokratických hodnôt Únie a nástrojom na ochranu právneho štátu. Občianska spoločnosť zohráva v členských štátoch dôležitú úlohu v oblasti kontroly a poskytuje dôležitú podporu pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody. Členské štáty by mali občanom a mimovládnym organizáciám zabezpečiť prístup k spravodlivosti, aby mohli chrániť svoje práva a namietať proti porušovaniu vykonávania tohto nariadenia na vnútroštátnej úrovni. S cieľom zabezpečiť, aby sa toto právo mohlo uplatňovať rovnomerne vo všetkých členských štátoch, by sa mal do tohto nariadenia doplniť článok o prístupe k spravodlivosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13a)

Verejná kontrola a prístup k spravodlivosti sú základnou súčasťou demokratických hodnôt Únie a nástrojom na ochranu právneho štátu. Občianska spoločnosť zohráva v členských štátoch dôležitú úlohu v oblasti kontroly a poskytuje dôležitú podporu pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody. Členské štáty by mali občanom a mimovládnym organizáciám zabezpečiť prístup k spravodlivosti, aby mohli chrániť svoje práva a namietať proti porušovaniu vykonávania tohto nariadenia na vnútroštátnej úrovni. S cieľom zabezpečiť, aby sa toto právo mohlo uplatňovať rovnomerne vo všetkých členských štátoch, by sa mal do tohto nariadenia doplniť článok o prístupe k spravodlivosti.

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | S cieľom
  zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania ustanovení nariadenia (EÚ) 2018/841 týkajúcich sa stanovovania ročne
  pridelených cieľových kvót pre členské štáty
  by
  sa
  mali
  na
  Komisiu preniesť vykonávacie právomoci
  . Uvedené
  právomoci by
  sa
  mali vykonávať
  v 
  súlade s nariadením
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ) č. 182/2011

   (37). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

S cieľom
  zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania ustanovení nariadenia (EÚ) 2018/841 týkajúcich sa stanovovania ročne
  pridelených cieľových kvót pre členské štáty
  by
  sa
  mali
  na
  Komisiu preniesť vykonávacie právomoci
  . Uvedené
  právomoci by
  sa
  mali vykonávať
  v 
  súlade s nariadením
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ) č. 182/2011

   (37).

| (14) | S cieľom
  bližšie určiť požiadavky stanovené v tomto nariadení by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie s cieľom doplniť toto nariadenie, pokiaľ ide o stanovenie ročne
  pridelených cieľových kvót pre členské štáty
  v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, ako aj metódy na určenie technickej opravy, ktorá
  sa
  má pripočítať k cieľom členských štátov, a nezávislé odborné preskúmanie, v ktorom sa stanovia minimálne kritériá
  na
  zahrnutie monitorovania biodiverzity do systému monitorovania pôdy, a prijatie metodiky hodnotenia vplyvu narušení ekosystému spôsobených zmenou klímy
  .
  Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na odbornej úrovni, a aby uvedené konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva

   (36a)

  . Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(14)

S cieľom
  bližšie určiť požiadavky stanovené v tomto nariadení by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie s cieľom doplniť toto nariadenie, pokiaľ ide o stanovenie ročne
  pridelených cieľových kvót pre členské štáty
  v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, ako aj metódy na určenie technickej opravy, ktorá
  sa
  má pripočítať k cieľom členských štátov, a nezávislé odborné preskúmanie, v ktorom sa stanovia minimálne kritériá
  na
  zahrnutie monitorovania biodiverzity do systému monitorovania pôdy, a prijatie metodiky hodnotenia vplyvu narušení ekosystému spôsobených zmenou klímy
  .
  Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na odbornej úrovni, a aby uvedené konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva

   (36a)

  . Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (15a) | V Európe sa národné inventarizácie lesov (NFI) používajú na poskytovanie informácií na hodnotenie lesných ekosystémových služieb. Systém monitorovania inventarizácie lesov sa v jednotlivých krajinách líši, keďže každá krajina má vlastný systém inventarizácie lesov s vlastnou metodikou. Komisia a členské štáty by mali harmonizovať ukazovatele, vymedzenia a rôzne inventarizačné systémy a vytvoriť jednotný systém monitorovania lesov v celej Únii. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15a)

V Európe sa národné inventarizácie lesov (NFI) používajú na poskytovanie informácií na hodnotenie lesných ekosystémových služieb. Systém monitorovania inventarizácie lesov sa v jednotlivých krajinách líši, keďže každá krajina má vlastný systém inventarizácie lesov s vlastnou metodikou. Komisia a členské štáty by mali harmonizovať ukazovatele, vymedzenia a rôzne inventarizačné systémy a vytvoriť jednotný systém monitorovania lesov v celej Únii.

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (16) | Vzhľadom na zmenu cieľov vychádzajúcich z nahlásených údajov je potrebné, aby sa emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá odhadovali s vyššou presnosťou. Realizácia cieľov stanovených v oznámení Komisie venovanom stratégii EÚ v oblasti biodiverzity na rok 2030 (38) s názvom Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (39), v stratégii pre lesné hospodárstvo EÚ (40), v revidovanej smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (41) a v oznámení Komisie s názvom Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (42) si okrem toho bude vyžadovať lepšie monitorovanie pôdy, ktoré pomôže chrániť a zvyšovať odolnosť prírodných spôsobov odstraňovania uhlíka v celej Únii. Monitorovanie a nahlasovanie emisií a ich odstránených množstiev sa musí zmodernizovať tak, aby sa pri nich využívali pokročilé technológie dostupné v rámci programov Únie (napr. program Copernicus) a digitálne údaje zozbierané v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, s využitím súbežnej transformácie zelených a digitálnych inovácií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16)

Vzhľadom na zmenu cieľov vychádzajúcich z nahlásených údajov je potrebné, aby sa emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá odhadovali s vyššou presnosťou. Realizácia cieľov stanovených v oznámení Komisie venovanom stratégii EÚ v oblasti biodiverzity na rok 2030 (38) s názvom Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (39), v stratégii pre lesné hospodárstvo EÚ (40), v revidovanej smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (41) a v oznámení Komisie s názvom Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (42) si okrem toho bude vyžadovať lepšie monitorovanie pôdy, ktoré pomôže chrániť a zvyšovať odolnosť prírodných spôsobov odstraňovania uhlíka v celej Únii. Monitorovanie a nahlasovanie emisií a ich odstránených množstiev sa musí zmodernizovať tak, aby sa pri nich využívali pokročilé technológie dostupné v rámci programov Únie (napr. program Copernicus) a digitálne údaje zozbierané v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, s využitím súbežnej transformácie zelených a digitálnych inovácií.

| (16) | Vzhľadom na zmenu cieľov vychádzajúcich z nahlásených údajov je potrebné, aby sa emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá odhadovali
  a merali
  s vyššou presnosťou. Realizácia cieľov stanovených v oznámení Komisie venovanom stratégii EÚ v oblasti biodiverzity na rok 2030 (38) s názvom Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (39), v stratégii
  EÚ v oblasti pôdy

   (39a)

  , v stratégii
  pre lesné hospodárstvo EÚ (40), v 
  oznámení Komisie o udržateľnom kolobehu uhlíka

   (40a)

  , v aktualizovanej stratégii pre biohospodárstvo EÚ

   (40b)

  , v
  revidovanej smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (41) a v oznámení Komisie s názvom Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (42) si okrem toho bude vyžadovať lepšie monitorovanie pôdy, ktoré pomôže chrániť a zvyšovať odolnosť prírodných spôsobov odstraňovania uhlíka v celej Únii
  a stimulovať synergie medzi politikami Únie v oblasti klímy a biodiverzity
  .
  Satelitné a miestne
  monitorovanie a nahlasovanie emisií a ich odstránených množstiev sa musí zmodernizovať tak, aby sa pri nich využívali pokročilé technológie dostupné v rámci programov Únie (napr. program Copernicus) a 
  pri plnom využití už existujúcich nástrojov, ako sú prieskumy LUCAS (štatistický prieskum o využívaní pôdy/krajinnej pokrývky), ako aj
  digitálne údaje zozbierané v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, s využitím súbežnej transformácie zelených a digitálnych inovácií.
  V tejto súvislosti by Komisia mala členským štátom poskytnúť pomoc pri uplatňovaní metodiky úrovne 3 od roku 2026 s cieľom zabezpečiť konzistentnosť a transparentnosť údajov a pokračovať v práci na geopriestorových údajoch GIS na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(16)

Vzhľadom na zmenu cieľov vychádzajúcich z nahlásených údajov je potrebné, aby sa emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá odhadovali
  a merali
  s vyššou presnosťou. Realizácia cieľov stanovených v oznámení Komisie venovanom stratégii EÚ v oblasti biodiverzity na rok 2030 (38) s názvom Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu (39), v stratégii
  EÚ v oblasti pôdy

   (39a)

  , v stratégii
  pre lesné hospodárstvo EÚ (40), v 
  oznámení Komisie o udržateľnom kolobehu uhlíka

   (40a)

  , v aktualizovanej stratégii pre biohospodárstvo EÚ

   (40b)

  , v
  revidovanej smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (41) a v oznámení Komisie s názvom Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy (42) si okrem toho bude vyžadovať lepšie monitorovanie pôdy, ktoré pomôže chrániť a zvyšovať odolnosť prírodných spôsobov odstraňovania uhlíka v celej Únii
  a stimulovať synergie medzi politikami Únie v oblasti klímy a biodiverzity
  .
  Satelitné a miestne
  monitorovanie a nahlasovanie emisií a ich odstránených množstiev sa musí zmodernizovať tak, aby sa pri nich využívali pokročilé technológie dostupné v rámci programov Únie (napr. program Copernicus) a 
  pri plnom využití už existujúcich nástrojov, ako sú prieskumy LUCAS (štatistický prieskum o využívaní pôdy/krajinnej pokrývky), ako aj
  digitálne údaje zozbierané v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, s využitím súbežnej transformácie zelených a digitálnych inovácií.
  V tejto súvislosti by Komisia mala členským štátom poskytnúť pomoc pri uplatňovaní metodiky úrovne 3 od roku 2026 s cieľom zabezpečiť konzistentnosť a transparentnosť údajov a pokračovať v práci na geopriestorových údajoch GIS na úrovni Únie.

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | S cieľom splniť záväzky prijaté v rámci stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a novej stratégie EÚ v oblasti lesného hospodárstva do roku 2030 by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmenu prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 s cieľom doplniť nové kategórie pôdy do kategórií, na ktoré sa vzťahuje systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich ochrane, a do kategórií, na ktoré sa vzťahuje systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich obnove. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16a)

S cieľom splniť záväzky prijaté v rámci stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a novej stratégie EÚ v oblasti lesného hospodárstva do roku 2030 by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmenu prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 s cieľom doplniť nové kategórie pôdy do kategórií, na ktoré sa vzťahuje systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich ochrane, a do kategórií, na ktoré sa vzťahuje systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich obnove.

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (17) | Využívanie očakávaných antropogénnych zmien morského
  a 
  sladkovodného prostredia
  (napríklad plánované rozširovanie využívania morskej energie, potenciálny nárast akvakultúrnej produkcie či zvyšujúce sa úrovne ochrany prírody
  v záujme plnenia
  cieľov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity)
  však bude mať vplyv
  na
  emisie
  skleníkových plynov
  a ich sekvestráciu
  . Tieto emisie a ich odstránené množstvá v súčasnosti nie sú zahrnuté v štandardných tabuľkách nahlasovaných UNFCCC. Po prijatí metodiky podávania správ Komisia v priebehu vykonávania preskúmania v súlade s článkom 17 ods. 2 tohto nariadenia
  posúdi podávanie správ o pokroku
  ,
  uskutočniteľnosti analýzy
  a 
  vplyve rozšírenia nahlasovacích povinností aj na morské
  a 
  sladkovodné prostredie
  , a to na základe najnovších vedeckých dôkazov o týchto tokoch emisií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17)

Využívanie očakávaných antropogénnych zmien morského
  a 
  sladkovodného prostredia
  (napríklad plánované rozširovanie využívania morskej energie, potenciálny nárast akvakultúrnej produkcie či zvyšujúce sa úrovne ochrany prírody
  v záujme plnenia
  cieľov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity)
  však bude mať vplyv
  na
  emisie
  skleníkových plynov
  a ich sekvestráciu
  . Tieto emisie a ich odstránené množstvá v súčasnosti nie sú zahrnuté v štandardných tabuľkách nahlasovaných UNFCCC. Po prijatí metodiky podávania správ Komisia v priebehu vykonávania preskúmania v súlade s článkom 17 ods. 2 tohto nariadenia
  posúdi podávanie správ o pokroku
  ,
  uskutočniteľnosti analýzy
  a 
  vplyve rozšírenia nahlasovacích povinností aj na morské
  a 
  sladkovodné prostredie
  , a to na základe najnovších vedeckých dôkazov o týchto tokoch emisií.

| (17) | Antropogénne zmeny emisií skleníkových plynov
  a 
  ich odstránených množstiev v morských, pobrežných a sladkovodných ekosystémoch môžu byť významné a očakáva sa, že v budúcnosti sa budú rôzniť v dôsledku zmien vo využívaní
  (napríklad plánované rozširovanie využívania morskej energie, potenciálny nárast akvakultúrnej produkcie či zvyšujúce sa úrovne ochrany prírody
  potrebnej na splnenie
  cieľov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity)
  . Pobrežné mokrade majú osobitný význam pre biodiverzitu Únie, ako aj najvzdialenejšie regióny a ekosystémy, na ktoré sa vzťahuje vonkajšia činnosť Únie, a môžu viesť k významnému zníženiu emisií skleníkových plynov ako ekosystémy tzv. „modrého uhlíka“.
  Tieto emisie a ich odstránené množstvá v súčasnosti nie sú zahrnuté v štandardných tabuľkách nahlasovaných UNFCCC. Po prijatí metodiky podávania správ Komisia v priebehu vykonávania preskúmania v súlade s článkom 17 ods. 2 tohto nariadenia
  zváži rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia tak
  ,
  aby zahŕňalo emisie skleníkových plynov
  a 
  ich odstránené množstvá z morských, pobrežných (vrátane deltaických) mokradí
  a 
  sladkovodných ekosystémov
  , a to na základe najnovších vedeckých dôkazov o týchto tokoch emisií
  a ich príčinách, a uplatní na takéto emisie a ich odstraňovanie konkrétne ciele
  . |
| --- | --- |

(17)

Antropogénne zmeny emisií skleníkových plynov
  a 
  ich odstránených množstiev v morských, pobrežných a sladkovodných ekosystémoch môžu byť významné a očakáva sa, že v budúcnosti sa budú rôzniť v dôsledku zmien vo využívaní
  (napríklad plánované rozširovanie využívania morskej energie, potenciálny nárast akvakultúrnej produkcie či zvyšujúce sa úrovne ochrany prírody
  potrebnej na splnenie
  cieľov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity)
  . Pobrežné mokrade majú osobitný význam pre biodiverzitu Únie, ako aj najvzdialenejšie regióny a ekosystémy, na ktoré sa vzťahuje vonkajšia činnosť Únie, a môžu viesť k významnému zníženiu emisií skleníkových plynov ako ekosystémy tzv. „modrého uhlíka“.
  Tieto emisie a ich odstránené množstvá v súčasnosti nie sú zahrnuté v štandardných tabuľkách nahlasovaných UNFCCC. Po prijatí metodiky podávania správ Komisia v priebehu vykonávania preskúmania v súlade s článkom 17 ods. 2 tohto nariadenia
  zváži rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia tak
  ,
  aby zahŕňalo emisie skleníkových plynov
  a 
  ich odstránené množstvá z morských, pobrežných (vrátane deltaických) mokradí
  a 
  sladkovodných ekosystémov
  , a to na základe najnovších vedeckých dôkazov o týchto tokoch emisií
  a ich príčinách, a uplatní na takéto emisie a ich odstraňovanie konkrétne ciele
  .

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | Nariadenie o LULUCF by sa malo zmeniť, aby bolo v súlade s článkom 6 Parížskej dohody a s výsledkami klimatického samitu v Glasgowe a aby sa zabránilo dvojitému započítavaniu. Únia a členské štáty by zároveň mali povzbudzovať medzinárodných partnerov a tretie strany, aby v kontexte nadchádzajúcich konferencií OSN o zmene klímy a v iných medzinárodných prostrediach prijali dodatočné opatrenia aj v oblasti LULUCF. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17a)

Nariadenie o LULUCF by sa malo zmeniť, aby bolo v súlade s článkom 6 Parížskej dohody a s výsledkami klimatického samitu v Glasgowe a aby sa zabránilo dvojitému započítavaniu. Únia a členské štáty by zároveň mali povzbudzovať medzinárodných partnerov a tretie strany, aby v kontexte nadchádzajúcich konferencií OSN o zmene klímy a v iných medzinárodných prostrediach prijali dodatočné opatrenia aj v oblasti LULUCF.

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 1 – pododsek 1 – písmeno d b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | db) | záväzkov príslušných inštitúcií Únie a členských štátov prijať potrebné opatrenia na zvýšenie čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva od roku 2031 s cieľom prispieť k článku 5 ods. 1 Parížskej dohody a zabezpečiť udržateľný a predvídateľný dlhodobý prínos prírodných záchytov k cieľu Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

db)

záväzkov príslušných inštitúcií Únie a členských štátov prijať potrebné opatrenia na zvýšenie čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva od roku 2031 s cieľom prispieť k článku 5 ods. 1 Parížskej dohody a zabezpečiť udržateľný a predvídateľný dlhodobý prínos prírodných záchytov k cieľu Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119;

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 1 – odsek 1 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | záväzkov členských štátov prijať potrebné opatrenia zamerané na kolektívne dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2035 v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva vrátane emisií z poľnohospodárskych sektorov, ktoré sú zdrojom iných skleníkových plynov ako CO2.“ |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

e)

záväzkov členských štátov prijať potrebné opatrenia zamerané na kolektívne dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2035 v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva vrátane emisií z poľnohospodárskych sektorov, ktoré sú zdrojom iných skleníkových plynov ako CO2.“

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 2 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.
     
  Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov od roku 2031 v prípade ktorejkoľvek z kategórií pôdy uvedenej v odseku 2 písmenách a) až j) a v ktoromkoľvek z týchto sektorov: | vypúšťa sa |
| a) | enterická fermentácia; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

3.
     
  Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a prítomné na územiach členských štátov od roku 2031 v prípade ktorejkoľvek z kategórií pôdy uvedenej v odseku 2 písmenách a) až j) a v ktoromkoľvek z týchto sektorov:

vypúšťa sa

vypúšťa sa

a)

a)

enterická fermentácia;

enterická fermentácia;

| b) | hospodárenie s maštaľným hnojom; |
| --- | --- |

b)

b)

hospodárenie s maštaľným hnojom;

hospodárenie s maštaľným hnojom;

| c) | pestovanie ryže; |
| --- | --- |

c)

c)

pestovanie ryže;

pestovanie ryže;

| d) | poľnohospodárska pôda; |
| --- | --- |

d)

d)

poľnohospodárska pôda;

poľnohospodárska pôda;

| e) | predpísané vypaľovanie saván; |
| --- | --- |

e)

e)

predpísané vypaľovanie saván;

predpísané vypaľovanie saván;

| f) | vypaľovanie poľnohospodárskych zostatkov na poliach; |
| --- | --- |

f)

f)

vypaľovanie poľnohospodárskych zostatkov na poliach;

vypaľovanie poľnohospodárskych zostatkov na poliach;

| g) | vápnenie; |
| --- | --- |

g)

g)

vápnenie;

vápnenie;

| h) | aplikácia močoviny; |
| --- | --- |

h)

h)

aplikácia močoviny;

aplikácia močoviny;

| i) | „ostatné hnojivá obsahujúce uhlík“; |
| --- | --- |

i)

i)

„ostatné hnojivá obsahujúce uhlík“;

„ostatné hnojivá obsahujúce uhlík“;

| j) | „iné“. |
| --- | --- |

j)

j)

„iné“.

„iné“.

Pozmeňujúce návrhy 97 a 50cp2

Pozmeňujúce návrhy 97 a 50cp2

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov predstavuje 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet cieľov členských štátov stanovených v súlade s odsekom 3 tohto článku a vychádza z priemeru údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018. | 2.   Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov
  v sektore využívania pôdy, zmien využívania pôdy a lesného hospodárstva
  predstavuje
  aspoň
  310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet cieľov členských štátov stanovených v súlade s odsekom 3 tohto článku a vychádza z priemeru údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018.
  Tento cieľ sa ďalej posilní ďalšími opatreniami a iniciatívami na úrovni Únie na podporu uhlíkového poľnohospodárstva. Takéto opatrenia a iniciatívy, ako aj metodika výpočtu cieľov a ich rozdelenia medzi členské štáty sa doplnia do tohto nariadenia jeden rok po nadobudnutí účinnosti tohto právneho predpisu. |
| Každý členský štát musí s prihliadnutím na nástroje flexibility stanovené v článkoch 12
  a 13
  a 13b zabezpečiť, aby ročný súčet jeho emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na jeho území a vo všetkých kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písmenách a) až j) v žiadnom roku v období 2026 až 2030 neprekročil limit stanovený na základe lineárnej trajektórie, ktorá sa skončí v roku 2030 na cieľovej hodnote stanovenej pre daný členský štát v prílohe IIa. Lineárna trajektória členského štátu sa začne v roku 2022. | Každý členský štát musí s prihliadnutím na nástroje flexibility stanovené v článkoch 12 a 13b zabezpečiť, aby ročný súčet jeho emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na jeho území a vo všetkých kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písmenách a) až j) v žiadnom roku v období 2026 až 2030 neprekročil limit stanovený na základe lineárnej trajektórie, ktorá sa skončí v roku 2030 na cieľovej hodnote stanovenej pre daný členský štát v prílohe IIa. Lineárna trajektória členského štátu sa začne v roku 2022. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov predstavuje 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet cieľov členských štátov stanovených v súlade s odsekom 3 tohto článku a vychádza z priemeru údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018.

2.   Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov
  v sektore využívania pôdy, zmien využívania pôdy a lesného hospodárstva
  predstavuje
  aspoň
  310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet cieľov členských štátov stanovených v súlade s odsekom 3 tohto článku a vychádza z priemeru údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018.
  Tento cieľ sa ďalej posilní ďalšími opatreniami a iniciatívami na úrovni Únie na podporu uhlíkového poľnohospodárstva. Takéto opatrenia a iniciatívy, ako aj metodika výpočtu cieľov a ich rozdelenia medzi členské štáty sa doplnia do tohto nariadenia jeden rok po nadobudnutí účinnosti tohto právneho predpisu.

Každý členský štát musí s prihliadnutím na nástroje flexibility stanovené v článkoch 12
  a 13
  a 13b zabezpečiť, aby ročný súčet jeho emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na jeho území a vo všetkých kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písmenách a) až j) v žiadnom roku v období 2026 až 2030 neprekročil limit stanovený na základe lineárnej trajektórie, ktorá sa skončí v roku 2030 na cieľovej hodnote stanovenej pre daný členský štát v prílohe IIa. Lineárna trajektória členského štátu sa začne v roku 2022.

a 13

Každý členský štát musí s prihliadnutím na nástroje flexibility stanovené v článkoch 12 a 13b zabezpečiť, aby ročný súčet jeho emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na jeho území a vo všetkých kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písmenách a) až j) v žiadnom roku v období 2026 až 2030 neprekročil limit stanovený na základe lineárnej trajektórie, ktorá sa skončí v roku 2030 na cieľovej hodnote stanovenej pre daný členský štát v prílohe IIa. Lineárna trajektória členského štátu sa začne v roku 2022.

Pozmeňujúci návrh 51

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komisia prijme
  vykonávacie
  akty, v ktorých pre každý členský štát stanoví na každý rok v období 2026 až 2029 ročné ciele založené na lineárnej trajektórii čistých odstránených emisií skleníkových plynov vyjadrených v tonách ekvivalentu CO2. Tieto národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi. Hodnota zodpovedajúca 310 miliónom ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá predstavuje súčet cieľov pre členské štáty stanovených v prílohe IIa, môže byť predmetom technickej opravy v dôsledku zmeny metodiky zo strany členských štátov. V týchto
  vykonávacích
  aktoch sa stanoví metóda určenia technickej opravy, ktorá sa má pripočítať k cieľom členských štátov. Na účely týchto
  vykonávacích
  aktov vykoná Komisia komplexné preskúmanie najaktuálnejších národných inventarizačných údajov za roky 2021, 2022 a 2023, ktoré jej predložili členské štáty podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999. | 3.   Komisia prijme
  delegované
  akty
  v súlade s článkom 16 na doplnenie tohto nariadenia
  , v ktorých pre každý členský štát stanoví na každý rok v období 2026 až 2029 ročné ciele
  pre sektor LULUCF
  založené na lineárnej trajektórii čistých odstránených emisií skleníkových plynov vyjadrených v tonách ekvivalentu CO2. Tieto národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi. Hodnota zodpovedajúca
  aspoň
  310 miliónom ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá predstavuje súčet cieľov pre členské štáty stanovených v prílohe IIa, môže byť predmetom technickej opravy v dôsledku zmeny metodiky zo strany členských štátov
  , a to na základe nezávislého odborného preskúmania, ktorým sa potvrdí nevyhnutnosť a primeranosť technickej opravy na základe zvýšenej presnosti monitorovaných a nahlasovaných údajov
  . V týchto
  delegovaných
  aktoch sa stanoví
  a zverejní
  metóda určenia technickej opravy, ktorá sa má pripočítať k cieľom členských štátov
  , ako aj metóda nezávislého odborného preskúmania
  . Na účely týchto
  delegovaných
  aktov vykoná Komisia komplexné preskúmanie najaktuálnejších národných inventarizačných údajov za roky 2021, 2022 a 2023, ktoré jej predložili členské štáty podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16a. | |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Komisia prijme
  vykonávacie
  akty, v ktorých pre každý členský štát stanoví na každý rok v období 2026 až 2029 ročné ciele založené na lineárnej trajektórii čistých odstránených emisií skleníkových plynov vyjadrených v tonách ekvivalentu CO2. Tieto národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi. Hodnota zodpovedajúca 310 miliónom ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá predstavuje súčet cieľov pre členské štáty stanovených v prílohe IIa, môže byť predmetom technickej opravy v dôsledku zmeny metodiky zo strany členských štátov. V týchto
  vykonávacích
  aktoch sa stanoví metóda určenia technickej opravy, ktorá sa má pripočítať k cieľom členských štátov. Na účely týchto
  vykonávacích
  aktov vykoná Komisia komplexné preskúmanie najaktuálnejších národných inventarizačných údajov za roky 2021, 2022 a 2023, ktoré jej predložili členské štáty podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

3.   Komisia prijme
  delegované
  akty
  v súlade s článkom 16 na doplnenie tohto nariadenia
  , v ktorých pre každý členský štát stanoví na každý rok v období 2026 až 2029 ročné ciele
  pre sektor LULUCF
  založené na lineárnej trajektórii čistých odstránených emisií skleníkových plynov vyjadrených v tonách ekvivalentu CO2. Tieto národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi. Hodnota zodpovedajúca
  aspoň
  310 miliónom ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá predstavuje súčet cieľov pre členské štáty stanovených v prílohe IIa, môže byť predmetom technickej opravy v dôsledku zmeny metodiky zo strany členských štátov
  , a to na základe nezávislého odborného preskúmania, ktorým sa potvrdí nevyhnutnosť a primeranosť technickej opravy na základe zvýšenej presnosti monitorovaných a nahlasovaných údajov
  . V týchto
  delegovaných
  aktoch sa stanoví
  a zverejní
  metóda určenia technickej opravy, ktorá sa má pripočítať k cieľom členských štátov
  , ako aj metóda nezávislého odborného preskúmania
  . Na účely týchto
  delegovaných
  aktov vykoná Komisia komplexné preskúmanie najaktuálnejších národných inventarizačných údajov za roky 2021, 2022 a 2023, ktoré jej predložili členské štáty podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16a.

Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16a.

Pozmeňujúci návrh 108

Pozmeňujúci návrh 108

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ak sú členské štáty ochotné ísť nad rámec svojich cieľov, nabádajú sa, aby to urobili. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.
     
  Ak sú členské štáty ochotné ísť nad rámec svojich cieľov, nabádajú sa, aby to urobili.

Pozmeňujúci návrh 53

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 3 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty prijmú potrebné opatrenia na úrovni Únie, resp. na vnútroštátnej úrovni, aby od roku 2031 pokračovali v zvyšovaní čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva s cieľom prispieť k vykonávaniu článku 5 ods. 1 Parížskej dohody a zabezpečiť udržateľný a predvídateľný dlhodobý prínos prírodných záchytov k cieľu Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a následne k cieľu dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119. |
| | Komisia do 1. januára 2025 po zohľadnení poradenstva Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy a rozpočtu Únie pre skleníkové plyny stanoveného v nariadení (EÚ) 2021/1119 a na základe integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených členskými štátmi do 30. júna 2024 podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 predloží návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom stanoviť ciele Únie a členských štátov týkajúce sa čistého odstraňovania skleníkových plynov v oblasti využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva aspoň na roky 2035, 2040, 2045 a 2050. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3b.
     
  Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty prijmú potrebné opatrenia na úrovni Únie, resp. na vnútroštátnej úrovni, aby od roku 2031 pokračovali v zvyšovaní čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva s cieľom prispieť k vykonávaniu článku 5 ods. 1 Parížskej dohody a zabezpečiť udržateľný a predvídateľný dlhodobý prínos prírodných záchytov k cieľu Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a následne k cieľu dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119.

Komisia do 1. januára 2025 po zohľadnení poradenstva Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy a rozpočtu Únie pre skleníkové plyny stanoveného v nariadení (EÚ) 2021/1119 a na základe integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených členskými štátmi do 30. júna 2024 podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 predloží návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom stanoviť ciele Únie a členských štátov týkajúce sa čistého odstraňovania skleníkových plynov v oblasti využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva aspoň na roky 2035, 2040, 2045 a 2050.

Komisia do 1. januára 2025 po zohľadnení poradenstva Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy a rozpočtu Únie pre skleníkové plyny stanoveného v nariadení (EÚ) 2021/1119 a na základe integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených členskými štátmi do 30. júna 2024 podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 predloží návrh na zmenu tohto nariadenia s cieľom stanoviť ciele Únie a členských štátov týkajúce sa čistého odstraňovania skleníkových plynov v oblasti využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva aspoň na roky 2035, 2040, 2045 a 2050.

Pozmeňujúci návrh 54

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   
  Cieľom je zabezpečiť, aby sa do roku 2035 podarilo v prípade celoúnijných emisií skleníkových plynov v sektoroch uvedených v článku 2 ods. 3 písm. a) až j) dosiahnuť čistú nulovú bilanciu a aby Únia následne dosiahne záporné emisie. Únia a členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia, vďaka ktorým bude možné tento cieľ do roku 2035 kolektívne dosiahnuť. Komisia do 31. decembra 2025
  a 
  na základe integrovaných národných energetických
  a 
  klimatických plánov, ktoré jednotlivé členské štáty podľa článku 14
  nariadenia (EÚ) 2018/
  1999 predložia do 30. júna 2024, navrhne príspevok každého členského štátu k zníženiu čistých
  emisií.“; | 4.   
  Komisia do 31. decembra 2024
  ,
  na základe integrovaných národných správ o pokroku
  v 
  oblasti energetiky a klímy a integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré jednotlivé členské štáty podľa článkov 14
  a 
  17 nariadenia (EÚ
  )
  2018/1999 predložia do uvedeného dátumu,
  a 
  pri zohľadnení odporúčaní Európskeho vedeckého poradného výboru pre zmenu klímy
  a 
  rozpočtu Únie na skleníkové plyny stanoveného v nariadení (EÚ) 2021/1119
  ,
  predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku dosiahnutom pri zvyšovaní čistých emisií skleníkových plynov z ornej pôdy, trávnych porastov
  a 
  mokradí v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia
  a 
  pri znižovaní emisií skleníkových plynov z poľnohospodárstva v rozsahu pôsobnosti
  nariadenia (EÚ) 2018/
  842 a posúdi, či sú súčasné trendy a budúce prognózy v súlade s cieľom dosiahnuť dlhodobé zníženie
  emisií
  skleníkových plynov vo všetkých sektoroch v súlade s cieľom klimatickej neutrality Únie a priebežnými cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119
  . |
| | Táto správa obsahuje posúdenie vplyvu, v ktorom sa preskúmajú možnosti vrátane národných cieľov a na zabezpečenie spravodlivého príspevku každého sektora a každého členského štátu k cieľu Únie v oblasti klimatickej neutrality a k priebežným cieľom Únie v oblasti klímy stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119, pričom sa zohľadnia ciele aktualizovanej stratégie pre biohospodárstvo na rok 2018, udržateľná miestna výroba potravín a potravinová bezpečnosť, stratégia „Z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity, pripravované právne predpisy o udržateľnom potravinovom systéme, posúdia sa synergie a obchodné kompromisy urýchleného nahrádzania fosílnych palív bioproduktmi a posúdia sa vplyvy až na úroveň poľnohospodárskych podnikov. |
| | V nadväznosti na túto správu Komisia predloží legislatívne návrhy, ak to vyhodnotí ako vhodné na zabezpečenie príspevkov všetkých odvetví v súlade s cieľom klimatickej neutrality Únie a priebežnými cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   
  Cieľom je zabezpečiť, aby sa do roku 2035 podarilo v prípade celoúnijných emisií skleníkových plynov v sektoroch uvedených v článku 2 ods. 3 písm. a) až j) dosiahnuť čistú nulovú bilanciu a aby Únia následne dosiahne záporné emisie. Únia a členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia, vďaka ktorým bude možné tento cieľ do roku 2035 kolektívne dosiahnuť. Komisia do 31. decembra 2025
  a 
  na základe integrovaných národných energetických
  a 
  klimatických plánov, ktoré jednotlivé členské štáty podľa článku 14
  nariadenia (EÚ) 2018/
  1999 predložia do 30. júna 2024, navrhne príspevok každého členského štátu k zníženiu čistých
  emisií.“;

4.   
  Komisia do 31. decembra 2024
  ,
  na základe integrovaných národných správ o pokroku
  v 
  oblasti energetiky a klímy a integrovaných národných energetických a klimatických plánov, ktoré jednotlivé členské štáty podľa článkov 14
  a 
  17 nariadenia (EÚ
  )
  2018/1999 predložia do uvedeného dátumu,
  a 
  pri zohľadnení odporúčaní Európskeho vedeckého poradného výboru pre zmenu klímy
  a 
  rozpočtu Únie na skleníkové plyny stanoveného v nariadení (EÚ) 2021/1119
  ,
  predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku dosiahnutom pri zvyšovaní čistých emisií skleníkových plynov z ornej pôdy, trávnych porastov
  a 
  mokradí v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia
  a 
  pri znižovaní emisií skleníkových plynov z poľnohospodárstva v rozsahu pôsobnosti
  nariadenia (EÚ) 2018/
  842 a posúdi, či sú súčasné trendy a budúce prognózy v súlade s cieľom dosiahnuť dlhodobé zníženie
  emisií
  skleníkových plynov vo všetkých sektoroch v súlade s cieľom klimatickej neutrality Únie a priebežnými cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119
  .

Táto správa obsahuje posúdenie vplyvu, v ktorom sa preskúmajú možnosti vrátane národných cieľov a na zabezpečenie spravodlivého príspevku každého sektora a každého členského štátu k cieľu Únie v oblasti klimatickej neutrality a k priebežným cieľom Únie v oblasti klímy stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119, pričom sa zohľadnia ciele aktualizovanej stratégie pre biohospodárstvo na rok 2018, udržateľná miestna výroba potravín a potravinová bezpečnosť, stratégia „Z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity, pripravované právne predpisy o udržateľnom potravinovom systéme, posúdia sa synergie a obchodné kompromisy urýchleného nahrádzania fosílnych palív bioproduktmi a posúdia sa vplyvy až na úroveň poľnohospodárskych podnikov.

Táto správa obsahuje posúdenie vplyvu, v ktorom sa preskúmajú možnosti vrátane národných cieľov a na zabezpečenie spravodlivého príspevku každého sektora a každého členského štátu k cieľu Únie v oblasti klimatickej neutrality a k priebežným cieľom Únie v oblasti klímy stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119, pričom sa zohľadnia ciele aktualizovanej stratégie pre biohospodárstvo na rok 2018, udržateľná miestna výroba potravín a potravinová bezpečnosť, stratégia „Z farmy na stôl“ a stratégie v oblasti biodiverzity, pripravované právne predpisy o udržateľnom potravinovom systéme, posúdia sa synergie a obchodné kompromisy urýchleného nahrádzania fosílnych palív bioproduktmi a posúdia sa vplyvy až na úroveň poľnohospodárskych podnikov.

V nadväznosti na túto správu Komisia predloží legislatívne návrhy, ak to vyhodnotí ako vhodné na zabezpečenie príspevkov všetkých odvetví v súlade s cieľom klimatickej neutrality Únie a priebežnými cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119.

V nadväznosti na túto správu Komisia predloží legislatívne návrhy, ak to vyhodnotí ako vhodné na zabezpečenie príspevkov všetkých odvetví v súlade s cieľom klimatickej neutrality Únie a priebežnými cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119.

Pozmeňujúci návrh 55

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 – odsek 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Pri prijímaní opatrení na splnenie svojich vnútroštátnych cieľov uvedených v odseku 2 členské štáty zohľadnia zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ a minimálne záruky v zmysle článkov 17 a 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852

   (1a)

  , pričom zohľadnia zásady zakotvené v Európskom pilieri sociálnych práv. Komisia vydá usmernenia na určenie spoločných pravidiel a metodík na dosiahnutie cieľa stanoveného v tomto odseku. Komisia je tiež splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením minimálnych kritérií na začlenenie monitorovania biodiverzity do systémov monitorovania pôdy. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4a.
     
  Pri prijímaní opatrení na splnenie svojich vnútroštátnych cieľov uvedených v odseku 2 členské štáty zohľadnia zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ a minimálne záruky v zmysle článkov 17 a 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852

   (1a)

  , pričom zohľadnia zásady zakotvené v Európskom pilieri sociálnych práv. Komisia vydá usmernenia na určenie spoločných pravidiel a metodík na dosiahnutie cieľa stanoveného v tomto odseku. Komisia je tiež splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením minimálnych kritérií na začlenenie monitorovania biodiverzity do systémov monitorovania pôdy.

Pozmeňujúci návrh 57

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a. | Vkladá sa tento článok 4a: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.

3a.

Vkladá sa tento článok 4a:

„Článok 4a

„Článok 4a

Finančná podpora a spravodlivá transformácia na zvýšenie opatrení na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu v sektore LULUCF

Finančná podpora a spravodlivá transformácia na zvýšenie opatrení na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu v sektore LULUCF

1.
     
  Do ... [štyri mesiace po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi dostupnosť a súlad všetkých existujúcich finančných nástrojov Únie na zvýšenie zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu v sektore LULUCF, aby sa prispelo k cieľom stanoveným v súlade s článkom 4 ods. 3 v súlade s článkom 4 ods. 4a. V tejto správe Komisia v prípade potreby vydá odporúčania členským štátom, ako je potrebné zmeniť ich strategické plány SPP podľa článku 120 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115 s cieľom poskytnúť potrebnú a na mieru šitú finančnú podporu vlastníkom pôdy a lesov alebo pôdnym a lesným hospodárom na dosiahnutie cieľov stanovených podľa článku 4 ods. 3 v súlade s článkom 4 ods. 4a, pričom prioritou je podpora ekosystémových prístupov v lesoch, na poľnohospodárskej pôde a podpora agrolesníctva. V týchto odporúčaniach sa zohľadní potreba zabezpečiť trvalosť odstránených množstiev, ktoré vznikajú pomocou takejto finančnej podpory, a riziko, že sa tieto odstránené množstvá kedykoľvek uvoľnia do atmosféry, či už náhodne alebo úmyselne.

2.
     
  Ak členské štáty využívajú verejné príjmy získané z obchodovania s emisnými kvótami v rámci EU ETS formou aukcie podľa smernice 2003/87/ES na podporu opatrení na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu, ktoré prijali vlastníci pôdy a lesov alebo pôdni a lesní hospodári na dosiahnutie cieľov stanovených podľa článku 4 ods. 3 v súlade s článkom 4 ods. 4a, uprednostňuje sa podpora ekosystémových prístupov v lesoch a na poľnohospodárskej pôde. Projekty sa vyberajú na základe objektívnych, vedecky podložených a transparentných spoločných kritérií a odmeňujú sa postupy, ktorých prínos pre klímu a životné prostredie je vedecky dokázaný a ktoré vedú k udržateľnému a dlhodobému zvyšovaniu sekvestrácie uhlíka do pôdy a biomasy pri súčasnom zabezpečení súvisiacich prínosov pre spoločnosť.

3.
     
  Na účely odseku 3 by Komisia mala prijať usmernenia na stanovenie spoločných kritérií výberu projektov, okrem iného na základe existujúcich usmernení prijatých Komisiou. Komisia pred prijatím týchto usmernení konzultuje s Európskou vedeckou poradnou radou pre zmenu klímy uvedenou v článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119, ako aj s občianskou spoločnosťou a príslušnými zainteresovanými stranami.

4.
     
  Komisia do 31. decembra 2022 podľa potreby predloží legislatívny návrh na vytvorenie regulačného rámca pre certifikáciu vedecky podloženého, udržateľného, spoľahlivého a trvalého odstraňovania uhlíka, a to aj prostredníctvom postupov uhlíkového poľnohospodárstva, ktoré zabezpečujú environmentálnu integritu a rešpektujú ekologické zásady priaznivé pre biodiverzitu.

5.
     
  Do... [dva roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] a potom každé dva roky členské štáty vyhodnotia na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni sociálne a pracovné vplyvy, ktoré majú povinnosti stanovené v tomto nariadení v ktorejkoľvek kategórii pôdy a sektore, na ktoré sa vzťahuje článok 2, a to vrátane vplyvu na rodovú rovnosť a pracovné podmienky.“

Pozmeňujúci návrh 58

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 5 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3b. | V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3b.

3b.

V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto:

1.   Každý členský štát vypracuje a vedie účty, ktoré presne odzrkadľujú emisie a odstraňovanie pochádzajúce z kategórií započítavania pôdy uvedených v článku 2. Členské štáty zabezpečia presnosť, úplnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a transparentnosť svojich účtov a ostatných údajov poskytovaných podľa tohto nariadenia. Členské štáty označujú emisie kladným znakom (+) a odstraňovanie záporným znakom (-).

„1.   Každý členský štát vypracuje a vedie účty, ktoré presne odzrkadľujú emisie a odstraňovanie pochádzajúce z kategórií započítavania pôdy uvedených v článku 2. Členské štáty zabezpečia presnosť, úplnosť, konzistentnosť
  , verejnú dostupnosť
  , porovnateľnosť a transparentnosť svojich účtov a ostatných údajov poskytovaných podľa tohto nariadenia. Členské štáty označujú emisie kladným znakom (+) a odstraňovanie záporným znakom (-).“

Pozmeňujúci návrh 59

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 c (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 c (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 5 – odsek 4

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3c. | V článku 5 sa odsek 4 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3c.

3c.

V článku 5 sa odsek 4 nahrádza takto:

4.   Členské štáty zahrnú do svojich účtov za každú kategóriu započítavania pôdy akúkoľvek zmenu v zásobe uhlíka v prípade úložísk uhlíka uvedených v oddiele B prílohy I. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že do svojich účtov nezahrnú zmeny v zásobách uhlíka v prípade úložísk uhlíka pod podmienkou, že úložisko uhlíka nie je zdrojom. Uvedená možnosť nezahrnutia zmien v zásobách uhlíka do účtov sa však neuplatňuje na úložiská uhlíka nadzemnej biomasy, odumretého dreva a produktov z vyťaženého dreva v kategórii započítavania pôdy obhospodarovaná lesná pôda.

„4.   Členské štáty zahrnú do svojich účtov za každú kategóriu započítavania pôdy akúkoľvek zmenu v zásobe uhlíka v prípade úložísk uhlíka uvedených v oddiele B prílohy I. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že do svojich účtov nezahrnú zmeny v zásobách uhlíka v prípade úložísk uhlíka pod podmienkou, že úložisko uhlíka nie je zdrojom. Uvedená možnosť nezahrnutia zmien v zásobách uhlíka do účtov sa však neuplatňuje na úložiská uhlíka nadzemnej biomasy
  , minerálneho a organického pôdneho uhlíka
  , odumretého dreva a produktov z vyťaženého dreva v kategórii započítavania pôdy obhospodarovaná lesná pôda.“

Pozmeňujúci návrh 60

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 d (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 d (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 5 – odsek 4 – pododsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3d. | V článku 5 ods. 4 sa dopĺňa tento pododsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3d.

3d.

V článku 5 ods. 4 sa dopĺňa tento pododsek:

„Komisia najneskôr do jedného roka od [nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho nariadenia] prijme delegovaný akt, v ktorom na základe nameraných údajov stanoví rekalibrovanú hodnotu zásob uhlíka hlavných kategórií pralesov a starých lesov Únie v kategórii obhospodarovanej lesnej pôdy.

Komisia použije súbory údajov, ktoré poskytli dokončené alebo v súčasnosti prebiehajúce výskumné projekty pre príslušné typy pralesov a starých lesov, a použije iné nástroje Únie na financovanie projektov pre lesné typy s nedostatkom údajov. Ak je to relevantné, môže sa na tento účel vytvoriť špecializovaná výzva v rámci misií EÚ v programe Horizont Európa týkajúca sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu.“

Pozmeňujúci návrh 61

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 e (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 e (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 5 – odsek 5 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3e. | Do článku 5 sa vkladá tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3e.

3e.

Do článku 5 sa vkladá tento odsek:

„5a.
     
  Zber údajov sa ďalej zlepší harmonizovaným celoúniovým monitorovaním vývoja obsahu pôdneho organického uhlíka a faktorov, ktoré ovplyvňujú stav pôdy a jej zásoby uhlíka prostredníctvom každoročných prieskumov LUCAS (štatistický prieskum o využívaní pôdy/krajinnej pokrývky) uskutočnených príslušnými útvarmi Európskej komisie.“

Pozmeňujúci návrh 62

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno a

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 9 – názov

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| „Produkty slúžiace na ukladanie uhlíka;“ | Udržateľné
  produkty slúžiace na ukladanie uhlíka; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

„Produkty slúžiace na ukladanie uhlíka;“

Udržateľné
  produkty slúžiace na ukladanie uhlíka;

Udržateľné

Pozmeňujúci návrh 63

Pozmeňujúci návrh 63

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 9 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom zmeniť odsek 1 tohto článku a prílohu V doplnením nových kategórií produktov
  slúžiacich na ukladanie uhlíka (vrátane produktov
  z vyťaženého dreva), ktoré sú účinné z hľadiska sekvestrácie uhlíka,
  na základe usmernení
  IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, a pri zabezpečení environmentálnej integrity. | 2.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom zmeniť odsek 1 tohto článku a prílohu V doplnením nových kategórií produktov z vyťaženého dreva, ktoré sú účinné z hľadiska sekvestrácie uhlíka,
  za predpokladu, že metodiky pre nové kategórie sú vedecky podložené a transparentné, overiteľné, vyhýbajú sa dvojitému započítaniu a sú založené na usmerneniach
  IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, a pri zabezpečení environmentálnej integrity. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom zmeniť odsek 1 tohto článku a prílohu V doplnením nových kategórií produktov
  slúžiacich na ukladanie uhlíka (vrátane produktov
  z vyťaženého dreva), ktoré sú účinné z hľadiska sekvestrácie uhlíka,
  na základe usmernení
  IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, a pri zabezpečení environmentálnej integrity.

2.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom zmeniť odsek 1 tohto článku a prílohu V doplnením nových kategórií produktov z vyťaženého dreva, ktoré sú účinné z hľadiska sekvestrácie uhlíka,
  za predpokladu, že metodiky pre nové kategórie sú vedecky podložené a transparentné, overiteľné, vyhýbajú sa dvojitému započítaniu a sú založené na usmerneniach
  IPCC, ktoré prijala Konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo Konferencia zmluvných strán slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody, a pri zabezpečení environmentálnej integrity.

Pozmeňujúci návrh 64

Pozmeňujúci návrh 64

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 9 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | vkladá sa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

vkladá sa tento odsek:

vkladá sa tento odsek:

„2a.
     
  Do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti legislatívneho aktu týkajúceho sa regulačného rámca Únie pre certifikáciu odstraňovania uhlíka založeného na vedecky spoľahlivých požiadavkách a účtovných pravidlách, pokiaľ ide o kvalitu merania, normy monitorovania, protokoly podávania správ a prostriedky overovania, ktoré zabezpečia environmentálnu integritu a zabránia negatívnym vplyvom na biodiverzitu a ekosystémy, a v prípade, že konferencia zmluvných strán UNFCCC alebo konferencia zmluvných strán slúžiaca ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody prijme nové usmernenia IPCC, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o možných prínosoch a obchodných kompromisoch z hľadiska zmierňovania zmeny klímy, adaptácie na ňu a ochrany biodiverzity v súvislosti so začlenením produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka s dlhou životnosťou z udržateľných zdrojov, ktoré majú čistý pozitívny účinok na sekvestráciu uhlíka na základe posúdenia životného cyklu vrátane vplyvu na využívanie pôdy a zmenu využívania pôdy v súvislosti so zvýšenou ťažbou a za predpokladu, že dostupné údaje sú vedecky podložené, transparentné a overiteľné. K správe Komisie môže byť v prípade potreby priložený legislatívny návrh na príslušnú zmenu tohto nariadenia, pričom sa zabezpečí environmentálna integrita, zabráni sa dvojitému započítaniu a zabezpečí sa, aby sa prírodné zdroje využívali a recyklovali čo najdlhšie a aby sa v každej fáze prideľovali na čo najhodnotnejšie účely. Komisia zohľadní aj potrebu, aby životný cyklus produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka výrazne nenarušil plnenie iných environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852.“

Pozmeňujúci návrh 65

Pozmeňujúci návrh 65

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 – písmeno a a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 – písmeno a a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 11 – odsek - 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | pred odsek 1 sa vkladá tento odsek - 1: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

pred odsek 1 sa vkladá tento odsek - 1:

pred odsek 1 sa vkladá tento odsek - 1:

„-1.
     
  Ak Komisia zistí, že členský štát nesplnil svoj ročný cieľ stanovený v článku 4 ods. 3 počas dvoch po sebe nasledujúcich rokov, vydá tomuto členskému štátu odporúčania, v ktorých určí primerané dodatočné opatrenia v sektore LULUCF na nápravu tejto situácie. Komisia tieto odporúčania zverejní. Komisia môže tomuto členskému štátu poskytnúť aj ďalšiu technickú podporu.

Ak sa vydajú odporúčania v súlade s prvým pododsekom, dotknutý členský štát do šiestich mesiacov od prijatia odporúčaní zmení svoj národný energetický a klimatický plán a dlhodobú stratégiu uvedené v článkoch 3 a 15 nariadenia (EÚ) 2018/1999 s cieľom prijať dodatočné primerané opatrenia, pričom zohľadní odporúčania prijaté Komisiou. Tieto opatrenia musia byť riadne odôvodnené a podložené.

Ak sa vydajú odporúčania v súlade s prvým pododsekom, dotknutý členský štát do šiestich mesiacov od prijatia odporúčaní zmení svoj národný energetický a klimatický plán a dlhodobú stratégiu uvedené v článkoch 3 a 15 nariadenia (EÚ) 2018/1999 s cieľom prijať dodatočné primerané opatrenia, pričom zohľadní odporúčania prijaté Komisiou. Tieto opatrenia musia byť riadne odôvodnené a podložené.

Dotknutý členský štát oznámi Komisii revidovaný národný energetický a klimatický plán a dlhodobú stratégiu spolu s vyhlásením, v ktorom uvedie, ako navrhovaná revízia napraví nedodržanie ročných cieľov a ako boli zohľadnené odporúčania Komisie.

Dotknutý členský štát oznámi Komisii revidovaný národný energetický a klimatický plán a dlhodobú stratégiu spolu s vyhlásením, v ktorom uvedie, ako navrhovaná revízia napraví nedodržanie ročných cieľov a ako boli zohľadnené odporúčania Komisie.

Ak sa dotknutý členský štát odporúčaniami Komisie nezaoberá, Komisia zváži prijatie potrebných opatrení v súlade so zmluvami“;

Ak sa dotknutý členský štát odporúčaniami Komisie nezaoberá, Komisia zváži prijatie potrebných opatrení v súlade so zmluvami“;

Pozmeňujúci návrh 66

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 – písmeno b

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 11 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   
  Členský
  štát môže využiť: | 1.   
  Bez toho, aby bol dotknutý odsek - 1, členský
  štát môže využiť: |
| a) | všeobecné nástroje flexibility stanovené v článku 12 a |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   
  Členský
  štát môže využiť:

1.   
  Bez toho, aby bol dotknutý odsek - 1, členský
  štát môže využiť:

a)

všeobecné nástroje flexibility stanovené v článku 12 a

| a) | všeobecné nástroje flexibility stanovené v článku 12 a |
| --- | --- |

a)

všeobecné nástroje flexibility stanovené v článku 12 a

| b) | s cieľom splniť
  záväzok uvedený
  v článku 4, flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy stanovenú v článku 13 a 13b. |
| --- | --- |

b)

s cieľom splniť
  záväzok uvedený
  v článku 4, flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy stanovenú v článku 13 a 13b.

záväzok uvedený

| b) | s cieľom splniť
  záväzky a ciele uvedené
  v článku 4, flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy stanovenú v článku 13 a 
  mechanizmus stanovený v článku
  13b. |
| --- | --- |

b)

s cieľom splniť
  záväzky a ciele uvedené
  v článku 4, flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy stanovenú v článku 13 a 
  mechanizmus stanovený v článku
  13b.

záväzky a ciele uvedené

mechanizmus stanovený v článku

Fínsko môže okrem nástrojov flexibility uvedených v prvom pododseku písm. a) a b) využiť dodatočné kompenzácie podľa článku 13a.“

Fínsko môže okrem nástrojov flexibility uvedených v prvom pododseku písm. a) a b) využiť dodatočné kompenzácie podľa článku 13a.“

Pozmeňujúci návrh 67

Pozmeňujúci návrh 67

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 – písmeno b a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 – písmeno b a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 11 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | odsek 2 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

odsek 2 sa nahrádza takto:

odsek 2 sa nahrádza takto:

2.   Ak členský štát nedodržiava požiadavky na monitorovanie stanovené v článku 7 ods. 1 písm. da) nariadenia (EÚ) č. 525/2013, ústredný správca určený podľa článku 20 smernice 2003/87/ES (ďalej len „ústredný správca“) tomuto členskému štátu dočasne zakáže prevádzanie
  alebo odkladanie
  podľa článku 12 ods. 2
  a 3
  tohto nariadenia alebo využívanie flexibility týkajúcej sa obhospodarovanej lesnej pôdy podľa článku 13 tohto nariadenia.

„2.
     Ak členský štát nedodržiava požiadavky na monitorovanie stanovené v článku 7 ods. 1 písm. da) nariadenia (EÚ) č. 525/2013, ústredný správca určený podľa článku 20 smernice 2003/87/ES (ďalej len ‚ústredný správca‘) tomuto členskému štátu dočasne zakáže prevádzanie podľa článku 12 ods. 2 tohto nariadenia alebo využívanie flexibility týkajúcej sa obhospodarovanej lesnej pôdy podľa článku 13 tohto nariadenia.“

Pozmeňujúci návrh 68

Pozmeňujúci návrh 68

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 10 – písmeno -a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 10 – písmeno -a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 12 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -a) | odsek 2 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-a)

-a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

2.   Ak v členskom štáte celkové odstraňovanie prekračuje celkové emisie
  , tento členský štát môže po odpočítaní množstva zohľadneného podľa
  článku
  7 nariadenia (EÚ) 2018/842
  previesť zvyšné množstvo odstraňovania na iný členský štát. Prevedené množstvo sa zohľadní pri posudzovaní toho, či prijímajúci členský štát dodržiava svoj záväzok podľa článku 4 tohto nariadenia.

„2.
     Ak v členskom štáte celkové odstraňovanie prekračuje celkové emisie
  na roky 2021 až 2025 alebo ak čisté odstraňovanie emisií skleníkových plynov v členskom štáte prekročí ročný cieľ stanovený v
   článku
  4 ods. 3, tento členský štát môže
  previesť zvyšné množstvo odstraňovania na iný členský štát
  za predpokladu, že prijímajúci členský štát zaplatí príspevok, ktorý sa rovná aspoň priemeru záverečných cien kvót EU ETS na spoločnej aukčnej platforme počas roka, na ktorý sa prevod vzťahuje
  . Prevedené množstvo sa zohľadní pri posudzovaní toho, či prijímajúci členský štát dodržiava svoj záväzok
  a ciele
  podľa článku 4 tohto nariadenia.“

Pozmeňujúci návrh 69

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 10 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 10 – písmeno b

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 12 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Členské štáty
  môžu použiť
  príjmy vytvorené prevodmi v zmysle odseku 2 na
  riešenie
  zmeny klímy v Únii alebo v tretích krajinách a o 
  všetkých takýchto
  prijatých opatreniach
  musia Komisiu informovať
  . | 5.   Členské štáty
  použijú všetky
  príjmy vytvorené prevodmi v zmysle odseku 2 na
  financovanie opatrení na zmiernenie
  zmeny klímy
  a adaptáciu na ňu v sektore LULUCF
  v Únii alebo v tretích krajinách
  vrátane ekosystémových prístupov, pričom zohľadnia zásadu „nespôsobovať významnú škodu“
  a 
  minimálne záruky stanovené v článkoch 17 a 18 nariadenia (EÚ) 2020/852. Členské štáty informujú Komisiu
  o 
  použití týchto príjmov a o
   prijatých opatreniach
  v správach uvedených v článku 19 nariadenia (EÚ) 2018/1999
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Členské štáty
  môžu použiť
  príjmy vytvorené prevodmi v zmysle odseku 2 na
  riešenie
  zmeny klímy v Únii alebo v tretích krajinách a o 
  všetkých takýchto
  prijatých opatreniach
  musia Komisiu informovať
  .

5.   Členské štáty
  použijú všetky
  príjmy vytvorené prevodmi v zmysle odseku 2 na
  financovanie opatrení na zmiernenie
  zmeny klímy
  a adaptáciu na ňu v sektore LULUCF
  v Únii alebo v tretích krajinách
  vrátane ekosystémových prístupov, pričom zohľadnia zásadu „nespôsobovať významnú škodu“
  a 
  minimálne záruky stanovené v článkoch 17 a 18 nariadenia (EÚ) 2020/852. Členské štáty informujú Komisiu
  o 
  použití týchto príjmov a o
   prijatých opatreniach
  v správach uvedených v článku 19 nariadenia (EÚ) 2018/1999
  .

Pozmeňujúci návrh 70

Pozmeňujúci návrh 70

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 11

Článok 1 – odsek 1 – bod 11

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 13 | Článok 13 |
| Flexibilita týkajúca sa obhospodarovanej lesnej pôdy | Flexibilita týkajúca sa obhospodarovanej lesnej pôdy |
| 1.   Ak v členskom štáte v období 2021 až 2025 celkové emisie prekračujú celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 [pri započítavaní v súlade s týmto nariadením], tento členský štát môže na dosiahnutie súladu s článkom 4 ods. 1 využiť flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy stanovenú v tomto článku. | 1.   Ak v členskom štáte v období 2021 až 2025 celkové emisie prekračujú celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 [pri započítavaní v súlade s týmto nariadením], tento členský štát môže na dosiahnutie súladu s článkom 4 ods. 1 využiť flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy stanovenú v tomto článku. |
| 2.   Ak je v období 2021 až 2025 výsledok výpočtu uvedeného v článku 8 ods. 1 kladný, dotknutý členský štát je oprávnený kompenzovať emisie vyplývajúce z daného výpočtu za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: | 2.   Ak je v období 2021 až 2025 výsledok výpočtu uvedeného v článku 8 ods. 1 kladný, dotknutý členský štát je oprávnený kompenzovať emisie vyplývajúce z daného výpočtu za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: |
| a) | členský štát do svojej stratégie predloženej v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia lesných záchytov a rezervoárov; a |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 13

Článok 13

Flexibilita týkajúca sa obhospodarovanej lesnej pôdy

Flexibilita týkajúca sa obhospodarovanej lesnej pôdy

1.   Ak v členskom štáte v období 2021 až 2025 celkové emisie prekračujú celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 [pri započítavaní v súlade s týmto nariadením], tento členský štát môže na dosiahnutie súladu s článkom 4 ods. 1 využiť flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy stanovenú v tomto článku.

1.   Ak v členskom štáte v období 2021 až 2025 celkové emisie prekračujú celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 [pri započítavaní v súlade s týmto nariadením], tento členský štát môže na dosiahnutie súladu s článkom 4 ods. 1 využiť flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy stanovenú v tomto článku.

2.   Ak je v období 2021 až 2025 výsledok výpočtu uvedeného v článku 8 ods. 1 kladný, dotknutý členský štát je oprávnený kompenzovať emisie vyplývajúce z daného výpočtu za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

2.   Ak je v období 2021 až 2025 výsledok výpočtu uvedeného v článku 8 ods. 1 kladný, dotknutý členský štát je oprávnený kompenzovať emisie vyplývajúce z daného výpočtu za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

a)

členský štát do svojej stratégie predloženej v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia lesných záchytov a rezervoárov; a

| a) | členský štát do svojej stratégie predloženej v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia lesných záchytov a rezervoárov
  spôsobom, ktorý prispieva k zvýšeniu biodiverzity a zníženiu zraniteľnosti pôdy v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov
  ; a |
| --- | --- |

a)

členský štát do svojej stratégie predloženej v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia lesných záchytov a rezervoárov
  spôsobom, ktorý prispieva k zvýšeniu biodiverzity a zníženiu zraniteľnosti pôdy v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov
  ; a

spôsobom, ktorý prispieva k zvýšeniu biodiverzity a zníženiu zraniteľnosti pôdy v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov

| aa) | členský štát dodržiava smernicu Rady 92/43/EHS

   (*)

  a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES

   (**)

  ; a |
| --- | --- |

aa)

aa)

členský štát dodržiava smernicu Rady 92/43/EHS

   (*)

  a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES

   (**)

  ; a

členský štát dodržiava smernicu Rady 92/43/EHS

*

a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES

**

; a

| b) | celkové emisie v rámci Únie neprekračujú v období 2021 až 2025 celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

celkové emisie v rámci Únie neprekračujú v období 2021 až 2025 celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia.

| b) | celkové emisie v rámci Únie neprekračujú v období 2021 až 2025 celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

celkové emisie v rámci Únie neprekračujú v období 2021 až 2025 celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia.

Komisia pri posudzovaní toho, či v rámci Únie celkové emisie prekračujú celkové odstránené množstvá emisií uvedené v prvom pododseku písm. b), zabezpečí, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu zo strany členských štátov, najmä pri uplatňovaní nástrojov flexibility stanovených v článku 12 tohto nariadenia a v článku 7 ods. 1 alebo článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842.

Komisia pri posudzovaní toho, či v rámci Únie celkové emisie prekračujú celkové odstránené množstvá emisií uvedené v prvom pododseku písm. b), zabezpečí, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu zo strany členských štátov, najmä pri uplatňovaní nástrojov flexibility stanovených v článku 12 tohto nariadenia a v článku 7 ods. 1 alebo článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842.

3.   Kompenzácia uvedená v odseku 2 sa môže vzťahovať len na záchyty započítané ako emisie oproti lesnej referenčnej úrovni uvedeného členského štátu, pričom nesmie presiahnuť 50 % maximálnej výšky kompenzácie pre dotknutý členský štát stanovenej na obdobie 2021 až 2025 v prílohe VII.

3.   Kompenzácia uvedená v odseku 2 sa môže vzťahovať len na záchyty započítané ako emisie oproti lesnej referenčnej úrovni uvedeného členského štátu, pričom nesmie presiahnuť 50 % maximálnej výšky kompenzácie pre dotknutý členský štát stanovenej na obdobie 2021 až 2025 v prílohe VII.

4.   Členské štáty musia Komisii predložiť dôkazy o vplyve prírodných škodlivých činiteľov vypočítanom podľa prílohy VI, aby boli oprávnené na kompenzáciu zvyšných záchytov, ktoré sa započítali ako emisie oproti lesnej referenčnej úrovni, a to až do plnej výšky kompenzácie nevyužitej inými členskými štátmi stanovenej v prílohe VII na obdobie 2021 až 2025. V prípade, že žiadosť o kompenzáciu presahuje výšku nevyužitej kompenzácie, ktorá je k dispozícii, daná kompenzácia sa proporčne rozdelí medzi dotknuté členské štáty.“

4.   Členské štáty musia Komisii predložiť dôkazy o vplyve prírodných škodlivých činiteľov vypočítanom podľa prílohy VI
  a opatrenia, ktoré plánujú prijať na zabránenie podobným účinkom v budúcnosti alebo ich zmiernenie
  , aby boli oprávnené na kompenzáciu zvyšných záchytov, ktoré sa započítali ako emisie oproti lesnej referenčnej úrovni, a to až do plnej výšky kompenzácie nevyužitej inými členskými štátmi stanovenej v prílohe VII na obdobie 2021 až 2025. V prípade, že žiadosť o kompenzáciu presahuje výšku nevyužitej kompenzácie, ktorá je k dispozícii, daná kompenzácia sa proporčne rozdelí medzi dotknuté členské štáty.
  Komisia zverejní dôkazy predložené členskými štátmi.“;

Pozmeňujúce návrhy 94 a 98

Pozmeňujúce návrhy 94 a 98

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 13

Článok 1 – odsek 1 – bod 13

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 13 b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 13b | Článok 13b |
| Mechanizmus
  flexibility týkajúci sa využívania pôdy
  na obdobie 2026 až 2030 | Mechanizmus
  pre škodlivé prírodné činitele
  na obdobie 2026 až 2030 |
| 1.   Za podmienky
  splnenia
  cieľa Únie uvedeného v článku 4 ods. 2 sa v registri Únie zriadenom podľa článku 40 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zavádza mechanizmus
  flexibility týkajúci sa využívania pôdy
  , ktorý zodpovedá množstvu do 178 miliónov ton ekvivalentu CO2. Mechanizmus
  flexibility
  slúži ako doplnok k nástrojom flexibility stanoveným v článku 12. | 1.   
  Za podmienky dosiahnutia
  cieľa Únie uvedeného v článku 4 ods. 2 sa v registri Únie zriadenom podľa článku 40 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zavádza mechanizmus
  zodpovedajúci
  množstvu do 178 miliónov ton ekvivalentu CO2

  s cieľom zohľadniť vplyv škodlivých prírodných činiteľov, alebo ak sa uvedené škodlivé prírodné činitele nedali predvídať alebo im nebolo možné zabrániť, najmä vykonaním úprav.
  Mechanizmus slúži ako doplnok k nástrojom flexibility stanoveným v článku 12. |
| 2.   Ak je v období 2026 až 2030 rozdiel medzi ročným súčtom emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území členského štátu a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j), ako aj zodpovedajúci cieľ kladný, započítaný a nahlásený v súlade s týmto nariadením, daný členský štát môže využiť
  flexibilitu stanovenú
  v tomto článku a splniť tak svoj cieľ stanovený podľa článku 4 ods. 2. | 2.   Ak je v období 2026 až 2030 rozdiel medzi ročným súčtom emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území členského štátu a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j), ako aj zodpovedajúci cieľ kladný, započítaný a nahlásený v súlade s týmto nariadením, daný členský štát môže využiť
  mechanizmus stanovený
  v tomto článku a splniť tak svoj cieľ stanovený podľa článku 4 ods. 2. |
| 3.   Ak je v období 2026 až 2030 výsledok výpočtu uvedeného v odseku 2 kladný,
  dotknutý
  členský štát
  je oprávnený kompenzovať nadmerné emisie
  za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: | 3.   Ak je v období 2026 až 2030 výsledok výpočtu uvedeného v odseku 2
  kladný, členský štát môže použiť mechanizmus stanovený v tomto článku
  za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky: |
| | -a) | členský štát poskytol Komisii dostatok dôkazov o tom, že pozitívny výsledok priamo súvisí s vplyvom škodlivých prírodných činiteľov vypočítaným podľa prílohy VI. Komisia zverejní dôkazy predložené členskými štátmi a môže zamietnuť dôkazy, ktoré poskytol členský štát, ak ich po overení informácií prijatých od členského štátu posúdi ako nedostatočne odôvodnené alebo neprimerané a; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 13b

Článok 13b

Mechanizmus
  flexibility týkajúci sa využívania pôdy
  na obdobie 2026 až 2030

flexibility týkajúci sa využívania pôdy

Mechanizmus
  pre škodlivé prírodné činitele
  na obdobie 2026 až 2030

pre škodlivé prírodné činitele

1.   Za podmienky
  splnenia
  cieľa Únie uvedeného v článku 4 ods. 2 sa v registri Únie zriadenom podľa článku 40 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zavádza mechanizmus
  flexibility týkajúci sa využívania pôdy
  , ktorý zodpovedá množstvu do 178 miliónov ton ekvivalentu CO2. Mechanizmus
  flexibility
  slúži ako doplnok k nástrojom flexibility stanoveným v článku 12.

1.   
  Za podmienky dosiahnutia
  cieľa Únie uvedeného v článku 4 ods. 2 sa v registri Únie zriadenom podľa článku 40 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zavádza mechanizmus
  zodpovedajúci
  množstvu do 178 miliónov ton ekvivalentu CO2

  s cieľom zohľadniť vplyv škodlivých prírodných činiteľov, alebo ak sa uvedené škodlivé prírodné činitele nedali predvídať alebo im nebolo možné zabrániť, najmä vykonaním úprav.
  Mechanizmus slúži ako doplnok k nástrojom flexibility stanoveným v článku 12.

2.   Ak je v období 2026 až 2030 rozdiel medzi ročným súčtom emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území členského štátu a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j), ako aj zodpovedajúci cieľ kladný, započítaný a nahlásený v súlade s týmto nariadením, daný členský štát môže využiť
  flexibilitu stanovenú
  v tomto článku a splniť tak svoj cieľ stanovený podľa článku 4 ods. 2.

2.   Ak je v období 2026 až 2030 rozdiel medzi ročným súčtom emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území členského štátu a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j), ako aj zodpovedajúci cieľ kladný, započítaný a nahlásený v súlade s týmto nariadením, daný členský štát môže využiť
  mechanizmus stanovený
  v tomto článku a splniť tak svoj cieľ stanovený podľa článku 4 ods. 2.

3.   Ak je v období 2026 až 2030 výsledok výpočtu uvedeného v odseku 2 kladný,
  dotknutý
  členský štát
  je oprávnený kompenzovať nadmerné emisie
  za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

3.   Ak je v období 2026 až 2030 výsledok výpočtu uvedeného v odseku 2
  kladný, členský štát môže použiť mechanizmus stanovený v tomto článku
  za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

-a)

-a)

členský štát poskytol Komisii dostatok dôkazov o tom, že pozitívny výsledok priamo súvisí s vplyvom škodlivých prírodných činiteľov vypočítaným podľa prílohy VI. Komisia zverejní dôkazy predložené členskými štátmi a môže zamietnuť dôkazy, ktoré poskytol členský štát, ak ich po overení informácií prijatých od členského štátu posúdi ako nedostatočne odôvodnené alebo neprimerané a;

| a) | členský štát
  do svojho aktualizovaného integrovaného národného energetického
  a 
  klimatického plánu predloženého
  podľa článku
  14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne
  opatrenia na
  zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia
  všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči
  prírodným
  škodlivým činiteľom; |
| --- | --- |

a)

členský štát
  do svojho aktualizovaného integrovaného národného energetického
  a 
  klimatického plánu predloženého
  podľa článku
  14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne
  opatrenia na
  zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia
  všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči
  prírodným
  škodlivým činiteľom;

do svojho aktualizovaného integrovaného národného energetického

klimatického plánu predloženého

14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne

zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia

prírodným

| a) | členský štát
  účinne revidoval svoj integrovaný národný energetický a klimatický plán a dlhodobú stratégiu
  podľa článku
  11 ods. - 1 a prijal nové opatrenia na zlepšenie všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov spôsobom, ktorý prispieva k zlepšeniu biodiverzity, a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči škodlivým prírodným činiteľom a vplyvom zmeny klímy; |
| --- | --- |

a)

členský štát
  účinne revidoval svoj integrovaný národný energetický a klimatický plán a dlhodobú stratégiu
  podľa článku
  11 ods. - 1 a prijal nové opatrenia na zlepšenie všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov spôsobom, ktorý prispieva k zlepšeniu biodiverzity, a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči škodlivým prírodným činiteľom a vplyvom zmeny klímy;

účinne revidoval svoj integrovaný národný energetický a klimatický plán a dlhodobú stratégiu

11 ods. - 1 a prijal nové opatrenia na zlepšenie všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov spôsobom, ktorý prispieva k zlepšeniu biodiverzity, a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči škodlivým prírodným činiteľom a vplyvom zmeny klímy;

| b) | členský štát vyčerpal všetky ostatné možnosti flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12 tohto nariadenia alebo článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842; |
| --- | --- |

b)

členský štát vyčerpal všetky ostatné možnosti flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12 tohto nariadenia alebo článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842;

| b) | členský štát vyčerpal všetky ostatné možnosti flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12 tohto nariadenia alebo článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842; |
| --- | --- |

b)

členský štát vyčerpal všetky ostatné možnosti flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12 tohto nariadenia alebo článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842;

| ba) | členský štát dodržiava smernice 92/43/EHS a 2009/147/ES a; |
| --- | --- |

ba)

ba)

členský štát dodržiava smernice 92/43/EHS a 2009/147/ES a;

členský štát dodržiava smernice 92/43/EHS a 2009/147/ES a;

| c) | rozdiel medzi ročným súčtom všetkých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území Únie a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) a cieľom Únie
  [310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2] je
  v období 2026 až 2030 záporný. |
| --- | --- |

c)

rozdiel medzi ročným súčtom všetkých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území Únie a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) a cieľom Únie
  [310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2] je
  v období 2026 až 2030 záporný.

[310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2

| c) | rozdiel medzi ročným súčtom všetkých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území Únie a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) a cieľom Únie
  stanoveným v článku 4 ods. 2 je po vyčerpaní všetkých ostatných možností flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12,
  v období 2026 až 2030 záporný. |
| --- | --- |

c)

rozdiel medzi ročným súčtom všetkých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území Únie a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) a cieľom Únie
  stanoveným v článku 4 ods. 2 je po vyčerpaní všetkých ostatných možností flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12,
  v období 2026 až 2030 záporný.

stanoveným v článku 4 ods. 2 je po vyčerpaní všetkých ostatných možností flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12,

Pri posudzovaní, či celkové emisie v rámci Únie prekračujú celkové množstvá odstránených emisií v zmysle prvého pododseku písm. c), Komisia na základe vplyvu prírodných škodlivých činiteľov a na základe informácií predložených členskými štátmi v súlade s odsekom 5 tohto článku určí, či zahrnie 20 % čistých odstránených emisií z obdobia 2021 až 2025, ktoré neboli odložené členskými štátmi. Komisia v tomto posúdení zároveň zabezpečí, aby sa členské štáty vyhli dvojitému započítavaniu, a to najmä pri uplatňovaní nástrojov flexibility stanovených v článku 12 tohto nariadenia a v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842.

Pri posudzovaní, či celkové emisie v rámci Únie prekračujú celkové množstvá odstránených emisií v zmysle prvého pododseku písm. c), Komisia na základe vplyvu škodlivých prírodných činiteľov a na základe informácií poskytnutých členskými štátmi v súlade s odsekom 5 tohto článku určí, či započíta 20 % čistých odstránených emisií z obdobia 2021 až 2025, ktoré neboli odložené členskými štátmi. Komisia v tomto posúdení zároveň zabezpečí, aby sa členské štáty vyhli dvojitému započítavaniu, a to najmä pri uplatňovaní nástrojov flexibility stanovených v článku 12 tohto nariadenia a v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842.

4.   Výška kompenzácie uvedenej v odseku 3 tohto článku sa môže vzťahovať len na záchyty započítané ako emisie oproti cieľu členského štátu stanovenému v prílohe IIa tohto nariadenia, pričom nesmie presiahnuť 50 % maximálnej výšky kompenzácie pre dotknutý členský štát stanovenej na obdobie 2026 až 2030 v prílohe VII.

4.   Výška kompenzácie uvedenej v odseku 3 tohto článku sa môže vzťahovať len na záchyty započítané ako emisie oproti cieľu členského štátu stanovenému v prílohe IIa tohto nariadenia, pričom nesmie presiahnuť 50 % maximálnej výšky kompenzácie pre dotknutý členský štát stanovenej na obdobie 2026 až 2030 v prílohe VII.

5.   
  Členské štáty musia Komisii predložiť dôkazy o vplyve prírodných škodlivých činiteľov vypočítanom podľa prílohy VI, aby boli oprávnené na kompenzáciu zvyšných záchytov, ktoré sa započítali ako emisie oproti cieľu predmetného členského štátu stanovenému v prílohe IIa, a to až do plnej výšky kompenzácie nevyužitej inými členskými štátmi stanovenej v prílohe VII na obdobie 2026 až 2030.
   V prípade, že žiadosť o kompenzáciu presahuje
  výšku nevyužitej kompenzácie
  ,
  ktorá
  je k dispozícii, daná kompenzácia sa proporčne rozdelí medzi dotknuté členské štáty.“

5.   V prípade, že žiadosť o kompenzáciu presahuje
  množstvo 178 miliónov ton ekvivalentu CO2, ktoré
  je k dispozícii
  v rámci mechanizmu,
  daná kompenzácia sa proporčne rozdelí medzi dotknuté členské štáty.

5a.
     
  Členské štáty sú oprávnené kompenzovať čisté záchyty alebo odstraňovanie započítané ako emisie za cieľové hodnoty stanovené pre uvedené členské štáty v článku 4 ods. 2 na obdobie rokov 2026 až 2030 až do maximálnej výšky 50 miliónov ton ekvivalentu CO2 kompenzácie nevyužitej inými členskými štátmi pre Úniu ako celok, stanovenej v prílohe VII na obdobie 2021 – 2025 po zohľadnení odseku 3 tohto článku za predpokladu, že uvedené členské štáty:

| a) | vyčerpali všetky ostatné možnosti flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12 tohto nariadenia alebo článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842, ako aj odseku 3 tohto článku, a; |
| --- | --- |

a)

a)

vyčerpali všetky ostatné možnosti flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12 tohto nariadenia alebo článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842, ako aj odseku 3 tohto článku, a;

vyčerpali všetky ostatné možnosti flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12 tohto nariadenia alebo článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842, ako aj odseku 3 tohto článku, a;

| b) | predložili Komisii dostatočné dôkazy o vplyve narušení ekosystémov spôsobených zmenou klímy, ktoré majú za následok nadmerné emisie alebo zníženie čistých záchytov spôsobom mimo ich kontroly a nebolo ho možné predvídať ani mu zabrániť, a to najmä zavedením dostatočných adaptačných opatrení na zabezpečenie odolnosti postihnutej oblasti voči zmene klímy. Komisia zverejní dôkazy poskytnuté členskými štátmi a môže zamietnuť dôkazy, ktoré poskytol niektorý členský štát, ak ich po overení informácií získaných od uvedeného členského štátu posúdi ako nedostatočne odôvodnené alebo neprimerané a; |
| --- | --- |

b)

b)

predložili Komisii dostatočné dôkazy o vplyve narušení ekosystémov spôsobených zmenou klímy, ktoré majú za následok nadmerné emisie alebo zníženie čistých záchytov spôsobom mimo ich kontroly a nebolo ho možné predvídať ani mu zabrániť, a to najmä zavedením dostatočných adaptačných opatrení na zabezpečenie odolnosti postihnutej oblasti voči zmene klímy. Komisia zverejní dôkazy poskytnuté členskými štátmi a môže zamietnuť dôkazy, ktoré poskytol niektorý členský štát, ak ich po overení informácií získaných od uvedeného členského štátu posúdi ako nedostatočne odôvodnené alebo neprimerané a;

predložili Komisii dostatočné dôkazy o vplyve narušení ekosystémov spôsobených zmenou klímy, ktoré majú za následok nadmerné emisie alebo zníženie čistých záchytov spôsobom mimo ich kontroly a nebolo ho možné predvídať ani mu zabrániť, a to najmä zavedením dostatočných adaptačných opatrení na zabezpečenie odolnosti postihnutej oblasti voči zmene klímy. Komisia zverejní dôkazy poskytnuté členskými štátmi a môže zamietnuť dôkazy, ktoré poskytol niektorý členský štát, ak ich po overení informácií získaných od uvedeného členského štátu posúdi ako nedostatočne odôvodnené alebo neprimerané a;

| c) | do svojho najnovšieho integrovaného národného energetického a klimatického plánu predloženého podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zapracovali konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne zlepšenia všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči škodlivým prírodným činiteľom v dôsledku zmeny klímy; |
| --- | --- |

c)

c)

do svojho najnovšieho integrovaného národného energetického a klimatického plánu predloženého podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zapracovali konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne zlepšenia všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči škodlivým prírodným činiteľom v dôsledku zmeny klímy;

do svojho najnovšieho integrovaného národného energetického a klimatického plánu predloženého podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zapracovali konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne zlepšenia všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči škodlivým prírodným činiteľom v dôsledku zmeny klímy;

| d) | rozdiel medzi ročným súčtom všetkých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území Únie a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) a cieľom Únie stanoveným v článku 4 ods. 2 je po vyčerpaní všetkých ostatných možností flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12, v období 2026 až 2030 záporný. |
| --- | --- |

d)

d)

rozdiel medzi ročným súčtom všetkých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území Únie a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) a cieľom Únie stanoveným v článku 4 ods. 2 je po vyčerpaní všetkých ostatných možností flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12, v období 2026 až 2030 záporný.

rozdiel medzi ročným súčtom všetkých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území Únie a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) a cieľom Únie stanoveným v článku 4 ods. 2 je po vyčerpaní všetkých ostatných možností flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12, v období 2026 až 2030 záporný.

Ak žiadosť o kompenzáciu presahuje maximálnu výšku nevyužitej disponibilnej kompenzácie, daná kompenzácia sa proporčne rozdelí medzi dotknuté členské štáty.

Ak žiadosť o kompenzáciu presahuje maximálnu výšku nevyužitej disponibilnej kompenzácie, daná kompenzácia sa proporčne rozdelí medzi dotknuté členské štáty.

5b.
     
  Do [6 mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] prijme Komisia delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom doplniť toto nariadenie prijatím metodiky posudzovania vplyvov škodlivých prírodných činiteľov spôsobených zmenou klímy podľa odseku 5a písm. b).

Pozmeňujúci návrh 72

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 14

Článok 1 – odsek 1 – bod 14

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 13 c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 13c | Článok 13c |
| Riadenie cieľov | Riadenie cieľov |
| Ak
  s prihliadnutím na nástroje flexibility využité podľa článkov 12 a 13b preskúmané emisie skleníkových plynov členského štátu
  a 
  ich odstránené množstvá v roku 2032 prekračujú ročné ciele daného členského štátu
  za ktorýkoľvek konkrétny rok v období 2026 až 2030,
  uplatňuje
  sa
  toto opatrenie
  : | Ak
  na základe komplexného preskúmania vykonaného Komisiou v roku 2032 podľa článku 14 ods. 2 Komisia zistí, že ciele
  a 
  záväzky členského štátu stanovené podľa článku 4 nie sú splnené
  za ktorýkoľvek konkrétny rok v období 2026 až 2030,
  uplatňujú
  sa
  tieto opatrenia
  : |
| množstvo rovnajúce sa množstvu nadmerných čistých emisií skleníkových plynov vyjadrenému v tonách ekvivalentu CO2, ktoré sa vynásobí koeficientom 1,08 , sa pripočíta k číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov,
  ktorý
  nahlásil daný členský štát v nasledujúcom roku, v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 15. | množstvo rovnajúce sa množstvu nadmerných čistých emisií skleníkových plynov vyjadrenému v tonách ekvivalentu CO2, ktoré sa vynásobí koeficientom 1,08 , sa pripočíta k číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov
  pre tie kategórie pôdy
  ,
  ktoré
  nahlásil daný členský štát v nasledujúcom roku, v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 15. |
| | Ak Komisia zistí, že členské štáty nedodržiavajú toto nariadenie, prijme potrebné opatrenia v súlade so zmluvami. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 13c

Článok 13c

Riadenie cieľov

Riadenie cieľov

Ak
  s prihliadnutím na nástroje flexibility využité podľa článkov 12 a 13b preskúmané emisie skleníkových plynov členského štátu
  a 
  ich odstránené množstvá v roku 2032 prekračujú ročné ciele daného členského štátu
  za ktorýkoľvek konkrétny rok v období 2026 až 2030,
  uplatňuje
  sa
  toto opatrenie
  :

s prihliadnutím na nástroje flexibility využité podľa článkov 12 a 13b preskúmané emisie skleníkových plynov členského štátu

ich odstránené množstvá v roku 2032 prekračujú ročné ciele daného členského štátu

uplatňuje

toto opatrenie

Ak
  na základe komplexného preskúmania vykonaného Komisiou v roku 2032 podľa článku 14 ods. 2 Komisia zistí, že ciele
  a 
  záväzky členského štátu stanovené podľa článku 4 nie sú splnené
  za ktorýkoľvek konkrétny rok v období 2026 až 2030,
  uplatňujú
  sa
  tieto opatrenia
  :

na základe komplexného preskúmania vykonaného Komisiou v roku 2032 podľa článku 14 ods. 2 Komisia zistí, že ciele

záväzky členského štátu stanovené podľa článku 4 nie sú splnené

uplatňujú

tieto opatrenia

množstvo rovnajúce sa množstvu nadmerných čistých emisií skleníkových plynov vyjadrenému v tonách ekvivalentu CO2, ktoré sa vynásobí koeficientom 1,08 , sa pripočíta k číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov,
  ktorý
  nahlásil daný členský štát v nasledujúcom roku, v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 15.

2

ktorý

množstvo rovnajúce sa množstvu nadmerných čistých emisií skleníkových plynov vyjadrenému v tonách ekvivalentu CO2, ktoré sa vynásobí koeficientom 1,08 , sa pripočíta k číselnému údaju o emisiách skleníkových plynov
  pre tie kategórie pôdy
  ,
  ktoré
  nahlásil daný členský štát v nasledujúcom roku, v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 15.

2

pre tie kategórie pôdy

ktoré

Ak Komisia zistí, že členské štáty nedodržiavajú toto nariadenie, prijme potrebné opatrenia v súlade so zmluvami.

Ak Komisia zistí, že členské štáty nedodržiavajú toto nariadenie, prijme potrebné opatrenia v súlade so zmluvami.

Pozmeňujúci návrh 73

Pozmeňujúci návrh 73

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 14 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 13 d (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 14a. | Vkladá sa tento článok 13d: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

14a.

14a.

Vkladá sa tento článok 13d:

„Článok 13d

Medzinárodná spolupráca

Ak sa členský štát rozhodne povoliť používanie uhlíkových kreditov zo sektora využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva na kompenzáciu verejnými alebo súkromnými subjektmi, a to aj prostredníctvom článku 6 ods. 2 a ods. 4 Parížskej dohody, množstvo prevedených alebo použitých odstránených emisií sa nezohľadňuje na účely plnenia ročných cieľov daného členského štátu, ako sa stanovuje v článku 4 ods. 3 tohto nariadenia.“

Pozmeňujúci návrh 74

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 15

Článok 1 – odsek 1 – bod 15

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 14 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| „1.   Členské štáty predložia Komisii do 15. marca 2027 správu o dodržiavaní záväzkov za obdobie 2021 až 2025 a do 15. marca 2032 za obdobie 2026 až 2030, ktorá musí obsahovať bilanciu celkových emisií a celkových odstránených množstiev emisií za príslušné obdobie v prípade každej kategórie započítavania pôdy uvedenej v článku 2 ods. 1 písm. a) až f) za obdobie 2021 až 2025 a v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) za obdobie 2026 až 2030, pričom na tento účel použijú pravidlá započítavania stanovené v tomto nariadení. | „1.   Členské štáty predložia Komisii do 15. marca 2027 správu o dodržiavaní záväzkov za obdobie 2021 až 2025 a do 15. marca 2032 za obdobie 2026 až 2030, ktorá musí obsahovať bilanciu celkových emisií a celkových odstránených množstiev emisií za príslušné obdobie v prípade každej kategórie započítavania pôdy uvedenej v článku 2 ods. 1 písm. a) až f) za obdobie 2021 až 2025 a v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) za obdobie 2026 až 2030, pričom na tento účel použijú pravidlá započítavania stanovené v tomto nariadení. |
| Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie: | Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie: |
| a) | politík a opatrení týkajúcich sa obchodných kompromisov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

„1.   Členské štáty predložia Komisii do 15. marca 2027 správu o dodržiavaní záväzkov za obdobie 2021 až 2025 a do 15. marca 2032 za obdobie 2026 až 2030, ktorá musí obsahovať bilanciu celkových emisií a celkových odstránených množstiev emisií za príslušné obdobie v prípade každej kategórie započítavania pôdy uvedenej v článku 2 ods. 1 písm. a) až f) za obdobie 2021 až 2025 a v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) za obdobie 2026 až 2030, pričom na tento účel použijú pravidlá započítavania stanovené v tomto nariadení.

„1.   Členské štáty predložia Komisii do 15. marca 2027 správu o dodržiavaní záväzkov za obdobie 2021 až 2025 a do 15. marca 2032 za obdobie 2026 až 2030, ktorá musí obsahovať bilanciu celkových emisií a celkových odstránených množstiev emisií za príslušné obdobie v prípade každej kategórie započítavania pôdy uvedenej v článku 2 ods. 1 písm. a) až f) za obdobie 2021 až 2025 a v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) za obdobie 2026 až 2030, pričom na tento účel použijú pravidlá započítavania stanovené v tomto nariadení.

Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie:

Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie:

a)

politík a opatrení týkajúcich sa obchodných kompromisov;

| a) | politík a opatrení týkajúcich sa
  možných
  obchodných kompromisov
  s inými environmentálnymi cieľmi a stratégiami Únie, ako sú ciele a stratégie stanovené v 8. environmentálnom akčnom programe a v stratégiách EÚ v oblasti biodiverzity a biohospodárstva
  ; |
| --- | --- |

a)

politík a opatrení týkajúcich sa
  možných
  obchodných kompromisov
  s inými environmentálnymi cieľmi a stratégiami Únie, ako sú ciele a stratégie stanovené v 8. environmentálnom akčnom programe a v stratégiách EÚ v oblasti biodiverzity a biohospodárstva
  ;

možných

s inými environmentálnymi cieľmi a stratégiami Únie, ako sú ciele a stratégie stanovené v 8. environmentálnom akčnom programe a v stratégiách EÚ v oblasti biodiverzity a biohospodárstva

| aa) | opatrení prijatých členskými štátmi na dosiahnutie súladu s článkom 4 ods. 4a; |
| --- | --- |

aa)

aa)

opatrení prijatých členskými štátmi na dosiahnutie súladu s článkom 4 ods. 4a;

opatrení prijatých členskými štátmi na dosiahnutie súladu s článkom 4 ods. 4a;

| b) | synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu; |
| --- | --- |

b)

synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu;

| b) | synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu
  vrátane politík a opatrení na zníženie zraniteľnosti pôdy v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov a klímy
  ; |
| --- | --- |

b)

synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu
  vrátane politík a opatrení na zníženie zraniteľnosti pôdy v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov a klímy
  ;

vrátane politík a opatrení na zníženie zraniteľnosti pôdy v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov a klímy

| c) | synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou. |
| --- | --- |

c)

synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou.

| c) | synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou. |
| --- | --- |

c)

synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou.

Takáto správa obsahuje v náležitých prípadoch aj podrobnosti o zámere využiť nástroje flexibility uvedené v článku 11 a súvisiace množstvá, prípadne podrobnosti o využívaní takýchto nástrojov flexibility a súvisiacich množstiev.“

Takáto správa obsahuje v náležitých prípadoch aj podrobnosti o zámere využiť nástroje flexibility uvedené v článku 11 a súvisiace množstvá, prípadne podrobnosti o využívaní takýchto nástrojov flexibility a súvisiacich množstiev.“
  Tieto správy sa zverejňujú v ľahko prístupnej forme.

Tieto správy sa zverejňujú v ľahko prístupnej forme.

Správa o dodržiavaní záväzkov vychádza z ročných súborov údajov vrátane informácií získaných zo systémov monitorovania pôdy, ako sú napríklad prieskumy LUCAS, pričom sa použijú vzorky z hĺbky aspoň 30 cm a zahrnú sa všetky relevantné parametre ovplyvňujúce potenciál pôdy sekvestrovať uhlík.“

Správa o dodržiavaní záväzkov vychádza z ročných súborov údajov vrátane informácií získaných zo systémov monitorovania pôdy, ako sú napríklad prieskumy LUCAS, pričom sa použijú vzorky z hĺbky aspoň 30 cm a zahrnú sa všetky relevantné parametre ovplyvňujúce potenciál pôdy sekvestrovať uhlík.“

Pozmeňujúci návrh 75

Pozmeňujúci návrh 75

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 16 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 16 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 15 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | Vkladá sa tento článok 15a: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(16a)

(16a)

Vkladá sa tento článok 15a:

„Článok 15a

„Článok 15a

Prístup k spravodlivosti

Prístup k spravodlivosti

1.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby v súlade s ich vnútroštátnym právnym systémom mali príslušní občania, ktorí spĺňajú podmienky stanovené v odseku 2, prístup ku konaniu o preskúmaní pred súdom alebo iným nezávislým a nestranným orgánom zriadeným zákonom s cieľom napadnúť nedodržanie právnych povinností stanovených v článkoch 4 až 10.

2.
     
  Dotknutá verejnosť má prístup ku konaniu o preskúmaní, ako sa uvádza v odseku 1, ak:

| a) | má dostatočný záujem; alebo |
| --- | --- |

a)

a)

má dostatočný záujem; alebo

má dostatočný záujem; alebo

| b) | namieta porušenie práva v prípadoch, keď sa to v právnych predpisoch členského štátu upravujúcich správne konanie požaduje ako predbežná podmienka. |
| --- | --- |

b)

b)

namieta porušenie práva v prípadoch, keď sa to v právnych predpisoch členského štátu upravujúcich správne konanie požaduje ako predbežná podmienka.

namieta porušenie práva v prípadoch, keď sa to v právnych predpisoch členského štátu upravujúcich správne konanie požaduje ako predbežná podmienka.

Členské štáty určia, čo predstavuje dostatočný záujem, v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti a v súlade s Aarhuským dohovorom o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia.

Členské štáty určia, čo predstavuje dostatočný záujem, v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti a v súlade s Aarhuským dohovorom o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia.

Na tento účel sa záujem každej mimovládnej organizácie, ktorá podporuje ochranu životného prostredia a spĺňa požiadavky podľa vnútroštátneho práva, považuje za dostatočný záujem na účely tohto odseku.

Na tento účel sa záujem každej mimovládnej organizácie, ktorá podporuje ochranu životného prostredia a spĺňa požiadavky podľa vnútroštátneho práva, považuje za dostatočný záujem na účely tohto odseku.

3.
     
  Odseky 1 a 2 nevylučujú možnosť, že by bolo potrebné využiť predbežné preskúmanie správnym orgánom, a nie je nimi dotknutá požiadavka, aby keď sa to vyžaduje vo vnútroštátnom práve, boli pred postupmi súdneho preskúmania vyčerpané postupy administratívneho preskúmania. Každé takéto konanie musí byť primerané, spravodlivé, včasné a nie nedostupne drahé.

4.
     
  Členské štáty zabezpečia, aby boli verejnosti ľahko dostupné praktické informácie o prístupe k administratívnemu a súdnemu preskúmaniu.“

Pozmeňujúci návrh 76

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 17

Článok 1 – odsek 1 – bod 17

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 16 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (17) | Vkladá sa tento článok 16a: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(17)

(17)

Vkladá sa tento článok 16a:

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Článok 16a

Článok 16a

Postup výboru

Postup výboru

1.
     
  Komisii pomáha Výbor pre zmenu klímy zriadený článkom 44 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011

   (44)

  .

2.
     
  Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011;

Pozmeňujúci návrh 77

Pozmeňujúci návrh 77

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 18

Článok 1 – odsek 1 – bod 18

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Článok 17 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komisia
  najneskôr do šiestich mesiacov po [...] globálnom hodnotení dohodnutom podľa článku 14 Parížskej dohody
  predloží Európskemu parlamentu a Rade
  správu o fungovaní tohto nariadenia
  ,
  v relevantných prípadoch aj vrátane posúdenia vplyvov nástrojov flexibility uvedených v článku 11, ako aj o prínose
  tohto nariadenia
  k celkovému cieľu Únie na rok 2030, ktorý sa týka zníženia emisií skleníkových plynov,
  a 
  jeho príspevku k plneniu
  cieľov
  Parížskej dohody, najmä pokiaľ ide o prijatie ďalších politík a opatrení Únie potrebných na zintenzívnenie znižovania a odstraňovania emisií skleníkových plynov v Únii
  . | 2.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade
  v rokoch 2025
  ,
  2027 a 2032 správu o pokroku pri uplatňovaní
  tohto nariadenia a 
  o pokroku pri dosahovaní
  cieľov
  stanovených v článku 4
  . |
| | 2a.
     
  Najneskôr šesť mesiacov po každom globálnom hodnotení dohodnutom podľa článku 14 Parížskej dohody Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o prínose tohto nariadenia k cieľu Únie v oblasti klimatickej neutrality a k priebežným cieľom v oblasti klímy stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119, k cieľom Parížskej dohody a k ďalším environmentálnym cieľom Únie a cieľom Európskej zelenej dohody a jej sprievodných príslušných stratégií a právnych predpisov vrátane posúdenia vplyvu flexibility podľa článku 11 na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia. V správe sa posúdi potreba ďalších politík a opatrení Únie potrebných na zintenzívnenie znižovania a odstraňovania emisií skleníkových plynov v Únii a potreba dosiahnuť environmentálne ciele Únie, pričom sa zohľadní akékoľvek budúce zlepšenie systému monitorovania, zberu údajov a podávania správ týkajúcich sa lesov a pôdy. V správe sa zohľadnia najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC, IPBES a Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy podľa článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119. |
| Ak to Komisia považuje za potrebné, v nadväznosti na túto správu predloží legislatívne návrhy. V týchto návrhoch je potrebné stanoviť
  predovšetkým ročné ciele
  a 
  zásady riadenia zamerané
  na dosiahnutie
  cieľa klimatickej neutrality do
  roku
  2035, ako sa stanovuje
  v článku 4 ods.
  4, dodatočné politiky a opatrenia Únie
  ,
  ako aj rámec na obdobie po roku 2035
  ,
  vrátane rozšírenia rozsahu pôsobnosti predmetného nariadenia o emisie skleníkových plynov
  a 
  ich odstránené množstvá z ďalších sektorov ako napr. morské a sladkovodné prostredie
  . | Ak to Komisia považuje za potrebné, v nadväznosti na túto správu predloží legislatívne návrhy. V týchto návrhoch je potrebné stanoviť
  dodatočné politiky
  a 
  opatrenia Únie
  na dosiahnutie
  cieľov LULUCF po
  roku
  2030 uvedených
  v článku 4 ods.
  3 a rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia tak
  ,
  aby zahŕňalo emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá z morských
  ,
  pobrežných a sladkovodných ekosystémov, a to na základe spoľahlivých vedeckých metodík,
  a 
  stanoviť dodatočné samostatné ciele v oblasti čistého odstraňovania pre tieto ekosystémy
  . |
| | 2b.
     
  Po nadobudnutí účinnosti legislatívneho aktu týkajúceho sa regulačného rámca Únie pre obnovu prírody Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi súlad tohto nariadenia, najmä záväzkov a cieľov stanovených v článku 4, s cieľmi tohto legislatívneho aktu. K správe sa v prípade potreby môžu priložiť legislatívne návrhy na zmenu tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Komisia
  najneskôr do šiestich mesiacov po [...] globálnom hodnotení dohodnutom podľa článku 14 Parížskej dohody
  predloží Európskemu parlamentu a Rade
  správu o fungovaní tohto nariadenia
  ,
  v relevantných prípadoch aj vrátane posúdenia vplyvov nástrojov flexibility uvedených v článku 11, ako aj o prínose
  tohto nariadenia
  k celkovému cieľu Únie na rok 2030, ktorý sa týka zníženia emisií skleníkových plynov,
  a 
  jeho príspevku k plneniu
  cieľov
  Parížskej dohody, najmä pokiaľ ide o prijatie ďalších politík a opatrení Únie potrebných na zintenzívnenie znižovania a odstraňovania emisií skleníkových plynov v Únii
  .

2.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade
  v rokoch 2025
  ,
  2027 a 2032 správu o pokroku pri uplatňovaní
  tohto nariadenia a 
  o pokroku pri dosahovaní
  cieľov
  stanovených v článku 4
  .

2a.
     
  Najneskôr šesť mesiacov po každom globálnom hodnotení dohodnutom podľa článku 14 Parížskej dohody Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o prínose tohto nariadenia k cieľu Únie v oblasti klimatickej neutrality a k priebežným cieľom v oblasti klímy stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119, k cieľom Parížskej dohody a k ďalším environmentálnym cieľom Únie a cieľom Európskej zelenej dohody a jej sprievodných príslušných stratégií a právnych predpisov vrátane posúdenia vplyvu flexibility podľa článku 11 na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia. V správe sa posúdi potreba ďalších politík a opatrení Únie potrebných na zintenzívnenie znižovania a odstraňovania emisií skleníkových plynov v Únii a potreba dosiahnuť environmentálne ciele Únie, pričom sa zohľadní akékoľvek budúce zlepšenie systému monitorovania, zberu údajov a podávania správ týkajúcich sa lesov a pôdy. V správe sa zohľadnia najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC, IPBES a Európskej vedeckej poradnej rady pre zmenu klímy podľa článku 3 nariadenia (EÚ) 2021/1119.

Ak to Komisia považuje za potrebné, v nadväznosti na túto správu predloží legislatívne návrhy. V týchto návrhoch je potrebné stanoviť
  predovšetkým ročné ciele
  a 
  zásady riadenia zamerané
  na dosiahnutie
  cieľa klimatickej neutrality do
  roku
  2035, ako sa stanovuje
  v článku 4 ods.
  4, dodatočné politiky a opatrenia Únie
  ,
  ako aj rámec na obdobie po roku 2035
  ,
  vrátane rozšírenia rozsahu pôsobnosti predmetného nariadenia o emisie skleníkových plynov
  a 
  ich odstránené množstvá z ďalších sektorov ako napr. morské a sladkovodné prostredie
  .

predovšetkým ročné ciele

zásady riadenia zamerané

cieľa klimatickej neutrality do

2035, ako sa stanovuje

4, dodatočné politiky a opatrenia Únie

ako aj rámec na obdobie po roku 2035

vrátane rozšírenia rozsahu pôsobnosti predmetného nariadenia o emisie skleníkových plynov

ich odstránené množstvá z ďalších sektorov ako napr. morské a sladkovodné prostredie

Ak to Komisia považuje za potrebné, v nadväznosti na túto správu predloží legislatívne návrhy. V týchto návrhoch je potrebné stanoviť
  dodatočné politiky
  a 
  opatrenia Únie
  na dosiahnutie
  cieľov LULUCF po
  roku
  2030 uvedených
  v článku 4 ods.
  3 a rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia tak
  ,
  aby zahŕňalo emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá z morských
  ,
  pobrežných a sladkovodných ekosystémov, a to na základe spoľahlivých vedeckých metodík,
  a 
  stanoviť dodatočné samostatné ciele v oblasti čistého odstraňovania pre tieto ekosystémy
  .

dodatočné politiky

opatrenia Únie

cieľov LULUCF po

2030 uvedených

3 a rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia tak

aby zahŕňalo emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá z morských

pobrežných a sladkovodných ekosystémov, a to na základe spoľahlivých vedeckých metodík,

stanoviť dodatočné samostatné ciele v oblasti čistého odstraňovania pre tieto ekosystémy

2b.
     
  Po nadobudnutí účinnosti legislatívneho aktu týkajúceho sa regulačného rámca Únie pre obnovu prírody Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi súlad tohto nariadenia, najmä záväzkov a cieľov stanovených v článku 4, s cieľmi tohto legislatívneho aktu. K správe sa v prípade potreby môžu priložiť legislatívne návrhy na zmenu tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 78

Pozmeňujúci návrh 78

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 2

Článok 2 – odsek 1 – bod 2

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 4 – odsek 1 – písmeno a – bod 1 – bod ii

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| „záväzky a národné ciele členského štátu týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2018/841
  a jeho príspevky sú zamerané na dosiahnutie cieľa Únie, ktorým je znížiť emisie skleníkových plynov v záujme dosiahnutia čistej nulovej bilancie do roku 2035, ako aj následného dosiahnutia záporných emisií podľa článku 4 ods. 4 uvedeného nariadenia
  ;“. | „záväzky a národné ciele členského štátu týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2018/841;“. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

„záväzky a národné ciele členského štátu týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2018/841
  a jeho príspevky sú zamerané na dosiahnutie cieľa Únie, ktorým je znížiť emisie skleníkových plynov v záujme dosiahnutia čistej nulovej bilancie do roku 2035, ako aj následného dosiahnutia záporných emisií podľa článku 4 ods. 4 uvedeného nariadenia
  ;“.

„záväzky a národné ciele členského štátu týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2018/841;“.

Pozmeňujúci návrh 79

Pozmeňujúci návrh 79

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Článok 2 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 26 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a. | V článku 26 ods. 6 sa vkladá toto písmeno: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.

2a.

V článku 26 ods. 6 sa vkladá toto písmeno:

| „aa) | zmeniť písmená b) a c) časti 3 prílohy V s cieľom doplniť kategórie pôdy do kategórií, na ktoré sa vzťahuje systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich ochrane, a do kategórií, na ktoré sa vzťahuje systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich obnove, v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia.“; |
| --- | --- |

„aa)

„aa)

zmeniť písmená b) a c) časti 3 prílohy V s cieľom doplniť kategórie pôdy do kategórií, na ktoré sa vzťahuje systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich ochrane, a do kategórií, na ktoré sa vzťahuje systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich obnove, v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia.“;

zmeniť písmená b) a c) časti 3 prílohy V s cieľom doplniť kategórie pôdy do kategórií, na ktoré sa vzťahuje systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich ochrane, a do kategórií, na ktoré sa vzťahuje systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich obnove, v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia.“;

Pozmeňujúci návrh 80

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1 – bod 3 – písmeno c

Článok 2 – odsek 1 – bod 3 – písmeno c

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 38 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Po ukončení komplexného preskúmania vykonaného podľa odseku 1 Komisia
  prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví celkový súčet
  emisií za príslušné roky na základe opravených inventarizačných údajov za každý členský štát, ktoré sa rozdelia na emisné údaje na účely článku 9 nariadenia (EÚ) 2018/842 a na emisné údaje uvedené v časti 1 písm. c) prílohy V k tomuto nariadeniu, pričom stanoví celkový súčet emisií a ich odstránených množstiev na účely článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841.; | Po ukončení komplexného preskúmania vykonaného podľa odseku 1 Komisia
  prijme delegované akty v súlade s článkom 43, ktorými doplní toto nariadenie určením celkového súčtu
  emisií za príslušné roky na základe opravených inventarizačných údajov za každý členský štát, ktoré sa rozdelia na emisné údaje na účely článku 9 nariadenia (EÚ) 2018/842 a na emisné údaje uvedené v časti 1 písm. c) prílohy V k tomuto nariadeniu, pričom stanoví celkový súčet emisií a ich odstránených množstiev na účely článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Po ukončení komplexného preskúmania vykonaného podľa odseku 1 Komisia
  prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví celkový súčet
  emisií za príslušné roky na základe opravených inventarizačných údajov za každý členský štát, ktoré sa rozdelia na emisné údaje na účely článku 9 nariadenia (EÚ) 2018/842 a na emisné údaje uvedené v časti 1 písm. c) prílohy V k tomuto nariadeniu, pričom stanoví celkový súčet emisií a ich odstránených množstiev na účely článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841.;

prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví celkový súčet

Po ukončení komplexného preskúmania vykonaného podľa odseku 1 Komisia
  prijme delegované akty v súlade s článkom 43, ktorými doplní toto nariadenie určením celkového súčtu
  emisií za príslušné roky na základe opravených inventarizačných údajov za každý členský štát, ktoré sa rozdelia na emisné údaje na účely článku 9 nariadenia (EÚ) 2018/842 a na emisné údaje uvedené v časti 1 písm. c) prílohy V k tomuto nariadeniu, pričom stanoví celkový súčet emisií a ich odstránených množstiev na účely článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841.

prijme delegované akty v súlade s článkom 43, ktorými doplní toto nariadenie určením celkového súčtu

Pozmeňujúci návrh 81

Pozmeňujúci návrh 81

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha II

Príloha II

Nariadenie (EÚ) 2018/841

Príloha IIa – tabuľka

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Cieľ Únie a národné ciele členských štátov týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 2, ktoré sa majú dosiahnuť v roku 2030

| Členský štát | Hodnota zníženia čistých emisií skleníkových plynov vyjadrená v kilotonách ekvivalentu CO2 v roku 2030 |
| --- | --- |
| Belgicko | -1 352 |
| Bulharsko | -9 718 |
| Česko | -1 228 |
| Dánsko | 5 338 |
| Nemecko | -30 840 |
| Estónsko | -2 545 |
| Írsko | 3 728 |
| Grécko | -4 373 |
| Španielsko | -43 635 |
| Francúzsko | -34 046 |
| Chorvátsko | -5 527 |
| Taliansko | -35 758 |
| Cyprus | -352 |
| Lotyšsko | -644 |
| Litva | -4 633 |
| Luxembursko | -403 |
| Maďarsko | -5 724 |
| Malta | 2 |
| Holandsko | 4 523 |
| Rakúsko | -5 650 |
| Poľsko | -38 098 |
| Portugalsko | -1 358 |
| Rumunsko | -25 665 |
| Slovinsko | -146 |
| Slovensko | -6 821 |
| Fínsko | -17 754 |
| Švédsko | -47 321 |
| EÚ27 | - 310 000 |

Členský štát

Hodnota zníženia čistých emisií skleníkových plynov vyjadrená v kilotonách ekvivalentu CO2 v roku 2030

2

Belgicko

-1 352

Bulharsko

-9 718

Česko

-1 228

Dánsko

5 338

Nemecko

-30 840

Estónsko

-2 545

Írsko

3 728

Grécko

-4 373

Španielsko

-43 635

Francúzsko

-34 046

Chorvátsko

-5 527

Taliansko

-35 758

Cyprus

-352

Lotyšsko

-644

Litva

-4 633

Luxembursko

-403

Maďarsko

-5 724

Malta

2

Holandsko

4 523

Rakúsko

-5 650

Poľsko

-38 098

Portugalsko

-1 358

Rumunsko

-25 665

Slovinsko

-146

Slovensko

-6 821

Fínsko

-17 754

Švédsko

-47 321

EÚ27

- 310 000

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Cieľ Únie a národné ciele členských štátov týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 2, ktoré sa majú dosiahnuť v roku 2030

| Členský štát | Hodnota zníženia čistých emisií skleníkových plynov vyjadrená v kilotonách ekvivalentu CO2 v roku 2030 |
| --- | --- |
| Belgicko | najmenej
  -1 352 |
| Bulharsko | najmenej
  -9 718 |
| Česko | najmenej
  -1 228 |
| Dánsko | najmenej
  5 338 |
| Nemecko | najmenej
  -30 840 |
| Estónsko | najmenej
  -2 545 |
| Írsko | najmenej
  3 728 |
| Grécko | najmenej
  -4 373 |
| Španielsko | najmenej
  -43 635 |
| Francúzsko | najmenej
  -34 046 |
| Chorvátsko | najmenej
  -5 527 |
| Taliansko | najmenej
  -35 758 |
| Cyprus | najmenej
  - 352 |
| Lotyšsko | najmenej
  - 644 |
| Litva | najmenej
  -4 633 |
| Luxembursko | najmenej
  - 403 |
| Maďarsko | najmenej
  -5 724 |
| Malta | najmenej
  2 |
| Holandsko | najmenej
  4 523 |
| Rakúsko | najmenej
  -5 650 |
| Poľsko | najmenej
  -38 098 |
| Portugalsko | najmenej
  -1 358 |
| Rumunsko | najmenej
  -25 665 |
| Slovinsko | najmenej
  - 146 |
| Slovensko | najmenej
  -6 821 |
| Fínsko | najmenej
  -17 754 |
| Švédsko | najmenej
  -47 321 |
| EÚ27 | najmenej
  - 310 000 |

Členský štát

Hodnota zníženia čistých emisií skleníkových plynov vyjadrená v kilotonách ekvivalentu CO2 v roku 2030

2

Belgicko

najmenej
  -1 352

najmenej

Bulharsko

najmenej
  -9 718

najmenej

Česko

najmenej
  -1 228

najmenej

Dánsko

najmenej
  5 338

najmenej

Nemecko

najmenej
  -30 840

najmenej

Estónsko

najmenej
  -2 545

najmenej

Írsko

najmenej
  3 728

najmenej

Grécko

najmenej
  -4 373

najmenej

Španielsko

najmenej
  -43 635

najmenej

Francúzsko

najmenej
  -34 046

najmenej

Chorvátsko

najmenej
  -5 527

najmenej

Taliansko

najmenej
  -35 758

najmenej

Cyprus

najmenej
  - 352

najmenej

Lotyšsko

najmenej
  - 644

najmenej

Litva

najmenej
  -4 633

najmenej

Luxembursko

najmenej
  - 403

najmenej

Maďarsko

najmenej
  -5 724

najmenej

Malta

najmenej
  2

najmenej

Holandsko

najmenej
  4 523

najmenej

Rakúsko

najmenej
  -5 650

najmenej

Poľsko

najmenej
  -38 098

najmenej

Portugalsko

najmenej
  -1 358

najmenej

Rumunsko

najmenej
  -25 665

najmenej

Slovinsko

najmenej
  - 146

najmenej

Slovensko

najmenej
  -6 821

najmenej

Fínsko

najmenej
  -17 754

najmenej

Švédsko

najmenej
  -47 321

najmenej

EÚ27

najmenej
  - 310 000

najmenej

Pozmeňujúci návrh 82

Pozmeňujúci návrh 82

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha III

Príloha III

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Príloha V – časť 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Časť 3 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 sa nahrádza takto: | Časť 3 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 sa nahrádza takto: |
| „Geograficky explicitné údaje o konverzii využívania pôdy v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006. Inventúra skleníkových plynov funguje na základe elektronických databáz a geografických informačných systémov a zahŕňa: | „Geograficky explicitné údaje o konverzii využívania pôdy v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006
  , ich dodatkom z roku 2013 a ich spresnením z roku 2019
  . Inventúra skleníkových plynov funguje na základe elektronických databáz a geografických informačných systémov
  , pre ktoré inštitúcie Únie poskytnú primeranú podporu a pomoc členským štátom s cieľom zabezpečiť konzistentnosť a transparentnosť zozbieraných údajov,
  a zahŕňa: |
| a) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, ktoré sa vyznačujú pôdou s vysokými zásobami uhlíka podľa vymedzenia v článku 29 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Časť 3 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 sa nahrádza takto:

Časť 3 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 sa nahrádza takto:

„Geograficky explicitné údaje o konverzii využívania pôdy v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006. Inventúra skleníkových plynov funguje na základe elektronických databáz a geografických informačných systémov a zahŕňa:

„Geograficky explicitné údaje o konverzii využívania pôdy v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006
  , ich dodatkom z roku 2013 a ich spresnením z roku 2019
  . Inventúra skleníkových plynov funguje na základe elektronických databáz a geografických informačných systémov
  , pre ktoré inštitúcie Únie poskytnú primeranú podporu a pomoc členským štátom s cieľom zabezpečiť konzistentnosť a transparentnosť zozbieraných údajov,
  a zahŕňa:

, ich dodatkom z roku 2013 a ich spresnením z roku 2019

, pre ktoré inštitúcie Únie poskytnú primeranú podporu a pomoc členským štátom s cieľom zabezpečiť konzistentnosť a transparentnosť zozbieraných údajov,

a)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, ktoré sa vyznačujú pôdou s vysokými zásobami uhlíka podľa vymedzenia v článku 29 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001;

| a) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, ktoré sa vyznačujú pôdou s vysokými zásobami uhlíka podľa vymedzenia v článku 29 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, ktoré sa vyznačujú pôdou s vysokými zásobami uhlíka podľa vymedzenia v článku 29 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001;

| b) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, na ktoré sa vzťahuje ochrana, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií: |
| --- | --- |

b)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, na ktoré sa vzťahuje ochrana, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií:

| b) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, na ktoré sa vzťahuje ochrana, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií: |
| --- | --- |

b)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, na ktoré sa vzťahuje ochrana, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií:

| | — | pôda s vysokou biologickou rozmanitosťou vymedzená v článku 29 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

—

pôda s vysokou biologickou rozmanitosťou vymedzená v článku 29 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/2001;

| | — | pôda s vysokou biologickou rozmanitosťou vymedzená v článku 29 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

—

pôda s vysokou biologickou rozmanitosťou vymedzená v článku 29 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/2001;

| | — | lokality s európsky významom a osobitné chránené územia vymedzené v článku 4 smernice Rady 92/43/EHS (1) a parcely mimo nich, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 6 ods. 1 a 2 uvedenej smernice v záujme plnenia cieľov týkajúcich sa ochrany lokalít; |
| --- | --- | --- |

—

lokality s európsky významom a osobitné chránené územia vymedzené v článku 4 smernice Rady 92/43/EHS (1) a parcely mimo nich, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 6 ods. 1 a 2 uvedenej smernice v záujme plnenia cieľov týkajúcich sa ochrany lokalít;

1

| | — | lokality s európsky významom a osobitné chránené územia vymedzené v článku 4 smernice Rady 92/43/EHS (1) a parcely mimo nich, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 6 ods. 1 a 2 uvedenej smernice v záujme plnenia cieľov týkajúcich sa ochrany lokalít; |
| --- | --- | --- |

—

lokality s európsky významom a osobitné chránené územia vymedzené v článku 4 smernice Rady 92/43/EHS (1) a parcely mimo nich, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 6 ods. 1 a 2 uvedenej smernice v záujme plnenia cieľov týkajúcich sa ochrany lokalít;

1

| | — | miesta na párenie alebo oddych druhov uvedených v prílohe IV k smernici 92/43/EHS, na ktoré sa vzťahujú ochranné opatrenia podľa článku 12 uvedenej smernice; |
| --- | --- | --- |

—

miesta na párenie alebo oddych druhov uvedených v prílohe IV k smernici 92/43/EHS, na ktoré sa vzťahujú ochranné opatrenia podľa článku 12 uvedenej smernice;

| | — | miesta na párenie alebo oddych druhov uvedených v prílohe IV k smernici 92/43/EHS, na ktoré sa vzťahujú ochranné opatrenia podľa článku 12 uvedenej smernice; |
| --- | --- | --- |

—

miesta na párenie alebo oddych druhov uvedených v prílohe IV k smernici 92/43/EHS, na ktoré sa vzťahujú ochranné opatrenia podľa článku 12 uvedenej smernice;

| | — | prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v prílohe II k smernici 92/43/EHS, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a ktoré prispievajú k dosiahnutiu priaznivého stavu ochrany týchto biotopov a druhov podľa článku 2 uvedenej smernice, alebo ktoré môžu podliehať preventívnym a nápravným opatreniam podľa smernice 2004/35/ES (2); |
| --- | --- | --- |

—

prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v prílohe II k smernici 92/43/EHS, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a ktoré prispievajú k dosiahnutiu priaznivého stavu ochrany týchto biotopov a druhov podľa článku 2 uvedenej smernice, alebo ktoré môžu podliehať preventívnym a nápravným opatreniam podľa smernice 2004/35/ES (2);

2

| | — | prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v prílohe II k smernici 92/43/EHS, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a ktoré prispievajú k dosiahnutiu priaznivého stavu ochrany týchto biotopov a druhov podľa článku 2 uvedenej smernice, alebo ktoré môžu podliehať preventívnym a nápravným opatreniam podľa smernice 2004/35/ES (2); |
| --- | --- | --- |

—

prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v prílohe II k smernici 92/43/EHS, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a ktoré prispievajú k dosiahnutiu priaznivého stavu ochrany týchto biotopov a druhov podľa článku 2 uvedenej smernice, alebo ktoré môžu podliehať preventívnym a nápravným opatreniam podľa smernice 2004/35/ES (2);

2

| | — | osobitne chránené územia klasifikované podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (3) a parcely mimo nich, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 4 smernice 2009/147/ES a článku 6 ods. 2 smernice 92/43/
  ES
  v záujme plnenia cieľov ochrany lokalít; |
| --- | --- | --- |

—

osobitne chránené územia klasifikované podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (3) a parcely mimo nich, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 4 smernice 2009/147/ES a článku 6 ods. 2 smernice 92/43/
  ES
  v záujme plnenia cieľov ochrany lokalít;

3

ES

| | — | osobitne chránené územia klasifikované podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (3) a parcely mimo nich, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 4 smernice 2009/147/ES a článku 6 ods. 2 smernice 92/43/
  EHS
  v záujme plnenia cieľov ochrany lokalít; |
| --- | --- | --- |

—

osobitne chránené územia klasifikované podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (3) a parcely mimo nich, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 4 smernice 2009/147/ES a článku 6 ods. 2 smernice 92/43/
  EHS
  v záujme plnenia cieľov ochrany lokalít;

3

EHS

| | — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na ochranu vtákov, ktorých stav nie je podľa informácií, ktoré sa oznamujú v súlade s článkom 12 smernice 2009/147/ES, bezpečný, v záujme splnenia požiadavky podľa článku 4 ods. 4 druhej vety uvedenej smernice, ktorou je zabraňovať znečisťovaniu a poškodzovaniu biotopov, alebo v záujme splnenia požiadavky podľa článku 3 uvedenej smernice, ktorá sa týka ochrany a zachovania dostatočnej rôznorodosti a rozlohy vtáčích biotopov; |
| --- | --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na ochranu vtákov, ktorých stav nie je podľa informácií, ktoré sa oznamujú v súlade s článkom 12 smernice 2009/147/ES, bezpečný, v záujme splnenia požiadavky podľa článku 4 ods. 4 druhej vety uvedenej smernice, ktorou je zabraňovať znečisťovaniu a poškodzovaniu biotopov, alebo v záujme splnenia požiadavky podľa článku 3 uvedenej smernice, ktorá sa týka ochrany a zachovania dostatočnej rôznorodosti a rozlohy vtáčích biotopov;

| | — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na ochranu vtákov, ktorých stav nie je podľa informácií, ktoré sa oznamujú v súlade s článkom 12 smernice 2009/147/ES, bezpečný, v záujme splnenia požiadavky podľa článku 4 ods. 4 druhej vety uvedenej smernice, ktorou je zabraňovať znečisťovaniu a poškodzovaniu biotopov, alebo v záujme splnenia požiadavky podľa článku 3 uvedenej smernice, ktorá sa týka ochrany a zachovania dostatočnej rôznorodosti a rozlohy vtáčích biotopov; |
| --- | --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na ochranu vtákov, ktorých stav nie je podľa informácií, ktoré sa oznamujú v súlade s článkom 12 smernice 2009/147/ES, bezpečný, v záujme splnenia požiadavky podľa článku 4 ods. 4 druhej vety uvedenej smernice, ktorou je zabraňovať znečisťovaniu a poškodzovaniu biotopov, alebo v záujme splnenia požiadavky podľa článku 3 uvedenej smernice, ktorá sa týka ochrany a zachovania dostatočnej rôznorodosti a rozlohy vtáčích biotopov;

| | — | akékoľvek iné biotopy, členský štát vymedzí na rovnaké účely, ako sú účely stanovené v smerniciach 92/42/EHS a 2009/147/ES; |
| --- | --- | --- |

—

akékoľvek iné biotopy, členský štát vymedzí na rovnaké účely, ako sú účely stanovené v smerniciach 92/42/EHS a 2009/147/ES;

| | — | akékoľvek iné biotopy, členský štát vymedzí na rovnaké účely, ako sú účely stanovené v smerniciach 92/42/EHS a 2009/147/ES; |
| --- | --- | --- |

—

akékoľvek iné biotopy, členský štát vymedzí na rovnaké účely, ako sú účely stanovené v smerniciach 92/42/EHS a 2009/147/ES;

| | — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na ochranu a zabezpečenie nezhoršovania ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 bode iii) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (4); |
| --- | --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na ochranu a zabezpečenie nezhoršovania ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 bode iii) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (4);

4

| | — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na ochranu a zabezpečenie nezhoršovania ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 bode iii) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (4); |
| --- | --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na ochranu a zabezpečenie nezhoršovania ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 bode iii) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (4);

4

| | — | prirodzené nivné (záplavové) oblasti alebo retenčné oblasti zadržiavajúce povodňovú vodu chránené členskými štátmi v súvislosti s riadením povodňových rizík podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES (5); |
| --- | --- | --- |

—

prirodzené nivné (záplavové) oblasti alebo retenčné oblasti zadržiavajúce povodňovú vodu chránené členskými štátmi v súvislosti s riadením povodňových rizík podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES (5);

5

| | — | prirodzené nivné (záplavové) oblasti alebo retenčné oblasti zadržiavajúce povodňovú vodu chránené členskými štátmi v súvislosti s riadením povodňových rizík podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES (5); |
| --- | --- | --- |

—

prirodzené nivné (záplavové) oblasti alebo retenčné oblasti zadržiavajúce povodňovú vodu chránené členskými štátmi v súvislosti s riadením povodňových rizík podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES (5);

5

| | — | chránené územia určené členskými štátmi na dosiahnutie cieľov v oblasti chránených území; |
| --- | --- | --- |

—

chránené územia určené členskými štátmi na dosiahnutie cieľov v oblasti chránených území;

chránené územia určené členskými štátmi na dosiahnutie cieľov v oblasti chránených území;

| c) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, podliehajúcich obnove, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií: |
| --- | --- |

c)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, podliehajúcich obnove, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií:

| c) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, podliehajúcich obnove, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií: |
| --- | --- |

c)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, podliehajúcich obnove, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií:

| | — | lokality s európskym významom, osobitné chránené územia a osobitne chránené územia opísané v písmene b) spolu s parcelami mimo nich, v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy alebo kompenzačných opatrení zameraných na plnenie cieľov ochrany lokalít; |
| --- | --- | --- |

—

lokality s európskym významom, osobitné chránené územia a osobitne chránené územia opísané v písmene b) spolu s parcelami mimo nich, v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy alebo kompenzačných opatrení zameraných na plnenie cieľov ochrany lokalít;

| | — | lokality s európskym významom, osobitné chránené územia a osobitne chránené územia opísané v písmene b) spolu s parcelami mimo nich, v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy alebo kompenzačných opatrení zameraných na plnenie cieľov ochrany lokalít; |
| --- | --- | --- |

—

lokality s európskym významom, osobitné chránené územia a osobitne chránené územia opísané v písmene b) spolu s parcelami mimo nich, v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy alebo kompenzačných opatrení zameraných na plnenie cieľov ochrany lokalít;

| | — | biotopy druhov voľne žijúcich vtákov podľa článku 4 ods. 2 smernice 2009/147/ES alebo prílohy I k uvedenej smernici, ktoré sa vyskytujú mimo osobitne chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely smernice 2009/147/ES; |
| --- | --- | --- |

—

biotopy druhov voľne žijúcich vtákov podľa článku 4 ods. 2 smernice 2009/147/ES alebo prílohy I k uvedenej smernici, ktoré sa vyskytujú mimo osobitne chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely smernice 2009/147/ES;

| | — | biotopy druhov voľne žijúcich vtákov podľa článku 4 ods. 2 smernice 2009/147/ES alebo prílohy I k uvedenej smernici, ktoré sa vyskytujú mimo osobitne chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely smernice 2009/147/ES; |
| --- | --- | --- |

—

biotopy druhov voľne žijúcich vtákov podľa článku 4 ods. 2 smernice 2009/147/ES alebo prílohy I k uvedenej smernici, ktoré sa vyskytujú mimo osobitne chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely smernice 2009/147/ES;

| | — | prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v prílohe II k smernici 92/43/EHS, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely dosiahnutia priaznivého stavu ochrany podľa smernice 92/43/EHS a/alebo v prípade ktorých sa identifikovala potreba nápravných opatrení na účely článku 6 smernice 2004/35/ES; |
| --- | --- | --- |

—

prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v prílohe II k smernici 92/43/EHS, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely dosiahnutia priaznivého stavu ochrany podľa smernice 92/43/EHS a/alebo v prípade ktorých sa identifikovala potreba nápravných opatrení na účely článku 6 smernice 2004/35/ES;

| | — | prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v prílohe II k smernici 92/43/EHS, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely dosiahnutia priaznivého stavu ochrany podľa smernice 92/43/EHS a/alebo v prípade ktorých sa identifikovala potreba nápravných opatrení na účely článku 6 smernice 2004/35/ES; |
| --- | --- | --- |

—

prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v prílohe II k smernici 92/43/EHS, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely dosiahnutia priaznivého stavu ochrany podľa smernice 92/43/EHS a/alebo v prípade ktorých sa identifikovala potreba nápravných opatrení na účely článku 6 smernice 2004/35/ES;

| | — | oblasti, v prípade ktorých sa identifikovala potreba obnovy podľa plánu obnovy prírody uplatniteľného v členskom štáte; |
| --- | --- | --- |

—

oblasti, v prípade ktorých sa identifikovala potreba obnovy podľa plánu obnovy prírody uplatniteľného v členskom štáte;

| | — | oblasti, v prípade ktorých sa identifikovala potreba obnovy
  alebo ktoré podliehajú opatreniam na zabezpečenie toho, aby sa ich stav nezhoršoval,
  podľa plánu obnovy prírody uplatniteľného v členskom štáte; |
| --- | --- | --- |

—

oblasti, v prípade ktorých sa identifikovala potreba obnovy
  alebo ktoré podliehajú opatreniam na zabezpečenie toho, aby sa ich stav nezhoršoval,
  podľa plánu obnovy prírody uplatniteľného v členskom štáte;

alebo ktoré podliehajú opatreniam na zabezpečenie toho, aby sa ich stav nezhoršoval,

| | — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na obnovu dobrého ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 bode iii) smernice 2000/60/ES alebo opatrenia potrebné na obnovu veľmi dobrého ekologického stavu takýchto útvarov, ak sa to vyžaduje v právnych predpisoch; |
| --- | --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na obnovu dobrého ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 bode iii) smernice 2000/60/ES alebo opatrenia potrebné na obnovu veľmi dobrého ekologického stavu takýchto útvarov, ak sa to vyžaduje v právnych predpisoch;

| | — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na obnovu dobrého ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 bode iii) smernice 2000/60/ES alebo opatrenia potrebné na obnovu veľmi dobrého ekologického stavu takýchto útvarov, ak sa to vyžaduje v právnych predpisoch; |
| --- | --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na obnovu dobrého ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 bode iii) smernice 2000/60/ES alebo opatrenia potrebné na obnovu veľmi dobrého ekologického stavu takýchto útvarov, ak sa to vyžaduje v právnych predpisoch;

| | — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na obnovu a revitalizáciu mokradí, ako sa uvádza v časti B bode vii) prílohy VI k smernici 2000/60/ES; |
| --- | --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na obnovu a revitalizáciu mokradí, ako sa uvádza v časti B bode vii) prílohy VI k smernici 2000/60/ES;

| | — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na obnovu a revitalizáciu mokradí, ako sa uvádza v časti B bode vii) prílohy VI k smernici 2000/60/ES; |
| --- | --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na obnovu a revitalizáciu mokradí, ako sa uvádza v časti B bode vii) prílohy VI k smernici 2000/60/ES;

| | — | oblasti, v ktorých je potrebné obnoviť ekosystém s cieľom dosiahnuť jeho dobrý stav v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (6); |
| --- | --- | --- |

—

oblasti, v ktorých je potrebné obnoviť ekosystém s cieľom dosiahnuť jeho dobrý stav v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (6);

6

| | — | oblasti, v ktorých je potrebné obnoviť ekosystém s cieľom dosiahnuť jeho dobrý stav v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (6); |
| --- | --- | --- |

—

oblasti, v ktorých je potrebné obnoviť ekosystém s cieľom dosiahnuť jeho dobrý stav v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (6);

6

| d) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy s vysokým klimatickým rizikom: |
| --- | --- |

d)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy s vysokým klimatickým rizikom:

| d) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy s vysokým klimatickým rizikom: |
| --- | --- |

d)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy s vysokým klimatickým rizikom:

| | — | oblasti, na ktoré sa vzťahuje kompenzácia v prípade prírodných škodlivých činiteľov podľa článku 13b ods. 5 nariadenia (EÚ) 2018/841; |
| --- | --- | --- |

—

oblasti, na ktoré sa vzťahuje kompenzácia v prípade prírodných škodlivých činiteľov podľa článku 13b ods. 5 nariadenia (EÚ) 2018/841;

| | — | oblasti, na ktoré sa vzťahuje kompenzácia v prípade prírodných škodlivých činiteľov podľa článku 13b ods. 5 nariadenia (EÚ) 2018/841; |
| --- | --- | --- |

—

oblasti, na ktoré sa vzťahuje kompenzácia v prípade prírodných škodlivých činiteľov podľa článku 13b ods. 5 nariadenia (EÚ) 2018/841;

| | — | oblasti uvedené v článku 5 ods. 1 smernice 2007/60/ES; |
| --- | --- | --- |

—

oblasti uvedené v článku 5 ods. 1 smernice 2007/60/ES;

| | — | oblasti uvedené v článku 5 ods. 1 smernice 2007/60/ES; |
| --- | --- | --- |

—

oblasti uvedené v článku 5 ods. 1 smernice 2007/60/ES;

| | — | oblasti identifikované v národnej adaptačnej stratégii členských štátov ako oblasti s vysokými prírodnými a človekom spôsobenými rizikami, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na zníženie rizík v dôsledku klimatických katastrof. |
| --- | --- | --- |

—

oblasti identifikované v národnej adaptačnej stratégii členských štátov ako oblasti s vysokými prírodnými a človekom spôsobenými rizikami, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na zníženie rizík v dôsledku klimatických katastrof.

| | — | oblasti identifikované v národnej adaptačnej stratégii členských štátov ako oblasti s vysokými prírodnými a človekom spôsobenými rizikami, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na zníženie rizík v dôsledku klimatických katastrof. |
| --- | --- | --- |

—

oblasti identifikované v národnej adaptačnej stratégii členských štátov ako oblasti s vysokými prírodnými a človekom spôsobenými rizikami, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na zníženie rizík v dôsledku klimatických katastrof.

| da) | systém monitorovania zásob uhlíka v pôde, ktorý okrem iného využíva ročné súbory údajov štatistického prieskumu o využívaní pôdy/krajinnej pokrývky“ (LUCAS). |
| --- | --- |

da)

da)

systém monitorovania zásob uhlíka v pôde, ktorý okrem iného využíva ročné súbory údajov štatistického prieskumu o využívaní pôdy/krajinnej pokrývky“ (LUCAS).

systém monitorovania zásob uhlíka v pôde, ktorý okrem iného využíva ročné súbory údajov štatistického prieskumu o využívaní pôdy/krajinnej pokrývky“ (LUCAS).

Inventúrou skleníkových plynov sa umožňuje výmena a integrácia údajov medzi elektronickými databázami a geografickými informačnými systémami.

Inventúrou skleníkových plynov sa umožňuje výmena a integrácia údajov medzi elektronickými databázami a geografickými informačnými systémami
  , ako aj ich porovnateľnosť a verejná dostupnosť
  .

, ako aj ich porovnateľnosť a verejná dostupnosť

V období 2021 až 2025 sa uplatňuje metodika úrovne 1 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006. Pri emisiách a odstránených množstvách v prípade rezervoáru uhlíka, ktorý predstavuje aspoň 25 až 30 % emisií alebo ich odstránených množstiev v kategórii zdroja alebo záchytu, ktorá sa v rámci vnútroštátneho inventarizačného systému daného členského štátu pokladá za prioritnú z dôvodu, že odhad má významný vplyv na celkovú inventúru skleníkových plynov danej krajiny, pokiaľ ide o absolútnu úroveň emisií a ich odstraňovaných množstiev, vývoj emisií a ich odstraňovaných množstiev alebo neistotu v súvislosti s emisiami a ich odstraňovanými množstvami v daných kategóriách využívania pôdy, sa od roku 2026 v prípade všetkých odhadov emisií a ich odstránených množstiev v rámci rezervoáru uhlíka uplatňuje prinajmenšom metodika úrovne 2 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006.

V období 2021 až 2025 sa uplatňuje metodika úrovne 1 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006
  , ich dodatkom z roku 2013 a ich spresnením z roku 2019
  . Pri emisiách a odstránených množstvách v prípade rezervoáru uhlíka, ktorý predstavuje aspoň 25 až 30 % emisií alebo ich odstránených množstiev v kategórii zdroja alebo záchytu, ktorá sa v rámci vnútroštátneho inventarizačného systému daného členského štátu pokladá za prioritnú z dôvodu, že odhad má významný vplyv na celkovú inventúru skleníkových plynov danej krajiny, pokiaľ ide o absolútnu úroveň emisií a ich odstraňovaných množstiev, vývoj emisií a ich odstraňovaných množstiev alebo neistotu v súvislosti s emisiami a ich odstraňovanými množstvami v daných kategóriách využívania pôdy, sa od roku 2026 v prípade všetkých odhadov emisií a ich odstránených množstiev v rámci rezervoáru uhlíka uplatňuje prinajmenšom metodika úrovne 2 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006
  , ich dodatkom z roku 2013 a ich spresnením z roku 2019
  .

, ich dodatkom z roku 2013 a ich spresnením z roku 2019

, ich dodatkom z roku 2013 a ich spresnením z roku 2019

Členské štáty sú povinné od roku 2026 uplatňovať metodiku úrovne 3 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006, ich dodatkom z roku 2013 a ich spresnením z roku 2019, a to v prípade všetkých odhadov emisií a ich odstránených množstiev v rámci rezervoáru uhlíka, ktoré patria do oblastí s jednotkami využívania pôdy vyznačujúcimi sa vysokými zásobami uhlíka v zmysle písmena c), do oblastí s jednotkami využívania pôdy, na ktoré sa vzťahuje ochrana alebo obnova podľa písmen d) a e), a do oblastí s jednotkami využívania pôdy s potenciálne vysokými klimatickými rizikami podľa písmena f).“

Členské štáty sú povinné od roku 2026 uplatňovať metodiku úrovne 3 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006, ich dodatkom z roku 2013 a ich spresnením z roku 2019, a to v prípade všetkých odhadov emisií a ich odstránených množstiev v rámci rezervoáru uhlíka, ktoré patria do oblastí s jednotkami využívania pôdy vyznačujúcimi sa vysokými zásobami uhlíka v zmysle písmena c), do oblastí s jednotkami využívania pôdy, na ktoré sa vzťahuje ochrana alebo obnova podľa písmen d) a e), a do oblastí s jednotkami využívania pôdy s potenciálne vysokými klimatickými rizikami podľa písmena f).“

---

(*1)  Odkazmi na „cp“ v nadpisoch prijatých pozmeňujúcich návrhov sa rozumie zodpovedajúca časť príslušných pozmeňujúcich návrhov.

*1

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0161/2022).

1

(36)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

36

(36)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

36

(1a)  
  EEA, The European environment — state and outlook 2020, s. 74.

1a

EEA, The European environment — state and outlook 2020, s. 74.

(1b)  
  Barredo, J., Brailescu, C., Teller, A., Sabatini, F. M., Mauri, A. a Janouskova, K., Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, EUR 30661 EN, Úrad pre publikácie Európskej únie, Luxemburg, 2021.

1b

Barredo, J., Brailescu, C., Teller, A., Sabatini, F. M., Mauri, A. a Janouskova, K., Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe, EUR 30661 EN, Úrad pre publikácie Európskej únie, Luxemburg, 2021.

(1a)  
  Správa EEA č. 6/2019.

1a

Správa EEA č. 6/2019.

(1b)  
  EEA, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

1b

EEA, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

(1c)  
  EEA, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

1c

EEA, Total greenhouse gas emission trends and projections in Europe (https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/greenhouse-gas-emission-trends-6/assessment-3).

(1d)  
  Seidl, R.; Schelhaas, M.-J.; Rammer, W.; Verkerk, P. J. (2014): Increasing forest disturbances in Europe and their impact on carbon storage. In: nature climate change 4 (9), s. 806–810. DOI: 10.1038/nclimate2318.

1d

Seidl, R.; Schelhaas, M.-J.; Rammer, W.; Verkerk, P. J. (2014): Increasing forest disturbances in Europe and their impact on carbon storage. In: nature climate change 4 (9), s. 806–810. DOI: 10.1038/nclimate2318.

(28)  COM(2019)0640.

28

(28)  COM(2019)0640.

28

(28a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

28a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

(29)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

29

(29)  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European%20Union%20First/EU_NDC_Submission_December%202020.pdf

29

(30)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).’.

30

(31)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

31

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

(30)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

30

(32)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

32

(32)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

32

(33)  COM(2020)
  562 final
  .

33

562 final

(33)  COM(2020)
  0562
  .

33

0562

(33a)  
  Zickfeld K., Azevedo D., Mathesius S. a ďalší, Asymmetry in the climate-carbon cycle response to positive and negative CO2 emissions. Nature Climate Change 11, 613–617 (2021).

33a

Zickfeld K., Azevedo D., Mathesius S. a ďalší, Asymmetry in the climate-carbon cycle response to positive and negative CO2

(34)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

34

(34)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

34

(37)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

37

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

(36a)  

  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

36a

Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

(38)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity na rok 2030 – aby sa nám príroda vrátila do života (COM(2020)0380).

38

(39)  COM(2020)0381.

39

(40)  [...]

40

(41)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

41

(42)  COM(2021)0082.

42

(38)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity na rok 2030 – aby sa nám príroda vrátila do života (COM(2020)0380).

38

(39)  COM(2020)0381.

39

(39a)  
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 – využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy (COM(2021)0699).

39a

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 – využívanie prínosov zdravej pôdy v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy (COM(2021)0699).

(40)  [...]

40

(40a)  
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o udržateľnom kolobehu uhlíka (COM(2021)0800).

40a

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o udržateľnom kolobehu uhlíka (COM(2021)0800).

(40b)  
  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Udržateľné biohospodárstvo pre Európu: ako lepšie prepojiť hospodárstvo, spoločnosť a životné prostredie (COM(2018)0673).

40b

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Udržateľné biohospodárstvo pre Európu: ako lepšie prepojiť hospodárstvo, spoločnosť a životné prostredie (COM(2018)0673).

(41)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

41

(42)  COM(2021)0082.

42

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

(*)  
  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

*

Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

(**)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

**

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

(44)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

44

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

(1)  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

1

(1)  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56).

2

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56).

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

3

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

4

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27).

5

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13). 6.2020, p. 13).

6

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13). 6.2020, p. 13).

6

---

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/295 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/295

---

P9_TA(2022)0234

Emisné normy CO2 pre osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. júna 2022 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/631, pokiaľ ide o sprísnenie emisných noriem CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá v súlade s ambicióznejšími klimatickými cieľmi Únie (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2022/C 493/25)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty o 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty o 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.

| (1) | Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty o 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.
  Prijatím Glasgowského klimatického paktu v novembri 2021 jeho zmluvné strany uznali, že udržanie nárastu priemernej globálnej teploty na úrovni 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele do roku 2030, aby urýchlili opatrenia v oblasti klímy v tomto kritickom desaťročí a odstránili rozdiel v ambíciách v súvislosti s cieľom 1,5  oC. |
| --- | --- |

(1)

Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a platnosť nadobudla v novembri 2016 (ďalej len „Parížska dohoda“). Jej zmluvné strany sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty o 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.
  Prijatím Glasgowského klimatického paktu v novembri 2021 jeho zmluvné strany uznali, že udržanie nárastu priemernej globálnej teploty na úrovni 1,5  oC v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a zaviazali sa, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele do roku 2030, aby urýchlili opatrenia v oblasti klímy v tomto kritickom desaťročí a odstránili rozdiel v ambíciách v súvislosti s cieľom 1,5  oC.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (23). Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie COVID-19 na zdravie a hospodársku prosperitu občanov Únie ešte vzrástli. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (23). Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie COVID-19 na zdravie a hospodársku prosperitu občanov Únie ešte vzrástli.

| (2) | Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (23).
  Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode vyzval na nevyhnutnú transformáciu na klimaticky neutrálnu spoločnosť najneskôr do roku 2050 a vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o stave núdze v oblasti klímy a životného prostredia vyhlásil stav núdze v oblasti klímy a životného prostredia.
  Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie COVID-19 na zdravie a hospodársku prosperitu občanov Únie ešte vzrástli. |
| --- | --- |

(2)

Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019 (23).
  Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode vyzval na nevyhnutnú transformáciu na klimaticky neutrálnu spoločnosť najneskôr do roku 2050 a vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o stave núdze v oblasti klímy a životného prostredia vyhlásil stav núdze v oblasti klímy a životného prostredia.
  Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie COVID-19 na zdravie a hospodársku prosperitu občanov Únie ešte vzrástli.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Európska zelená dohoda je kombináciou komplexného súboru opatrení a iniciatív, ktoré sa vzájomne posilňujú a sú zamerané na dosiahnutie klimatickej neutrality v
   EÚ do roku 2050
  , a stanovuje
  sa v nej nová stratégia rastu,
  ktorej cieľom je transformovať
  Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom,
  ktoré efektívne využíva zdroje a kde hospodársky rast nezávisí od ich využívania.
  Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Zároveň táto transformácia vplýva inak na ženy ako na mužov a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím či osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Európska zelená dohoda je kombináciou komplexného súboru opatrení a iniciatív, ktoré sa vzájomne posilňujú a sú zamerané na dosiahnutie klimatickej neutrality v
   EÚ do roku 2050
  , a stanovuje
  sa v nej nová stratégia rastu,
  ktorej cieľom je transformovať
  Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom,
  ktoré efektívne využíva zdroje a kde hospodársky rast nezávisí od ich využívania.
  Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Zároveň táto transformácia vplýva inak na ženy ako na mužov a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím či osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo.

| (3) | EÚ
  usiluje o stanovenie
  novej stratégie rastu do roku 2050
  zameranej na transformáciu Únie na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, s dynamickými odvetviami, ktoré sú aj naďalej svetovými lídrami vo svojom segmente, sú hybnou silou globálnej inovácie a zároveň zabezpečujú v Únii kvalitné pracovné príležitosti s vysokou úrovňou odmeňovania.
  Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi.
  V tom zmysle sa v 8. environmentálnom akčnom programe, ktorý sa bude realizovať do roku 2030, stanovuje cieľ urýchliť zelenú transformáciu na klimaticky neutrálne, udržateľné, netoxické, zdrojovo efektívne, obnoviteľné, odolné a konkurencieschopné obehové hospodárstvo založené na energiách z obnoviteľných zdrojov spravodlivým, rovnocenným a inkluzívnym spôsobom a chrániť, obnovovať a zlepšovať stav životného prostredia, pričom sa podporuje a rozvíja súbor opatrení a iniciatív oznámených v rámci Európskej zelenej dohody.
  Zároveň táto transformácia vplýva inak na ženy ako na mužov a má osobitný dosah na znevýhodnené
  a zraniteľné
  skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom
  a jednotlivci a domácnosti s nízkym alebo nižším ako priemerným príjmom. Transformácia bude mať okrem toho rozdielny vplyv na jednotlivé regióny Únie, najmä štrukturálne znevýhodnené, okrajové a najvzdialenejšie regióny.
  Preto sa musí zabezpečiť, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

(3)

EÚ
  usiluje o stanovenie
  novej stratégie rastu do roku 2050
  zameranej na transformáciu Únie na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, s dynamickými odvetviami, ktoré sú aj naďalej svetovými lídrami vo svojom segmente, sú hybnou silou globálnej inovácie a zároveň zabezpečujú v Únii kvalitné pracovné príležitosti s vysokou úrovňou odmeňovania.
  Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi.
  V tom zmysle sa v 8. environmentálnom akčnom programe, ktorý sa bude realizovať do roku 2030, stanovuje cieľ urýchliť zelenú transformáciu na klimaticky neutrálne, udržateľné, netoxické, zdrojovo efektívne, obnoviteľné, odolné a konkurencieschopné obehové hospodárstvo založené na energiách z obnoviteľných zdrojov spravodlivým, rovnocenným a inkluzívnym spôsobom a chrániť, obnovovať a zlepšovať stav životného prostredia, pričom sa podporuje a rozvíja súbor opatrení a iniciatív oznámených v rámci Európskej zelenej dohody.
  Zároveň táto transformácia vplýva inak na ženy ako na mužov a má osobitný dosah na znevýhodnené
  a zraniteľné
  skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom
  a jednotlivci a domácnosti s nízkym alebo nižším ako priemerným príjmom. Transformácia bude mať okrem toho rozdielny vplyv na jednotlivé regióny Únie, najmä štrukturálne znevýhodnené, okrajové a najvzdialenejšie regióny.
  Preto sa musí zabezpečiť, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
  [--]

   (24) Únia zakotvila do právnych predpisov zámer týkajúci sa dosiahnutia
  klimatickej neutrality v celom hospodárstve
  do roku 2050. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzok Únie
  dosiahnuť
  do roku 2030
  zníženie čistých emisií skleníkových plynov v EÚ (emisie po odpočítaní odstránených emisií)
  aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
  [--]

   (24) Únia zakotvila do právnych predpisov zámer týkajúci sa dosiahnutia
  klimatickej neutrality v celom hospodárstve
  do roku 2050. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzok Únie
  dosiahnuť
  do roku 2030
  zníženie čistých emisií skleníkových plynov v EÚ (emisie po odpočítaní odstránených emisií)
  aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (5) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
  2021/1119

   (24) Únia legislatívne zakotvila cieľ
  klimatickej neutrality najneskôr
  do roku 2050
  a cieľ dosiahnuť záporné emisie po tomto roku
  . V uvedenom nariadení sa takisto
  ustanovuje záväzný domáci strednodobý cieľ
  Únie
  v oblasti klímy zníženie čistých emisií skleníkových plynov
  minimálne o 55 %
  (t. j. emisie po odpočte odstránených emisií)
  pod úroveň v roku 1990 do roku 2030. |
| --- | --- |

(5)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
  2021/1119

   (24) Únia legislatívne zakotvila cieľ
  klimatickej neutrality najneskôr
  do roku 2050
  a cieľ dosiahnuť záporné emisie po tomto roku
  . V uvedenom nariadení sa takisto
  ustanovuje záväzný domáci strednodobý cieľ
  Únie
  v oblasti klímy zníženie čistých emisií skleníkových plynov
  minimálne o 55 %
  (t. j. emisie po odpočte odstránených emisií)
  pod úroveň v roku 1990 do roku 2030.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | K dosiahnutiu tohto zníženia emisií by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane odvetvia cestnej dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

K dosiahnutiu tohto zníženia emisií by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane odvetvia cestnej dopravy.

| (6) | K dosiahnutiu tohto zníženia emisií by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane odvetvia cestnej dopravy.
  Doprava je jediným odvetvím, v ktorom emisie od roku 1990 stúpajú. Sem patrí cestná doprava s ľahkými a ťažkými úžitkovými vozidlami, ktoré spolu zodpovedajú za viac ako 70 % celkových emisií z dopravy. |
| --- | --- |

(6)

K dosiahnutiu tohto zníženia emisií by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane odvetvia cestnej dopravy.
  Doprava je jediným odvetvím, v ktorom emisie od roku 1990 stúpajú. Sem patrí cestná doprava s ľahkými a ťažkými úžitkovými vozidlami, ktoré spolu zodpovedajú za viac ako 70 % celkových emisií z dopravy.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Je nevyhnutné, aby individuálna mobilita zostala prístupná a cenovo dostupná všetkým, najmä dochádzajúcim do zamestnania bez prístupu ku kvalitnej verejnej doprave alebo iným riešeniam v oblasti mobility. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6a)

Je nevyhnutné, aby individuálna mobilita zostala prístupná a cenovo dostupná všetkým, najmä dochádzajúcim do zamestnania bez prístupu ku kvalitnej verejnej doprave alebo iným riešeniam v oblasti mobility.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6b) | Na konferencii OSN o zmene klímy, ktorá sa konala v Spojenom kráľovstve v Glasgowe v roku 2021 a je známa ako COP 26, bol prijatý záväzok urýchliť globálny prechod na vozidlá s nulovými emisiami. Takisto bol prijatý záväzok k spravodlivej a udržateľnej transformácii, aby sa nezabudlo na žiadny región ani komunitu, a bolo zdôraznené, že je dôležité zabezpečiť spravodlivú transformáciu pracovnej sily a vytvárať dôstojnú prácu a kvalitné pracovné príležitosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6b)

Na konferencii OSN o zmene klímy, ktorá sa konala v Spojenom kráľovstve v Glasgowe v roku 2021 a je známa ako COP 26, bol prijatý záväzok urýchliť globálny prechod na vozidlá s nulovými emisiami. Takisto bol prijatý záväzok k spravodlivej a udržateľnej transformácii, aby sa nezabudlo na žiadny región ani komunitu, a bolo zdôraznené, že je dôležité zabezpečiť spravodlivú transformáciu pracovnej sily a vytvárať dôstojnú prácu a kvalitné pracovné príležitosti.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú potrebné ako súčasť jednotného a konzistentného rámca, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie celkového cieľa Únie znížiť čisté emisie skleníkových plynov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú potrebné ako súčasť jednotného a konzistentného rámca, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie celkového cieľa Únie znížiť čisté emisie skleníkových plynov.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú potrebné ako súčasť jednotného a konzistentného rámca, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie celkového cieľa Únie znížiť čisté emisie skleníkových plynov
  , ako aj znížiť závislosť Únie od dovozu fosílnych palív vrátane dovozu ropy ako prevažujúcej energie na pohon osobných a ľahkých úžitkových automobilov (94 %) a ktorej dovoz len v roku 2018 predstavoval 227,5  miliardy EUR. Pri postupnom znižovaní spotreby ropy je zásadné neprejsť z jednej závislosti na druhú. V záujme zabezpečenia životaschopnosti európskeho výrobného priemyslu v budúcnosti a posilnenia strategickej autonómie Únie je nevyhnutné, aby Komisia spolupracovala s členskými štátmi a priemyselnými zainteresovanými stranami na zabezpečení dodávateľského reťazca strategickými materiálmi a vzácnymi zeminami potrebnými pre bezuhlíkové a nízkouhlíkové technológie. |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú potrebné ako súčasť jednotného a konzistentného rámca, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie celkového cieľa Únie znížiť čisté emisie skleníkových plynov
  , ako aj znížiť závislosť Únie od dovozu fosílnych palív vrátane dovozu ropy ako prevažujúcej energie na pohon osobných a ľahkých úžitkových automobilov (94 %) a ktorej dovoz len v roku 2018 predstavoval 227,5  miliardy EUR. Pri postupnom znižovaní spotreby ropy je zásadné neprejsť z jednej závislosti na druhú. V záujme zabezpečenia životaschopnosti európskeho výrobného priemyslu v budúcnosti a posilnenia strategickej autonómie Únie je nevyhnutné, aby Komisia spolupracovala s členskými štátmi a priemyselnými zainteresovanými stranami na zabezpečení dodávateľského reťazca strategickými materiálmi a vzácnymi zeminami potrebnými pre bezuhlíkové a nízkouhlíkové technológie.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Revízia tohto nariadenia je síce v súlade s environmentálnymi cieľmi, konkrétne s dekarbonizáciou cestnej dopravy v boji proti zmene klímy, mala by však zohľadniť aj významné priemyselné a sociálne dôsledky uvedeného procesu s cieľom zabezpečiť zamestnanosť a dostupnú mobilitu pre všetkých. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7a)

Revízia tohto nariadenia je síce v súlade s environmentálnymi cieľmi, konkrétne s dekarbonizáciou cestnej dopravy v boji proti zmene klímy, mala by však zohľadniť aj významné priemyselné a sociálne dôsledky uvedeného procesu s cieľom zabezpečiť zamestnanosť a dostupnú mobilitu pre všetkých.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | V záujme dosiahnutia zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990 je potrebné sprísniť požiadavky na zníženie emisií stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (25) pre osobné vozidlá, ako aj pre ľahké úžitkové vozidlá. Takisto sa musí stanoviť jasné smerovanie k ďalšiemu znižovaniu emisií po roku 2030 s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050. Bez ambicióznych opatrení týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov v cestnej doprave by bolo potrebné výraznejšie znižovanie emisií v iných odvetviach vrátane odvetví, v ktorých je dekarbonizácia náročnejšia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

V záujme dosiahnutia zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990 je potrebné sprísniť požiadavky na zníženie emisií stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (25) pre osobné vozidlá, ako aj pre ľahké úžitkové vozidlá. Takisto sa musí stanoviť jasné smerovanie k ďalšiemu znižovaniu emisií po roku 2030 s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050. Bez ambicióznych opatrení týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov v cestnej doprave by bolo potrebné výraznejšie znižovanie emisií v iných odvetviach vrátane odvetví, v ktorých je dekarbonizácia náročnejšia.

| (8) | V záujme dosiahnutia zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990
  a v záujme toho, aby sa zabezpečil jasný spôsob, ako dosiahnuť uvedený cieľ a aby sa prispelo k nutným zníženiam emisií pred rokom 2030,
  je potrebné sprísniť požiadavky na zníženie emisií stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (25) pre osobné vozidlá, ako aj pre ľahké úžitkové vozidlá. Takisto sa musí stanoviť jasné smerovanie k ďalšiemu znižovaniu emisií po roku 2030 s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050.
  Ak sa má uvedený cieľ dosiahnuť, bude podľa nákladovo najefektívnejšieho scenára treba znížiť emisie v odvetví dopravy približne o 90 %, keďže v súčasnosti emisie skleníkových plynov rastú len v odvetví dopravy. Zároveň je mimoriadne dôležité, aby sa doplňujúcimi legislatívnymi aktami Únie, ako je smernica (EÚ) 2018/2001

   (25a)

  , zabezpečilo rýchle nasadenie energie z obnoviteľných zdrojov, aby tak vozový park Únie mohol byť poháňaný dodatočnou elektrickou energiou z obnoviteľných zdrojov.
  Bez ambicióznych opatrení týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov v cestnej doprave by bolo potrebné výraznejšie znižovanie emisií v iných odvetviach vrátane odvetví, v ktorých je dekarbonizácia náročnejšia.
  Digitálna a zelená transformácia by sa preto mali venovať aj dôležitosti sociálneho rozmeru, aby sa zabezpečila mobilita dostupná pre všetkých, vrátane vplyvu zdaňovania energie na cenovú dostupnosť, priameho a nepriameho vplyvu vyšších cien energie na dopravu v rôznych regiónoch Únie, ako aj dôsledkov pre priemysel, aby sa zabezpečila jeho konkurencieschopnosť a zamestnanosť. |
| --- | --- |

(8)

V záujme dosiahnutia zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990
  a v záujme toho, aby sa zabezpečil jasný spôsob, ako dosiahnuť uvedený cieľ a aby sa prispelo k nutným zníženiam emisií pred rokom 2030,
  je potrebné sprísniť požiadavky na zníženie emisií stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (25) pre osobné vozidlá, ako aj pre ľahké úžitkové vozidlá. Takisto sa musí stanoviť jasné smerovanie k ďalšiemu znižovaniu emisií po roku 2030 s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050.
  Ak sa má uvedený cieľ dosiahnuť, bude podľa nákladovo najefektívnejšieho scenára treba znížiť emisie v odvetví dopravy približne o 90 %, keďže v súčasnosti emisie skleníkových plynov rastú len v odvetví dopravy. Zároveň je mimoriadne dôležité, aby sa doplňujúcimi legislatívnymi aktami Únie, ako je smernica (EÚ) 2018/2001

   (25a)

  , zabezpečilo rýchle nasadenie energie z obnoviteľných zdrojov, aby tak vozový park Únie mohol byť poháňaný dodatočnou elektrickou energiou z obnoviteľných zdrojov.
  Bez ambicióznych opatrení týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov v cestnej doprave by bolo potrebné výraznejšie znižovanie emisií v iných odvetviach vrátane odvetví, v ktorých je dekarbonizácia náročnejšia.
  Digitálna a zelená transformácia by sa preto mali venovať aj dôležitosti sociálneho rozmeru, aby sa zabezpečila mobilita dostupná pre všetkých, vrátane vplyvu zdaňovania energie na cenovú dostupnosť, priameho a nepriameho vplyvu vyšších cien energie na dopravu v rôznych regiónoch Únie, ako aj dôsledkov pre priemysel, aby sa zabezpečila jeho konkurencieschopnosť a zamestnanosť.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Podľa nedávnych štúdií sú elektrické vozidlá na batérie už v niekoľkých segmentoch vozidiel schopné konkurovať konvenčným vozidlám z hľadiska celkových nákladov na obstaranie a prevádzku. Zvýšené normy CO2 pre osobné a ľahké úžitkové vozidlá urýchlia znižovanie celkových nákladov na obstaranie a prevádzku elektrických vozidiel na batérie, čím sa stanú pre všetky skupiny spotrebiteľov v celej Únii atraktívnejšími ako vozidlá so spaľovacími motormi. Ambicióznejšie normy CO2 pre osobné a ľahké úžitkové vozidlá na obdobie rokov 2025 až 2030 tiež urýchlia dekarbonizáciu trhu s ojazdenými vozidlami vo všetkých segmentoch väčšími výhodami pre spotrebiteľov s nižšími a strednými príjmami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8a)

Podľa nedávnych štúdií sú elektrické vozidlá na batérie už v niekoľkých segmentoch vozidiel schopné konkurovať konvenčným vozidlám z hľadiska celkových nákladov na obstaranie a prevádzku. Zvýšené normy CO2 pre osobné a ľahké úžitkové vozidlá urýchlia znižovanie celkových nákladov na obstaranie a prevádzku elektrických vozidiel na batérie, čím sa stanú pre všetky skupiny spotrebiteľov v celej Únii atraktívnejšími ako vozidlá so spaľovacími motormi. Ambicióznejšie normy CO2 pre osobné a ľahké úžitkové vozidlá na obdobie rokov 2025 až 2030 tiež urýchlia dekarbonizáciu trhu s ojazdenými vozidlami vo všetkých segmentoch väčšími výhodami pre spotrebiteľov s nižšími a strednými príjmami.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Prísnejšie požiadavky na znižovanie emisií CO2 by mali podnietiť zvýšenie podielu vozidiel s nulovými emisiami uvádzanými na trh Únie a zároveň by mali poskytnúť prínosy pre spotrebiteľov a občanov v podobe kvality ovzdušia
  a
   úspor energie, ako aj zabezpečiť zachovanie inovácií v hodnotovom reťazci automobilového priemyslu. V globálnom kontexte sa aj automobilový reťazec EÚ musí stať vedúcim aktérom v rámci prebiehajúceho prechodu na mobilitu s nulovými emisiami. Prísnejšie normy týkajúce sa zníženia emisií CO2 sú technologicky neutrálne pri dosahovaní cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré sa nimi stanovujú. Na dosiahnutie cieľa spočívajúceho v bezemisnom vozovom parku sú a ostávajú k dispozícii rôzne technológie. Medzi vozidlá s nulovými emisiami v súčasnosti patria batériové elektrické vozidlá, vozidlá s palivovým článkom a iné vozidlá na vodíkový pohon, pričom stále vznikajú technologické inovácie. Vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami, medzi ktoré patria aj dobre fungujúce plug-in hybridy, môžu naďalej zohrávať úlohu v rámci transformácie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Prísnejšie požiadavky na znižovanie emisií CO2 by mali podnietiť zvýšenie podielu vozidiel s nulovými emisiami uvádzanými na trh Únie a zároveň by mali poskytnúť prínosy pre spotrebiteľov a občanov v podobe kvality ovzdušia
  a
   úspor energie, ako aj zabezpečiť zachovanie inovácií v hodnotovom reťazci automobilového priemyslu. V globálnom kontexte sa aj automobilový reťazec EÚ musí stať vedúcim aktérom v rámci prebiehajúceho prechodu na mobilitu s nulovými emisiami. Prísnejšie normy týkajúce sa zníženia emisií CO2 sú technologicky neutrálne pri dosahovaní cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré sa nimi stanovujú. Na dosiahnutie cieľa spočívajúceho v bezemisnom vozovom parku sú a ostávajú k dispozícii rôzne technológie. Medzi vozidlá s nulovými emisiami v súčasnosti patria batériové elektrické vozidlá, vozidlá s palivovým článkom a iné vozidlá na vodíkový pohon, pričom stále vznikajú technologické inovácie. Vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami, medzi ktoré patria aj dobre fungujúce plug-in hybridy, môžu naďalej zohrávať úlohu v rámci transformácie.

| (9) | Prísnejšie požiadavky na znižovanie emisií CO2 by mali podnietiť zvýšenie podielu vozidiel s nulovými emisiami uvádzanými na trh Únie a zároveň by mali poskytnúť prínosy pre spotrebiteľov a občanov v podobe kvality ovzdušia,
  posilnenia energetickej bezpečnosti a účinnosti a súvisiacich
  úspor energie, ako aj zabezpečiť zachovanie inovácií v hodnotovom reťazci automobilového priemyslu. V globálnom kontexte sa aj automobilový reťazec EÚ musí stať vedúcim aktérom v rámci prebiehajúceho prechodu na mobilitu s nulovými emisiami. Prísnejšie normy týkajúce sa zníženia emisií CO2 sú technologicky neutrálne pri dosahovaní cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré sa nimi stanovujú. Na dosiahnutie cieľa spočívajúceho v bezemisnom vozovom parku sú a ostávajú k dispozícii rôzne technológie. Medzi vozidlá s nulovými emisiami v súčasnosti patria batériové elektrické vozidlá, vozidlá s palivovým článkom a iné vozidlá na vodíkový pohon,
  pričom
  stále vznikajú technologické inovácie. Vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami, medzi ktoré patria aj dobre fungujúce plug-in hybridy,
  pokiaľ budú zaručené presné a úplné údaje o emisných normách uvedených typov vozidiel,
  môžu naďalej zohrávať úlohu v rámci transformácie. |
| --- | --- |

(9)

Prísnejšie požiadavky na znižovanie emisií CO2 by mali podnietiť zvýšenie podielu vozidiel s nulovými emisiami uvádzanými na trh Únie a zároveň by mali poskytnúť prínosy pre spotrebiteľov a občanov v podobe kvality ovzdušia,
  posilnenia energetickej bezpečnosti a účinnosti a súvisiacich
  úspor energie, ako aj zabezpečiť zachovanie inovácií v hodnotovom reťazci automobilového priemyslu. V globálnom kontexte sa aj automobilový reťazec EÚ musí stať vedúcim aktérom v rámci prebiehajúceho prechodu na mobilitu s nulovými emisiami. Prísnejšie normy týkajúce sa zníženia emisií CO2 sú technologicky neutrálne pri dosahovaní cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré sa nimi stanovujú. Na dosiahnutie cieľa spočívajúceho v bezemisnom vozovom parku sú a ostávajú k dispozícii rôzne technológie. Medzi vozidlá s nulovými emisiami v súčasnosti patria batériové elektrické vozidlá, vozidlá s palivovým článkom a iné vozidlá na vodíkový pohon,
  pričom
  stále vznikajú technologické inovácie. Vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami, medzi ktoré patria aj dobre fungujúce plug-in hybridy,
  pokiaľ budú zaručené presné a úplné údaje o emisných normách uvedených typov vozidiel,
  môžu naďalej zohrávať úlohu v rámci transformácie.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Technologické inovácie sú predpokladom dekarbonizácie mobility v Únii, a preto by sa mali podporovať. Vzhľadom na zvýšenú medzinárodnú hospodársku súťaž by Únia a členské štáty mali pokračovať v úsilí o preskúmanie a rozvoj iniciatív, ktoré podporujú synergie v tomto odvetví, ako je Európska aliancia pre batérie, a podporovať verejné a súkromné investície do európskeho automobilového výskumu a inovácií. Cieľom by malo byť zachovať pre Európu vedúce postavenie v oblasti technológií v tomto odvetví, rozvíjať excelentnosť priemyselných technológií budúcnosti vÚnii a zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť a konkurencieschopnosť jej priemyselnej základne. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10a)

Technologické inovácie sú predpokladom dekarbonizácie mobility v Únii, a preto by sa mali podporovať. Vzhľadom na zvýšenú medzinárodnú hospodársku súťaž by Únia a členské štáty mali pokračovať v úsilí o preskúmanie a rozvoj iniciatív, ktoré podporujú synergie v tomto odvetví, ako je Európska aliancia pre batérie, a podporovať verejné a súkromné investície do európskeho automobilového výskumu a inovácií. Cieľom by malo byť zachovať pre Európu vedúce postavenie v oblasti technológií v tomto odvetví, rozvíjať excelentnosť priemyselných technológií budúcnosti vÚnii a zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť a konkurencieschopnosť jej priemyselnej základne.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10b) | Niektoré členské štáty oznámili plány na urýchlenie zavádzania vozidiel s nulovými emisiami stanovením dátumu postupného ukončenia používania nových osobných a ľahkých úžitkových vozidiel emitujúcich CO2 uvedených na trh na ich území pred dátumom stanoveným na úrovni Únie. Komisia by na uľahčenie prechodu členských štátov na ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami mala určiť možnosti v súlade s takýmito plánmi. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10b)

Niektoré členské štáty oznámili plány na urýchlenie zavádzania vozidiel s nulovými emisiami stanovením dátumu postupného ukončenia používania nových osobných a ľahkých úžitkových vozidiel emitujúcich CO2 uvedených na trh na ich území pred dátumom stanoveným na úrovni Únie. Komisia by na uľahčenie prechodu členských štátov na ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami mala určiť možnosti v súlade s takýmito plánmi.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10c) | Jasné regulačné signály by mali výrobcom umožňovať investičné rozhodnutia. Absencia takýchto signálov by mohla viesť k riziku, že automobilový priemysel v Únii stratí konkurencieschopnosť a vedúce postavenie v oblasti technológií, pretože nebude rýchlo investovať, ako aj trhový podiel na svetových a domácich trhoch. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10c)

Jasné regulačné signály by mali výrobcom umožňovať investičné rozhodnutia. Absencia takýchto signálov by mohla viesť k riziku, že automobilový priemysel v Únii stratí konkurencieschopnosť a vedúce postavenie v oblasti technológií, pretože nebude rýchlo investovať, ako aj trhový podiel na svetových a domácich trhoch.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10d) | V procese rokovaní a prijímania plánov spravodlivej transformácie územia a národných sociálno-klimatických plánov na úrovni výrobcov, regiónov a odvetví má zásadný význam posilnenie sociálneho dialógu v automobilovom priemysle. Je nevyhnutné zabezpečiť transformáciu pracovnej sily v konkrétnej geografickej oblasti, a to spôsobom, ktorý odráža možnosti regiónu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10d)

V procese rokovaní a prijímania plánov spravodlivej transformácie územia a národných sociálno-klimatických plánov na úrovni výrobcov, regiónov a odvetví má zásadný význam posilnenie sociálneho dialógu v automobilovom priemysle. Je nevyhnutné zabezpečiť transformáciu pracovnej sily v konkrétnej geografickej oblasti, a to spôsobom, ktorý odráža možnosti regiónu.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | Ciele stanovené v revidovaných emisných normách CO2 by sa mali doplniť európskou stratégiou na riešenie výziev, ktoré predstavuje rozšírenie výroby vozidiel s nulovými emisiami a súvisiacich technológií, ako aj riešenie potreby zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov v danom odvetví a hospodárskej diverzifikácie a rekonverzie činností. V prípade potreby treba
  zvážiť
  finančnú podporu na úrovni EÚ a členských štátov s cieľom pritiahnuť súkromné investície, a to aj prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus, Fondu na spravodlivú transformáciu, inovačného fondu, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných nástrojov viacročného finančného rámca a nástroja Next Generation EU, v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Revidované pravidlá štátnej pomoci v oblasti životného prostredia a energetiky umožnia členským štátom podporovať podniky pri dekarbonizácii svojich výrobných procesov a pri prijímaní zelenších technológií v kontexte novej priemyselnej stratégie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

Ciele stanovené v revidovaných emisných normách CO2 by sa mali doplniť európskou stratégiou na riešenie výziev, ktoré predstavuje rozšírenie výroby vozidiel s nulovými emisiami a súvisiacich technológií, ako aj riešenie potreby zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov v danom odvetví a hospodárskej diverzifikácie a rekonverzie činností. V prípade potreby treba
  zvážiť
  finančnú podporu na úrovni EÚ a členských štátov s cieľom pritiahnuť súkromné investície, a to aj prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus, Fondu na spravodlivú transformáciu, inovačného fondu, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných nástrojov viacročného finančného rámca a nástroja Next Generation EU, v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Revidované pravidlá štátnej pomoci v oblasti životného prostredia a energetiky umožnia členským štátom podporovať podniky pri dekarbonizácii svojich výrobných procesov a pri prijímaní zelenších technológií v kontexte novej priemyselnej stratégie.

| (11) | Ciele stanovené v revidovaných emisných normách CO2 by sa mal doplniť európskou stratégiou na riešenie výziev, ktoré predstavuje rozšírenie výroby vozidiel s nulovými emisiami a súvisiacimi technológiami
  pri súčasnom zvážení osobitostí každého členského štátu
  , ako aj riešenie potreby zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov v danom odvetví a hospodárskej diverzifikácie a rekonverzie činností
  pri zachovaní úrovne zamestnanosti v automobilovom priemysle v Únii. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vplyvu, ktorý bude mať táto transformácia na MSP v celom dodávateľskom reťazci.
   V prípade potreby treba
  prideliť
  finančnú podporu na úrovni EÚ a členských štátov s cieľom pritiahnuť súkromné investície, a to aj prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus, Fondu na spravodlivú transformáciu, inovačného fondu,
  Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu,
  Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných nástrojov viacročného finančného rámca a nástroja Next Generation EU, v súlade s pravidlami štátnej pomoci.
  Okrem toho bude potrebný špecializovaný tok financovania na úrovni Únie na transformáciu v automobilovom priemysle, najmä na riešenie akýchkoľvek negatívnych vplyvov na zamestnanosť.
  Revidované pravidlá štátnej pomoci v oblasti životného prostredia a energetiky umožnia členským štátom podporovať podniky pri dekarbonizácii svojich výrobných procesov a pri prijímaní zelenších technológií v kontexte novej priemyselnej stratégie. |
| --- | --- |

(11)

Ciele stanovené v revidovaných emisných normách CO2 by sa mal doplniť európskou stratégiou na riešenie výziev, ktoré predstavuje rozšírenie výroby vozidiel s nulovými emisiami a súvisiacimi technológiami
  pri súčasnom zvážení osobitostí každého členského štátu
  , ako aj riešenie potreby zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov v danom odvetví a hospodárskej diverzifikácie a rekonverzie činností
  pri zachovaní úrovne zamestnanosti v automobilovom priemysle v Únii. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vplyvu, ktorý bude mať táto transformácia na MSP v celom dodávateľskom reťazci.
   V prípade potreby treba
  prideliť
  finančnú podporu na úrovni EÚ a členských štátov s cieľom pritiahnuť súkromné investície, a to aj prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus, Fondu na spravodlivú transformáciu, inovačného fondu,
  Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu,
  Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných nástrojov viacročného finančného rámca a nástroja Next Generation EU, v súlade s pravidlami štátnej pomoci.
  Okrem toho bude potrebný špecializovaný tok financovania na úrovni Únie na transformáciu v automobilovom priemysle, najmä na riešenie akýchkoľvek negatívnych vplyvov na zamestnanosť.
  Revidované pravidlá štátnej pomoci v oblasti životného prostredia a energetiky umožnia členským štátom podporovať podniky pri dekarbonizácii svojich výrobných procesov a pri prijímaní zelenších technológií v kontexte novej priemyselnej stratégie.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | V aktualizovanej novej priemyselnej stratégii (26) sa navrhuje spoločná tvorba zelených a digitálnych spôsobov transformácie v spolupráci s priemyslom, subjektmi verejného sektora, so sociálnymi partnermi a s ďalšími zainteresovanými stranami. V tejto súvislosti by sa mal vytvoriť spôsob transformácie pre ekosystém mobility, ktorý bude sprevádzať transformáciu hodnotového reťazca automobilového priemyslu. V rámci tohto spôsobu by sa malo osobitne prihliadať na MSP v automobilovom dodávateľskom reťazci, na konzultácie so sociálnymi partnermi, a to aj zo strany členských štátov, a mal by vychádzať z programu v oblasti zručností pre Európu s jeho iniciatívami, ako je Pakt o zručnostiach na mobilizáciu súkromného sektora a ostatných zainteresovaných strán s cieľom zvyšovať úroveň zručností európskej pracovnej sily a rekvalifikovať ju s ohľadom na zelenú a digitálnu transformáciu. Zároveň by sa mali v rámci neho riešiť náležité opatrenia a stimuly na európskej a vnútroštátnej úrovni na podporu cenovej dostupnosti vozidiel s nulovými emisiami. Pokrok dosiahnutý pri tomto komplexnom spôsobe transformácie pre ekosystém mobility treba monitorovať každé
  dva roky
  v rámci správy o pokroku, ktorú predloží Komisia. Pritom treba sledovať okrem iného pokrok pri využívaní vozidiel s nulovými emisiami, vývoj ich cien, vývoj využívania alternatívnych palív a zavádzanie infraštruktúry podľa požiadaviek nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá, potenciál inovačných technológií na dosiahnutie klimaticky neutrálnej mobility, medzinárodnú konkurencieschopnosť, investície do hodnotového reťazca automobilového priemyslu, zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovníkov a rekonverziu činností. Správa o pokroku bude vychádzať aj z dvojročných správ o pokroku, ktoré predkladajú členské štáty podľa nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá. Komisia by mala viesť konzultácie so sociálnymi partnermi pri príprave správy o pokroku, pričom by sa do nej mali zahrnúť výsledky sociálneho dialógu. Inovácie v automobilovom dodávateľskom reťazci stále prebiehajú. Inovačné technológie, ako je výroba e-palív s priamym zachytávaním CO2 z ovzdušia, by po ďalšom rozvoji mohli ponúknuť nádej na cenovo dostupnú klimaticky neutrálnu mobilitu. Komisia by preto v rámci svojej správy o pokroku mala sledovať pokrok stavu inovácií v odvetví. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

V aktualizovanej novej priemyselnej stratégii (26) sa navrhuje spoločná tvorba zelených a digitálnych spôsobov transformácie v spolupráci s priemyslom, subjektmi verejného sektora, so sociálnymi partnermi a s ďalšími zainteresovanými stranami. V tejto súvislosti by sa mal vytvoriť spôsob transformácie pre ekosystém mobility, ktorý bude sprevádzať transformáciu hodnotového reťazca automobilového priemyslu. V rámci tohto spôsobu by sa malo osobitne prihliadať na MSP v automobilovom dodávateľskom reťazci, na konzultácie so sociálnymi partnermi, a to aj zo strany členských štátov, a mal by vychádzať z programu v oblasti zručností pre Európu s jeho iniciatívami, ako je Pakt o zručnostiach na mobilizáciu súkromného sektora a ostatných zainteresovaných strán s cieľom zvyšovať úroveň zručností európskej pracovnej sily a rekvalifikovať ju s ohľadom na zelenú a digitálnu transformáciu. Zároveň by sa mali v rámci neho riešiť náležité opatrenia a stimuly na európskej a vnútroštátnej úrovni na podporu cenovej dostupnosti vozidiel s nulovými emisiami. Pokrok dosiahnutý pri tomto komplexnom spôsobe transformácie pre ekosystém mobility treba monitorovať každé
  dva roky
  v rámci správy o pokroku, ktorú predloží Komisia. Pritom treba sledovať okrem iného pokrok pri využívaní vozidiel s nulovými emisiami, vývoj ich cien, vývoj využívania alternatívnych palív a zavádzanie infraštruktúry podľa požiadaviek nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá, potenciál inovačných technológií na dosiahnutie klimaticky neutrálnej mobility, medzinárodnú konkurencieschopnosť, investície do hodnotového reťazca automobilového priemyslu, zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovníkov a rekonverziu činností. Správa o pokroku bude vychádzať aj z dvojročných správ o pokroku, ktoré predkladajú členské štáty podľa nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá. Komisia by mala viesť konzultácie so sociálnymi partnermi pri príprave správy o pokroku, pričom by sa do nej mali zahrnúť výsledky sociálneho dialógu. Inovácie v automobilovom dodávateľskom reťazci stále prebiehajú. Inovačné technológie, ako je výroba e-palív s priamym zachytávaním CO2 z ovzdušia, by po ďalšom rozvoji mohli ponúknuť nádej na cenovo dostupnú klimaticky neutrálnu mobilitu. Komisia by preto v rámci svojej správy o pokroku mala sledovať pokrok stavu inovácií v odvetví.

| (12) | V aktualizovanej novej priemyselnej stratégii (26) sa navrhuje spoločná tvorba zelených a digitálnych spôsobov transformácie v spolupráci s priemyslom, subjektmi verejného sektora, so sociálnymi partnermi a s ďalšími zainteresovanými stranami. V tejto súvislosti by sa mal vytvoriť spôsob transformácie pre ekosystém mobility, ktorý bude sprevádzať transformáciu hodnotového reťazca automobilového priemyslu,
  pri plnej transparentnosti a po porade so všetkými zainteresovanými stranami, ako aj zvážení osobitného fóra pre sociálny dialóg v automobilovom priemysle.
   V rámci tohto spôsobu by sa malo osobitne prihliadať na MSP
  vrátane mikropodnikov
  v automobilovom dodávateľskom reťazci, na konzultácie so sociálnymi partnermi, a to aj zo strany členských štátov, a mal by vychádzať
  z odporúčania Rady týkajúceho sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo
  , a z programu v oblasti zručností pre Európu s jeho iniciatívami, ako je Pakt o zručnostiach na mobilizáciu súkromného sektora a ostatných zainteresovaných strán s cieľom zvyšovať úroveň zručností európskej pracovnej sily a rekvalifikovať ju s ohľadom na zelenú a digitálnu transformáciu. Zároveň by sa mali v rámci neho riešiť náležité opatrenia a stimuly na európskej a vnútroštátnej úrovni na podporu cenovej dostupnosti
  a udržateľnosti
  vozidiel s nulovými emisiami.
  Pozornosť by sa mala venovať aj úlohe, ktorú môže verejné obstarávanie zohrávať v rámci uvedeného spôsobu, a v tejto súvislosti by Komisia mala zvážiť revíziu smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161

   (26a)

  s cieľom zabezpečiť jej zosúladenie s cieľmi nariadenia (EÚ) 2019/631.
  Pokrok dosiahnutý pri tomto komplexnom spôsobe transformácie pre ekosystém mobility treba monitorovať každý
  rok
  v rámci správy o pokroku, ktorú predloží Komisia. Pritom treba sledovať okrem iného pokrok pri využívaní vozidiel s nulovými emisiami, vývoj ich cien
  a ich spotrebu energie, vplyv na spotrebiteľov
  , vývoj využívania alternatívnych palív a zavádzanie infraštruktúry podľa požiadaviek nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá,
  vývoj podielu energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa požaduje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001

   (26b)

  ,
  potenciál inovačných technológií na dosiahnutie klimaticky neutrálnej mobility, medzinárodnú konkurencieschopnosť, investície do hodnotového reťazca automobilového priemyslu, zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovníkov a rekonverziu činností26b,
  najmä v regiónoch s vysokým percentom pracovných príležitostí spojených s hodnotovým reťazcom automobilového priemyslu, a emisie súvisiace s vekom ľahkých úžitkových vozidiel pri súčasnom zvážení opatrení zameraných na súbežné, sociálne spravodlivé a environmentálne zdravé vyraďovanie starších vozidiel.
  Správa o pokroku bude vychádzať aj zo správ o pokroku, ktoré predkladajú členské štáty podľa nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá. Komisia by mala viesť konzultácie so sociálnymi partnermi pri príprave správy o pokroku, pričom by sa do nej mali zahrnúť výsledky sociálneho dialógu.
  Komisia by mala konzultovať aj so širokým spektrom nezávislých odborníkov, zainteresovaných strán a vnútroštátnych a regionálnych správnych orgánov s cieľom zabezpečiť komplexnú vedomostnú základňu.
  Inovácie v automobilovom dodávateľskom reťazci stále prebiehajú. Inovačné technológie, ako je výroba e-palív s priamym zachytávaním CO2 z ovzdušia
  a vodíkové autá s technológiou palubného systému skladovania vodíka
  , by po ďalšom rozvoji mohli ponúknuť nádej na cenovo dostupnú klimaticky neutrálnu mobilitu. Komisia by preto v rámci svojej správy o pokroku mala sledovať pokrok stavu inovácií v odvetví. |
| --- | --- |

(12)

V aktualizovanej novej priemyselnej stratégii (26) sa navrhuje spoločná tvorba zelených a digitálnych spôsobov transformácie v spolupráci s priemyslom, subjektmi verejného sektora, so sociálnymi partnermi a s ďalšími zainteresovanými stranami. V tejto súvislosti by sa mal vytvoriť spôsob transformácie pre ekosystém mobility, ktorý bude sprevádzať transformáciu hodnotového reťazca automobilového priemyslu,
  pri plnej transparentnosti a po porade so všetkými zainteresovanými stranami, ako aj zvážení osobitného fóra pre sociálny dialóg v automobilovom priemysle.
   V rámci tohto spôsobu by sa malo osobitne prihliadať na MSP
  vrátane mikropodnikov
  v automobilovom dodávateľskom reťazci, na konzultácie so sociálnymi partnermi, a to aj zo strany členských štátov, a mal by vychádzať
  z odporúčania Rady týkajúceho sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo
  , a z programu v oblasti zručností pre Európu s jeho iniciatívami, ako je Pakt o zručnostiach na mobilizáciu súkromného sektora a ostatných zainteresovaných strán s cieľom zvyšovať úroveň zručností európskej pracovnej sily a rekvalifikovať ju s ohľadom na zelenú a digitálnu transformáciu. Zároveň by sa mali v rámci neho riešiť náležité opatrenia a stimuly na európskej a vnútroštátnej úrovni na podporu cenovej dostupnosti
  a udržateľnosti
  vozidiel s nulovými emisiami.
  Pozornosť by sa mala venovať aj úlohe, ktorú môže verejné obstarávanie zohrávať v rámci uvedeného spôsobu, a v tejto súvislosti by Komisia mala zvážiť revíziu smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161

   (26a)

  s cieľom zabezpečiť jej zosúladenie s cieľmi nariadenia (EÚ) 2019/631.
  Pokrok dosiahnutý pri tomto komplexnom spôsobe transformácie pre ekosystém mobility treba monitorovať každý
  rok
  v rámci správy o pokroku, ktorú predloží Komisia. Pritom treba sledovať okrem iného pokrok pri využívaní vozidiel s nulovými emisiami, vývoj ich cien
  a ich spotrebu energie, vplyv na spotrebiteľov
  , vývoj využívania alternatívnych palív a zavádzanie infraštruktúry podľa požiadaviek nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá,
  vývoj podielu energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa požaduje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001

   (26b)

  ,
  potenciál inovačných technológií na dosiahnutie klimaticky neutrálnej mobility, medzinárodnú konkurencieschopnosť, investície do hodnotového reťazca automobilového priemyslu, zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovníkov a rekonverziu činností26b,
  najmä v regiónoch s vysokým percentom pracovných príležitostí spojených s hodnotovým reťazcom automobilového priemyslu, a emisie súvisiace s vekom ľahkých úžitkových vozidiel pri súčasnom zvážení opatrení zameraných na súbežné, sociálne spravodlivé a environmentálne zdravé vyraďovanie starších vozidiel.
  Správa o pokroku bude vychádzať aj zo správ o pokroku, ktoré predkladajú členské štáty podľa nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá. Komisia by mala viesť konzultácie so sociálnymi partnermi pri príprave správy o pokroku, pričom by sa do nej mali zahrnúť výsledky sociálneho dialógu.
  Komisia by mala konzultovať aj so širokým spektrom nezávislých odborníkov, zainteresovaných strán a vnútroštátnych a regionálnych správnych orgánov s cieľom zabezpečiť komplexnú vedomostnú základňu.
  Inovácie v automobilovom dodávateľskom reťazci stále prebiehajú. Inovačné technológie, ako je výroba e-palív s priamym zachytávaním CO2 z ovzdušia
  a vodíkové autá s technológiou palubného systému skladovania vodíka
  , by po ďalšom rozvoji mohli ponúknuť nádej na cenovo dostupnú klimaticky neutrálnu mobilitu. Komisia by preto v rámci svojej správy o pokroku mala sledovať pokrok stavu inovácií v odvetví.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Hoci sa toto nariadenie vzťahuje len na nové osobné a nové ľahké úžitkové vozidlá, je dôležité, aby bolo súčasťou komplexnejšieho akčného plánu pre celú Úniu na dekarbonizáciu aktuálneho vozového parku v záujme ochrany životného prostredia a zdravia občanov vo všetkých členských štátoch. Súčasný vozový park bude ešte dlho faktorom nedostatočnej environmentálnej výkonnosti, a to z dôvodu pomalého tempa svojej obnovy. Navyše súčasný trh so znečisťujúcimi ojazdenými vozidlami v strednej a východnej Európe vytvára riziko presunu znečistenia do hospodársky menej rozvinutých regiónov Únie. Dosiahnutie ambicióznych cieľov v oblasti klímy do roku 2050 by malo ísť ruka v ruke s právom všetkých občanov Únie na čistejšie ovzdušie. V záujme rýchlejšieho znižovania emisií z aktuálneho vozového parku je mimoriadne dôležité, aby Komisia urýchlene predložila legislatívne opatrenia na vytvorenie rámca priaznivého pre modernizáciu a presadzovanie používania v súčasnosti dostupných technológií na znižovanie emisií CO2, ako sú nízkouhlíkové palivá alebo svetlá s nižšou spotrebou energie, na urýchlenie modálneho presunu v nákladnej a osobnej doprave, na podporu ekologickejších dopravných návykov, ako je spoločné využívanie vozidiel (carpooling), bezmotorová mobilita a verejná doprava v mestách a na riešenie úniku uhlíka v automobilovej doprave v rámci Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12a)

Hoci sa toto nariadenie vzťahuje len na nové osobné a nové ľahké úžitkové vozidlá, je dôležité, aby bolo súčasťou komplexnejšieho akčného plánu pre celú Úniu na dekarbonizáciu aktuálneho vozového parku v záujme ochrany životného prostredia a zdravia občanov vo všetkých členských štátoch. Súčasný vozový park bude ešte dlho faktorom nedostatočnej environmentálnej výkonnosti, a to z dôvodu pomalého tempa svojej obnovy. Navyše súčasný trh so znečisťujúcimi ojazdenými vozidlami v strednej a východnej Európe vytvára riziko presunu znečistenia do hospodársky menej rozvinutých regiónov Únie. Dosiahnutie ambicióznych cieľov v oblasti klímy do roku 2050 by malo ísť ruka v ruke s právom všetkých občanov Únie na čistejšie ovzdušie. V záujme rýchlejšieho znižovania emisií z aktuálneho vozového parku je mimoriadne dôležité, aby Komisia urýchlene predložila legislatívne opatrenia na vytvorenie rámca priaznivého pre modernizáciu a presadzovanie používania v súčasnosti dostupných technológií na znižovanie emisií CO2, ako sú nízkouhlíkové palivá alebo svetlá s nižšou spotrebou energie, na urýchlenie modálneho presunu v nákladnej a osobnej doprave, na podporu ekologickejších dopravných návykov, ako je spoločné využívanie vozidiel (carpooling), bezmotorová mobilita a verejná doprava v mestách a na riešenie úniku uhlíka v automobilovej doprave v rámci Únie.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12b) | Na zabezpečenie súladu s novým klimatickým cieľom Únie do roku 2030, ako aj so sprísnenými normami CO2 by sa mala predložiť aktualizácia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES

   (26a)

  vrátane možnosti rozšíriť jej pôsobnosť na vozidlá, ktoré vlastní alebo si prenajíma súkromná spoločnosť s určitou veľkosťou vozového parku, s cieľom podporiť rastúci dopyt po vozidlách s nulovými emisiami. Vzhľadom na to, že vozidlá z podnikových vozových parkov sa dostávajú na súkromný trh rýchlejšie, umožnilo by to rýchlejšie vytvorenie trhu s ojazdenými vozidlami s nulovými emisiami, čo bude dôležité najmä pre regióny, kde bude prechod ťažší, a prispelo aj k rýchlejšej cenovej parite s konvenčnými vozidlami v celej Únii. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12b)

Na zabezpečenie súladu s novým klimatickým cieľom Únie do roku 2030, ako aj so sprísnenými normami CO2 by sa mala predložiť aktualizácia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES

   (26a)

  vrátane možnosti rozšíriť jej pôsobnosť na vozidlá, ktoré vlastní alebo si prenajíma súkromná spoločnosť s určitou veľkosťou vozového parku, s cieľom podporiť rastúci dopyt po vozidlách s nulovými emisiami. Vzhľadom na to, že vozidlá z podnikových vozových parkov sa dostávajú na súkromný trh rýchlejšie, umožnilo by to rýchlejšie vytvorenie trhu s ojazdenými vozidlami s nulovými emisiami, čo bude dôležité najmä pre regióny, kde bude prechod ťažší, a prispelo aj k rýchlejšej cenovej parite s konvenčnými vozidlami v celej Únii.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | Tieto cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ
  treba
  doplniť nevyhnutným zavedením infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (27). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

Tieto cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ
  treba
  doplniť nevyhnutným zavedením infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (27).

| (13) | Tieto cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ
  by sa mali
  doplniť nevyhnutným zavedením infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc
  , ktorá je pre dosiahnutie náročnejších cieľov podstatná
  .
  Z uvedeného dôvodu a vzhľadom na nedostatočné a pomalé vykonávanie
  smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (27)

  by náročnejšie ciele zníženia emisií CO2 mal sprevádzať ambiciózny návrh nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá, v ktorom sa stanovia ambiciózne povinné ciele pre zavádzanie infraštruktúry pre alternatívne palivá vo všetkých 27 členských štátoch. Uvedené ciele by sa mali doplniť o ambiciózne ciele zavádzania súkromných nabíjacích staníc v budovách uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ

   (27a)

  . . V tejto súvislosti je nevyhnutné, aby sa investície do zavádzania potrebnej infraštruktúry zachovali a posilnili. |
| --- | --- |

(13)

Tieto cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ
  by sa mali
  doplniť nevyhnutným zavedením infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc
  , ktorá je pre dosiahnutie náročnejších cieľov podstatná
  .
  Z uvedeného dôvodu a vzhľadom na nedostatočné a pomalé vykonávanie
  smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (27)

  by náročnejšie ciele zníženia emisií CO2 mal sprevádzať ambiciózny návrh nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá, v ktorom sa stanovia ambiciózne povinné ciele pre zavádzanie infraštruktúry pre alternatívne palivá vo všetkých 27 členských štátoch. Uvedené ciele by sa mali doplniť o ambiciózne ciele zavádzania súkromných nabíjacích staníc v budovách uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ

   (27a)

  . . V tejto súvislosti je nevyhnutné, aby sa investície do zavádzania potrebnej infraštruktúry zachovali a posilnili.

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Kým vo svete je viac ako jedna miliarda vozidiel na fosílne palivá, ktoré produkujú viac ako 30 % globálnych emisií CO2, zmena vozidiel so spaľovacím motorom na elektrické je doplnkovým riešením k ponuke tradičných výrobcov, ktoré umožní urýchliť ekologickú transformáciu a zároveň využívať obehové hospodárstvo; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13a)

Kým vo svete je viac ako jedna miliarda vozidiel na fosílne palivá, ktoré produkujú viac ako 30 % globálnych emisií CO2, zmena vozidiel so spaľovacím motorom na elektrické je doplnkovým riešením k ponuke tradičných výrobcov, ktoré umožní urýchliť ekologickú transformáciu a zároveň využívať obehové hospodárstvo;

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | Výrobcom by sa mala poskytnúť dostatočná flexibilita pri postupnom prispôsobovaní ich vozového parku s cieľom riadiť prechod na vozidlá s nulovými emisiami nákladovo efektívne
  , a preto je vhodné zachovať prístup znižovania cieľových úrovní v päťročných úsekoch
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

Výrobcom by sa mala poskytnúť dostatočná flexibilita pri postupnom prispôsobovaní ich vozového parku s cieľom riadiť prechod na vozidlá s nulovými emisiami nákladovo efektívne
  , a preto je vhodné zachovať prístup znižovania cieľových úrovní v päťročných úsekoch
  .

| (14) | Výrobcom by sa mala poskytnúť dostatočná flexibilita pri postupnom prispôsobovaní ich vozového parku s cieľom riadiť prechod na vozidlá s nulovými emisiami nákladovo efektívne,
  čo podporí ich konkurencieschopnosť, pripraví pôdu pre ďalšie inovácie pri súčasnom zvážení potreby stanoviť jednoznačnú trajektóriu uvádzania uvedených vozidiel a zaistí prínos cestnej dopravy k cieľu Únie v oblasti klímy do roku 2030. |
| --- | --- |

(14)

Výrobcom by sa mala poskytnúť dostatočná flexibilita pri postupnom prispôsobovaní ich vozového parku s cieľom riadiť prechod na vozidlá s nulovými emisiami nákladovo efektívne,
  čo podporí ich konkurencieschopnosť, pripraví pôdu pre ďalšie inovácie pri súčasnom zvážení potreby stanoviť jednoznačnú trajektóriu uvádzania uvedených vozidiel a zaistí prínos cestnej dopravy k cieľu Únie v oblasti klímy do roku 2030.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | Výrobcovia budú vzhľadom na prísnejšie cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ
  od roku 2030
  musieť uviesť na trh Únie podstatne viac vozidiel s nulovými emisiami. V tejto súvislosti už mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami neplní svoj pôvodný účel a hrozí, že oslabí účinnosť nariadenia (EÚ) 2019/631. Mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami by sa preto
  od roku 2030
  mal zrušiť.
  Pred uvedeným dátumom, a teda počas celého tohto desaťročia, sa mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami bude naďalej používať na podporu zavádzania vozidiel s emisiami v rozpätí od 0 po 50 g CO2/km vrátane elektrických vozidiel na batérie, vozidiel s palivovým článkom využívajúcich vodík a dobre fungujúcich plug-in hybridov. Po uvedenom dátume
  sa plug-in hybridy budú naďalej započítavať do cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré výrobcovia vozidla musia spĺňať. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

Výrobcovia budú vzhľadom na prísnejšie cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ
  od roku 2030
  musieť uviesť na trh Únie podstatne viac vozidiel s nulovými emisiami. V tejto súvislosti už mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami neplní svoj pôvodný účel a hrozí, že oslabí účinnosť nariadenia (EÚ) 2019/631. Mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami by sa preto
  od roku 2030
  mal zrušiť.
  Pred uvedeným dátumom, a teda počas celého tohto desaťročia, sa mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami bude naďalej používať na podporu zavádzania vozidiel s emisiami v rozpätí od 0 po 50 g CO2/km vrátane elektrických vozidiel na batérie, vozidiel s palivovým článkom využívajúcich vodík a dobre fungujúcich plug-in hybridov. Po uvedenom dátume
  sa plug-in hybridy budú naďalej započítavať do cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré výrobcovia vozidla musia spĺňať.

| (15) | Výrobcovia budú vzhľadom na prísnejšie cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ musieť uviesť na trh Únie podstatne viac vozidiel s nulovými emisiami. V tejto súvislosti už mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami neplní svoj pôvodný účel a hrozí, že oslabí účinnosť nariadenia (EÚ) 2019/631. Mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami by sa preto mal zrušiť. Plug-in hybridy sa budú naďalej započítavať do cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré výrobcovia vozidla musia spĺňať. |
| --- | --- |

(15)

Výrobcovia budú vzhľadom na prísnejšie cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ musieť uviesť na trh Únie podstatne viac vozidiel s nulovými emisiami. V tejto súvislosti už mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami neplní svoj pôvodný účel a hrozí, že oslabí účinnosť nariadenia (EÚ) 2019/631. Mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami by sa preto mal zrušiť. Plug-in hybridy sa budú naďalej započítavať do cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré výrobcovia vozidla musia spĺňať.

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (15a) | Podľa nariadenia (EÚ) 2019/631 sa zníženia emisií dosiahnuté prostredníctvom inovácií, s ktorými skúška typového schválenia nepočíta, a v súčasnosti započítavajú prostredníctvom kreditov za ekologické inovácie, ktoré možno započítať do cieľa výrobcu pre zníženie emisií. Zníženie emisií, ktoré možno nárokovať, je v súčasnosti obmedzené na 7 g/km na výrobcu. Tento strop by sa mal upraviť nadol podľa prísnejších cieľov, aby sa zabezpečilo, že tento systém sa naďalej bude obmedzovať na skutočné inovácie a nebude podporovať oslabené ambície predaja vozidiel s nulovými emisiami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15a)

Podľa nariadenia (EÚ) 2019/631 sa zníženia emisií dosiahnuté prostredníctvom inovácií, s ktorými skúška typového schválenia nepočíta, a v súčasnosti započítavajú prostredníctvom kreditov za ekologické inovácie, ktoré možno započítať do cieľa výrobcu pre zníženie emisií. Zníženie emisií, ktoré možno nárokovať, je v súčasnosti obmedzené na 7 g/km na výrobcu. Tento strop by sa mal upraviť nadol podľa prísnejších cieľov, aby sa zabezpečilo, že tento systém sa naďalej bude obmedzovať na skutočné inovácie a nebude podporovať oslabené ambície predaja vozidiel s nulovými emisiami.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (15b) | Podpora technologických aj sociálnych inovácií je dôležitým prvkom podpory rýchlejšej transformácie na mobilitu s nulovými emisiami. Na inovácie v ekosystéme mobility sa už vyčlenili značné finančné prostriedky, a to z rôznych finančných nástrojov Únie, najmä programu Horizont Európa, InvestEU, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Inovačného fondu a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Hoci sa predpokladá, že ambiciózne ročné ciele zníženia emisií CO2 podnietia inovácie v dodávateľskom reťazci automobilového priemyslu, hlavným cieľom tohto nariadenia je dosiahnuť ich skutočné, účinné a overiteľné zníženie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15b)

Podpora technologických aj sociálnych inovácií je dôležitým prvkom podpory rýchlejšej transformácie na mobilitu s nulovými emisiami. Na inovácie v ekosystéme mobility sa už vyčlenili značné finančné prostriedky, a to z rôznych finančných nástrojov Únie, najmä programu Horizont Európa, InvestEU, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Inovačného fondu a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Hoci sa predpokladá, že ambiciózne ročné ciele zníženia emisií CO2 podnietia inovácie v dodávateľskom reťazci automobilového priemyslu, hlavným cieľom tohto nariadenia je dosiahnuť ich skutočné, účinné a overiteľné zníženie.

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | Ciele stanovené v nariadení (EÚ) 2019/631 sa čiastočne dosahujú predajom hybridných elektrických vozidiel s externým nabíjaním. Emisie týchto vozidiel sa v súčasnosti započítavajú pomocou faktora vyťaženia stanoveného nariadením Komisie (EÚ) 2017/1151

   (1a)

  , ktorý predstavuje podiel vzdialenosti prejdenej na batériu v porovnaní so vzdialenosťou prejdenou na spaľovací motor. Tento faktor vyťaženia však nevychádza z reprezentatívnych reálnych údajov, ale z odhadu. Komisia od 1. januára 2021 zhromažďuje údaje o reálnej spotrebe paliva pomocou palubných meračov spotreby paliva v osobných vozidlách podľa článku 12 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/631. Faktor vyťaženia pre hybridné elektrické vozidlá s externým nabíjaním by sa mal bezodkladne zrevidovať s použitím týchto údajov, a tak zabezpečiť, aby odrážal emisie za reálnych podmienok jazdy. Aktualizovaný faktor vyťaženia by sa mal uplatňovať najneskôr od roku 2025 a mal by byť predmetom preskúmania, aby sa zabezpečila jeho reprezentatívnosť z hľadiska skutočných emisií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16a)

Ciele stanovené v nariadení (EÚ) 2019/631 sa čiastočne dosahujú predajom hybridných elektrických vozidiel s externým nabíjaním. Emisie týchto vozidiel sa v súčasnosti započítavajú pomocou faktora vyťaženia stanoveného nariadením Komisie (EÚ) 2017/1151

   (1a)

  , ktorý predstavuje podiel vzdialenosti prejdenej na batériu v porovnaní so vzdialenosťou prejdenou na spaľovací motor. Tento faktor vyťaženia však nevychádza z reprezentatívnych reálnych údajov, ale z odhadu. Komisia od 1. januára 2021 zhromažďuje údaje o reálnej spotrebe paliva pomocou palubných meračov spotreby paliva v osobných vozidlách podľa článku 12 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2019/631. Faktor vyťaženia pre hybridné elektrické vozidlá s externým nabíjaním by sa mal bezodkladne zrevidovať s použitím týchto údajov, a tak zabezpečiť, aby odrážal emisie za reálnych podmienok jazdy. Aktualizovaný faktor vyťaženia by sa mal uplatňovať najneskôr od roku 2025 a mal by byť predmetom preskúmania, aby sa zabezpečila jeho reprezentatívnosť z hľadiska skutočných emisií.

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (18) | S cieľom zabezpečiť spravodlivé rozloženie úsilia o znižovanie emisií by sa dve krivky hraničných hodnôt pre ľahšie a ťažšie ľahké úžitkové vozidlá mali upraviť tak, aby odzrkadľovali prísnejšie ciele znižovania emisií CO2. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18)

S cieľom zabezpečiť spravodlivé rozloženie úsilia o znižovanie emisií by sa dve krivky hraničných hodnôt pre ľahšie a ťažšie ľahké úžitkové vozidlá mali upraviť tak, aby odzrkadľovali prísnejšie ciele znižovania emisií CO2.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 121

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (21) | Vzhľadom na vyššie celkové ciele zníženia emisií skleníkových plynov a s cieľom zabrániť prípadným účinkom narušenia trhu by sa mali zjednotiť požiadavky týkajúce sa znižovania emisií pre všetkých výrobcov pôsobiacich na trhu Únie, s výnimkou výrobcov zodpovedných za menej než 1 000 nových vozidiel zaevidovaných v kalendárnom roku. V dôsledku toho by sa od roku
  2030
  malo ukončiť uplatňovanie možnosti pre výrobcov zodpovedných za 1 000 až 10 000 nových osobných vozidiel alebo za 1 000 až 22 000 nových ľahkých úžitkových vozidiel zaevidovaných v kalendárnom roku, podľa ktorej môžu požiadať o výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21)

Vzhľadom na vyššie celkové ciele zníženia emisií skleníkových plynov a s cieľom zabrániť prípadným účinkom narušenia trhu by sa mali zjednotiť požiadavky týkajúce sa znižovania emisií pre všetkých výrobcov pôsobiacich na trhu Únie, s výnimkou výrobcov zodpovedných za menej než 1 000 nových vozidiel zaevidovaných v kalendárnom roku. V dôsledku toho by sa od roku
  2030
  malo ukončiť uplatňovanie možnosti pre výrobcov zodpovedných za 1 000 až 10 000 nových osobných vozidiel alebo za 1 000 až 22 000 nových ľahkých úžitkových vozidiel zaevidovaných v kalendárnom roku, podľa ktorej môžu požiadať o výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií.

| (21) | Vzhľadom na vyššie celkové ciele zníženia emisií skleníkových plynov a s cieľom zabrániť prípadným účinkom narušenia trhu by sa mali zjednotiť požiadavky týkajúce sa znižovania emisií pre všetkých výrobcov pôsobiacich na trhu Únie, s výnimkou výrobcov zodpovedných za menej než 1 000 nových vozidiel zaevidovaných v kalendárnom roku. V dôsledku toho by sa od roku
  2036
  malo ukončiť uplatňovanie možnosti pre výrobcov zodpovedných za 1 000 až 10 000 nových osobných vozidiel alebo za 1 000 až 22 000 nových ľahkých úžitkových vozidiel zaevidovaných v kalendárnom roku, podľa ktorej môžu požiadať o výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií. |
| --- | --- |

(21)

Vzhľadom na vyššie celkové ciele zníženia emisií skleníkových plynov a s cieľom zabrániť prípadným účinkom narušenia trhu by sa mali zjednotiť požiadavky týkajúce sa znižovania emisií pre všetkých výrobcov pôsobiacich na trhu Únie, s výnimkou výrobcov zodpovedných za menej než 1 000 nových vozidiel zaevidovaných v kalendárnom roku. V dôsledku toho by sa od roku
  2036
  malo ukončiť uplatňovanie možnosti pre výrobcov zodpovedných za 1 000 až 10 000 nových osobných vozidiel alebo za 1 000 až 22 000 nových ľahkých úžitkových vozidiel zaevidovaných v kalendárnom roku, podľa ktorej môžu požiadať o výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií.

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (23) | Pokrok dosiahnutý na základe nariadenia (EÚ) 2019/631 pri plnení cieľov zníženia emisií stanovených na rok 2030 a po tomto roku by sa mal preskúmať v roku
  2026
  . V tomto preskúmaní by sa mali zvážiť všetky aspekty posudzované v správach predkladaných
  každé dva roky
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23)

Pokrok dosiahnutý na základe nariadenia (EÚ) 2019/631 pri plnení cieľov zníženia emisií stanovených na rok 2030 a po tomto roku by sa mal preskúmať v roku
  2026
  . V tomto preskúmaní by sa mali zvážiť všetky aspekty posudzované v správach predkladaných
  každé dva roky
  .

| (23) | Pokrok dosiahnutý na základe nariadenia (EÚ) 2019/631 pri plnení cieľov zníženia emisií stanovených na rok 2030 a ďalšie roky by sa mal preskúmať v roku
  2027
  . V tomto preskúmaní by sa mali zvážiť všetky aspekty posudzované v správach predkladaných
  každý rok
  . |
| --- | --- |

(23)

Pokrok dosiahnutý na základe nariadenia (EÚ) 2019/631 pri plnení cieľov zníženia emisií stanovených na rok 2030 a ďalšie roky by sa mal preskúmať v roku
  2027
  . V tomto preskúmaní by sa mali zvážiť všetky aspekty posudzované v správach predkladaných
  každý rok
  .

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23a) | Je dôležité posudzovať emisie počas celého životného cyklu ľahkých úžitkových vozidiel na úrovni Únie. Na tento účel by Komisia najneskôr 31. decembra 2023 mala vypracovať spoločnú metodiku Únie na hodnotenie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu ľahkých vozidiel, ktoré boli uvedené na trh Únie, s cieľom získať celkový obraz o ich vplyve na životné prostredie. Komisia by mala prijať nadväzujúce opatrenia vrátane prípadných legislatívnych návrhov na podporu pokroku Únie pri dosahovaní jej ambícií v oblasti klímy. Okrem toho je dôležité vypracovať metodiku na posudzovanie celkových environmentálnych vlastností vozidiel vypočítaných nielen z hľadiska emisií CO2, ale aj s prihliadnutím na ich celkovú environmentálnu stopu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23a)

Je dôležité posudzovať emisie počas celého životného cyklu ľahkých úžitkových vozidiel na úrovni Únie. Na tento účel by Komisia najneskôr 31. decembra 2023 mala vypracovať spoločnú metodiku Únie na hodnotenie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu ľahkých vozidiel, ktoré boli uvedené na trh Únie, s cieľom získať celkový obraz o ich vplyve na životné prostredie. Komisia by mala prijať nadväzujúce opatrenia vrátane prípadných legislatívnych návrhov na podporu pokroku Únie pri dosahovaní jej ambícií v oblasti klímy. Okrem toho je dôležité vypracovať metodiku na posudzovanie celkových environmentálnych vlastností vozidiel vypočítaných nielen z hľadiska emisií CO2, ale aj s prihliadnutím na ich celkovú environmentálnu stopu.

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 24

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (24) | Možnosť previesť
  príjmy z poplatkov za nadmerné emisie
  do osobitného fondu alebo príslušného programu bola predmetom hodnotenia podľa článku 15 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/631
  a dospelo sa k 
  záveru, že by sa tým výrazne zvýšila administratívne záťaž, pričom by
  automobilovému priemyslu
  nepriniesla priamy prínos pri jeho
  transformácii
  . Príjmy z poplatkov za nadmerné emisie sa teda naďalej považujú za príjem do všeobecného rozpočtu Únie v súlade s článkom 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2019/631. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(24)

Možnosť previesť
  príjmy z poplatkov za nadmerné emisie
  do osobitného fondu alebo príslušného programu bola predmetom hodnotenia podľa článku 15 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/631
  a dospelo sa k 
  záveru, že by sa tým výrazne zvýšila administratívne záťaž, pričom by
  automobilovému priemyslu
  nepriniesla priamy prínos pri jeho
  transformácii
  . Príjmy z poplatkov za nadmerné emisie sa teda naďalej považujú za príjem do všeobecného rozpočtu Únie v súlade s článkom 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2019/631.

| (24) | Príjmy z poplatkov za nadmerné emisie
  by sa mali poukazovať na podporu spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo a konkrétne na zmiernenie akýchkoľvek negatívnych vplyvov transformácie na zamestnanosť v
  automobilovom priemysle.
  Komisia by mala v prípade potreby predložiť návrh na zavedenie takéhoto nástroja financovania. Pozornosť by sa pritom mala venovať najmä zasiahnutým regiónom a komunitám, ktoré môžu byť zraniteľnejšie z dôvodu prítomnosti intenzívneho automobilového priemyslu alebo z dôvodu ich špecifických vlastností, ktoré sťažujú
  transformáciu
  na cestnú dopravu s nulovými emisiami, ako sú napríklad najvzdialenejšie regióny. |
| --- | --- |

(24)

Príjmy z poplatkov za nadmerné emisie
  by sa mali poukazovať na podporu spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo a konkrétne na zmiernenie akýchkoľvek negatívnych vplyvov transformácie na zamestnanosť v
  automobilovom priemysle.
  Komisia by mala v prípade potreby predložiť návrh na zavedenie takéhoto nástroja financovania. Pozornosť by sa pritom mala venovať najmä zasiahnutým regiónom a komunitám, ktoré môžu byť zraniteľnejšie z dôvodu prítomnosti intenzívneho automobilového priemyslu alebo z dôvodu ich špecifických vlastností, ktoré sťažujú
  transformáciu
  na cestnú dopravu s nulovými emisiami, ako sú napríklad najvzdialenejšie regióny.

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno – a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 1 – odsek 4 – písmeno a

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -a) | v odseku 4 sa písmeno a) nahrádza takto: |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

-a)

| a) | v prípade priemerných emisií z vozového parku nových osobných vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 15 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.1 časti A prílohy I; |
| --- | --- |

a)

v prípade priemerných emisií z vozového parku nových osobných vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 15 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.1 časti A prílohy I;

| „a) | v prípade priemerných emisií z vozového parku nových osobných vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 15 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.1 časti A prílohy I
  , ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2019/631, s cieľom rešpektovať výrobné cykly
  ;“ |
| --- | --- |

„a)

v prípade priemerných emisií z vozového parku nových osobných vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 15 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.1 časti A prílohy I
  , ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2019/631, s cieľom rešpektovať výrobné cykly
  ;“

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno -a a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 1 – odsek 4 – písmeno b

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -aa) | v odseku 4 sa písmeno b) nahrádza takto: |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

-aa)

| b) | v prípade priemerných emisií z vozového parku nových ľahkých úžitkových vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 15 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.1 časti B prílohy I. |
| --- | --- |

b)

v prípade priemerných emisií z vozového parku nových ľahkých úžitkových vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 15 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.1 časti B prílohy I.

| „b) | v prípade priemerných emisií z vozového parku nových ľahkých úžitkových vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 15 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.1 časti B prílohy I, 
  ako sa uvádza v nariadení (EÚ) 2019/631.“ |
| --- | --- |

„b)

v prípade priemerných emisií z vozového parku nových ľahkých úžitkových vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 15 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.1 časti B prílohy I, 
  ako sa uvádza v nariadení (EÚ) 2019/631.“

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 – písmeno c

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 1 – odsek 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | V
   odseku 6
  sa slová „Od 1. januára 2025“ nahrádzajú slovami „Od 1. januára 2025 do 31. decembra 2029,“, |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

c)

V
   odseku 6
  sa slová „Od 1. januára 2025“ nahrádzajú slovami „Od 1. januára 2025 do 31. decembra 2029,“,

| c) | odsek 6
  sa vypúšťa. |
| --- | --- |

c)

odsek 6
  sa vypúšťa.

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 – písmeno a a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 3 – odsek 1 – písmeno -a a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | vkladá sa tento bod: |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

aa)

| „aa) | ‚dobíjateľné hybridné vozidlo‘ alebo ‚PHEV‘ je vozidlo poháňané kombináciou elektromotora s dobíjateľnou batériou a spaľovacieho motora, ktoré môžu fungovať spoločne alebo oddelene.“ |
| --- | --- |

„aa)

‚dobíjateľné hybridné vozidlo‘ alebo ‚PHEV‘ je vozidlo poháňané kombináciou elektromotora s dobíjateľnou batériou a spaľovacieho motora, ktoré môžu fungovať spoločne alebo oddelene.“

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 – písmeno b a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 3 – odsek 1 – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | vkladá sa tento bod: |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

ba)

| „ba) | „podnikové vozidlo“ je vozidlo vo vlastníctve alebo prenájme súkromnej spoločnosti vymedzené v nariadení Rady (ES) č. 2157/2001

   (1a)

  a používané na pracovné účely; |
| --- | --- |

„ba)

„podnikové vozidlo“ je vozidlo vo vlastníctve alebo prenájme súkromnej spoločnosti vymedzené v nariadení Rady (ES) č. 2157/2001

   (1a)

  a používané na pracovné účely;

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 – písmeno a a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 7 – odsek 10

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | odsek 10 sa nahrádza takto: |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

aa)

10.   Komisia
  vyhodnotí
  najneskôr v roku 2023
  možnosť vypracovať
  spoločnú metodiku Únie na hodnotenie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel, ktoré sú uvedené na trh Únie. Komisia toto
  hodnotenie
  postúpi Európskemu parlamentu a Rade a v prípade potreby aj s návrhmi následných opatrení, ako sú legislatívne návrhy.

„10.   Komisia najneskôr v roku 2023
  zverejní správu, v ktorej vysvetlí
  spoločnú metodiku Únie na hodnotenie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel, ktoré sú uvedené na trh Únie
  vrátane metodiky posudzovania emisií CO2 z palív a energie spotrebovaných takýmito vozidlami počas celého životného cyklu.
  Komisia túto metodiku postúpi Európskemu parlamentu a Rade a v prípade potreby aj s návrhmi následných opatrení, ako sú legislatívne návrhy.“

Pozmeňujúci návrh 42

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 – písmeno a b (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 – písmeno a b (nové)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 7 – odsek 10 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ab) | vkladá sa tento odsek 10a: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ab)

ab)

vkladá sa tento odsek 10a:

„10a.
     
  Od 1. januára 2024 môžu výrobcovia dobrovoľne predkladať údaje o emisiách CO2 počas životného cyklu osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel uvedených na trh v Únii podľa odseku 10 tohto článku príslušným orgánom podľa odseku 6 tohto článku a členským štátom, ktoré ich následne oznámia Komisii v súlade s odsekom 2 tohto článku. Od 1. januára 2028 sa tieto údaje zapracujú do informácií uvedených v časti A príloh II a III;“

Pozmeňujúci návrh 43

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 8 – odsek 4

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | V článku 8 sa odsek 4 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(5a)

(5a)

V článku 8 sa odsek 4 nahrádza takto:

4.   Poplatky za nadmerné emisie sa považujú za príjem do všeobecného rozpočtu Únie.

4.   Poplatky za nadmerné emisie sa považujú za príjem do všeobecného rozpočtu Únie.

Komisia do 31. decembra 2023 predloží správu, v ktorej podrobne vysvetlí potrebu cieleného financovania na zabezpečenie spravodlivej transformácie v automobilovom priemysle s cieľom zmierniť negatívne vplyvy na zamestnanosť a iné hospodárske vplyvy vo všetkých dotknutých členských štátoch, najmä v regiónoch a spoločenstvách najviac postihnutých transformáciou. K správe v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na zriadenie finančného nástroja Únie na riešenie tejto potreby, a najmä na koordináciu a financovanie preventívnych a reaktívnych opatrení na riešenie reštrukturalizácie na miestnej a regionálnej úrovni a na financovanie odbornej prípravy, rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností pracovníkov v automobilovom priemysle vrátane výrobcov automobilov, ich dodávateľov komponentov a doplnkových služieb údržby a opravy, najmä v malých a stredných podnikoch.

Komisia do 31. decembra 2023 predloží správu, v ktorej podrobne vysvetlí potrebu cieleného financovania na zabezpečenie spravodlivej transformácie v automobilovom priemysle s cieľom zmierniť negatívne vplyvy na zamestnanosť a iné hospodárske vplyvy vo všetkých dotknutých členských štátoch, najmä v regiónoch a spoločenstvách najviac postihnutých transformáciou. K správe v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na zriadenie finančného nástroja Únie na riešenie tejto potreby, a najmä na koordináciu a financovanie preventívnych a reaktívnych opatrení na riešenie reštrukturalizácie na miestnej a regionálnej úrovni a na financovanie odbornej prípravy, rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností pracovníkov v automobilovom priemysle vrátane výrobcov automobilov, ich dodávateľov komponentov a doplnkových služieb údržby a opravy, najmä v malých a stredných podnikoch.

Finančný nástroj môže mať formu špecializovaného nástroja financovania alebo byť súčasťou Sociálneho klimatického fondu alebo revidovaného Fondu na spravodlivú transformáciu. Na tento účel sa poukazujú všetky príjmy z poplatkov za nadmerné emisie.

Finančný nástroj môže mať formu špecializovaného nástroja financovania alebo byť súčasťou Sociálneho klimatického fondu alebo revidovaného Fondu na spravodlivú transformáciu. Na tento účel sa poukazujú všetky príjmy z poplatkov za nadmerné emisie.

Pozmeňujúci návrh 122

Pozmeňujúci návrh 122

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 10 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| „Výnimku, o ktorú sa žiada podľa odseku 1, možno udeliť ako výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií uplatniteľných do kalendárneho roka
  2029
  a vrátane neho.“ | „Výnimku, o ktorú sa žiada podľa odseku 1, možno udeliť ako výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií uplatniteľných do kalendárneho roka
  2035
  a vrátane neho.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

„Výnimku, o ktorú sa žiada podľa odseku 1, možno udeliť ako výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií uplatniteľných do kalendárneho roka
  2029
  a vrátane neho.“

„Výnimku, o ktorú sa žiada podľa odseku 1, možno udeliť ako výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií uplatniteľných do kalendárneho roka
  2035
  a vrátane neho.“

Pozmeňujúci návrh 44

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 10 – odsek 4 – pododsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | V článku 10 sa odsek 4 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(6a)

(6a)

V článku 10 sa odsek 4 nahrádza takto:

4.   Žiadosť o výnimku z cieľovej hodnoty špecifických emisií vypočítanej v súlade s bodmi 1 až 4 a 6.3 časti A prílohy I môže podať výrobca, ktorý je spolu so všetkými s ním prepojenými podnikmi zodpovedný za 10 000 až 300 000 nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v Únii za kalendárny rok.

„4.   Žiadosť o výnimku z cieľovej hodnoty špecifických emisií vypočítanej v súlade s bodmi 1 až 4 a 6.3 časti A prílohy I môže podať
  na roky do roku 2028 vrátane
  uvedeného roku výrobca, ktorý je spolu so všetkými s ním prepojenými podnikmi zodpovedný za 10 000 až 300 000 nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v Únii za kalendárny rok.“

Pozmeňujúci návrh 45

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 11 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6b) | V článku 11 sa odsek 1 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(6b)

(6b)

V článku 11 sa odsek 1 nahrádza takto:

1.   Na základe žiadosti dodávateľa alebo výrobcu sa zohľadnia úspory emisií CO2, ktoré sa dosiahli využitím inovačných technológií alebo kombináciou inovačných technológií (ďalej len „balík inovačných technológií“).

1.   Na základe žiadosti dodávateľa alebo výrobcu sa zohľadnia úspory emisií CO2, ktoré sa dosiahli využitím inovačných technológií alebo kombináciou inovačných technológií (ďalej len „balík inovačných technológií“).

Takéto technológie sa zohľadnia iba v prípade, ak na základe metodiky, ktorá sa použila pri ich posudzovaní, možno získať overiteľné, opakovateľné a porovnateľné výsledky.

Takéto technológie sa zohľadnia iba v prípade, ak na základe metodiky, ktorá sa použila pri ich posudzovaní, možno získať overiteľné, opakovateľné a porovnateľné výsledky.

Celkový príspevok uvedených technológií k zníženiu priemerných špecifických emisií CO2 výrobcu môže predstavovať najviac 7 g CO2/km.

2

2

Celkový príspevok uvedených technológií k zníženiu priemerných špecifických emisií CO2 výrobcu môže predstavovať najviac 7 g CO2/km
  do roku 2024,

2

2

do roku 2024,

| — | 5 g CO2/km od roku 2025, |
| --- | --- |

—

5 g CO2/km od roku 2025,

5 g CO2

| — | 4 g CO2/km od roku 2027, |
| --- | --- |

—

4 g CO2/km od roku 2027,

4 g CO2

| — | 2 g CO2/km od roku 2030 do roku 2034 vrátane. |
| --- | --- |

—

2 g CO2/km od roku 2030 do roku 2034 vrátane.

2 g CO2

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom zmeniť toto nariadenie úpravou limitu uvedeného v treťom pododseku tohto odseku s účinnosťou od roku 2025, aby sa zohľadnil technologický vývoj a zároveň zabezpečil vyvážený pomer úrovne tohto limitu vo vzťahu k priemerným špecifickým emisiám CO2 výrobcov.

2

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom zmeniť toto nariadenie úpravou limitu uvedeného v treťom pododseku tohto odseku
  nadol
  , a to s účinnosťou od roku 2025, aby sa zohľadnil technologický vývoj a zároveň zabezpečil vyvážený pomer úrovne tohto limitu vo vzťahu k priemerným špecifickým emisiám CO2 výrobcov.

nadol

2

Pozmeňujúci návrh 46

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 c (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 c (nový)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 11 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6c) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(6c)

(6c)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 11a

Ekodizajn

S cieľom zabezpečiť, aby prechod na mobilitu s nulovými emisiami plne prispieval k cieľom Únie v oblasti energetickej účinnosti a obehového hospodárstva, Komisia do 31. decembra 2023 podľa potreby predloží návrhy týkajúce sa stanovenia minimálnych požiadaviek na ekodizajn všetkých nových osobných automobilov a ľahkých úžitkových vozidiel vrátane požiadaviek na energetickú účinnosť, trvanlivosť a opraviteľnosť základných častí, ako sú svetlá, elektronické komponenty a batérie, minimálnych požiadaviek na zhodnocovanie kovov, plastov a kritických surovín, pričom zohľadní zásady uplatňované na iné energeticky významné výrobky podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES

   (1a)

  .

Pozmeňujúci návrh 47

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 d (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 d (nový)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 12 – odsek 3

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6d) | V článku 12 sa odsek 3 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(6d)

(6d)

V článku 12 sa odsek 3 nahrádza takto:

3.   Komisia s cieľom zabrániť zväčšovaniu rozdielu voči emisiám v reálnych podmienkach vyhodnotí najneskôr 1. júna 2023, ako sa údaje o spotrebe paliva a energie dajú použiť na zabezpečenie toho, aby hodnoty emisií CO2 a spotreby paliva alebo energie vozidiel stanovené podľa nariadenia (ES) č. 715/2007 zostali reprezentatívne pre emisie v reálnych podmienkach každého výrobcu v priebehu času.

3.   Komisia s cieľom zabrániť zväčšovaniu rozdielu voči emisiám v reálnych podmienkach vyhodnotí najneskôr 1. júna 2023, ako sa
  reálne
  údaje o spotrebe paliva a energie
  získané podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/392

   (1a) dajú použiť na zabezpečenie toho, aby hodnoty emisií CO2 a spotreby paliva alebo energie vozidiel stanovené podľa nariadenia (ES) č. 715/2007 zostali reprezentatívne pre emisie v reálnych podmienkach každého výrobcu v priebehu času.

Komisia monitoruje a každoročne podáva správu o vývoji rozdielu uvedeného v prvom pododseku
  v období rokov
   2021
  až 2026
  a v záujme
  zabránenia zvyšovania tohto rozdielu posúdi v roku 2027 realizovateľnosť zriadenia mechanizmu na úpravu
  priemerných špecifických emisií CO2 jednotlivých výrobcov
  od roku 2030 a v prípade potreby predloží legislatívny návrh na zavedenie takéhoto mechanizmu.

v období rokov

až 2026

zabránenia zvyšovania tohto rozdielu posúdi v roku 2027 realizovateľnosť zriadenia mechanizmu na úpravu

2

od roku 2030 a v prípade potreby predloží legislatívny návrh na zavedenie takéhoto mechanizmu.

Komisia monitoruje a každoročne podáva správu o vývoji rozdielu uvedeného v prvom pododseku
  od
  roku 2021
  a podľa potreby hneď po tom, ako budú k dispozícii dostatočné údaje, najneskôr však 31. decembra 2026, predloží legislatívny návrh
  s cieľom
  eliminovať uvedený rozdiel úpravou
  priemerných špecifických emisií CO2 jednotlivých výrobcov
  s využitím reálnych údajov získaných podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/392.

od

a podľa potreby hneď po tom, ako budú k dispozícii dostatočné údaje, najneskôr však 31. decembra 2026, predloží legislatívny návrh

eliminovať uvedený rozdiel úpravou

2

s využitím reálnych údajov získaných podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/392.

Komisia okrem toho posúdi najmä používanie údajov o spotrebe paliva a energie uvedených v odseku 1 tohto článku v prípade hybridných elektrických vozidiel s externým nabíjaním (OVC-HEV). Komisia na základe týchto údajov prijme delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom upraviť faktory vyťaženia používané v prípade hybridných elektrických vozidiel s externým nabíjaním, s cieľom zabezpečiť, aby ich emisie od roku 2025 boli typické pre emisie za skutočných jazdných podmienok.

Komisia okrem toho posúdi najmä používanie údajov o spotrebe paliva a energie uvedených v odseku 1 tohto článku v prípade hybridných elektrických vozidiel s externým nabíjaním (OVC-HEV). Komisia na základe týchto údajov prijme delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom upraviť faktory vyťaženia používané v prípade hybridných elektrických vozidiel s externým nabíjaním, s cieľom zabezpečiť, aby ich emisie od roku 2025 boli typické pre emisie za skutočných jazdných podmienok.

Pozmeňujúci návrh 48

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 e (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 6 e (nový)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 12 – odsek 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6e) | V článku 12 sa dopĺňa tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(6e)

(6e)

V článku 12 sa dopĺňa tento odsek:

„4a.
     
  Komisia do 31. decembra 2023 prijme delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením metodiky merania a porovnávania účinnosti vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami na základe množstva elektrickej energie potrebnej na jazdu na sto kilometrov. Touto metodikou sa zohľadní najmä vplyv spotrebovanej elektrickej energie na množstvo zdrojov potrebných na vnútorné akumulátory energie takýchto vozidiel.

Komisia najneskôr do 31. decembra 2024 predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na stanovenie minimálnych prahových hodnôt energetickej účinnosti pre nové osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami uvádzané na trh Únie.“

Pozmeňujúci návrh 50

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 14a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 14a | Článok 14a |
| Správa o pokroku | Správa o pokroku |
| Komisia do 31. decembra 2025 a potom každé
  dva roky
  predkladá správu o pokroku pri dosahovaní cestnej mobility s nulovými emisiami. V tejto správe sa osobitne monitoruje a posudzuje potreba prípadných dodatočných opatrení na uľahčenie danej transformácie, a to aj prostredníctvom finančných prostriedkov. | Komisia do 31. decembra 2025 a potom každý
  rok
  predkladá správu o pokroku pri dosahovaní cestnej mobility s nulovými emisiami. V tejto správe sa osobitne monitoruje a posudzuje potreba prípadných dodatočných opatrení na uľahčenie
  spravodlivej
  transformácie, a to aj prostredníctvom finančných prostriedkov. |
| Pri príprave správy Komisia zváži všetky faktory, ktoré prispievajú k nákladovo efektívnemu pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality do roku 2050. Medzi tieto faktory patrí využívanie vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, pokrok pri dosahovaní
  cieľov
  zavádzania infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc podľa požiadaviek nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá, potenciálny prínos inovačných technológií a udržateľných alternatívnych palív s cieľom dosiahnuť klimaticky
  neutrálnu mobilitu
  , vplyv na spotrebiteľov, pokrok v oblasti sociálneho dialógu, ako aj aspekty zamerané na ďalšie uľahčenie hospodársky životaschopného a sociálne spravodlivého prechodu na cestnú mobilitu s nulovými emisiami. | Pri príprave správy Komisia zváži všetky faktory, ktoré prispievajú k nákladovo efektívnemu pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality do roku 2050. Medzi tieto faktory patrí: |
| | a) | pokrok
  v zavádzaní vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami
  a v ich cenovej dostupnosti a energetickej účinnosti; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 14a

Článok 14a

Správa o pokroku

Správa o pokroku

Komisia do 31. decembra 2025 a potom každé
  dva roky
  predkladá správu o pokroku pri dosahovaní cestnej mobility s nulovými emisiami. V tejto správe sa osobitne monitoruje a posudzuje potreba prípadných dodatočných opatrení na uľahčenie danej transformácie, a to aj prostredníctvom finančných prostriedkov.

dva roky

Komisia do 31. decembra 2025 a potom každý
  rok
  predkladá správu o pokroku pri dosahovaní cestnej mobility s nulovými emisiami. V tejto správe sa osobitne monitoruje a posudzuje potreba prípadných dodatočných opatrení na uľahčenie
  spravodlivej
  transformácie, a to aj prostredníctvom finančných prostriedkov.

rok

spravodlivej

Pri príprave správy Komisia zváži všetky faktory, ktoré prispievajú k nákladovo efektívnemu pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality do roku 2050. Medzi tieto faktory patrí využívanie vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, pokrok pri dosahovaní
  cieľov
  zavádzania infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc podľa požiadaviek nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá, potenciálny prínos inovačných technológií a udržateľných alternatívnych palív s cieľom dosiahnuť klimaticky
  neutrálnu mobilitu
  , vplyv na spotrebiteľov, pokrok v oblasti sociálneho dialógu, ako aj aspekty zamerané na ďalšie uľahčenie hospodársky životaschopného a sociálne spravodlivého prechodu na cestnú mobilitu s nulovými emisiami.

cieľov

neutrálnu mobilitu

Pri príprave správy Komisia zváži všetky faktory, ktoré prispievajú k nákladovo efektívnemu pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality do roku 2050. Medzi tieto faktory patrí:

a)

a)

pokrok
  v zavádzaní vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami
  a v ich cenovej dostupnosti a energetickej účinnosti;

pokrok

a v ich cenovej dostupnosti a energetickej účinnosti;

| b) | vplyv na spotrebiteľov najmä s nízkymi a strednými príjmami a tempo zavádzania vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami v týchto spotrebiteľských segmentoch, ako aj dostupnosť a rozsah opatrení na úrovni Únie, členských štátov a na miestnej úrovni na podporu tohto zavádzania; |
| --- | --- |

b)

b)

vplyv na spotrebiteľov najmä s nízkymi a strednými príjmami a tempo zavádzania vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami v týchto spotrebiteľských segmentoch, ako aj dostupnosť a rozsah opatrení na úrovni Únie, členských štátov a na miestnej úrovni na podporu tohto zavádzania;

vplyv na spotrebiteľov najmä s nízkymi a strednými príjmami a tempo zavádzania vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami v týchto spotrebiteľských segmentoch, ako aj dostupnosť a rozsah opatrení na úrovni Únie, členských štátov a na miestnej úrovni na podporu tohto zavádzania;

| c) | trh s ojazdenými vozidlami; |
| --- | --- |

c)

c)

trh s ojazdenými vozidlami;

trh s ojazdenými vozidlami;

| d) | pokrok pri dosahovaní
  dostatočného
  zavádzania infraštruktúry
  verejných a súkromných nabíjacích a čerpacích staníc, okrem iného aj vrátane pokroku pri dosahovaní cieľov
  podľa požiadaviek nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá
  a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ

   (1a)

  ; |
| --- | --- |

d)

d)

pokrok pri dosahovaní
  dostatočného
  zavádzania infraštruktúry
  verejných a súkromných nabíjacích a čerpacích staníc, okrem iného aj vrátane pokroku pri dosahovaní cieľov
  podľa požiadaviek nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá
  a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ

   (1a)

  ;

dostatočného

verejných a súkromných nabíjacích a čerpacích staníc, okrem iného aj vrátane pokroku pri dosahovaní cieľov

a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ

1a

;

| e) | pokrok pri zvyšovaní objemu energie z obnoviteľných zdrojov v Únii v súlade so smernicou (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

e)

e)

pokrok pri zvyšovaní objemu energie z obnoviteľných zdrojov v Únii v súlade so smernicou (EÚ) 2018/2001;

pokrok pri zvyšovaní objemu energie z obnoviteľných zdrojov v Únii v súlade so smernicou (EÚ) 2018/2001;

| f) | potenciálny prínos inovačných technológií a udržateľných alternatívnych palív
  vrátane syntetických palív
  k dosiahnutiu klimaticky
  neutrálnej mobility; |
| --- | --- |

f)

f)

potenciálny prínos inovačných technológií a udržateľných alternatívnych palív
  vrátane syntetických palív
  k dosiahnutiu klimaticky
  neutrálnej mobility;

vrátane syntetických palív

neutrálnej mobility;

| g) | emisie počas životného cyklu nových osobných automobilov a nových ľahkých úžitkových vozidiel uvedených na trh s použitím metodiky prijatej podľa článku 7 ods. 10 |
| --- | --- |

g)

g)

emisie počas životného cyklu nových osobných automobilov a nových ľahkých úžitkových vozidiel uvedených na trh s použitím metodiky prijatej podľa článku 7 ods. 10

emisie počas životného cyklu nových osobných automobilov a nových ľahkých úžitkových vozidiel uvedených na trh s použitím metodiky prijatej podľa článku 7 ods. 10

| h) | pokrok v oblasti sociálneho dialógu, ako aj aspekty zamerané na ďalšie uľahčenie hospodársky životaschopného a sociálne spravodlivého prechodu na cenovo dostupnú a klimaticky neutrálnu cestnú mobilitu,
  s prihliadnutím na zamestnanosť a konkurencieschopnosť
  ; |
| --- | --- |

h)

pokrok v oblasti sociálneho dialógu, ako aj aspekty zamerané na ďalšie uľahčenie hospodársky životaschopného a sociálne spravodlivého prechodu na cenovo dostupnú a klimaticky neutrálnu cestnú mobilitu,
  s prihliadnutím na zamestnanosť a konkurencieschopnosť
  ;

s prihliadnutím na zamestnanosť a konkurencieschopnosť

| i) | vplyv na zamestnanosť, ktorý sa má posúdiť podrobným mapovaním rozvoja pracovných príležitostí v automobilovom priemysle a vplyvu na regióny, kde sa tieto priemyselné odvetvia nachádzajú, ako aj opatrenia vrátane finančných opatrení na úrovni Únie, členských štátov alebo na miestnej úrovni na zmiernenie sociálno-ekonomických vplyvov v uvedených regiónoch vrátane programov zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie; |
| --- | --- |

i)

i)

vplyv na zamestnanosť, ktorý sa má posúdiť podrobným mapovaním rozvoja pracovných príležitostí v automobilovom priemysle a vplyvu na regióny, kde sa tieto priemyselné odvetvia nachádzajú, ako aj opatrenia vrátane finančných opatrení na úrovni Únie, členských štátov alebo na miestnej úrovni na zmiernenie sociálno-ekonomických vplyvov v uvedených regiónoch vrátane programov zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie;

vplyv na zamestnanosť, ktorý sa má posúdiť podrobným mapovaním rozvoja pracovných príležitostí v automobilovom priemysle a vplyvu na regióny, kde sa tieto priemyselné odvetvia nachádzajú, ako aj opatrenia vrátane finančných opatrení na úrovni Únie, členských štátov alebo na miestnej úrovni na zmiernenie sociálno-ekonomických vplyvov v uvedených regiónoch vrátane programov zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie;

| k) | potenciálny prínos dodatočných vnútroštátnych opatrení a opatrení Únie zameraných na zníženie priemerného veku, a tým aj emisií z vozového parku ľahkých úžitkových vozidiel, ako sú opatrenia na podporu postupného sociálne spravodlivého a ekologického vyraďovania starších vozidiel; |
| --- | --- |

k)

k)

potenciálny prínos dodatočných vnútroštátnych opatrení a opatrení Únie zameraných na zníženie priemerného veku, a tým aj emisií z vozového parku ľahkých úžitkových vozidiel, ako sú opatrenia na podporu postupného sociálne spravodlivého a ekologického vyraďovania starších vozidiel;

potenciálny prínos dodatočných vnútroštátnych opatrení a opatrení Únie zameraných na zníženie priemerného veku, a tým aj emisií z vozového parku ľahkých úžitkových vozidiel, ako sú opatrenia na podporu postupného sociálne spravodlivého a ekologického vyraďovania starších vozidiel;

Pozmeňujúci návrh 51

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 14a – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | V súlade s odporúčaním Rady (EÚ) .../... [odporúčanie Rady týkajúce sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo] sa členské štáty vyzývajú, aby v úzkom dialógu so sociálnymi partnermi pripravili plány spravodlivej transformácie územia pre svoj automobilový priemysel s cieľom riadiť štrukturálne zmeny sociálne prijateľným spôsobom a zabrániť sociálnym otrasom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V súlade s odporúčaním Rady (EÚ) .../... [odporúčanie Rady týkajúce sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo] sa členské štáty vyzývajú, aby v úzkom dialógu so sociálnymi partnermi pripravili plány spravodlivej transformácie územia pre svoj automobilový priemysel s cieľom riadiť štrukturálne zmeny sociálne prijateľným spôsobom a zabrániť sociálnym otrasom.

V súlade s odporúčaním Rady (EÚ) .../... [odporúčanie Rady týkajúce sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo] sa členské štáty vyzývajú, aby v úzkom dialógu so sociálnymi partnermi pripravili plány spravodlivej transformácie územia pre svoj automobilový priemysel s cieľom riadiť štrukturálne zmeny sociálne prijateľným spôsobom a zabrániť sociálnym otrasom.

Pozmeňujúci návrh 80

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 14a a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(9a)

(9a)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 14aa

Dodatočné opatrenia na podporu dopytu po osobných automobiloch a ľahkých úžitkových vozidlách s nulovými emisiami na trhu Únie

Komisia do 28. februára 2023 predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zvýšenie podielu vozidiel s nulovými emisiami vo verejných a podnikových vozových parkoch ľahkých úžitkových vozidiel. Návrhy musia obsahovať záväzné požiadavky na nulové emisie pre vlastníkov a prevádzkovateľov podnikových a verejných vozových parkov, pričom musia zohľadňovať regionálne rozdiely.“

Pozmeňujúci návrh 53

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 14 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Vkladá sa tento článok 14b: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(9a)

(9a)

Vkladá sa tento článok 14b:

„Článok 14b

Podľa článku 3 ods. 1 písm. b) smernice (EÚ) .../... [prepracované znenie smernice o energetickej efektívnosti] členské štáty zohľadnia zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti pri politických, plánovacích a investičných rozhodnutiach týkajúcich sa zavádzania infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc pre alternatívne palivá, a to aj pokiaľ ide o energetickú efektívnosť rôznych technológií s nulovými emisiami typu well-to-wheel.“

Pozmeňujúci návrh 54

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 14a b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9b) | Vkladá sa tento článok 14ab: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(9b)

(9b)

Vkladá sa tento článok 14ab:

„Článok 14ab

Dodatočné opatrenia na podporu prechodu na osobné automobily a ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami na trhu Únie

Do ... [6 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 17 s cieľom harmonizovať pravidlá typového schvaľovania vozidiel so spaľovacími motormi upravenými na elektrický pohon z batérií alebo palivových článkov, aby sa umožnilo sériové schvaľovanie; Komisia tiež posúdi zavedenie pravidla na výpočet ekvivalentov CO2 v prípade vozidiel so spaľovacím motorom prestavaných na elektrický pohon na batérie alebo palivové články v súvislosti s uplatňovaním tohto nariadenia“;

Pozmeňujúci návrh 55

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 10 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 10 – písmeno a

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 15 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisia v roku
  2028
  preskúma účinnosť a vplyv tohto nariadenia, pričom bude vychádzať zo správ predkladaných každé
  dva
  roky, a predloží správu s výsledkami preskúmania Európskemu parlamentu a Rade. | 1.   Komisia v roku
  2027 dôkladne
  preskúma účinnosť a vplyv tohto nariadenia, pričom bude vychádzať zo správ predkladaných každý rok, a predloží správu s výsledkami preskúmania Európskemu parlamentu a Rade. |
| K správe sa podľa potreby pripojí návrh na zmenu tohto nariadenia. | K správe sa podľa potreby pripojí návrh na zmenu tohto nariadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Komisia v roku
  2028
  preskúma účinnosť a vplyv tohto nariadenia, pričom bude vychádzať zo správ predkladaných každé
  dva
  roky, a predloží správu s výsledkami preskúmania Európskemu parlamentu a Rade.

1.   Komisia v roku
  2027 dôkladne
  preskúma účinnosť a vplyv tohto nariadenia, pričom bude vychádzať zo správ predkladaných každý rok, a predloží správu s výsledkami preskúmania Európskemu parlamentu a Rade.

K správe sa podľa potreby pripojí návrh na zmenu tohto nariadenia.

K správe sa podľa potreby pripojí návrh na zmenu tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 56

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 10 – písmeno a a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 10 – písmeno a a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 15 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | v článku 15 sa vkladá tento odsek: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

v článku 15 sa vkladá tento odsek:

v článku 15 sa vkladá tento odsek:

„1a.
     
  V rámci preskúmania uvedeného v odseku 1 Komisia podá správu aj o emisiách CO2 počas životného cyklu nových osobných automobilov a nových ľahkých úžitkových vozidiel na základe metodiky stanovenej v článku 7 ods. 10. K správe sa podľa potreby pripojí návrh na doplnenie tohto nariadenia na riešenie uvedených emisií.“

Pozmeňujúci návrh 57

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 10 – písmeno b a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 10 – písmeno b a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Článok 15 – odsek 6

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | odsek 6 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

odsek 6 nahrádza takto:

odsek 6 nahrádza takto:

6.   Komisia do
  31. decembra 2020
  pri zohľadnení potreby poskytnúť spotrebiteľom presné, spoľahlivé a porovnateľné informácie o spotreba paliva, emisiách CO2

  a
   emisiách látok znečisťujúcich ovzdušie nových osobných vozidiel uvedených na trh
  preskúma
  smernicu 1999/94/ES a tiež vyhodnotí možnosti zavedenia známky na označovanie palivovej úspornosti a emisií CO2 pre nové ľahké úžitkové vozidlá.
  K preskúmaniu sa podľa potreby pripojí legislatívny návrh.

„6.   Komisia do
  [6 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]
  pri zohľadnení potreby poskytnúť spotrebiteľom presné, spoľahlivé a porovnateľné informácie o 
  reálnej
  spotrebe paliva, emisiách CO2, emisiách látok znečisťujúcich ovzdušie
  a energetickej účinnosti
  nových osobných vozidiel uvedených na trh
  vykoná revíziu
  smernice 1999/94/ES a tiež vyhodnotí možnosti zavedenia známky na označovanie palivovej úspornosti a emisií CO2 pre nové ľahké úžitkové vozidlá.“

Pozmeňujúci návrh 60

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha – odsek 1 – bod 1 – písmeno f

Príloha – odsek 1 – bod 1 – písmeno f

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Príloha I – časť A – bod 6.3.1 – pododseky 1-2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Cieľová hodnota špecifických emisií = referenčná cieľová hodnota špecifických emisií
  koeficient ZLEV | Cieľová hodnota špecifických emisií = referenčná cieľová hodnota špecifických emisií |
| kde: | kde: |
| referenčná cieľová hodnota špecifických emisií je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií CO2 určená v súlade s bodom 6.2.1; | referenčná cieľová hodnota špecifických emisií je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií CO2 určená v súlade s bodom 6.2.1; |
| koeficient ZLEV je (1 + y – x), pokiaľ tento súčet nie je vyšší ako 1,05 alebo nižší ako 1,0 ; vtedy sa koeficient ZLEV stanoví na 1,05 , prípadne 1,0 ; | |
| kde: | |
| y je podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných automobilov výrobcu, vypočítaný ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, z ktorých sa každé započítava ako ZLEVspecif podľa tohto vzorca, vydelený celkovým počtom nových osobných automobilov zapísaných do evidencie v relevantnom kalendárnom roku: | |
| C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.) | |
| Pre nové osobné vozidlá zapísané do evidencie v členských štátoch, ktoré mali v roku 2017 vo vozovom parku podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami nižší ako 60 % priemeru Únie a mali menej ako 1 000 nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami zapísanými do evidencie v roku 2017

   (*)

  , sa ZLEVspecif do roku 2029 a vrátane neho vypočíta podľa tohto vzorca: | |
| C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.) | |
| Ak podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel členského štátu zapísaných do evidencie v niektorom roku v období rokov 2025 až 2028 prekročí 5 %, uvedený členský štát nie je v nasledujúcich rokoch oprávnený uplatňovať multiplikátor 1,85 ; | |
| x je 15 % v období rokov 2025 až 2029. | |
| |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Cieľová hodnota špecifických emisií = referenčná cieľová hodnota špecifických emisií
  koeficient ZLEV

koeficient ZLEV

Cieľová hodnota špecifických emisií = referenčná cieľová hodnota špecifických emisií

kde:

kde:

referenčná cieľová hodnota špecifických emisií je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií CO2 určená v súlade s bodom 6.2.1;

2

referenčná cieľová hodnota špecifických emisií je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií CO2 určená v súlade s bodom 6.2.1;

2

koeficient ZLEV je (1 + y – x), pokiaľ tento súčet nie je vyšší ako 1,05 alebo nižší ako 1,0 ; vtedy sa koeficient ZLEV stanoví na 1,05 , prípadne 1,0 ;

koeficient ZLEV je (1 + y – x), pokiaľ tento súčet nie je vyšší ako 1,05 alebo nižší ako 1,0 ; vtedy sa koeficient ZLEV stanoví na 1,05 , prípadne 1,0 ;

kde:

kde:

y je podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných automobilov výrobcu, vypočítaný ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, z ktorých sa každé započítava ako ZLEVspecif podľa tohto vzorca, vydelený celkovým počtom nových osobných automobilov zapísaných do evidencie v relevantnom kalendárnom roku:

y je podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných automobilov výrobcu, vypočítaný ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, z ktorých sa každé započítava ako ZLEVspecif

Image 1C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

Pre nové osobné vozidlá zapísané do evidencie v členských štátoch, ktoré mali v roku 2017 vo vozovom parku podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami nižší ako 60 % priemeru Únie a mali menej ako 1 000 nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami zapísanými do evidencie v roku 2017

   (*)

  , sa ZLEVspecif do roku 2029 a vrátane neho vypočíta podľa tohto vzorca:

Pre nové osobné vozidlá zapísané do evidencie v členských štátoch, ktoré mali v roku 2017 vo vozovom parku podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami nižší ako 60 % priemeru Únie a mali menej ako 1 000 nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami zapísanými do evidencie v roku 2017

*

, sa ZLEVspecif

Image 2C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

Ak podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel členského štátu zapísaných do evidencie v niektorom roku v období rokov 2025 až 2028 prekročí 5 %, uvedený členský štát nie je v nasledujúcich rokoch oprávnený uplatňovať multiplikátor 1,85 ;

Ak podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel členského štátu zapísaných do evidencie v niektorom roku v období rokov 2025 až 2028 prekročí 5 %, uvedený členský štát nie je v nasledujúcich rokoch oprávnený uplatňovať multiplikátor 1,85 ;

x je 15 % v období rokov 2025 až 2029.

x je 15 % v období rokov 2025 až 2029.

Pozmeňujúci návrh 78

Pozmeňujúci návrh 78

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha I – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Príloha I – odsek 1 – bod 2 – písmeno d

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Príloha I – časť B – bod 6.2.2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | Bod 6.2.2 sa nahrádza takto:






  „6.2.2 | Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2030 až 2034
  Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 + α· (TM – TM0),
  kde
  cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 je určená v súlade s bodom 6.1.
  3
  ;
  α je a2030,

  L

  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je rovná alebo nižšia ako TM0, a a2030,H
  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0;
  kde:


  a2030,L je


  C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)



  a2030,H je


  C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

  priemerné emisie2021 sú vymedzené v bode 6.2.1
  TM je vymedzená v bode 6.2.1
  TM0 je vymedzená v bode 6.2.1“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

Bod 6.2.2 sa nahrádza takto:

„6.2.2

Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2030 až 2034

Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 + α· (TM – TM0),

2030

0

kde

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 je určená v súlade s bodom 6.1.
  3
  ;

2030

3

α je a2030,

  L

  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je rovná alebo nižšia ako TM0, a a2030,H
  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0;

a2030,

L

0

a2030,H

0

kde:

a2030,L je


  Image 3C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

a2030,L

a2030,H je


  Image 4C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

a2030,H

priemerné emisie2021 sú vymedzené v bode 6.2.1

2021

TM je vymedzená v bode 6.2.1

TM0 je vymedzená v bode 6.2.1“

0

| d) | Bod 6.2.2 sa nahrádza takto:






  „6.2.2 | Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2030 až 2034
  Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 + α· (TM – TM0),
  kde
  cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 je určená v súlade s bodom 6.1.
  2
  ;
  α je a2030
  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je rovná alebo nižšia ako TM0, a a
  2021

  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0;
  kde:


  a2030 je


  C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)



  a2021 je vymedzená v bode 6.2.1


  priemerné emisie2021 sú vymedzené v bode 6.2.1
  TM je vymedzená v bode 6.2.1
  TM0 je vymedzená v bode 6.2.1“ |
| --- | --- | --- |

d)

Bod 6.2.2 sa nahrádza takto:

„6.2.2

Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2030 až 2034

Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 + α· (TM – TM0),

2030

0

kde

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 je určená v súlade s bodom 6.1.
  2
  ;

2030

2

α je a2030
  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je rovná alebo nižšia ako TM0, a a
  2021

  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0;

a2030

0

a
  2021

0

kde:

a2030 je


  Image 5C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

a2030

a2021 je vymedzená v bode 6.2.1

a2021

priemerné emisie2021 sú vymedzené v bode 6.2.1

2021

TM je vymedzená v bode 6.2.1

TM0 je vymedzená v bode 6.2.1“

0

Pozmeňujúci návrh 79

Pozmeňujúci návrh 79

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha I – odsek 1 – bod 2 – písmeno e

Príloha I – odsek 1 – bod 2 – písmeno e

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Príloha I – časť B – bod 6.2.3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | Dopĺňa sa bod 6.2.3:






  „6.2.3 | Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií na rok 2035 a ďalšie roky
  Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 + α· (TM – TM0),
  kde
  cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 je určená v súlade s bodom 6.1.3;
  α je a2035,

  L

  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je rovná alebo nižšia ako TM0, a a2035,

  H

  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0;
  kde:


  a2035,L je


  C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)



  a2035,H je


  C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

  priemerné emisie2021 sú vymedzené v bode 6.2.1
  TM je vymedzená v bode 6.2.1
  TM0 je vymedzená v bode 6.2.1“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

Dopĺňa sa bod 6.2.3:

„6.2.3

Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií na rok 2035 a ďalšie roky

Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 + α· (TM – TM0),

2035

0

kde

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 je určená v súlade s bodom 6.1.3;

2035

α je a2035,

  L

  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je rovná alebo nižšia ako TM0, a a2035,

  H

  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0;

a2035,

L

0

a2035,

H

0

kde:

a2035,L je


  Image 6C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

a2035,L

a2035,H je


  Image 7C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

a2035,H

priemerné emisie2021 sú vymedzené v bode 6.2.1

2021

TM je vymedzená v bode 6.2.1

TM0 je vymedzená v bode 6.2.1“

0

| e) | Dopĺňa sa bod 6.2.3:






  „6.2.3 | Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií na rok 2035 a ďalšie roky
  Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 + α· (TM – TM0),
  kde
  cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 je určená v súlade s bodom 6.1.3;
  α je a2035
  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je rovná alebo nižšia ako TM0, a a
  2021

  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0;
  kde:


  a2035 je


  C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)



  a2021 je vymedzená v bode 6.2.1


  priemerné emisie2021 sú vymedzené v bode 6.2.1
  TM je vymedzená v bode 6.2.1
  TM0 je vymedzená v bode 6.2.1“ |
| --- | --- | --- |

e)

Dopĺňa sa bod 6.2.3:

„6.2.3

Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií na rok 2035 a ďalšie roky

Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 + α· (TM – TM0),

2035

0

kde

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 je určená v súlade s bodom 6.1.3;

2035

α je a2035
  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je rovná alebo nižšia ako TM0, a a
  2021

  , ak priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0;

a2035

0

a
  2021

0

kde:

a2035 je


  Image 8C4932022SK15010120220608SK0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1862, pokiaľ ide o vkladanie informačných zápisov o štátnych príslušníkoch tretích krajín do Schengenského informačného systému (SIS) v záujme Únie(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1190.)C4932022SK33210120220609SK0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

a2035

a2021 je vymedzená v bode 6.2.1

a2021

priemerné emisie2021 sú vymedzené v bode 6.2.1

2021

TM je vymedzená v bode 6.2.1

TM0 je vymedzená v bode 6.2.1“

0

Pozmeňujúci návrh 69

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha – odsek 1 – bod 2 – písmeno e a (nový)

Príloha – odsek 1 – bod 2 – písmeno e a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2019/631

Príloha I – časť B – bod 6.3.1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ea) | v odseku 6.3.1 sa pododseky 1 a 2 nahrádzajú takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ea)

ea)

v odseku 6.3.1 sa pododseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

v odseku 6.3.1 sa pododseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

Cieľová hodnota špecifických emisií = (referenčná cieľová hodnota špecifických emisií – (øciele – cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2025))
  · koeficient ZLEV

ciele

2025

· koeficient ZLEV

Cieľová hodnota špecifických emisií = (referenčná cieľová hodnota špecifických emisií – (øciele – cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2025))

ciele

2025

kde:

kde:

referenčná cieľová hodnota špecifických emisií je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií pre výrobcu určená v súlade s bodom 6.2.1;

referenčná cieľová hodnota špecifických emisií je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií pre výrobcu určená v súlade s bodom 6.2.1;

øciele je priemer všetkých referenčných cieľových hodnôt špecifických emisií určených v súlade s bodom 6.2.1, vážený počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel každého jednotlivého výrobcu;

ciele

øciele je priemer všetkých referenčných cieľových hodnôt špecifických emisií určených v súlade s bodom 6.2.1, vážený počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel každého jednotlivého výrobcu;

ciele

koeficient ZLEV je (1 + y – x), pokiaľ tento súčet nie je vyšší ako 1,05 alebo nižší ako 1,0 ; vtedy sa koeficient ZLEV stanoví na 1,05 , prípadne 1,0 ;

koeficient ZLEV je (1 + y – x), pokiaľ tento súčet nie je vyšší ako 1,05 alebo nižší ako 1,0 ; vtedy sa koeficient ZLEV stanoví na 1,05 , prípadne 1,0 ;

kde:

kde:

y je podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu, vypočítaný ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, z ktorých sa každé započítava ako ZLEVšpecif podľa tohto vzorca, vydelený celkovým počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel zapísaných do evidencie v príslušnom kalendárnom roku: [ROVNICA]

y je podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu, vypočítaný ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, z ktorých sa každé započítava ako ZLEVšpecif

x je 15 %.

x je 15 %.

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0150/2022).

1

(23)  Oznámenie Komisie – Európska zelená dohoda, COM(2019)0640 z 11. decembra 2019.

23

(23)  Oznámenie Komisie – Európska zelená dohoda, COM(2019)0640 z 11. decembra 2019.

23

(24)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [.../...] z [...] 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a 
  mení sa nariadenie
  (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) [Ú. v. EÚ L ...].

24

mení sa nariadenie

(24)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a 
  menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a
  (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

24

menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a

(25)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 zo 17. apríla 2019, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 443/2009 a (EÚ) č. 510/2011 (Ú. v. EÚ L 111, 25.4.2019, s. 13).

25

2

(25)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 zo 17. apríla 2019, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 443/2009 a (EÚ) č. 510/2011 (Ú. v. EÚ L 111, 25.4.2019, s. 13).

25

2

(25a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

25a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

(26)  Oznámenie Komisie – Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy, COM(2021)0350 z 5. mája 2021.

26

(26)  Oznámenie Komisie – Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy, COM(2021)0350 z 5. mája 2021.

26

(26a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161 z 20. júna 2019, ktorou sa mení smernica 2009/33/ES o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy (Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 116).

26a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161 z 20. júna 2019, ktorou sa mení smernica 2009/33/ES o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy (Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 116).

(26b)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

26b

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

(26a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES z 23. apríla 2009 o podpore ekologických vozidiel cestnej dopravy v záujme nízkoemisnej mobility (Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2009, s. 5).

26a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES z 23. apríla 2009 o podpore ekologických vozidiel cestnej dopravy v záujme nízkoemisnej mobility (Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2009, s. 5).

(27)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1).

27

(27)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1).

27

(27a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

27a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

(1a)  
  Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1151 z 1. júna 2017, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 a nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 692/2008 (Ú. v. EÚ L 175, 7.7.2017, s. 1).

1a

Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1151 z 1. júna 2017, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 a nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 692/2008 (Ú. v. EÚ L 175, 7.7.2017, s. 1).

(1a)  
  Nariadenie Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spoločnosti (SE) (Ú. v. ES L 294, 10.11.2001, s. 1).

1a

Nariadenie Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spoločnosti (SE) (Ú. v. ES L 294, 10.11.2001, s. 1).

(1a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10).“

1a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10).“

(1a)  
  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/392 z 4. marca 2021 o monitorovaní a vykazovaní údajov týkajúcich sa emisií CO2 z osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 a o zrušení vykonávacích nariadení Komisie (EÚ) č. 1014/2010, (EÚ) č. 293/2012, (EÚ) 2017/1152 a (EÚ) 2017/1153 (Ú. v. EÚ L 77, 5.3.2021, s. 8).

1a

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/392 z 4. marca 2021 o monitorovaní a vykazovaní údajov týkajúcich sa emisií CO2

(1a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

1a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

(*)  
  Podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel členského štátu v roku 2017 sa vypočíta ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami zapísaných do evidencie v roku 2017 vydelený celkovým počtom nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v tom istom roku.“;

*

Podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel členského štátu v roku 2017 sa vypočíta ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami zapísaných do evidencie v roku 2017 vydelený celkovým počtom nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v tom istom roku.“;

---

Štvrtok 9. júna 2022

| 27.12.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 493/332 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 493/332

---

P9_TA(2022)0241

Nástroj medzinárodného obstarávania ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2022 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prístupe tovaru a služieb tretích krajín na vnútorný trh verejného obstarávania Únie a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe tovaru a služieb Únie na trhy verejného obstarávania tretích krajín (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2022/C 493/26)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2012)0124) a zmenený návrh (COM(2016)0034), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2012)0124) a zmenený návrh (COM(2016)0034),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0018/2016), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0018/2016),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2016 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. apríla 2016 (1),

| — | po porade s Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

po porade s Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 30. marca 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, a na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 30. marca 2022, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59 a 60 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 60 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0454/2013), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0454/2013),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Konferencie predsedov zo 16. októbra 2019 o neukončených záležitostiach z ôsmeho volebného obdobia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Konferencie predsedov zo 16. októbra 2019 o neukončených záležitostiach z ôsmeho volebného obdobia,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa,

| — | so zreteľom na list Výboru pre právne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre právne veci,

| — | so zreteľom na druhú správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0337/2021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na druhú správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0337/2021),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | schvaľuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a Rady uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu, ktoré bude uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie v sérii L spolu s konečným znením legislatívneho aktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | berie na vedomie vyhlásenia Komisie uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; jedno o revízii nariadenia o nástroji medzinárodného obstarávania, ktoré bude uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie v sérii L spolu s konečným znením legislatívneho aktu, a druhé o výlučnej právomoci, ktoré bude uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie v sérii C; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 110.

(2)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce návrhy prijaté 14.12.2021 (Prijaté texty, P9_TA(2021)0497).

---

P9_TC1-COD(2012)0060

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 9. júna 2022 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/... o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania– NMO)

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2022/1031.)

---

PRÍLOHA K LEGISLATÍVNEMU UZNESENIU

SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY K NARIADENIU (EÚ) 2022/1031 (1)

Európsky parlament a Rada uznávajú, že pravidlá komitológie dohodnuté v tomto nástroji nemajú vplyv na výsledok iných prebiehajúcich alebo budúcich legislatívnych rokovaní a nemajú sa považovať za precedens pre iné legislatívne spisy.

VYHLÁSENIE KOMISIE O REVÍZII NARIADENIA O NÁSTROJI MEDZINÁRODNÉHO OBSTARÁVANIA (NARIADENIE (EÚ) 2022/1031)

Pri preskúmaní rozsahu pôsobnosti, fungovania a efektívnosti nariadenia (EÚ) 2022/1031 v súlade s jeho článkom 14 Komisia posúdi aj potrebu vyňať z jeho uplatňovania ktorúkoľvek z rozvojových krajín, ktoré sú príjemcami všeobecného opatrenia uvedeného v článku 1 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 978/2012, a najmä príjemcov osobitného stimulačného opatrenia pre udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných, ako sa vymedzuje v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 978/2012. V rámci preskúmania bude Komisia venovať osobitnú pozornosť odvetviam, ktoré sa považujú za strategické v súvislosti s verejným obstarávaním EÚ.

VYHLÁSENIE KOMISIE O VÝLUČNEJ PRÁVOMOCI K NARIADENIU (EÚ) 2022/1031

Ako sa potvrdilo v stanovisku Súdneho dvora 2/15, účasť hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na postupoch verejného obstarávania Únie patrí do rozsahu pôsobnosti spoločnej obchodnej politiky, v prípade ktorej, ako sa výslovne uvádza v článku 3 ods. 1 písm. e) ZFEÚ, má Únia výlučnú právomoc. Členské štáty a ich verejní obstarávatelia preto nesmú prijímať ani zachovávať žiadne legislatívne ani iné všeobecne uplatniteľné opatrenia upravujúce prístup hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín nad rámec tých, ktoré sa uplatňujú v súlade s týmto nariadením a inými právnymi predpismi Únie.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1031 z 23. júna 2022 o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania – NMO) (Ú. v. EÚ L 173, 30.6.2022, s. 1).

---